Briuselis, 14.07.2004

KOM(2004) 474 galutinis

2004/0153 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

nustatantis integruotą veiksmų programą visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje

(pateikta Komisijos)( SEC(2004) 971 }

AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. ĮVADAS

1.1. 2004 m. kovą Komisija patvirtino komunikatą "Nauja Bendrijos švietimo ir mokymo programų karta po 2006 m."([1]) (toliau - ankstesnis komunikatas), einantį po vasarį priimto komunikato dėl "politikos iššūkių ir biudžetinių priemonių 2007-2013 m."([2]). Juo Komisija išreiškė savo ketinimą pasiūlyti integruotą visą gyvenimą trunkančio mokymosi programą, apimančią esamų vidaus švietimo ir mokymo programų visumą. Prie šio memorandumo pridėtas sprendimo projektas nustato tą programą.

1.2. Integruota visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa remiasi dabartinėmis Socrates ir Leonardo da Vinci programomis, elektroninio mokymosi programa, Europass iniciatyva bei įvairiais veiksmais, finansuojamais pagal Bendrijos veiksmų programą, ir siekia skatinti Europos lygiu veikiančias institucijas bei remti specialią veiklą švietimo ir mokymo srityse. Be to, ką tik pradėta ir iki 2008 m. vyksianti Erasmus Mundus programa nuo 2009 m. turėtų būti įtraukta į Integruotąją programą kaip papildoma programa.

1.3. Kaip pabrėžta ankstesniame komunikate, ši struktūrinė pertvarka visų pirma atsako į keturis veiksnius:

- į pokyčius ES, dėl kurių švietimo ir mokymo sistemos vis labiau integruojamos į visą gyvenimą trunkančio mokymosi kontekstą, kad galėtų atsakyti į naujus žinių visuomenės ir demografinių pokyčių iššūkius;

- į svarbėjantį švietimo ir mokymo vaidmenį kuriant konkurencingą ir dinamišką, žiniomis grįstą ekonomiką Europoje ir į sąlygų prisitaikymui prie pokyčių sudarymą, ypatingai į 2000 m. Lisabonos Europos Vadovų Tarybos paskesnę veiklą, į Bolonijos ir Kopenhagos procesus bei į papildomos politikos plėtrą, kuri nuo dabartinių Socrates ir Leonardo da Vinci programų pradžios vykdoma europiniu lygiu,

- į poreikį didinti galias ir imtis pastebėto netolydumo ir sinergijos trūkumo, atsirandančio dėl dabartinio labiau fragmentuoto programos modelio, kurį atskleidė Leonardo da Vinci tarpiniai vertinimai ir viešos konsultacijos dėl naujos programų kartos pasirinkimo galimybių, ir

- į poreikį supaprastinti ir racionalizuoti Bendrijos teisines priemones sukuriant vientisą struktūrą, kurioje gali būti finansuojamos įvairios veiklos rūšys.

Kitoje šio memorandumo dalyje aprašomi pagrindiniai principai, kuriais grindžiamas Komisijos pasiūlymas, paaiškinami svarbiausi sprendimo projekto bruožai ir išdėstoma, kaip laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų.

2. KELIAS PIRMYN

Švietimo ir mokymo programomis Sąjunga tiesiogiai pasiekia savo piliečius - nei viena Bendrijos veikla neapima tiek daug žmonių ir taip tiesiogiai kiekvienais metais. Programos taip pat palaiko Sąjungos švietimo ir mokymo sistemų modernizavimą ir motyvuoja individus tobulinti savo profesinę veiklą: trumpai tariant, jos padeda Sąjungai, kaip visumai, siekti Lisabonos tikslų. Todėl Komisija siūlo toliau išvardytus pakeitimus dabartinėms programoms.

2.1. Integruotoji švietimo ir mokymo programa

Integruotąją programą sudarys keturios specialiosios programos: Comenius - bendrai šviečiamajai veiklai, susijusiai su mokyklomis iki vidurinio lygmens ir jį įskaitant; Erasmus - mokymo ir tolesnio tobulinimo veiklai aukštojo mokymo lygmenyje; Leonardo da Vinci - visiems kitiems profesinio mokymo aspektams, ir Grundtvig - suaugusiųjų švietimui. Be to, į pasiūlymą yra įtraukta: keturias pagrindines veiklas jungianti "skersinė" programa, kuri apima pirmiau išvardytus politikos klausimus ir sudaro specialias sąlygas kalbų mokymui ir su IRT (informacinės ir komunikacinės technologijos) susijusiai veiklai, kai šios iškrinta iš specialiųjų programų; esmingesnei sklaidos veiklai; Jean Monnet programa, skirta remti veiksmus, susijusius su Europos integracija, ir Europos švietimo bei mokymo institucijas bei asociacijas.

Integruotas požiūris skirtas, pirma, esminiam ankstesnės patirties tęstinumui išsaugoti, iš čia struktūra, paremta pagrindinėmis visose valstybėse narėse esančiais švietimo ir mokymo tipais, ir įkurtų programų pavadinimų išsaugojimas, ir, antra, visų jos sudedamųjų dalių darnumui ir sinergijai, kad būtų sudarytos galimybės didesnei ir lankstesnei veiksmų, kurie bus efektyviau remiami, skalei. Todėl Integruotoji programa susidės iš bendrų veiksmų, skersinių procedūrų visoms jos dalims ir vieno bendro programos komiteto, užtikrinančio veiksmų darną.

2.2. Esmingesnė programa

Europos švietimo ir mokymo srities bendradarbiavimo programų veiksmingumas ir pridėtinė vertė yra įrodyti ne vieną kartą. Programos suteikia priemones naujovėms ir gerajai patirčiai, kurios priešingu atveju liktų užrakintos už nacionalinių sienų, skleisti. Mobilumo veiksmai turi aiškiai teigiamą poveikį ne tik dalyvaujantiems asmenims, bet ir institucijoms, iš kurių jie dalyvauja. Programų skatinamos europinio bendradarbiavimo formos prisideda prie Sąjungos švietimo ir mokymo sistemų modernizavimo bei tobulinimo.

Atsižvelgdama į bendrą sutarimą dėl programos vertingumo ir į naujas perspektyvas, kylančias iš Lisabonos tikslų, Komisija daro išvadą, kad nauja Integruotoji švietimo ir mokymosi programa turėtų siekti esminio apimties ir veiksmingumo padidėjimo, palyginti su jos pirmtakėmis.

Komisija persvarstė ankstesniame komunikate nustatytus kiekybiškai išreikštus tikslus, atsižvelgdama į pakitusius dydžius, kuriuos ji dabar siūlo išsamiame 2007-2013 metų finansiniame plane. Šie tikslai yra:

- 1 iš 20 mokinių, dalyvaujančių Comenius veiksmuose 2007-2013 m.;

- 3 milijonai Erasmus studentų iki 2011 m.;

- 150 000 Leonardo stažuočių iki 2013 m.

- 25 000 Grundtvig mobilumo veiksmų iki 2013 m.

Komisija tokius drąsius tikslus vertina kaip esminius ir stengiasi, kad nauja programa taptų tinkama priemone, padedančia iki 2010 m. pasiekti konkurencingiausios ir dinamiškiausios žiniomis pagrįstos ekonomikos.

Finansinį paketą reikės atitinkamai padidinti; siūloma preliminari finansinė suma yra 13 620 milijardų eurų septyneriems programos metams.

2.3. Paprastesnė programa

Spaudimas dėl paprastesnės ir lankstesnės programos kilo iš viešų konsultacijų, valstybių narių, nacionalinių agentūrų ir pačios Komisijos - jos biudžetiniame komunikate. Pažymėtina, kad pagal dabartinį pasiūlymą remiami veiksmai kai kuriais atvejais truks iki 2013 m. ir kad tais metais patvirtinti projektai ne visi bus baigti iki 2016 m. pabaigos. Todėl Sprendimas apima tik tas nuostatas dėl einamųjų reikalų, kurias yra būtina nustatyti teisės aktuose.

Tačiau supaprastinimui reikia daugiau nei gerų ketinimų: jam reikia, kad teisinė aplinka būtų tinkama, o tuomet, kai ji nėra tinkama, būtų įvestos reikiamos leidžiančios nukrypti teisės nuostatos. Konkrečiai tai reiškia, jog leidžiama nukrypti nuo Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių nuostatų. Pagrindinis principas yra proporcingumas: administraciniai ir apskaitos reikalavimai turėtų būti proporcingi subsidijos dydžiui. Tai reikalauja tolesnių svarstymų, ypač šiose srityse:

- Platesnis nustatyto dydžio sumų ir vieneto sąnaudų skalės naudojimas;

- Sąlygų paprastesnėms paraiškų formoms ir sutartims sudarymas;

- Dalinio finansavimo išplėtimas įnašais natūra ir naudos gavėjų apskaitinių įsipareigojimų apribojimas tokiais atvejais.

- Dokumentų dėl naudos gavėjų finansinių ir vykdomųjų pajėgumų supaprastinimas.

Šie supaprastinimai yra sine qua non reikalavimas, jeigu reikia pasiekti sprendime nustatytų tikslų. Todėl Komisija reikiamu laiku pateikia atitinkamas nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo finansinių reglamentų, arba pakeisdama įgyvendinimo taisykles tiesiogiai, arba pakeisdama dabartinį pasiūlymą, kad specialiai šiai programai įtrauktų tikslines leidžiančias nukrypti nuostatas.

2.4. Labiau decentralizuotesnė programa

Komisija siūlo, kad daugiau veiklos būtų valdoma nacionaliniu lygiu, per nacionalinių agentūrų tinklą. Pastarųjų pranašumai apima nacionalinio konteksto ir prioritetinių poreikių supratimą bei gebėjimą sukurti vartotojui palankesnę aplinką.

Komisija yra tos nuomonės, kad valdyti veiksmus per nacionalinių agentūrų tinklą tikslinga tada, kai taikoma viena ar daugiau iš šių sąlygų:

- Objektyvus biudžeto lėšų paskirstymo valstybėms narėms metodas gali būti nustatytas atspindint veiklos paplitimo laipsnį.

- Veiksmai yra nedidelio masto arba skirti asmenims, taigi nuodugni atranka europiniu lygiu nėra garantuojama.

- Veiksmai skirti specialiems atskirų valstybių narių poreikiams.

Todėl sprendimo projekte siūloma, kad per nacionalines agentūras būtų valdomi šie veiksmai: mobilumas, nedidelio masto institucijų partnerystės, novatoriškų projektų perkėlimas profesinio mokymo srityje ir kai kurie rezultatų sklaidos bei panaudojimo darbai. Finansinės dalies 3 skirsnis detaliau paaiškina principus, kuriais grindžiamas programai siūlomų valdymo metodų pasirinkimas.

3. PROGRAMOS PASIūLYMO STRUKTūRA

3.1. I antraštinė dalis: bendrosios nuostatos

1 ir 2 straipsniuose nustatomi bendrieji ir specialieji Integruotosios programos ir joje esančių specialiųjų programų tikslai. Juos papildo kiekvienos programos veiklos tikslai, nustatyti kiekviename antrosios antraštinės dalies skyriuje.

5 straipsnyje yra nustatomi bendri veiksmai, kurių pasitaiko visoje Integruotojoje programoje. Tai priemonė, skirta supaprastinimui ir lankstumui padidinti. Priede nustatyta, kuriuos veiksmus valdys Komisija, o kuriuos - nacionalinės agentūros.

6 straipsnyje yranustatomi Komisijos ir valstybių narių uždaviniai, ypač susiję su nacionalinių agentūrų įkurimu ir veikla finansinio reglamento reikalavimų atžvilgiu.

7 straipsnyje yra sudaroma galimybė programoje dalyvauti Šveicarijai ir Vakarų Balkanų šalims.

10 straipsniu įkuriamas Integruotosios programos komitetas, kurio sudėtis susitikimuose keisis priklausomai nuo svarstomo klausimo. Komisija numato, kad reikės penkių skirtingų sudėčių: viena, apimanti Integruotąją programą kaip visumą, skersinę programą ir Jean Monnet programą; ir keturios kitos, apimančios Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig programas. 9 straipsnis numato, kad pagal siūlomą komitologijos sprendimą komiteto vaidmuo per atranką turėtų būti skirtas procesui, kriterijams ir biudžetui, o ne konkrečių projektų atrankai.

15 straipsnyje yra numatomas 13 620 bilijonų eurų finansinis paketas. Detalės yra išdėstytos priedo B.8 dalyje. Komisija, suderinus su Komitetu, gali keisti minimalius ten nustatytus skaičius, laikydamasi valdymo tvarkos. Šiame straipsnyje taip pat yra nustatoma, kad daugiausia 1 % gali būti išleidžiamas partnerių iš nedalyvaujančių trečiųjų šalių dalyvavimui partnerystės, projektų ir tinklų veikloje pagal šią programą remti.

3.2. Antra antraštinė dalis, pirmasis-ketvirtasis skyriai: Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig programos

Visos keturios sektorių programos: Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig, yra sudarytos tokiu pačiu būdu.

Keturių sektorių programų veiklos paskirstymas šiek tiek skiriasi nuo dabartinių programų; svarbiausias pakeitimas yra aukštojo mokslo lygmens profesinio rengimo perkėlimas iš Leonardo į Erasmus.

Sprendime nurodoma, kurie iš 5 straipsnyje apibrėžtų bendrųjų veiksmų bus prieinami kiekvienai sektoriaus programai, ir pateikia pagrindinių formų, kurias tokie veiksmai įgaus specialiųjų programų kontekste, pavyzdžius. Į teisinį tekstą yra įtrauktos tiktai esminės detalės, ir sprendime aprašyti bendrųjų veiksmų įgyvendinimo kiekvienoje programoje būdai nėra vieninteliai; leidžiama, pasitarus su Komisija, kurti kitus modelius, jei prireiktų.

