AUDITO RŪMŲ PASTABOS

ĮVADAS

8.1. Šį skyrių sudaro dvi dalys. Pirmojoje dalyje pristatyti mūsų nustatyti faktai, susiję su sritimi „Europos vaidmuo pasaulyje“, o antrojoje dalyje – su sritimi „Saugumas ir pilietybė“.

1 DALIS. „EUROPOS VAIDMUO PASAULYJE“

8.2. 8.1 pav. nurodyta pagrindinė informacija apie nagrinėtą veiklą ir 2015 m. lėšų panaudojimą srityje „Europos vaidmuo pasaulyje“.

8.1 pav. DFP 4 išlaidų kategorija „Europos vaidmuo pasaulyje“. 2015 m. pagrindinė informacija (milijardais eurų) Iš viso mokėjimų per metus 7,9 - avansai (32) 4,7 + patvirtinti avansai (32) 3,7 Audituota populiacija, iš viso 6,9

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

Srities „Europos vaidmuo pasaulyje“ trumpas aprašymas

8.3. „Europos vaidmuo pasaulyje“ apima visas išlaidas, susijusias su iš ES biudžeto finansuojamais išorės veiksmais („užsienio politika“). Išorės politikos yra didelę svarbą turinti ES veiklos sritis (1), kuri visų pirma apima:

— ES vertybių, kaip antai žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės, propagavimą ir gynimą užsienyje,

— ES politikų, kuriomis sprendžiami tokie svarbūs pasauliniai iššūkiai, kaip kova su klimato kaita, prarastos biologinės įvairovės atkūrimas ir visuotinių viešųjų gėrybių apsauga, projektavimą,

— ES vystomojo bendradarbiavimo poveikio, pirmiausia siekiant padėti šalinti skurdą, didinimą,

— investavimą į ilgalaikę ES kaimynystės gerovę ir stabilumą tiek rengiant šalis kandidates narystei, tiek pasitelkiant kaimynystės politiką,

— Europos solidarumo įvykus gaivalinėms arba žmogaus sukeltoms nelaimėms didinimą,

— krizių prevencijos ir sprendimo, taikos išsaugojimo ir tarptautinio saugumo stiprinimo gerinimą.

8.4. Svarbiausi už išorės veiksmų biudžeto vykdymą atsakingi generaliniai direktoratai yra Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generalinis direktoratas (DG DEVCO), Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generalinis direktoratas (DG NEAR), Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinis direktoratas (DG ECHO) ir Užsienio politikos priemonių tarnyba (FPI).

8.5. Su sritimi „Europos vaidmuo pasaulyje“ susiję 2015 m. mokėjimai sudaro 7,9 milijardo eurų, jie yra finansuojami taikant keletą priemonių (žr. 8.1 pav. ) ir teikimo metodų (2) bei yra taikomi daugiau nei 150 šalių. Dažnai taisyklės ir procedūros, kaip antai pirkimų konkursų rengimo bei sutarčių skyrimo, būna sudėtingos.

Išlaidų sritys, kurias mažiau paveikia klaidos

8.6. Dviejose srityse dėl finansavimo pobūdžio ir mokėjimo sąlygų operacijas klaidos paveikia mažiau. Šios sritys yra parama biudžetui (3) ir vadinamasis „sąlyginis metodas“, taikomas tarptautinėms organizacijoms vykdant kelių paramos teikėjų remiamus veiksmus (4).

Parama biudžetui

8.7. Parama biudžetui prisideda prie valstybės bendrojo biudžeto arba prie jos konkrečiai politikai ar tikslui skirto biudžeto. Mes tikrinome, ar Komisija laikėsi specialių susijusioms šalims partnerėms skirtų paramos biudžetui mokėjimų vykdymo sąlygų, ir nustatėme, kad bendrų tinkamumo sąlygų buvo laikomasi (pavyzdžiui, susijusių su pakankama pažanga viešojo sektoriaus finansų valdymo srityje).

8.8. Tačiau teisinės nuostatos suteikia galimybę įvairioms interpretacijoms, o Komisija gana lanksčiai sprendžia, ar šios bendrosios sąlygos buvo įvykdytos. Mūsų tvarkingumo auditas negali aprėpti tolesnių etapų po to, kai pagalbos lėšos yra sumokamos šaliai partnerei. Pervestosios lėšos susilieja su šalies gavėjos biudžeto ištekliais. Jokie tos šalies finansų valdymo trūkumai, nulemiantys pažeidimus nacionaliniu lygmeniu, negeneruoja klaidų mūsų tvarkingumo audite.

