Pasiūlymas TARYBOS NUOMONĖ dėl Ispanijos ekonominės partnerystės programos /* COM/2013/0902 final - 2013/0393 (NLE) */





2013/0393 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS NUOMONĖ dėl Ispanijos ekonominės partnerystės programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų[1], ypač į jo 9 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Stabilumo ir augimo paktu (toliau – SAP) siekiama užtikrinti biudžetinę drausmę Sąjungoje, jame nustatyta perviršinio valdžios sektoriaus deficito prevencijos ir padėties ištaisymo sistema. Jis grindžiamas patikimų valstybės finansų tikslu kaip priemone sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, kuris paremtas finansiniu stabilumu: taip siekiama Sąjungos tvaraus augimo ir darbo vietų kūrimo tikslų; (2) 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 473/2013 dėl euro zonos valstybių narių biudžeto planų projektų stebėsenos bei vertinimo ir perviršinio deficito padėties ištaisymo užtikrinimo bendrųjų nuostatų yra išdėstomos nuostatos, kuriomis siekiama sustiprinti biudžeto politikos stebėseną euro zonoje ir užtikrinti, kad nacionaliniai biudžetai derėtų su ekonominės politikos gairėmis, parengtomis vadovaujantis SAP ir Europos semestru. Kadangi vien biudžeto priemonių gali nepakakti, kad būtų užtikrintas ilgalaikis perviršinio deficito padėties ištaisymas, gali prireikti papildomų politikos priemonių ir struktūrinių reformų; (3) Reglamento (ES) Nr. 473/2013 9 straipsnyje išdėstytos su ekonominės partnerystės programomis, kurias pagal perviršinio deficito procedūrą turi pateikti euro zonos valstybės narės, susijusios sąlygos. Nustatant priemonių, kurios padėtų veiksmingai ir ilgam ištaisyti perviršinio deficito padėtį, planą, ekonominės partnerystės programoje visų pirma turėtų būti išsamiai apibūdintos pagrindinės fiskalinės struktūrinės reformos, ypač su apmokestinimu, taip pat pensijų, sveikatos ir biudžeto sistemomis susijusios reformos, kurios bus naudingos siekiant tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį; (4) 2009 m. balandžio 27 d. pagal Sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba priėmė sprendimą, pagal kurį Ispanijai pradėta perviršinio deficito procedūra. 2013 m. birželio 21 d. pagal 126 straipsnio 7 dalį Taryba priėmė patikslintą rekomendaciją dėl perviršinio deficito procedūros, kuri pradėta iki Reglamento (ES) Nr. 473/2013 įsigaliojimo; (5) 2013 m. spalio 1 d., t. y. per Reglamento (ES) Nr. 473/2013 9 straipsnio 3 dalyje ir 17 straipsnio 2 dalyje nustatytą laiką, Ispanija Komisijai ir Tarybai pateikė ekonominės partnerystės programą, kurioje visų pirma apibrėžtos fiskalinės struktūrinės reformos, kuriomis siekiama užtikrinti veiksmingą ir ilgalaikį perviršinio deficito padėties ištaisymą. Į ekonominės partnerystės programą įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama įgyvendinti šaliai skirtas rekomendacijas (ŠSR), kurias liepos 9 d. Taryba pateikė Ispanijai. Rekomendacijos sugrupuotos pagal šiuos tikslus: i) diferencijuotas ir augimą skatinantis finansų sektoriaus sutvarkymas (1 ir 2 ŠSR); ii) skolinimo ekonomikai sąlygų atkūrimas (3 ŠSR); iii) kova su nedarbu ir socialiniais krizės padariniais (4, 5 ir 6 ŠSR); iv) konkurencingumo ir augimo skatinimas (7 ir 8 ŠSR) ir v) viešojo administravimo modernizavimas (9 ŠSR); (6) Ispanija planuoja įgyvendinti šias fiskalines struktūrines priemones: i) griežtai stebėti biudžeto srities pokyčius regionų ir vietos lygmenimis; ii) įsteigti nepriklausomą fiskalinę instituciją; iii) mažinti sveikatos priežiūros ir viešojo administravimo išlaidas; iv) naikinti viešojo sektoriaus komercinius įsiskolinimus; v) mažinti kainų inertiškumą viešųjų išlaidų ir pajamų srityje; vi) užtikrinti pensijų tvarumą; vii) paprastinti ir stiprinti Ispanijos mokesčių sistemos