Visuose veiksmuose integruojamos kalbos ir naujosios technologijos. Comenius veiksmai apima mokyklų giminiavimosi veiklą, iki šiol remtą pagal elektroninio mokymosi programą. Erasmus veiksmai, atspindintys aukštojo mokslo lygmens profesinio rengimo įtraukimą, apima aukštojo mokslo studentų stažuotes įmonėse (anksčiau Leonardo da Vinci) ir numato specialią mobilumo tvarką jungtinio magistro programų studentams.

Leonardo da Vinci projektų veiksmai buvo performuoti atsižvelgiant į tarpinio vertinimo rezultatus. Projektai didžia dalimi bus valdomi per nacionalines agentūras ir daugiausia bus susitelkta ties naujovių perkėlimu iš vienos šalies į kitas. Naujus partnerystės veiksmus sudarys nedidelio masto projektai, leidžiantys profesinio mokymo organizacijoms bendradarbiauti abipusio intereso klausimais. Tinklų veiksmai, remiantys pagrindinių profesinio mokymo srities klausimų refleksiją europiniu lygiu, yra pastebimai sustiprinti.

Grundtvig programoje siūlomi nauji mobilumo veiksmai, kurie, be besimokančių suaugusiųjų (dabartiniai Socrates programos Grundtvig veiksmai apsiribojo beveik vien tiktai pastaraisiais), remia besimokančių suaugusiųjų mobilumą, darbuotojų mainus, europinį asistavimą.

3.3. Antra antraštinė dalis, penktasis skyrius: Skersinė programa

Skersinė programa yra viena svarbiausių Integruotosios programos naujovių. Ji suteikia Bendrijai efektyvesnes priemones vykdyti veiklai, kuri kerta dvi ar daugiau "tradicinių" veiklos sričių, būtent sektorių programas.

Skersinė programa yra padalyta į keturias pagrindines veiklas:

1 pagrindinė veikla yra didžia dalimi nauja dabartinio programos pasiūlymo veikla, grindžiama politikos plėtojimu. Ji apima keletą esamų veiksmų, pavyzdžiui Arion, Cedefop keliones, Euridyce tinklą ir t.t., ir efektyviau telkia juos ties Bendrijos bendros svarbos politiniais klausimais. Ji įtraukia naujus projektų, tinklų, stebėjimo bei tyrimo veiksmus ir stengiasi sukurti naują mechanizmą, padedantį Sąjungai suvokti jai keliamus reikalavimus politine prasme.

2 pagrindinė veikla papildo sektorių programas kalbos veiksmais. Reikalingi skersiniai veiksmai, pavyzdžiui, daugiašaliai projektai, siekiant kurti kalbų mokymosi medžiagą ir patikrinimo priemones, pagrindinių veikėjų tinklus, daugiakalbius interneto portalus, ir sąmoningumą udgančios kampanijos.

3 pagrindinė veikla skirta bandymams apibendrinti novatoriškus požiūrius į mokymą ir mokymąsi (elektroninį mokymąsi), atsižvelgiant į naują pedagogiką, paslaugas, technologiją ir turinį.

4 pagrindinė veikla yra nauja veikla, siekianti Bendrijos, nacionaliniu, regionų ir sektorių lygiais panaudoti ir perkelti į švietimo bei profesinio mokymo sistemas gerus projektų rezultatus. Projektus gali valdyti Komisija arba nacionalinės agentūros.

3.4. Antra antraštinė dalis, šeštasis skyrius: Jean Monnet programa

Jean Monnet programa skirta akademinei Europos integracijos sričiai ir paramai, kurios reikia institucijoms ir asociacijoms, veikiančioms švietimo ir mokymo srityse europiniu lygiu.

Institucijų, kurias Komisija siūlo remti pagal šią programą tiesiogiai, sąrašas sutrumpintas iki keturių. Šios institucijos yra įtrauktos į esamą Bendrijos veiksmų programą tam, kad skatintų institucijas, veikiančias europiniu lygiu, ir remtų specialią veiklą švietimo ir mokymo srityje. Subsidijos veiklai gali būti suteikiamos šioms keturioms institucijoms su sąlyga, kad yra įvykdyti visi finansinio reglamento reikalavimai. Kaip apibrėžta šio pasiūlymo 2 straipsnio 3 dalies c punkte ir 42 straipsnio 3 dalyje, šių keturių naudos gavėjų apibrėžimas neapriboja paramos kitoms institucijoms, pavyzdžiui, pripažintiems europinio lygio meistriškumo centrams, kuriems taip pat gali būti suteikiamos subsidijos veiklai pagal šį veiksmą, rengiantkvietimus teikti projektų paraiškas. Tokios institucijos taip pat gali dalyvauti kitose susijusiose Integruotosios programos dalyse ir Erasmus Mundus programoje, jeigu jos atitinka visas sąlygas, kurios taikomos šiems veiksmams, įskaitant atrankos tvarką. Kviesdama teikti projektų paraiškas, Komisija siekia inter alia remti pagrindinių europiniu lygiu veikiančių institucijų ir asociacijų plėtrą, apimdama tas, kurios panašios į keturias paskirtąsias naudos gavėjas, siekiant sustiprinti Europos meistriškumo centrų tinklą Sąjungoje.

3.5. Finansinis ir administracinis priedas

Priedo punktai A ir B1 numato nacionalinės agentūros veiksmų procedūras (tas, kurias valdo nacionalinės agentūros) ir Komisijos veiksmų procedūras (tas, kurias valdo Komisija tiesiogiai arba jos vardu vykdomoji agentūra, kuriai Komisija, remdamasi finansinio reglamento([3]) 54 straipsniu, gali patikėti dalį programos įgyvendinimo užduočių) atskyrimą.

Sprendime yra numatomos dvi nacionalinių agentūrų procedūrų rūšis. Pirmoji, šiuo metu taikoma visiems decentralizuotiems Socrates veiksmams ir Leonardo da Vinci mobilumo veiksmams, tebebus plačiausiai taikoma. Ji numato, kad nacionalinės agentūros atrenka naudos gavėjus ir paskirsto sumas tik savo šalyse esančioms institucijoms ir tiktai tų institucijų naudojimui. Antroji rūšis, skirta pagal Leonardo da Vinci "B procedūros" pakeitimui, leidžia nacionalinėms agentūroms atrinkti ištisus tarptautinius ir daugiašalius projektus ir finansuoti per koordinatorių visų susijusių partnerių dalyvavimą, priklausomai nuo palankaus Komisijos sprendimo dėl sutrumpinto nacionalinių agentūrų patvirtintų projektų sąrašo.

Priedo B2 ir B11 punktai skirti išsamioms finansinėms nuostatoms, techninei pagalbai ir kovos su sukčiavimu priemonėms.

4. Subsidiarumas ir proporcingumas

Kalbant apie subsidiarumą, programa ir toliau, kaip ir ankstesniuose Bendrijos veiksmuose, grindžiama bendradarbiavimo tarp valstybių narių visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje skatinimu ir optimizavimu. Ji nebando įsikišti į švietimo ir mokymo sistemų struktūrą ir turinį, bet dėmesį telkia į tas sritis, kuriose gali būti sukuriama pridėtinė europinė vertė.

Kalbant apie proporcingumą, pasiūlymu siekiama kuo labiausiai supaprastinti ne tik veiksmų formą, bet ir jo administracinius bei finansinius reikalavimus, suderintus su finansine ir procedūrine apsauga.

2004/0153 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

nustatantis integruotą veiksmų programą visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdamos į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač jos 149 straipsnio 4 dalį ir 150 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamos į Komisijos pasiūlymą([4]),

atsižvelgdamos į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę([5]),

atsižvelgdamos į Regionų komiteto nuomonę([6]),

laikydamosi Sutarties([7]) 251 straipsnyje nustatytos tvarkos,

kadangi:

(1) Tarybos sprendimas 382/1999/EB([8]) patvirtino Bendrijos profesinio mokymo veiksmų programos "Leonardo da Vinci" antrąjį etapą.

(2) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 253/2000/EB([9]) buvo patvirtintas Bendrijos veiksmų programos švietimo srityje "Socrates" antrasis etapas.

(3) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2318/2003/EB([10]) buvo patvirtinta daugiametė programa, skirta efektyviam informacinių ir komunikacinių technologijų (IRT) integravimui į švietimo ir mokymo sistemas Europoje (elektroninio mokymosi programa).

(4) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 791/2004/EB([11]) buvo patvirtinta Bendrijos veiksmų programa, skatinanti institucijas, kurios veikia švietimo ir mokymo srityje europiniu lygiu, ir remianti specialią šios srities veiklą.

(5) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu xxx/2004/EB([12]) buvo patvirtinta bendra sistema kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumui ((Europass ) palaikyti.

(6) Bolonijos deklaracija, kurią 1999 m. birželio 19 d. pasirašė 29 Europos šalių švietimo ministrai, įsteigė tarpvyriausybinį procesą, kurio tikslas - iki 2010 m. sukurti "Europos aukštojo mokslo erdvę", kuriam reikalinga parama Bendrijos lygiu.

(7) Specialusis Europos Vadovų Tarybos susitikimas Lisabonoje 2000 m. kovo 23-24 d. iškėlė strateginį tikslą, kad Europos Sąjunga taptų konkurencingiausia ir dinamiškiausia žiniomis pagrįsta ekonomika pasaulyje su subalansuotu ekonominiu augimu, turinčia daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę darną, ir pakvietė Švietimo tarybą pradėti svarstyti konkrečius švietimo sistemų ateities tikslus, grindžiamus bendrais interesais ir pirmenybėmis, kartu atsižvelgiant į nacionalinę įvairovę.

(8) 2001 m. vasario 12 d. Taryba patvirtino ataskaitą dėl konkrečių švietimo ir mokymo sistemų ateities tikslų. Vėliau, 2002 m. birželio 14 d., ji patvirtino išsamią darbo programą dėl šių tikslų tęstinumo, kuriai reikalinga parama Bendrijos lygiu.

(9) Europos Vadovų Tarybos susitikimas Geteborge 2001 m. birželio 15-16 d. suderino darnaus vystymosi strategiją ir papildė Lisabonos užimtumo, ekonominių reformų ir socialinės sanglaudos procesą aplinkosaugos požiūriu.

(10) Europos Vadovų Tarybos susitikimas Barselonoje 2002 m. kovo 15-16 d. iškėlė tikslą iki 2010 m. padaryti Europos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemas kokybiniu orientyru pasauliui ir pakvietė veikti: tobulinti pagrindinių įgūdžių meistriškumą ir ypač mokyti mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus.

(11) Komisijos komunikatas([13]) ir Tarybos rezoliucija([14]) dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi patvirtina, kad visą gyvenimą trunkantis mokymasis turėtų būti stiprinamas šios srities Bendrijos programose plėtojamais veiksmais ir veiklos kryptimis.

(12) 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliucija dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesiniame mokyme ir lavinime skatinimo([15]) patvirtino glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesiniame mokyme ir lavinime procesą, kuriam reikalinga parama Bendrijos lygiu. 2002 m. lapkričio 30 d. trisdešimt vienos Europos šalies švietimo ministrų suderinta Kopenhagos deklaracija įtraukė į šį procesą socialinius partnerius ir šalis kandidates.

(13) Komisijos komunikate dėl veiksmų plano įgūdžiams ir mobilumui([16]) buvo pažymėtas tęstinis veiksmų Europos lygiu poreikis, kad būtų pagerintas švietimo ir mokymo kvalifikacijų pripažinimas.

(14) Komisijos komunikate dėl veiksmų plano, skatinančio kalbų mokymąsi ir kalbinę įvairovę([17]), buvo nustatyti veiksmai, kurių 2004-2006 m. laikotarpiu turi būti imtasi europiniu lygiu, ir reikalauja paskesnės veiklos.

(15) Tarpinės esamų Socrates ir Leonardo da Vinci programų vertinimo ataskaitos ir viešos konsultacijos dėl Bendrijos ateities veiklos švietimo ir mokymo srityje atskleidė didelį ir tam tikrais atžvilgiais augantį poreikį tęsti šių sričių bendradarbiavimą ir mobilumą europiniu lygiu. Jos pabrėžė glaudesnių ryšių tarp Bendrijos programų ir politikos plėtros kūrimo švietimo ir mokymo srityje svarbą, išreiškė pageidavimą Bendrijos veiksmus planuoti taip, kad jie geriau atsakytų į visą gyvenimą trunkančio mokymosi paradigmą, ir primygtinai pareikalavo paprastesnio, palankesnio vartotojui bei lankstesnio požiūrio į tokių veiksmų įgyvendinimą.

(16) Didelę naudą suteiktų Bendrijos paramos tarptautinam bendradarbiavimui ir mobilumui švietimo ir mokymo srityse integravimas į bendrą programą, kuri sudarytų galimybes spartesnėms skirtingų veiklos sričių sinergijoms ir pasiūlytų didesnius pajėgumus visą gyvenimą trunkančio mokymosi plėtros paramai ir nuoseklesnius, geriau organizuotus bei veiksmingesnius administravimo būdus.

(17) Todėl turėtų būti parengta Integruotoji programa, kuri per visą gyvenimą trunkantį mokymąsi prisidėtų prie Europos Sąjungos, kaip pažangios žinių visuomenės su subalansuotu ekonominiu augimu, turinčios daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę darną, plėtros.

(18) Atsižvelgiant į mokyklų, aukštojo mokslo, profesinio mokymo ir suaugusiųjų švietimo sektorių ypatumus ir iš jų kylantį poreikį Bendrijos veiksmus pagrįsti jiems pritaikytais tikslais, veiksmų formomis ir organizacine struktūra, Integruotojoje programoje reikia išsaugoti tam tikras programas, skirtas kiekvienam iš šių keturių sektorių, maksimaliai didinant jų darną ir bendrumą.