Sąlyginis metodas

8.9. Kai ES finansavimui yra taikomi specialūs reikalavimai, susiję su išlaidų finansavimo tinkamumu, mes įvertiname, ar šių reikalavimų yra laikomasi. Kai Komisijos įnašai daugelio donorų projektams susilieja su kitų donorų įnašais ir nėra priskiriami konkretiems žinomiems išlaidų punktams, Komisija daro prielaidą, kad yra laikomasi ES tinkamumo taisyklių, jei sutelkta suma apima pakankamai tinkamų finansuoti išlaidų, kad jos padengtų ES įnašą. Šis Komisijos taikomas metodas riboja auditorių darbą, jei yra reikšmingo dydžio kitų paramos teikėjų įnašų, kuriuos tuomet Komisija laiko pakankamais padengti visas netinkamas išlaidas, kurias mes galėjome nustatyti.

Audito apimtis ir metodas

8.10. Pagrindiniai mūsų audito metodo ir metodikos elementai apibūdinti 1.1 priede . Kalbant apie srities „Europos vaidmuo pasaulyje“ auditą, dėmesį visų pirma reikia atkreipti į šiuos dalykus:

a) Mes tikrinome 156 operacijų imtį, kaip nustatyta 1.1 priedo 7 dalyje. Ši imtis yra sudaryta taip, kad būtų reprezentatyvi visų šios DFP kategorijos išlaidų rūšių atžvilgiu. 2015 m. imtį sudarė ES delegacijų 12-oje paramą gaunančių valstybių (5) patvirtintos 64 operacijos ir Komisijos būstinės patvirtintos 92 operacijos, iš kurių 36 buvo įgyvendintos humanitarinės krizės zonose per jos DG ECHO partnerius.

b) Aptikę klaidų, mes nagrinėjame susijusias sistemas, siekdami nustatyti konkrečius sistemų trūkumus.

c) Mes įvertinome DG DEVCO ir DG NEAR metines veiklos ataskaitas.

Operacijų tvarkingumas

8.11. 8.1 priede pateikta operacijų testavimo rezultatų santrauka. Iš 156 mūsų tikrintų operacijų 40 (26 %) buvo paveiktos klaidų (6). Remiantis 30 mūsų kiekybiškai įvertintų klaidų, įvertintas klaidų lygis sudaro 2,8 % (7).

8.12. Iš 156 operacijų audituojamos imties pašalinus septynias paramos biudžetui ir 23 sąlyginio metodo operacijas, kurios buvo nurodytos 8.6–8.9 dalyse, įvertintas klaidų lygis sudaro 3,8 % (8).

8.13. Septynių kiekybiškai įvertinamų klaidų atveju Komisija turėjo pakankamai informacijos, kad prieš patvirtindama išlaidas galėtų užkirsti tokioms klaidoms kelią arba jas aptikti ir ištaisyti. Jei visa ši informacija būtų panaudota klaidų išvengimui arba aptikimui ir ištaisymui, įvertintas klaidų lygis būtų buvęs 1 procentiniu punktu žemesnis (9). Kitose devyniose operacijose mes nustatėme klaidų, kurias turėjo aptikti naudos gavėjų paskirti auditoriai. Šios klaidos prie įvertinto klaidų lygio prisideda 0,6 procentinio punkto.

8.14. 8.2 pav. parodyta, kokiu mastu įvairių rūšių klaidos prisidėjo prie mūsų įvertinto 2015 m. klaidų lygio.

8.2 pav. „Europos vaidmuo pasaulyje“. Įvertinto klaidų lygio pasiskirstymas Šaltinis: Europos Audito Rūmai.

AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

8.15. Dažniausiai pasitaikančio tipo klaidos (11 iš 30 atvejų), sudarančios 32 % įvertinto klaidų lygio, yra susijusios su netinkamomis finansuoti išlaidomis. Tai sutartyje nenumatytos veiklos išlaidos (žr. 8.3 pav. ) arba ne tinkamumo finansuoti laikotarpiu patirtos išlaidos, kilmės taisyklės nesilaikymas, netinkami finansuoti mokesčiai, netiesioginės išlaidos, kurios buvo neteisingai priskirtos tiesioginėms išlaidoms.

