PAŽYMĖDAMOS, kad Šalims nusprendus laikantis šio Susitarimo sudaryti specialius laisvės, saugumo ir teisingumo srities susitarimus, kuriuos Sąjunga gali sudaryti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) Trečiosios dalies V antraštinę dalį, šių būsimų susitarimų nuostatos nebūtų privalomos Airijai, nebent Sąjunga kartu su Airija, atsižvelgdamos į jų ankstesnius dvišalius santykius, praneštų Malaizijai, kad Airijai šie susitarimai privalomi kaip Sąjungos daliai pagal prie Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) ir SESV pridėtą Protokolą Nr. 21 dėl Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės. Taip pat bet kokios Sąjungos vidaus priemonės, kurios gali būti priimtos vėliau pagal minėtą V antraštinę dalį šiam Susitarimui įgyvendinti, nebus privalomos Airijai, nebent jos pagal Protokolą Nr. 21 praneštų apie savo pageidavimą dalyvauti įgyvendinant tokias priemones arba su jomis sutikti. Be to, pažymėdamos, kad būsimiems susitarimams arba vėliau priimtoms Sąjungos vidaus priemonėms būtų taikomas prie minėtų Sutarčių pridėtas Protokolas Nr. 22 dėl Danijos pozicijos,

2. Šalys taip pat susitaria šiuo Susitarimu reglamentuojamose srityse skatinti ekspertų grupių, akademinės bendruomenės, nevyriausybinių organizacijų ir žiniasklaidos bendradarbiavimą. Toks bendradarbiavimas gali apimti, be kita ko, susijusių mokymo programų rengimą, praktinius užsiėmimus ir seminarus, ekspertų mainus, tyrimus ir kitas Šalių sutartas priemones.

c) keisdamosi nuomonėmis apie kovos su terorizmu ir kurstymu vykdyti teroro aktus priemones ir metodus, įskaitant techninės srities ir mokymo priemones bei metodus, ir dalydamosi terorizmo prevencijos patirtimi;

1. Šalys dar kartą patvirtina, kad visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliantys sunkiausi nusikaltimai neturi likti nenubausti ir reikia imtis priemonių reaguojant į šiuos nusikaltimus, kaip tinkama, nacionaliniu ar tarptautiniu lygmeniu laikantis atitinkamų Šalių teisės aktų ir galiojančių tarptautinių įsipareigojimų. Be kita ko, tai gali būti diplomatinio, humanitarinio ir kitokio pobūdžio taikios priemonės, taip pat gali būti pasitelkiami tarptautiniai baudžiamieji tribunolai ir teismai.

c) skatindamos, kad būtų visuotinai priimtos ir visapusiškai įgyvendinamos daugiašalės sutartys.

2. Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti stiprinant tarptautinius neplatinimo ir nusiginklavimo režimus:

3. Šalys susitaria bendradarbiauti, kad būtų skatinamas nuosaikumas, be kita ko, sudarydamos palankesnes sąlygas atitinkamai veiklai ir ją remdamos, taip pat dalydamosi geriausia patirtimi ir informacija.

3. Šalys gali pageidauti plėtoti tarpusavio prekybos ir investicijų ryšius palaikydamos dialogą, bendradarbiaudamos ir vykdydamos iniciatyvas, dėl kurių abipusiškai susitarta, be kita ko, skirdamos dėmesį 11–17 straipsniuose nurodytiems klausimams.

2. Dėl to Šalys tarpusavyje bendradarbiaus prekybos ir investicijų srityje, stengdamosi, inter alia, sudaryti Šalių laisvosios prekybos susitarimą. Toks susitarimas yra specialus susitarimas, kaip apibrėžta 52 straipsnio 2 dalyje.

e) siekiu rasti bendrą sutarimą ir vykdyti bendrus veiksmus įgyvendinant atitinkamas tarptautines iniciatyvas, be kita ko, prekybai palengvinti.

c) muitų ir prekybos nuostatų skaidrumo užtikrinimu;

Šalys palaiko nuolatinį dialogą, kuriuo visų pirma siekiama keistis informacija apie atitinkamą reglamentavimo aplinką, skatinti patekimą į viena kitos rinkas, įskaitant per e. prekybą, taip pat galimybę naudotis kapitalo ištekliais bei technologijomis ir skatinti Šalių tarpusavio prekybą paslaugomis ir prekybą trečiųjų šalių rinkose.

c) didesne intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant pasienyje taikomas priemones.