(19) Komisija savo komunikate "Kuriant mūsų bendrą ateitį: išsiplėtusios Europos Sąjungos politikos iššūkiai ir biudžeto priemonės 2007-2013 m."([18]) iškėlė keletą kiekybiškai apibrėžtų tikslų, kurių turės pasiekti nauja Bendrijos švietimo ir mokymo programų karta ir kuriems reikalingas žymus mobilumo ir partnerystės veiksmų padidėjimas.

(20) Atsižvelgiant į įrodytą naudingą tarptautinio mobilumo poveikį asmenims ir švietimo bei mokymo sistemoms, platų nepatenkinto mobilumo poreikio mastą visuose sektoriuose ir šio poreikio svarbą Lisabonos tikslo kontekste, keturiose sektorių programose būtina iš esmės padidinti paramos tarptautiniam mobilumui mastą.

(21) Kad būtų atsakyta į padidėjusį poreikį remti šiems politikos tikslams siekti skirtą europinio lygio veiklą, aprūpinti priemonėmis, palaikančiomis tarpsektorinę veiklą kalbų ir IKT srityse, ir stiprinti programos rezultatų sklaidą ir naudojimą, keturias sektorių programas reikia papildyti skersine programa.

(22) Kad būtų atsakyta į augantį žinių ir dialogo dėl Europos integracijos proceso ir raidos poreikį, svarbu skatinti šios srities mokymo, mokslinių tyrimų ir refleksijų pažangą ir remti aukštojo mokslo institucijas, besispecializuojančias Europos integracijos proceso studijose, Europos asociacijas švietimo ir mokymo srityse bei Jean Monnet programą.

(23) Šį sprendimą reikia formuluoti gana lanksčiai, kad jis leistų daryti reikiamus pataisymus integruotos programos veiksmuose ir kad 2007-2013 metų laikotarpiu būtų atsakyta į besikeičiančius poreikius bei išvengta netinkamai išdėstytų ankstesnių Socrates ir Leonardo da Vinci etapų nuostatų.

(24) Visuose savo veiksmuose Bendrija privalo šalinti nelygybes ir skatinti lygybę tarp vyrų ir moterų, kaip numatyta Sutarties 3 straipsnyje.

(25) Laikantis Sutarties 151 straipsnio, Bendrija savo veiksmuose pagal kitas Sutarties nuostatas privalo atsižvelgti į kultūrinius aspektus, ypač siekdama gerbti ir puoselėti savo kultūrų įvairovę.

(26) Labai svarbu skatinti aktyvų pilietiškumą ir stiprinti kovą prieš bet kokią atskirtį, įskaitant rasizmą ir ksenofobiją.

(27) Turėtų būti aktyviai imamasi žmonių su negalia specialiųjų mokymosi poreikių.

(28) Kandidatuojančios į Europos Sąjungos nares šalys ir ELPA (Europos laisvosios prekybos asociacija) šalys, kurios yra EEE (Europos ekonominė erdvė) narės, gali dalyvauti Bendrijos programose laikydamosi susitarimų, pasirašytų tarp Bendrijos ir tų šalių.

(29) 2003 m. birželio 19 ir 20 dienomis Salonikuose Europos Vadovų Taryba patvirtino birželio 16 d. Tarybos išvadas dėl Vakarų Balkanų, tarp jų ir priedą "Salonikų darbotvarkė Vakarų Balkanams: žengiant Europos integracijos link", kurios numato, kad Bendrijos programose gali dalyvauti stabilizacijos ir asociacijos proceso šalys, remdamosi pagrindų sutartimis, pasirašytomis tarp Bendrijos ir šių šalių.

(30) Bendrija ir Šveicarijos Konfederacija paskelbė savo ketinimą pradėti derybas dėl sutarčių sudarymo bendro intereso srityse, pavyzdžiui, Bendrijos švietimo, mokymo ir jaunimo programose.

(31) Integruotoji programa turėtų būti reguliariai prižiūrima ir vertinama bendradarbiaujant Komisijai ir šalims narėms, kad būtų numatytos pakartotinės pataisos, ypač dėl priemonių įgyvendinimo pirmenybių. Į vertinimą turėtų būti įtrauktas išorinis vertinimas, atliekamas nepriklausomų, nešališkų institucijų.

(32) Europos Parlamento rezoliucija 2000/2315(INI) dėl Socrates programos įgyvendinimo([19]) atkreipė dėmesį į neproporcingai sunkias administracines procedūras subsidijų prašytojams antrajame programos etape.

(33) 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratom) Nr. 1605/2002 dėl finansinio reglamento, taikomo bendrajam Europos Bendrijų biudžetui([20]), ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamentas (EB, Euratom) Nr. 2342/2002, nustatantis išsamias Tarybos reglamento 1605/2002 įgyvendinimo taisykles([21]), ir apsaugantis Bendrijos finansinius interesus,, , turi būti taikomi atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus pasirenkant biudžetines priemones, sumažinant atvejų, kai Komisija išlaiko tiesioginę atsakomybę už jų įgyvendinimą ir valdymą, skaičių, ir reikalingą proporcingumą tarp išteklių kiekio ir su jų naudojimu susijusių administracinių prievolių.

(34) Tinkamų priemonių taip pat turėtų būti imamasi siekiant išvengti neatitikimų ir sukčiavimų, taip pat reikalingų veiksmų turėtų būti imamasi siekiant susigrąžinti prarastas, klaidingai sumokėtas arba netinkamai panaudotas lėšas.

(35) Kadangi valstybės narės dėl daugiašalės partnerystės, tarptautinio mobilumo ir pasikeitimo informacija Bendrijos mastu poreikio negali patenkinamai pasiekti siūlomų veiksmų tikslų, susijusių su europinio bendradarbiavimo indėliu į kokybišką švietimą ir mokymą, ir todėl jie dėl būtinųjų veiksmų ir priemonių pobūdžio gali būti geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija, vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu, gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šis sprendimas nenumato nieko, kas nėra būtina tiems tikslams pasiekti.

(36) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato finansinį pagrindą, kuris turi būti pagrindinis orientacinis taškas biudžetinėms institucijoms, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. Tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dėl biudžetinės drausmės ir biudžetinės procedūros gerinimo 33 punkte([22]).

(37) Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti patvirtintos remiantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką([23]),

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

I skyrius

Integruotoji programa

1straipsnis

Integruotosios programos nustatymas

1. Šis sprendimas nustato integruotą Bendrijos veiksmų programą (toliau - Integruotoji programa) visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje.

2. Bendras Integruotosios programos tikslas yra visą gyvenimą trunkančio mokymosi pagalba prisidėti prie Bendrijos, kaip pažangios žinių visuomenės su subalansuotu ekonominiu augimu, turinčios daugiau ir geresnių darbo vietų bei didesnę socialinę darną, plėtros, užtikrinant ateities kartoms gerą aplinkos apsaugą. Ypatingai ji siekia puoselėti keitimąsi, bendradarbiavimą ir mobilumą tarp švietimo ir mokymo sistemų Bendrijoje, kad jos taptų pasaulinės kokybės orientyru.

3. Specialieji Integruotosios programos tikslai yra šie:

(a) prisidėti prie kokybiško visą gyvenimą trunkančio mokymosi plėtros ir skatinti naujoves bei europinį požiūrį šios srities sistemose ir praktikose;

(b) padėti gerinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi kokybę, patrauklumą ir prieinamumo galimybes valstybėse narėse;

(c) padidinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi indėlį į asmens savirealizaciją, socialinę darną, aktyvų pilietiškumą, lyčių lygybę ir žmonių su specialiais poreikiais dalyvavimą;

(d) padėti skatinti kūrybiškumą, konkurencingumą, užimtumą ir verslumo dvasios augimą;

(e) prisidėti prie gausesnio visų amžiaus grupių žmonių dalyvavimo visą gyvenimą trunkančiame mokymesi;

(f) skatinti kalbų mokymąsi ir kalbinę įvairovę;

(g) stiprinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi vaidmenį kuriant Europos pilietiškumo jausmą ir skatinant toleranciją bei pagarbą kitoms tautoms ir kultūroms;

(h) skatinti bendradarbiavimą, kad būtų užtikrinta kokybė visuose Europos švietimo ir mokymo sektoriuose;

(i) naudoti rezultatus, novatoriškus produktus ir procesus bei keistis gerąja patirtimi tose srityse, kurias apima Integruotoji programa;

4. Pagal priede išdėstytas administracines nuostatas, Integruotoji programa remia ir papildo valstybių narių veiksmus.

5. Kaip nustatyta 2 straipsnyje, Integruotosios programos tikslų siekiama įgyvendinant keturias sektorių programas, vieną skersinę programą ir Jean Monnet programą (toliau visos kartu - Specialiosios programos).

6. Šis sprendimas įgyvendinamas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau parengiamosios priemonės, tarp jų ir Komisijos sprendimai pagal 9 straipsnį, gali būti įgyvendinami nuo šio sprendimo įsigaliojimo.

7. Su Integruotąja programa susijusios šio sprendimo nuostatos galioja ir Specialiosioms programoms, kurioms taip pat taikomos specialiosios nuostatos.

2 straipsnis

Specialiosios programos

1. Sektorių programos yra šios:

(a) Comenius programa, skirta visų dalyvaujančiųjų ikimokykliniame ir mokykliniame ugdyme iki vidurinio lavinimo pabaigos lygmens mokymo bei mokymosi poreikiams ir teikiančioms tokį išsilavinimą institucijoms ir organizacijoms;

(b) Erasmus programa, skirta visų dalyvaujančiųjų formaliajame aukštajame moksle ir aukštojo mokslo lygmens profesiniame mokyme ir lavinime mokymo bei mokymosi poreikiams, nesvarbu, kokia jų kursų trukmė ar kvalifikacija, įskaitant doktorantūros studijas, ir tokį mokymą bei lavinimą teikiančioms institucijoms ir organizacijoms;

(c) Leonardo da Vinci programa, skirta visų dalyvaujančiųjų profesiniame rengime mokymo ir mokymosi poreikiams, įskaitant pirminį ir tęstinį profesinį mokymą, išskyrus aukštojo mokslo lygmens profesinį mokymą, taip pat teikiančioms arba lengvinančioms tokį mokymą ir rengimą institucijoms bei organizacijoms;

(d) Grundtvig programa, skirta dalyvaujančiųjų bet kokios formos suaugusiųjų švietime mokymo ir mokymosi poreikiams ir tokį švietimą teikiančioms ir lengvinančioms institucijoms bei organizacijoms.

2. Skersinę programą sudaro šios keturios pagrindinės veiklos:

(a) visą gyvenimą trunkančiame mokymosi bendradarbiavimo politika Bendrijoje;

(b) kalbų mokymosi skatinimas;

(c) novatoriškų, IKT (informacinėmis ir komunikacinėmis technologijomis) pagrįstų visą gyvenimą trunkančio mokymosi turinio, paslaugų, pedagogikų ir praktikų plėtojimas;

(d) pagal programą ir ankstesnes susijusias programas remiamų veiksmų rezultatų sklaida ir naudojimas, keitimasis gera praktika.

3. Jean Monnet programa remia institucijas ir veiklą Europos integracijos srityje. Ją sudaro šios trys pagrindinės veiklos:

(a) Jean Monnet veiksmas;

(b) veiklos subsidijos, remiančios konkrečias institucijas, kurios sprendžia su Europos integracija susijusius klausimus;

(c) einamosios subsidijos, skirtos paremti kitas Europos institucijas ir asociacijas švietimo ir mokymo srityse.

4. Be 1 straipsnyje nustatytų tikslų, Specialiosios programos turi šiuos specialiuosius tikslus:

(a) Comenius programa:

i) plėsti Europos kultūrų įvairovės ir jos vertės supratimą jaunų žmonių ir mokymo personalo tarpe;

ii) padėti jauniems žmonėms įgyti pagrindinius gyvenimo įgūdžius ir kompetencijas, būtinus jų asmeniniam tobulėjimui, užimtumui ateityje ir aktyviam Europos pilietiškumui;

(b) Erasmus programa:

i) remti Europos aukštojo mokslo erdvės realizavimą;

ii) didinti aukštojo mokslo ir aukštojo mokslo lygmens profesinio lavinimo svarbą naujovių diegimui;

(c) Leonardo da Vinci programa: palengvinti prisitaikymą prie darbo rinkos pokyčių ir prie įgūdžių poreikių raidos;

(d) Grundtvig programa:

i) atsakyti į senėjančių Europos gyventojų ugdymo reikmes;

ii) padėti sudaryti suaugusiesiems alternatyvias galimybes tobulinti žinias ir kompetenciją;

(e) Skersinė programa:

i) skatinti europinį bendradarbiavimą dvi ar daugiau sektorių programų apimančiose srityse;

ii) skatinti valstybių narių šveitimo ir mokymo sistemų konvergenciją;

(f) Jean Monnet programa:

i) skatinti mokymą, mokslinius tyrimus ir refleksiją Europos integracijos studijų srityje;

ii) remti atitinkamos srities institucijas ir asociacijas, kurios koncentruojasi ties klausimais, susijusiais su Europos integracija, ties ateities švietimu ir mokymu Europoje.