veiksmingumą; viii) kovoti su neoficialia ekonomika ir ix) didinti viešojo administravimo veiksmingumą. Jeigu šios priemonės būtų veiksmingai įgyvendintos, galima tikėtis, kad jos padėtų užtikrinti ilgalaikį Ispanijos perviršinio deficito padėties ištaisymą; (7) Ispanijos ekonominės partnerystės programoje taip pat įvertinta pažanga gerinant regionų finansų stebėseną pagal Pagrindinį biudžeto stabilumo įstatymą (PBSĮ), Regiono likvidumo fondą ir tiekėjų išmokų schemą. Tačiau joje neaptariami papildomi veiksmai, siekiant stiprinti griežtą ir skaidrų PBSĮ numatytų prevencinių ir taisomųjų priemonių vykdymo užtikrinimą, pvz., laiku skelbiant regiono ekonominių ir finansinių planų (EFP) ketvirčio vertinimo ataskaitas ir priežastis, dėl kurių reikalavimų nesilaikančioms įmonėms taikomos arba netaikomos sankcijos; (8) nepriklausomos fiskalinės institucijos įsteigimas pagal Reglamento (ES) Nr. 473/2013 reikalavimus turėtų padėti geriau stebėti Ispanijos viešuosius finansus ir anksti nustatyti nukrypimus nuo biudžeto tikslų. Nepriklausoma fiskalinė institucija taip pat patars dėl prevencinių, taisomųjų ir vykdymo užtikrinimo priemonių, numatytų PBSĮ, taikymo ir dėl regionų fiskalinių tikslų apibrėžimo. Tačiau kai kurios institucinės nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti tarybos funkcinį ir veiklos nepriklausomumą, ypač susijusios su gana trumpa pirmininko kadencija, dabartiniame projekte turėtų būti nustatytos griežčiau; (9) net jeigu ekonominės partnerystės programoje nepateikiami planai dėl išsamios, sistemingos pagrindinių išlaidų punktų peržiūros, kaip rekomenduojama 2014 m. kovo mėn. ŠSR, priemonėmis, kuriomis siekiama racionalizuoti sveikatos priežiūros, užimtumo politikos (taip pat žr. 14 konstatuojamąją dalį dėl kovos su mokestiniu sukčiavimu) ir viešojo administravimo išlaidas, pateikiama informacijos apie kai kuriuos išlaidų punktus. Kalbant apie sveikatos priežiūros išlaidas, peržiūrėjus kompensuojamų produktų krepšelį ir farmacijos produktų orientacines kainas, taip pat pradėjus taikyti sveikatos reikmenų centralizuoto pirkimo platformą, būtų galima veiksmingiau naudoti viešuosius išteklius. Kalbant apie viešąjį administravimą, tikimasi, kad per trejų metų laikotarpį reformomis bus sutaupyta lėšų, didinant bendrą našumą, ypač panaikinant administracinių struktūrų dubliavimą, mažinant pridėtines išlaidas, racionalizuojant vadinamąjį „institucinį“ administravimą, taip pat reformuojant vietos įmones. Norint sutaupyti planuojamas lėšas, reikės griežtai stebėti ir užtikrinti visų šių priemonių vykdymą. Regioninė atsakomybė už viešojo administravimo reformą taip pat yra labai svarbi, siekiant užtikrinti veiksmingumą vidutinės trukmės laikotarpiu; (10) nuolat peržiūrint PBSĮ, siekiama stiprinti Finansų ministerijos įgaliojimus stebėti grynųjų pinigų ir įsiskolinimo padėtį įvairiuose valdžios sektoriaus lygmenyse. Tikslas – panaikinti viešojo sektoriaus komercinius įsiskolinimus ir išvengti komercinių skolų, kad nekiltų pavojus bet kurio viešojo administravimo finansiniam stabilumui. Taigi įstatymo projektu stiprinama fiskalinė drausmė visuose valdžios subsektoriuose; (11) indeksavimo panaikinimo įstatymo projektu siekiama nebetaikyti indeksavimo sistemų reguliuojamoms kainoms ir mokesčiams. Jis netaikomas esamiems mechanizmams, susijusiems su kolektyvinėmis derybomis, finansų sektoriaus priemonėmis ir pensijomis; pensijų sistemoms taikoma atskira reforma (žr. toliau). Įsigaliojus šiam įstatymui, tikriausiai bus sutaupyta lėšų, taip pat bus prisidėta prie šalutinio poveikio kainoms mažinimo, kartu remiant perkamąją galią ir konkurencingumą; (12) Neseniai atlikti ir planuojami pensijų sistemos pokyčiai yra labai svarbūs. Siūlomas tvarumo veiksnio reguliavimas ir nauja pensijų indeksavimo formulė – kartu su kovo