c) neteisėtos migracijos, neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis veiksmingos prevencijos politikos kūrimui, įskaitant kovos su neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis tinklais ir prekybos žmonėmis aukų apsaugos būdus;

c) turiningo ir išsamaus dialogo žmogaus teisių klausimais užmezgimą;

e) skatindamos įmonių socialinę atsakomybę ir atskaitomybę, taip pat tvarų vartojimą ir gamybą, be kita ko, dalydamosi geriausia patirtimi, susijusia su atsakingu verslu;

c) teikdamos informaciją, skatindamos inovacijas ir keisdamosi geriausia patirtimi, susijusia su galimybėmis gauti finansavimą, be kita ko, ir labai mažoms ir mažosioms įmonėms;

c) dalijimuisi informacija apie standartizavimą, atitikties vertinimą ir informacijos apie IRT sklaidai;

c) mokslo darbuotojų mokymų ir mainų skatinimą.

c) skatinti visuomenės švietimą ir informuotumą žaliųjų technologijų srityje ir skatinti platų jų naudojimą;

c) skatinti technologijų, kuriomis siekiama tvarios energijos gamybos ir tvaraus energijos naudojimo, perdavimą;

c) išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą;

1. Šalys susitaria aktyviai bendradarbiauti bendrų interesų srityse. Tas bendradarbiavimas apima visų rūšių transportą ir jo jungtis; bendradarbiaujant, be kita ko, sudaromos palankesnės prekių ir keleivių judėjimo sąlygos, užtikrinant saugą, saugumą ir aplinkos apsaugą, žmogiškųjų išteklių plėtrą ir prekybos bei investavimo galimybių didinimą.

c) bendradarbiavimą tarptautiniuose forumuose, ypač srityse, susijusiose su išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu, jūreivių darbo sąlygomis, mokymu, rengimu ir atestavimu.

4. Be to, Šalys taip pat skatina veiksmus, susijusius su aukštojo mokslo, mokslininkų judumo ir mokymo programomis (įskaitant ES programą „Erasmus+“ ir programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“), ir šių programų įgyvendinimą. Jos, inter alia, remia tarpinstitucinį bendradarbiavimą ir aukštojo mokslo institucijų ryšių plėtrą, skatina studentų, mokslininkų, akademinių darbuotojų ir ekspertų judumą, keitimąsi informacija ir praktine patirtimi, padeda stiprinti gebėjimus ir vystyti mokymo ir mokymosi kokybę. Šios srities veikla taip pat apima institucinį bendradarbiavimą per tokias įstaigas kaip Azijos ir Europos institutas.

39 STRAIPSNIS

Aplinka ir gamtos ištekliai

1. Prisimindamos 1992 m. Rio de Žaneire vykusios JT konferencijos aplinkos ir vystymosi klausimais rezultatus, 2012 m. Rio de Žaneire vykusį pasaulinį aukščiausiojo lygio susitikimą darnaus vystymosi klausimais ir Jungtinių Tautų konferenciją darnaus vystymosi klausimais („Rio+20“), taip pat Darbotvarkę iki 2030 m., Šalys susitaria bendradarbiauti skatinant saugoti ir gerinti aplinką, siekiant darnaus vystymosi. Pagal šį Susitarimą imdamosi bet kokių priemonių Šalys turėtų atsižvelgti į galiojančių daugiašalių aplinkos susitarimų įgyvendinimą.





2. Šalys pripažįsta, kad reikia saugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir biologinę įvairovę kaip dabarties ir ateities kartų vystymosi pagrindą, visų pirma vadovaujantis Biologinės įvairovės konvencija ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija. Jos įsipareigoja, be kita ko, pasitelkdamos strategijas ir veiksmų planus, įgyvendinti pagal šias konvencijas priimtus sprendimus.

3. Šalys stengiasi toliau stiprinti bendradarbiavimą aplinkosaugos srityje, be kita ko, vykdydamos regionines programas, dalydamosi geriausia patirtimi, palaikydamos dialogą politiniais ir reguliavimo klausimais, rengdamos konferencijas ir praktinius užsiėmimus, visų pirma dėl:

a) ekologinio sąmoningumo ir aktyvesnio visų vietos bendruomenių dalyvavimo aplinkos apsaugos ir darnaus vystymosi veikloje skatinimo;

b) su klimato kaita susijusių klausimų, ypač jos padarinių aplinkai ir gamtos ištekliams, sprendimo;

c) su dalyvavimu galiojančiuose daugiašaliuose aplinkos susitarimuose, kurių jos privalo laikytis, ir su jų įgyvendinimu susijusių gebėjimų stiprinimo skatinimo;