8.3 pav. Netinkamos finansuoti išlaidos: sutartyje nenumatyta veikla DG DEVCO – Mianmaras Mes išnagrinėjome Komisijai deklaruotas ir jos patvirtintas išlaidas, susijusias su įnašu tarptautinei organizacijai, skirtu sumažinti intraveninių narkotikų vartojimą ir jo žalingas pasekmes. ES įnašas sudarė 800 000 eurų. Veiksmą įgyvendinanti tarptautinė organizacija deklaravo 16 000 eurų išlaidų, susijusių su darbuotojų mokymu. Kadangi mokymas nebuvo numatytas susitarime dėl įnašo, išlaidos yra netinkamos finansuoti. 8.3 pav. Netinkamos finansuoti išlaidos: sutartyje nenumatyta veikla DG DEVCO – Mianmaras Išankstinis informacinis raštas dėl netinkamų finansuoti išlaidų susigrąžinimo jau buvo išsiųstas organizacijai. Kitų išlaidų atveju delegacija ir toliau užtikrins, kad įgyvendinantys partneriai ir projektų vadovai žinotų, jog pateikiamos finansinės ataskaitos turi atitikti visas atitinkamame susitarime nurodytas sąlygas. Dėl išlaidų paskirstymo projekto įgyvendinimo laikotarpiu ypatingas dėmesys bus skiriamas nustatytoms ankstyvojo ir vėlyvojo planavimo išlaidoms.

8.16. 33 % įvertinto klaidų lygio sudaro šeši atvejai, kuomet Komisija neteisingai pripažino (ir kai kuriais atvejais patvirtino) išlaidas, kurios tuo metu, kai Komisija jas pripažino, nebuvo patirtos (žr. 8.4 pav. ).

8.4 pav. Išlaidos, kurios vykdant veiksmą iš tikrųjų nebuvo patirtos 8.4 pav. Išlaidos, kurios vykdant veiksmą iš tikrųjų nebuvo patirtos

DG ECHO – daugelis šalių (Sirijos Arabų Respublika, Jordanija, Libanas) Mes išnagrinėjome Komisijai deklaruotas ir jos patvirtintas išlaidas, susijusias su dotacija humanitarinės pagalbos organizacijai, vykdančiai atsakui į Sirijos krizę skirtus veiksmus. ES dotacija sudarė 5 800 000 eurų. Dalis veiksmų išlaidų buvo susijusios su maisto gabenimu. Humanitarinės pagalbos organizacija klaidingai pareikalavo apmokėti iš Europos Sąjungos 8 500 eurų maisto gabenimo išlaidų, susijusių su kito paramos teikėjo finansuojamais veiksmais.

FPI – būstinė Mes išnagrinėjome Komisijai deklaruotas ir jos patvirtintas išlaidas, susijusias su dotacija, skirta paramai balistinių raketų neplatinimui. Visą biudžetą, kuris sudarė 930 000 eurų, finansavo FPI. Naudos gavėjas, Europoje įsisteigęs mokslinių tyrimų fondas, pareikalavo apmokėti įvertintas išlaidas darbuotojams, kurios viršijo tikrąsias patirtas išlaidas. FPI – būstinė FPI, prieš išmokėdama galutinę dotacijų išmoką, atsižvelgia į išlaidų tikrinimo ataskaitas. Nors šios sutarties ataskaitoje ši konkreti klaida nėra nurodyta, Komisija jau nustatė gavėjo klaidą per ex post kontrolės sistemą. FPI taip pat imsis priemonių, kad pagerintų savo dabartinę išlaidų tikrinimo ataskaitų sistemą, atsižvelgdama į Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pavyzdį. Komisija, siekdama veiksmingai apsaugoti ES finansinius interesus, šiuo metu vykdo netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą.

8.17. 14 % įvertinto klaidų lygio (aštuoni atvejai) yra susiję su išlaidomis, dėl kurių nebuvo pateikti esminiai patvirtinamieji dokumentai.

