Specialioji ataskaita ES išorės migracijos 
išlaidos pietinėse 
Viduržemio jūros regiono 
ir Rytų kaimynystės 
šalyse iki 2014 m. LT 2016  Nr. 09
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos: eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx  
Interneto svetainė:  eca.europa.eu  
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-4800-8 ISSN2 1831-0885 doi:10.2865/843195 QJ-AB-16-010-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-4756-8 ISSN2 1977-5725 doi:10.2865/070003 QJ-AB-16-010-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-4754-4 ISSN2 1977-5725 doi:10.2865/420986 QJ-AB-16-010-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
ES išorės migracijos 
išlaidos pietinėse 
Viduržemio jūros regiono 
ir Rytų kaimynystės 
šalyse iki 2014 m.
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 09
02
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–V Santrauka
1–20 Įvadas
2–20 ES išorės migracijos politika
2–5 Politikos pagrindas
6–8 Visuotinis požiūris į išorės migraciją
9 Pirmenybė kaimynystės šalims
10–11 Įvairios institucinės ir finansinės priemonės
12–16 Įvairūs ES išorės migracijos išlaidų šaltiniai
17–20 Finansavimo ir valdymo priemonės
21–26 Audito apimtis ir metodas
27–65 Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės poreikių nustatymas ir 
stebėjimo priemonės
27–31 Įvairūs politikos tikslai ne visada tarpusavyje susiję
32–37 Daugiau dėmesio turi būti skirta šalių partnerių poreikių nustatymui
38–51 Turi būti gerinamos stebėjimo ir vertinimo priemonės
52–60 Buvo sudėtinga patikrinti geografinius ir teminius prioritetus
61–65 Veiksmai išsisklaidę dideliame geografiniame regione
03 Turinys 
66–89 Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų veiksmingumą (TMPP ir EKPP) 
pietinėse Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
67–69 Dėl veiklos tikslų ir rezultatų rodiklių trūkumų tapo sudėtinga įvertinti projektų veiksmingumą
70–73 Veiksmingumui trukdantys veiksniai
8 langelis Geros praktikos pavyzdys
74 Veiksmingumo problemos trijose svarbiose srityse
75–81 Migracijos ir vystymosi ryšys
82–86 Paramos grąžinimui ir readmisijai priemonės: ribotas jų poveikis ir nevienoda ES nepriklausančių 
šalių parama
87–89 Žmogaus teisių apsauga: įtraukta į audituotus projektus, bet ne visada sėkmingai įgyvendinta
90–103 Sudėtingas keleto partnerių koordinavimas skirtingais lygmenimis
91–100 Valdymas buvo sudėtingas
101–102 Judumo partnerystės: būtina paaiškinti koordinavimą
103 Ateities perspektyvos
 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  ES, ES valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių pasirašytos judumo partnerystės
 II priedas.   2007–2013 m. pagal migracijos politikos išorės dimensiją skirtos, įsipareigotos skirti 
pagal sutartis ir išmokėtos sumos (milijonais eurų)
 III priedas.   Išlaidos išorės migracijos politikai: įvairios ES lėšų panaudojimo priemonės, kurių 
kiekvienai nustatyti savi tikslai ir savos strategijos
 IV priedas.  Audituotų projektų santrauka
 V priedas.   ES finansinės paramos įgyvendinimo priemonės (Migracijos ir prieglobsčio išorės dimensija)
 Komisijos atsakymai 
04
 Santrumpos  
ir akronimai
BMVI : Bendra migracijos ir vystymosi iniciatyva
DG ECHO : Humanitarinės pagalbos ir civilinės saugos generalinis direktoratas
EDŽTRP : Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė
EIVT : Europos išorės veiksmų tarnyba
EKPP : Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė
EPF : Europos plėtros fondas
Frontex : Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo 
agentūra
GD: Generalinis direktoratas
JTVP : Jungtinių Tautų vystymo programa
JTVPK : Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras
PNPP : Pasirengimo narystei pagalbos priemonė
SP: Stabilumo priemonė
TMO : Tarptautinė migracijos organizacija
TMPP : Teminė migracijos ir prieglobsčio programa
VBFP : Vystomojo bendradarbiavimo finansinė priemonė
VPMJ : ES visuotinis požiūris į migraciją ir judumą
VSF : Vidaus saugumo fondas
05
 Žodynėlis1
Gebėjimų stiprinimas : valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės savarankiškų gebėjimų didinimas stiprinant jų 
žinias, įgūdžius ir pozicijas. Gebėjimai gali būti stiprinami kartu su šalies partnerės vyriausybe įgyvendinant projektą 
arba vedant dvišalį ar daugiašalį dialogą.
Grąžinimas / grįžimas : šiuo terminu plačiai apibūdinamas, pavyzdžiui, pabėgėlių, prieglobsčio prašytojų ir 
sąlygas atitinkančių piliečių grįžimo ir (arba) grąžinimo šalies teritorijoje arba, kai išnaudoti visi teisėti pasilikimo ES 
valstybėje narėje būdai, iš priimančiosios šalies į kilmės arba tranzito šalį veiksmas arba procesas.
Judumas2: platesnė nei migracija sąvoka, nes ji taikoma įvairių kategorijų asmenims, pavyzdžiui, trumpalaikiams 
lankytojams, turistams, studentams, mokslininkams, verslininkams ar viešintiems šeimos nariams.
Migracija : asmens arba asmenų grupės judėjimas valstybėje arba kertant tarptautinę sieną. Migracijos trukmė, 
srautų formavimasis ir priežastys gali būti įvairūs; migracijai priskiriamas pabėgėlių, perkeltųjų asmenų, ekonominių 
migrantų ir kitų asmenų, pavyzdžiui, grįžtančiųjų pas savo šeimos narius, judėjimas.
Nelegali migracija : nėra aiškios arba visuotinai priimtos nelegalios migracijos, kuri susijusi su asmenų judėjimu 
nepaisant išvykimo, tranzito ir atvykimo šalių reguliavimo sistemų, apibrėžties. Tikslo šalių požiūriu nelegali 
migracija yra nelegalus atvykimas į šalį arba buvimas ar darbas joje. Išvykimo šalies požiūriu pažeidimas atsiranda 
tais atvejais, kai, pavyzdžiui, asmuo kerta tarptautinę sieną neturėdamas galiojančio paso arba kelionės dokumento. 
Nelegalūs migrantai yra asmenys, kurie patenka į suverenią valstybės teritoriją neturėdami galiojančio atvykimo 
dokumento, taip pat asmenys, kurie, atvykę turėdami galiojantį dokumentą, negali atnaujinti jiems išduoto leidimo 
ir (viršydami buvimo trukmę) lieka atvykimo šalyje.
Pabėgėlis : pabėgėliai yra asmenys, kurie, pagrįstai baimindamiesi persekiojimo dėl rasės, religijos, pilietybės, 
priklausymo tam tikrai socialinei grupei arba politinės nuomonės, paliko šalį, kurios piliečiai jie yra, ir negali arba dėl 
savo nuogąstavimų nenori naudotis tos šalies suteikiama apsauga.
Prieglobsčio prašytojas : migrantams prieglobsčio prašytojo statusas suteikiamas, kai jie kreipiasi arba dėl 
pabėgėlio statuso, arba dėl papildomos apsaugos ir kai jų prašymas tebėra svarstomas.
Projekto rezultatai : Kad būtų galima įvertinti projekto rezultatus, reikia apibrėžti šiuos aspektus:
a) aiškūs veiklos tikslai (pavyzdžiui, prijungti visus tam tikros gyvenvietės namų ūkius prie elektros tinklo);
b) indėlių ir išdirbių rodikliai, skirti įgyvendinant projektą suteiktų paslaugų, pristatytų prekių arba atliktų darbų 
kiekiui, kokybei ir trukmei įvertinti (pavyzdžiui, įsigyti ir pastatyti 200 elektros stulpų ir nutiesti 4 000 metrų 
elektros perdavimo linijos);
c) pradinės ir siektinos reikšmės (pavyzdžiui, jei jau pastatyta 500 elektros stulpų ir nutiesta 10 000 metrų elektros 
perdavimo linijos, tikslas yra pastatyti 700 elektros stulpų ir nutiesti 14 000 metrų elektros perdavimo linijos);
d) rezultatų rodikliai, kuriais įvertinamas projekto įgyvendinimo poveikis ir apibūdinamas tikslo pasiekimo lygis 
(pavyzdžiui, dabar visi 200 namų ūkių turės elektrą). Šiuo atveju taip pat gali būti nustatytos pradinės ir siektinos 
reikšmės (pavyzdžiui, elektrą turinčių namų ūkių skaičius padidėjo nuo 150 iki 200).
1 Visos apibrėžtys paimtos iš TMO Migracijos žodynėlio , nebent konkrečiu atveju nurodyta kitaip.
2 2011 m. lapkričio 18 d. komunikatas „Visuotinis požiūris į migraciją ir judumą“, COM(2011) 743 final .
06 Žodynėlis 
Readmisijos susitarimas : susitarimas, kuriuo nustatomos valstybės atliekamo neteisėtai atvykusių užsieniečių arba 
asmenų be pilietybės grąžinimo į jų kilmės šalį arba trečiąją šalį, pro kurią jie atvyko į juos grąžinti siekiančią šalį, 
procedūros.
Reintegracija : pakartotinis asmens įtraukimas į tam tikrą grupę, pavyzdžiui, pakartotinio migranto įtraukimo į jo(s) 
kilmės šalies visuomenę procesas.
Sienų valdymas : teisėtų verslininkų, turistų, migrantų ir pabėgėlių srautų palengvinimo ir neteisėto trečiųjų šalių 
piliečių atvykimo į tam tikrą šalį nustatymo ir prevencijos procesas. Sienų valdymo priemonės yra, be kita ko, 
valstybių nustatomi vizų reikalavimai, vežėjų transporto įmonėms, neteisėtai įvežančioms į teritoriją trečiųjų šalių 
piliečius, taikomos sankcijos ir užkardymas jūroje.
