EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

2015 m. balandžio 29 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimų dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

— atsižvelgdamas į savo sprendimą dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija,

— atsižvelgdamas į savo sprendimus dėl vykdomųjų įstaigų 2013 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 93 straipsnį ir V priedą,

— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą ir kitų suinteresuotų komitetų nuomones (A8–0101/2015),

A. kadangi, 20-ąjį kartą iš eilės Audito Rūmai negalėjo pateikti teigiamo patikinimo pareiškimo dėl finansinėse ataskaitose nurodytų mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo, o tai kelia grėsmę Sąjungos išlaidų ir politikos teisėtumui;

B. kadangi ypač tokiomis aplinkybėmis, kai ištekliai riboti, Komisija turėtų būti pavyzdys rodydama, kokia jos išlaidų Europos pridėtinė vertė, ir užtikrindama, kad lėšos, kurias naudodama ji prisiima bendrą arba visišką atsakomybę, būtų leidžiamos laikantis taikomų finansinių taisyklių ir reglamentų;

C. kadangi Komisijai tenka pagrindinė atsakomybė už Sąjungos biudžeto vykdymą, o valstybės narės turi iš tiesų lojaliai bendradarbiauti su Komisija siekiant užtikrinti, kad asignavimai būtų naudojami pagal patikimo finansų valdymo principus; kadangi visų pirma tais atvejais, kai taikomas pasidalijamojo valdymo principas, valstybėms narėms tenka ypatinga atsakomybė Sąjungos biudžeto vykdymo srityje;

D. kadangi būtina, kad pagal pasidalijamojo valdymo principą valdant lėšas valstybių narių pateikiami duomenys dėl pajamų ir išlaidų pagal pasidalijamojo valdymo principą būtų teisingi ir tikslūs; kadangi būtina, kad valstybės narės suprastų savo atsakomybę už Sąjungos lėšų valdymą, kai taikomas pasidalijamojo valdymo principas;

E. kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnyje numatytas tarpinstitucinis dialogas suteikia galimybę skatinti naują Komisijos vidaus veiklos efektyvumo kultūrą;

Pasidalijamasis ir decentralizuotas valdymas. Komisijos ir valstybių narių valdymo trūkumai

Išlygos žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje

1. negali politiniu aspektu užtikrinti, kad Komisijoje ir valstybėse narėse įdiegtos kontrolės procedūros suteikia būtinas garantijas dėl žemės ūkio ir kaimo plėtros sričių visų pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, kaip galima spręsti pagal Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje, pateiktoje 2014 m. kovo 31 d., įrašytas išlygas; — ABB02 – Rinkos priemonės: rizika, susijusi su 198,3 mln. EUR; septynios pagalbos schemos devyniose valstybėse narėse su 11 punktų išlyga: Lenkija – 77,6 mln. EUR, Ispanija – 54 mln. EUR, Prancūzija – 32,4 mln. EUR, Nyderlandai – 16,4 mln. EUR, Jungtinė Karalystė – 8,5 mln. EUR, Italija – 5 mln. EUR, Čekijos Respublika – 2 mln. EUR, Austrija – 1,9 mln. EUR, Švedija – 0,5 mln. EUR; — ABB03 – Tiesioginės išmokos: rizika, susijusi su 652 mln. EUR; 20 mokėjimo agentūrų 6 valstybėse narėse: Ispanija (15 iš 17 mokėjimo agentūrų) – 153 mln. EUR, Prancūzija – 203,4 mln. EUR, Jungtinė Karalystė PRA Anglija – 118 mln. EUR, Graikija – 117,8 mln. EUR, Vengrija – 36,6 mln. EUR, Portugalija – 28 mln. EUR; — ABB 04 – Kaimo plėtros išlaidos: rizika, susijusi su 599 mln. EUR; 31 mokėjimo agentūra 19 valstybių narių: Belgija, Bulgarija (56,8 mln. EUR), Kipras, Vokietija (Bavarija, Brandenburgas), Danija, Ispanija (Andalūzija, Astūrija, Kastilija-La Manča, Kastilija ir Leonas, FOGGA Galisija, Madridas), Suomija, Prancūzija (ODARC, ASP (70,3 mln. EUR), Jungtinė Karalystė (SGRPID Škotija, RPA Anglija), Graikija, Airija, Italija (AGEA (52,6 mln. EUR), AGREA Emilija-Romanija, OPR Lombardija, OPPAB Bolcanas, ARCEA Kalabrija), Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija (56,7 mln. EUR), Portugalija (51,7 mln. EUR), Rumunija (138,9 mln. EUR) ir Švedija; — ABB 05: rizika, susijusi su 2,6 mln. EUR – IPARD išlaidos Turkijai;

Išlygos regioninės politikos srityje

2. negali politiniu aspektu užtikrinti, kad Komisijoje ir valstybėse narėse įdiegtos kontrolės procedūros suteiktų būtinas garantijas dėl regionų politikos visų pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, kaip galima spręsti pagal 2014 m. kovo 31 d. pateiktoje Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje įrašytas išlygas; pažymi, kad dėl iš dalies patikimos valdymo ir kontrolės sistemos 73 programoms iš 322 programų taikomos išlygos (palyginti su 85 programomis iš 317 veiksmų programų 2012 m.); pažymi, kad šioms 2007–2013 m. laikotarpio programoms, kurioms taikomos išlygos, skirti tarpiniai mokėjimai sudaro 6 035,5 mln. EUR; pažymi, kad Komisija apskaičiavo, jog su rizika susijusi suma yra 440,2 mln. EUR;

3. pripažįsta, kad šios išlygos, rodančios valstybių narių kontrolės sistemų trūkumus, taip pat yra veiksminga priemonė, kuria Komisija naudojasi siekdama užtikrinti, kad valstybės narės imtųsi spartesnių veiksmų šiems trūkumams pašalinti ir taip būtų apsaugotas Sąjungos biudžetas;

Išlygos užimtumo ir socialinių reikalų srityje

4. negali politiniu aspektu užtikrinti, kad Komisijoje ir valstybėse narėse įdiegtos kontrolės procedūros suteiktų būtinas garantijas dėl užimtumo ir socialinių reikalų srities visų pagrindinių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo, kaip galima spręsti pagal Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL) GD generalinio direktoriaus metinėje veiklos ataskaitoje, pateiktoje 2014 m. kovo 31 d., įrašytas išlygas; pažymi, kad metinėje veiklos ataskaitoje pateikta išlyga, susijusi su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu atliktais mokėjimais, ir 2013 m. rizika yra susijusi su 123,2 mln. EUR; pažymi, kad šios išlygos apėmė 36 programas iš 118 Europos socialinio fondo (ESF) veiksmų programų (palyginti su 27 programomis iš 117 veiksmų programų 2012 m.);

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas

Sąskaitos ir pajamų teisėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomonė

5. palankiai vertina tai, kad Sąjungos 2013 finansinių metų metinėse finansinėse ataskaitose visais pagrindiniais aspektais teisingai pateikta Sąjungos finansinė būklė 2013 m. gruodžio 31 d., ir su pasitenkinimu pažymi, kad 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų finansinėse ataskaitose nurodytos pajamos visais esminiais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos;

Išlyga dėl bendromis nacionalinėmis pajamomis (BNP) pagrįstų įnašų

6. pateikia išlygą dėl valstybių narių BNP įnašams apskaičiuoti taikomo metodo, nes aptikta trūkumų ( 1 ) , susijusių su Komisijos atliekamu duomenų tikrinimu ( 2 ) ; primena, jog Audito Rūmai padarė išvadą, kad Komisijos atliekamas BNP duomenų tikrinimas nebuvo pakankamai struktūrizuotas ir tikslingas;

Įsipareigojimų teisėtumas ir tvarkingumas – teigiama nuomonė

7. su pasitenkinimu pažymi, kad 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių metų finansinėse ataskaitose nurodyti įsipareigojimai visais esminiais aspektais yra teisėti ir tvarkingi;

Mokėjimų teisėtumas ir tvarkingumas – neigiama nuomonė

8. mano, jog nepriimtina, kad dvidešimti metai iš eilės daroma esminių klaidų vykdant mokėjimus;

9. supranta, kad Audito Rūmai savo neigiamą nuomonę grindžia tuo, kad priežiūros ir kontrolės sistemos yra tik iš dalies veiksmingos ir kad dėl šios priežasties labiausiai tikėtinas mokėjimų klaidų lygis yra 4,7 %;

10. primena, kad 2012 finansiniais metais buvo nustatytas labiausiai tikėtinas mokėjimų klaidų lygis buvo 4,8 %, 2011 finansiniais metais – 3,9 %, 2010 finansiniais metais – 3,7 %, 2009 finansiniais metais – 3,3 %, 2008 finansiniais metais – 5,2 %, o 2007 finansiniais metais – 6,9 %, taigi ankstesnės 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiu vidutinis klaidų lygis buvo apie 4,6 %; todėl pažymi, kad Audito Rūmų metinėse ataskaitose pastebima klaidų lygio stabilizacija 2013 m. ties vidutiniu 2007–2013 m. daugiametės finansinės programos lygiu; vis dėlto tai rodo nuolatinio ir neigiamai vertinamo klaidų lygio didėjimo tendenciją nuo 2009 m.;

11. atkreipia dėmesį į tai, kad remiantis Audito Rūmų 2013 m. metine ataskaita įvertintas pasidalijamojo valdymo sričių klaidų lygis siekia 5,2 %; pažymi, kad visų kitų veiklos išlaidų (kurias Komisija daugiausia valdo tiesiogiai) įvertintas klaidų lygis siekia 3,7 %; pabrėžia, kad abu šie klaidų lygiai viršija 2 % reikšmingumo ribą; pabrėžia, kad pasidalijamojo valdymo sričių klaidų lygis gerokai didesnis negu visų kitų veiklos išlaidų klaidų lygis;

12. pažymi, kad REGIO GD generalinis direktorius metinėje ataskaitoje, pateiktoje 2014 m. kovo 31 d., nurodė, kad 2013 m. dėl iš dalies patikimos valdymo ir kontrolės sistemos 73 programoms iš 322 programų taikomos išlygos, o tai reiškia programų, kurioms taikomos išlygos, dalies sumažėjimą palyginti su 2012 m. (85 iš 317 veiksmų programų); pažymi, kad įvertinta su rizika susijusi suma siekia 1 135,3 mln. EUR ir kad minėtosios išlygos ir atitinkama suma susijusios su dviem programavimo laikotarpiais – 2007–2013 m. ir 2000–2006 m.;

13. atkreipia dėmesį į tai, kad Mokslinių tyrimų ir inovacijų (RTD) GD generalinis direktorius 2014 m. kovo 31 d. paskelbtoje metinėje ataskaitoje pareiškė vieną išlygą dėl Mokslinių tyrimų septintosios bendrosios programos (BP7) ir kad įvertintas poveikis 2013 m. siekia nuo 105,5 mln. iki 109,5 mln. EUR;

14. atkreipia dėmesį į tai, kad Jūrų reikalų ir žuvininkystės (MARE) GD generalinis direktorius 2014 m. kovo 31 d. paskelbtoje metinėje ataskaitoje pareiškė vieną išlygą dėl Europos žuvininkystės fondo ir kad su rizika susijusi suma 2013 m. siekia 10,77 mln. EUR;

15. atkreipia dėmesį į būtinybę nuolat gerinti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas siekiant užtikrinti geresnį Sąjungos lėšų finansinį valdymą ir klaidų lygio atitinkamuose politikos sektoriuose sumažinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu;

Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas

16. pažymi, kad finansinių pataisų, kurios įregistruotos kaip įvykdytos 2013 m., sumažėjo nuo 3,7 mlrd. EUR 2012 m. iki 2,5 mlrd. EUR 2013 m., ir primena, kad didelės 2012 m. finansinės pataisos iš esmės buvo susijusios su viena 1,8 mlrd. EUR pataisa Ispanijoje, kuria buvo pataisytos struktūrinių fondų išlaidos 2000–2006 m. laikotarpiu; pažymi, kad Komisija 2013 m. įvykdė finansines pataisas ir susigrąžinimus, kurių vertė siekė 3 362 mln. EUR, o tai sudaro 2,3 % mokėjimų iš Sąjungos biudžeto;

17. pažymi, kad finansinių pataisų, kurios įgyvendinamos programų likučių išmokėjimo metu, sankaupos kartais yra sudaromos dirbtinai ir kad jos nėra reikšmingos, nes pasirodo praėjus daugybei metų po to, kai buvo atliktos; prašo Komisiją išnagrinėti, ar 2012 m. metodologijos pokytis, kai buvo pereita nuo pavirtintų pataisų prie taikomų pataisų, yra pats tinkamiausias norint atspindėti tikrąją kontrolės ir valdymo sistemų padėtį tam tikrų finansinių metų metu;

18. pažymi, kad atitinkamas 2013 m. įvykdytų finansinių pataisų sumažėjimas 34 % (nuo 3,7 mlrd. EUR iki 2,5 mlrd. EUR) iš dalies buvo kompensuotas 2013 m. susigrąžintų lėšų padidėjimu 27 % (nuo 0,7 mlrd. EUR iki 0,9 mlrd. EUR);

19. apgailestauja, kad dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos teisės aktų, susijusių procedūrų sudėtingumo ir daugelį sričių apimančios kontrolės lygmenų skaičiaus klaidos gali būti ištaisomos tik po kelerių metų nuo tada, kai jos padaromos;

20. pažymi, kad finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų 2009–2013 m. laikotarpiu vidutinė suma buvo 2,7 mlrd. EUR, t. y. 2,1 % vidutinės mokėjimų iš Sąjungos biudžeto sumos tuo laikotarpiu; pažymi, kad, Komisijos nuomone, minėtą tendenciją galima paaiškinti 2000–2006 m. programavimo laikotarpio pabaiga ( 3 ) ; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad sanglaudos politikos srityje keturi penktadaliai 2007–2013 m. laikotarpiu atliktų pataisų yra susijusios su ankstesnių laikotarpių veiklos programomis ( 4 ) ; primena, kad valstybės narės turi teisę nustatytas netinkamas finansuoti išlaidas pakeisti teisėtomis ir tvarkingomis išlaidomis pagal struktūriniams fondams taikomą teisinę sistemą;

21. primena, kad Komisija ir valstybės narės įpareigotos naudotis taisomosiomis priemonėmis siekdamos apsaugoti Sąjungos biudžetą neveiksmingų kontrolės sistemų ar netvarkingų išlaidų atvejais; atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija ir valstybės narės naudojasi tokiomis taisomosiomis priemonėmis, ir pažymi, kad tuo atveju, jei tokios taisomosios priemonės nebūtų pritaikytos 2013 m. Audito Rūmų audituotiems mokėjimams, bendras įvertintas klaidų lygis siektų 6,3 %, o ne 4,7 %; pabrėžia, jog Audito Rūmai laikėsi nuomonės, kad daugeliu klaidų paveiktų operacijų, ypač pasidalijamojo valdymo srityse, atveju valdžios institucijos turėjo pakankamai informacijos, kad nustatytų ir ištaisytų klaidas; atsižvelgdamas į tai prašo, kad Audito Rūmai savo būsimose metinėse ataskaitose klaidų lygį vertintų remdamiesi prielaida, kad pasinaudota visomis taisomosiomis priemonėmis;