8.18. Vienas atvejis yra susijęs su netinkama finansuoti naudos gavėjų kategorija (žr. 8.5 pav. ).

8.5 pav. Netinkamas finansuoti naudos gavėjas EACEA – Azerbaidžanas Mes išnagrinėjome Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomajai įstaigai (EACEA) deklaruotas ir jos patvirtintas 16 500 eurų išlaidas, skirtas skatinti Europos bendradarbiavimą jaunimo srityje. Dotacija buvo sumokėta jaunimo klubui, kurio mes negalėjome surasti norėdami atlikti patvirtinamųjų dokumentų tikrinimą. 8.5 pav. Netinkamas finansuoti naudos gavėjas EACEA – Azerbaidžanas Atsižvelgdama į šį faktą, rodantį, kad buvo pažeidimų ir (arba) sukčiavimų, Komisija ėmėsi veiksmų ir laikėsi taikytinų taisyklių ir procedūrų, taip pat informavo atitinkamą įstaigą (OLAF). Komisija taip pat ėmėsi būtinų veiksmų, kad susigrąžintų išmokėtas lėšas.

8.19. 7 % įvertinto klaidų lygio yra susiję su atvejais, kai naudos gavėjas nesilaikė pirkimų taisyklių.

8.20. Neskaitant mūsų kiekybiškai įvertintų klaidų, mes nustatėme 16 kiekybiškai neįvertinamų klaidų, susijusių su teisinių arba sutartinių įsipareigojimų nesilaikymu.

8.21. Septyniose išnagrinėtose paramos biudžetui operacijose nebuvo tvarkingumo klaidų (taip pat žr. 2015 m. metinės ataskaitos dėl Europos plėtros fondų 38 dalį).

Metinių veiklos ataskaitų ir kitų vidaus kontrolės sistemų elementų nagrinėjimas

Metinių veiklos ataskaitų nagrinėjimas

8.22. Pagal rotacijos principą srityje „Europos vaidmuo pasaulyje“ (10) mes išnagrinėjome 2015 m. DG NEAR metinę veiklos ataskaitą.

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

8.23. Savo 2015 m. patikinimo pareiškime DG NEAR generalinis direktorius mano, kad abiejų DG NEAR valdomų finansinių priemonių atveju (EKP, PNPP) rizikos veikiamos sumos finansinis poveikis neviršija 2 % reikšmingumo ribos (11) ir viso generalinio direktorato vidutinis nustatytas klaidų lygis sudaro 1,12 % (12). Šis pareiškimas neatitinka mūsų audito darbo išvadų. Kadangi tai buvo pirmieji DG NEAR veiklos metai, jis parengė naujas klaidų lygio apskaičiavimo metodikas, skirtas skirtingoms programoms ir valdymo būdams. DG NEAR savo ataskaitoje pripažįsta, kad taikomą metodą būtina toliau gerinti. Mūsų skirtingų metodikų peržiūra nebuvo pakankamai išsami, nes DG NEAR keletą kartų vėlavo pateikti informaciją. Nuodugni peržiūra bus atlikta nagrinėjant 2016 m. metinę veiklos ataskaitą.

8.24. DG NEAR apskaičiavo likutinį klaidų lygį (LKL) dėl 90 % savo išlaidų sumos, pateikdama tris klaidų lygius (13): LKL PNPP tiesioginio valdymo atveju, LKL PNPP netiesioginio valdymo atveju dalyvaujant paramą gaunančioms šalims ir LKL EKP visų valdymo būdų atveju. Likusių 10 % išlaidų atveju DG NEAR taikė kitus patikinimo šaltinius.

8.25. DG NEAR kiekvieną LKL įvertino skirtingu būdu:

a) LKL EKP atveju (0,64 %) nustatė išorės tiekėjas pagal metodiką, kuri yra panaši į DG DEVCO LKL taikomą metodiką (14);

b) DG NEAR apskaičiavo LKL PNPP tiesioginio valdymo srityje (1,62 %) remdamasis savo paties operacijų imties ex post patikromis;

AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

c) DG NEAR taikoma LKL metodika PNPP netiesioginio valdymo dalyvaujant paramą gaunančioms valstybėms srityje rėmėsi paramą gaunančių valstybių audito institucijomis. Tačiau dėl nepakankamo populiacijų dydžio DG NEAR rezultatus papildė istoriniais šio valdymo būdo LKL rezultatais. Buvo gautas klaidų lygis intervale 0,02 —1,84 % (15).