07
 Santrauka
I
ES bendros migracijos politikos išorės dimensija siekiama skatinti veiksmingą migracijos srautų valdymą bendra -
darbiaujant su kilmės ir tranzito šalimis. Šioje ataskaitoje nagrinėjamos dvi pagrindinės finansavimo priemonės 6 iš 
11 pietinių Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalių, Teminė migracijos ir prieglobsčio programa (TMPP) 
ir Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP), kurios abi buvo įvestos 2007–2013 m. laikotarpiu. Auditas 
neapima pokyčių migracijos srityje po 2014 m. ir ES atsako į dabartinę pabėgėlių krizę.
II
ES lėšos migracijos srityje buvo panaudojamos siekiant labai įvairių bendrų tikslų. Audito metu negalėjo būti nusta -
tyta visa iš ES biudžeto skirta suma, taip pat nebuvo aišku, ar išlaidos buvo paskirstytos atsižvelgiant į numatytus 
geografinius ir teminius prioritetus.
III
Remdamiesi atrinktų projektų patikrinimu, darome išvadą, kad ES išorės migracijos išlaidų (TMPP ir EKPP) veiksmin -
gumas pietinėse Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse gali būti pagerintas. Dažnai buvo sudėtinga 
išmatuoti ES lėšų panaudojimo rezultatus, kadangi tikslai apėmė labai plačią temų ir geografinę sritį ir nebuvo kie -
kybiškai įvertintų ir į rezultatus orientuotų rodiklių. Buvo sudėtinga įvertinti migracijos indėlį į vystymąsi, kuris yra 
vienas visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą prioritetų. Galiausiai, remiantis tikrintais projektais, galima teigti, kad 
į buveinės šalį grįžtančių migrantų indėlis buvo nedidelis.
Santrauka 08
IV
ES išorės migracijos išlaidas įgyvendino labai įvairios suinteresuotosios šalys. Šiuo tikslu turėjo būti koordinuojami 
įvairūs Komisijos departamentai, visų pirma jos generaliniai direktoratai, Europos išorės veiksmų tarnyba, ES dele -
gacijos ES nepriklausančiose šalyse ir nemažai ES agentūrų, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, kaimynystės 
šalimis ir trečiosiomis šalimis. Šis sudėtingas valdymas pareikalavo geriau organizuoto koordinavimo visais lygmeni -
mis ir didesnio ES delegacijų įsitraukimo sprendžiant migracijos klausimus.
V
Savo ataskaitą užbaigiame rekomenduodami Komisijai parengti aiškius ir išmatuojamus tikslus, kurie turi būti 
vykdomi taikant nuoseklias veiksmingu stebėjimu ir vertinimu grindžiamas ES finansavimo priemones ir tinkamą 
informacinę sistemą. Valdymo priemonės turi būti paprastesnės ir geriau koordinuojamos.
09
 Įvadas
01 
ES išorės migracijos politika apima labai įvairius klausimus, kaip antai judumą ir 
legalią migraciją, nelegalią migraciją, migraciją ir tarptautinės apsaugos plėtrą. 
Šis auditas yra paremtas iki 2014 m. pabaigos atliktu darbu tikrinant ES išorės 
migracijos išlaidas pietinėse Viduržemio jūros regiono ir Rytų kaimynystės šalyse 
(taip pat žr. 21–26 dalis). Šis auditas nebuvo skirtas Europos Sąjungoje ar ES 
valstybėms narėms teikiamai pagalbai. Jis taip pat tiesiogiai neapėmė priemonių, 
kurios buvo skirtos tik spręsti klausimus, susijusius su prašymais dėl prieglobsčio 
suteikimo ar duomenimis dėl nelegalios migracijos. Audito metu buvo nagrinė -
jamos dvi pagrindinės ES finansavimo priemonės ir jų išlaidos šešiose3 rytinės ir 
pietinės kaimynystės šalyse 2007–2013 m. Audito Rūmų audituotos išorės migra -
cijos išlaidos nebuvo susijusios su Sirijos pabėgėlių krizei skirtomis išlaidomis. 
Taigi, ataskaita neapima su 2015 m. susijusių įvykių ir ES veiksmų bei duomenų. 
Šio audito rezultatus mes skelbiame dabar, nes manome, kad šio audito nustatyti 
faktai ir rekomendacijos yra svarbūs Europos Sąjungai siekiant parengti tinkamas 
politines ir biudžetines atsakomąsias priemones atsižvelgiant į išorės migracijos 
politiką.
ES išorės migracijos politika
Politikos pagrindas
02 
Sutarties 67 straipsnyje reikalaujama, kad, remiantis valstybių narių tarpusavio so -
lidarumo principu, Europos Sąjungoje būtų sukurta bendra prieglobsčio, imigra -
cijos ir išorės sienų kontrolės politika. Europos Vadovų Taryba nustatė atitinkamas 
strategines gaires (68 straipsnis); jos buvo išdėstytos 2009–2014 m. Stokholmo 
programoje4, kurioje buvo pateiktas ES teisingumo, laisvės ir saugumo srities 
veiksmų planas. 2014 m. birželio mėn. Taryba patvirtino naująsias 2014–2019 m. 
strategines gaires.
03 
Pagrindinis bendros imigracijos politikos (Sutarties 79 straipsnis)  tikslas yra 
užtikrinti veiksmingą migracijos srautų valdymą, palankų režimą teisėtai valstybė -
se narėse gyvenantiems ES nepriklausančių šalių piliečiams ir nelegalios imigraci -
jos ir prekybos žmonėmis prevenciją bei sustiprintas kovos su jomis priemones.3 Alžyras, Gruzija, Libija, 
Moldova, Marokas ir Ukraina.
4 OL C 115, 2010 5 4, p. 1.
10 Įvadas 
04 
ES taip pat didelę reikšmę teikia migracijos srautų valdymui bendradarbiaujant su 
migrantų kilmės ir tranzito šalimis ir migracijos bei vystymosi ryšio stiprinimui.
05 
Taigi, ES bendra migracijos politika turi ir vidaus, ir išorės dimensiją. Šioje ataskai -
toje nagrinėjama išorės dimensija, kuri apibūdinama kitame skirsnyje.
Visuotinis požiūris į išorės migraciją
06 
2005 m. Taryba patvirtino visuotinį požiūrį į migraciją Afrikoje ir Viduržemio 
jūros regione. 2011 m. šis požiūris buvo išplėtotas į visuotinį požiūrį į migraciją ir 
judumą (VPMJ)5. Tarybos patvirtintas6, tačiau teisiškai neprivalomas VPMJ yra visa 
apimanti ES politikos strategija, skirta politiniam dialogui ir bendradarbiavimui 
išorės migracijos politikos klausimais.
07 
VPMJ nustatyti keturi bendri teminiai prioritetai, kurie jame apibūdinami kaip 
„vienodai svarbūs“:
a) legalios migracijos geresnis organizavimas ir gerai valdomo judumo 
skatinimas;
b) nelegalios migracijos prevencija ir kova su ja bei prekybos žmonėmis 
panaikinimas;
c) migracijos ir judumo poveikio vystymuisi didinimas;
d) tarptautinės apsaugos skatinimas ir prieglobsčio politikos išorės dimensijos 
stiprinimas.
08 
Pagarba žmogaus teisėms pagal šią politikos strategiją laikoma daugiasričiu 
prioritetu.5 COM(2011) 743 final ; 2012 m. 
gegužės 3 d. Tarybos 
dokumentas Nr. 9417/12 
„Tarybos išvados dėl visuotinio 
požiūrio į migraciją ir judumą“.
6 Patvirtinta 2012 m. 
gegužės mėn. Tarybos 
išvadose (Tarybos 
dokumentas Nr. 9417/12) ir 
pakartota 2014 m. 
balandžio mėn. (Tarybos 
dokumentas Nr. 8443/14).
11 Įvadas 
Pirmenybė kaimynystės šalims
09 
Nors VPMJ (2011 m. Komisijos komunikatas) buvo taikomas visuotiniu mastu, pir -
menybė buvo teikiama Europos kaimynystės šalims (žr.  1 diagramą )7: visų pirma 
pietinėms Viduržemio jūros regiono šalims (Alžyrui, Egiptui, Libijai, Marokui ir 
Tunisui) ir Rytų partnerystės šalims (Armėnijai, Azerbaidžanui, Baltarusijai, Gruzi -
jai, Moldovai ir Ukrainai). Kaimynystės regione buvo siekiama „tvirtos ir glaudžios 
partnerystės, grindžiamos abipusiu pasitikėjimu ir bendrais interesais, atveriant 
kelią didesnei regioninei integracijai“8. Europos kaimynystės šalys yra svarbios 
kilmės ir tranzito į ES šalys, taip pat jos pačios yra tikslo šalys.
Įvairios institucinės ir finansinės priemonės
10 
VPMJ buvo įgyvendinamas taikant labai įvairias priemones: žr. išsamesnę infor -
maciją 1 langelyje .1 langelisVPMJ įgyvendinti taikomos priemonės
 οPolitinės priemonės, pavyzdžiui, regioninės politikos dialogas ir judumo partnerystės.
 οTeisinės priemonės, pavyzdžiui, vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimai su ES nepriklausan -
čiomis šalimis (2015 m. sudaryta 17 tokių susitarimų).
 οES agentūrų, pavyzdžiui, Frontex teikiama operatyvinė parama.