3 straipsnis

Apibrėžimai

Šiame sprendime vartojami tokie apibrėžimai:

1. "ikimokyklinis" - tai organizuota mokomoji veikla iki privalomo pradinio mokymo;

2. "mokinys" - tai asmuo, įtrauktas į besimokančiųjų mokykloje sąrašą;

3. "mokykla" - tai bet kurios rūšies institucija, teikianti bendrąjį (vaikų darželio arba kitą ikimokyklinį, pradinį arba vidurinį), profesinį ir techninį mokymą ir - tik kalbų mokymosi priemonių skatinimo atveju - nemokyklines institucijas, teikiančias pameistrystės mokymą;

4. "mokytojai ir (arba) mokymo personalas" - tai asmenys, kurie pagal savo tarnybines pareigas yra tiesiogiai įtraukti į valstybių narių mokomąjį procesą;

5. "studentas" - tai aukštojo mokslo institucijoje registruotas, bet kurią studijų sritį pasirinkęs asmuo, siekiantis baigti aukštojo mokslo studijas, kad gautų laipsnį arba diplomą, tarp jų ir daktaro laipsnį;

6. "aukštojo mokslo institucija" - tai:

(a) bet kurios rūšies aukštojo mokslo institucija, kuri pagal nacionalinės teisės aktus arba praktiką teikia to lygmens kvalifikacijas ar diplomus, nesvarbu, kaip tokios institucijos būtų vadinamos šalyse narėse;

(b) bet kuri institucija, teikianti penkto ar šešto tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED lygio profesinį mokymą ;

7. "jungtinis magistras" - tai magistrinės aukštojo mokslo studijos, kurios:

(a) apima mažiausiai tris aukštojo mokslo institucijas trijose skirtingose valstybėse narėse;

(b) įgyvendina studijų programą, apimančią studijas bent dviejose iš tų trijų institucijų;

(c) yra įdiegusios studijų institucijose-partnerėse pripažinimo mechanizmus, paremtus arba suderintus su europine kreditų pervedimo sistema;

(d) baigiasi dalyvaujančiųjų institucijų suteikiamais jungtiniais, dvigubais arba trigubais laipsniais, pripažintais arba akredituotais valstybių narių;

8. "pirminis profesinis mokymas" - tai bet kokia pirminio profesinio mokymo forma, įskaitant techninį ir profesinį mokymą, gamybinę praktiką ir profesiškai orientuotą švietimą, kuris padeda įgyti profesinę kvalifikaciją, pripažįstamą kompetentingų valstybės narės, kurioje ji įgyjama, institucijų;

9. "tęstinis profesinis mokymas" - tai bet koks profesinis mokymas, kurį darbuotojas gauna savo darbinės veiklos Bendrijoje metu;

10. "suaugusiųjų švietimas" - tai bet kokia formalaus, neformalaus arba neoficialaus pobūdžio neprofesinio suaugusiųjų mokymo forma;

11. "mokomasis vizitas" - tai trumpalaikis vizitas, skirtas studijuoti tam tikrą visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektą kitoje valstybėje narėje, pasikeisti gerąja patirtimi arba mokytis naujos metodologijos ar įgūdžių;

12. "mobilumas" - tai fizinis persikėlimas į kitą šalį studijuoti, įgyti darbo patirties, užsiimti kita mokymosi ar mokymo veikla arba susijusia administracine veikla, paremtas atitinkamai parengimu priimančios šalies kalbai;

13. "stažuotė" - tai buvimas kitos valstybės narės įstaigoje ar organizacijoje, turint tikslą įgyti specialių įgūdžių arba patobulinti susijusios šalies ekonominės ir socialinės kultūros supratimą, paremtas atitinkamai parengimu priimančios šalies kalbai.

14. "vienašalis" - tai įtraukiantis vieną instituciją;

15. "dvišalis" - tai įtraukiantis partnerius iš dviejų valstybių narių;

16. "daugiašalis" - tai įtraukiantis partnerius iš mažiausiai trijų valstybių narių. Narius iš trijų valstybių narių turinčias asociacijas ar kitas institucijas Komisija gali laikyti daugiašalėmis;

17. "partnerystė" - tai dvišalis arba daugiašalis skirtingų valstybių narių institucijų arba organizacijų grupės susitarimas vykdyti bendrą veiklą visą gyvenimą trunkančiame mokymesi;

18. "tinklas" - tai formali arba neformali institucijų, veikiančių specifinėje visą gyvenimą trunkančio mokymosi sferoje, disciplinoje arba sektoriuje, grupė;

19. "projektas" - tai formalių arba neformalių organizacijų ar institucijų bendrai vykdoma bendradarbiavimo veikla;

20. "projekto koordinatorius" - tai organizacija arba institucija, atsakinga už daugiašalės grupės projekto įgyvendinimą, kuri su Komisija pasirašo susitarimą dėl subsidijos;

21. "projekto partneriai" - tai organizacijos arba institucijos, sudarančios daugiašalę grupę, išskyrus koordinatorių;

22. "įmonė" - tai bet kuri viešojo arba privataus sektoriaus įmonė, nesvarbu, koks jos dydis, teisinis statusas ar ekonominis sektorius, kuriame ji veikia, ir bet kurios rūšies ekonominė veikla, įskaitant socialinę ekonomiką;

23. "socialiniai partneriai" - tai, nacionaliniu lygiu - darbdavių ir darbuotojų organizacijos pagal nacionalinius teisės aktus ir (arba) praktiką, o Bendrijos lygiu - tai darbdavių ir darbuotojų organizacijos, dalyvaujančios socialiniame dialoge Bendrijos lygiu;

24. "mokymosi teikėjas" - tai bet kuri institucija arba organizacija, teikianti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi pagal Integruotąją arba jos Specialiąją programą;

25. "orientavimas ir konsultavimas" - tai tokia veikla, pavyzdžiui, informavimas, vertinimas, orientavimas ir konsultavimas, padedanti besimokantiesiems daryti pasirinkimus, susijusius su švietimo ir mokymo programomis arba užimtumo galimybėmis;

26. "rezultatų sklaida ir naudojimas" - tai veikla, užtikrinanti, kad Integruotosios programos ir jos pirmtakių rezultatai yra tinkamai pripažįstami, pristatomi ir įgyvendinami plačiu mastu;

27. "visą gyvenimą trunkantis mokymasis" - tai bet koks bendrasis lavinimas, profesinis mokymas ir lavinimas, neformalus ir neoficialus mokymasis, kurio imamasi visą gyvenimą, ir kurio dėka asmeninėje, pilietinėje, socialinėje ir (arba) su užimtumu susijusioje perspektyvose patobulinamos žinios, įgūdžiai ir kompetencija. Jis apima konsultavimo ir orientavimo paslaugų teikimą.

4 straipsnis

Galimybė dalyvauti Integruotojoje programoje

Integruotoji programa pirmiausiai skirta:

(a) mokiniams, studentams, stažuotojams ir suaugusiems besimokantiesiems;

(b) darbuotojams, susijusiems su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(c) žmonėms darbo rinkoje;

(d) mokymosi teikėjams;

(e) asmenims ir institucijoms, vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu atsakingiems už sistemas ir veiklos kryptis, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(f) bet kurio lygmens įmonėms, socialiniams partneriams ir jų organizacijoms, tarp jų ir prekybos organizacijoms bei prekybos ir pramonės rūmams;

(g) institucijoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(h) asociacijoms, dirbančioms visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje, įskaitant studentų, stažuotojų, mokinių, mokytojų ir suaugusių besimokančiųjų asociacijas;

(i) mokslinių tyrimų centrams ir institucijoms, sprendžiančioms visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimus;

(j) ne pelno organizacijoms, savanoriškoms institucijoms, nevyriausybinėms organizacijoms (toliau - NVO).

5 straipsnis

Bendrijos veiksmai

1. Integruotoji programa teikia paramą šiems veiksmams:

(a) Europos žmonių mobilumui visą gyvenimą trunkančiame mokymesi;

(b) dvišalėms ir daugiašalėms partnerystėms;

(c) daugiašaliams projektams, skirtiems nacionalinių švietimo ir mokymo sistemų tobulinimui;

(d) vienašaliams ir nacionaliniams projektams;

(e) daugiašaliams projektams ir tinklams;

(f) veiklos krypčių ir sistemų visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje stebėjimui ir analizei, tyrimų, įskaitant apklausas, statistinius duomenis, analizes ir rodiklius, rengimui, veiksmams, remiantiems kvalifikacijų ir pirmesnio mokymosi skaidrumą ir pripažinimą, ir veiksmams, remiantiems bendradarbiavimą užtikrinant kokybę;

(g) subsidijoms veiklai, kurios skirtos tam tikroms organizacijų, veikiančių Integruotosios programos srityje, veiklos ir administracinėms išlaidoms paremti;

(h) kitoms iniciatyvoms pagal Integruotosios programos tikslus (papildomos priemonės).

2. Bendrijos parama gali būti teikiama parengiamosioms kelionėms bet kurių šiame straipsnyje nustatytų veiksmų atžvilgiu.

3. Komisija gali rengti tokius seminarus, kolokviumus ar susitikimus, kurie, manoma, palengvintų įgyvendinti Integruotąją programą, ir atlieka tam tikrą informavimo, leidybos ir sklaidos veiklą, taip pat programos stebėseną ir vertinimą.

4. Šiame straipsnyje minimi veiksmai gali būti įgyvendinami naudojantis kvietimais teikti paraiškas projektams, kvietimais dalyvauti konkursuose arba tiesiogiai pačios Komisijos.

6 straipsnis

Komisijos ir valstybių narių užduotys

1. Komisija užtikrina Integruotojoje programoje numatytų Bendrijos veiksmų įgyvendinimą.

2. Valstybės narės:

(a) vadovaudamosi nacionaline praktika, imasi reikiamų veiksmų, kad valstybės narės lygmeniu būtų užtikrintas efektyvus Integruotosios programos vykdymas, įtraukiant visas šalis, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(b) pagal Tarybos reglamento (EB, Euratom) Nr 1605/2002([24]) 54 straipsnio 2 dalies c punktą ir Komisijos reglamento (EB, Euratom) Nr. 2342/2002([25]) 38 straipsnio nuostatas įsteigia arba paskiria ir prižiūri konkrečią struktūrą, skirtą suderintam Integruotosios programos veiksmų įgyvendinimo valdymui valstybės narės lygmeniu (nacionalines agentūras), įskaitant biudžeto valdymą, vadovaujantis šiais kriterijais:

i) įsteigta arba paskirta nacionaline agentūra organizacija yra juridinis asmuo, ir jos veiklą reglamentuoja atitinkamos valstybės narės teisės aktai. Ministerija negali būti paskirta nacionaline agentūra;

ii) nacionalinės agentūros privalo turėti tam tikrą skaičių darbuotojų, kurie turi profesinių ir kalbinių sugebėjimų, tinkamų tarptautinio bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje darbo aplinkai.

iii) jos privalo turėti tinkamą infrastruktūrą, ypač kai kalbama apie informatiką ir ryšius;

iv) jos privalo veikti administracinėje aplinkoje, leidžiančioje gerai atlikti savo užduotis ir išvengti interesų konfliktų;

v) jos privalo turėti galimybę taikyti Bendrijos lygmeniu nustatytas finansų valdymo taisykles ir sutartines sąlygas;

vi) jos privalo siūlyti reikiamas finansines garantijas, suteiktas, geriausia, valdžios institucijos, ir jų valdymo gebėjimai privalo atitikti Bendrijos lėšų, kurias jos bus įpareigotos valdyti, dydį;

(c) prisiima atsakomybę už pirmiau esančiame b papunktyje minėtų nacionalinių agentūrų tinkamą nacionalinėms agentūroms pervestų asignavimų, skirtų projektams remti, valdymą, ir ypatingai už nacionalinių agentūrų skaidrumo, vienodo požiūrio principų laikymąsi, už dvigubo finansavimo iš kitų Bendrijos fondų vengimą bei už įsipareigojimą prižiūrėti projektus ir susigrąžinti bet kokias paramos gavėjų netinkamai panaudotas lėšas;

(d) imasi reikiamų veiksmų, kad būtų užtikrintas tinkamas pirmiau esančiame b papunktyje minėtų nacionalinių agentūrų auditas ir finansinė priežiūra, ir ypatingai:

i) prieš nacionalinei agentūrai pradedant dirbti, pateikia Komisijai reikiamas garantijas dėl jos egzistavimo, tinkamos ir teisingos veiklos joje laikantis gero finansų valdymo, taikomos tvarkos taisyklių, kontrolės sistemų, apskaitos sistemų, viešųjų pirkimų ir subsidijų suteikimo tvarkos;

ii) kiekvienais metais pateikia Komisijai garantijų deklaraciją dėl nacionalinių agentūrų finansinių sistemų ir tvarkos patikimumo ir jų sąskaitų sąžiningumo;

(e) pagal b papunktį įsteigtai arba paskirtai nacionalinei struktūrai priskiriamų neatitikimų, aplaidumo arba sukčiavimo atvejais, kai tai sukelia Komisijos reikalavimą nacionalinei agentūrai atlyginti nuostolius, kurie nėra iki galo atlyginti, atsako už negrąžintas lėšas;

(f) Komisijos prašymu paskiria mokymosi teikėjus arba mokymosi teikėjų rūšis, kurie galėtų dalyvauti Integruotojoje programoje savo teritorijose;

(g) patvirtina visas reikiamas priemones, kad būtų pašalintos teisinės ir administracinės kliūtys Integruotajai programai tinkamai veikti;

(h) imasi veiksmų, kad valstybės narės lygiu būtų užtikrintas potencialių sinergijų su kitomis Bendrijos programomis, finansinėmis priemonėmis ir kitomis susijusiomis programomis kalbamojoje valstybėje narėje įgyvendinimas.

3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina:

(a) pereinamąjį laikotarpį tarp veiksmų, kurie buvo vykdomi pagal ankstesnes švietimo, profesinio rengimo ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi sričių programas, ir veiksmų, kurie bus įgyvendinami pagal Integruotąją programą;

(b) tinkamą Bendrijų finansinių interesų apsaugą, ypač pradėdama veiksmingas, suderintas ir atgrasančias priemones, administracinius patikrinimus ir nuobaudas;

(c) tinkamą informavimą, viešumą ir paskesnę veiklą pagal Integruotąją programą remiamų veiksmų atžvilgiu.

