/* KOM/2010/0611 galutinis - COD 2010/0303 */ Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….] kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.10.28 KOM(2010) 611 galutinis 2010/0303 (COD) xxxxx Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….] kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą SEK(2010) 1263 SEK(2010) 1264 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Kontekstas Po naftos tanklaivio „Erika“ avarijos ir su šia avarija susijusio didelio užteršimo nafta Komisija 2000 m. pabaigoje pasiūlė reglamentą, kuriuo įsteigiama Europos jūrų saugumo agentūra (EJSA) – techninius klausimus sprendžianti įstaiga, kurios tikslas – užtikrinti didelio, vienodo ir veiksmingo lygio jūros saugumą ir taršos iš laivų prevenciją Europos Sąjungoje. Europos Parlamentas ir Taryba 2002 m. birželio 27 d. priėmė Reglamentą 1406/2002. Reglamentas įsigaliojo tų pačių metų rugpjūčio mėn., o EJSA pradėjo veiklą 2003 m. kovo mėn. Ankstesni EJSA reglamento pakeitimai Reglamentas 1406/2002 nuo 2002 m. buvo pakeistas tris kartus, daugiausia dėl ES jūrų teisės pokyčių. Pirmasis EJSA įsteigiančio reglamento pakeitimas[1] buvo horizontalaus pobūdžio, susijęs su finansinėmis ir biudžeto procedūromis, taip pat skaidrumu. Po tanklaivio „Prestige“ avarijos 2002 m. antruoju reglamento pakeitimu[2], kuris įsigaliojo 2004 m. gegužės mėn., agentūrai pavesta daug naujų užduočių, visų pirma dėl parengties ir reagavimo į taršą. Atliekant šią antrąją reglamento peržiūrą, buvo atsižvelgta ir į išaugusią ES kompetenciją jūrų saugumo srityje, įpareigojant agentūrą teikti techninę pagalbą Komisijai atliekant tikrinimus pagal Reglamentą Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo[3]. Be to, EJSA buvo įpareigota teikti pagalbą Komisijai jūrininkų rengimo srityje, konkrečiai, vertinant jūreivių sertifikavimo procedūrų ir mokymo įstaigų ES šalyse ir ne ES šalyse atitikimą Tarptautinės jūrų organizacijos konvencijos dėl jūrininkų rengimo, atestavimo ir budėjimo normatyvų reikalavimams. Trečiuoju pakeitimu[4] buvo nustatyta 154 mln. EUR EJSA daugiamečio finansavimo sistema, skirta reagavimo į taršą veiksmams 2007–2013 m. laikotarpiu. Tačiau šių anksčiau padarytų pakeitimų neužteko tam, kad EJSA galėtų spręsti naujus jai iškilusius uždavinius, nes dauguma jų nepriklausė EJSA arba EJSA ir ES kompetencijai. EJSA dabartinė padėtis Dabar EJSA teikia valstybėms narėms ir Komisijai techninę ir mokslinę pagalbą, kad valstybės narės galėtų tinkamai taikyti Bendrijos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityse, stebėti šių teisės aktų įgyvendinimą ir vertinti esamų priemonių veiksmingumą, taip pat teikti pagalbą kuriant naujas priemones. EJSA veiklos įvairovę atspindi kai kurie pagrindiniai 2009 m. vykdytos veiklos duomenys: atlikta 114 tikrinimų jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityse; | organizuoti 88 renginiai, kuriuose apsilankė daugiau kaip 2 250 dalyvių, įskaitant 694 asmenis, kurie dalyvavo 34 mokymo kursuose. | pateiktos 65 išsamios techninės ataskaitos; | sudaryta 13 sutarčių su 18 budinčių laivų, skirtų išsiliejusiai naftai valyti (iš kurių 16 budi, o 2 yra parengties etape), galinčių vykdyti veiklą įvairiose regioninėse ES jūrose. Dalyvauta 47 mokymuose; | ES laivų eismo stebėsenos sistema SafeSeaNet per mėnesį apsikeičia 3 mln. žinučių su 2000 vartotojų; | CleanSeaNet: aptikta 2107 galimų naftos dėmių, 751 naftos dėmę patikrino valstybės narės, o 194 atvejų naftos dėmių buvimas buvo patvirtintas; | laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo sistema (LRIT): ES LRIT duomenų centro, kuris apima daugiau kaip 6 000 ES registruotų laivų, įkūrimas ir valdymas. | Papildomą išsamią informaciją apie EJSA rasite kartu pridedamoje poveikio vertinimo ataskaitoje EJSA interneto svetainėje[5]. 2. tikslas, kurio siekiama siūloma priemone, ir priemonės pagrindimas Siūloma priemone siekiama iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 1406/2002, tam, kad būtų aiškiai nurodyti dabartiniai EJSA uždaviniai ir vaidmuo, taip pat, kad būtų išplėsti EJSA uždaviniai įtraukiant naujas tarptautiniu ir (arba) ES lygmeniu vystomas sritis. 2005 m. pabaigoje paskelbtame komunikate, kuriame buvo pristatytas trečiasis jūrų saugumo teisės aktų paketas, Komisija nurodė: „Europos jūrų saugumo agentūra, įkurta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002, kai reikės, padės įgyvendinti šio paketo priemones. Kai kurios šių priemonių jau yra numatytos dabartiniame reglamente. Kitoms bus taikomas pasiūlymas iš dalies pakeisti agentūrą įsteigiantį reglamentą, kurį Komisija ketina pristatyti artimiausiais mėnesiais“[6]. Komunikate „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ [7] Komisija išreiškė ketinimą „ peržiūrėti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus ir veiklą, siekdama dar labiau padidinti techninę ir mokslinę pagalbą, kurią ji gali teikti valstybėms narėms ir Komisijai “. Taryba 2009 m. kovo mėn. 30 d. išvadose paragino Komisiją sukurti priemones, kad „atsižvelgiant į iškylančius uždavinius, būtų galima pagerinti Europos jūrų saugumo agentūros darbą, kad šioji galėtų teikti techninę ir mokslinę pagalbą valstybėms narėms ir Komisijai“ [8] . Komisijos tarnybos, pasiūlius Europos Parlamentui ir Tarybai[9], atlieka Europos pakrančių apsaugos tarnybos įkūrimo galimybių studiją. Dabartinė Komisijos tarnybų išvada yra ta, kad EJSA savo veikla galėtų sustiprinti pakrančių veiklos sąveiką ES lygmeniu. Dar didesnės pagalbos būtų galima tikėtis išplečiant EJSA veiklą atrinktose srityse, visų pirma laivų eismo ir laivybos maršrutų stebėsenos, taip pat pagalbos suteikimo valstybėms narėms nustatant galimus teršėjus. 2.1. EJSA išorinis vertinimas Kaip numatyta Reglamento Nr. 1406/2002 22 straipsnyje, 2007 m. pabaigoje EJSA administracinė valdyba pavedė atlikti nepriklausomą išorinį šio reglamento įgyvendinimo įvertinimą. Tyrimą buvo pavesti atlikti konsultacinei bendrovei COWI , kuri įvertino EJSA steigimo reglamento, pačios agentūros ir jos darbo metodų poveikį. Galutinė ataskaita administracinei valdybai pateikta 2008 m. kovo mėn[10]. Tai, kad nepriklausomame vertinime agentūra yra įvertinama puikiai, galima apibendrintai iliustruoti šia citata: „Bendra vertinimo išvada yra ta, kad EJSA įstaiga užpildė Europos Sąjungos jūros saugumo srityje buvusią spragą. Agentūros uždaviniai ir vaidmuo jūros saugumo srityje darėsi vis svarbesni, todėl ji tapo svarbiu dalyviu jūros saugumo srityje. Agentūra suteikė sektoriui papildomos vertės apskritai ir visų pirma jos dviem pagrindinėms suinteresuotosioms šalims – valstybėms narėms ir Komisijai.“[11] Tačiau ataskaitoje taip pat pabrėžiama galimybė dar labiau pagerinti EJSA veiklą ir siekti didesnio veiklos aiškumo. 2.2. EJSA administracinės valdybos rekomendacijos Remdamasi išorinio vertinimo rezultatais, administracinė valdyba paskelbė rekomendacijas[12], kurias galima apibendrinti taip: I. Reglamento Nr. 1406/2002 pakeitimai: - pakeisti steigimo reglamento 22 straipsnį, kad būtų galima reguliariai (kas 5 metus) vertinti EJSA reglamento įgyvendinimą. II. Su agentūra ir jos darbo metodais susijusios rekomendacijos: - toliau skirti išskirtinį dėmesį veiklai, kuri suinteresuotosioms šalims sukuria pridėtinę vertę; - sukurti 5 metų perspektyvą apimantį strateginį planą; - ir toliau dėti pastangas, kad išlaidos ir biudžetas būtų nustatomi pagal veiklos rūšis; - sudaryti metines darbo programas taip, kad jas būtų galima naudoti kaip konkrečių metų veiklos planus; - parengti metinę ataskaitą, kurioje atsispindėtų faktiniai pasiekimai įgyvendinant tikslus; - vystyti projekto valdymo pajėgumus. III. Kitos bendrojo pobūdžio rekomendacijos - užtikrinti oficialią, reguliariai vykdomą EJSA veiksmingumo peržiūrą. 