8.26. Netiesioginio valdymo, kurį vykdo paramą gaunančios valstybės, būdas apima 37 % mokėjimų pagal PNPP. Mes manome, kad LKL apskaičiavimas, atliekamas sujungiant nestatistinio audito institucijų imties sudarymo rezultatus su istoriniu DG NEAR apskaičiuotu LKL, nėra pakankamai reprezentatyvus ir nesuteikia pakankamai tikslios informacijos apie rizikos veikiamų mokėjimų sumą. Apskaičiavimą atliekant ne visiškai pagal Komisijos nurodymus (16) iškyla rizika, kad gali būti numažintas klaidų lygis, o tai gali daryti poveikį generalinio direktoriaus teikiamam patikinimui (pavyzdžiui, nebus padarytos išlygos) (17). 8.26. Šalių, kurios dirba su paramą gaunančiomis šalimis pagal netiesioginį valdymą, aplinka, kuriai buvo apskaičiuotas likutinis klaidų lygis (LKL), konkrečiai, Kroatijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Turkijos, kontrolės aplinka nekinta jau dešimt metų. Todėl GD neturėjo įrodymų, kad šioje aplinkoje rizika yra didesnė. Kontrolės sistema apėmė pirkimų konkursų ir pirkimų 100 % ex ante kontrolę ir labai išsamią mokėjimų atžvilgiu vykdomą sąskaitų patvirtinimo procedūrą, taikomą kartu su Komisijos reguliariais patikrinimais vietoje. Be to, nacionalinės valdžios institucijos, kurioms Komisija po išsamaus patikėjimo audito proceso suteikė įgaliojimus, pačios atlieka vykdant procesą sudaromų sutarčių ir vykdomų mokėjimų patikrinimus. Audito institucijos šalyse atlieka papildomus nacionalinių valdžios institucijų atliktų sandorių patikrinimus. Taip sukuriama nedidelės rizikos aplinka, o per pastaruosius devynerius metus iš dešimties klaidų lygis nesiekė reikšmingumo ribos. 2015 m. buvo pirmieji metai, kai buvo prašoma šalių audito institucijas pateikti savo nuomones. Kadangi šalių nustatytas klaidų lygis buvo daug žemesnis (0,02 %) nei istorinis vidurkis (žemiau nei 2 %) ir buvo pagrįstas nestatistine atranka, vidutinė vertė (0,91 %) buvo nustatyta remiantis 2015 m. apskaitinio pelno vidurkio (0,02 %) ir 2012 m. pranešto apskaitinio pelno vidurkio didžiausio likutinio klaidų lygio (LKL) (1,84 %) vidutine verte ir yra susijusi su 2005 programavimo metais sudarytomis sutartimis. Taip buvo siekiama laikytis pastaraisiais metais vyravusio konservatyvaus ir atsargaus požiūrio. Pagrindas – Biudžeto generalinio direktorato gairių dėl LKL apskaičiavimo 2 priedas, kuriame paaiškinama, kokių veiksmų reikia imtis pirmiau nurodytose situacijose. Todėl Komisija nemano, kad reikėjo reikalauti išlygos, nes reikšmingumo lygis buvo žemesnis nei 2 %.

8.27. Likutinis klaidų lygis nebuvo apskaičiuotas PNPP netiesioginio valdymo, kurį vykdė įgaliotieji subjektai, būdo atveju, kuris 2015 m. apėmė 15 % pagal priemonę atliktų mokėjimų. 8.27. Komisija pažymi, kad nors PNPP LKL norma 2015 m. neapėmė valdymo būdo, kai netiesioginį valdymą vykdo įgaliotieji subjektai, ji buvo pagrįsta šiais patikinimo šaltiniais: 1) ramsčių vertinimais; 2) reguliariomis susijusių įgaliotojų subjektų ataskaitomis; 3) patikrinimais vietoje; 4) tikrinimo vizitais. Komisija norėtų dar kartą pabrėžti, kad 2015 m. pagal PNPP, taikant valdymo būdą, pagal kurį netiesioginį valdymą vykdo įgaliotieji subjektai, 94 % išmokų sudarė išankstinio finansavimo mokėjimai.