 οĮvairi ES finansinė parama ES nepriklausančių šalių nacionalinėms administracijoms ir kitiems suinteresuo -
tiesiems subjektams (pavyzdžiui, tarptautinėms organizacijoms). Tokia parama apima įvairiais biudžeto 
ištekliais finansuojamas programas arba projektus ir konkrečią teminę programą, kurioje daugiausia dėme -
sio skiriama gebėjimų stiprinimui ir bendradarbiavimui migracijos ir prieglobsčio srityje ir kuri įgyvendina -
ma daugumoje ES nepriklausančių šalių, įskaitant Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančias šalis.7 Pagal 2005 m. visuotinį požiūrį 
į migraciją (VPM) geografiniu 
požiūriu daugiausia dėmesio 
skirta Afrikai (įskaitant Šiaurės 
Afriką). 2007 m. VPM buvo 
išplėtotas įtraukiant rytų ir 
pietryčių regionų šalis 
(2007 m. gegužės 16 d. 
komunikatas „Visuotinio 
požiūrio į migraciją taikymas 
Europos Sąjungos 
kaimyniniams rytų ir pietryčių 
regionams“, COM(2007) 247 
final ). Tai, kad pirmenybė 
teikiama Europos kaimynystės 
šalims, pakartota komunikate 
„Visuotinis požiūris į migraciją 
ir judumą“ (COM (2011) 743 
final ) ir pirmojoje šio požiūrio 
taikymo ataskaitoje (2014 m. 
vasario 21 d. Visuotinio 
požiūrio į migraciją ir judumą 
taikymo 2012–2013 m. 
ataskaita, COM(2014) 96 final ). 
Šie prioritetai pakartoti ne 
vienose Tarybos išvadose.
8 COM(2011) 743 final , p. 8.
12 Įvadas 1 diagrama
"
""
"""
""""
"
"
""
""
""
"
"
"""
"
""
"""
"""
""""
""
""
""
""
""
"
"""
"""
""
"
"LichtensteinBakuKyïvRigaOslo
Bern
RomeMinsk
VaduzParis
AmmanSofia
CairoTunis
RabatMoskow
Warsaw Berlin
ZagrebViennaPrague
BeirutAthensAnkara
TiranaSkopje
Madrid
LisbonLondonDublin
TbilisiTallinn
Vilnius
BaghdadYerevan
Nicosia
TripoliAlgiersHelsinki
Chisinau
BudapestBrussels
DamascusBelgrade
Sarajevo
VallettaReykjavík
LjubljanaStockholm
Amsterdam
Bucharest
PodgoricaBratislavaCopenhagen
LuxembourgRUSSIAN FEDERATION
SAUDI ARABIATURKEY
IRAQSPAINFRANCESWEDEN
ITALYFINLAND
POLAND
GERMANYNORWAY
ROMANIA
WESTERN SAHARA 'ICELAND
HUNGARYUNITED KINGDOM
BULGARIA
GREECEAUSTRIALATVIA
PORTUGALIRELANDLITHUANIA
CROATIASLOVAKIAESTONIA
CZECH REPUBLIC
SERBIABELGIUM
ALBANIASWITZERLANDNETHERLANDSDENMARK
SLOVENIA
BOSNIA AND
HERZEGOVINA
CYPRUSTHE FORMER YUGOSLAV
REPUBLIC OF MACEDONIA MONTENEGROLUXEMBOURG
MALTAANDORRAMONACO
ALGERIAEGYPT
LIBYAMOROCCO
TUNISIAJORDANSYRIA
ISRAELLEBANON
ALGERIAUKRAINEBELARUS
GEORGIA
AZERBAIJAN
ARMENIAMOLDOVA
Cartography: Eurostat — GISCO , 05/2015Administrative boundaries: © EuroGeographics © UN-FA O © Turkstat
0 200 400 600 800 km
Administracinės ribos: ©EuroGeographics ©UN-FAO ©Turkstat
Kartografija: Eurostatas – GISCO, 05/2015Europos kaimynystės šalys
Paaiškinimas : 
mėlyna – Europos Sąjunga, 
žalia – šalys, kurioms taikoma Europos kaimynystės politika.
Šaltinis : Eurostatas.
13 Įvadas 
11 
ES dalyvavo keliuose regioniniuose9 ir dvišaliuose dialoguose VPMJ taikymo 
klausimais. Septyni pagrindiniai regioniniai dialogai buvo vedami svarbiausiuose 
į pietus ir rytus nuo ES esančiuose regionuose. Per juos buvo rengiami regulia -
rūs oficialūs susitikimai ir stiprinamos bendradarbiavimo priemonės. Judumo 
partnerystės susitarimai yra esminis dvišalis dialogo prieglobsčio ir migracijos 
politikos klausimais su kaimynystės šalimis pagrindas. Jų tikslas yra aptarti abiem 
pusėms svarbius migracijos ir judumo klausimus, įskaitant, jei taikytina, trumpa -
laikį ir ilgalaikį judumą. Valstybių narių dalyvavimas yra savanoriškas ir teisiškai 
neprivalomas. Partnerystės judumo srityje susitarimuose nustatomi prioritetai ir 
susitariama dėl konkrečių iniciatyvų, o valstybės narės gali savanoriškai dalyvauti 
teikdamos finansavimą arba perduodamos patirtį. I priede  pateikiama aštuonių 
nuo 2008 m. pasirašytų susitarimų dėl partnerystės judumo srityje bei dalyvavu -
sių valstybių narių apžvalga.
Įvairūs ES išorės migracijos išlaidų šaltiniai
12 
Šiame skirsnyje aprašomos dvi pagrindinės ES išlaidų priemonės, remiančios išo -
rės migracijos politiką, ir kitos programos, kurios prisidėjo prie išorės migracijos 
politikos.
13 
Teminė migracijos ir prieglobsčio programa  (TMPP) buvo vienintelė programa, 
2007–2013 m. specialiai skirta išorės migracijos ir prieglobsčio srities uždaviniams 
spręsti. Jos teisinis pagrindas buvo Vystomojo bendradarbiavimo finansinės 
priemonės (VBFP) reglamento10 16 straipsnis. Bendras šios programos tikslas buvo 
padėti ES nepriklausančioms šalims užtikrinti „geresnį migracijos srautų valdymą 
visose jų dimensijose“. Todėl įgyvendinant TMPP buvo siekiama sutelkti veiksmus 
į rytinius ir pietinius migracijos maršrutus ir labiau stiprinti gebėjimus bei skatinti 
bendradarbiavimo iniciatyvas migracijos ir prieglobsčio srityse. Ji „nebuvo įsteig -
ta tiesiogiai nagrinėti pagrindines migracijos priežastis“11, 12.
14 
Už šios programos įgyvendinimą buvo atsakingas Tarptautinio bendradarbiavi -
mo ir vystymosi generalinis direktoratas. Maždaug du trečdaliai finansuojamų 
priemonių buvo atrinkta skelbiant kvietimus teikti pasiūlymus, o likęs trečdalis – 
Komisijai įgyvendinant tikslines iniciatyvas.9 Pagrindiniai regioninio 
dialogo procesai buvo 
Budapešto procesas, Prahos 
procesas, Rytų partnerystės 
migracijos ir prieglobsčio 
darbo grupė, Afrikos ir ES 
partnerystė migracijos, 
judumo ir užimtumo (MJU) 
srityse, Rabato procesas, AKR ir 
ES dialogas migracijos ir 
vystymosi klausimais ir ES ir 
Lotynų Amerikos ir Karibų 
valstybių bendrijos 
struktūrinis ir visapusiškas 
dialogas migracijos klausimais.
10 2006 m. gruodžio 18 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1905/2006, nustatantis 
vystomojo bendradarbiavimo 
finansinę priemonę (OL L 378, 
2006 12 27, p. 41).
11 Teminė programa 
„Bendradarbiavimas su 
trečiosiomis šalimis migracijos 
ir prieglobsčio srityse“ 
2011–2013 m. daugiametis 
strateginis dokumentas: http://
ec.europa.eu/europeaid/
thematic-programme-
cooperation-third-countries-
areas-migration-and-asylum-
2011-2013-multi-annual_en
12 2014–2020 m. TMPP pakeista 
Visuotinių viešųjų gėrybių ir 
uždavinių programos 
migracijos komponentu.
14 Įvadas 
15 
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė  (EKPP)13 pradėjo veikti 2007 m. 
kaip Europos kaimynystės politikos priemonė14. Tikslai buvo nustatyti ne EKPP re -
glamente, o Komisijos ir ES nepriklausančių šalių sudarytuose susitarimuose. EKPP 
lėšomis finansuojamais veiksmais buvo siekiama, be kitų dalykų, remti reformas ir 
stiprinti gebėjimus teisingumo ir vidaus reikalų srityje, įskaitant migraciją ir prie -
globstį (pavyzdžiui, integruotas sienų valdymas, readmisija), ir kovoti su prekyba 
žmonėmis, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu bei užtikrinti jų prevenciją.
16 
Keletas kitų programų, pavyzdžiui, vystomojo bendradarbiavimo finansinė 
priemonė, Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė ar stabilu -
mo priemonė, taip pat gali padėti įgyvendinti išorės migracijos politiką. Taip pat 
gali būti naudojama Pasirengimo narystei pagalbos priemonė ir Europos plėtros 
fondas, bet ne kaimynystės šalyse.
Finansavimo ir valdymo priemonės
17 
Mes įvertinome, kad 2007–2013 m. visa ES išorės migracijai skirtų sutarčių suma 
sudarė apytiksliai 1,4  milijardo  eurų (žr. II priedą ). Vis dėlto finansinių duomenų 
turėta tik apie TMPP , pagal kurią šiuo laikotarpiu atlikta mokėjimų už 304,3 milijo -
no eurų (žr. 52–56 dalis).
18 
Be Komisijos skiriamo finansavimo, 2007–2013 m. priemones bendrai finansavo 
valstybės narės.
19 
Atsakomybę už ES išlaidų pagal išorės migracijos politiką programavimą prisiima 
Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir keletas Komisijos generalinių direk -
toratų. Atsakomybė už ES lėšų pagal išorės migracijos politiką valdymą tenka 
Komisijai.13 2006 m. spalio 24 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1638/2006, išdėstantis 
bendrąsias nuostatas, kurios 
nustato Europos kaimynystės 
ir partnerystės priemonę 
(OL L 310, 2006 11 9, p. 1).