2.3. EJSA daugiametė strategija 2010 m. kovo mėn. EJSA administracinė valdyba patvirtino daugiametę 2010–2014 m. strategiją, kurioje išskirta 14 naujų EJSA temų. Komisija remia EJSA strategiją, įvertindama savo galimybes skirti reikalingų biudžeto lėšų. Nors, jos nuomone, įgyvendinant daugumą iš nurodytų 14 temų, ES teisės aktų pakeitimai, visų pirma EJSA reglamento, nėra reikalingi, ji pasiūlyme atsižvelgė į šias temas: 1 tema. Nelaimingų atsitikimų tyrimas. Daugiametė strategija atspindima naujoje 2 straipsnio 4 dalies b punkto formuluotėje. 4 tema. Tikrinimai. Mintis apie tyrimų ataskaitų horizontalią analizę atsispindi 3 straipsnio 3 dalyje. Kalbant apie apsaugą jūroje, 2 straipsnio 2 dalies b punkte teigiama, kad EJSA gali teikti techninę pagalbą visiems pagal Reglamentą Nr. 725/2004 (laivo ir uosto įrangos) atliekamiems tikrinimams. Klausimas, susijęs su saugumo organizacijų (PAO) pripažinimu bus prireikus svarstomas specialiuose ES teisės aktuose. 6 tema. Jūrų priežiūra. Nuoroda į EJSA indėlį jūrų priežiūros srityje įtraukta į 2 straipsnio 4 dalies a punktą. 7 tema. Jūrinių palydovų informacijos (GMES) koordinavimas. Nuoroda į EJSA indėlį įgyvendinant ES programas, pavyzdžiui, GMES, buvo įtraukta į 2 straipsnio 2 dalies d punktą. 9 tema. Regioninis centras. Atsižvelgdama į strategiją, Komisija siūlo panaikinti dabartinį apsiribojimą vykdyti tik laivų eismo stebėseną, nes kitos techninių konsultacijų formos, visų pirma mokymai ir galimybė pasinaudoti eksploatavimo tarnybomis, taip pat yra svarbios regioninėse Viduržemio ir Juodojoje jūrose (žr. 5 straipsnio 3 dalies pakeitimus). 10 tema. Moksliniai tyrimai. EJSA išplėstas vaidmuo ES mokslinių tyrimų srityje yra išskirtas 2 straipsnio 2 dalies e punkte. 11 tema. Kaimynystėje esančios šalys. EJSA naujas vaidmuo kaimynystėje esančių šalių atžvilgiu nurodytas 2 straipsnio 5 dalyje. Kadangi šiame etape nebūtina daryti jokių EJSA reglamento pakeitimų dėl 13 temos „žmogiškasis veiksnys“ ir 14 temos „e-jūrų sistemos“, Komisija prie šio pasiūlymo pridėtoje finansinėje pažymoje numato papildomus žmogiškuosius išteklius. 2.4. EJSA uždaviniai Rengdama šį pasiūlymą, Komisija pasinaudojo nepriklausomu vertinimu, rekomendacijomis ir daugiamete strategija. Be to, ji įvertino tarptautinius ir ES lygmens polyčius, dėl kurių reikėtų padaryti EJSA reglamento pakeitimus (žr. pridedamą poveikio vertinimą). Komisija siūlo palikti dabartinius EJSA tikslus ir uždavinius. Tačiau būtina išaiškinti kai kurias sąvokas ir tiksliau apibrėžti EJSA pagalbą Komisijai, valstybėms narėms ir kitoms šalims. Nauji EJSA uždaviniai yra susiję su trečiojo jūrų saugumo paketo įgyvendinimu . Bendrijos teisės aktų leidėjas 2008 m. gruodį pritarė šiam plačių užmojų ir išsamiam teisės aktų paketui, kuris apima uosto valstybės kontrolę, klasifikacines bendroves, laivų eismo stebėseną, avarijų tyrimą, nuostolių atlyginimą keleiviams, vėliavos valstybės reikalavimus ir laivų savininkų atsakomybę. Aštuoni teisės aktai oficialiai buvo priimti 2009 m. balandžio mėn., o įvairios priemonės bus priimamos artimiausiais metais[13]. Mokslinių tyrimų srityje EJSA turėtų aktyviau dalyvauti ES jūrų tyrimuose ir atlikdama mokslinių projektų analizę nustatytų, kokių teisės aktų patobulinimų dar reikėtų. Be to, EJSA, pasinaudodama turima visapusiška technine patirtimi, galėtų nustatyti veiksmus mokslinių tyrimų srityje. Tačiau EJSA neužsiims mokslinių tyrimų valdymu ir nedubliuos esančių ES mokslinių struktūrų veiklos. Pakeitimais taip pat siekiama aiškiai apibrėžti EJSA pagalbą Komisijai ir valstybėms narėms įvairiose tarptautinėse ir regioninėse organizacijose, siekiant užtikrinti Komisijai ir valstybėms narėms geriausias įmanomas technines konsultacijas. Konsultacijos būtų teikiamos TJO, TDO, Paryžiaus susitarimo memorandumui dėl uosto valstybės kontrolės ir kitoms regioninėms įstaigoms (pavyzdžiui, Barselonos konvencijos, Bonos bendradarbiavimo susitarimo, Bukarešto konvencijos, Helsinkio konvencijos, Lisabonos susitarimo ir Arkties tarybos nariams). Be to, kai kurios EJSA priklausančios svarbios eksploatacinės tarnybos ( SafeSeaNet , CleanSeaNet , LRIT (tolimojo identifikavimo ir sekimo sistemos), uosto valstybės kontrolės ir kt.) veikla gali būti veiksminga įgyvendinant kitas ES politikos sritis, pavyzdžiui, taikant integruotą jūrų priežiūros metodą pagal integruotąją ES jūrų politiką . Tuo siekiama suvienyti ir susieti tarpusavyje skirtingas taikomas, kuriamas arba planuojamas sukurti[14] priežiūros sistemas. Kita politikos sritis, kur EJSA, pasinaudodama turima palydovinių duomenų apdorojimo patirtimi, gali įnešti svarbų indėlį, yra GMES (Aplinkos ir saugumo pasaulinės stebėsenos) programa. Be to, EJSA patirtis, sistemos, programos ir duomenys yra naudingi vertinant ir analizuojant dėl laivininkystės daromą neigiamą balasto vandens, jūros taršos ir povandeninio triukšmo poveikį jūrinei aplinkai , turint omenyje geros aplinkos būklės tikslą, kurį reikia pasiekti įgyvendinant Jūrų strategijos pagrindų direktyvą[15]. Be to, reikia atsižvelgti į neseniai iškilusią naftos gavybos jūroje riziką jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Peržiūrėtame reglamente aiškiai nurodoma, kad EJSA reagavimo pajėgumai gali taip pat būti panaudoti jūrų užteršimo atvejais, kai taršos šaltiniai yra ne laivai, o konkrečiai naftos platformos. Iš tikrųjų EJSA ir daugelis ES valstybių narių, pasinaudodamos ES civilinės saugos sistema, pasiūlė JAV valdžios institucijoms specialią įrangą ir specializuotus reagavimo į taršą laivus išsiliejusiai naftai Meksikos įlankoje valyti. Komisija toliau svarstys, kiek EJSA galėtų toliau prisidėti prie kranto naftos ir dujų gavybos ir gamybos įrangos saugumo, turėdama omenyje, kad tokia veikla neįeina į jūrų transporto sektoriaus kompetencijos sritį ir kad Komisija kartu su suinteresuotosiomis šalimis šiuo metu atlieka ES taisyklių poreikio vertinimą. Pagal dabartinį EJSA reglamentą techninis bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis yra labai sudėtingas. Kol kas EJSA veikloje, pasinaudodamos 17 straipsnio nuostatomis, galėjo dalyvauti tik Norvegija ir Islandija. Kitos trečiosios šalys, kurios su ES dalijasi regionine jūra (Baltijos jūra, Juodąja jūra, Viduržemio jūra ir Arkties vandenynu) išreiškė susidomėjimą bendradarbiauti su EJSA įvairiose srityse (palydovinių nuotraukų naudojimo siekiant nustatyti potencialius teršėjus, apsikeitimo jūrų transporto duomenimis, mokymų, techninės patirties, reagavimo į taršą laivų). Agentūra iki šiol bendradarbiavo neaktyviai dėl to, kad jos veiklos teisinis pagrindas buvo ribojantis. Komisija mano, kad EJSA pagalba apsaugos jūroje srityje neturėtų būti didesnė nei numatyta Reglamente Nr. 725/2004[16]. Todėl nenumatyta įtraukti EJSA į Direktyvos 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo[17] įgyvendinimą. Tačiau siekiant didesnio veiksmingumo ir lankstumo, siūloma panaikinti dabartinį EJSA apribojimą teikti pagalbą Komisijai vykdant tikrinimus[18] pagal Reglamentą Nr. 725/2004. Laikoma, kad tikrinimo komandos vadovas paves ekspertams skirtingas užduotis, atsižvelgdamas į jų atitinkamą patirtį. Šiuo pakeitimu nenumatoma skirti EJSA jokių papildomų išteklių. 