8.28. Mes taip pat peržiūrėjome DG DEVCO 2015 m. metinę veiklos ataskaitą ir pateikėme rezultatus savo metinės ataskaitos dėl aštuntojo, devintojo dešimtojo ir vienuoliktojo Europos plėtros fondų 49–53 dalyse.

Sistemų trūkumai, paaiškėję testuojant operacijas

8.29. Operacijų testavimas srityje „Europos vaidmuo pasaulyje“ atskleidė kai kuriuos Komisijos sistemų kontrolės trūkumus. Kaip nurodyta 8.13 dalyje, naudos gavėjų paskirtiems auditoriams atliekant išlaidų tikrinimą, kai kuriais atvejais nebuvo nustatytos klaidos ir dėl to Komisija patvirtino netinkamas finansuoti išlaidas (18). Atlikdami savo testus mes taip pat nustatėme Komisijos vėlavimų sutikrinant, patvirtinant ir apmokant išlaidas. 8.29. Vystymosi ir bendradarbiavimo GD ketina kokybės užtikrinimo sistemą taikyti ir tikrindamas gavėjų tiesiogiai patirtas išlaidas. Tačiau sistemos trūkumai yra iš dalies susiję su įgaliojimų dėl tokio tipo įsipareigojimų trūkumais, todėl Vystymosi ir bendradarbiavimo GD pirmiausia peržiūrės šiuos įgaliojimus. Įgaliojimų peržiūra apims ne tik kokybės reikalavimų sugriežtinimą, bet ir daugiau dėmesio rezultatams, kurie bus naudingi patikinimo tikslais.

8.30. Penkios mūsų nagrinėtos operacijos yra susijusios su dvejinimo (19) sutartimis, iš kurių visos buvo finansuojamos pagal Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę. Kadangi dvejinimo sutartys yra pagrįstos dotacijų sutarčių modeliu, joms yra taikomas bendras reikalavimas, kad jos negali duoti pelno (20).

8.31. Mes nustatėme, kad specialiose Komisijos dvejinimo priemonei parengtose taisyklėse, susijusiose su nustatyto dydžio normos ir nustatyto dydžio sumos išlaidomis, nėra apibrėžta maksimali finansavimo riba, kuri iš esmės reikalinga tam, kad būtų apmokėtos valstybės narės partnerės netiesioginės išlaidos. Audituotų sutarčių atveju nustatyto dydžio normos ir nustatyto dydžio sumos finansavimas svyravo nuo 15 % iki 27 % visų išlaidų. Palyginimui, paprastai yra nustatomos 7 % dotacijos sutarčių netiesioginių išlaidų viršutinės ribos (21) ir todėl iškyla rizika, kad įgyvendinanti valstybė narė partnerė gaus pelno. 8.31. Komisija rengia Dvejinimo vadovo atnaujinimą ir naują Komisijos sprendimą. Į Audito Rūmų nustatytus faktus bus atsižvelgta.

DG DEVCO sistemų įvertinimas

8.32. Mes atlikome DG DEVCO sistemų vertinimą ir savo darbo išsamius rezultatus pateikėme metinės ataskaitos dėl aštuntojo, devintojo, dešimtojo ir vienuoliktojo Europos plėtros fondų 39–53 dalyse.

Išvada ir rekomendacijos

Išvada dėl 2015 m.

8.33. Remiantis apibendrintais audito įrodymais, srityje „Europos vaidmuo pasaulyje“ išlaidos yra paveiktos reikšmingo klaidų lygio.

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

8.34. Šioje DFP išlaidų kategorijos srityje operacijų testavimas rodo, kad įvertintas klaidų lygis populiacijoje yra 2,8 % (žr. 8.1 priedą ).

Rekomendacijos

8.35. 8.2 priede pateikti mūsų peržiūros, kaip buvo įgyvendintos ankstesnių metinių ataskaitų rekomendacijos, rezultatai (22). 2012 ir 2013 m. metinėse ataskaitose Audito Rūmai pateikė septynias rekomendacijas. Komisija visiškai įgyvendino penkias rekomendacijas, vieną rekomendaciją įgyvendino dauguma atžvilgių ir vieną – kai kuriais atžvilgiais.