14 2014–2020 m. EKPP pakeista 
Europos kaimynystės 
priemone (EKP), kuri nepateko 
į šio audito apimtį.
15 Įvadas 
20 
Atsižvelgiant į didelę pirmiau minėtų ES lėšų panaudojimo priemonių įvairovę, 
šioje srityje gali imtis veiksmų keletas Komisijos generalinių direktoratų: Tarp -
tautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD yra atsakingas už vystomojo ben -
dradarbiavimo finansinę priemonę (VBFP), Europos plėtros fondą (EPF), Europos 
demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP) ir EKPP , tačiau 2015 m. 
atsakomybė už šią sritį perduota Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD, 
kuris taip pat atsakingas už PNPP . DG ECHO (Humanitarinės pagalbos ir civilinės 
saugos GD) valdo humanitarinę pagalbą, įskaitant humanitarinę pagalbą pabėgė -
liams. Tik įgyvendinant temines programas, kurios finansuojamos VBFP lėšomis 
(pavyzdžiui, TMPP), Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD yra visapu -
siškai atsakingas už programų rengimą ir įgyvendinimą. Pagal tiesioginį valdymą 
įgyvendinamus projektus tiesiogiai valdė Komisija Briuselyje arba ES delegacijos. 
Taikant tam tikras priemones gali dalyvauti ir teikti bendrą finansavimą valstybės 
narės (išsamią informaciją žr. III priede ).
16
 Audito apimtis  
ir metodas
21 
Mes išnagrinėjome, ar ES išlaidos migracijos srityje, patirtos pagal TMPP ir EKPP , 
kurios buvo įsteigtos 2007–2013 m. laikotarpiui, buvo pagrįstos aiškiais tikslais ir 
ar jos buvo veiksmingos ir gerai koordinuojamos 6 iš 11 pietinių Viduržemio jūros 
regiono ir Rytų partnerystės šalių. Auditas neapima pokyčių migracijos srityje po 
2014 m. ir ES atsako į dabartinę pabėgėlių krizę. Konkrečiai, atlikdami savo auditą, 
tikrinome, ar:
a) išlaidomis migracijai buvo siekiama aiškių ir nuoseklių tikslų – taikant veiks -
mingą stebėjimo sistemą – atitinkančių tinkamai nustatytus kaimynystės šalių 
poreikius ir prioritetus;
b) kaimynystės šalyse buvo pasiekiami užsibrėžti šių išlaidų tikslai;
c) ES įstaigos ir valstybės narės gerai koordinavo šias išlaidas.
22 
Tikrinant išlaidų tikslų ir stebėjimo sistemų aiškumą daugiausia dėmesio skirta 
įvairioms lėšų panaudojimo priemonėms, kurios buvo taikomos ES išorės mi -
gracijos politikai remti (žr. III priedą )15. Tikrinant veiksmingumą ir koordinavimą 
daugiausia dėmesio skirta teminės migracijos ir prieglobsčio programos (TMPP), 
taip pat Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) lėšomis finansuo -
jamiems projektams.
23 
Auditas buvo atliekamas rytinėse ir pietinėse kaimynystės šalyse, konkrečiai – Al -
žyre, Gruzijoje, Libijoje, Moldovoje, Maroke ir Ukrainoje.
24 
Auditas buvo grindžiamas:
a) interviu su Komisijos tarnybomis ir trijų šalių (Alžyro, Gruzijos ir Maroko) 
institucijomis apie dvylika jų įgyvendintų projektų ir informacijos apie juos 
rinkimu, susitikimais su ES delegacijomis, atsakingomis nacionalinės ir vietos 
valdžios institucijomis ir, jei įmanoma, galutiniais naudos gavėjais. Taip pat 
apklausti kiti suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, valstybių narių atstovai 
(tiek Briuselyje, tiek vietoje), tarptautinės organizacijos, pilietinė visuomenė ir 
ekspertų grupės;
b) vienuolikos Libijoje, Moldovoje ir Ukrainoje įgyvendintų projektų dokumentų 
peržiūra;
c) politikos, programavimo ir projektų dokumentų peržiūromis, vienuolikos 
valstybių narių administracijoms išsiųstu klausimynu ir susijusios literatūros 
apžvalga bei svarbiais vertinimais.15 Pietinėse Viduržemio jūros 
regiono ir Rytų partnerystės 
šalyse nei EPF, nei PNPP nėra 
naudojamos.
17 Audito apimtis ir metodas  
25 
23 projektų, kurių vienas buvo kito į imtį įtraukto projekto tęsinys, sutarčių vertė 
iš viso sudaro 89 milijonus eurų (žr. IV priedą ) iš visos 742 milijonų eurų sutartyse 
nustatytos vertės. Šie projektai buvo atrinkti remiantis: i) išlaidų suma; ii) nuose -
klia įvairių VPMJ teminių prioritetų aprėptimi; iii) vieta; iv) projektų įgyvendinimo 
statusu (baigtas ar tebevykdomas); v) lygiu, kuriuo pagalba padėjo sustiprinti 
judumo partnerystę (žr. I priedą ).
26 
Audito Rūmai atliko auditą atsižvelgdami į naujas 2014–2020 m. patvirtintas 
išlaidų taisykles. Naujajai Komisijai pradėjus eiti pareigas ir atlikus dalinę vidaus 
pertvarką, atsakomybė už Europos kaimynystės politiką, kuriai priskiriami migra -
cijos klausimai, perimta iš Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi generali -
nio direktorato ir perduota Kaimynystės politikos ir plėtros derybų generaliniam 
direktoratui. Atitinkamais atvejais atliekant auditą atsižvelgta į šiuos pokyčius.
18
 Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies 
partnerės poreikių nustatymas ir stebėjimo 
priemonės
Įvairūs politikos tikslai ne visada tarpusavyje susiję
27 
Mes tikrinome, ar dvi lėšų panaudojimo priemonės (TMPP ir EKPP), kuriomis pa -
dedama įgyvendinti ES išorės migracijos politiką, buvo taikomos nustačius aiškiai 
apibrėžtus ir nuoseklius tikslus. Audito Rūmai taip pat tikrino, ar veiklos tikslai at -
spindėjo tinkamai nustatytus ES nepriklausančių šalių poreikius ir ar kartu su jais 
buvo taikomi rodikliai, skirti rezultatams įvertinti. Galiausiai Audito Rūmai tikrino, 
ar turimi finansiniai ištekliai buvo paskirstomi tinkamai apibrėžtiems prioritetams, 
kad būtų kuo labiau padidinamas intervencinių veiksmų poveikis.
28 
Bendrasis teminės migracijos ir prieglobsčio programos (TMPP) tikslas buvo 
padėti ES nepriklausančioms šalims užtikrinti „geresnį migracijos srautų valdymą 
visais jų aspektais“. Šis bendrasis tikslas padalytas į penkis intervencijos priorite -
tus16, kurie Komisijos dokumentuose pristatyti kaip programos tikslai. Konkretūs 
tikslai nustatyti teminiuose strateginiuose dokumentuose.
29 
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje (2007–2013 m.), į kurią iš dalies 
įtraukta migracija, savaime nenustatyti politikos tikslai. Taikomame reglamente 
nurodyta, kad prioritetiniai tikslai turi būti nustatyti šalies arba regiono strate -
gijos dokumentuose, kuriuos turi patvirtinti Komisija. Jei ES ir atitinkama šalis 
nesusitarė siekti konkrečių tikslų, turi būti siekiama ES politikos tikslų, tačiau 
nenurodyta kokių.
30 
ES išlaidų išorės migracijai programoje taip pat buvo raginama taikyti kitas 
penkias priemones, kurių kiekvienai nustatyti savi tikslai ir intervencijos veiksmų 
planai, todėl jos nėra orientuotos į migracijos nuostatas ir jų neapima. Iš teisės 
aktų nebuvo aišku, kokie buvo skirtingų tikslų tarpusavio ryšiai ar kokių rezultatų 
ES lygmeniu šiomis priemonėmis buvo ketinama pasiekti išorės migracijos srityje 
(žr. III priedą ).
31 
Nors taikant šias ES lėšų panaudojimo priemones galima spręsti su migracija susi -
jusius klausimus ir papildyti migracijos sričiai skiriamas lėšas, teisiniu ir finansiniu 
požiūriais jos neturėjo aiškios strategijos arba stebėjimo priemonių, kuriomis 
remiantis būtų galima nustatyti jų indėlio mastą.16 Reglamento (EB) Nr. 1950/2006 
16 straipsnio 2 dalis: 
i) migracijos ir vystymosi saitų 
stiprinimas; ii) gerai valdomos 
darbo jėgos migracijos 
skatinimas; iii) kova su 
neteisėta imigracija ir 
palankesnių sąlygų neteisėtų 
imigrantų sugrąžinimui 
sudarymas; iv) prieglobsčio ir 
tarptautinės apsaugos 
skatinimas, taip pat 
pasitelkiant regionines 
apsaugos programas, visų 
pirma stiprinant institucinius 
gebėjimus ir apsaugant 
asmenis be pilietybės; 
v) migrantų apsauga nuo 
išnaudojimo ir atskirties ir kova 
su prekyba žmonėmis.
19
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
Daugiau dėmesio turi būti skirta šalių partnerių 
poreikių nustatymui
32 
Mes nustatėme, kad poreikių analizė buvo tinkamai dokumentuota dešimtyje 
projektų, o devyniuose kituose dėl įvairių priežasčių poreikių įvertinimas nebuvo 
dokumentuotas (pavyzdžiui, trečdalyje šių projektų tai lėmė sudėtingas vietos 
kontekstas ir politinis nestabilumas). Keturiuose projektuose mes negalėjome 
gauti dokumentinių įrodymų.