7 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

1. Integruotojoje programoje gali dalyvauti:

(a) EEE (Europos ekonominė erdvė) narėmis esančios ELPA (Europos laisvosios prekybos asociacija) šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

(b) Turkija ir Vidurio bei Rytų Europos šalys kandidatės, kurios naudojasi pasirengimo narystei strategija, vadovaujantis Bendrajame susitarime ir Asociacijos tarybos sprendimuose nustatytais bendraisiais principais ir bendraisiais terminais bei sąlygomis dėl šių šalių dalyvavimo Bendrijos programose;

(c) Vakarų Balkanų šalys, laikantis nuostatų, kurios su šiomis šalimis bus apibrėžtos nustačius pagrindų susitarimus, susijusius su jų dalyvavimu Bendrijos programose;

(d) Šveicarijos Konfederacija, remiantis dvišaliu susitarimu, kuris bus sudarytas su šia šalimi.

2. Jean Monnet programos 1 pagrindinėje veikloje, minėtoje 2 straipsnio 3 dalies a punkte, taip pat gali dalyvauti bet kurios kitos trečiosios šalies aukštojo mokslo institucijos.

3. Dalyvaujančios Integruotojoje programoje trečiosios šalys prisiima visus įsipareigojimus ir vykdo visus uždavinius, kurie šiame sprendime nustatyti valstybėms narėms.

8 straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Remdamasi Integruotąja programa ir pagal 9 straipsnį, Komisija gali bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač Europos Taryba, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) ir Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO).

II skyrius

Integruotosios programos įgyvendinimas

9 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Komisija, laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, patvirtina Integruotosios programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu Specialiosioms programoms;

(c) Integruotosios programos vidinės darnos užtikrinimo tvarka;

(d) Integruotosios programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka;

2. Visiems I antraštinėje dalyje esantiems klausimams, išskyrus tuos, kurie apibrėžti šio straipsnio 1 dalyje, įgyvendinti reikalingos priemonės patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nurodytos konsultacinės tvarkos.

10 straipsnis

Komitetas

1. Komisijai padeda komitetas (toliau - Komitetas).

2. Darant nuorodą į šią pastraipą, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.

Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis - du mėnesiai.

3. Darant nuorodą į šią pastraipą, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsnį.

4. Komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles.

5. Valstybėms narėms negali atstovauti asmenys, dirbantys arba pagal veiklą atsakingi 6 straipsnio 2 dalies b punkte minėtoms nacionalinėms agentūroms.

11 straipsnis

Socialiniai partneriai

1. Kai Komitetas yra konsultuojamas bet kuriuo klausimu, susijusiu su šio sprendimo taikymu dėl profesinio mokymo ir rengimo, Komiteto darbe kaip stebėtojai gali dalyvauti socialinių partnerių atstovai, kuriuos remdamasi Europos socialinių partnerių pasiūlymais paskyrė Komisija. Tokių stebėtojų skaičius atitinka valstybių narių atstovų skaičių.

2. Tokie stebėtojai turi teisę reikalauti, kad jų pozicija būtų įrašyta į Komiteto posėdžio protokolus.

12 straipsnis

Horizontalieji klausimai

Įgyvendinant Integruotąją programą reikia tinkamai užtikrinti, kad ji iš esmės prisideda prie tolesnės horizontaliųjų Bendrijos veiklos krypčių plėtros, ypač:

(a) skatindama suvokti kultūrų įvairovės ir daugiakultūriškumo Europoje, taip pat poreikio kovoti su rasizmu ir ksenofobija svarbą;

(b) aprūpindama specialiųjų poreikių turinčius besimokančiuosius, ypač padėdama skatinti jų integraciją į pagrindinės krypties švietimą ir mokymą;

(c) skatindama suvokti įnašo į subalansuotą ekonominį augimą svarbą;

(d) skatindama vyrų ir moterų lygybę ir prisidėdama prie kovos su diskriminacija dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos.

13 straipsnis

Jungtiniai projektai

Kaip žinių Europos kūrimo proceso dalis Integruotojoje programoje patvirtinti veiksmai 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti įgyvendinami kartu su susijusiomis Bendrijos programomis ir veiksmais, ypač kultūros, žiniasklaidos, jaunimo reikalų, mokslinių tyrimų ir plėtros, užimtumo, verslo, aplinkos ir informacijos ir ryšių technologijų srityse.

14 straipsnis

Darnumas ir papildomumas

1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, užtikrina bendrą darnumą ir papildomumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis ir veiksmais, visų pirma su Europos socialiniu fondu, su Bendrijos pamatinės mokslinių tyrimų ir plėtros programos žmogiškaisiais ištekliais bei mobilumo veiksmais ir su Bendrijos statistikos programa. Komisija užtikrina veiksmingą Integruotosios programos sąšauką su programomis ir veiksmais švietimo bei mokymo srityje, pradėtais remiantis Bendrijos pasirengimo narystei priemonėmis, kitą bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis.

2. Komisija reguliariai informuoja Komitetą apie kitas susijusias Bendrijos iniciatyvas visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis.

3. Įgyvendindamos veiksmus pagal Integruotąją programą, Komisija ir valstybės narės atsižvelgia į Tarybos priimtose užimtumo gairėse nustatytas pirmenybes kaip suderintos užimtumo strategijos dalį.

4. Bendradarbiaudama su Europos socialiniais partneriais, Komisija stengiasi plėtoti tinkamą Integruotosios programos ir socialinio dialogo koordinavimą Bendrijos lygmeniu, taip pat ir sektorių lygmeniu.

5. Įgyvendindama Integruotąją programą, Komisija laikosi Tarybos reglamente (EEB) Nr. 337/75 nustatytos tvarkos([26]) ir atitinkamai užtikrina Europos profesinio mokymo plėtros centro (Cedefop) pagalbą su jos kompetencija susijusiose srityse. Tam tikrais atvejais Komisija pagal savo įgaliojimus gali užtikrinti ir Europos mokymo fondo paramą laikydamasi Tarybos reglamente (EEB) Nr. 1360/90([27]) nustatytos tvarkos.

6. Komisija reguliariai informuoja Profesinio mokymo patariamąjį komitetą apie atitinkamą Leonardo da Vinci programos pažangą. III skyrius

Finansinės nuostatos - vertinimas

15 straipsnis

Finansavimas

1. Nustatoma finansinė Integruotosios programos įgyvendinimo bazė yra 13 620 milijonų eurų. Iš šios sumos Comenius, Erasmus, Leonardo da Vinci ir Grundtvig programoms skiriamos sumos bus ne mažesnės, nei nurodyta priedo B.8 punkte. Komisija gali koreguoti šias sumas laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos tvarkos.

2. Iki 1 % Integruotosios programos biudžeto gali būti naudojama remti partnerių iš trečiųjų šalių, kurios pagal 7 straipsnio nuostatas nedalyvauja Integruotojoje programoje, dalyvavimą partnerystės, projektų ir tinklo veiksmuose, parengtuose pagal Integruotąją programą.

3. Metinius asignavimus neviršydama finansinių planų ribos skiria biudžeto valdymo institucija.

16 straipsnis

Stebėsena ir vertinimas

1. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, reguliariai stebi Integruotąją programą. Stebėsena apima šio straipsnio 4 dalyje minėtas ataskaitas ir specialią veiklą.

2. Komisija rengia reguliarius ir nepriklausomus išorinius Integruotosios programos vertinimus.

3. Valstybės narės atitinkamai iki 2010 m. birželio 30 d. ir 2015 m. birželio 30 d. pateikia Komisijai Integruotosios programos įgyvendinimo ir poveikio ataskaitas.

4. Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Komisija pateikia:

(a) tarpinę pasiektų rezultatų ir Integruotosios programos įgyvendinimo kokybinių bei kiekybinių aspektų vertinimo ataskaitą iki 2011 m. kovo 31 d.,

(b) komunikatą apie Integruotosios programos pratęsimą iki 2011 m. gruodžio 31 d.,

(c) ex post ataskaitą iki 2016 m. kovo 31 d.

II ANTRAŠTINĖ DALIS

SPECIALIOSIOS PROGRAMOS

I skyrius

Comenius programa

17 straipsnis

Galimybė dalyvauti Comenius programoje

Pagal Integruotąją programą Comenius programa skirta:

(a) mokiniams ikimokykliniam ir mokykliniam ugdymui iki vidurinio lavinimo pabaigos;

(b) mokykloms pagal valstybių narių apibrėžimą;

(c) tų mokyklų mokymo, pagalbiniam ir administracijos personalui;

(d) dalyvaujančiųjų mokykliniame ugdyme asociacijoms ir atstovams;

(e) valstybinėms ir privačioms organizacijoms, atsakingoms už mokslo organizavimą ir tiekimą vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu;

(f) mokslinių tyrimų centrams ir institucijoms, susijusiems su visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimais;

(g) aukštojo mokslo institucijoms.

18 straipsnis

Veiklos tikslai

Be 1 ir 2 straipsniuose nustatytų Integruotosios programos tikslų, Comenius programos veiklos tikslai yra:

(a) padidinti mainų, įtraukiančių moksleivius ir pedagogus iš skirtingų valstybių narių, mastą ir pagerinti jų kokybę;

(b) padidinti mokyklų iš skirtingų valstybių narių partnerysčių mastą ir pagerinti jų kokybę, kad programos laikotarpiu bent vienas mokinys iš dvidešimties būtų įtrauktas į bendrą ugdomąją veiklą;

(c) skatinti antrosios užsienio kalbos mokymąsi;

(d) stiprinti mokytojų rengimo kokybę ir europinį požiūrį;

(e) gerinti pedagogikos metodus ir mokyklos valdymą.

19 straipsnis

Veiksmai

1. Comenius programa gali remti šiuos veiksmus:

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikiamos parengiamosios priemonės ir rūpinamasi, kad jauni mobilūs žmonės gautų atitinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti:

i) mokinių ir darbuotojų mainus;

ii) mokinių ir mokymo personalo stažuotes užsienio mokyklose ir įmonėse;

iii) mokytojų dalyvavimą mokomuosiuose kursuose;

iv) mobilumo, partnerystės, projektų ar tinklų veiklos mokomuosius vizitus ir parengiamąsias keliones;

v) mokytojų ir potencialių mokytojų asistavimą.

(b) 5 straipsnio 1 dalies b punkte minėtų mokyklų partnerysčių plėtrą (toliau - Comenius partnerystės), siekiant plėtoti jungtinius mokinių mokymosi projektus;

(c) 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius bendradarbiavimo projektus. Jie gali apimti projektus, skirtus:

i) naujų mokymo metodų ir medžiagos tobulinimui, skatinimui ir sklaidai;

ii) informavimo arba konsultavimo sistemų, ypač pritaikytų besimokantiesiems, susijusiems su Comenius programa, gerinimui arba pasikeitimui patirtimi jose;

iii) naujų mokytojų rengimo kursų arba kursų turinio tobulinimui, skatinimui ir sklaidai;

(d) 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus tinklus. Jie gali apimti tinklus, skirtus:

i) švietimo disciplinai arba mokomojo dalyko sričiai, kurioje jie veikia, plėtoti jų pačių arba švietimo platesne reikšme naudai;

ii) susijusiai gerąjai patirčiai ir naujovėms įgyti bei skleisti;

iii) pakankamai paramai kitų parengtiems projektams ir partnerystėms teikti;

iv) poreikių tyrimų plėtrai ir praktiniam jų taikymui mokykliniame švietime skatinti;

(e) kitas iniciatyvas, siekiančias skatinti Comenius programos tikslus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės).

2. Straipsnio 1 dalyje minėtų veiksmų veiklos detalės apibrėžiamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

20 straipsnis

Biudžetas

Ne mažiau kaip 85 % Comenius programai gaunamų lėšų skiriama 19 straipsnio 1 dalies a punkte minėto mobilumo paramai ir 19 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytoms Comenius partnerystėms.

21 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Comenius programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Comenius programos veiksmams;

(c) bendrosiomis Comenius programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka;

(d) lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą "nacionalinių agentūrų darbo tvarką";

(e) programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Comenius programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje minėtos patariamosios procedūros.

II skyrius

Erasmus programa

22 straipsnis

Galimybė dalyvauti Erasmus programoje

Pagal Integruotąją programą Erasmus programa skirta:

(a) studentams ir stažuotojams, kurie mokosi bet kurios formos aukštojo mokslo ir aukštojo mokslo lygmens profesinio mokymo bei rengimo įstaigoje (ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 5 ir 6 lygiai);

(b) aukštojo mokslo institucijoms pagal valstybių narių apibrėžimą;

(c) mokymo ir administraciniam tų institucijų personalui;

(d) dalyvaujančiųjų aukštajame moksle asociacijoms ir atstovams, tarp jų ir susijusioms studentų, universitetų ir mokytojų/instruktorių asociacijoms;

(e) įmonėms, socialiniams partneriams ir kitiems profesinės veiklos atstovams;

(f) viešoms ir privačioms organizacijoms, atsakingoms už švietimo ir lavinimo organizavimą bei teikimą vietiniu ir regioniniu lygiu;

(g) mokymo centrams ir institucijoms, susijusioms su visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimais.