2.5. Su valdymu susiję aspektai Ilgiau kaip septynerius metus taikoma EJSA valdymo sistema įrodė savo tvirtumą. Būtų pagrįsta išlaikyti dabartinę EJSA institucinę sąrangą –vadinamą Bendrijos „reguliavimo agentūrą“, kuriai būdingas didelis savarankiškumas. Tačiau remiantis patirtimi, keliose srityse būtina padaryti patobulinimus ir suteikti daugiau aiškumo. Tai visų pirma susiję su agentūros Komisijos vardu vykdomų tikrinimų organizavimu . Šioje srityje reikėtų aiškiai atskirti agentūros, Komisijos, administracinės valdybos ir valstybių narių vaidmenis. Valstybių narių atstovams administracinėje valdyboje iškyla interesų konflikto galimybė: viena vertus, jie sprendžia dėl EJSA veiklos ir išteklių, visų pirma nustatant apsilankymų politiką[19], kita vertus, jie atstovauja nacionalinėms administracijoms, kurias Komisijos vardu tikrina EJSA, siekdama įsitikinti, kad jos laikosi nacionalinių teisės aktų ir jų veikla atitinka taikytinus ES teisės aktus. Ši konflikto galimybė sukėlė diskusijas valdybos posėdžiuose, ypač tariantis dėl EJSA „apsilankymų politikos“. Nors, laimei, iki šiol didesnių problemų buvo išvengta, veiklą reguliuojančių nuostatų pobūdis yra probleminis, todėl reikia taisomųjų veiksmų, kuriais būtų aiškiai nustatytas skirtingų veikėjų vaidmuo. Siekdama valstybėms narėms, agentūrai ir Komisijai suteikti galimybę dalyvauti ir prisiimti atsakomybę, Komisija siūlo, kad ji pati nustatytų veiklos darbo metodus tikrinimų srityje taikydama komitologijos procedūrą, kaip ir EJSA atveju. Administracinė valdyba toliau atliks savo vaidmenį, inter alia spręsdama dėl agentūros darbo programos ir biudžeto. - Kiti valdymo klausimai yra susiję su agentūros valdymu. EJSA administracinė valdyba rekomenduoja, kad agentūros išorės vertinimas būtų atliekamas reguliariai kelis kartus, todėl būtini 22 straipsnio pakeitimai. Antroji rekomendacija yra susijusi su EJSA daugiamete strategija , kurią įgyvendinus būtų galima sukurti geresnę strateginę viziją, nes dabartinis planavimas yra iš esmės priklausomas nuo metinio biudžetinio ciklo (žr. 10 ir 15 straipsnių pakeitimus). Be to, išplėtus EJSA, departamentų vadovų funkcijos turėtų būti aptariamos reglamente. - ES institucijos po 2008 m. Komisijos komunikato[20] paskelbimo pradėjo svarstymus dėl horizontalaus valdymo aspektų , darančių poveikį visoms ES agentūroms. Todėl Komisija nusprendė nesiūlyti jokių horizontalaus pobūdžio pakeitimų. Tačiau Komisija norėtų atkreipti dėmesį į pakitusią Komisijos ir valstybių narių balsavimo teisių pusiausvyrą administracinėje valdyboje – ji smarkiai pakito po paskutinių ES plėtrų. Nors 2002 m. įvykusiuose pirmuosiuose EJSA posėdžiuose Komisija turėjo apie 21 % visų balsavimo teisių (4 atstovai iš 19 balsavimo teisę turinčių atstovų), dabar ši dalis sumažėjo iki maždaug 13 % dėl to, kad ES išaugo iki 27 valstybių narių, o po tolesnių plėtrų ši dalis dar labiau sumažės. Administracinės valdybos priima sprendimus, jei iš visų balsavimo teisę turinčių narių už jį balsuoja du trečdaliai (žr. 14 straipsnį), o renkant vykdomąjį direktorių reikalinga keturių penktųjų balsų dauguma (žr. 16 straipsnį). Komisijos nuomone, Europos teisės aktų leidėjo pradiniai ketinimai dėl institucinės pusiausvyros EJSA administracinėje valdyboje turėtų būti įgyvendinti vidutinės trukmės laikotarpiu toliau nedidinant administracinės valdybos narių skaičiaus (dabar yra 31 balsavimo teisę turintys nariai ir 6 balsavimo teisės neturintys nariai[21]). 2.6. Poveikio vertinimas Kartu su pasiūlymu pateikiami poveikio vertinimo ataskaita ir jos santrauka. 2008 m. birželio 22 d. poveikio vertinimo komisija paskelbė savo nuomonę, kurioje pateikė keletą pasiūlymų dėl ataskaitos projekto patobulinimų, į kuriuos buvo atsižvelgta galutinėje ataskaitos versijoje. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai 3.1. Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 100 straipsnio 2 dalis, kur yra ir Reglamento 1406/2002 teisinis pagrindas. 3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Subsidiarumo ir proporcingumo principų yra visapusiškai laikomasi. Nepriklausomame išorės vertinime (žr. 2.1. punktą) patvirtintas ES intervencijos poreikis siekiant teikti valstybėms narėms ir Komisijai pagalbą, kad jos galėtų pasiekti reikalingą jūrų saugumą, apsaugą jūroje ir jūrų aplinkos apsaugą Europos Sąjungoje. Be to, agentūros veikla buvo pripažinta esanti veiksminga. Siūlomos priemonės yra proporcingos, nes jomis keičiamos tik tos esamo reglamento dalys, kurias būtina išdėstyti aiškiau ir pakeisti. 3.3. Pasirinkta priemonė Reglamentas yra tinkamiausia priemonė galiojančiam reglamentui iš dalies pakeisti. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymo poveikis biudžetui bus nedidelis, nes agentūrai suteikiama nedaug naujų uždavinių arba išplečiami jau turimi uždaviniai – kad EJSA galėtų veiksmingai ir mažiausiomis sąnaudomis juos įgyvendinti, reikėtų 18 etatų. Tačiau Komisija, atsižvelgdama į dabartinę biudžeto padėtį, susitarė su agentūra dėl reikšmingo išteklių perskirstymo agentūros viduje – todėl EJSA 6 etatus užpildys pati perskirstydama savo išteklius. Tai reiškia, kad biudžeto valdymo institucija, vykdydama būsimas metines biudžetines procedūras, turės nuspręsti tik dėl 12 papildomų etatų siekiant 2012–2014 m. įgyvendinti agentūros etatų planą (5 etatai 2012 m., 4 etatai 2013 m. ir 3 etatai 2014 m.). Tai visapusiškai atitinka agentūros daugiametį 2011–2013 m. personalo politikos planą, kurį EJSA administracinė valdyba priėmė 2010 m. kovą ir perdavė biudžeto valdymo institucijai kartu su 2011 m. biudžetinei procedūrai skirtais dokumentais. Todėl šio pasiūlymo poveikis biudžetui yra iš viso apytiksliai 3,9 mln. EUR 2012–2015 m. laikotarpiu (daugiau informacijos rasite pridėtuose finansinėje pažymoje ir poveikio vertinime). Komisija laikosi nuomonės, kad reikšmingai padidinus EJSA žmogiškuosius išteklius 2005–2008 m. laikotarpiu (tuo laikotarpiu EJSA iš viso skirti 126 papildomi etatai) agentūra dabar yra konsolidavimosi etape, kaip tai parodo ir 2009–2011 m. etatų planai, kuriuose numatytas etatų padidėjimas yra nežymus, nors EJSA veiklos apimtys ir uždaviniai smarkiai plečiasi. Prieš siūlydama toliau plėsti uždavinius, kuriems įgyvendinti reikia papildomų išteklių, Komisija kartu su agentūra toliau vykdys EJSA veiklos ir išteklių peržiūrą, kad ir ateityje užtikrintų, jog buvo išnaudoti visi agentūros vidiniai ištekliai. 5. Pasiūlymo turinys Pasiūlymą sudaro 2 straipsniai. Pirmajame straipsnyje nurodomi siūlomi Reglamento Nr. 1406/2002 pakeitimai, o antrasis straipsnis yra susijęs su reglamento įsigaliojimu. Lentelėje pateikiama Reglamento 1406/2002 pakeitimų apžvalga, o išsamesnė informacija pateikiama tolesniuose skirsniuose: Straipsnis | Sritis | Pakeitimai | 1 | Tikslai | Nauja redakcija | 2 | Uždaviniai | Nauja redakcija | 3 | Tikrinimai | Nauja redakcija | 4 | Skaidrumas | Nekeičiamas | 5 | Teisinis statusas | Nedideli 3 ir 4 dalių pakeitimai. | 6 | Personalas | Nekeičiamas | 7 | Privilegijos | Nekeičiamas | 8 | Atsakomybė | Nekeičiamas | 9 | Kalbos | Nekeičiamas | 10 | Administracinė valdyba | Nedideli 2 dalies pakeitimai: pakeičiamas c punktas, įtraukiami ca ir cb punktai, panaikinamas g punktas, pakeičiamas i punktas ir supaprastinamas l punktas. | 11 | Sudėtis | Nekeičiamas | 12 | Pirmininkas | Nekeičiamas | 13 | Posėdžiai | Nekeičiamas | 14 | Balsavimas | Nekeičiamas | 15 | Vykdomasis direktorius | 2 dalies pakeitimai (pakeičiamas a punktas, įtraukiami punktai aa ir ab, pakeičiami punktai b ir d, panaikinamas punktas g, panaikinama 3 dalis. | 16 | Paskyrimas | Nauja redakcija | 17 | Trečiosios šalys | Nekeičiamas | 18 | Biudžetas | Nedideli 1 dalies pakeitimai | 19 | Kontrolė | Nekeičiamas | 20 | Sukčiavimas | Nekeičiamas | 21 | Finansinės nuostatos | Nekeičiamas | 22 | Vertinimas | Nedideli 1 dalies pakeitimai | 23 | Pradžia | Nauja redakcija | 24 | Įsigaliojimas | Nekeičiamas | 5.1.1. 1 straipsnio (Tikslai) pakeitimas Kaip nurodyta pirmiau, reglamento tikslai išlieka nepakitę. Todėl Komisija siūlo tik nedidelius 1 straipsnio pakeitimus. 5.1.2. 2 straipsnio (Uždaviniai) pakeitimai Kadangi dabartinis straipsnio tekstas yra sunkiai suprantamas, Komisija siūlo naują jo redakciją išlaikant ankstesnę struktūrą. Tikslas – aiškiau apibrėžti EJSA uždavinius vartotojui patogia forma. Siūlomą straipsnį sudaro 5 dalys. Įvadinėje dalyje išdėstytos agentūros veiklos sritys, pasinaudojant 1 straipsnio išaiškinimais. Komisijos galutinė atsakomybė dėl ES acquis įgyvendinimo yra primenama 4 konstatuojamoje dalyje. 