22. be to, apgailestauja dėl to, kad tos priemonės vis dar daro gana ribotą finansinį poveikį Sąjungos biudžetui, nes daugiau kaip 40 % 2013 m. atliktų finansinių pataisų nepriskiriamos asignuotosioms įplaukoms ( 5 ) , bet gali būti naudojamos tų pačių valstybių narių, dėl kurių buvo atliktos šios pataisos, sanglaudos politikos srityje, taigi mažinamas prevencinis finansinių pataisų poveikis;

23. pažymi, kad maždaug 28 % 2013 m. atliktų finansinių pataisų sudarė Sąjungos atitinkamai programai ir valstybei narei skiriamo finansavimo sanglaudos politikos srityje grynasis sumažinimas;

24. susirūpinęs pažymi, kad minėtas Komisijos 2014 m. rugsėjo 29 d. komunikatas nepateikia patikimos informacijos apie valstybių narių atliktus panaikinimus, susigrąžintas ir dar nesusigrąžintas struktūrinių fondų lėšas, nes Komisija teigia, kad dėl tam tikrų trūkumų, susijusių su valstybių narių pateiktais duomenimis, ji turėjo taikyti apdairų požiūrį, skirtą užtikrinti, kad sumos nėra perdėtos ( 6 )

25. prašo Komisijos ir valstybių narių nustatyti patikimas procedūras, skirtas taisomųjų priemonių terminams, pobūdžiui ir kiekiui patvirtinti ir, kiek įmanoma, pateikti informacijai, apimančiai metus, kuriais buvo atliktas mokėjimas, metus, kuriais buvo nustatyta susijusi klaida, ir metus, kuriais, kaip nurodyta finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose, buvo susigrąžintos lėšos ar atliktos finansinės pataisos, atsižvelgiant į daugiametį visos procedūros pobūdį; mano, jog taip pat labai svarbu, kad būtų pateikiama išsami informacija apie susigrąžintas lėšas ir finansines pataisas ir kad duomenys apie asignavimų panaikinimą ir pažeidimų nagrinėjimo procedūras atitinkamais metais būtų visiškai skaidrūs;

Apibendrinamoji ataskaita ir metinės veiklos ataskaitos

26. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos generaliniai direktoriai iš viso pateikė 17 kiekybiškai įvertintų išlygų, susijusių su išlaidomis; pažymi, kad dėl mažesnio kiekybiškai įvertintų išlygų skaičiaus 2013 m. (21–2012 m.) nesumažėjo su rizika susijusi suma ir kad didžiausia bendra su rizika susijusi suma, kurią Komisija paskelbė savo apibendrinamojoje ataskaitoje ( 7 ) yra mažesnė nei 4 179 mln. EUR, o tai sudaro 2,8 % visų apmokėtų išlaidų;

27. ragina Komisiją toliau patikslinti su rizika susijusios sumos apskaičiavimą ( 8 ) , paaiškinant įvertintą taisomųjų mechanizmų poveikį šiai sumai, ir savo apibendrinamojoje ataskaitoje pateikti tinkamą patikinimo pareiškimą, pagrįstą generalinių direktorių metinėmis veiklos ataskaitomis;

28. primena, kad Komisijos naudojami suvestiniai duomenys yra susiję su Komisijos ir valstybių narių naudojamais taisomaisiais mechanizmais (finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimai), taikomais keleri metai po lėšų išmokėjimo (ypač 1994–1999 m. ir 2000–2006 m. laikotarpiais), ir pažymi, kad šį kartą nei Audito Rūmai, nei Komisija nenurodė tikslaus klaidų lygio;

Našta biudžetui

29. yra susirūpinęs dėl to, jog iš ataskaitų galima spręsti, kad dėl nepriimtinos Tarybos pozicijos derybų dėl metinio Sąjungos biudžeto metu ir nepaisant didelio mokėjimų lygio 2013 m. toliau didėjo neįvykdyti finansiniai įsipareigojimai (vertinama, kad 1b išlaidų kategorijoje, visų pirma regioninės politikos srityje, neįvykdytų įsipareigojimų lygis 2013 m. pabaigoje siekė 23,4 mlrd. EUR, palyginti su 5 mlrd. EUR 2010 m. pabaigoje, 11 mlrd. EUR 2011 m. pabaigoje ir 16 mlrd. EUR 2012 m. pabaigoje) ir kiti įsipareigojimai; pažymi, kad metų pabaigoje jie buvo 322 mlrd. EUR ( 9 ) , ir 2014 m. šis skaičius, ko gero, padidės;

30. pabrėžia, kad 2013 m. pabaigoje neįvykdyti įsipareigojimai sudarė 322 mlrd. EUR ir buvo numatoma, kad ši suma išaugs 2014 m.; mano, kad tai prieštarauja patikimo finansų valdymo principui, kaip numatyta SESV 310 straipsnyje, todėl kyla abejonių dėl ES biudžeto teisėtumo;

31. pabrėžia, kad šie „kabantys“ finansiniai įsipareigojimai yra itin svarbūs, nes pirmą kartą nustatyta, kad mokėjimų viršutinės ribos daugelį metų iš esmės išliks stabilios ( 10 )

32. pažymi, kad ekonomikos krizės sąlygomis trūksta finansinių išteklių; vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad didelei daliai biudžeto didžiausia išlaidų riba pagal DFP išlaidų kategorijas yra padalyta į metinius asignavimus pagal valstybes nares; atkreipia dėmesį į tai, kad būdas, kuriuo valstybės narės panaudoja lėšas, dažnai tampa pagrindiniu politikos tikslu (pagal principą „naudok arba prarasi“) ( 11 ) ; todėl ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti pereiti nuo išlaidų prie rezultatų kultūros, sutelkiant dėmesį į pasiektus rezultatus ir vadovaujantis veiksmingumo, rezultatyvumo ir ekonomiškumo principais;

33. atkreipia dėmesį į tai, kad bendra išankstinio finansavimo suma 2013 m. pabaigoje siekė 79,4 mlrd. EUR, ir primygtinai teigia, kad dėl ilgų išankstinio finansavimo laikotarpių gali padidėti klaidų ar lėšų praradimo rizika; pabrėžia, kad ši rizika ypač pasireiškia pagal 4 biudžeto išlaidų kategoriją ( ES kaip pasaulinio masto veikėj a), pagal kurią vykdant tipišką operaciją praeina ketveri metai nuo įsipareigojimų prisiėmimo iki tol, kol Komisija užregistruoja galutinę susijusių išlaidų sumą;

34. ragina Komisiją dar kartą parengti ir paskelbti ilgalaikę grynųjų pinigų srautų prognozę, kurioje būtų numatyti būsimi mokėjimų poreikiai, siekiant užtikrinti, kad iš patvirtintų metinių biudžetų būtų galima padengti reikiamus mokėjimus; prašo Komisijos prireikus pateikti esamų taisyklių pakeitimus, jei pagal metinius biudžetus neįmanoma užtikrinti pakankamų asignavimų lygio, kuris atitiktų reikiamą mokėjimų lygį;

35. pakartoja, jog būtina dėti pastangas siekiant ieškoti ilgalaikių sprendimų, kad Komisija vėl galėtų kontroliuoti savo biudžetą; pažymi, kad visų pirma būtina labiau pabrėžti atskaitomybę ir dėmesį sutelkti į veiklos bei lėšų panaudojimo rezultatus; šiuo tikslu pabrėžia, kad Parlamentas turi atlikti aktyvesnį vaidmenį išlaidų ir veiklos tikrinimo procese;

Finansinės priemonės

36. pastebi, kad iki 2013 m. pabaigos pagal 176 Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) veiklos programas (VP) 25 valstybėse narėse buvo įdiegta 941 finansų inžinerijos priemonė (FIP); yra ypač susirūpinęs, kad tik 47 % iš 14,3 mlrd. EUR (6,7 mlrd. EUR), sumokėtų FIP, iš tikrųjų buvo išmokėta galutiniams naudos gavėjams, nors šis skaičius yra didesnis palyginus su 4,7 mlrd. EUR, išmokėtų iki 2012 m. pabaigos; pastebi, kad 47 % vidutinis lėšų išmokėjimo lygis 2013 m. pabaigoje neatskleidžia tam tikrų skirtumų tarp fondų ir valstybių narių; pažymi, kad vidutinis lėšų išmokėjimo lygis apima visus 900 fondų: ir tuos, kurie buvo įsteigti 2008 m., ir tuos, kurie buvo naujai įsteigti 2013 m. ir kurių įgyvendinimo etapas tik prasidėjo; mano, kad kai kurių fondų rodikliai mažesni už vidurkį, o kitų fondų lėšų panaudojimo lygis jau siekia 100 % ir jie tapo pakartotinai investuojančiais atnaujinamaisiais fondais;

37. atkreipia dėmesį į tai, kad 14 finansų inžinerijos priemonių buvo įdiegtos valstybėse narėse naudojant kaimo plėtros fondo lėšas; atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2013 m. pabaigos iš Sąjungos biudžeto bankams Rumunijoje, Bulgarijoje, Graikijoje, Italijoje ir Lietuvoje buvo išmokėta 443,77 mln. EUR; yra susirūpinęs dėl to, kad iš šios sumos nė vienas euras nepasiekė galutinių paramos gavėjų; atkreipia dėmesį į tai, kad šešioms finansų inžinerijos priemonėms, įdiegtoms naudojant Europos žuvininkystės fondo lėšas, finansuoti bankams Graikijoje, Rumunijoje, Bulgarijoje, Estijoje, Latvijoje ir Nyderlanduose buvo išmokėta 72,37 mln. EUR; pažymi, kad tik Latvijoje visos gautos sumos buvo išmokėtos galutiniams paramos gavėjams, Rumunijoje galutiniams paramos gavėjams buvo išmokėta tik 28 % lėšų, Bulgarijoje – 77 %, Estijoje – 91 %, o Graikijoje ir Nyderlanduose nė kiek ( 12 )

38. taip pat apgailestauja dėl to, kad šios priemonės yra sudėtingos ir už jas tiksliai sunku atsiskaityti, todėl taip pat nelengva atlikti viešąją kontrolę; ragina Komisiją užtikrinti didesnį skaidrumą ir reguliariai teikti ataskaitas apie sverto poveikį, nuostolius ir riziką, kaip antai investicijų burbulus; primygtinai ragina Komisiją pagal kiekvieną finansų inžinerijos priemonę pateikti finansuojamų projektų skaičių ir pasiektus rezultatus ir aiškiai nurodyti, kiek Sąjungos biudžeto lėšų panaudota šiems FIP projektams bendrai finansuoti, taip pat pateikti išsamią FIP sąnaudų ir naudos analizę palyginti su labiau tiesioginėmis projektų finansavimo formomis;

39. palankiai vertina tai, kad per metinius peržiūros posėdžius finansinių priemonių įgyvendinimo klausimas sistemingai įtraukiamas į darbotvarkę, analizuojami trūkumai ir siūlomi taisomieji veiksmai; su pasitenkinimu pripažįsta, kad kitu 2014–2020 m. laikotarpiu šios srities trūkumai buvo pataisyti, t. y. mokėjimai bus pervedami finansines priemones valdantiems fondams tik tuomet, kai faktinis išmokėjimo galutiniams paramos gavėjams lygis pasieks tam tikrą procentinę dalį;

40. rekomenduoja, kad, turint mintyje naštą mokėjimams skirtam biudžetui ir tai, kad pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (toliau – Finansinis reglamentas) 140 straipsnio 7 dalį reikalaujama vengti su finansinėmis priemonėmis susijusių perteklinių likučių, Komisija užtikrintų, kad įnašai iš Sąjungos biudžeto tokioms priemonėms finansuoti būtų nustatomi pagal realius pinigų srautus;

41. yra itin susirūpinęs dėl kelių Audito Rūmų išvadų dėl regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimo su finansų įstaigų paskolomis, siekiant remti Sąjungos išorės politiką, veiksmingumo ( 13 )

42. pažymi, kad nors šios priemonės buvo nustatytos tinkamai, dėl Komisijos valdymo trūkumų jų derinimas nedavė tiek naudos, kiek galėjo duoti; prašo Komisijos atlikti mokėjimą tik tuomet, kai paramos gavėjui lėšos iš tiesų reikalingos, ir pagerinti Sąjungos dotacijų įgyvendinimo stebėseną;

Komisijos ir valstybių narių atsakomybė taikant pasidalijamąjį valdymą

43. pabrėžia, kad pagal SESV 317 straipsnį Komisijai tenka galutinė atsakomybė už Sąjungos biudžeto vykdymą; pabrėžia, kad tuomet, kai Komisija vykdo biudžetą taikydama pasidalijamąjį valdymą, biudžeto vykdymo užduotys pagal Finansinio reglamento 59 straipsnį pavedamos valstybėms narėms ir jos prisiima politinę ir finansinę atsakomybę; taigi pakartoja, kad valstybės narės turi veikti griežtai laikydamosi patikimo finansų valdymo principo ir nedaryti neigiamo poveikio savo atsakomybei valdant Sąjungos lėšas;

44. atkreipia dėmesį į Komisijos 2014 m. spalio 28 d. komunikatą „Tarpinstitucinės darbo grupės rekomendacijų dėl nacionalinių pareiškimų įvedimo ir naudojimo priėmimas“ (COM(2014) 688); pabrėžia, kad pareiškimų teikimas nėra privalomas ir todėl palankiai vertina tai, kad keturios valstybės narės – Danija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė – nusprendė juos teikti; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad skiriasi šių pareiškimų forma, apimtis, išsamumas ir ataskaitinis laikotarpis, ir pažymi, kad dėl to iš jų mažai naudos;

45. atkreipia dėmesį į tai, kad, remiantis pakartotiniais Audito Rūmų pareiškimais, keturių minėtųjų valstybių narių pateikti nacionaliniai valdymo pareiškimai itin menkai pasitarnauja Audito Rūmams atliekant auditą ir negali būti laikomi patikimu informacijos šaltiniu norint pateikti patikinimo pareiškimą;

46. be to, apgailestauja dėl minėto Komisijos 2014 m. spalio 28 d. komunikato, kad nepadaryta esminės pažangos siekiant pagerinti finansų valdymą, dėl kurio, priėmus neteisingus sprendimus politiniu ir valdymo lygmenimis, galėtų būti nuolat prarandami Sąjungos pinigai; ragina parengti sankcijų, taikomų, jei valstybės narės pateikia neteisingą informaciją apie programą ir neteisingus pareiškimus, sistemą;