33 
Komisijos, valstybių narių ir šalių partnerių pasirašyti susitarimai dėl judumo 
partnerystės17 yra migracijai skirto politinio dialogo, kuris taip pat prisideda prie 
poreikių nustatymo, pagrindas (taip pat žr. 36 dalį). Prie su aštuoniomis šalimis18 
(žr. I priedą ) pasirašytų susitarimų dėl partnerystės judumo srityje gali prisidėti 
ir valstybės narės – dvidešimt keturios valstybės narės yra pasirašiusios vieną ar 
kelis iš aštuonių partnerystės susitarimų. Nors susitarimai dėl partnerystės judu -
mo srityje nėra teisiškai privalomi, dialogo procesas padeda lengviau nustatyti 
poreikius ir visapusiškiau į juos atsižvelgti. Pavyzdžiui, Moldova, kuri yra sudariusi 
vieną iš seniausių susitarimų dėl partnerystės judumo srityje, siekė perorientuoti 
savo partnerystės judumo srityje įgyvendinimą, kad užtikrintų geresnę visų ketu -
rių VPMJ teminių prioritetų pusiausvyrą. Komisija reguliariai primena valstybėms 
narėms susitarimus dėl partnerystės judumo srityje įgyvendinti išlaikant balansą, 
įskaitant tai, kad daugiau dėmesio turėtų būti skirta legaliai migracijai, žmogaus 
teisėms ir pabėgėlių apsaugai.
34 
Nustatant poreikius ES delegacijų vaidmuo šalyse partnerėse yra labai svarbus. 
Mes nustatėme, kad ES delegacijose nebuvo specializuotų migracijos pareigūnų. 
Migracijos klausimus sprendė už ES išlaidas atsakingi darbuotojai, kurių žinios ir 
patirtis migracijos srityje buvo labai įvairi. Migracijos ir vidaus reikalų generali -
nis direktoratas komandiravo į delegacijas keletą specialistų tam tikroms vidaus 
reikalų politikos sritims kuruoti, tačiau audito metu nebuvo nė vieno specialisto, 
kuris dirbtų bet kurioje iš kaimynystės šalių arba šalyje partnerėje, su kuria suda -
rytas susitarimas dėl judumo partnerystės.
35 
Geriau suprantant migracijos klausimus būtų galima tinkamiau reaguoti į ES 
nepriklausančių šalių poreikius. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 
keliais atitinkamais klausimais yra parengęs keletą mokymo priemonių ir prakti -
nių seminarų.17 Juose nustatomi politiniai 
tikslai ir numatomos 
iniciatyvos, kurių paskirtis – 
užtikrinti, kad asmenų 
judėjimas būtų valdomas kuo 
veiksmingiau.
18 Armėnija, Azerbaidžanu, 
Žaliuoju Kyšuliu, Gruzija, 
Jordanija, Moldova, Maroku ir 
Tunisu.
20
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
36 
Šalies partnerės poreikių nustatymas taip pat priklauso nuo to, kiek daug dė -
mesio šalis skiria migracijos ir prieglobsčio valdymui ir kiek ji yra įsipareigojusi 
valdyti migraciją. Vis dėlto daugelyje kaimynystės šalių, ypač pietinių, migracijos 
ir prieglobsčio valdymui pirmenybė neteikiama. Nenoras dalykiškai bendradar -
biauti su ES šioje srityje trukdo nustatyti poreikius, ypač turint omenyje tai, kad 
šalys partnerės mano, jog tam tikri veiksmai pirmiausia buvo naudingi Europos 
Sąjungai. Tai rodantis pavyzdys yra nesėkmingas Šiaurės Afrikos šalių pritrauki -
mas į Viduržemio jūros regiono šalių sienų stebėjimo tinklą „Seahorse“ (angl.  Sea -
horse Mediterranean border surveillance network ).
37 
Panašiai, kai kurios šalys partnerės kritikavo nelegalios migracijos kelių ir srautų 
Afrikoje, Viduriniuosiuose Rytuose ir Viduržemio jūros regione sąveikiojo žemė -
lapio projektą (I žemėlapis) (0,7 milijono eurų), skirtą remti dialogo migracijos 
srityje procesus ir lengvinti informacijos mainus, už tai, kad jis davė daugiau nau -
dos ES ir jos valstybėms narėms nei ES nepriklausančioms valstybėms. 2014 m. 
liepos mėn. duomenimis, iš visų 668 šios sistemos naudotojų kaimynystės šalys 
sudarė tik 6 %, o pagrindiniai naudotojai buvo ES valstybės narės (50 %) ir Komisi -
ja bei ES agentūros (30 %).
Turi būti gerinamos stebėjimo ir vertinimo priemonės
38 
Realūs, nuoseklūs ir laiku taikomi rodikliai yra labai svarbūs politikai ir su ja susiju -
sioms priemonėms nustatyti ir vertinti. Audito Rūmai nerado daug įrodymų, kad 
būtų sistemingai taikomi tikslūs, kiekvienam intervencijos lygmeniui pritaikyti 
rodikliai, ir nustatė, kad trūksta įvairiais politikos lygmenimis (strateginės progra -
mos, biudžeto ir Komisijos veiklos ataskaitų, t. y. kiekvienos finansinės intervenci -
jos veiklos programos lygmeniu) taikomų rodiklių nuoseklumo (žr.  2 diagramą ).
21
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės2 diagramaTMPP politikos tikslų ir rodiklių ir įgyvendinimo dokumentų sąsajos
Teisinis pagrindas Politikos programa
Strategija
Įgyvendinimas
Strategija
 Planavimasx
x
xxxx
√
Rodiklių suderinamumo ir taikymo nuoseklumo paaiškinimas:
x
√ES visuotinis požiūris į migraciją ir judumą (VPMJ) (2011 m.)
Keturi ramsčiai
Nėra rodiklių, uždavinių ar tikėtinų rezultatųVBFP reglamentas 
(TMPP) (2006 m.)
5 veiklos sritys
Nėra rodiklių, uždavinių 
ar tikėtinų rezultatų
Įgyvendinimo 
gairės
Excel lentelė
5 veiklos sritys
Rodikliai, daliniai 
rezultataiProjektai
Tikslai, rodikliai, 
rezultatai
Tarptautinio
bendradarbiavimo ir 
vystymosi GD
Metinė veiklos ataskaita
Y+1 metai
Keturi konkretūs tikslai
Rodikliai, uždaviniai, rezultataiTarptautinio bendradarbia-
vimo ir vystymosi GD
Metinis valdymo planas
Y metai
Keturi konkretūs tikslai
Rodikliai, uždaviniai,
tikėtini rezultataiBiudžeto projektas
Veiklos ataskaita
Y-1 metai
Keturi konkretūs tikslai
Rodikliai, uždaviniai, 
tikėtini rezultataiAtskaitomybė / 
ataskaitų teikimasTMPP
strategijos dokumentai
2007–2010 m.
2011–2013 m.
5 veiklos sritys
Tikėtini rezultatai; rodikliai; 
nėra pradinių verčių ar 
uždaviniųKvietimai teikti
pasiūlymus
Gairės
Tikslai ir prioritetai;
nėra rodiklių
2007–2008 m. 5 pirkimo dalys
(geogra/f_iniai projektai)
2009–2010 m. 6 pirkimo dalys
(5 geogra/f_iniai projektai ir 
partnerystės judumo srityje)
2011–2012 m. 4 pirkimo dalys
(3 geogra/f_iniai ir 1 visuotinis 
projektas)
Tikėtinas suderinamumas ir nuoseklumas
Trūksta suderinamumo ir nuoseklumoNustatytas suderinamumas ir nuoseklumas
22
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
39 
Strateginiu lygmeniu  buvo labai plačiai apibrėžtos ES visuotinio požiūrio į mi -
graciją ir judumą stebėjimo priemonės. Programos įgyvendinimą buvo numatyta 
valdyti taikant lyginamojo vertinimo metodą, kuriuo nustatomi per tam tikrą laiką 
įvykę pokyčiai. Ši labai neaiški apibrėžtis nebuvo paaiškinta, taip pat nenusta -
tyti jos rodikliai, pamatinės vertės arba uždaviniai, kuriais remiantis būtų galima 
įvertinti, kokiu mastu pasiekti užsibrėžti tikslai, kurie savaime yra labai bendro 
pobūdžio. Po 2011 m. surengtų viešų konsultacijų, per kurias 86 % respondentų 
pirmenybę teikė galimybei nustatyti valdymo rodiklius, Komisija, susitarusi su 
dauguma valstybių narių, padarė išvadą, kad politikos uždaviniai ir rodikliai turė -
tų būti „lankstūs ir labiau kokybiniai nei kiekybiniai“.
40 
Bendrasis TMPP tikslas buvo padalytas į penkis intervencijos prioritetus (žr. 28 
dalį). Konkretūs tikslai, tikėtini rezultatai ir veiklos rezultatų rodikliai turėjo būti 
nustatyti teminiame strateginiame dokumente.
41 
Dviem ketverių ir trejų metų (atitinkamai 2007–2010 m. ir 2011–2013 m.) laikotar -
piams buvo priimti du strategijos dokumentai. 2011–2013 m. laikotarpiui nustatyti 
26 tikėtini rezultatai ir 37 rodikliai; vis dėlto nenustatytos pamatinės vertės ar 
kiekybiniai tikslai.
42 
Kaip stebėjimo ir atskaitomybės proceso trūkumų pavyzdį galima nurodyti pir-
mąją programos veiklos sritį , kuri strategijos dokumente pateikta kaip tikslas 
ir kurios bendrasis tikslas buvo stiprinti migracijos ir vystymosi ryšius . 2011–
2013 m. siekiant šio tikslo daroma pažanga turėjo būti stebima taikant devynis 
rodiklius (žr.  2 langelį ).