2–5 dalyse išvardyti įvairūs EJSA uždaviniai skirtingų atsakovų atžvilgiu. 5.1.3. 3 straipsnio (Tikrinimai) pakeitimai Siekdama tinkamai atspindėti institucinį EJSA vaidmenį ES teisės aktų įgyvendinime, Komisija siūlo naują 3 straipsnio redakciją. Nuoroda į administracinės valdybos apibrėžtą politiką panaikinama. Iš tikrųjų, nusprendžiant dėl „apsilankymų politikos“, kuri daro poveikį vietos administracijai, gali kilti valstybių narių atstovų interesų konfliktas. Vietoj to Komisija siūlo sekti Europos aviacijos saugos agentūros pavyzdžiu dėl agentūros veiklos darbo metodų nustatymo šioje srityje[22]. Tai užtikrina visų suinteresuotųjų šalių (agentūros, valstybių narių, Komisijos) dalyvavimą tuo pačiu atsižvelgiant į institucijų vaidmenis ir pareigas. 5.1.4. 5 straipsnio (Teisinis statusas, administracinė tvarka, regioniniai centrai) pakeitimai Siūlomu 3 dalies pakeitimu Komisija siekia panaikinti dabartinius regioninio centro veiklos apribojimus (dabar jo veikla išskirtinai apsiriboja laivų eismo stebėsena pagal Direktyvą 2002/59). Siūlomas pakeitimas nereiškia, kad Komisija pateiks prašymą EJSA administracinei valdybai dėl regioninio centro įkūrimo. Pirmiausiai turės būti aiškiai įrodytas tokio regioninio centro reikalingumas. Siūlomas 4 dalies pakeitimas atspindi EJSA aktyvėjantį dalyvavimą sprendžiant jūrų transporto klausimus regioniniu ir tarptautiniu lygmenimis, pavyzdžiui, dalyvaujant LRIT ir vystant ES jūrų priežiūrą. Tam reikia, kad agentūra vykdytų administracinį bendradarbiavimą su kitomis įstaigomis. Vykdomasis direktorius atstovauja agentūrai, todėl jis gali įpareigoti agentūrą pasirašydamas administracines sutartis, jei jos nėra tarptautiniai susitarimai. Siekiant skaidrumo, administracinė valdyba turi pateikti atitinkamą informaciją. 5.1.5. 10 straipsnio (Administracinė valdyba) pakeitimai Komisija siūlo šiuos 10 straipsnio 2 dalies pakeitimus: - c punkte turi būti pakeista nuoroda į 2 straipsnį; - nauji ca ir cb punktai yra susiję su administracinės valdybos priimta EJSA daugiamete strategija ir daugiamečiu personalo politikos planu; - atitinkamai dėl padaryto 3 straipsnio pakeitimo g punktas turi būti panaikintas; - i punkte turi būti apibūdinti nauji departamento vadovų etatai; - l punkte dėl 15 straipsnio 2 dalies g punkto supaprastinimo galima padaryti atitinkamus supaprastinimus, susijusius su atskira ataskaita dėl reagavimo į taršą priemonių. 5.1.6. 15 straipsnio (Vykdomasis direktorius) pakeitimai Komisija siūlo padaryti tam tikrus 15 straipsnio 2 dalies pakeitimus dėl vykdomojo direktoriaus. Dauguma pakeitimų reikalingi dėl redakcinių priežasčių, padarius pakeitimus kituose straipsniuose. Pagaliau, 3 dalis gali būti panaikinta, nes jos tekstas perkeltas į 16 straipsnį. 5.1.7. 16 straipsnio (Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų paskyrimas) pakeitimai Išplėtus agentūrą, (2010 m. buvo įdarbinti apytiksliai 242 darbuotojai), vykdomajam direktoriui reikia pagalbos valdymo lygmeniu. Nuo 2008 m. birželio mėn. EJSA organizacijos schemoje viduriniame valdymo lygmenyje numatyti trys departamentų vadovai ir tai atitinka kitų panašaus dydžio ES agentūrų padėtį. Todėl naujojoje teksto formuluotėje nereikalaujama, kad EJSA personalo plane būtų nurodyti nauji etatai. Straipsnio pavadinimas yra pakeičiamas ir nustatoma, kad departamentų vadovus skiria vykdomasis direktorius, pritarus administracinei valdybai. 5.1.8. 18 straipsnio (Biudžetas) pakeitimai Kadangi LRIT tinklas apima visą pasaulį, EJSA keisis laivybos duomenimis su kitais duomenų centrais, įskaitant išsamią sąskaitų pateikimo sistemą. Nors dabartiniame EJSA reglamente už įvairias paslaugas jau numatyti mokesčiai, kurie yra vienas agentūros pajamų šaltinis (žr. 18 straipsnio 1 dalies c punktą), turėtų būti įtraukta techninė „mokesčių“ sąvoka. Skirtingai nuo kitų agentūrų, nesitikima ir neketinama, kad didžioji EJSA pajamų dalis bus gaunama imant mokesčius. ES įnašas išliks svarbiausiu EJSA finansavimo šaltiniu. 5.1.9. 22 straipsnio (Įvertinimas) pakeitimai Kaip rekomenduoja EJSA administracinė valdyba, nuostatose dėl agentūros išorės vertinimo turėtų būti numatyta, kad tokį vertinimą reikia atlikti reguliariai. 5.1.10. 23 straipsnio pakeitimai Šio straipsnio nuostatos dėl EJSA veiklos pradžios yra pasenusios ir gali būti panaikintos. Todėl straipsnis gali tapti standartiniu straipsniu dėl komiteto įsteigimo. Jūrų saugumo srityje 2002 m. Reglamentu (EB) Nr. 2099/2002 buvo sukurtas bendras Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas, kuris turėtų teikti pagalbą Komisijai įgyvendinant šį reglamentą. Primenama, kad agentūros veiklos darbo metodai tikrinimų srityje (3 straipsnis) nustatomi laikantis komitologijos procedūrų. 2010/0303 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (EB) […/….] kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavę pasiūlymą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[23], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[24], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros[25], kadangi: 1. 2002 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1406/2002[26] buvo įsteigta Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra), siekiant užtikrinti aukštą, vienodą ir veiksmingą jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos lygį. 2. Remdamasi Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 22 straipsniu, 2007 m. agentūros administracinė valdyba užsakė nepriklausomą reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Remdamasi šiuo vertinimu, 2008 m. birželio mėn. ji paskelbė rekomendacijas dėl Reglamento (EB) Nr. 1406/2002, agentūros ir jos darbo metodų pakeitimų. 3. Remiantis išorės vertinimo rezultatais, administracinės valdybos rekomendacijomis ir daugiamete strategija, reikėtų aiškiau išdėstyti ir atnaujinti kai kurias Reglamento (EB) Nr 1406/2002 nuostatas. Be to, dėl jūrų saugumo politikos pokyčių ES ir tarptautiniu lygmeniu agentūrai turėtų būti suteikta tam tikrų papildomų uždavinių. Siekiant užtikrinti veiksmingą išlaidų ir biudžeto lėšų panaudojimą, būtina išsami peržiūra ir perskirstymas. Taip būtų galima trečdalį papildomų personalo poreikių, susijusių su naujomis užduotimis, patenkinti agentūrai perskirsčius vidinius išteklius. 4. Reikėtų aiškiau išdėstyti kai kurias nuostatas dėl konkretaus agentūros ypatingų agentūros valdymo aspektų. Atsižvelgdama į Komisijai suteiktą ypatingą atsakomybę įgyvendinti Sutartyje numatytų sričių politiką, Komisija agentūrai turėtų teikti politines rekomendacijas dėl to, kaip ji turėtų įgyvendinti savo uždavinius, kartu visapusiškai gerbdama agentūros teisinį statusą ir jos vykdomojo direktoriaus nepriklausomybę, kaip tai nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1406/2002. 5. Agentūra turėtų veikti Sąjungos labui. Tai apima ir agentūros veiksmų laisvę už ES teritorijos ribų savo kompetencijos srityse. 6. Agentūra turėtų Komisijai teikti didesnę pagalbą, susijusią su jos kompetencijos sritims priklausančia mokslinių tyrimų veikla. Tačiau reikėtų siekti, kad agentūros veikla nesidubliuotų su veikla, vykdoma pagal esamą ES mokslinių tyrimų sistemą. Visų pirma, agentūra neturėtų vadovauti mokslinių tyrimų projektams. 7. Pasibaigus galioti 2000 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 2850/2000/EB[27] nustatytai ES bendradarbiavimo atsitiktinės arba tyčinės jūros taršos srityje sistemai, agentūra turėtų tęsti tam tikrą pagal nebegaliojančią sistemą vykdytą veiklą, ir ypač pasinaudoti konsultacinėje techninėje grupėje įgyta patirtimi greitai reaguoti į atsitiktinę ar tyčinę jūros taršą. 