47. atsižvelgdamas į tai, ragina Komisiją ir Tarybą imtis konkrečių ir tikslingų veiksmų siekiant užtikrinti reikiamą pažangą patikimo finansų valdymo srityje, įskaitant aktyvesnį nacionalinių pareiškimų priemonės naudojimą, nes ši priemonė praktiškai nereikalauja daug papildomų pastangų (kaip pranešama, šiuo tikslu reikia mažiau nei vieno etato per metus vienoje valstybėje narėje), tuo pat metu pažymi, kad itin svarbu, jog valstybės narės, pateikdamos oficialų dokumentą, prisiimtų politinę atsakomybę už Sąjungos lėšų naudojimą; ragina Komisiją ir valstybes nares skelbti ne tik nacionalinius pareiškimus, bet taip pat metines suvestines ir valdymo pareiškimus siekiant suteikti daugiau informacijos apie finansų valdymą ir pasiekti konkrečios pažangos šioje srityje; primygtinai ragina Komisiją pateikti rekomendaciją Parlamentui ir Tarybai siekiant skatinti naudoti nacionalinius pareiškimus laikantis tarpinstitucinės darbo grupės rekomendacijų dėl nacionalinių pareiškimų įvedimo ir naudojimo;

48. mano, kad naudojant struktūrinius fondus itin svarbu skatinti visišką skaidrumą ir skelbti paskirtų projektų apskaitos dokumentus;

Valstybių narių pateiktų duomenų patikimumas

49. pažymi, kad taikant pasidalijamąjį valdymą valstybių narių vykdomų pirmojo lygio patikrų patikimumo stoka kenkia Komisijos tarnybų rengiamų metinių veiklos ataskaitų ir Komisijos tvirtinamos apibendrinamosios ataskaitos patikimumui, nes jos iš dalies yra pagrįstos nacionalinių valdžios institucijų vykdomų patikrų rezultatais; primena anksčiau išsakytą savo reikalavimą, kad Komisija įvertintų ir, prireikus, koreguotų valstybių narių duomenis siekiant parengti patikimas ir objektyvias metinės veiklos ataskaitas;

50. prašo, kad generaliniai direktoriai savo metinėse veiklos ataskaitose išsamiai praneštų apie klaidų lygį, kurį nurodė valstybės narės, ir, prireikus, apie Komisijos atliktas pataisas veiksmų programų lygmeniu;

Valstybės narės, kurių rezultatai blogiausi

51. palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai kartu su savo 2013 m. metine ataskaita, kurioje iš dalies atsižvelgta į Parlamento rezoliucijoje dėl 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo išsakytą prašymą pateikti su konkrečia šalimi susijusią informaciją, kai taikomas pasidalijamasis valdymas, paskelbė savo audito, susijusio su taikant pasidalijamojo valdymo principą valdomomis lėšomis žemės ūkio ir sanglaudos srityse 2009–2013 m. laikotarpiu, rezultatų apžvalgą;

52. pažymi, kad, remiantis Audito Rūmų pateiktais duomenimis apie Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo (pagrindiniai duomenys įtraukti į Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD ir Regioninės ir miestų politikos GD 2013 m. metines veiklos ataskaitas) lėšų, susijusių su rizika, sumas ir procentinę dalį, didžiausias klaidų lygis nustatytas Slovakijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Ispanijoje;

53. pažymi, kad, remiantis Audito Rūmų pateiktais duomenimis apie Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žemės ūkio fondų regionų plėtrai (pagrindiniai duomenys įtraukti į Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2013 m. metinę veiklos ataskaitą) lėšų, susijusių su rizika, sumas ir procentinę dalį, didžiausias klaidų lygis nustatytas Rumunijoje, Bulgarijoje ir Portugalijoje;

54. ragina Audito Rūmus parengti savo konkrečioms šalims pritaikytą ataskaitų rengimo metodą, kurį taikant būtų atsižvelgiama ne vien tik į su rizika susijusias sumas, bet taip pat į valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas ir Komisijos ir valstybių narių taikomus taisomuosius mechanizmus tam, kad būtų galima tinkamai įvertinti valdymo raidą valstybėse narėse, kurių rezultatai blogiausi, ir rekomenduoti geriausius galimus sprendimus;

55. primena, kad korupcija daro didelę žalą Sąjungos lėšoms; susirūpinęs dėl duomenų, iš kurių matyti, kad kai kurioms valstybėms narėms šis reiškinys daro ypač didelę įtaką ir todėl primena 2013 m. gegužės 29 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl Italijos 2013 m. nacionalinės reformos programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2017 m. Italijos stabilumo programos ( 14 ) ; ragina kuo greičiau patvirtinti Direktyvą dėl baudžiamosios teisės priemonių kovai su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu;

Interesų konfliktai

56. apgailestauja dėl to, kad kai kuriose valstybėse narėse teisės aktai, susiję su parlamento, Vyriausybės ir vietos tarybų narių interesų konfliktais, yra netikslūs ir nepakankami; ragina Komisiją atidžiai išnagrinėti dabartinę padėtį ir prireikus pateikti rekomendacijas arba netgi teisiškai privalomus sprendimus; mano, kad tokie patys reikalavimai turėtų būti taikomi kandidatams į Komisijos narius ir Komisijos nariams;

Įplaukos. BNP pagrįsti nuosavi ištekliai

57. pažymi, jog Audito Rūmai, atlikdami auditą (žr. 2013 m. metinės ataskaitos 2.27 punktą), nustatė, kad Komisijai apskaičiuojant valstybių narių įnašus ir jų mokėjimus, kurių dauguma pagrįsti 2013 m. prognozuojamais bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) duomenimis, esminių klaidų nepadaryta;

58. prašo Komisijos užtikrinti, kad Eurostato ir valstybių narių duomenys būtų identiški, kadangi BNP rodiklis itin svarbus ne tik Sąjungos įplaukų, bet ir išlaidų aspektu;

59. primena Audito Rūmų 2012 m. metinėje ataskaitoje pateiktą kritiką dėl Komisijos atliekamo BNP duomenų tikrinimo veiksmingumo stokos (žr. 2012 m. metinės ataskaitos 2.41 punktą); pabrėžia, kad dėl ilgą laiką taikomų bendrųjų išlygų ir pernelyg ilgos BNP duomenų, naudojamų nuosaviems ištekliams nustatyti, tikrinimo ciklo trukmės gali rastis biudžeto neapibrėžtumas, kaip buvo pabrėžta valstybių narių diskusijose dėl 2014 m. bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 6 projekto ( 15 )

60. apgailestauja dėl to, kad kai kurios valstybės narės, nepaisant to, kad žinojo apie statistikos metodikos BNP pagrįstam įnašui apskaičiuoti pokyčius, taikomus nuo 2014 m. pavasario, nenumatė, kad dėl šių pokyčių padidės jų įnašas į biudžetą;

61. apgailestauja dėl to, kad Komisija, nepaisant to, kad nuo 2013 m. pavasario žinojo, jog BNP pagrįstam įnašui apskaičiuoti taikomos statistikos metodikos pokyčiai galėtų labai padidinti tam tikrų valstybių narių įnašą į biudžetą, primygtinai siekė, kad šis klausimas būtų sprendžiamas kaip grynai techninio pobūdžio problema ( 16 )

62. primena, jog Audito Rūmai savo nuomonėje Nr. 7/2014 ( 17 ) pateikė išvadą, kad Komisijos pasiūlymas leisti atidėti pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) balansų mokėjimus ir juos koreguoti išskirtinėmis aplinkybėmis gali padidinti nuosavų išteklių sistemos sudėtingumą ir valstybių narių biudžeto neapibrėžtumą;

63. ypač atkreipia dėmesį į tai, kad Komisijos pasiūlyme, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantis Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos (COM(2014)0704), svarstomas tik termino, iki kurio valstybės narės turi skirti išteklius tuo atveju, kai gauna dideles sumas dėl teigiamo PVM ir BNP balanso ir korekcijų, atidėjimas, ir pažymi, kad, jei valstybės narės turi didelį neigiamą PVM ir BNP balansą ir korekcijas, būtų galima Komisiją įpareigoti parengti taisomąjį biudžetą, skirtą papildomoms įplaukoms surinkti;

64. apgailestauja, kad Taryba, nepaisydama Komisijos pasiūlytos visuotinės nuosavų išteklių sistemos reformos, kurią palankiai įvertino Parlamentas ( 18 ) ir kuria siekiama užtikrinti didesnį nuosavų išteklių sistemos teisingumą, suprantamumą, skaidrumą ir veiksmingumą bei sumažinti nacionalinius įnašus, iki šiol nepadarė jokios pažangos nuosavų išteklių sistemos reformos klausimu, remdamasi minėtaisiais pasiūlymais dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų;

Taikytinos priemonės

65. ragina Komisiją: — sutrumpinti BNP duomenų, naudojamų nuosaviems ištekliams apskaičiuoti, tikrinimo ciklo trukmę iki ne daugiau kaip ketverių metų, jei reikia, pradedant taikyti pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir (arba) arba nustatant griežtą išlygų panaikinimo atidėjimą; — apriboti bendrųjų išlygų taikymą išimtiniams atvejams, susijusiems su didele rizika, kad nėra apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, t. y. kai valstybė narė tikrinimo ciklo metu ar nereguliariai atlieka esminę peržiūrą; — parengti veiksmų planą siekiant ištaisyti trūkumus, kuriuos Audito Rūmai nurodė Specialiojoje ataskaitoje Nr. 11/2013, ir pranešti apie jį Parlamentui ir Audito Rūmams iki 2015 m. birželio mėn. pabaigos; — nustatyti ir atidžiai stebėti išsamų veiksmų planą, kuriame nustatyti aiškūs tikslai problemoms, susijusioms su Graikijos nacionalinių finansinių ataskaitų rengimu, spręsti; — pateikti minėto Komisijos pasiūlymo (COM(2014) 704) dalinį pakeitimą, kad Komisija būtų įgaliota atidėti sumų, kurios susidaro vadinamųjų neigiamų likučių ir korekcijų atvejais, kompensavimą;

66. pažymi, kad Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 2/2014 „Ar tinkamai valdomi preferenciniai prekybos susitarimai?“ nustatė kontrolės strategijos ir rizikos valdymo trūkumų Vokietijoje, Prancūzijoje ir Jungtinėje Karalystėje, dėl kurių Sąjungos biudžetas gali patirti nuostolių; pažymi, kad šiuos trūkumus patvirtino minėtose trijose valstybėse narėse nustatyta potencialiai prarastų įplaukų suma; pažymi, jog ekstrapoliuodami 2009 m. imtyje nustatytas klaidas, Audito Rūmai įvertino, kad šiose valstybėse narėse dėl senaties taikymo netinkamų muitų suma siekė 655 mln. EUR; pažymi, kad tai sudaro apie 6 % bendros importo muitų sumos, tais metais surinktos penkiose atrinktose valstybėse narėse (167 mln. EUR Vokietijos, 176 mln. EUR Prancūzijos ir 312 mln. EUR Jungtinės Karalystės atveju);

Žemės ūkis

Žemės ūkis. Demografiniai ir su paramos gavėjų struktūra susiję iššūkiai

67. pabrėžia, kad demografiniai pokyčiai bendrai žemės ūkio politikai (BŽŪP) daro didesnę įtaką nei bet kuriai kitai Sąjungos politikai, nes beveik trečdalis iš 12 mln. Sąjungos ūkininkų, kuriems skiriama daugiau kaip 45 % Sąjungos biudžeto lėšų, yra vyresni nei 65 metų ir tik 6 % – jaunesni nei 35 metų ( 19 ) ; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina vykdant BŽŪP reformą pradėtas įgyvendinti programas, kuriomis siekiama remti jaunus ūkininkus;

68. apgailestauja dėl to, kad priemonėmis, kurių ėmėsi Komisija žemės ūkio politikos srityje, iki šiol nepavyko ištaisyti demografinės pusiausvyros sutrikimo, ir dėl šios priežasties ragina Komisiją persvarstyti paramą žemės ūkiui iš biudžeto;

69. pabrėžia, kad mažiau kaip 2 % Sąjungos ūkininkų gauna 31 % BŽŪP tiesioginių išmokų; atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP visų pirma turėtų būti orientuota į smulkius ūkininkus, ir mano, kad dėl dabartinės praktikos daromas tolesnis neigiamas poveikis BŽŪP politiniam priimtinumui;

70. primena, jog Europos Parlamentas ir Taryba, siekdami užtikrinti, kad BŽŪP būtų teisingesnė, nustatė ( 20 ) , kad sumažinami 150 000 EUR sumą viršijantys mokėjimai, ir numatė galimybę taikyti viršutines tiesioginių išmokų ribas; taigi prašo Audito Rūmų rengiant kitas metines ataskaitas patikrinti šios priemonės veiksmingumą ir rezultatyvumą;

71. atkreipia dėmesį į tai, kad Čekijos Respublikoje, po to Slovakijoje, Vengrijoje, Vokietijoje ir Bulgarijoje tebėra skirtingiausios žemės ūkio sistemos ( 21 ) ; ragina Komisiją ir valstybes nares geriau suderinti jų paramos gavėjų struktūrą ir reikalauja, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinis direktorius kasmet kartu su savo metine veiklos ataskaita pateiktų orientacinius duomenis apie BŽŪP tiesioginės pagalbos išmokų gamintojams paskirstymą pagal valstybes nares ir paramos gavėjų kategorijas;

Žemės ūkis. Pirmojo ramsčio klaidų lygis

72. apgailestauja, kad vykdant Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) mokėjimus 2013 m. padaryta esminių klaidų ir Audito Rūmų apskaičiuotas labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 3,6 % (3,8 % 2012 m.) ( 22 ) ir kad iš penkių kontrolės sistemų, tikrintų dėl išlaidoms priskirtų mokėjimų, dvi pripažintos neveiksmingomis, dvi – iš dalies veiksmingomis ir viena – veiksminga;

73. pabrėžia, kad 33 klaidų iš 101 Audito Rūmų nustatytos kiekybiškai įvertinamos klaidos atvejais nacionalinės valdžios institucijos turėjo pakankamai informacijos ir galėjo bent iš dalies tų klaidų išvengti, jas nustatyti ir pataisyti ir tuomet, jei visa ši informacija būtų buvusi panaudota tinkamai, labiausiai tikėtinas klaidų lygis šioje srityje būtų buvęs 1,1 % mažesnis ir gana artimas nustatytai 2 % reikšmingumo ribai; pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka svarbi atsakomybė tinkamai ir teisėtai vykdyti Sąjungos biudžetą tuo atveju, kai jos yra atsakingos už Sąjungos lėšų valdymą;

Kompleksinė parama

74. pažymi, kad Audito Rūmų auditas apėmė kompleksinės paramos reikalavimų patikrinimą ir kad atvejai, kai nebuvo laikomasi kompleksinės paramos reikalavimų, buvo laikomi klaidomis, jei buvo įrodyta, jog tais metais, kai ūkininkas teikė paraišką paramai gauti, pažeidimas jau egzistavo; pabrėžia, kad Audito Rūmai nustatydami klaidų lygį taip pat atsižvelgė į trūkumus kompleksinės paramos srityje, ir pažymi, kad, Komisijos nuomone, kompleksinė parama nėra susijusi su teise gauti išmokas, bet yra susijusi tik su administracinėmis sankcijomis;

75. atkreipia dėmesį į tai, jog Komisija savo atsakyme Audito Rūmams pažymi, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui numatyta teisinė sistema buvo supaprastinta, ir ragina Komisiją iki 2015 m. pabaigos informuoti, kaip šias supaprastinimo priemones pavyko įgyvendinti praktiškai ir kokių papildomų priemonių galėtų būti imtasi bet kurių likusių sudėtingų taisyklių ir tinkamumo finansuoti sąlygų atžvilgiu;