23 straipsnis

Veiklos tikslai

Be 1 ir 2 straipsniuose nustatytų Integruotosios programos tikslų, Erasmus programos veiklos tikslai yra:

(a) padidinti studentų ir mokymo personalo mobilumo mastą ir pagerinti jo kokybę, kad iki 2011 m. būtų pasiektas mažiausiai 3 milijonų asmenų dalyvavimas studentų mobilume pagal Erasmus ir prieš ją buvusias programas;

(b) padidinti daugiašalio bendradarbiavimo tarp Europos aukštojo mokslo institucijų mastą ir pagerinti jo kokybę;

(c) padidinti Europoje įgyjamų aukštojo mokslo ir aukštojo mokslo lygmens profesinio rengimo kvalifikacijų konvergencijos laipsnį;

(d) puoselėti aukštojo mokslo institucijų ir įmonių bendradarbiavimą.

24 straipsnis

Veiksmai

1. Erasmus programa gali remti šiuos veiksmus:

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Toks mobilumas gali apimti:

i) studentų mobilumą studijų arba lavinimosi užsienio aukštojo mokslo institucijose tikslais, taip pat stažuotes įmonėse, mokymo centruose arba kitose organizacijose;

ii) aukštojo mokslo institucijų mokymo personalo mobilumą mokymo arba lavinimosi užsienio institucijoje-partnerėje tikslais;

iii) kito aukštojo mokslo institucijų personalo ir įmonių personalo mobilumą lavinimosi arba mokymo tikslais;

iv) intensyvias Erasmus programas, rengiamas daugiašaliais pagrindais.

Parama taip pat gali būti teikiama vidaus ir priimančių aukštojo mokslo institucijų arba įmonių veiksmams, užtikrinantiems kokybę visuose mobilumo parengimo etapuose, įskaitant kalbinį parengimą.

b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus jungtinius projektus, skirtus inter alia naujovėms ir bandymams srityse, numatytose specialiuosiuose ir veiklos tiksluose;

(c) 5 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytus tinklus, įgyvendinamus aukštojo mokslo institucijų konsorciumų ir atstovaujančius disciplinos arba tarpdisciplininei sričiai (toliau - Erasmus teminiai tinklai), kurie ketina plėtoti naujas mokymosi koncepcijas ir kompetencijas. Tokie tinklai taip pat gali įtraukti kitų viešųjų įstaigų, įmonių arba asociacijų atstovus;

(d) Erasmus programos tikslų skatinimui skirtas kitas iniciatyvas, numatytas 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės).

2. Pagal 1 pastraipos a dalies i punktą mobilūs asmenys ("Erasmus studentai") yra:

(a) aukštojo mokslo institucijų studentai, kurie, pabaigę mažiausiai pirmuosius savo studijų metus, tam tikrą laiko tarpsnį studijuoja kitoje valstybėje narėje pagal Erasmus programos mobilumo veiksmą, neatsižvelgiant į tai, ar finansinė parama jiems suteikta pagal tą programą. Tokie laikotarpiai visiškai pripažįstami remiantis siunčiančios ir priimančios institucijų susitarimais. Priimančios institucijos iš tokių studentų neima mokesčių už mokslą;

(b) studentai, dalyvaujantys jungtinio magistro programose ne toje pačioje šalyje, kurioje įgijo bakalauro laipsnį;

(c) aukštojo mokslo institucijų studentai, besistažuojantys įstaigose arba mokymo centruose.

3. 1 pastraipoje nustatytų veiksmų veiklos detalės apibrėžiamos laikantis 10 straipsnio 2 dalyje minėtos tvarkos.

25 straipsnis

Biudžetas

Ne mažiau kaip 85 % Erasmus programai gaunamų lėšų skiriama 24 straipsnio 1 dalies a punkte minėtam mobilumui remti.

26 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Erasmus programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Erasmus programos veiksmams;

(c) bendrosiomis Erasmus programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka;

(d) lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą "nacionalinių agentūrų darbo tvarką";

(e) programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Erasmus programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje apibrėžtos konsultacinės tvarkos.

III skyrius

Leonardo da Vinci programa

27 straipsnis

Galimybė dalyvauti Leonardo da Vinci programoje

Pagal Integruotąją programą Leonardo da Vinci programa skirta:

(a) jauniems žmonėms bet kurios formos profesiniame mokyme ir rengime iki vidurinio lavinimo pabaigos (iki ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 3 lygio);

(b) besimokantiesiems tęstiniame profesiniame mokyme ir lavinime (ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) 4 lygis);

(c) žmonėms darbo rinkoje;

(d) mokymo teikėjams srityse, kurias apima Leonardo da Vinci programa;

(e) tų mokymo teikėjų mokymo ir administraciniam personalui;

(f) dalyvaujančiųjų profesiniame mokyme ir lavinime asociacijoms ir atstovams, tarp jų ir stažuotojų, tėvų ir mokytojų asociacijoms;

(g) įmonėms, socialiniams partneriams ir kitiems profesinės veiklos atstovams, tarp jų ir prekybos rūmams ir kitoms prekybos organizacijoms;

(h) institucijoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(i) asmenims ir institucijoms vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis, atsakingiems už sistemas ir veiklos kryptis, susijusias su bet kuriuo visą gyvenimą trunkančio mokymosi aspektu;

(j) mokslinių tyrimų centrams ir institucijoms, susijusioms su visą gyvenimą trunkančio mokymo klausimais;

(k) ne pelno organizacijoms, savanoriškoms institucijoms, NVO.

28 straipsnis

Veiklos tikslai

Be 1 ir 2 straipsniuose nustatytų Integruotosios programos tikslų, Leonardo da Vinci programos veiklos tikslai yra:

(a) padidinti pirminiame profesiniame mokyme ir lavinime bei tęstiniame mokyme dalyvaujančių žmonių mobilumo Europoje mastą ir pagerinti jo kokybę, siekiant iki Integruotosios programos pabaigos pagausinti stažuotes įstaigose mažiausiai iki 150 000 per metus.

(b) padidinti mokymosi teikėjų, įmonių, socialinių partnerių ir kitų susijusių institucijų bendradarbiavimo mastą ir pagerinti jo kokybę Europoje;

(c) palengvinti novatoriškų praktikų pirminiame ir tęstiniame mokyme plėtrą ir jų perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas;

(d) pagerinti kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumą bei pripažinimą, įskaitant neformaliu ir neoficialiu mokymusi įgytas kvalifikacijas.

29 straipsnis

Veiksmai

1. Leonardo da Vinci programa gali remti šiuos veiksmus:

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikiamos parengiamosios priemonės ir rūpinamasi, kad mobilūs žmonės gautų atitinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti:

i) tarptautines stažuotes įstaigose arba mokymo institucijose;

ii) stažuotes ir mainus, skirtus instruktorių ir konsultantų, taip pat tų, kurie įstaigose atsakingi už mokymo nustatymą, mokymo planavimą ir karjeros planavimą, tolesniam profesiniam tobulėjimui;

(b) 5 straipsnio 1 dalies c punkte minėtas partnerystes, grindžiamas dalyvaujančiųjų organizacijų bendro intereso klausimais;

(c) 5 straipsnio 1 dalies c punkte minėtus daugiašalius projektus, ypač tuos, kuriais siekiama tobulinti mokymo sistemas ir perduoti naujoves, įskaitant skirtinguose kontekstuose sukurtų novatoriškų produktų ir procesų kalbinį, kultūrinį ir teisinį pritaikymą prie nacionalinių poreikių;

(d) 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius projektus, skirtus mokymo sistemoms tobulinti ir plėsti bei perduoti naujoves ir gerąją patirtį;

(e) ekspertų ir organizacijų, dirbančių specialiais su profesiniu mokymu ir rengimu susijusiais klausimais, teminius tinklus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies e punkte;

(f) Leonardo da Vinci programos tikslams skatinti skirtas kitas iniciatyvas, minėtas 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės).

2. Tokių veiksmų veiklos detalės apibrėžiamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

30 straipsnis

Biudžetas

Ne mažiau kaip 75 % Leonardo da Vinci programai gaunamų lėšų skiriama 29 straipsnio 1 dalies a punkte minėto mobilumo paramai.

31 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Leonardo da Vinci programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Leonardo da Vinci programos veiksmams;

(c) bendrosiomis Leonardo da Vinci programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka;

(d) lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą "nacionalinių agentūrų darbo tvarką";

(e) programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Leonardo da Vinci programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos laikantis 10 straipsnio 3 dalyje nustatytos patariamosios procedūros.

IV skyrius

Grundtvig programa

32 straipsnis

Galimybė dalyvauti Grundtvig programoje

Pagal Integruotąją programą Grundtvig programa skirta:

(a) besimokantiesiems suaugusiųjų švietime;

(b) mokymosi teikėjams suaugusiųjų švietime;

(c) tokio mokymosi teikėjų mokymo ir administraciniam personalui bei kitoms organizacijoms, dalyvaujančioms suaugusiųjų švietime;

(d) įmonėms, dalyvaujančioms pirminiame arba tęstiniame suaugusiųjų švietimo personalo mokyme;

(e) dalyvaujančiųjų suaugusiųjų švietime asociacijoms arba atstovams, tarp jų ir besimokančiųjų bei mokytojų asociacijoms;

(f) institucijoms, teikiančioms orientavimo, konsultavimo ir informavimo paslaugas, susijusias su bet kuriuo suaugusiųjų švietimo aspektu;

(g) asmenims ir institucijoms, vietiniu, regioniniu ir valstybiniu lygiu atsakingiems už su bet kuriuo suaugusiųjų švietimo aspektu susijusias sistemas ir veiklos kryptis;

(h) mokslo tyrimų centrams ir institucijoms, susijusiems su suaugusiųjų švietimo klausimais;

(i) įstaigoms;

(j) ne pelno organizacijoms, savanoriškoms institucijoms, NVO;

(k) aukštojo mokslo institucijoms.

33 straipsnis

Veiklos tikslai

Be 1 ir 2 straipsniuose nustatytų Integruotosios programos tikslų, Grundtvig programos veiklos tikslai yra:

(a) padidinti suaugusiųjų švietime dalyvaujančių žmonių mobilumo Europoje mastą ir pagerinti jo kokybę, kad iki 2013 m. būtų pasiektas mažiausiai 25 000 tokių asmenų mobilumas per metus;

(b) padidinti suaugusiųjų švietime dalyvaujančių organizacijų bendradarbiavimo mastą ir pagerinti jo kokybę Europoje;

(c) palengvinti novatoriškų praktikų suaugusiųjų švietime plėtrą ir jų perdavimą, įskaitant iš vienos dalyvaujančios šalies į kitas;

(d) užtikrinti, kad žmonėms iš pažeidžiamų socialinių grupių ir ribinių socialinių sąlygų, ypač tiems, kurie baigė mokytis neturėdami pagrindinių kvalifikacijų, yra suteikiamos alternatyvios galimybės dalyvauti suaugusiųjų švietime;

(e) gerinti pedagogikos metodus ir suaugusiųjų švietimo organizacijų valdymą.

34 straipsnis

Veiksmai

1. Grundtvig programa gali remti šiuos veiksmus:

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte minėtą asmenų mobilumą. Rengiant arba remiant tokio mobilumo organizavimą, patvirtinamos reikalingos parengiamosios priemonės ir rūpinamasi, kad mobilūs žmonės gautų atitinkamą priežiūrą ir paramą. Toks mobilumas gali apimti formalaus ir neformalaus suaugusiųjų švietimo dalyvių keliones, asistavimą ir mainus, įskaitant suaugusiųjų švietimo personalo mokymą ir profesinį tobulėjimą.

(b) 5 straipsnio 1 dalies b punkte apibrėžtas partnerystes, žinomas kaip "Grundtvig mokymosi partnerystės", skirtas dalyvaujančiųjų organizacijų bendro intereso temoms;

(c) 5 straipsnio 1 dalies e punkte minėtus daugiašalius projektus, skirtus tobulinti suaugusiųjų švietimo sistemas ir plėtoti bei perduoti naujoves ir gerą praktiką;

(d) 5 straipsnio 1 dalies e punkte nustatytus teminius ekspertų ir organizacijų tinklus, žinomus kaip "Grundtvig tinklai", ypač dirbančius ties:

i) suaugusiųjų švietimo plėtra susijusiai disciplinai, mokomojo dalyko sričiai arba valdymo aspektui;

ii) susijusios gerosios patirties ir naujovių nustatymu ir sklaida;

iii) pakankamos paramos kitų parengtiems projektams ir partnerystėms teikimu ir tokių projektų bei partnerystės sąveikavimo palengvinimu;

iv) poreikių raidos tyrimo skatinimu ir kokybės užtikrinimu suaugusiųjų švietime.

(e) kitoms iniciatyvoms, siekiančioms skatinti Grundtvig programos tikslus, minėtus 5 straipsnio 1 dalies h punkte (papildomos priemonės).

2. Tokių veiksmų veiklos detalės apibrėžiamos pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką.

35 straipsnis

Biudžetas

Ne mažiau kaip 60 % Grundtvig programai gaunamo biudžeto skiriama 34 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose minėtų mobilumo ir parterysčių paramai.

36 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Grundtvig programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Grundtvig programos veiksmams;

(c) bendrosiomis Grundtvig programos įgyvendinimo gairėmis, atrankos kriterijais ir tvarka;

(d) lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą "nacionalinių agentūrų darbo tvarką";

(e) programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Grundtvig programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą.

V skyrius

Skersinė programa

37 straipsnis

Veiklos tikslai

Be bendrų Integruotosios programos tikslų, išdėstytų 1 ir 2 straipsniuose, Skersinės programos veiklos tikslai yra:

(a) remti visą gyvenimą trunkančio mokymosi plėtrą Europos lygiu, ypač Lisabonos, Bolonijos ir Kopenhagos procesų ir jų sekėjų kontekste;

(b) užtikrinti pakankamą palyginamųjų duomenų, statistikos ir tyrimų pasiūlą, kad būtų palaikoma visą gyvenimą trunkančio mokymosi politikos plėtra;

(c) prižiūrėti visą gyvenimą trunkančio mokymosi tikslų ir užduočių siekimą ir nustatyti ypatingo dėmesio reikalaujančias sritis;.