8. Naujausi įvykiai parodė, kokį pavojų naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje veikla kelia jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Agentūros reagavimo įgūdžiai turėtų būti naudojami ir reaguojant į tokios veiklos sukeltą taršą. Be to, agentūra turėtų padėti Komisijai tirti jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugumą, siekdama nustatyti jų galimus trūkumus, remdamasi patirtimi, kurią ji įgijo šiose srityse: jūrų saugumo, apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į taršą jūrose. 9. ES sukūrė išsamią jūrų transporto strategiją iki 2018 m., kuri apima „e.jūrų sistemos“ koncepciją. Be to, Sąjunga kuria jūrų priežiūros tinklą. Agentūros turimos jūrų priežiūros sistemos ir programos padėtų įgyvendinti šių sričių politiką. Todėl agentūra turėtų suinteresuotiems partneriams suteikti galimybę naudotis turimomis sistemomis ir duomenimis. 10. Agentūra įgijo autoritetingos ES jūrų transporto duomenų teikėjos reputaciją, o šie duomenys yra reikalingi ir svarbūs vykdant kitą ES veiklą. Savo veikla, ypač susijusia su uosto valstybės kontrole, jūrų eismo ir laivybos maršrutų stebėsena, taip pat su pagalba nustatant galimus teršėjus, agentūra turėtų prisidėti prie tam tikrų ES pakrantės operacijų sąveikos stiprinimo. Be to, agentūra, kaupdama duomenis ir vykdydama jų stebėseną, turėtų taip pat rinkti esminę informaciją apie galimus naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos jūroje pavojus jūrų transportui ir jūrų aplinkai. 11. Agentūros sistemos, programos, patirtis ir duomenys taip pat svarbūs siekiant geros jūrų vandenų aplinkos būklės tikslo, kaip tai nurodyta 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2008/56/EB[28], ypač dėl geros jūrų vandenų aplinkos būklės sudėtinių dalių, susijusių su laivyba, konkrečiai, balasto vandens, jūrą teršiančių šiukšlių, povandeninio triukšmo. 12. Agentūra vykdo tikrinimus, siekdama padėti Komisijai įvertinti, ar veiksmingai įgyvendinami ES teisės aktai Reikėtų tiksliai nustatyti agentūros, Komisijos, valstybių narių ir administracinės valdybos vaidmenis. 13. Komisija ir agentūra turėtų artimai bendradarbiauti rengdamos su tikrinimais susijusius agentūros veiklos darbo metodus. Tol, kol neįsigaliojo su tais darbo metodais susijusios priemonės, agentūra, vykdydama tikrinimus, turėtų laikytis esamos tikrinimų tvarkos. 14. Agentūros veiklos darbo metodų, taikomų atliekant tikrinimus, reikalavimai turėtų būti priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[29]. 15. Todėl Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002 reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 pakeitimai Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 iš dalies keičiamas taip: 1) 1–3 straipsniai pakeičiami taip: „1 straipsnis Tikslai 1. Šiuo reglamentu įsteigiama Europos jūrų saugumo agentūra (toliau – agentūra). Agentūra veikia Sąjungos labui. 2. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia reikiamą aukštos kompetencijos techninę ir mokslinę pagalbą, siekdama padėti joms tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus jūrų saugumo, apsaugos jūroje ir taršos iš laivų prevencijos srityje, stebėti priemonių įgyvendinimą ir įvertinti jų veiksmingumą vietoje. 3. Agentūra valstybėms narėms ir Komisijai teikia techninę ir mokslinę pagalbą atsitiktinės arba tyčinės taršos iš laivų srityje ir, gavusi prašymą, papildomomis priemonėmis, išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu sustiprina valstybių narių reagavimo į taršą mechanizmus (tačiau tai neturi panaikinti pakrančių valstybių narių atsakomybės turėti tinkamus reagavimo į taršą mechanizmus), ir atsižvelgia į esamą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą šioje srityje. Jos veiksmai grindžiami ES civilinės saugos sistema, nustatyta Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas[30]. 2 straipsnis Agentūros uždaviniai 1. Siekdama užtikrinti 1 straipsnyje nurodytų tikslų tinkamą įgyvendinimą, agentūra vykdo šio straipsnio 2 dalyje išvardytus uždavinius šiose srityse: jūrų saugumo ir apsaugos jūroje, taršos iš laivų prevencijos ir reagavimo į jūrų taršą. 2. Agentūra padeda Komisijai: a) atlikti paruošiamąjį darbą prieš atnaujinant ir tobulinant susijusius ES teisės aktus, visų pirma atsižvelgiant į tarptautinių teisės aktų raidą toje srityje; b) veiksmingai įgyvendinti susijusius ES teisės aktus, visų pirma vykdydama šio reglamento 3 straipsnyje nurodytus tikrinimus ir teikdama techninę pagalbą Komisijai, kai šioji atlieka pagal Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 725/2004[31] 9 straipsnio 4 dalį jai pavestus tikrinimus; ji gali Komisijai teikti pasiūlymus dėl galimo susijusių ES teisės aktų tobulinimo; c) teikti techninę pagalbą, kuri yra reikalinga dalyvaujant TJO, TDO techninėse įstaigose, Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės ir kitų susijusių tarptautinių arba regioninių organizacijų darbe; d) kurti ir įgyvendinti su agentūros uždaviniais susijusią ES politiką, pavyzdžiui, Jūrų greitkeliai, Europos jūrų erdvė be kliūčių, „e.jūrų sistemos“, vidaus vandens keliai, Jūrų strategijos pagrindų direktyva, klimato kaita, ir tirti jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugumą; e) įgyvendinti su agentūros uždaviniais susijusias ES programas, pavyzdžiui, Aplinkos ir saugumo pasaulinės stebėsenos sistemą GMES ir bendradarbiavimo su Europos kaimyninėmis šalimis programas; f) tirti įgyvendinamus arba jau įgyvendintus su agentūros veiklos sritimis susijusius mokslinių tyrimų projektus; t. y. nustatyti, kokių tolesnių teisinių priemonių būtų galima imtis atlikus konkrečius mokslinius tyrimus,, ir nustatyti pagrindines tolesnių ES mokslinių tyrimų temas ir prioritetus; g) atlikti visus kitus uždavinius, kurie bus jai paskirti esamais ir būsimais susijusios srities ES teisės aktais. 3. Agentūra dirba su valstybėmis narėmis, kad: a) tam tikrais atvejais organizuotų susijusią mokymo veiklą srityse, už kurias yra atsakingos uosto valstybė, vėliavos valstybė ir pakrantės valstybė; b) tobulintų techninius sprendimus, įskaitant susijusių paslaugų teikimą, ir teiktų su ES teisės aktų įgyvendinimu susijusią techninę pagalbą; c) atsitiktinės arba tyčinės jūrų taršos atveju papildomomis priemonėmis, išlaidų efektyvumą užtikrinančiu būdu, pasinaudodama Sprendimu 2007/779/EB, Euratomas nustatyta ES civilinės saugos sistema, stiprintų jų reagavimo į taršą veiksmus, kai to prašoma; šiuo atveju agentūra padeda nukentėjusiai valstybei narei, kuriai vadovaujant atliekamos valymo operacijos. 4. Agentūra padeda valstybėms narėms ir Komisijai: a) laivų eismo stebėsenos srityje, visų pirma skatina pakrančių valstybių bendradarbiavimą laivybos srityse, susijusiose su Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2002/59/EB[32] nurodytomis politikos sritimis, kuria ir taiko informacijos sistemas, reikalingas tos direktyvos tikslams įgyvendinti. Be to, ji padeda kurti ES jūrų sričiai skirtą bendrą informacijos mainų aplinką; b) tirti avarijas jūrose pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/18/EB[33]; agentūra padės valstybėms narėms vykdyti didelių avarijų jūrose tyrimus ir nagrinėja avarijų tyrimo ataskaitas, siekdama nustatyti pridėtinę vertę Europos Sąjungai, t. y. patirtį , iš kurios reikėtų pasimokyti; c) teikdama objektyvius, patikimus ir palyginamus statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, agentūra įgalina Komisiją ir valstybes nares imtis reikiamų priemonių jų veiksmams pagerinti ir turimų priemonių veiksmingumui įvertinti. Tokie uždaviniai apima techninių duomenų rinkimą, registravimą ir vertinimą, sistemingą turimų duomenų bazių naudojimą, įskaitant jų kryžminį papildymą, ir tam tikrais atvejais – papildomų duomenų bazių kūrimą. Remdamasi surinktais duomenimis, agentūra padeda Komisijai skelbti informaciją apie laivus pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/16/EB[34]. Agentūra taip pat padeda Komisijai ir valstybėms narėms vykdyti veiklą, kuria siekiama– gerinti neteisėtai teršalus išmetančių laivų aptikimą ir patraukimą baudžiamojon atsakomybėn remiantis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/35/EB[35]. 