Klaidų lygis, nustatytas taikant rinkos priemones

76. yra susirūpinęs dėl to, kad, kaip apskaičiavo Komisija, su žemės ūkio rinkų priemonėmis susijusių klaidų lygis yra 7,44 %; apgailestauja dėl to, kad 2013 m. tai antras pagal dydį klaidų lygis politikos srityje;

77. pabrėžia, kad išlygos, kurias Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinis direktorius pateikė savo 2013 m. metinėje veiklos ataskaitoje, patvirtina nerimą keliančią rinkos priemonių padėtį, nes jos susijusios su septyniomis pagalbos schemomis devyniose valstybėse narėse, ypač vaisių ir daržovių, vynuogynų restruktūrizavimo, investicijų į vyno gamybą, paukštienos eksporto grąžinamųjų išmokų sektoriuose ir vykdant pieno vartojimo skatinimo mokyklose programą;

78. atkreipia dėmesį į tai, kad daugelis mažesnių programų, pvz., vaisių ir pieno vartojimo skatinimo mokyklose programos, nėra patogios įgyvendinti, iš dalies dėl susijusios biurokratijos, todėl jų lėšų įsisavinimas ir įgyvendinimas yra nepakankami;

79. apgailestauja dėl didelių kontrolės procedūrų, taikomų suteikiant pripažinimą vaisių ir daržovių gamintojų grupėms ( 23 ) Lenkijoje, Austrijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje, trūkumų, nurodytų Audito Rūmų 2013 m. metinėje ataskaitoje ir patvirtintų Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinio direktoriaus, kuris savo 2013 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateikė išlygą, pagrįstą savo vertinimu, kad maždaug 25 % visų išlaidų pagal šią priemonę, t. y. 102,7 mln. EUR, yra susiję su rizika;

80. ypač apgailestauja dėl Komisijos nustatytų trūkumų, susijusių su vynuogynų restruktūrizavimo priemone Ispanijoje, dėl kurios buvo pateikta Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinio direktoriaus išlyga, nes pataisytų klaidų lygis buvo 33 % ir 54 mln. EUR suma buvo susijusi su rizika, ir priemone „Paukštienos eksportas Prancūzijoje“, nes pataisytų klaidų lygis buvo 69,6 % ir 29,3 mln. EUR suma buvo susijusi su rizika;

Valstybių narių duomenų apie tiesiogines išmokas patikimumas

81. palankiai vertina tai, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD atliko individualų kiekvienos mokėjimo agentūros vertinimą, pagrįstą visa turima informacija, įskaitant Audito Rūmų audito išvadas, nes klaidų lygis, apie kurį pranešė valstybės narės, pateikdamos savo tikrinimų statistikos duomenis, neapima visų likutinio klaidų lygio komponentų ir ne visada yra patikimas;

82. pakartoja Audito Rūmų tvirtinimus ( 24 ) , kad, sprendžiant pagal šio naujo metodo rezultatus, remiantis valstybių narių tikrinimų statistikos duomenimis, mokėjimo agentūrų direktorių pareiškimais ir sertifikavimo įstaigų atliktu darbu, galima gauti tik ribotą patikinimą;

83. pažymi, jog nepaisant to, kad beveik visos tiesiogines išmokas tvarkančios mokėjimo agentūros buvo sertifikavimo institucijų akredituotos ir patvirtintos, ir nepaisant to, kad 79 patikinimo pareiškimams iš 82 mokėjimo agentūrų pateiktų patikinimo pareiškimų sertifikavimo įstaigos 2013 m. pateikė besąlyginę nuomonę, taip patvirtindamos mokėjimo agentūrų direktorių pateiktų patikinimo pareiškimų tikslumą, Komisija, nurodydama didesnį klaidų lygį, turėjo patikslinti 42 iš 68 mokėjimo agentūrų, kurių likutinis klaidų lygis viršijo 2 %, nurodytą klaidų lygį;

84. pažymi, kad 5 mokėjimų agentūros, kurių klaidų lygis didžiausias, buvo: 1. RPA, Jungtinė Karalystė 5,66 % (valstybės narės praneštas klaidų lygis: 0,67 %) 2. OKEPE, Graikija 5,17 % (valstybės narės praneštas klaidų lygis: 0,83 %) 3. AVGA, Ispanija 4,71 % (valstybės narės praneštas klaidų lygis: 1,93 %) 4. IFAP, Portugalija 4,37 % (valstybės narės praneštas klaidų lygis: 0,82 %) 5. PIAA, Rumunija 4,27 % (valstybės narės praneštas klaidų lygis: 1,77 %)

85. apgailestauja dėl to, kad pagal dabartinę teisinę sistemą nenumatyta sankcijų už neteisingus ar melagingus ( 25 ) mokėjimo agentūrų pranešimus;

86. ragina, kad Sąjungos pareigūnai atidžiau prižiūrėtų, stebėtų ir labiau koordinuotų nacionalines mokėjimo agentūras atitinkamose valstybėse narėse, visų pirma tas mokėjimo agentūras, kurios per pastaruosius trejus metus nuolat buvo nepakankamai veiksmingos, siekiant, kad būtų galima įveikti nacionalinių mokėjimo agentūrų patiriamas problemas ir užtikrinti veiksmingesnį mokėjimų administravimą;

IAKS ir ŽSIS

87. pritaria Komisijos ir Audito Rūmų nuomonei, kad apskritai Integruotai administravimo ir kontrolės sistemai (IAKS) tenka vienas iš svarbiausių vaidmenų siekiant išvengti ir mažinti klaidų ūkininkų paraiškose, ir nurodo, kad tinkamas šios sistemos veikimas turėtų užtikrinti, jog vykdant tiesiogines žemės ūkio išmokas nebūtų daroma esminių klaidų;

88. apgailestauja dėl to, kad nuolat nustatoma trūkumų pašalinant reikalavimų neatitinkančią žemę iš žemės sklypų identifikavimo sistemos (ŽSIS) ir vykdant administracinį ūkininkų paraiškų tvarkymą ir dėl to labai padidinamas esminių klaidų, kurių vis dar daroma vykdant EŽŪGF mokėjimus, lygis;

89. dar kartą pabrėžia ŽSIS nustatytų trūkumų horizontalųjį aspektą; pažymi, kad nuo 2007 m. Audito Rūmai išnagrinėjo 38 mokėjimo agentūrų IAKS visose 28 valstybėse narėse, ir labai apgailestauja, kad tik 7 kontrolės sistemos įvertintos kaip veiksmingos, 22 – kaip iš dalies veiksmingos, o 9 – kaip neveiksmingos; ragina Komisiją užtikrinti, kad biudžetui kylanti finansinė rizika būtų kompensuojama grynosiomis finansinėmis pataisomis;

Procedūros, skirtos užtikrinti netinkamai paskirtų išmokų susigrąžinimą

90. yra susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai pranešė ( 26 ) , jog Airijoje apie sumas, prarastas dėl pažeidimų ar aplaidumo, susijusių su 2008 ir ankstesnių metų mokėjimų prašymais, skolininkams buvo pranešta gerokai pavėlavus ir kelerius metus nebuvo taikoma jokia susigrąžinimo ar išieškojimo procedūra;

91. nurodo, kad iki 2012 m. pabaigos iš 6,7 mln. EUR skolos, susijusios su šių mokėjimų prašymų pateikimo metais, 2,3 mln. EUR buvo padengta iš Sąjungos biudžeto taikant 50/50 taisyklę, nepaisant Audito Rūmų nustatytų atidėliojimų, susijusių su pranešimo procedūra, ir būgštavimų, kad šios Sąjungos biudžeto lėšos bus galutinai prarastos;

92. taip pat yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų išvadų dėl to, kad Italijos valdžios institucijos nenurodė, ar skolų priežastis buvo pažeidimai ar administracinės klaidos, dėl kurių galėtų tekti padengti išlaidas iš Sąjungos biudžeto; prašo Komisijos iki metų pabaigos iš esmės išnagrinėti šią padėtį ir pateikti išsamią analizę;

93. pažymi, kad, remiantis Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD 2013 m. metinėje veiklos ataskaitoje ( 27 ) pateiktais duomenimis, valstybės narės, kurių rezultatai netinkamai paskirtų išmokų susigrąžinimo aspektu blogiausi, yra Bulgarija, iš kurios netinkamai paskirtų išmokų susigrąžinta 4 %, Graikija – 21 %, Prancūzija – 25 %, Slovėnija – 25 %, Slovakija – 27 % ir Vengrija – 33 %; reiškia susirūpinimą dėl nerimą keliančio mažo susigrąžinimo lygio tam tikrose srityse ir prašo Komisijos pateikti ataskaitą, kurioje butų nurodytos susijusios priežastys ir galimybės pagerinti padėtį;

Sąskaitų patvirtinimo procedūra

94. atkreipia dėmesį į tai, kad 2013 m. Komisija priėmė keturis sprendimus dėl atitikties, pagal kuriuos buvo atliktos 1 116,8 mln. EUR vertės finansinės pataisos (861,9 mln. EUR suma, susijusi su EŽŪGF, ir 236,2 mln. EUR suma, susijusi su Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP), kurios sudaro maždaug 2 % Sąjungos 2013 m. žemės ūkiui ir kaimo plėtrai skirto biudžeto (1,4 % 2008–2012 m. laikotarpiu));

95. pažymi, kad ši suma negali būti lyginama su Audito Rūmų nustatytu labiausiai tikėtinu klaidų lygiu, nes Komisijos atitikties auditai yra sisteminio pobūdžio, juos atliekant netikrinamas vykdytų operacijų tvarkingumas, jie apima su keleriais biudžetiniais metais susijusias išlaidas, lemia 65 % operacijų taikomą finansinį koregavimą nustatant fiksuoto dydžio sumą ir todėl nėra tinkami metiniam klaidų lygiui apskaičiuoti ( 28 )

96. pabrėžia, kad, remiantis Audito Rūmų išvadomis ( 29 ) , 2013 m. vidutinio finansinių pataisų lygio padidėjimą, palyginti su 2008–2012 m. laikotarpiu, iš esmės galima paaiškinti tuo, kad neišspręstų audito bylų sumažėjo nuo 553 audito bylų 2012 m. pabaigoje iki 516 bylų 2013 m. pabaigoje ir kad pagal šias išspręstas bylas, susijusias su finansiniai metais iki 2010 m., atliktų finansinių pataisų vertė siekė 881 mln. EUR (79 % visos sumos);

97. yra susirūpinęs dėl to, kad pagal šiuo metu galiojančias nuostatas ( 30 ) neužtikrinamas taikinimo institucijos, kuri gali dalyvauti vykdant atitikties patvirtinimo procedūrą, nepriklausomumas;

Kaimo plėtros, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos sritys

98. pažymi, kad 2013 m. vykdant mokėjimus kaimo plėtros, aplinkos, žuvininkystės ir sveikatos srityse padaryta esminių klaidų, bet labiausiai tikėtinas klaidų lygis sumažėjo iki 6,7 % palyginti su 7,9 % 2012 m., o septynios iš 13 priežiūros ir kontrolės sistemų, tikrintų dėl išlaidoms priskirtų mokėjimų valstybėse narėse, buvo įvertintos kaip iš dalies veiksmingos ir 6 – kaip neveiksmingos;

99. pritaria Audito Rūmų nuomonei, kad labiausiai tikėtiną klaidų lygį būtų buvę galima sumažinti iki 2 %, jei nacionalinės valdžios institucijos būtų panaudojusios visą turimą informaciją klaidoms išvengti, joms aptikti ir jas ištaisyti; pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka svarbi atsakomybė tinkamai ir teisėtai vykdyti Sąjungos biudžetą tuo atveju, kai jos yra atsakingos už Sąjungos lėšų valdymą;

100. apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmų apskaičiuotas vidutinis klaidų lygis kaimo plėtros srityje per pastaruosius trejus metus buvo 8,2 %, o 2013 m. – 7,9 % ( 31 ) ; labai apgailestauja, kad 2013 m. tai didžiausias klaidų lygis politikos srityje;

101. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų nustatytų klaidų atsirado daugiausia todėl, kad paramos gavėjai nesilaikė finansavimo tinkamumo reikalavimų, netinkamai buvo taikomos viešųjų pirkimų taisyklės ir buvo nesilaikoma agrarinės aplinkosaugos įsipareigojimų;

102. yra susirūpinęs dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, jog dėl įtariamo privačių paramos gavėjų tyčinio pažeidimo aštuntadaliu padidėjo klaidų lygio rodiklis kaimo plėtros srityje, ir apgailestauja, kad dėl konkrečios kaimo plėtros priemonės „Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas“ labiausiai padidėjo klaidų lygis, susijęs su privačiomis investicijomis ( 32 ) , į kurį atsižvelgdami Audito Rūmai išreiškė didžiulį susirūpinimą priemonės efektyvumu ir veiksmingumu siekiant politikos tikslų;

103. pritaria Audito Rūmų nuomonei ( 33 ) , kad padarytos klaidos iš dalies atsirado dėl taisyklių sudėtingumo ir didžiulės pagalbos schemų pagal 2007–2013 m. programas įvairovės; iš viso 46 kaimo plėtros priemonės, kurių kiekvienai nustatytos atskiros taisyklės ir reikalavimai;

104. pripažįsta, kad Komisija vis dažniau sustabdo ir nutraukia mokėjimus ir taip užtikrina, kad tais atvejais, kai nustatoma trūkumų, būtų sistemingai taikomos taisomosios priemonės;

105. palankiai vertina Komisijos persvarstytą metodą likutiniam klaidų lygiui apskaičiuoti, pagal kurį atsižvelgiama į visus susijusius auditus ir informaciją, siekiant pakoreguoti valstybių narių praneštą klaidų lygį;

106. apgailestauja dėl to, kad valstybių narių pateikti duomenys apie jų atliktų tikrinimų rezultatus nėra patikimi; atkreipia dėmesį į tai, kad sertifikavimo įstaigos pateikė sąlyginę nuomonę, kurioje teigiama, kad tik devynių agentūrų iš 74 mokėjimo agentūrų klaidų lygis viršijo 2 % ( 34 ) , nors Komisija pateikė sąlyginę nuomonę dėl 31 agentūros 24 valstybėse narėse ( 35 )

107. apgailestauja dėl kai kurių valstybių narių taisomųjų veiksmų kokybės ir dėl to, kad nėra sistemingo metodo, skirto klaidų priežastims visose valstybėse narėse pašalinti; pabrėžia, kad trūksta prevencinių veiksmų plačiai paplitusiems trūkumams Sąjungos lygmeniu išvengti;

108. pripažįsta, kad 4 300 000 EUR lėšos, numatytos pagal 17 04 skyrių „Maisto ir pašarų sauga, gyvūnų sveikata, gyvūnų gerovė ir augalų sveikata“, nepakankamai panaudotos dėl šių pagrindinių veiksnių: 900 000 EUR sumos, susijusios su įvairioms programoms numatytomis asignuotosiomis įplaukomis, kurios gali būtų panaudotos 2014 m., ir 2 000 000 EUR sumos, susijusios su neatidėliotinos pagalbos fondu; pažymi, kad atsižvelgiant į pastarąją sumą 50 % arba 1 000 000 EUR suma buvo perkelta į 2014 m. (siekiant kovoti su mėlynojo liežuvio liga Vokietijoje) ir panaudota tais metais;