(d) skatinti kalbų mokymąsi ir remti kalbinę įvairovę valstybėse narėse;

(e) remti novatoriškų, IKT (informacinės ir komunikacinės technologijos) pagrįstų turinio, paslaugų, pedagogikų ir praktikos plėtrą visą gyvenimą trunkančiame mokymesi;

(f) užtikrinti, kad Integruotosios programos rezultatai yra tinkamai pripažįstami, pristatomi ir įgyvendinami plačiu mastu.

38 straipsnis

Veiksmai

1. Pagal 2 straipsnio 2 dalies a punkte apibrėžtą pagrindinę veiklą gali būti remiami šie veiksmai:

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytas asmenų mobilumas, įskaitant mokomuosius vizitus nacionalinių, regionų ar vietos valdžios institucijų paskirtiems ekspertams ir pareigūnams, švietimo ir mokymo įstaigų ir orientavimo tarnybų direktoriams ir socialiniams partneriams;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, skirti Bendrijos lygmeniu plėtojamiems strateginiams pasiūlymams rengti ir tikrinti;

(c) 5 straipsnio 1 dalies e punkte nustatyti daugiašaliai bendradarbiavimo tinklai, kuriuos sudaro ekspertai ir (arba) institucijos, kartu sprendžiantys politikos klausimus. Tokie tinklai gali apimti:

i) teminius tinklus, skirtus klausimams, susijusiems su visą gyvenimą trunkančio mokymosi turiniu arba visą gyvenimą trunkančio mokymosi metodologijomis ir politika. Tokie tinklai gali stebėti, nustatyti ir tirti gerą praktiką bei naujoves ir jomis keistis, teikti pasiūlymus dėl geresnio ir platesnio tokių praktikų naudojimo valstybėse narėse;

ii) reguliarias konferencijas politikos klausimais, skirtas strateginių visą gyvenimą trunkančio mokymosi klausimų politikos suderinimui Europos lygmeniu;

(d) 5 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytų veiklos krypčių ir sistemų visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje stebėjimą ir analizę, kurie gali apimti:

i) tyrimus ir lyginamuosius mokslinius tyrimus;

ii) rodiklių ir statistinių tyrimų plėtojimą, įskaitant paramą darbui kartu su Eurostatu (Europos Bendrijų statistikos tarnyba) visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje;

iii) paramą Euridice tinklo veiklai ir Komisijos įsteigto Euridice Europos padalinio finansavimą;

(e) 5 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytus veiksmus, remiančius kvalifikacijų ir kompetencijų, tarp jų ir įgytų mokantis neformaliai ir neoficialiai, skaidrumą ir pripažinimą, informavimą ir orientavimą dėl mobilumo mokymosi tikslais bei bendradarbiavimą užtikrinant kokybę, kurie gali apimti:

i) palengvinančių mobilumą ir pripažinimą organizacijų, pavyzdžiui, Europos profesinio orientavimo (Euroguidance) ir Nacionalinio akademinio pripažinimo ir informacijos centrų (NARIC), tinklus;

ii) paramą tarptautinėms, internetu paremtoms paslaugoms, tokioms kaip Ploteus;

iii) Europass iniciatyva paremtą veiklą, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo XXX, patvirtinančio bendrą kvalifikacijų ir kompetencijų skaidrumo sistemą;

(f) 5 straipsnio 1 dalies h punkte numatytas kitas iniciatyvas (papildomos priemonės), skirtas skatinti 2 straipsnio 2 dalies a punkte numatytus pagrindinės veiklos tikslus.

2. Pagal 2 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytą pagrindinę veiklą, gali būti remiami toliau išvardyti strateginiai veiksmai, skirti daugiau nei vieno gyvenimo etapo mokymo ir mokymosi poreikiams:

(a) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, kuriais siekiama interalia:

i) kurti naujas kalbos mokymosi medžiagas, tarp jų ir tiesioginius kursus bei kalbos patikrinimo priemones;

ii) tobulinti kalbos mokytojų rengimo priemones ir kursus;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti tinklai kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės srityje;

(c) 5 straipsnio 1 dalies h punkte nustatytos kitos iniciatyvos pagal Integruotosios programos tikslus, įskaitant veiklą, žiniasklaidos ir (arba) rinkodaros pagalba darančią kalbos mokymąsi patrauklesnį besimokantiesiems, viešumo ir informavimo kampanijas, taip pat konferencijas, tyrimus ir statistinius rodiklius kalbų mokymosi ir kalbinės įvairovės srityje.

3. Remiantis 2 straipsnio 2 dalies c punkte nustatyta pagrindine veikla gali būti remiami šie veiksmai:

(a) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, skirti novatoriškiems metodams, turiniui, paslaugoms ir aplinkai kurti bei paskirstyti;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte nustatyti tinklai, kuriais siekiama dalytis ir keistis žiniomis, patirtimi ir gerąja patirtimi;

(c) 5 straipsnio 1 dalies f punkte nustatyti kiti veiksmai, skirti visą gyvenimą trunkančio mokymosi politikos ir praktikos tobulinimui, kurie gali apimti vertinimo, stebėjimo, lyginamosios analizės, kokybės gerinimo, technologinių ir pedagogikos tendencijų tyrimo mechanizmus.

4. Pagal 2 straipsnio 2 dalies d punkte nustatytą pagrindinę veiklą gali būti remiami šie veiksmai:

(a) 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai, kuriais siekiama inter alia:

i) remti novatoriškų produktų ir procesų diegimą ir naudojimą;

ii) skatinti tos pačios srities projektų bendradarbiavimą;

iii) plėtoti gerą praktiką sklaidos metodų atžvilgiu;

(c) 5 straipsnio 1 dalies f punkte numatytas mokslinių tyrimų nustatymas, kuris gali apimti susijusių statistinių duomenų rinkimą ir tyrimus sklaidos srityje, rezultatų naudojimą ir keitimąsi gerąja patirtimi.

39 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Skersinės programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu, atrankos kriterijais ir procedūromis;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Skersinės programos veiksmams;

(c) gairėmis Skersinės programos ir pagrindinių jos veiklų įgyvendinimui;

(d) lėšų paskirstymu tarp valstybių narių veiksmams, kurie bus valdomi pagal priede nustatytą "nacionalinių agentūrų darbo tvarką";

(e) programos stebėsenos ir vertinimo bei rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Skersinės programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą.

VI skyrius

Jean Monnet programa

40 straipsnis

Galimybė dalyvauti Jean Monnet programoje

Pagal Integruotąją programą ir priedą Jean Monnet programa skirta:

(a) bet kurios formos aukštojo mokslo (penktas ir šeštas ISCED (Tarptautinė standartizuota švietimo klasifikacija) lygiai) Europos integracijos srities studentams ir mokslo darbuotojams Bendrijoje ir už jos ribų;

(b) aukštojo mokslo institucijoms Bendrijoje ir už jos ribų;

(c) mokymo ir administraciniam tų institucijų personalui;

(d) dalyvaujančiųjų švietime ir mokyme asociacijoms ir atstovams Bendrijoje ir už jos ribų;

(e) valstybinėms ir privačioms organizacijoms, atsakingoms už švietimo ir mokymo organizavimą ir teikimą vietos ir regionų lygmenimis;

(f) mokymo centrams ir institucijoms, sprendžiantiems su Europos integracija susijusius klausimus, Bendrijoje ir už jos ribų.

41 straipsnis

Veiklos tikslai

Be 1 ir 2 straipsniuose nustatytų bendrųjų Integruotosios programos tikslų, Jean Monnet veiklos tikslai yra:

(a) Bendrijoje ir už jos ribų skatinti mokymo, mokslinių tyrimų ir refleksijos meistriškumą aukštojo mokslo institucijų Europos integracijos studijose;

(b) tarp specialistų akademikų ir apskritai tarp Europos piliečių plėsti žinias ir supratimą apie Europos integraciją;

(c) remti pagrindines Europos institucijas, sprendžiančias su Europos integracija susijusius klausimus;

(d) remti aukštos kokybės Europos asociacijų, veikiančių švietimo ir mokymo srityse, egzistavimą.

42 straipsnis

Veiksmai

1. Remiantis 2 straipsnio 3 dalies a punkte nustatyta pagrindine veikla gali būti remiami šie veiksmai:

(a) 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, kurie gali apimti:

i) Jean Monnet katedras, meistriškumo centrus ir mokymo modulius;

ii) profesorių, kitų aukštojo mokslo dėstytojų ir mokslo darbuotojų, kurie specializuojasi Europos integracijoje, asociacijas;

iii) paramą jauniems mokslo darbuotojams, kurie specializuojasi Europos integracijos studijose;

iv) susijusias su Bendrija informavimo ir mokslinių tyrimų veiklas, siekiančias skatinti diskusijas, refleksijas ir žinias apie Europos integracijos procesą;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai ir tinklai, kurie gali apimti paramą daugiašalėms mokslinių tyrimų grupėms nustatyti Europos integracijos srityje.

2. 5 straipsnio 1 dalies g punkte numatytos subsidijos veiklai, remiančios toliau išvardytų institucijų, kurios siekia Europos bendros svarbos intereso, tam tikras veiklos ir administracines išlaidas, gali būti suteikiamos pagal 2 straipsnio 3 dalies b punkte numatytą pagrindinę veiklą:

(a) Europos kolegija (Briugės ir Natolin studentų miesteliai);

(b) Europos universitetinis institutas, Florencija;

(c) Europos viešojo administravimo institutas, Mastrichtas;

(d) Europos teisės akademija, Trieras.

3. Remiantis 2 straipsnio 3 dalies c punkte nustatyta pagrindine veikla 5 straipsnio 1 dalies g punkte numatytos subsidijos veiklai gali būti suteikiamos švietimo ir mokymo srityse veikiančių Europos institucijų arba asociacijų tam tikroms veiklos ir administracinėms išlaidoms paremti.

4. Pagal pagrindų partnerystės susitarimą su Komisija subsidijos gali būti suteikiamos kasmet arba gali būti pratęsiamos.

43 straipsnis

Biudžetas

Ne mažiau kaip 28 % Jean Monnet programai gaunamo biudžeto skiriama 2 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytai pagrindinei veiklai remti, ne mažiau kaip 44 % - 2 straipsnio 3 dalies b punkte nustatytai pagrindinei veiklai remti, ir ne mažiau kaip 18 % - 2 straipsnio 3 dalies c punkte nustatytai pagrindinei veiklai remti.

44 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Laikydamasi 10 straipsnio 2 dalyje nustatytos valdymo tvarkos, Komisija patvirtina Jean Monnet programos įgyvendinimui reikalingas priemones, susijusias su šiais klausimais:

(a) metiniu darbų planu, atrankos kriterijais ir procedūromis;

(b) metiniu biudžetu ir lėšų paskirstymu įvairiems Jean Monnet programos veiksmams;

(c) gairėmis Jean Monnet programai ir pagrindinei jos veiklai įgyvendinti;

(d) programos stebėsenos ir vertinimo ir rezultatų sklaidos ir perdavimo tvarka.

2. Jean Monnet programos įgyvendinimui reikalingos priemonės, susijusios su kitais, nei apibrėžta šio straipsnio 1 dalyje, klausimais, patvirtinamos pagal 10 straipsnio 3 dalyje nustatytą patariamąją procedūrą.

III ANTRAŠTINĖ DALIS

PEREINAMOJO LAIKOTARPIO IR BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

45 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Sprendimo 382/1999/EB([28]) arba Sprendimo 253/2000/EB([29]), arba Sprendimo 2318/2003/EB([30]), arba Sprendimo 791/2004/EB([31]), arba Sprendimo [Europass iniciatyva]([32]) pagrindu 2006 m. gruodžio 31 d. arba anksčiau pradėti veiksmai atliekami laikantis tų straipsnių nuostatų, išskyrus tai, kad tų sprendimų įsteigtus komitetus pakeičia dabartinio sprendimo 10 straipsniu įsteigtas komitetas.

46 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

PRIEDAS

ADMINISTRACINėS IR FINANSINėS NUOSTATOS

A. Administracinės nuostatos

Projektų paraiškų teikimo ir veiklos atrankos tvarka Integruotojoje programoje yra tokia:

1. Nacionalinės agentūros darbo tvarka

1.1 1 procedūra

Toliau išvardyti veiksmai, dėl kurių atitinkamos nacionalinės agentūros priima atrankos sprendimus, atliekami remiantis "nacionalinės agentūros 1 procedūra":

(a) 5 straipsnio 1 dalies a punkte numatytas dalyvaujančių visą gyvenimą trunkančiame mokymesi žmonių tarptautinis mobilumas Europoje;

(b) 5 straipsnio 1 dalies b punkte minėtos dvišalės ir daugiašalės partnerystės;

(c) 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, jeigu jie finansuojami pagal 38 straipsnio 4 dalies a punktą.

Dėl šių veiksmų pateikti finansinės pagalbos prašymai siunčiami į atitinkamas nacionalines agentūras, kurias remdamosi 6 straipsnio 2 dalies b punktu paskyrė valstybės narės. Nacionalinės agentūros daro atranką ir skirsto finansinę paramą projektų rengėjams, atrinktiems pagal bendrąsias gaires, nustatytas pagal 9, 21, 26, 31, 36 ir 39 straipsnius. Nacionalinės agentūros paskirsto sumą savo valstybėje narėje esantiems gavėjams. Kiekvienas dvišalės arba daugiašalės partnerystės partneris finansavimą gauna tiesiogiai iš savo nacionalinės agentūros.