23
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
43 
Vis dėlto taikant šiuos rodiklius nebuvo įmanoma stebėti ir įvertinti šio progra -
mos tikslo įgyvendinimo lygio. Dauguma šių rodiklių buvo sudėtingi, sudaryti 
iš keleto parametrų (pavyzdžiui, tarnybų, atsakingų už finansinius pervedimus, 
skaidrumas, patikimumas ir taikomi mokesčiai) ir jais buvo daugiausia vertinami 
ne rezultatai, o išdirbiai. Nebuvo nurodyti duomenų šaltiniai, duomenų nustaty -
mo ir rinkimo metodai. Taip pat galėjo būti sudėtinga aiškinti tam tikras sąvokas, 
pavyzdžiui, ekspertų, analizuojančių duomenis arba valdančių migracijos srautus, 
ir migrantų namų ūkių finansinio raštingumo sąvokas.
44 
Tokia pat painiava buvo nustatyta ir kalbant apie biudžetuose, Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir vystymosi GD valdymo planuose ir metinėse veiklos 
ataskaitose  išdėstytus programos rodiklius. Kad būtų galima stebėti programos 
įgyvendinimą, į šiuos dokumentus taip pat reikėjo įtraukti ES intervencijos efek -
tyvumo vertinimo išteklių panaudojimo ir pasiektų rezultatų požiūriais rodiklius. 
Šiais dokumentais buvo siekiama keturių tikslų19, kurių rodikliai, uždaviniai ir 
rezultatai kiekvienais metais labai skyrėsi. 2 langelisTikslo stiprinti migracijos ir vystymosi ryšius rodikliai
 οProjektų, kuriuose dalyvauja ES įsikūrusios išeivių bendruomenės ir kuriais siekiama skatinti kilmės šalių 
vystymąsi, skaičius.
 οVeiklos gamybos arba vystymosi srityje, kurią vykdant dalyvavo migrantai, grįžtantys migrantai arba emi -
grantų bendruomenės, rūšių skaičius.
 οPaslaugų, susijusių su emigrantų perlaidomis, skaidrumas, patikimumas ir kaina.
 οMigrantų namų ūkių finansinio raštingumo mastas.
 οTrečiųjų šalių ekspertų, dirbančių migracijos srautų valdymo srityje, skaičius.
 οTrečiosiose šalyse teisėkūros procedūra numatytų priimti arba priimtų dokumentų migracijos klausimais 
skaičius.
 οTrečiųjų šalių tarpusavio ir trečiųjų šalių ir Europos Sąjungos dialogo ir bendradarbiavimo migracijos klau -
simais programos.
 οInformuotumo didinimo veiklos rūšių arba kampanijų skaičius.
 οTrečiųjų šalių ekspertų, dirbančių duomenų apie migraciją rinkimo ir jų analizavimo srityje, skaičius.
19 Konkretūs tikslai buvo 
migracija ir vystymasis, teisėta 
ir darbo jėgos migracija, 
nelegalios migracijos 
pažabojimas ir prieglobsčio ir 
tarptautinės apsaugos 
skatinimas. Migrantų teisių 
apsauga ir kovos su prekyba 
žmonėmis priemonės 
į konkretų tikslą neįtrauktos. 
2011 m. (bet ne vėliau) į metinį 
valdymo planą (MVP) ir 
į metinę veiklos ataskaitą 
(MVA) įtrauktas penktas 
konkretus tikslas – į su ES 
nepriklausančiomis šalimis 
vedamą politinį dialogą 
integruoti migracijos aspektą.
24
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
45 
Taip pat tarpusavyje buvo mažai suderinti šie ir TMPP strateginės programos 
rodikliai. Todėl devyni pirmojo strateginės programos tikslo (stiprinti migracijos 
ir vystymosi ryšį) rodikliai 2011 m. biudžete buvo susiaurinti iki dviejų, 2012 m. 
biudžete – tik iki vieno ir 2013 m. biudžete – iki dviejų. Nė vienas iš šių rodiklių 
nebuvo taikomas visus trejus metus. Sudarant biudžetą ne visada buvo taikomi 
Komisijos veiklos ataskaitoms parinkti rodikliai (2011 m. – trys, 2012 m. – keturi, 
2013 m. – trys), kurie tik iš dalies atitiko biudžetą.
46 
3 langelyje  pateikti nenuoseklaus rodiklių taikymo ir polinkio ilgainiui keisti pir -
mojo programos tikslo rodiklius pavyzdžiai. 3 langelisMigracijos ir vystymosi ryšių stiprinimas: nenuoseklūs ir nepastovūs rodikliai
 ο2011 m. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD metinėje veiklos ataskaitoje taikytas rodiklis – 
vietos įmonių, remiamų ES finansuojamų programų lėšomis pagal pirmąjį konkretų tikslą (migracijos ir 
vystymosi ryšio stiprinimas), skaičius – neatitiko teminės migracijos ir prieglobsčio programos strateginės 
programos rodiklių. Jis nebuvo taikomas 2012 ir 2013 m. metinėse veiklos ataskaitose.
 ο2012 m. biudžete vienintelis šio tikslo rodiklis buvo paramą gaunančių vietos įmonių skaičius. Tų pačių 
metų metinėje veiklos ataskaitoje taikyti keturi šio tikslo rodikliai: kaina, kurią darbuotojai migrantai turi 
mokėti už lėšų pervedimą į savo kilmės šalis; išeivių organizacijų dalyvavimo kuriant migracijos projektus 
lygis; ES nepriklausančių šalių, kurioms buvo suteikta parama migracijos strategijai kurti ir įgyvendinti 
ir (arba) migracijos klausimams į vystymosi strategijas įtraukti, skaičius; migracijos profilių geografinė 
aprėptis.
25
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
47 
Kitiems programos tikslams buvo parinkti neką nuoseklesni rodikliai. Tikslui ska -
tinti teisėtą darbo jėgos migraciją 2010–2013 m. biudžetuose ir metinėse veiklos 
ataskaitose buvo nuosekliai taikomas vienas rodiklis – „susitarimų dėl įgūdžių 
perdavimo ir apykaitinės migracijos schemų skaičius“. Vis dėlto TMPP strateginėje 
programoje šis rodiklis buvo apibrėžtas kaip „migrantų, dalyvaujančių apykaiti -
nės migracijos schemose, grįžimo lygis“.
48 
Galiausiai, kaip minėta pirmiau, TMPP strategijos dokumentuose nenustatyti 
uždaviniai. Uždaviniai nustatyti biudžetuose (2013 m. – 19 02 skyriuje), tačiau 
neretai jie labai konkrečiai apibrėžti tam tikroms šalims ar tam tikram regionui 
arba neatnaujinti. Todėl kiekybinė informacija apie šiuos uždavinius buvo prastos 
kokybės arba jos trūko, o rodikliai tais atvejais, kai jų paskirtis buvo padėti kieky -
biškai įvertinti reiškinį ir stebėti per tam tikrą laiką jo atžvilgiu padarytą pažangą, 
neteko prasmės. Pavyzdžiui, 2009 ir 2010 m. pateikti tokie pat rodiklio „ES ne -
priklausančių šalių nustatytų ir grąžintų nelegalių imigrantų skaičius“ rezultatai, 
todėl 2012 ir 2013 m. biudžetuose šiam rodikliui nustatytos tokios pat siektinos 
reikšmės. Komisija 2014–2020 m. nustatė naujus rodiklius. Nors padaryta keletas 
patobulinimų, esama nuolatinių trūkumų, pavyzdžiui, nenustatytos pradinės ir 
siektinos reikšmės.
49 
Kiek tai sietina su pačiais projektais, Audito Rūmai nustatė tokius pat rodiklių 
trūkumus ir neatitiktis, kokie nustatyti strategijos ir biudžeto dokumentuose. 
Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD stengiasi stebėti gaunamus re -
zultatus taikydamas Excel  lentelei sukurtus rodiklius (žr. 54 dalį). Vis dėlto projek -
to lygmeniu nustatyti rodikliai neatitiko Excel  lentelės, metinės veiklos ataskaitos 
arba TMPP strateginės programos rodiklių. Be to, neretai buvo pateikiami neišsa -
mūs rezultatai. Iš aštuoniolikos tikrintų projektų (imtyje jų buvo dvidešimt trys), 
kurie buvo įtraukti į  Excel  lentelę, trimis atvejais buvo pateikti visi rezultatai, aš -
tuoniais – dalis rezultatų, o likusiais septyniais atvejais rezultatai iš viso nerodomi. 
Dėl šių veiksnių mažėja Excel  lentelės patikimumas ir jos veiksmingumas vertinant 
pasiektus rezultatus ir padarytą pažangą.
26
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
50 
Mes pažymėjome, kad metinėje veiklos ataskaitoje pateiktus duomenis apie 
TMPP rezultatus, remdamiesi ad hoc  reikalavimais, apibendrino už projekto 
įgyvendinimą atsakingi Komisijos darbuotojai ir kad šis procesas nėra nuolatinio 
ir sistemingo informacijos rinkimo proceso dalis. Akivaizdu, kad pagal taikomą 
tvarką nebuvo numatyta nuolat atsižvelgti į veiksmus, kurių buvo imtasi, re -
miantis pastoviais ir nuosekliais rodikliais (TMPP atveju). Taip pat nebuvo visais 
lygmenimis nuo projektų iki metinės veiklos ataskaitos nustatytų tikslų ir rodiklių 
koreliavimo matricos. Galiausiai didžioji dalis lėšų, išleistų išorės migracijos poli -
tikai, buvo gauta naudojantis ne TMPP , o kitomis ES lėšų panaudojimo priemonė -
mis. Vis dėlto migracijos atveju į Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 
metinę veiklos ataskaitą buvo įtraukta tik informacija apie TMPP skirto biudžeto 
skyriaus įvykdymą ir nebuvo pateikiama jokių duomenų apie su kitomis lėšų 
panaudojimo priemonėmis susijusius skyrius. Jokiuose kituose dokumentuose 
nebuvo pateikiami konsoliduoti visų lėšų panaudojimo priemonių rezultatai.