8.36. Mūsų operacijų testavimo rezultatai parodė, kad, kaip ir ankstesniais metais, kai kuriais atvejais neveikė kontrolės priemonės, skirtos aptikti su dotacijų sutartimis susijusias klaidas ir užkirsti joms kelią (23). Mes rekomendavome savo 2011 m. metinėje ataskaitoje Komisijai pagerinti dotacijų priežiūrą ir pakartojome tą pačią rekomendaciją 2014 m. metinėje ataskaitoje. Mes pripažįstame, kad DG DEVCO šiuo metu diegia naujas priemones, kaip antai sistemingą stebėjimą ir vizitus į vietą, tačiau kadangi šie veiksmai dar nėra įgyvendinti, jų poveikis gali būti įvertintas tik per keletą ateinančių metų.

8.37. Kaip nurodyta 8.29 dalyje, mūsų testavimas parodė, kad auditorių, kurie dirba pagal sutartis su naudos gavėju, atliekamų išlaidų tikrinimų kokybė neatitinka minimalių reikalavimų. Mes pažymėjome šį trūkumą savo ankstesnių auditų metu ir rekomendavome savo 2012 m. metinėje ataskaitoje, kad Komisija imtųsi priemonių, siekdama pagerinti išlaidų patikrinimų kokybę.

AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

8.38. Atlikę šią peržiūrą ir atsižvelgdami į 2015 m. nustatytus faktus ir išvadas, mes rekomenduojame:

— 1 rekomendacija: DG DEVCO ir DG NEAR pagerinti naudos gavėjų užsakytų išlaidų patikrinimų kokybę, visų pirma įdiegiant naujas priemones, pavyzdžiui, kokybės lenteles, skirtas patikrinti auditorių, kurie dirba pagal sutartis su naudos gavėju, atliekamo darbo kokybę, ir auditoriaus techninės užduoties peržiūrą. Komisija pritaria 1 rekomendacijai. Ji jau ieško būdų, kaip suderinti Komisijos auditui ir tikrinimams taikomas kokybės lenteles su gavėjų atliekamų išlaidų tikrinimo konkrečiais ypatumais, poreikiais ir įgyvendinimo būdais.

— 2 rekomendacija: DG NEAR imtis veiksmų, siekiant užtikrinti, kad parama, teikiama taikant dvejinimo priemonę, atitiktų ne pelno taisyklę ir būtų laikomasi patikimo finansų valdymo principo. Komisija pritaria 2 rekomendacijai.

— 3 rekomendacija: DG NEAR peržiūrėtų LKL metodiką, kad galėtų pateikti statistiškai teisingą informaciją apie mokėjimų, atliktų pagal PNPP netiesioginį valdymą, rizikos veikiamą sumą. Komisija pritaria 3 rekomendacijai.

2 DALIS. „SAUGUMAS IR PILIETYBĖ“

8.39. Saugumo ir pilietybės sritis sudaro mažą, tačiau didėjančią ES biudžeto dalį. 8.6 pav. pateikta pagrindinė informacija apie nagrinėjamą veiklą ir 2015 m. panaudotas lėšas. Matyti, kad visa audituota populiacija sudaro 1,5 milijardo eurų, išskyrus decentralizuotas agentūras (24), arba apytiksliai 1 % ES biudžeto. Šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama migracijos ir saugumo srityje panaudotoms 0,8 milijardo eurų lėšoms.

8.6 pav. DFP 3 išlaidų kategorija „Saugumas ir pilietybė“. 2015 m. pagrindinė informacija (milijardais eurų) Iš viso mokėjimų per metus 2,0 - avansai (33) 1,3 + patvirtinti avansai (33) 1,4 Audituota populiacija, iš viso 2,1

AUDITO RŪMŲ PASTABOS

Srities „Saugumas ir pilietybė“ trumpas aprašymas

8.40. Saugumas ir pilietybė sujungia skirtingas politikos sritis, kurių bendras tikslas yra sustiprinti Europos pilietybės koncepciją sukuriant laisvės, teisingumo ir saugumo erdvę be vidaus sienų. Išlaidos yra sutelktos trijose pagrindinėse politikos srityse: migracijos ir saugumo, maisto ir pašarų bei kūrybiškos Europos.