Su žemės ūkiu ir kaimo plėtra susiję prašymai Komisijai, valstybėms narėms ir Audito Rūmams

109. prašo Audito Rūmų apskaičiuoti atskirus klaidų lygius rinkos priemonėms ir tiesioginėms išmokoms pagal BŽŪP pirmąjį ramstį;

110. rekomenduoja, kad Komisija aktyviai stebėtų, kaip taikomi taisomieji veiksmai, susiję su kontrolės sistemos, taikomos Sąjungos pagalbai siekiant pripažinti vaisių ir daržovių gamintojų grupes Lenkijoje, ir veiklos programos, taikomos gamintojų organizacijoms Austrijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje, trūkumais;

111. ragina Komisiją pademonstruoti Sąjungos žemės ūkio rinkos priemonių pridėtinę vertę, turint mintyje galimų nuostolių, darančių poveikį Sąjungos biudžetui, riziką, ir prašo Komisijos apsvarstyti galimybę jas panaikinti, jei ši rizika būtų pernelyg didelė; prašo Komisijos ataskaitoje, parengtoje po to, kai bus suteiktas Komisijos 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimas, nurodyti veiksmus, kurių ėmėsi Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), atsižvelgdama į vykdyto audito dėl paukštienos eksporto grąžinamosios išmokos Prancūzijoje rezultatus;

112. prašo Komisijos parengti pasiūlymus siekiant numatyti sankcijas už suklastotas arba neteisingas mokėjimo agentūrų ataskaitas, kurie apimtų būtent šiuos tris aspektus: patikrų statistiką, mokėjimo agentūrų pareiškimus ir sertifikavimo įstaigų atliktą darbą; prašo Komisijai suteikti įgaliojimą atšaukti mokėjimo agentūrų akreditavimą sunkiais klaidingo faktų pateikimo atvejais;

113. ragina Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI) GD generalinį direktorių apsvarstyti išlygų, pagrįstų ŽSIS trūkumais, kai šie trūkumai yra aiškiai horizontalaus pobūdžio, atidėjimo metai po metų realią pridėtinę vertę;

114. prašo Komisijos ir valstybių narių imtis reikiamų priemonių siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai naudojama integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), ir ypač užtikrinti, kad valstybės narės tinkamai įvertintų ir užregistruotų žemės ūkio paskirties sklypų dydį ir tinkamumą ir nedelsiant imtųsi taisomųjų veiksmų, kai nustatyta sisteminių IAKS klaidų;

115. ragina Komisiją atkreipti dėmesį į Airijoje ir Italijoje nustatytus faktus, apie kuriuos Audito Rūmai pranešė savo 2013 m. metinės ataskaitos 3.24 ir 3.25 punktuose, susijusius su pažeidimais susigrąžinant netinkamai paskirtas išmokas, imtis būtinų taisomųjų veiksmų ir iki 2015 m. birželio mėn. apie juos pranešti Parlamentui;

116. ragina Komisiją imtis veiksmų tam, kad atliekant sąskaitų patvirtinimo procedūrą būtų dar labiau sumažintas neišnagrinėtų audito bylų skaičius siekiant, kad visi iki 2012 m. atlikti auditai iki 2015 m. pabaigos būtų užbaigti;

117. visų pirma prašo, kad taikinimo institucijos narių teisė dalyvauti sąskaitų patvirtinimo procedūroje būtų suteikta ribotam laikotarpiui ir pirmą kartą būtų suteikiama trejiems metams su galimybe pratęsti ne ilgiau kaip vieneriems metams; be to, prašo nagrinėjant tas bylas vengti bet kokių galimų interesų konfliktų ir į taikinimo institucijos sudėtį neįtraukti tų valstybių narių, kurios yra tiesiogiai susijusios su finansinėmis pataisomis, atstovų;

118. prašo Komisijos išsamiai pranešti Parlamentui apie tai, kaip apribojamos BŽŪP tiesioginės išmokos, duomenis pateikiant pagal kiekvieną valstybę narę;

119. ragina numatyti BŽŪP, kurioje būtų mažiau biurokratinių kliūčių, kad būtų galima sumažinti klaidų lygį; todėl palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą nustatyti, kad vienas pagrindinių kitų penkerių metų prioritetinių uždavinių būtų supaprastinimo ir subsidiarumo užtikrinimas; ragina, kad kraštutiniais atvejais būtų panaikintas mokėjimo agentūrų, kurios yra nuolat nepakankamai veiksmingos, akreditavimas;

120. ragina Komisiją tinkamu laiku pristatyti išsamų planą, kaip per penkerius ateinančius metus 25 % sumažinti biurokratiją BŽŪP srityje;

121. prašo Audito Rūmus įvertinti kaimo plėtros politikos sritį viename atskirame savo metinės ataskaitos skyriuje arba bent apskaičiuoti atskirus klaidų, padaromų kaimo plėtros politikos srityje, žuvininkystės politikos srityje ir įgyvendinant programą LIFE+, lygius;

122. rekomenduoja, kad Komisija užtikrintų, jog valstybių narių kaimo plėtros srities veiksmų planai apimtų visus regionus ir priemones, priskiriamas jų veiklos aprėpčiai, ypač investicines priemonės, ir juose būtų atsižvelgta į Komisijos ir Audito Rūmų audito išvadas;

123. teiraujasi Komisijos apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi dėl įtariamų tyčinių pažeidimų, apie kuriuos Audito Rūmai pranešė OLAF, ypač susijusių su kaimo plėtros priemone „Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas“, ir prašo tolesnių veiksmų ataskaitoje, pateikiamoje po to, kai bus suteiktas patvirtinimas dėl Komisijos 2013 m. biudžeto įvykdymo, išsamiai peržiūrėti šios priemonės struktūrą, atsižvelgiant į kritines Audito Rūmų pastabas dėl jos veiksmingumo ir rezultatyvumo;

124. ragina Komisiją atidžiai stebėti kaimo plėtros programų įgyvendinimą ir savo atitikties auditų metu atsižvelgti į taikomas taisykles, įskaitant tam tikrais atvejais į nacionaliniu lygmeniu patvirtintas taisykles, siekiant sumažinti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nustatytų trūkumų ir klaidų pasikartojimo riziką;

Žuvininkystė

125. konstatuoja, kad Jūrų reikalų ir žuvininkystės (MARE) GD pateikė išlygą dėl su kai kurių valstybių narių deklaruotomis išlaidomis susijusio 2 % viršijančio klaidų lygio ir kad, kalbant apie vieną valstybę narę, pranešimas vertinamas kaip nepatikimas ir nepateikta ataskaita; apgailestauja, kad šios valstybės narės atžvilgiu susidarė tokia padėtis; tačiau konstatuoja, kad padėtis pagerėjo, kai Komisija šiai valstybei narei pateikė nurodymus;

126. apgailestauja dėl to, kad, neatsižvelgiant į šias pastabas, Audito Rūmai tiksliau neišdėstė savo audito konkrečiose žuvininkystės ir jūrų reikalų srityse rezultatų, ir siekdamas skaidrumo ragina sudaryti sąlygas susipažinti su šia informacija;

127. ypač atkreipia dėmesį į tai, kad 92,31 % MARE GD atliktų mokėjimų buvo įvykdyti laiku; tačiau susirūpinęs pažymi, kad vėluojančių mokėjimų skaičius išaugo, palygini su ankstesniais finansiniais metais; su džiaugsmu konstatuoja, kad sumažėjo 2013 m. sumokėtų delspinigių ir todėl skatina MARE GD laikytis atitinkamose taisyklėse nustatytų mokėjimo terminų;

Regioninė politika, transportas ir energetika

„Europa 2020“

128. pabrėžia, kad iš visos šiai politikos grupei 2013 m. tenkančios mokėjimų sumos (45 311 mln. EUR) 96 % (43 494 mln. EUR) skiriami regioninei politikai, kuri daugiausia įgyvendinama naudojant ERPF ir Sanglaudos fondo (SF) lėšas, 1 059 mln. EUR skiriama judumui ir transportui, o 758 mln. EUR – energetikai;

129. pripažįsta lemiamą Sąjungos regioninės politikos vaidmenį siekiant mažinti regionų skirtumus, skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą tarp valstybių narių regionų ir tarp valstybių narių; pripažįsta, kad ši politika – tai pagrindinė Sąjungos masto ilgalaikių investicijų į realiąją ekonomiką politika, kuri 2013 m. sudarė 29 % visų Sąjungos biudžeto išlaidų ir yra įtvirtinta augimo ir darbo vietų kūrimo Sąjungoje priemonė, kuria padedama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų;

130. pripažįsta svarbią transporto ir energetikos politikos svarbą siekiant ES piliečiams ir įmonėms sukurti saugias, tvarias ir konkurencingas transporto ir energijos sistemas bei paslaugas ir atkreipia dėmesį į šių politikos sričių indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

131. palankiai vertina tai, kad Komisija, atlikdama baigiamąjį vertinimą, įvertina regionų politikos veiksmingumą, efektyvumą, nuoseklumą ir Europos pridėtinę vertę; tikisi reguliariai gauti atnaujintą Komisijos vertinimo informaciją;

132. pabrėžia, jog Komisija turėtų užtikrinti, kad iš valstybių narių ji gautų nuoseklią ir patikimą informaciją apie ERPF lėšų panaudojimą; mano, kad šioje informacijoje turėtų būti nurodyta veiksmų programų įgyvendinimo pažanga ne tik finansiniu, bet ir veiksmingumo aspektu ( 36 )

133. atkreipia dėmesį į sanglaudos politikos valdymo sistemos daugiametį pobūdį ir pabrėžia, kad galutinis pažeidimų, susijusių su šios politikos įgyvendinimu, įvertinimas bus galimas tik užbaigus programavimo laikotarpį;

Klaidos

134. pažymi, kad Audito Rūmai auditavo 180 operacijų ir 102 iš jų (57 %) aptikta klaidų; pažymi, jog Audito Rūmai 95 % įsitikinę, kad klaidų lygis tiriamojoje visumoje yra nuo 3,7 % iki 10,1 % (tai atitinkamai apatinė ir viršutinė klaidų ribos), ir jie apskaičiavo, remdamiesi 40 klaidų kiekybiniu įvertinimu, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 6,9 % (2012 m.: 6,8 %);

135. pabrėžia, kad galutinių paramos gavėjų padarytų 17 klaidų, kurių atliktas kiekybinis įvertinimas, atvejais nacionalinės valdžios institucijos turėjo pakankamai informacijos ir, prieš deklaruodamos išlaidas Komisijai, galėjo klaidų išvengti, jas nustatyti ir pataisyti; pažymi, kad jei visa ši informacija būtų buvusi panaudota klaidoms taisyti, labiausiai tikėtinas šio skyriaus klaidų lygis būtų buvęs 3 procentiniais punktais mažesnis; pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka svarbi atsakomybė tinkamai ir teisėtai vykdyti Sąjungos biudžetą tuo atveju, kai jos yra atsakingos už Sąjungos lėšų valdymą;

136. atkreipia dėmesį į tai, kad ERPF ir SF, taip pat mobilumo, transporto ir energijos išlaidų pagrindinė atitikties rizika yra susijusi su: viešųjų pirkimų taisyklių klaidomis (39 %), netinkamais finansuoti projektais ir (arba) veikla ar paramos gavėjais (22 %), į išlaidų deklaracijas įtrauktomis reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis (21 %) ir ERPF ir SF atvejais, – su valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymu; palankiai vertina Komisijos veiksmus, kurių ji ėmėsi siekdama sumažinti minėtą riziką, ir ragina ją vadovaujančioms institucijoms toliau teikti konsultacijas ir mokymus nustatytos rizikos klausimais; tikisi, kad nauji 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentai ir taisyklės, kuriais labiau supaprastinamos ir išaiškinamos procedūros, padės sumažinti klaidų riziką ir sudarys sąlygas didesniam veiksmingumui;

Valstybių narių ataskaitų patikimumas

137. pažymi, kad valstybių narių valdžios institucijos pateikė 322 nacionalinio audito nuomones dėl savo veiklos programų ir kad audito nuomonėse 209 atvejų (65 %) nurodytas klaidų lygis mažesnis nei 2 %; pažymi, kad, Komisijai patikrinus duomenis, ji galėjo patvirtinti tik 78 nacionalinio audito nuomonėse nurodytą valstybių narių klaidų lygį; pažymi, kad Komisija turėjo pataisyti 244 audito nuomones ( 37 ) ; prašo Komisijos ateityje išsamiai pranešti apie visus Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD atliktus klaidų lygio pakeitimus;

138. pažymi, kad, Komisijos nuomone, Slovakijos ataskaitose visi nacionalinių auditų nustatyti klaidų lygiai yra nepatikimi, Vengrijoje ataskaitose nepatikimi nurodyti 10 klaidų lygių iš 15, Bulgarijos ataskaitose du klaidų lygiai iš septynių ir Belgijos ataskaitose vienas klaidų lygis iš keturių; prašo Komisijos parodyti, ar dėl siekiant apsaugoti Sąjungos biudžetą taikomų fiksuoto dydžio pataisų (25 % vienai programai ir 10 % devynioms programoms Slovakijoje, dviem – Bulgarijoje ir Italijoje ir vienai – Belgijoje ( 38 ) ) padėtis pagerėjo ir kaip pagerėjo;

139. pabrėžia, kad itin nepatikimi buvo pranešimai apie klaidas, susijusias su šiomis veiksmų programomis: Valstybė narė Programa Pavadinimas Sprendime nurodyta suma, mln. EUR Valstybių narių metinėse kontrolės ataskaitose nurodytas klaidų lygis (%) Komisijos nustatytas klaidų lygis/fiksuoto dydžio pataisa (%) BE 2007BE162PO001 Briuselis, Regionų konkurencingumas 56,93 6,23 10 BG 2007BG161PO002 Techninė pagalba 1 466,43 4,10 10 DE 2007DE162PO006 ERPF, Brėmenas 142,01 0,31 5 DE 2007DE161PO003 ERPF, Meklenburgas – Vakarų Pomeranija 1 252,42 0,81 5 DE 2007DE162PO005 ERPF, Hesenas 263,45 0,04 5 ETB 2007CB063PO052 INTERREG IV, Italija/Austrija 60,07 2,77 10 ETB 2007CG163PO030 Slovakija/Čekijos Respublika 92,74 0,96 10 ETB 2007CB163PO019 Meklenburgas/Vakarų Pamarys – Lenkija 132,81 0,02 5 HU 2007HU161PO001 Ekonominė plėtra 2 858,82 0,71 5 HU 2007HU161PO007 Transportas 5 684,24 0,54 5 HU 2007HU161PO003 Vakarų Panonas 463,75 1,30 5 HU 2007HU161PO004 Pietų Alfeldas 748,71 1,30 5 HU 2007HU161PO005 Vidurio Uždunojė 507,92 130 5 HU 2007HU161PO006 Šiaurės Vengrija 903,72 1,30 5 HU 2007HU161PO009 Šiaurės Alfeldas 975,07 1,30 5 HU 2007HU161PO011 Pietų Uždunojė 705,14 1,30 5 HU 2007HU161PO001 Vidurio Vengrija 1 467,20 0,10 5 IT 2007IT161PO007 Pietinių Italijos regionų (Mezzogiorno) plėtra 579,04 0,63 10 IT 2007IT161PO008 Kalabrija 1 499,12 2,45 10 SL 2007SL161PO001 Regionų vystymosi potencialas 1 783,29 2,80 5 SL 2007SL161PO002 Infrastruktūra 1 562,06 2,80 5 SK 2007SK161PO006 Konkurencingumas ir ekonomikos augimas 968,25 0 25 SK 2007SK161PO005 Sveikata 250,00 1,79 25 SK 2007SK161PO001 Informacinė visuomenė 843,60 1,79 10 SK 2007SK16UPO001 Moksliniai tyrimai ir plėtra 1 209,42 1,30 10 SK 2007SK161PO002 Aplinka 1 820,00 0,33 10 SK 2007SK161PO004 Transportas 3 160,15 0,74 10 SK 2007SK161PO003 Regioninė veiklos programa 1 554,50 0,32 10 SK 2007SK161PO007 Techninė pagalba 97,60 1,79 10 SK 2007SK162PO001 Bratislava 95,21 1,79 10 UK 2007UK162PO001 Žemutinė ir Aukštutinė Škotija 375,96 5,98 8,42 UK 2007UK161PO002 Vakarų Velsas ir Slėniai 1 250,38 036 5 UK 2007UK162PO012 Rytų Velsas 72,45 0,36 5