51 
Duomenys apie ES išorės migracijos politikos įgyvendinimą tam tikru mastu buvo 
pateikiami ir daugelyje kitų ataskaitų20. Šiose ataskaitose buvo pateikta infor -
macija apie įvairiose politikos srityse padarytą pažangą ir jos nebuvo konkrečiai 
skirtos šioje srityje panaudojant ES lėšas pasiektų rezultatų apžvalgai.
Buvo sudėtinga patikrinti geografinius ir teminius 
prioritetus
52 
ES visuotiniame požiūryje į migraciją ir judumą Europos kaimynystės šalys įvardi -
jamos kaip geografinis prioritetas. Pagal vystomojo bendradarbiavimo finansinę 
priemonę EKPP šalyse įgyvendinamoms teminėms programoms, įskaitant TMPP , 
iš visos 2007–2013 m. laikotarpiui skirtos apytiksliai 5,6  milijardo  eurų sumos skir -
ta 465 milijonai eurų21.20 Pavyzdžiui, VPMJ taikymo 
ataskaitoje, metinėse EKP šalių 
pažangos ataskaitose, ES 
politikos suderinamumo 
vystymosi labui ataskaitose, 
Viduržemio jūros regiono 
darbo grupės pateikiamoje 
atnaujintoje informacijoje, 
Vizų režimo liberalizavimo 
veiksmų plano pažangos 
ataskaitose, metinėse 
imigracijos ir prieglobsčio 
ataskaitose (įskaitant tarnybų 
darbinius dokumentus), ES 
readmisijos susitarimų 
vertinimuose, EMT ataskaitoje 
„Stokholmo programos 
poveikio 2010–2013 m. 
aprašomoji analizė“, Europos 
Sąjungos integruoto sienų 
valdymo pagalbos misijos 
Libijoje (angl.  EUBAM Libya ) 
strateginėje apžvalgoje ir du 
kartus per metus Tarybos 
Imigracijos, sienų ir 
prieglobsčio strateginio 
komiteto (angl. SCIFA) 
teikiamoje atnaujintoje 
informacijoje apie ES 
veiksmus, susijusius su 
migracijos spaudimu.
21 Reglamento (EB) Nr. 1905/2006 
38 straipsnio 4 dalis.
27
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
53 
Audito metu buvo sudėtinga įvertinti, ar panaudojant lėšas buvo paisoma šių 
prioritetų, nes nebuvo įmanoma nustatyti visos ES išlaidų, kurios buvo apmo -
kėtos ES biudžeto lėšomis išorės migracijos ir prieglobsčio srities priemonėms 
kaimynystės šalyse finansuoti, sumos. II priede  apibendrinamos 2007–2013 m. 
migracijai pagal sutartis įsipareigotos skirti sumos, kurių bendra suma siekia apy -
tiksliai 1,4 milijardo eurų. Į šiuos Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD 
ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD pateiktus duomenis nebuvo įtraukta 
išsami informacija apie faktinius mokėjimus.
54 
Audito Rūmai analizavo šią informaciją remdamiesi Tarptautinio bendradarbiavi -
mo ir vystymosi GD pildoma programos Excel  lentele22, kurioje buvo subendrintos 
visos šios srities išlaidos. Ši Excel  lentelė apėmė visas nuo 2001 m. patirtas išlaidas. 
2007–2013 m. laikotarpiu įrašytos sumos buvo skirtos pagal septynias ES lėšų 
panaudojimo priemones23. Vis dėlto šie skaičiai nebuvo išsamūs, nes nuo 2012 m. 
duomenys buvo nuolat atnaujinami tik apie TMPP ir nebuvo atnaujinami apie 
kitas išlaidų sritis. Iš dvidešimt trijų į audito imtį įtrauktų sutarčių į  Excel  lentelę 
nebuvo įtrauktos penkios sutartys, kurių bendra vertė siekia 22,8 milijono eurų.
55 
Excel  lentelės duomenys buvo paimti iš Komisijos finansinės informacinės siste -
mos (bendrosios RELEX informacinės sistemos, angl. CRIS), kurią Komisija įdiegė 
2002 m. išorės veiksmų valdymui palengvinti. Bendroji RELEX informacinė siste -
ma yra pagrindinė informacinė sistema, skirta išorės veiksmams valdyti ir doku -
mentuoti. 2012 m. Audito Rūmai savo specialiojoje ataskaitoje dėl bendrosios 
išorės santykių informacinės sistemos24 atkreipė dėmesį į tam tikrus šios sistemos 
trūkumus, atsiradusius visų pirma dėl nepakankamai apibrėžtų bendrosios RELEX 
informacinės sistemos duomenų kodų. Todėl tapo itin sudėtinga konsoliduoti 
duomenis bendrojoje RELEX informacinėje sistemoje ir atsirado klaidų, taigi iš 
šios sistemos neįmanoma paprastai gauti bendrų duomenų apie išorės pagalbą, 
kurie būtų suskirstyti pagal šalis gavėjas, ES lėšų panaudojimo priemones arba 
politikos kryptis.22 Ši Excel  lentelė nebuvo sukurta 
skelbti projekto išlaidų 
informaciją tikruoju laiku.
23 TMPP, su TMPP nesusijusi VBFP 
dalis, EPF, EKPP, EDŽTRP, 
stabilumo priemonė ir PNPP .
24 Specialioji ataskaita Nr. 5/2012 
„Bendroji išorės santykių 
informacinė sistema (CRIS)“ 
(http://eca.europa.eu ).
28
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
56 
Komisija naudojasi EBPO25 nustatytais kodais sutartims pagal veiklos sektorių 
kategorijas skirstyti. Vis dėlto viešosios paramos vystymuisi srityje nenustatyti 
konkretūs migracijos kodai. Todėl kodus pavienėms sutartims savo nuožiūra pri -
skiria programos vadovai, rinkdamiesi iš esamų kodų. Taigi naudojami kodai gali 
neatitikti atitinkamų sektorių. Taip ir buvo keliais tam tikrų Audito Rūmų tikrintų 
sutarčių atvejais (žr.  4 langelį ). Taikant šį duomenų tvarkymo metodą nebuvo 
galima atlikti jokios atitinkamos išlaidų paskirstymo pagal geografinius regionus 
arba temines sritis analizės ir susidaryti išsamaus vaizdo apie išlaidų lygį. 4 langelisNetinkamo išlaidų išorės migracijai kodavimo pavyzdžiai
Ukrainos sienų kontrolės tarnybos aprūpinimas 54-iomis keturių ratų pavaros sistemos transporto priemo -
nėmis į duomenų bazę įtrauktas prie kodo 15100 (viešojo sektoriaus ir administracinio valdymo politika), bet 
jis taip pat galėjo būti įtrauktas prie kodo 15130 (parama institucijoms siekiant paskatinti saugumo sistemų 
reformą). Projektas „Parama veiklos pradžiai ir darbo vietų kūrimui Magribe. Migracija vietos vystymuisi remti“ 
į duomenų bazę įtrauktas ne prie kodo 13010 (užimtumo ir administracinio valdymo politika), o prie kodo 
15150 (demokratinis dalyvavimas ir visuomenė). Vis dėlto nė vienas iš šių dviejų kodų netiko migracijos projek -
tams ir pagal juos nebuvo galima nustatyti tokių projektų.
Nėra nė vieno kodo, prie kurio būtų galima priskirti migracijos projektus, kurie neatitinka EBPO priskyrimo 
viešosios paramos vystymuisi projektų kategorijai kriterijų. Susirūpinimą šiuo klausimu 2011 m. išreiškė ir 
Europos Parlamentas26. Vis dėlto Komisija kartais tokiems projektams klaidingai priskyrė kodą, kaip atsitiko 
„SaharaMed“ ir Viduržemio jūros regiono tinklo „Seahorse“ projektų atveju27, kurie apėmė kai kurias reikšmin -
gas veiklas, neatitinkančias EBPO kriterijų.
26 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Reglamento (EB) Nr. 1905/2006, nustatančio vystomojo bendradarbiavimo finansinę 
priemonę: įgyta patirtis ir ateities perspektyvos.
27 Tai pažymėta 2010 m. atlikus TMPP laikotarpio vidurio peržiūrą, per kurią išnagrinėti „Seahorse“ Atlanto vandenyno regiono tinklo ir kiti projektai 
ir pažymėta, kad keletui TMPP projektų nesuteikti kodai.25 Ekonominio 
bendradarbiavimo ir plėtros 
organizacijos Paramos 
vystymuisi komitetas.
29
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
57 
Mes tikrinome, kokiu mastu TMPP skirtos lėšos buvo paskirstomos Europos kai -
mynystės politikos sričiai, pirmam VPMJ prioritetui (žr. 9 dalį). Išlaidų paskirstymas 
pagal geografinius regionus parodytas toliau pateiktoje 3 diagramoje . Vis dėlto 
tai yra tik apytiksliai skaičiavimai, nes kai kurios sutartys aprėpė daugiau kaip 
vieną šalį ar regioną (pavyzdžiui, visuotinės priemonės taip pat gali būti taikomos 
kaimynystės šalyse). Iš analizės matyti, kad, nors nemaža dalis sutarčių buvo skirta 
kaimynystės šalims, maždaug pusė jų buvo paskirstyta kitiems regionams. Nuo 
2007 iki 2013 m. 42 % visų sutarčių sumų buvo skirtos rytinės ir pietinės kaimynys -
tės šalims (ir 59 %, jeigu skaičiuojama kartu su visuotiniais veiksmais), bet tai ne -
gali būti pagrįstai vadinama svarbiu geografiniu prioritetu ir galbūt netgi galėtų 
būti laikoma nepakankamu turimų lėšų, skirtų didėjančio nestabilumo migracijos 
srityje problemai spręsti, sutelkimu. 3 diagramaSuminis 2007–2013 m. pagal TMPP sudarytų sutarčių geografinis paskirstymas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pateiktais duomenimis.Rytinė ir pietinė kaimynystė Visuotiniai veiksmai (įskaitant veiksmus
kaimynystės politikos šalyse)Kitos pasaulio šalys (išskyrus kaimynystėspolitikos šalis)100 %38 %42 %41 %44 %47 %42 %
29 %23 %13 %14 %14 %17 %
33 %35 %46 %42 %39 %41 %
19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.milijonai400
350
300
250
200
150
100
50
0
30
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
58 
Taip pat buvo sudėtinga kiekybiškai įvertinti, kaip lėšos buvo paskirstomos 
įvairioms teminėms sritims, nes tam tikros priemonės buvo priskiriamos kelioms 
temoms. Visos 2007–2013 m. išlaidos pagal TMPP parodytos toliau pateiktoje 
4 diagramoje .4 diagramaSuminis 2007–2013 m. pagal TMPP sudarytų sutarčių paskirstymas pagal temas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pateiktais duomenimis.milijonai400
350
300
250
200150
100
50
0
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.