5. Agentūra Komisijos prašymu teikia techninę pagalbą dėl susijusių ES teisės aktų įgyvendinimo valstybėms, pateikusioms paraiškas dėl stojimo į Sąjungą, visoms Europos kaimynystės politikos šalims ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės šalims. Agentūra, Komisijos prašymu, pagal Tarybos sprendimu 2007/779/EB, Euratomas nustatytą ES civilinės saugos sistemą toms valstybėms taip pat teikia pagalbą atsitiktinės arba tyčinės jūrų taršos atvejutomis pačiomis sąlygomis, kurios taikomos valstybėms narėms, kaip tai nurodyta šio straipsnio 3 dalies c punkte. Šie uždaviniai koordinuojami su dabartinėmis regioninio bendradarbiavimo programomis ir tam tikrais atvejais apima susijusios mokymo veiklos organizavimą. 3 straipsnis Tikrinimai 1. Siekdama atlikti jai pavestus uždavinius ir padėti Komisijai atlikti Sutartyje numatytas pareigas, visų pirma įvertinti, ar Sąjungos teisės aktai įgyvendinami veiksmingai, agentūra valstybėse narėse vykdo tikrinimus. Nacionalinės valstybių narių valdžios institucijos palengvina agentūros personalo darbą. Be to, agentūra Komisijos vardu vykdo tikrinimus trečiosiose šalyse, kaip tai numatyta ES teisės aktuose, ypač Sąjungos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 391/2009[36] pripažintose organizacijose, ir tikrina jūreivių rengimą ir atestavimą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB[37]. 2. Agentūros veiklos darbo metodams, kurių laikantis vykdomi 1 dalyje nurodyti tikrinimai, taikomi reikalavimai, kurie turi būti priimti pagal 23 straipsnio 2 dalyje nurodytą tvarką. 3. Pririekus ir visais atvejais užbaigus tikrinimų ciklą agentūra tiria to tikrinimų ciklo ataskaitas, siekdama nustatyti horizontalius rezultatus ir padaryti bendras išvadas dėl taikomų priemonių veiksmingumo. Agentūra tyrimo rezultatus pateikia Komisijai, kad šie būtų toliau aptarti su valstybėmis narėmis.“ 2) 5 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip: „3. Komisijos prašymu, administracinė valdyba gali nuspręsti, suinteresuotoms valstybėms narėms sutikus, įkurti regioninius centrus, būtinus siekiant įgyvendinti agentūros uždavinius veiksmingiausiu ir naudingiausiu būdu. 4. Agentūrai atstovauja vykdomasis direktorius. Vykdomasis direktorius agentūros vardu su kitomis įstaigomis, dirbančiomis agentūros veiklos srityse, gali sudaryti administracinius susitarimus prieš tai pranešęs administracinei valdybai.“ 3) 10 straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip: a) c punktas pakeičiamas taip: „c) darbo programos ruošimo planuose nagrinėja valstybių narių techninės pagalbos prašymus, kaip nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje; ca) priima daugiametę agentūros strategiją penkeriems metams, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę; cb) priima agentūros daugiametį personalo politikos planą;“ b) g punktas išbraukiamas. c) i punktas pakeičiamas taip: „i) drausminę valdžią vykdo per vykdomąjį direktorių ir departamento vadovus, nurodytus 16 straipsnyje;“ d) l punktas pakeičiamas taip: „peržiūri k punkte nurodyto išsamaus plano finansinį vykdymą ir biudžetinius įsipareigojimus, nurodytus Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (EB) Nr. 2038/2006[38].“ 4) 15 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalies a ir b punktai pakeičiami taip: „a) rengia daugiametę agentūros strategiją ir pasikonsultavęs su Komisija teikia ją administracinei valdybai likus mažiausiai 8 savaitėms iki susijusio valdybos posėdžio; aa) rengia daugiametį agentūros personalo politikos planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia jį administracinei valdybai; ab) rengia metinę darbo programą ir agentūros parengties ir reagavimo į taršą veiklos išsamų planą ir pasikonsultavęs su Komisija teikia juos administracinei valdybai likus mažiausiai 8 savaitėms iki susijusio valdybos posėdžio. Jis imasi reikiamų priemonių jų įgyvendinimui. Pagal 10 straipsnio 2 dalies c punktą jis atsako į visus Komisijos ar valstybės narės prašymus teikti pagalbą; b) pasikonsultavęs su Komisija ir laikydamasis 3 straipsnyje nurodytų reikalavimų, jis nusprendžia, ar reikėtų vykdyti tame pačiame 3 straipsnyje numatytus tikrinimus. Jis glaudžiai bendradarbiauja su Komisija rengdamas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas priemones;“ b) 2 dalies d punktas pakeičiamas taip: „d) organizuoja veiksmingą stebėsenos sistemą, kad galėtų palyginti agentūros laimėjimus su šiame reglamente nustatytais jos darbo tikslais ir uždaviniais. Jis užtikrina, kad agentūros organizacinė struktūra bus nuolat atnaujinama atsižvelgiant į kintančius poreikius ir neviršijant turimų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Dėl to vykdomasis direktorius kasmet parengia bendrosios ataskaitos projektą, kurį pateikia administracinei valdybai. Ataskaitą sudaro atskiras skyrius, skirtas agentūros išsamaus parengties ir reagavimo į taršą veiklos plano finansiniam vykdymui, ir pateikiama naujausia informacija apie visų pagal tą planą finansuojamų veiksmų būklę. Jis nustato pripažintus profesinius standartus atitinkančią reguliaraus įvertinimo tvarką;“ c) 2 dalyje išbraukiamas g punktas. d) 3 dalis išbraukiama. 5) 16 straipsnis pakeičiamas taip: „16 straipsnis Vykdomojo direktoriaus ir departamento vadovų skyrimas 1. Agentūros vykdomąjį direktorių skiria ir atleidžia administracinė valdyba. Vykdomasis direktorius renkamas iš Komisijos siūlomo kandidatų sąrašo penkerių metų laikotarpiui remiantis nuopelnais ir dokumentais pagrįstais administraciniais bei valdymo įgūdžiais, taip pat profesine kompetencija ir patirtimi, susijusia su jūrų saugumu, apsauga jūrose, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą. Prieš paskiriant vykdomuoju direktoriumi, administracinės valdybos atrinktas kandidatas gali būti kviečiamas padaryti pareiškimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus. Administracinė valdyba sprendimą priima visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. 2. Administracinė valdyba, Komisijos pasiūlymu, ir atsižvelgdama į vertinimo ataskaitą, gali pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją ne ilgiau kaip trejiems metams. Administracinė valdyba priima sprendimą visų balso teisę turinčių narių keturių penktadalių balsų dauguma. Administracinė valdyba informuoja Europos Parlamentą apie ketinimą pratęsti vykdomojo direktoriaus kadenciją. Likus mėnesiui iki kadencijos pratęsimo, vykdomasis direktorius gali būti pakviestas (-a) padaryti pranešimą kompetentingame Europos Parlamento komitete ir atsakyti į jo narių klausimus. Jei kadencija nepratęsiama, vykdomasis direktorius toliau eina pareigas tol, kol paskiriamas naujas vykdomasis direktorius. 3. Vykdomajam direktoriui gali padėti vienas ar daugiau departamento vadovų. Kai vykdomojo direktoriaus nėra arba jis negali dalyvauti, jo funkcijas perima vienas iš departamento vadovų. 4. Departamento vadovai skiriami remiantis nuopelnais ir dokumentais pagrįstais administraciniais bei valdymo įgūdžiais, taip pat profesine kompetencija ir patirtimi, susijusia su jūrų saugumu, apsauga jūrose, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą. Departamento vadovus skiria ar atleidžia vykdomasis direktorius, prieš tai gavęs administracinės valdybos sutikimą.“ 6) 18 straipsnio 1 dalies c punktas pakeičiamas taip: „c) mokesčiai ir rinkliavos už leidinius, mokymo ir (arba) kitas agentūros teikiamas paslaugas.