140. prašo Komisijos ateityje pranešti apie kiekvienos programos klaidų lygius, apie kuriuos pranešė valstybės narės ir kuriuos Komisija metinėje veiklos ataskaitoje pripažino ir (arba) koregavo;

141. atkreipia dėmesį į tai, jog Komisija, remdamasi savo vertinimu, mano, kad 40 nacionalinių audito institucijų, įpareigotų atlikti 90 % ERPF/SF lėšų 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu auditus, darbas iš esmės yra patikimas;

Valdymo ir kontrolės sistemos (VKS)

142. ragina Komisiją valstybėms narėms teikti tolesnes gaires ir techninę pagalbą; prašo Komisijos ir valstybių narių ypatingą dėmesį skirti procedūrų, įskaitant naudos gavėjams skirtas procedūras, supaprastinimui, nes tai gali būti naudinga tiek auditui, tiek klaidų lygio mažinimui, taip pat tai gali didinti valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumą;

143. palankiai vertina pažangą, padarytą nuo 2011 m. valdant lėšas Austrijoje, Čekijos Respublikoje ir Rumunijoje; yra susirūpinęs dėl to, kad blogėja ERPF valdymas Slovakijoje, Ispanijoje, Nyderlanduose ir Jungtinėje Karalystėje ( 39 )

144. atkreipia dėmesį į tai, kad 50 iš 75 atvejų išlygos buvo taikomos visus metus ar ilgiau; ragina Komisiją suteikti informacijos, kad būtų galima įvertinti, ar trūkumai ir regionai išliko tie patys, ir nustatyti, kodėl nacionalinės valdymo institucijos nepajėgė veiksmingai ištaisyti klaidų;

145. tvirtai pritaria Komisijos naudojamam mokėjimų nutraukimui ir sustabdymui kaip veiksmingai ir prevencinei priemonei, kuria apsaugomi Sąjungos finansiniai interesai;

146. yra susipažinęs su 2014–2020 m. programavimo laikotarpio naujos reguliavimo sistemos nuostatomis, pagal kurias nustatyta, kad tuo atveju, kai po sąskaitų pateikimo Komisija arba Audito Rūmai nustato didelių trūkumų, kaip nustatyta Komisijos deleguotajame Reglamente (ES) Nr. 480/2014 ( 40 ) , atliekamos atitinkamų programų grynosios finansinės pataisos; ragina Komisiją laiku prieš Komisijos 2014 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą pateikti šių atvejų sąrašą;

147. palankiai vertina 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentavimo sistemoje numatytas sustiprintas kontrolės ir audito procedūras, visų pirma tai, kad prieš patvirtinant programų metines finansines ataskaitas ir valdymo institucijoms pateikiant valdymo pareiškimus Komisijai turi būti atliekami valdymo patikrinimai ir kontrolė; pažymi, kad Komisijos taisymo galimybės dar pagerėjo iš valstybių narių atėmus galimybę pakartotinai panaudoti lėšas, taigi tuomet atliekamos grynosios finansinės pataisos; palankiai vertina tai, kad įsteigtas kompetencijos centras administraciniams pajėgumams stiprinti naudojantis Europos struktūriniais ir investicijų fondais; pritaria tam, kad vis daugiau orientuojamasi į rezultatus ir į teminius aspektus sanglaudos politikos srityje, nes tai turėtų padėti užtikrinti, jog dėmesys bus telkiamas ne į lėšų įsisavinimo kriterijus, bet į kokybišką lėšų naudojimą ir didelę bendrai finansuojamų operacijų papildomą naudą;

148. primena savo rezoliucijos, pridėtos prie sprendimo dėl Komisijos 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo, 165 punktą, kuriame Parlamentas paprašė suderinti viešųjų pirkimų klaidų pasidalijamojo valdymo srityje traktavimą; palankiai vertina Komisijos suderinimą, kurį ji atliko savo 2013 m. gruodžio 19 d. sprendime C(2013)9527 dėl gairių, pagal kurias Komisija nustato išlaidų, kurias Sąjunga finansuoja pagal pasidalijamąjį valdymą, kai nesilaikoma viešųjų pirkimų taisyklių, finansines pataisas, nustatymo ir patvirtinimo; atkreipia dėmesį į tai, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/24/ES ( 41 ) valstybės narės turi įgyvendinti iki 2016 m. balandžio 18 d.; mano, kad tai lems didelius pokyčius vykdant viešųjų pirkimų procedūras ir gali prireikti toliau keisti metodiką;

149. pažymi, kad Audito Rūmų metodika turi būti nuosekli ir taikoma visoms valdymo sritims; mano, kad tolesnis derinimas galėtų lemti Audito Rūmų neteisėto sandorio taikant tiesioginį valdymą ir neteisėto sandorio taikant pasidalijamąjį valdymą apibrėžčių nenuoseklumą;

Finansinės pataisos

150. pažymi, kad 2013 m. Komisija nusprendė dėl 912 371 222 EUR vertės valstybių narių veiksmų programų finansinių pataisų, iš kurių 239,50 mln. EUR susiję su Čekijos Respublika, 147,21 mln. EUR su Vengrija ir 95,47 mln. EUR su Graikija;

151. ragina Komisiją atlikti valstybių narių pasiūlytų projektų progresyvius įgyvendinimo rezultatų vertinimus jų įgyvendinimo metu ir juos įgyvendinus, kiek tai susiję su finansavimu iš struktūrinių fondų, siekiant padidinti projektų veiksmingumą ir sugriežtinti viešųjų lėšų naudojimo kontrolę, kad taip būtų galima nustatyti piktnaudžiavimo ir sukčiavimo atvejus, pasitaikančius įgyvendinant projektus;

152. ragina Komisiją sukurti nacionalinių audito institucijų tarpusavio keitimosi informacija sistemą, kad būtų galima palyginti apskaitos įrašus, susijusius su sandoriais tarp dviejų ar daugiau valstybių narių, siekiant kovoti su tarptautiniu sukčiavimu naudojantis struktūriniais fondais ir, atsižvelgiant į naujus susitarimus, taikomus pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, Europos struktūriniais ir investicijų fondais (Europos socialiniu fondu (ESF), Sanglaudos fondu (SF), Europos žemės ūkio fondu kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondu (EJRŽF)) siekiant užtikrinti horizontalų požiūrį į Sąjungos finansinių interesų apsaugą;

153. be to, pažymi, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu šešioms valstybėms narėms (Čekijos Respublika, Graikija, Ispanija, Vengrija, Lenkija ir Rumunija) buvo atlikta 75 % (tai sudarė 1 342 mln. EUR) patvirtintų ERPF/SF ir ESF finansinių pataisų;

Įsipareigojimų panaikinimas

154. apgailestauja, kad 2013 m. turėjo būti panaikinti 397,8 mln. EUR įsipareigojimai, 296,7 mln. EUR susiję vien su Čekijos Respublika; mano, kad įsipareigojimų panaikinimas prieštarauja patikimo finansų valdymo principui; reiškia susirūpinimą dėl nuolatinio kai kurių regionų nesugebėjimo panaudoti turimas lėšas ir ragina Komisiją nustatyti problemas, kurios lemia tokią padėtį šiuose regionuose; taip pat ragina Komisiją parengti ir pateikti išsamų regionų, kurių lėšų panaudojimo lygis itin mažas, gebėjimų panaudoti lėšas didinimo planą;

155. atkreipia dėmesį į tai, kad tinkamumo finansuoti laikotarpis naujame reglamente 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui numatytas tam, kad būtų nustatytas laikotarpis, per kurį reikia investuoti, ir paskatinti programų institucijas laiku investuoti į darbo vietų kūrimą ir augimą Sąjungoje ir taip sumažinti nepanaudojimo riziką per tam tikrą tinkamumo finansuoti laikotarpį, taigi ir įsipareigojimų panaikinimo riziką;

Finansų inžinerijos priemonės

156. pažymi, kad valstybių narių valdymo institucijos pranešė, jog 2013 m. pabaigoje 25 valstybėse narėse iš viso veikė 941 finansų inžinerijos priemonė (FIP): 91 % iš jų buvo finansų inžinerijos priemonės įmonėms, 6 % – miesto plėtros projektai ir 3 % – lėšos, skirtos energijos vartojimo efektyvumo ir (arba) atsinaujinančių energijos išteklių srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad bendra veiksmų programų (VP) įnašų, išmokėtų finansų inžinerijos priemonėms įgyvendinti, suma buvo 14 278,20 mln. EUR, įskaitant 9 597,62 mln. EUR iš struktūrinių fondų; pažymi, kad likus vos dvejiems metams iki veiksmų programų užbaigimo galutiniams paramos gavėjams išmokėti tik 47 % veiksmų programų įnašų arba 6 678,20 mln. EUR;

157. yra susirūpinęs dėl Komisijos 2013 m. konsoliduotoje metinėje ataskaitoje dėl finansų inžinerijos priemonių įgyvendinimo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 ( 42 ) 67 straipsnio 2 dalies j punktą pateiktų išvadų, kad valstybių narių valdymo institucijos nepateikė visos informacijos apie FIP įgyvendinimą ir kad sprendžiant pagal tam tikrus duomenis esama informacijos apie finansų inžinerijos priemones Vengrijoje ir Italijoje netikslumų;

Graikija

158. yra susirūpinęs dėl prioritetinių projektų įgyvendinimo Graikijoje taikant darbo grupės valdymą; pažymi, kad reikia paspartinti 48 prioritetinių projektų įgyvendinimą; pažymi, kad, Komisijos nuomone, pagrindinės problemos yra: a) vėlavimai projektų brandinimo etapu, b) licencijavimo vėlavimai, c) sutarčių nutraukimas dėl rangovų likvidumo stokos ir d) ilgas apeliacinių skundų laikotarpis sutarčių skyrimo procedūros metu; todėl ragina Komisiją 2013 m. tolesnių veiksmų ataskaitoje pateikti atnaujintą informaciją apie prioritetinius projektus;

Trasimeno ežeras (it. Lago Trasimeno)

159. pažymi, kad 2014 m. gruodžio mėn. buvo surengta OLAF faktų nustatymo misija siekiant ištirti galimus pažeidimus, susijusius su Sąjungos parama, skirta dviračių takui aplink Trasimeno ežerą Italijoje įrengti; ragina Komisiją ir toliau informuoti Parlamentą, pateikiant ataskaitą, kokių tolesnių veiksmų buvo imtasi atsižvelgiant į 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimą;

Sąjungos lėšomis finansuojamų infrastruktūros projektų privatizavimas

160. pažymi, kad Sąjunga skyrė 1,1 mln. EUR vandens paskirstymo tinklui Skorkove (CZ) modernizuoti; yra susirūpinęs dėl to, kad vietos valdžios institucijos vandens paskirstymo sistemą leido eksploatuoti įmonei, kuri jau valdo vietos nuotekų sistemą; pažymi, kad pastaroji taip pat buvo bendrai finansuojama skiriant 1,4 mln. EUR Sąjungos lėšų ir kad geriamojo vandens tiekimo kaina padidėjo 45 %; mano, kad geriamasis vanduo – tai viešoji gėrybė ir kad visiems piliečiams turi būti suteikta galimybė naudotis aukštos kokybės geriamuoju vandeniu už pagrįstą kainą;

161. ragina Komisiją informuoti Parlamentą apie visus atvejus, kai projektai, kurių įgyvendinimas bent 30 % buvo finansuojamas Sąjungos lėšomis, vėliau buvo privatizuoti;

Europos Sąjungos solidarumo fondas

162. atkreipia dėmesį į Komisijos 2013 m. ataskaitą dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo ( 43 ) ; stebisi tuo, kad nebuvo atsižvelgta į Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 24/2012 išdėstytus susirūpinimą keliančius klausimus, kuriems pritarta 2014 m. balandžio 3 d. Parlamento rezoliucijoje dėl Audito Rūmų specialiųjų ataskaitų vykdant Komisijos 2012 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą ( 44 ) ; ragina Komisiją paaiškinti, kaip persvarstytame reglamente dėl Europos Sąjungos solidarumo fondo, kuris įsigaliojo 2014 m. birželio 28 d., buvo pašalinti Audito Rūmų nustatyti trūkumai teikiant neatidėliotiną pagalbą Abrucų regione, visų pirma susiję su atnaujintų nacionalinių nelaimių valdymo planų parengimu, nepaprastosios padėties viešųjų pirkimų taisyklių nustatymu, laikinųjų būstų nelaimės zonose įrengimu ir iš solidarumo fondo projektų gautų pajamų grąžinimu į Sąjungos biudžetą;

Taikytinos priemonės

163. ragina Komisiją laiku prieš vykdant 2014 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą pateikti išsamią ataskaitą apie 2013 m. padarytą valdymo ir kontrolės sistemų, kurios laikomos iš dalies veiksmingomis, pažangą ( 45 )

164. ragina Komisiją, atsižvelgiant į Audito Rūmų rekomendaciją, atlikti 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu vykdytų pirmojo lygmens patikrų vertinimą pagal Finansinio reglamento 32 straipsnio 5 dalį; ragina Komisiją valstybių narių sertifikavimo įstaigų perduotos informacijos patikimumo vertinimą pridėti prie Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD metinės veiklos ataskaitos; teigiamai vertina vertinimus, atliktus nuo 2010 m. vykdant didelės rizikos programų tikslinius auditus pagal audito tyrimą „Patikinimo trūkumų naikinimas“;

165. ragina Audito Rūmus pateikti Parlamentui išsamią ataskaitą dėl klaidų lygio raidos (duomenis suskirstant pagal metus, sektoriaus politiką ir valstybes nares) visu buvusios daugiametės finansinės programos laikotarpiu (2007–2013 m.);