mėn. priimta ankstyvo išėjimo į pensiją reforma – svarbūs žingsniai, siekiant padidinti viešųjų finansų tvarumą ir stabdyti spartų pensijų išlaidų augimą; (13) kiek tai susiję su sistemingai vykdoma mokesčių sistemos peržiūra (2 ŠSR), ekonominės partnerystės programoje nurodytos ekspertų grupės išvados, kurios bus pateiktos 2014 m. vasario mėn. ir kurias vėliau įvertins vyriausybė. Dokumente taip pat nurodomos priemonės (pavyzdžiui, naujasis mokestis už fluorido dujas), atsižvelgiant į rekomendaciją imtis papildomų veiksmų dėl aplinkosaugos mokesčių; (14) į ekonominės partnerystės programą taip pat įtrauktos priemonės, skirtos kovai su mokestiniu sukčiavimu ir nedeklaruojamu darbu, įskaitant, be kita ko, metinį mokesčių ir muitinės kontrolės planą, kuris turi būti priimtas 2014 m. pradžioje, taip pat tolesnį kovos su sukčiavimu užimtumo ir socialinės apsaugos srityje plano įgyvendinimą. Tikimasi, kad įgyvendinus šias priemones bus surinkta papildomų pajamų ir taip prisidėta prie fiskalinio konsolidavimo veiksmų; (15) ekonominės partnerystės programoje daug dėmesio skiriama darbo rinkos klausimams, įskaitant 2012 m. darbo rinkos reformos vertinimą, vykdomą aktyvios darbo rinkos politikos reformą, Jaunimo verslumo ir užimtumo strategijos įgyvendinimą ir viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės panaudojimą įdarbinimo tarnybų veikloje. Tačiau nėra konkrečių planų, kaip, be bendradarbiavimo su privačiomis įdarbinimo agentūromis, toliau modernizuoti valstybines įdarbinimo tarnybas. Be to, atlikus 2012 m. darbo rinkos reformos įvertinimą, ekonominės partnerystės programoje nenumatytos priemonės, kaip toliau stiprinti reformą. Atsižvelgiant į minėtus dalykus, atrodo, kad reforma padidino įmonių vidaus lankstumą ir paskatino darbo užmokesčio augimo ribojimą, taip, ceteris paribus, apribodama užimtumo sumažėjimą; (16) produktų ir paslaugų rinkų reformos taip pat vykdomos teigiama linkme. Ekonominės partnerystės programoje pateikiama informacija apie tokias priemones, kaip vieningos rinkos užtikrinimo įstatymo projektas, laisvųjų profesijų įstatymo projektas ir verslumo įstatymas. Be to, ekonominės partnerystės programoje pabrėžiamos elektros energijos tarifo deficito mažinimo priemonės. Reforma, kurią dar reikia užbaigti įgyvendinti, galėtų padėti apriboti elektros energijos tarifų skolos didėjimą ir viešiesiems finansams tenkančius susijusius neapibrėžtuosius įsipareigojimus, PRIĖMĖ ŠIĄ NUOMONĘ: Į 2013 m. spalio 1 d. Komisijai ir Tarybai Ispanijos pateiktą ekonominės partnerystės programą įtrauktos iš esmės tinkamos fiskalinės struktūrinės reformos, kurios padės veiksmingai ir tvariai ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Ekonominės partnerystės programoje patvirtinama reformų darbotvarkė ir fiskalinių ir kitų struktūrinių reformų, įtrauktų į 2013 m. nacionalinę reformų programą ir stabilumo programą, grafikas ir kai kuriais atvejais pateikiama daugiau informacijos apie priemonių turinį ir jų numatomą tvarkaraštį. Tačiau kai kurios Tarybos rekomendacijos kol kas yra tik iš dalies pagrįstos konkrečiomis priemonėmis. Pavyzdžiui, taip yra sistemingai peržiūrimų pagrindinių išlaidų punktų atveju, siekiant pagerinti viešųjų išlaidų veiksmingumą (pagal 1 ŠSR). Be to, dėl mokesčių sistemos peržiūros (2 ŠSR), ekonominės partnerystės programoje daugiausia nurodomos mokesčių ekspertų grupės išvados, kurios bus pateiktos 2014 m. vasario mėn. Daugeliu atvejų reformos dar turi būti priimtos ir (arba) visapusiškai įgyvendintos; greitai ir visapusiškai įgyvendinti reformas yra itin svarbu, siekiant užtikrinti sėkmingą ekonominės partnerystės programos vykdymą. Komisija ir Taryba atsižvelgdamos į Europos semestrą stebės, kaip reformos įgyvendinamos. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 140, 2013 5 27, p. 11.