“ 7) 22 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: „1. Reguliariai ir bent kartą per penkerius metus administracinė valdyba paveda atlikti nepriklausomą šio reglamento įgyvendinimo išorės vertinimą. Komisija agentūrai suteikia galimybę naudotis visa informacija, kuri, pastarosios manymu, reikalinga tokiam vertinimui.“. 8) 23 straipsnis pakeičiamas taip: „23 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Jūrų saugumo ir teršimo iš laivų prevencijos komitetas (COSS), įsteigtas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2099/2002[39] 3 straipsnį. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.“ 2 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse pagal sutartis. Priimta Briuselyje […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO / INICIATYVOS STRUKTŪRA Pasiūlymo / Iniciatyvos pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantį Europos jūrų saugumo agentūrą Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[40] 06: Energetika ir transportas 0602: Sausumos, oro ir jūrų transporto politika 060202: Europos jūrų saugumo agentūra Nuostatų, susijusių su jūrų saugumu, apsauga jūroje, taršos iš laivų prevencija ir reagavimu į taršą, įgyvendinimas. Pasiūlymo / Iniciatyvos pobūdis ( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su nauja priemone po bandomojo projekto/parengiamosios priemonės[41] ( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Pasiūlyme / Iniciatyvoje nurodytas (-i) Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai) Tikslai ir (arba) pridėtinė vertė pagal Europe 2020 strategiją: Agentūra prisideda prie ES ekonomikai ir jos piliečiams skirto saugaus, patikimo ir darnaus jūrų transporto. Tai visiškai atitinka tris Europe 2020 strategijos prioritetus. – Pažangus augimas: žiniomis ir inovacijomis pagrįsto ūkio vystymas. Agentūra padeda kurti geriausius įmanomus techninius laivų standartus ir taip skatina žinias ir inovacijas. – Darnus augimas: tausiau išteklius naudojančio, ekologiškesnio ir konkurencingesnio ūkio skatinimas. Agentūra padeda užtikrinti taršos iš laivų prevenciją ir reaguoti į jūrų taršą įvairiose srityse. Laivybos sektorius prisidės prie 20-20-20 klimato ir (arba) energijos tikslų ir pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“. Agentūra atliks savo vaidmenį įgyvendinant šią strategiją atitinkamame sektoriuje. Integracinis augimas: didelio užimtumo ūkio, kuriame užtikrinta socialinė ir teritorinė sanglauda, skatinimas. Jūrų transportas yra svarbi sudėtinė dalis, padedanti užtikrinti salų ir atokiausių regionų teritorinę sanglaudą ir integraciją į ES. Agentūra prisideda prie saugaus, patikimo ir darnaus ES jūrų transporto kūrimo. GD MOVE indėlis įgyvendinant 2010 m. metinę politikos strategiją: agentūrų plėtra, valdymas ir koordinavimas (įskaitant EJSA) yra vienos iš pagrindinių GD MOVE veiklos rūšių; įgyvendinant trečiąjį jūrų saugumo teisės aktų paketą dalyvauja ne tik EJSA, bet ir GD MOVE (tai yra viena iš pagrindinių GD MOVE veiklos rūšių); Komunikate „Europos Sąjungos jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.“ Komisija išreiškė savo ketinimą „ peržiūrėti Europos jūrų saugumo agentūros įgaliojimus ir veiklą, siekdam[a] dar labiau padidinti techninę ir mokslinę pagalbą, kurią ji gali teikti valstybėms narėms ir Komisijai “ (COM (2009) 8, 2009 1 21, p. 7). Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Biudžeto sritis 06 02, konkretus tikslas Nr. 3 Transporto saugumo pagerinimas Susijusi (-ios) VGV/VGBS veiklos rūšis (-ys) 060202 Europos jūrų saugumo agentūra Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas / iniciatyva turėtų tiksliniams gavėjams / grupėms. Didesnė EJSA techninė pagalba valstybėms narėms ir Komisijai. EJSA techninė pagalba kaimyninėms šalims skatinant ES jūrų saugumo politikos įgyvendinimą. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo / iniciatyvos įgyvendinimo vertinimo rodiklius. EJSA veiksmingumo rodiklius nustato metinėse darbo programose. Metines darbo programas reguliariai tikrina administracinė valdyba. Metinė ataskaita yra pagrindinė kontrolės priemonė. Pasiūlymo / Iniciatyvos pagrindas (-ai) Trumpalaikis (-iai) ir ilgalaikis (-iai) poreikis (-iai) EJSA bus retai įgaliojama įgyvendinti naujus uždavinius. Papildoma ES dalyvavimo nauda EJSA buvo įsteigta kaip ES agentūra, kad padėtų įgyvendinti ES jūrų saugumo politiką. Panašios patirties išvados 2008 m. atlikus specialųjį EJSA vertinimą, taip pat 2009 m. atlikus bendrąjį ES agentūrų vertinimą, buvo nustatyta, kad agentūra Komisijai ir valstybėms narėms suteikia pridėtinę vertę. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Pasiūlymas, kuris papildo 2009 m. priimtą trečiąjį jūrų saugumo paketą, yra suderinamas su ES jūrų saugumo politika ir teisės aktais . Trukmė ir finansinis poveikis ( Pasiūlymas/iniciatyva yra ribotos trukmės - ( Pasiūlymas / Iniciatyva galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] - ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ( Pasiūlymas/iniciatyva yra neribotos trukmės - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis –2012–2014 m., - po to veikimas visu pajėgumu. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) [42] ( Centralizuotas tiesioginis Komisijos valdymas ( Centralizuotas netiesioginis valdymas perduodant įgyvendinimo užduotis: - ( vykdomosioms įstaigoms - ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[43] - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsniu. ( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis valstybėmis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės nuostatos Nurodyti šių nuostatų taikymo dažnumą ir sąlygas. Visų ES agentūrų darbas kontroliuojamas taikant griežtą stebėsenos sistemą, kuri apima vidaus audito pajėgumus, Komisijos vidaus audito tarnybą, administracinę valdybą, Komisiją, Audito Rūmus ir biudžeto valdymo instituciją. Ši sistema bus taikoma toliau. Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika Nėra. Numatoma (-os) kontrolė priemonė (-s) Netaikoma. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti esamas arba būsimas prevencijos ir apsaugos priemones Bus toliau taikomos šio reglamento 20 straipsnyje numatytos kovos su sukčiavimu priemonės. NUMATOMAS PASIŪLYMO / INICIATYVOS FINANSINIS POVEIKIS Paveikta (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) - Esamos išlaidų biudžeto eilutės Pagal daugiametės finansinės programos kategorijas ir biudžeto eilutes. Daugiametės finansinės programos kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas………………………...……….] | DA/NDA ([44]) | iš ELPA[45] šalių | iš šalių kandidačių[46] | iš trečiųjų šalių | iš šalių, nurodytų Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punkte | 1a | 06.02.02.01 [Įnašas į EJSA, I ir II antraštinės dalys] | DA | TAIP | NE | NE | NE | 1a | 06.02.02.02 [Įnašas į EJSA, III antraštinė dalis] | DA | TAIP | NE | NE | NE | Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | 1a | Augimas ir konkurencingumas | mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) - Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai - ( Pasiūlymui / Iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nereikalingi - ( Pasiūlymui / Iniciatyvai įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | ...įrašykite tiek metų, kiek reikia, kad būtų galima nustatyti poveikio trukmę (žr. 1.6 punktą) | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 1 | 1 | 1 | 1 | XX 01 01 02 (Delegacijos) | XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas) [55] | XX 01 02 01 (S, AĮD, DNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | XX 01 02 02 (S, AĮD, JED, VD ir DNE delegacijose) | XX 01 05 02 (S, AĮD, DNE, vykdantys tiesioginius mokslinius tyrimus) | Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) | IŠ VISO | 1 | 1 | 1 | 1 | XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus GD viduje, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD galėtų būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašas: Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | Koordinuoja Komisijos ir agentūros santykius, vykdo agentūros veiklos stebėseną, rengia Komisijos veiklą, kuria ji prisideda prie agentūros darbo. | Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa - ( Pasiūlymas / Iniciatyva atitinka esamą finansinį programavimą. - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą / iniciatyvą, reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinkite, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. […] - ( Įgyvendinant pasiūlymą / iniciatyvą būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[58]. Paaiškinkite, ką reikia atlikti, ir nurodykite atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. […] Trečiųjų šalių finansinis įnašas - Pasiūlyme / Iniciatyvoje bendras su trečiosiomis šalimis finansavimas nenumatytas - Pasiūlyme / Iniciatyvoje numatytas bendrasis finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2012 m. | 2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | ...įrašykite tiek metų, kiek reikia, kad būtų galima nustatyti poveikio trukmę (žr. 1.6 punktą) | Iš viso | Norvegijos ir Islandijos, kaip ELPA šalių, įnašas apskaičiuojamas kaip 2 % nuo papildomo biudžeto |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | |IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų |0,012 |0,020 |0,027 |0,028 | | | |0,087 | | Numatomas poveikis pajamoms - ( Pasiūlymas / Iniciatyva neturi finansinio poveikio pajamoms. - ( Pasiūlymas / Iniciatyva pajamoms turi tokį finansinį poveikį: - ( nuosaviems ištekliams - ( įvairioms pajamoms [1] Reglamentas pirmą kartą iš dalies pakeistas 2003 m. liepos 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1644/2003, OL L 245, 2003 9 29, p. 10. [2] Reglamentas antrą kartą iš dalies pakeistas 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 724/2004, OL L 129, 2004 4 29, p. 1. [3] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo (OL L 129, 2004 4 29, p. 6.). [4] Reglamentas trečią kartą iš dalies pakeistas 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2038/2006, OL L 394, 2006 12 30, p. 1, taip pat žr. klaidų ištaisymą OL L 30, 2007 2 3, p. 12. [5] http://www.emsa.europa.eu/ [6] Žr. COM (2005) 585, 2005 11 23, p. 5. [7] Žr. COM (2009) 8, 2009 1 21, p. 7. [8] Žr. Tarybos pranešimą spaudai, dokumentas 8176/09, p. 28. [9] Žr. 2005 m. rugsėjo 7 d. Direktyvos 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo 11 straipsnį, OL L 255, 2005 9 30, p. 11. [10] Žr. EJSA interneto svetainę http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Be to, Cowi ataskaitos santrauką galite rasti kartu pridedamo poveikio vertinimo II priede. [11] Žr. COWI tyrimą, p. 6. [12] Žr. EJSA interneto svetainę http://www.emsa.europa.eu/end179d003d002.html. Be to, rekomendacijas galima rasti kartu pridedamo poveikio vertinimo I priede. [13] OL L 131, 2009 5 28, p. 11-135. [14] Žr. komunikatą „Jūrų priežiūros integravimas. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka“ COM (2009) 538 galutinis. [15] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (OL L 164, 2008 6 25, p. 19). [16] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 725/2004 dėl laivų ir uostų įrenginių apsaugos stiprinimo, OL L 129, 2004 4 29, p. 6. [17] 2005 m. spalio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/65/EB dėl uostų apsaugos stiprinimo, OL L 310, 2005 11 25, p. 28. [18] Reglamento Nr. 1406/2002 2 straipsnio b punkto iv dalyje dabar numatoma, kad: „Ši Agentūros pagalba Komisijai bus taikoma tik laivams bei atitinkamoms kompanijoms ir pripažintoms apsaugos organizacijoms, įgaliotoms vykdyti tam tikrą su apsauga susijusią veiklą“ . [19] Žr. 3 straipsnio 1 dalį: „Siekdama atlikti jai patikėtus uždavinius, agentūra gali lankytis valstybėse narėse pagal administracinės valdybos nustatytą politiką.“ Visą dokumento tekstą rasite http://www.emsa.europa.eu/end179d003d001.html 2004 prie 2004 m. birželio 25 d. įvykusio valdybos susirinkimo sprendimų. [20] Žr. komunikatą. „Europos agentūros. Tolesnės veiklos kryptys“ COM (2008) 135. [21] Teisę balsuoti turi 27 ES valstybių narių atstovai, o jos neturi 4 sektorių, kurie yra labiausiai susiję su agentūros vykdoma veikla, specialistai ir po vieną atstovą iš Norvegijos ir Islandijos. [22] Žr. 2008 m. vasario 20 d. Reglamentą (EB) Nr. 216/2008 dėl bendrųjų taisyklių civilinės aviacijos srityje ir įsteigiantį Europos aviacijos saugos agentūrą, OL L 79, 2008 3 19, p. 1, ir įgyvendinantį 2006 m. gegužės 16 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 736/2006 dėl Europos aviacijos saugos agentūros darbo metodų vykdant standartizacijos patikrinimus, OL L 129, 2006 5 17, p. 10. [23] OL C[…], […], p. […]. [24] OL C[…], […], p. […]. [25] OL C[…], […], p. […]. [26] OL L 208, 2002 8 5, p. 1. [27] OL L 332, 2000 12 28, p 1. [28] 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/56/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva), (OL L 164, 2008 6 25, p. 19). [29] OL L 184, 1999 7 17, p 23. [30] OL L 314, 2007 12 1, p 9. [31] OL L 129, 2004 4 29, p 6. [32] OL L 208, 2002 8 5, p. 10. [33] OL L 131, 2009 5 28, p. 114. [34] OL L 131, 2009 5 28, p. 57. [35] OL L 255, 2005 9 30, p. 11. [36] OL L 131, 2009 5 28, p. 11. [37] OL L 323, 2008 12 3, p. 33. [38] OL L 394, 2006 12 30, p 1. [39] OL L 324, 2002 11 29, p. 1. [40] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGBS – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [41] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punktuose. [42] Išsamią informaciją apie valdymo metodus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti BudgWeb svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [43] Nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [44] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [45] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [46] Šalių kandidačių ir prireikus Vakarų Balkanų galimų šalių kandidačių. [47] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [48] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.). [49] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje. „Konkretus tikslas (-ai)...“ [50] Skirtingos rezultatų rūšys gali būti geriausiai apibūdinamos kaip agentūros techninė pagalba Komisijai ir valstybėms narėms. [51] Apskaičiuotos vidutinės sąnaudos vienam EJSA darbuotojui yra 98 050 EUR (EJSA skaičiavimais, metinės išlaidos darbuotojui yra 91 550 EUR 2011 m. + 5 % pridėtinės, infrastruktūros ir kelionių išlaidos + 2 % infliacija 2012 m.). Nuo 2013 m. sumos indeksuojamos 2 % (= n+1). [52] „Rezultatų skaičius“ apskaičiuojamas atsižvelgiant į reikalingų naujų etatų skaičių. Skaičiuojama, kad pagal šį rezultatą EJSA reikalingi žmogiškieji ištekliai yra iš viso +15 visos darbo dienos ekvivalentų, iš kurių 6 bus užpildyti EJSA perskirstant savus išteklius po vidaus veiklos ir išteklių peržiūros. 9 nauji etatai numatomi skirti taip: 4 nauji etatai 2012 m., 3 – 2013 m. ir 2 – 2014 m. [53] Šis rezultatas susijęs su technine pagalba kaimyninėms trečiosioms šalims. [54] „Rezultatų skaičius“ apskaičiuojamas atsižvelgiant į reikalingų naujų etatų skaičių. Skaičiuojama, kad pagal šį rezultatą EJSA reikalingi papildomi žmogiškieji ištekliai yra +3 visos darbo dienos ekvivalentų (trejus metus iš eilės skiriant po vieną etatą per metus). [55] S – sutartininkas; AĮD – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – „Jeune Expert en Délégation“ (jaunesnysis ekspertas delegacijoje); VD – vietinis darbuotojas; SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas; [56] Neviršijant ribos, nustatytos laikinai samdomiems darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [57] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [58] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.