AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Europos ekonomika dėl COVID-19 pandemijos patyrė didžiulį ir beprecedentį išorinį sukrėtimą. Ekonomika traukiasi, o nedarbas didėja; dėl padėties neaiškumo ekonomikos atsigavimas gali būti lėtesnis. Pradinis atsakas į krizę daugiausia priklausė nuo nacionalinių ir regioninių pajėgumų, o jie valstybėse narėse ir regionuose labai skiriasi, nes skiriasi ekonominės struktūros ir fiskalinio manevravimo galimybės. Dėl šių skirtumų atsigavimas gali būti asimetriškas ir gali padidėti regionų skirtumai, o tai savo ruožtu gali daryti neigiamą poveikį bendrajai rinkai, euro zonos finansiniam stabilumui ir visai mūsų Sąjungai.

Koronavirusui išplitus visose šalyse daugybė vyriausybių buvo priverstos imtis beprecedenčių priemonių pandemijai sustabdyti – pvz., laikinai sustabdyta įmonių veikla, nustatyti plataus masto kelionių ir judumo apribojimai, taip pat padidėjo netikrumas finansų rinkose. Dėl to daugybės šalių ekonomikos gali patirti staigų produkcijos apimties sumažėjimą, o tai gali turėti sunkių socialinių pasekmių. Dėl to ateinančiais metais gali kilti didelių sunkumų viešųjų finansų srityje, o tai savo ruožtu gali riboti viešąsias investicijas, būtinas ekonomikos atsigavimui užtikrinti.

Komisija siūlo pasinaudoti visa ES biudžeto galia, kad investicijos būtų sutelktos ir finansinė parama būtų teikiama svarbiausiais pirmaisiais ekonomikos atsigavimo metais. Šie pasiūlymai grindžiami dviem ramsčiais – skubia Europos ekonomikos gaivinimo priemone, kuria bus laikinai padidintas ES biudžeto finansinis pajėgumas, nes bus išnaudojama ES biudžeto manevringumo marža pritraukti papildomą finansavimą finansų rinkose, ir sustiprinta 2021–2027 m. daugiamete finansine programa. Komisija siūlo taikant Europos ekonomikos gaivinimo priemonę sustiprinti svarbiausias programas, kad investicijos kuo greičiau pasiektų tuos, kuriems jų reikia, kad sustiprėtų bendroji rinka, būtų paspartintas bendradarbiavimas sveikatos ir krizių valdymo srityse, o Sąjungos biudžetas būtų subalansuotas taip, kad būtų paskatintas tvarus perėjimas prie atsparesnės, ekologiškesnės, skaitmeniškesnės Europos.

Šis pasiūlymas sietinas su pirma minėtu antruoju ramsčiu. Labai svarbu užtikrinti, kad ES ekonomika greitai atsigautų po COVID-19 pandemijos, kartu įgyvendinant Sutarties tikslą skatinti konvergenciją ir mažinti skirtumus. Dėl to reikia konkrečių nacionalinei ir regioninei ekonomikai pritaikytų veiksmų. Sanglaudos politikos investicijos turi būti viena pagrindinių priemonių siekiant užtikrinti atsigavimą visiems ir sudaryti ilgalaikės ekonominės plėtros sąlygas. Teikiant paramą itin daug dėmesio reikėtų skirti labiausiai krizės paveiktiems regionams, kuriems atsigauti būtų sunku.

Todėl būtina pasiūlyti Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) taikymo srities ir konkrečių tikslų pakeitimų, taip pat lankstų mechanizmą, kurį būtų galima greitai taikyti, jei kiltų naujų ypatingų įvykių, dėl kurių Sąjungoje kiltų krizė.

Pagal sanglaudos politiką jau numatyta įvairių finansavimo galimybių, taigi ją galima pritaikyti prie atskirų valstybių narių ir regionų aplinkybių. Vis dėlto, siekiant sustiprinti bendrą ES ekonomikos atsparumą ir atsigavimą, siūloma didinti investicijų pagal programas lankstumą, kad būtų šalinami sveikatos sektoriaus trūkumai, gerinamas pasirengimas netikėtoms ekstremaliosioms situacijoms, skatinamas darbo vietų kūrimas mažosiose ir vidutinėse įmonėse ir visapusiškai išnaudojamas turizmo ir kultūros sektorių ekonominis potencialas.