8.41. Dauguma išlaidų srityje „Migracija ir saugumas“ yra įvykdomos iš dviejų fondų: Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (25) (PMIF) ir Vidaus saugumo fondo (VSF). PMIF tikslas yra prisidėti prie veiksmingo migracijos srautų valdymo bei bendro Sąjungos požiūrio į prieglobstį ir imigraciją įgyvendinimo, stiprinimo ir plėtojimo. Vidaus saugumo fondo (VSF) tikslas yra prisidėti prie aukšto Sąjungos saugumo lygio, skatinant vidaus saugumo strategijos įgyvendinimą, bendradarbiavimą teisėsaugos srityje ir Sąjungos išorės sienų valdymą. VSF yra sudarytas iš dviejų priemonių: VSF valstybinių sienų ir vizų (26) bei VSF policijos (27). Pagal VSF išorės sienų ir vizų priemonę yra remiamos išorės sienų valdymo priemonės ir bendros vizų politikos rengimas. Pagal VSF policijos priemonę yra remiamas teisėsaugos įstaigų bendradarbiavimas ir pajėgumų, skirtų su saugumu susijusios rizikos ir krizių valdymui, didinimas. 2014 m. PMIF ir VSF pakeitė ankstesnę programą SOLID („Solidarumas ir migracijos srautų valdymas“). Kaip ir programos SOLID atveju, daugumos PMIF ir VSF lėšų valdymą dalijasi valstybės narės ir Komisija.

Audito apimtis ir metodas

8.42. Mes atlikome pagrindinių sistemų migracijos ir saugumo srityje, už kurią yra atsakingas DG HOME, peržiūrą (28). Tiesioginio valdymo srityje ji apėmė dotacijoms ir pirkimams skirtų Komisijos sistemų nagrinėjimą (29). Pasidalijamojo valdymo srityje ji apėmė Komisijos atlikto valstybių narių sistemų, skirtų valdyti SOLID fondus, įvertinimo išnagrinėjimą (30).

Su DG HOME sistemomis susijusių pastabų santrauka

8.43. 2015 m. 201 milijoną eurų mokėjimų migracijos ir saugumo politikos srityje tiesiogiai valdė Komisija (DG HOME) taikydama dotacijas ir pirkimus. Komisija įgyvendino atitinkamas pagal Finansinį reglamentą privalomas kontrolės priemones. Mūsų peržiūros metu nebuvo nustatyta didelių trūkumų.

8.44. 2015 m. Komisija atliko 582 milijonus eurų mokėjimų (31) programoms, kurias Komisija ir valstybės narės valdo pasidalijamuoju būdu. Iki 2015 m. pabaigos Komisija buvo užbaigusi 506 metines valstybių narių SOLID programas.

AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI

8.45. Komisija auditavo pasirinktas valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas, taikomas SOLID programose. Išnagrinėję šį darbą nustatėme, kad Komisijos auditų metu nebuvo vykdomi daugumai pagrindinių procesų (atrankos ir sutarčių skyrimo, projektų stebėjimo, mokėjimų ir apskaitos) skirtų vidaus kontrolės priemonių veiksmingumo testai, tačiau daugiausia dėmesio buvo skiriama šių procesų aprašymui ir tiesioginio dalyvavimo testams (skirtiems suprasti ir dokumentuoti kontrolės procedūras), o tai nėra pakankamas pagrindas daryti išvadą apie kontrolės veiksmingumą. 8.45. Komisija pripažįsta, kad auditas neapėmė daugumos pagrindinių procesų kontrolės priemonių (veiksmingumo) testų. Tačiau Komisija norėtų priminti, kad pagal pasidalijamąjį valdymą patikinimas dėl kontrolės veiksmingumo sukuriamas palaipsniui: remiantis ne tik sistemų auditais, bet ir sisteminiu požiūriu nuo pat rengimo etapo, Vidaus reikalų GD veiklos stebėsenos vizitais, metinių sąskaitų uždarymu, ex post auditais ir, laikantis bendro audito principo, per valstybės narės vykdomą audito veiklą, kuria turi būti užtikrinama, kad per visą programavimo laikotarpį būtų vykdomas pagrindinių procesų auditas, kaip reikalaujama 2008 m. kovo 5 d. Sprendimo Nr. 456/2008/EB 17 straipsnio 2 dalyje. Be to, pirmame stebėsenos, kontrolės ir priežiūros audito vizitų etape kai kurie procesai dar nebuvo pradėti, todėl jų audito nebuvo galima atlikti.