166. ragina Komisiją reikalauti, kad audito institucijos tvirtintų duomenų apie kiekvienai veiksmų programai atliktas finansines pataisas, kuriuos pateikia tvirtinančiosios institucijos, tikslumą; mano, kad ši išsami informacija turėtų būti skelbiama Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD metinės veiklos ataskaitos priede;

167. ragina Komisiją savo metinėje veiklos ataskaitoje metodiškai atskleisti priežastis, dėl kurių nenustatoma išlygų (arba nustatomos mažesnį finansinį poveikį turinčios išlygos) tais atvejais, kai tai daroma dėl išimčių, taikomų Komisijos gairėms arba patvirtintoms audito strategijoms;

168. pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad Komisija turėtų reikalauti, jog valstybės narės savo valdymo pareiškimuose (pagal Finansinio reglamento 59 straipsnio 5 dalies a punktą) pateiktų aiškų patvirtinimą dėl valdymo ir tvirtinančiųjų institucijų atliekamų pirmojo lygmens patikrų veiksmingumo;

169. ragina Komisiją prašyti nacionalinių valdžios institucijų pateikti grįžtamąją informaciją apie tai, ar buvo pasiekti nustatyti projektų tikslai ERPF/SF ir ESF srityje; mano, kad tai reikėtų daryti tokiu būdu, kad užregistruotas datas būtų galima palyginti Sąjungos lygmeniu; mano, kad piliečiams, kurie suinteresuoti įgyvendinti projekto tikslus, reikėtų suteikti galimybę įvertinti jau užbaigtą projektą;

170. ragina Komisiją paaiškinti finansų inžinerijos priemonės netikslumus ir Regioninės ir miestų politikos (REGIO) GD 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje išsamiai įvertinti rezultatus;

171. pripažįsta Komisijos pastangas pereiti prie rezultatų vertinimo kultūros; todėl prašo Komisijos (Regioninės ir miestų politikos GD) į savo valdymo planą ir metinę veiklos ataskaitą įtraukti savo darbo, susijusio su sanglaudos politikos efektyvumo, veiksmingumo ir poveikio didinimu, vertinimą; prašo Komisijos tikrinti ne tik biudžeto vykdymo metodą, bet ir veiklą atsižvelgiant į tikslus ir geriau pasinaudoti vertinimais, taip pat remti valstybes nares ir jų valdymo institucijas, kad būtų kuo labiau pagerinta jų vertinimo ataskaitų kokybė; šiomis aplinkybėmis pabrėžia poreikį ateityje apsvarstyti ir vertinti projektų rezultatus, investicijų grąžą ir tikrąją papildomą naudą ekonomikai, užimtumui ir regionų vystymuisi;

Užimtumas ir socialiniai reikalai

„Europa 2020“

172. pabrėžia, kad ESF lėšos itin padeda siekti užimtumo ir socialinės politikos tikslų; pažymi, kad ataskaitiniais metais šiems tikslams buvo skirta 14,1 mlrd. EUR asignavimų mokėjimams, iš kurių 98 % šios sumos skirta iš ESF; nepaisant to, mano, kad turi būti atliktas fondo veiklos rezultatų vertinimas siekiant įvertinti ne tik fondo lėšų panaudojimo lygį, bet ir jo realius pajėgumus prisidėti prie darbo vietų kūrimo bei bedarbių grąžinimo į darbo rinką; prašo atlikti išsamią fondo veiklos rezultatų analizę, kuria būtų remiamasi atliekant Parlamento politinį ESF vertinimą, ir pateikti ją iki metų pabaigos;

173. pabrėžia ESF svarbą siekiant investicijų į darbo vietų kūrimo ir kovos su nedarbu priemones, į žmogiškąjį kapitalą, švietimą ir mokymą, socialinę įtrauktį ir prieigą prie socialinių paslaugų;

174. pabrėžia, kad pagal Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 ESF lėšos negali būti naudojamos siekiant perkelti darbo vietas iš vienos valstybės narės į kitą; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares atlikti tinkamas patikras siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lėšos nebūtų tokiu būdu netinkamai naudojamos;

175. pažymi, kad valstybėms narėms ketinant įsisavinti Sąjungos lėšas reikėtų stengtis siekti pagal ESF remiamų rezultatų ir tikslų ir neturėtų būti daroma žala nuosekliam veiksmingos kontrolės taikymui, nes, ypač artėjant tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigai, dėl to gali būti nenustatytas taisyklių pažeidimas ir taip finansuojami projektai, kurie yra per brangūs, vangiai įgyvendinami arba neturintys realių galimybių pasiekti numatytų rezultatų;

176. pabrėžia, kad itin skubiai reikia spręsti jaunimo nedarbo klausimą; palankiai vertina tai, kad daugiau kaip 12,4 mlrd. EUR iš ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšų skirta kovai su jaunimo nedarbu nauju programavimo laikotarpiu; ragina Komisiją remti valstybes nares panaudojant Sąjungos lėšas ir užtikrinti, kad šie pinigai būtų leidžiami nurodytam tikslui pasiekti; ragina Komisiją sukurti 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtą sistemą, kuri suteiktų galimybę pranešti apie pažangą, padarytą siekiant į darbo rinką integruoti nepalankioje padėtyje esančius asmenis arba asmenų grupes (pvz., jaunimą, pagyvenusius asmenis, ilgalaikius bedarbius, romus);

Romai

177. atkreipia dėmesį į tai, kad romų integracijai skirtos lėšos ne visada buvo naudojamos šiuo tikslu; yra susirūpinęs dėl to, kad daugelis romų patiria diskriminaciją ir socialinę atskirtį, gyvena labai prastomis socialinėmis ir ekonominėmis sąlygomis; taip pat yra itin susirūpinęs dėl informacijos, kad, remiantis Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros 2012 m. atliktos apklausos duomenimis ( 46 ) , 90 % romų namų ūkių vidutinės pajamos buvo žemiau nacionalinės skurdo ribos ir kad vidutiniškai 45 % romų gyvena itin skurdžiomis būsto sąlygomis;

178. ragina Komisiją remti veiksmingą romų integracijos nacionalinių strategijų įgyvendinimą vietos ir regioniniu lygmenimis ir užtikrinti, kad biudžeto išlaidomis būtų siekiama integravimo politikos krypčių tikslų;

Klaidos

179. nurodo, kad Audito Rūmai auditavo 182 operacijų ir 50 iš jų (27 %) nustatė klaidų; pažymi, kad labiausiai tikėtinas klaidų lygis, kurį Audito Rūmai apskaičiavo, remdamiesi atliktu kiekybiniu 30 klaidų įvertinimu, yra 3,1 % (2012 m. 3,2 %); pabrėžia, kad 13 galutinių paramos gavėjų padarytų kiekybiškai įvertinamų klaidų atvejų nacionalinės valdžios institucijos turėjo pakankamai informacijos ir, prieš deklaruodamos išlaidas Komisijai, tų klaidų galėjo išvengti, jas nustatyti ir pataisyti; mano, kad jei visa ši informacija būtų buvusi panaudota klaidoms ištaisyti, šiam skyriui apskaičiuotas labiausiai tikėtinas klaidų lygis būtų buvęs 1,3 procentinio punkto mažesnis; pabrėžia, kad valstybėms narėms tenka svarbi atsakomybė tinkamai ir teisėtai vykdyti Sąjungos biudžetą tuo atveju, kai jos yra atsakingos už Sąjungos lėšų valdymą;

180. pažymi, kad Audito Rūmų metinėje ataskaitoje pateikiamas šiek tiek sumažėjęs apskaičiuotas klaidų lygis užimtumo ir socialinių reikalų srityje, kuris 2013 m. siekė 3,1 %, palyginti su 3,2 % ankstesniais metais; pažymi, kad šis klaidų lygis iki šiol buvo antras pagal mažumą atsižvelgiant į visas politikos sritis ir kad tikimasi, jog per kitus kelerius metus klaidų lygis bus dar labiau sumažintas;

181. pažymi, kad šioje politikos srityje nustatytos klaidos, kaip ir ankstesniais metais, yra susijusios su finansavimo reikalavimų neatitinkančiomis išlaidomis (93 % klaidų susiję su pridėtinių išlaidų padidinimu, pernelyg didelių personalo išlaidų deklaravimu ir neteisingai apskaičiuotomis išlaidomis) ir viešųjų pirkimų taisyklių nesilaikymu (7 %);

182. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų rekomendaciją, kad Komisija turėtų stebėti valstybes nares dėl trūkumų, nustatytų per Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD vykdomą rizika grindžiamą teminį valdymo patikrinimų auditą, ir palankiai vertina naujas gaires, kurias parengė Komisija siekdama 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu dar labiau sustiprinti valdymo patikrinimų patikimumą; pažymi, kad šios gairės, kuriose atsižvelgiama į ankstesniu programavimo laikotarpiu įgytą patirtį, pateiktos valstybėms narėms ir bus paskelbtos 2015 m. pirmoje pusėje; pabrėžia, jog labai svarbu, kad valstybių narių valdžios institucijos, prieš prašydamos kompensacijos iš Komisijos, naudotųsi joms prieinama informacija siekdamos nustatyti ir ištaisyti klaidas, nes taip būtų labai sumažintas klaidų lygis užimtumo ir socialinių reikalų srityje;

183. skatina Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD siekti savo su ESF susijusio tikslo ir pereiti nuo būtinybės taisyti klaidas prie padėties, kai klaidų išvengiama, ir remia šio GD pastangas padėti valstybėms narėms, kuriose nustatytas didžiausias ESF srities klaidų lygis, gerinti jų sistemas naudojantis geriausia turima praktika; atsižvelgdamas į tai pažymi, kad Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD administraciniai pajėgumai ir organizacija turėtų atitikti jo veiklą ir uždavinius valstybių narių atžvilgiu;

Valstybių narių ataskaitų patikimumas

184. apgailestauja, kad pagrindinis klaidų šaltinis išliko klaidingos nacionalinių valdymo ir kontrolės sistemų pirmojo lygmens patikros; yra ypač susirūpinęs dėl to, kad tais atvejais, kai valstybės narės naudoja Sąjungos lėšas, jos yra mažiau skrupulingos, palyginti su atvejais, kai naudoja nacionalinio biudžeto lėšas, nors joms tenka svarbi atsakomybė tinkamai ir teisėtai vykdyti Sąjungos biudžetą tuo atveju, kai jos yra atsakingos už Sąjungos lėšų valdymą; pažymi, kad konkrečių sisteminių trūkumų nustatyta šiose programose: Lenkija, Ispanija (Kastilija ir Leonas), Rumunija, Portugalija, Italija (Sicilija), Vokietija (federacija), Vokietija (Tiuringija), Čekijos Respublika ir Vengrija; be to, pažymi, kad Komisijos atliktų teminių auditų metu nustatyta trūkumų, susijusių su Airijos (investavimo į žmogiškuosius išteklius kapitalas), Slovakijos (švietimas) ir Ispanijos (Valensijos autonominė sritis) veiklos programų valdymo ir kontrolės sistemomis;

185. pažymi, kad Komisija, persvarstydama valstybių narių metinėse kontrolės ataskaitose (MKA) nurodytus klaidų lygius, klaidų lygį padidino daugiau kaip 2 % šioms veiksmų programoms (VP): Valstybė narė Veiksmų programos numeris 2013 m. tarpiniai mokėjimai, EUR Valstybės narės MKA nurodytas klaidų lygis (%) Komisijos korekcija (%) Skirtumas (%) IT 2007IT052PO009 Bolcanas 934 530 4,95 7,11 2,16 CZ 2007CZ052PO001 VP „Praha Adapabilita“ 3,58 6,45 2,87 SK 2007SK05UPO002 Užimtumo ir soc. įtraukties VP 86 718 231 1,65 4,66 3,01 UK 2007UK052PO002 Žemutinė ir Aukštutinė Škotija 74 251 497 1,95 10,59 8,64 IT 2007IT052PO001 Abrucai 0,2 15,9 15,88 ES 2007ES052PO011 La Riocha 0,38 37,76 37,38 Be to, Komisija manė, kad metinės kontrolės ataskaitos yra visiškai nepatikimos toliau nurodytų veiksmų programų atvejais, todėl reikėjo atlikti fiksuoto dydžio pataisą: Valstybė narė Veiksmų programos numeris 2013 m. tarpiniai mokėjimai, EUR Valstybės narės MKA nurodytas klaidų lygis (%) Komisijos fiksuoto dydžio pataisa (%) Skirtumas(%) LU 2007LU052PO001 ESF veiklos programa 4 285 659 0,46 2,0 1,54 IT 2007IT051PO001 Kampanija 77 486 332 0,38 2,0 1,62 BE 2007BE052PO001 Vokiečių kalbinė bendruomenė 0,0 2,0 2 ES 2007ES052PO002 Kastilija ir Leonas 10 607 012 0,0 2,0 2,0 BE 2007BE052PO003 Federacinė valstybė 3,66 5,0 1,34 IT 2007IT051PO007 Švietimo VP 78 589 393 0,4 5,0 4,6 BE 2007BE052PO005 Flandrija 118 201 220 1,61 10,0 8,39 UK 2007UK051PO002 Vakarų Velsas ir Slėniai 149 600 091 0,36 10,0 9,64 UK 2007UK052PO001 Rytų Velsas 9 476 602 0,36 10,0 9,64 IT 2007IT052PO012 Toskana 61 978 561 1,11 25 23,89 IT 2007IT052PO016 Sardinija 23 478 530 0,13 25 24,87

186. atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina konkrečius rizikos mažinimo veiksmus, kurių ėmėsi Komisija, įskaitant prevencines ir taisomąsias priemones ir rizika grindžiamus auditus, kuriuos atlieka Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD;

187. palankiai vertina tai, kad Komisija 2013 m. tęsia griežtą mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo politiką; šiomis aplinkybėmis mano, jog verta paminėti, kad Komisija 2013 m. įgyvendino finansines pataisas, kurios sudarė 842 mln. EUR, iš kurių 153 mln. EUR 1994–1999 m., 472 mln. EUR 2000–2006 m. ir 217 mln. EUR 2007–2013 m. laikotarpiu; pažymi, kad per tris programavimo laikotarpius didžiausios finansinės pataisos atliktos šiose valstybėse narėse: Valstybė narė Priimta bendra finansinė pataisa/finansinė pataisa, dėl kurios priimtas sprendimas (mln. EUR) Bendra įgyvendinta finansinė pataisa (mln. EUR) Italija 497,7 497,7 Rumunija 312,1 299,1 Ispanija 1 070,1 1 064,3