Siekiant sustiprinti gebėjimus užkirsti kelią ekstremaliosioms sveikatos situacijoms, nuo jų apsisaugoti, greitai į jas reaguoti ir atsigauti po jų, siūloma investicijas, skirtas sveikatos sistemų atsparumui gerinti, programuoti ir įgyvendinti visapusiškai. Dėl to investicijos neturėtų apsiriboti infrastruktūros diegimu, o gali apimti ir investicijas į įrangą ir atsargas, būtinas atsparioms sveikatos sistemoms užtikrinti. Be to, siekiant veiksmingai įveikti bet kokią kylančią krizę reikia užtikrinti atitinkamų atsargų tiekimą, todėl ERPF lėšomis taip pat turėtų būti galima finansuoti atsargas, reikalingas ne tik sveikatos priežiūros sistemų atsparumui, bet ir atsparumui nelaimėms didinti. Šiomis aplinkybėmis valstybės narės turi užtikrinti iš [Sveikatos programos] ir ERPF finansuojamų investicijų koordinavimą ir papildomumą.

Dėl COVID-19 pandemijos nustatytos izoliavimo priemonės labai paveiks regionus, kuriuose kultūros ir turizmo sektoriai labai prisideda prie regionų ekonomikos. Iš turimų duomenų matyti, kad dėl kelionių apribojimų ir vartotojų pasitikėjimo sumažėjimo atsirandantis ekonominis ir socialinis poveikis bus didžiausias tose teritorijose, kurios labiau priklausomos nuo turizmo ir apgyvendinimo bei maitinimo paslaugų sektoriaus. Todėl siūloma turizmą ir kultūrą remti ne tik pagal kitus politikos tikslus, bet ir sukurti atskirą konkretų tikslą pagal 4 politikos tikslą, kad būtų galima išnaudoti kultūros ir turizmo potencialą skatinti ekonominę plėtrą, socialinę įtrauktį ir socialines inovacijas.

Siekiant skatinti užimtumui palankų MVĮ augimą ir konkurencingumą, ERPF konkretūs tikslai turėtų apimti darbo vietų kūrimą mažosiose ir vidutinėse įmonėse. Taip pat siūloma, kad ERPF lėšomis būtų remiamos sunkumų patiriančios įmonės, kai reaguojant į konkrečias aplinkybes nustatomos laikinos valstybės pagalbos priemonės. Tai atitinka požiūrį, kurio laikomasi pagal laikinąją valstybės pagalbos priemonių sistemą, skirtą ekonomikai remti dabartinės COVID-19 pandemijos metu, ir atitinka de minimis pagalbos teikimo taisykles.

Galiausiai, būtina pakoreguoti rodiklius, kad būtų galima naudoti su turizmu ir kultūra susijusius produkto ir rezultato rodiklius ne pagal 5 politikos tikslą, atsižvelgiant į siūlomus konkretaus tikslo, susijusio su kultūra ir turizmu, pakeitimus.

Dabartinė krizė parodė, kad sanglaudos politikos teisinėje sistemoje būtina numatyti mechanizmus, kuriais būtų galima greitai pasinaudoti, jei per ateinantį dešimtmetį atsirastų išskirtinių aplinkybių. Todėl, reaguojant į išskirtines ir neįprastas aplinkybes yra siūlomos laikinos ERPF naudojimo priemonės, kuriomis būtų užtikrinama, kad ribotomis ir konkrečiomis aplinkybėmis būtų galima nukrypti nuo tam tikrų taisyklių, kad būtų galima lengviau reaguoti į tokias aplinkybes.

Tai apima galimybę išplėsti ERPF paramos taikymo sritį, pavyzdžiui, įtraukti paramą MVĮ apyvartiniam kapitalui dotacijų forma, taip pat galimybę prireikus laikinai sušvelninti paramos telkimo pagal temas reikalavimus siekiant veiksmingai reaguoti į tokias išskirtines ir neįprastas aplinkybes.