1.2 2 procedūra

Toliau išvardyti veiksmai, dėl kurių atrankos sprendimus priima Komisija, o vertinimo ir sutarčių sudarymo procedūras vykdo atitinkamos nacionalinės agentūros, valdomi remiantis "nacionalinės agentūros 2 procedūra":

- 5 straipsnio 1 dalies c punkte numatyti daugiašaliai projektai;

Dėl šių veiksmų pateikti finansinės pagalbos prašymai siunčiami į nacionalinę agentūrą, kurią remdamasi 6 straipsnio 2 dalies b punktu paskyrė projekto koordinatoriaus valstybė narė. Projekto koordinatoriaus valstybės narės nacionalinė agentūra paraiškas vertina ir pateikia Komisijai sutrumpintą paraiškų, kurias ji siūlo priimti, sąrašą. Komisija apsisprendžia dėl pasiūlyto sutrumpinto sąrašo. Tuo vadovaudamasi nacionalinė agentūra skiria atitinkamą finansinę pagalbą prašytojams, atrinktiems remiantis bendrosiomis gairėmis, nustatytomis pagal 31 straipsnį. Prieš pateikdama Komisijai sutrumpintą sąrašą, šalies, kurioje koordinuojamas projektas, nacionalinė agentūra palaiko ryšį su visų kitų projekto partnerių šalių nacionalinėmis agentūromis. Nacionalinės agentūros paskirsto sumas savo valstybėje narėje esantiems atrinktiems projektų koordinatoriams, kurie atsakingi už lėšų paskirstymą projektuose dalyvaujantiems partneriams.

2. Komisijos darbo tvarka

Toliau išvardyti veiksmai, dėl kurių Komisijai teikiamos projektų paraiškos ir Komisija priima atrankos sprendimus, valdomi pagal "Komisijos darbo tvarką":

(a) 5 straipsnio 1 dalies d punkte numatyti vienašaliai ir nacionaliniai projektai, išskyrus tuos, kurie finansuojami pagal 38 straipsnio 4 dalies a punktą;

(b) 5 straipsnio 1 dalies e punkte numatyti daugiašaliai projektai ir tinklai;

(c) 5 straipsnio 1 dalies f punkte nustatytų veiklos krypčių ir sistemų visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje stebėjimas ir tyrimas, mokslinių tyrimų, įtraukiant apklausas, statistiką, analizes ir rodiklius, rengimas ir remiantys kvalifikacijų ir ankstesnio mokymosi skaidrumą ir pripažinimą veiksmai;

(d) 5 straipsnio 1 dalies g punkte numatytos subsidijos veiklai;

(e) 5 straipsnio 1 dalies h punkte nustatytos kitos iniciatyvos pagal Integruotosios programos tikslus (papildomos priemonėsp).

Dėl šių veiksmų pateikti finansinės pagalbos prašymai siunčiami Komisijai, kuri juos atrenka ir skirsto finansinę pagalbą projektų rengėjams, atrinktiems pagal bendrąsias gaires, kurios nustatytos pagal 9, 21, 26, 31, 36, 39 ir 44 straipsnius.

B. Finansinės nuostatos

Komisija užtikrina, kad finansiniai ir administraciniai reikalavimai, taikomi pagal Integruotąją programą suteikiamų subsidijų gavėjams, yra proporcingi subsidijos dydžiui. Ypatingai Komisija užtikrina, kad finansinės taisyklės ir paraiškų bei ataskaitų reikalavimai asmenų mobilumui ir partnerystėms išlieka palankūs vartotojui ir gana paprasti, kad neapribotų dalyvavimo galimybių mažiau privilegijuotiems asmenims ir su jais dirbančioms institucijoms bei organizacijoms.

1. Veiksmai, atliekami laikantis Nacionalinės agentūros darbo tvarkos

1.1 Bendrijos fondai, numatyti finansinei paramai teikti dėl veiksmų, kurie pagal šio priedo A skirsnio 1 punktą bus valdomi laikantis nacionalinės agentūros darbo tvarkos, bus paskirstyti valstybėms narėms remiantis formule, kurią pagal 10 straipsnio 2 dalį nustatė Komisija ir kuri gali apimti tokius veiksnius:

(a) kiekvienai valstybei narei skiriama minimali suma, nustatyta remiantis biudžeto lėšomis, gaunamomis susijusiems veiksmams;

(b) likutis bus paskirstytas įvairioms valstybėms narėms remiantis:

i) valstybių narių pragyvenimo minimumų skirtumu;

ii) atstumu tarp kiekvienos iš valstybės narės sostinių;

iii) susijusių veiksmų poreikio ir (arba) susidomėjimo jais lygiu kiekvienoje valstybėje narėje;

iv) kiekvienos valstybės narės bendru skaičiumi:

- mokinių ir mokytojų mokykliniame lavinime Comenius programos mokyklos partnerystėms ir mobilumo veiksmams, nustatytiems 19 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose;

- studentų ir (arba) absolventų aukštajame moksle Erasmus programos studentų mobilumo ir intensyvių programų veiksmams, nustatytiems 24 straipsnio 1 dalies a punkto i ir iv papunkčiuose;

- pedagogų aukštojo mokslo institucijose Erasmus programos pedagogų mobilumo ir kito personalo mobilumo veiksmams, nustatytiems 24 straipsnio 1 dalies a punkto ii ir iii papunkčiuose;

- visų gyventojų ir, palyginti su juo, 15-35 metų gyventojų skaičiumi Leonardo da Vinci programos mobilumo, partnerysčių ir dvišalių bei daugiašalių projektų veiksmams, nustatytiems 29 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose.

- suaugusiųjų Grundtvig programos mobilumo ir partnerystės veiksmams, nustatytiems 34 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose.

1.2 Tokiu būdu paskirstytus Bendrijos fondus administruoja 6 straipsnio 2 dalies b punkte numatytos nacionalinės agentūros.

1.3 Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, imasi reikiamų priemonių, kad paskatintų subalansuotą dalyvavimą Bendrijos, nacionaliniu ir tam tikrais atvejais regionų lygmenimis ar tam tikrais atvejais skersai įvairių studijų sričių. Šioms priemonėms skirta dalis neviršija 5 % metinio biudžeto, skirto kiekvieno iš kalbamų veiksmų finansavimui.

2. Paskirti paramos gavėjai

Vadovaujantis Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 168 straipsniu, šio sprendimo 42 straipsnio 2 dalyje išvardytos institucijos yra skiriamos subsidijų gavėjomis Integruotojoje programoje.

NARIC (Nacionalinio akademinio pripažinimo ir informacijos centras) tinklo sudedamieji nacionaliniai padaliniai, Euridice tinklas, Europos profesinio orientavimo (Euroguidance) tinklas, Nacionalinės referencinės profesinio lavinimo institucijos ir Nacionaliniai Europass iniciatyvos centrai pasitarnauja kaip priemonės programai įgyvendinti nacionaliniu lygiu, remiantis Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 54 straipsnio 2 dalies c punkto ir Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 38 straipsnio nuostatomis.

3. Paramos gavėjų rūšys

Pagal Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 114 straipsnio 1 dalį subsidijos gali būti skiriamos fiziniams asmenims. Jos gali būti teikiamos stipendijų forma.

4. Nustatyto dydžio subsidijos, vieneto sąnaudų skalės ir premijos

Nustatyto dydžio subsidijos ir (arba) vieneto sąnaudų skalės, numatytos Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 181 straipsnio 1 dalyje, gali būti naudojamos 5 straipsnyje nustatytų veiksmų atvejais.

Komisija gali numatyti premijų teikimą už veiklą, atliekamą pagal Integruotąją programą.

5. Institucijos, siekiančios Europos bendros svarbos intereso

Pagal šią programą teikiant einamąsias dotacijas Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 162 straipsnyje apibrėžtoms institucijoms, siekiančioms Europos bendros svarbos intereso, joms, remiantis Tarybos reglamento Nr. 1605/2002 113 straipsnio 2 dalimi, pakartotinai netaikomas laipsniško mažėjimo principas.

6. Pareiškėjų profesinė kompetencija ir kvalifikacijos

Remdamasi Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 176 straipsnio 2 dalimi, Komisija gali nuspręsti, kad siūlomiems veiksmams arba darbų planui įvykdyti specialios paramos gavėjų kategorijos turėtų reikalingą profesinę kompetenciją ir kvalifikacijas.

7. Partnerių iš trečiųjų šalių dalyvavimas

Komisijos arba atitinkamos nacionalinės agentūros nuožiūra partneriai iš trečiųjų šalių gali dalyvauti daugiašaliuose projektuose, tinkluose arba partnerystėse pagal 15 straipsnio 2 dalies sąlygas. Sprendimas, ar remti tokius partnerius, grindžiamas europinio lygio pridėtinės vertės dydžiu, kurio tikimasi iš jų dalyvavimo kalbamame projekte, tinkle arba partnerystėje.

8. Minimalūs paskirstymai

Pagal šio sprendimo 15 straipsnį minimalūs dydžiai, kurie bus skiriami sektorių programoms remiantis tame straipsnyje nustatyta finansine baze, yra:

Comenius 10 %

Erasmus 40 %

Leonardo da Vinci 25 %

Grundtvig 3 %

9. Nacionalinės agentūros

Bendrijos finansinė pagalba teikiama nacionalinių agentūrų, kurias pagal 6 straipsnio 2 dalies b punktą įsteigė arba paskyrė valstybės narės, veiksmams remti. Tokia pagalba gali būti teikiama subsidijų veiklai forma ir negali viršyti 50 % visų patvirtintai nacionalinės agentūros darbo programai reikiamų išlaidų.

Pagal Komisijos reglamento Nr. 2342/2002 38 straipsnio 1 dalį nacionalinės agentūros funkciją trečiosiose šalyse, dalyvaujančiose Integruotojoje programoje pagal šio sprendimo 7 straipsnio 1 dalį, gali atlikti viešojo sektoriaus institucijos arba institucijos, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurios veikia viešųjų paslaugų srityje.

10. Techninė parama

Finansinis Integruotosios programos paketas taip pat gali padengti išlaidas, susijusias su parengiamaisiais veiksmais, priežiūra, kontrole, auditu ir vertinimu, reikalingais tiesiogiai programai įgyvendinti ir jos tikslams pasiekti. Tai ypač gali apimti studijas, susitikimus, informavimo veiklą, leidinius, išlaidas informatikos tinklams, skirtiems keistis informacija, ir bet kurias kitas išlaidas techninei ir administracinei pagalbai, kuriomis Komisijai gali reikti pasinaudoti įgyvendinant programą.

11. Kovos su sukčiavimu nuostatos

Komisijos sprendimai, priimti pagal 9, 21, 26, 31, 36, 39 ir 44 straipsnius, iš jų kylančios sutartys ir susitarimai, taip pat susitarimai su trečiosiomis šalimis numato Komisijos (arba bet kurio jos įgalioto atstovo), įskaitant OLAF (Europos kovos su sukčiavimu biuras), vykdomą priežiūrą ir finansinę patikrą, ir Audito rūmų atliekamą auditą, jei būtina - vietoje. Tokie patikrinimai gali būti atliekami kartu su nacionalinėmis agentūromis, taip pat, jei būtina - su subsidijų gavėjais.

Subsidijos gavėjas sudaro galimybę Komisijai gauti visus patvirtinančius dokumentus, tarp jų ir patikrintą finansinę ataskaitą, susijusią su subsidijų metais turėtomis išlaidomis, mažiausiai penkerius metus nuo paskutinio mokėjimo. Subsidijos gavėjas užtikrina, kad, kai taikoma, Komisija gali gauti patvirtinančius dokumentus, kurie yra partnerių arba narių nuosavybė.

Komisija gali atlikti subsidijos panaudojimo auditą, daromą arba tiesiogiai jos pačios darbuotojų, arba bet kurios kitos kompetentingos išorinės institucijos pagal Komisijos pasirinkimą. Tokie auditai gali būti daromi per visą sutarties galiojimo laikotarpį ir penkerius metus nuo likučio apmokėjimo dienos. Tam tikrais atvejais dėl patikrinimo išvadų Komisija gali priimti sprendimą dėl lėšų susigrąžinimo.

Komisijos personalas ir Komisijos įgaliotas išorės personalas turi atitinkamą teisę prieiti ypač prie paramos gavėjų įstaigų ir visos informacijos, įskaitant informaciją elektroniniu paštu, kuri reikalinga tokiems auditams daryti.

Audito rūmai ir Europos kovos su sukčiavimu biuras (OLAF) turi tokias pačias teises, ypač prieinamumo, kaip ir Komisija.

Be to, remdamasi Tarybos reglamentu (Euratom, EB) Nr. 2185/96, Komisija šioje programoje gali daryti patikrinimus ir inspektavimus vietoje.

Pagal šį sprendimą finansuojamiems Bendrijos veiksmams Reglamento (EB, Euratom) Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje minėta neatitikimo sąvoka reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų pažeidimą arba sutartinio įsipareigojimo pažeidimą, kuris atsiranda dėl juridinio asmens veikos arba neveikos, kuris dėl nepateisintų išlaidų turi arba gali turėti žalingą poveikį bendram Bendrijų biudžetui arba jų valdomiems biudžetams.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

+++++ TABLE +++++

1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)

15 02 02 02 (Integrated Programme); 15 01 04 02 (Integrated Programme administrative expenditure); 15 01 04 30 (Executive Agency Education and Culture)

2. OVERALL FIGURES

2.1. Total allocation for action : 13,620 million for commitment

2.2. Period of application:

2007-2013

2.3. Overall multiannual estimate of expenditure:

(a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention) (see point 6.1.1)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(b) Technical and administrative assistance and support expenditure (see point 6.1.2)

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

Cash prices million (to 3rd decimal place)

+++++ TABLE +++++

* 2013 et seq for payments

(c) Overall financial impact of human resources and other administrative expenditure(see points 7.2 and 7.