188. be to, pažymi, kad EMPL generalinio direktorato metinėje veiklos ataskaitoje pateikta išlyga, susijusi su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu atliktais mokėjimais dėl 2013 m. su rizika susijusios 123,2 mln. EUR sumos; pažymi, kad ši išlyga taikoma 36 veiksmų programoms iš 118 ESF veiksmų programų (palyginti su 27 veiksmų programoms iš 117 veiksmų programų 2012 m.): 2007–2013 m. programavimo laikotarpis Valstybė narė Veiksmų programos numeris Pavadinimas Išlyga BELGIJA 2007BE051PO001 VP „Convergence Hainaut“ visapusiška 2007BE052PO002 VP „Troika Wallonie-Bruxelles“ visapusiška 2007BE052PO003 VP „Federal“ susijusi su reputacija 2007BE052PO004 VP „Bruxelles-Capitale: Emploi et cohésion sociale“ susijusi su reputacija 2007BE052PO005 VP „Vlanderen“ visapusiška ČEKIJOS RESPUBLIKA 2007CZ052PO001 VP „Praha Adaptabilita“ susijusi su reputacija 2007CZ05UPO001 VP „Lidské zdroje a zaměstnanost“ dalinė, susijusi su reputacija PRANCŪZIJA 2007FR052PO001 Nacionalinė veiksmų programa FSE dalinė VOKIETIJA 2007DE051PO002 Meklenburgas-Pomeranija visapusiška 2007DE052PO003 Berlynas visapusiška AIRIJA 2007IE052PO001 Investavimo į žmogiškuosius išteklius kapitalas dalinė, susijusi su reputacija ITALIJA 2007IT051PO001 Kampanija visapusiška 2007IT051PO007 VP „PON Istruzione“ visapusiška 2007IT052PO001 Abrucai dalinė, susijusi su reputacija 2007IT052PO009 Bolcanas visapusiška 2007IT052PO012 Toskana visapusiška 2007IT052PO016 Sardinija visapusiška LENKIJA 2007PL051PO001 VP „Operacyjny Kapitał Ludzki“ dalinė RUMUNIJA 2007RO051PO001 Žmogiškųjų išteklių vystymasis visapusiška SLOVAKIJA 2007SK05UPO001 Švietimo VP dalinė 2007SK05UPO002 Užimtumo ir socialinės įtraukties VP dalinė, susijusi su reputacija ISPANIJA 2007ES051PO003 Estremadūra dalinė 2007ES051PO005 Andalūzija visapusiška 2007ES052PO003 VP „Comunidad Valenciana“ susijusi su reputacija 2007ES052PO004 Aragonas visapusiška 2007ES052PO005 Balearai visapusiška 2007ES052PO007 Katalonija susijusi su reputacija 2007ES052PO008 Madridas dalinė, susijusi su reputacija 2007ES052PO011 La Riocha susijusi su reputacija 2007ES05UPO001 VP „Adaptabilidad Y Empleo“ dalinė 2007ES05UPO002 VP „Lucha contra la discriminacion“ dalinė 2007ES05UPO003 Techninė pagalba dalinė JUNGTINĖ KARALYSTĖ 2007UK051PO002 Vakarų Velsas ir Slėniai visapusiška 2007UK052PO001 Rytų Velsas visapusiška 2007UK052PO002 Žemutinė ir Aukštutinė Škotija visapusiška 2007UK052PO003 Šiaurės Airija dalinė 2000–2006 m. programavimo laikotarpis Valstybė narė Veiksmų programos numeris Pavadinimas Išlyga PRANCŪZIJA 1999FR053DO001 3 nacionalinis tikslas susijusi su reputacija 2000FR162DO021 Šiaurė-Pa de Kalė ITALIJA 1999IT161PO006 Kalabrija ŠVEDIJA 1999SE161DO001 VP „Norbotten och Vasterbotten“ JUNGTINĖ KARALYSTĖ 1999GB161DO005 Škotijos aukštumos ir salos 2000GB162DO013 Vakarų Škotija

189. atkreipia dėmesį į tai, kad 30 iš 79 atvejų išlygos buvo taikomos visus metus ar ilgiau, neskaitant toms pačioms programoms skirtų pasikartojančių išlygų; ragina Komisiją suteikti informacijos, kad būtų galima įvertinti, ar trūkumai ir regionai išliko tie patys, ir nustatyti, kodėl nacionalinės valdymo institucijos nepajėgė veiksmingai ištaisyti klaidų; atkreipia dėmesį į pasikartojančias išlygas Belgijoje (regionų konkurencingumas ir užimtumas, užimtumas ir socialinė sanglauda), Vokietijoje (Tiuringija ir Berlynas), Airijoje (investicijos į žmogiškąjį kapitalą), Italijoje (Kampanija; įgūdžiai ir vystymasis), Slovakijoje (švietimas), Ispanijoje (Estremadūra, Andalūzija, Balearų salos, Katalonija, La Riocha; prisitaikymas ir užimtumas, kova su diskriminacija, techninė pagalba) ir Jungtinėje Karalystėje (Škotijos Hailandas ir salos, Škotijos žemuma (angl. Lowlands) ir Škotijos aukštuma (angl. Uplands)); atsižvelgdamas į tai, klausia Komisijos, kodėl šios išlygos kartojasi ir kokių priemonių Komisija ėmėsi siekdama ištaisyti padėtį;

190. pabrėžia, kad dėl 2 159,4 mln. EUR 2007–2013 m. laikotarpio veiksmų programų tarpinių mokėjimų pateikta išlygų; pažymi, jog Komisija apskaičiavo, kad 2013 mln. su rizika susijusi suma yra 123,3 mln. EUR;

191. pritaria Audito Rūmų prašymui, kad Komisija savo metinėje veiklos ataskaitoje metodiškai atskleistų priežastis, dėl kurių nenustatoma išlygų (arba nustatomos mažesnį finansinį poveikį turinčios išlygos) tais atvejais, kai tai daroma dėl išimčių, taikomų Komisijos gairėms arba patvirtintoms audito strategijoms;

192. vis dar yra susirūpinęs dėl Ispanijos ir Italijos valdymo ir kontrolės sistemų sisteminių trūkumų, kurie dėl decentralizuotų ir perduotų valstybinių struktūrų dar padidėja;

193. prašo Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL) generalinį direktoratą į savo metinę veiklos ataskaitą įtraukti lentelę su duomenimis apie nacionalines metines kontrolės ataskaitas, kuri pateikiama atsakyme į biudžeto įvykdymo patvirtinimo klausimyno klausimą Nr. 19;

194. ragina Komisiją užtikrinti, kad už struktūrinių fondų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos spręstų darbuotojų išlaidų, kurios yra didesnės Sąjungos projektų nei nacionaliniu lygmeniu finansuojamų projektų atveju, klausimą;

195. atkreipia deramą dėmesį į Audito Rūmų metinę biudžeto vykdymo ataskaitą, ypač į jos aspektus, susijusius su užimtumu ir socialiniais reikalais, tačiau apgailestauja dėl to, kad šioje srityje tik ribotai minimas lyčių lygybės aspektas, taip pat šių metų specialiosiose Audito Rūmų ataskaitose nepakankamai dėmesio skiriama užimtumui, socialiniam solidarumui ir lyčių lygybei;

196. pakartoja reikalavimą toliau plėtoti su lytimi susijusius rodiklius ir duomenis, kad būtų galima vertinti bendrąjį Sąjungos biudžetą lyčių aspektu ir stebėti, kaip stengiamasi sudaryti biudžetą atsižvelgiant į lyčių aspektą;

Įsipareigojimų panaikinimas

197. yra susirūpinęs dėl to, kad iki 2014 m. pabaigos šešiose valstybėse narėse (BE, CZ, DE, ES, IT ir UK) gali reikėti panaikinti 129 mln. EUR įsipareigojimų;

Mikrofinansų priemonė „Progress“

198. pažymi, kad Sąjunga skyrė 100 mln. EUR mikrofinansų priemonei „Progress“ įgyvendinti; primena, jog Europos investicijų fondas, kuris Komisijos ir Europos investicijų banko įgaliotas įgyvendinti mikrofinansų priemonę „Progress“, pranešė, kad 52 mikrokreditų teikėjai 20 valstybių narių pasirašė susitarimus pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ ir smulkiesiems verslininkams jau suteikė 31 895 mikrokreditus, kurių vertė 260,78 mln. EUR; šiomis aplinkybėmis yra susirūpinęs dėl to, kad rengiant finansines priemones nepakankamai dėmesio skiriama demokratinės atskaitomybės klausimui;

Taikytinos priemonės

199. ragina Komisiją, tvirtinant naujojo programavimo laikotarpio veiksmų programas, užtikrinti, kad valstybės narės būtų apsvarsčiusios visas pagal 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus leidžiamas supaprastinimo galimybes;

200. ragina Komisiją savo ataskaitoje dėl tolesnių veiksmų, susijusių su 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimu, pranešti apie pažangą, padarytą administruojant minėtas veiksmų programas, kurioms pateiktos išlygos, ir apie nustatytų trūkumų taisymą;

201. primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad už struktūrinių fondų valdymą atsakingos valstybių narių valdžios institucijos išnagrinėtų didesnių su Sąjungos projektais susijusių personalo išlaidų nustatymo (palyginti su projektais, kurie yra finansuojami nacionalinėmis lėšomis) klausimą;

202. prašo Komisiją daryti spaudimą valstybėms narėms ir raginti jas įgyvendinti romų strategiją ir užtikrinti romų klausimui spręsti skirtų Sąjungos lėšų panaudojimą;

203. ragina Komisiją daryti spaudimą valstybėms narėms ir primygtinai raginti jas aktyviai ir konkrečiai kovoti su nedarbu, ypač jaunimo nedarbu;

Išorės santykiai

Našta biudžetui

204. palankiai vertina tai, kad vykdant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą didesnis dėmesys skiriamas rezultatyvumo didinimui siekiant, kad naudojantis Sąjungos mokesčių mokėtojų pinigais būtų pasiekti geriausi įmanomi rezultatai; todėl skatina Komisiją dukart labiau stengtis pagerinti vertinimo ciklo grįžtamąjį ryšį siekiant, kad praeityje įgyta patirtis ir vertinimo rekomendacijos dar geriau praverstų užtikrinant geresnį su Sąjungos parama susijusių sprendimų priėmimą, programavimą ir šios paramos teikimą ateityje;

205. yra rimtai susirūpinęs dėl to, kad 2013 m. biudžete numatytų ir Komisijos Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinio direktorato (DEVCO GD) administruojamų mokėjimų asignavimų trūkumas siekė 293 mln. EUR ir kad, vėlai patvirtinus būtinus papildomus asignavimus, lėšos perkeliamos į kitus metus, todėl bus juntamas dar didesnis spaudimas atsižvelgiant į tai, kad 2014 m. jau numatyta mažai mokėjimų asignavimų;

206. susirūpinęs pažymi, kad didėja neatitiktis tarp, viena vertus, Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų, ambicingų politinių programų bei naujų priemonių (pvz., laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkės ir 2014–2020 m. išorės finansavimo priemonės) ir, kita vertus, negebėjimo vykdyti pasaulinio lygmens partneriams ir kitoms įstaigoms, ypač turint omenyje humanitarinę pagalbą, duotus tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus, nes neturima pakankamai mokėjimų asignavimų;

207. mano, kad dėl tokios padėties gresia ne tik didelė politinė ir su reputacija susijusi rizika Sąjungos, kaip pasaulinio lygmens paramos teikėjos, patikimumui, bet dėl finansų trūkumo šalių partnerių biudžetuose gali kilti pavojus ir jų fiskaliniam stabilumui; baiminasi, kad minėta neatitiktis gali labai išryškėti 2015 m., kai metų pabaigoje bendras oficialios paramos vystymuisi (OPV) lygis bus daug mažesnis už numatytą bendrą planinį rodiklį (0,7 % Sąjungos BNP);

208. pabrėžia, kad 2013 m. – tai antri metai iš eilės, kai humanitarinė pagalba iš Sąjungos biudžeto viršija 1,3 mlrd. EUR (įsipareigojimai), nes būta daugybės humanitarinių krizių, kurios žmonėms sukėlė itin daug kančių; apgailestauja dėl mokėjimų asignavimo trūkumo poveikio šiais krizių metais Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos (ECHO) GD veiklai, nes ji galėjo būti vykdoma tik keičiant mokėjimų tvarkaraščius, todėl metų pabaigoje perkelta 160 mln. EUR su neįvykdytais mokėjimais susijusi suma; ragina Tarybą laikytis su Parlamentu susitarto mokėjimų plano;

209. apgailestauja dėl reputacijai jau padarytos žalos taikant šias ad hoc priemones ir atkreipia dėmesį į paradoksą – pasaulyje pastaraisiais metais padaugėjo humanitarinių krizių ir Sąjunga imasi vis daugiau veiksmų siekdama efektyviai reaguoti į staigias krizes (pvz., 2013 m. gegužės mėn. atidarytas Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras), bet trūksta mokėjimų asignavimų; yra labai sunerimęs, kad ši padėtis gali pablogėti, jei nebus užtikrintas atitinkamas biudžeto lėšų papildymas;

Klaidų lygis

210. pažymi, kad Audito Rūmų nustatytas labiausiai tikėtinas klaidų lygis yra 2,6 % ir kad likutinis klaidų lygis, kaip nustatyta antruoju tyrimu, kurį atliko Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas, yra 3,35 %; apgailestauja, kad Audito Rūmų tikrintos Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinio direktorato sistemos yra įvertintos kaip iš dalies veiksmingos;

211. pažymi, kad dėl priemonių pobūdžio ir mokėjimo sąlygų teikiant paramą biudžetui ir Sąjungos įnašus į tarptautinių organizacijų vykdomus daugelio rėmėjų projektus ribojamas klaidų vykdant operacijas rizikos mastas;

212. prašo Komisijos pateikti ataskaitą dėl paramos biudžetui pridėtinės vertės ir, konkrečiai, dėl to, kaip parama biudžetui padėjo besivystančioms šalims siekti Tūkstantmečio vystymosi tikslų; atsižvelgdamas į tai prašo atlikti tyrimą dėl priemonių, kurių imtasi siekiant išvengti dalies finansavimo iššvaistymo dėl korupcijos ir sukčiavimo, ir dėl finansų valdymo sistemų veiksmingumo šiuo požiūriu;

213. pritaria Audito Rūmų kritikai dėl vadinamojo sąlyginio metodo kelių paramos teikėjų finansuojamų projektų atveju ir prašo Komisijos išnagrinėti galimybę savo sąskaitose pateikti bendrą šių projektų analizę, o ne apsiriboti svarstymais, ar sutelkta suma apima pakankamai tinkamų finansuoti išlaidų, kad jos padengtų visą Sąjungos įnašą;

214. ragina Audito Rūmus atskirai skaičiuoti klaidų lygį išorės santykių srityje išlaidoms, neįtrauktoms į paramą biudžetui ar skiriamoms įnašams į tarptautinių organizacijų vykdomus kelių rėmėjų projektus padengti;

Metinės veiklos ataskaitos

215. apgailestauja dėl to, kad devynių operacijų, susijusių su pasirengimo narystei nacionaline programa, atveju Komisija panaudojo apskaitos procedūrą, kad patvirtintų 150 mln. EUR sumas, grindžiamas sąmatomis, o ne patirtomis, apmokėtomis ir patvirtintomis išlaidomis, kurios pagrįstos patvirtinamaisiais dokumentais; pabrėžia, kad ši sisteminga Plėtros GD praktika neatitinka Finansinio reglamento 88 straipsnio ir reglamento taikymo taisyklių 100 straipsnio nuostatų; pabrėžia, kad ši ilgalaikė procedūra daugelį metų turėjo poveikį Plė