Nelegalios migracijos prevencija ir nustatymas Teisėtos ir darbo jėgos migracijos skatinimasPrieglobstis ir tarptautinė apsauga Migracijos ir vystymosi ryšio stiprinimasMigrantų teisės ir kova su prekyba žmonėmis Kelioms teminėms kryptims priskiriamos sutartys19,087,6107,8185,9213,5267,9375,0
21 %
5 % 7 % 79 % 8 %32 %18 %12 %25 %79 %
11 %
14 %
30 %
8 %6 %8 %22 %22 %11 %30 %28 %
11 %
22 %
22 %
8 %
9 %23 %
19 %
19 %
22 %
9 %
8 %10 %12 %20 %20 %18 %20 %
31
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
59 
Atlikus panašią 2008–2013 m. pagal Europos kaimynystės priemonę pasirašytų 
sutarčių analizę gauti 5 diagramoje  pavaizduoti rezultatai.5 diagramaSuminis 2008–2013 m. pagal EKPP sudarytų sutarčių paskirstymas pagal temas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, remiantis Komisijos pateiktais duomenimis.Nelegalios migracijos prevencija ir nustatymas
Prieglobstis ir tarptautinė apsauga
Migrantų teisės ir kova su prekyba žmonėmisTeisėtos ir darbo jėgos migracijos skatinimas
Migracijos ir vystymosi ryšio stiprinimas
Kelioms teminėms kryptims priskiriamos sutartys2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.400
350
300
250
200
150
100
50
0milijonai
1949171222232367
68 %7 %17 %7 %
32
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
60 
Sujungus šių dviejų lentelių duomenis matyti, kad taikant dvi pagrindines Euro -
pos Sąjungos lėšų panaudojimo išorės migracijos srityje priemones, t. y. TMPP ir 
EKPP , didžioji dalis veiksmų buvo sutelkta į nelegalios imigracijos prevenciją arba 
jos nustatymą (įskaitant sienų kontrolę). Dėl to, kad saugumas ir sienų apsauga 
buvo laikomi svarbiausiais Europos migracijos išlaidų aspektais, buvo užgožiami 
kiti visuotiniame požiūryje pabrėžti tikslai, pavyzdžiui, migracijos ir vystymosi 
ryšio stiprinimas ir būtinybė bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis šalimis 
organizuoti veiksmingą migracijos srautų valdymą, kad būtų atspindėti ekono -
miniai priimančiųjų šalių poreikiai, kilmės šalių vystymosi poreikiai ir migrantų 
teisės.
Veiksmai išsisklaidę dideliame geografiniame regione
61 
ES išlaidos išorės migracijai apima įvairius tikslus, priemones ir geografinius regi -
onus. Dėl to gali sumažėti jų veiksmingumas.
62 
Pagalbai ES nepriklausančioms šalims skiriamų išteklių niekaip nepakako spartaus 
augimo būtinybei, atsirandančiai dėl labai padidėjusios nelegalios imigracijos Vi -
duržemio jūros regione, visų pirma nuo 2013 m., atsverti. Tai, kad daugelyje šalių 
projektai buvo įgyvendinami kaip teminių prioritetų dalis, padėjo užtikrinti, kad 
jokia finansinių išteklių kritinė masė nebūtų sutelkta vienoje šalyje partnerėje. 
Todėl TMPP aprėpė didelį geografinį regioną ir pagal ją buvo imamasi daug įvai -
rių intervencinių veiksmų, kurių pobūdis ir apimtis labai skiriasi. TMPP veiksmų 
apimtis ir jos tikslų užmojo lygis niekaip nebuvo susiję su ribotu turimų išteklių 
kiekiu, o tai reiškia, kad projektai buvo paskirstyti pernelyg netolygiai, kad būtų 
sukurta kritinė masė, kurios pakaktų apčiuopiamiems rezultatams atitinkamo -
se šalyse pasiekti. Esant tokiai padėčiai mažėjo ES gebėjimai užtikrinti, kad jos 
įsikišimas darytų tikrą skatinamąjį poveikį ES nepriklausančiose šalyse, taip pat 
plėtoti veiksmingą bendradarbiavimą su šiomis šalimis migracijos klausimais. Kai 
ištekliai yra riboti, jie turi būti paskirstomi prioritetams tose srityse, kuriose esama 
daugiausia galimybių sukurti pridėtinę vertę.
33
Turi būti gerinamas tikslų nuoseklumas, šalies partnerės 
poreikių nustatymas ir stebėjimo priemonės
63 
Ta pati pastaba padaryta 2011–2013 m. TMPP strategijos dokumente, kuriame 
teigiama, kad „dėl didelės geografinės [programos] aprėpties ir daugybės įvairių 
tikslų turint ribotus išteklius ima trūkti „kritinės masės“, o dėl to gerokai sumažėja 
jos poveikis atitinkamose šalyse ir ES, bendradarbiaudama su ES nepriklausančio -
mis šalimis, negali naudoti tokio finansavimo kaip tikros paskatos, taigi ir aktyviai 
bendradarbiauti su šių šalių vyriausybėmis šioje srityje“.
64 
Šis aspektas taip pat atskleistas Audito Rūmų tikrintame projekte – jungtinėje ES 
ir JT iniciatyvoje „Migracija vystymosi labui“, kuria buvo siekiama stiprinti teigia -
mą migracijos poveikį vystymuisi remiant ir įtraukiant smulkius subjektus ir sklei -
džiant geriausios pasaulinės patirties pavyzdžius. Suprasdami, kad šis projektas 
buvo bandomasis, mes padarėme panašias į Komisijos šios iniciatyvos vertinime 
pateiktas išvadas, kuriose kritiškai vertinama tai, kad nepakankamai dėmesio 
skiriama teminiams ir geografiniams prioritetams: „dėl reikalavimo įgyvendinti 
visuotinę programą ir kadangi 50 % finansavimo skirta šalims, kurioms taikoma 
EKPP (Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančioms šalims) ir 50 % – šalims, 
kurioms taikoma VBFP , nė vienoje šalyje ar regione nesukurta projektų kritinė 
masė“.
65 
Atsižvelgiant į ribotus išteklius, kuriais galima naudotis didėjančioms migracijos 
srities problemoms spręsti, kyla pavojus, kad nenustačius aiškiai apibrėžtų ir kie -
kybiškai įvertintų prioritetų ES veiksmai bus išskaidyti.
34
 Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse 
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
66 
Audito Rūmai tikrino ES išlaidų veiksmingumą, ypač ar projektai buvo tinkamai 
parengti, o rezultatai – įvertinti, taip pat ar projektai buvo įgyvendinami laikan -
tis nustatytų terminų ir ar pasiekti numatyti rezultatai. Atliekant tyrimą buvo 
nagrinėjami atrinkti projektai ir visi turimi stebėjimo ir vertinimo dokumentai. 
Nors Audito Rūmai rado tam tikrų trūkumų, jie taip pat nustatė keletą gerosios 
patirties pavyzdžių.
Dėl veiklos tikslų ir rezultatų rodiklių trūkumų tapo 
sudėtinga įvertinti projektų veiksmingumą
67 
Kad būtų galima įvertinti projekto rezultatus, kiekybiškai įvertinti padarytą pa -
žangą ir nustatyti, kiek rezultatai atitinka pradinius tikslus, būtina tiksliai apibrėžti 
veiklos tikslus, išdirbį ir rezultatus remiantis pradinėmis ir siektinomis reikšmėmis 
(žr. žodynėlį ).
68 
Mes nustatėme, kad projektų tikslai neretai buvo bendro pobūdžio, todėl itin 
sudėtinga įvertinti rezultatus nustatytų tikslų atžvilgiu (žr.  5 langelį ). Dažnai re -
zultatų rodikliai neatspindėjo tikslų įgyvendinimo lygio ir iš tikrųjų buvo nustatyti 
kaip išdirbio rodikliai. Įgyvendinant keletą projektų, kurių auditas buvo atliktas, 
buvo nustatyti rodikliai ir esminės pradinės arba siektinos reikšmės projekto įgy -
vendinimo pažangai įvertinti.
35
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse5 langelisRezultatų, kuriuos buvo sudėtinga įvertinti, pavyzdys
Įgyvendinant projektą „Geresnės imigrantų apsaugos užtikrinimas ir gebėjimų valdyti mišrius migracijos srau -
tus28 stiprinimas Alžyre“ buvo nustatyti trys konkretūs tikslai:
1. įtvirtinti migracijos ir prieglobsčio srities teisinį veiksnumą ir procedūras, skirtus mišriems migracijos srau -
tams valdyti ir tvariems sprendimo būdams surasti;
2. padėti plėtoti migrantams ir prieglobsčio prašytojams, visų pirma kilusiems iš pažeidžiamų grupių, sutei -
kiamą apsaugą ir teikiamą humanitarinę pagalbą;
3. didinti informuotumą mišrių migracijos srautų klausimais ir apie tai informuoti pilietinę visuomenę.
i) Pirma, pagal konkrečių, išmatuojamų, pasiekiamų, realių, per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų api -
brėžtį šie tikslai nebuvo konkretūs, nes jie buvo susiję su veiksmais, kurie yra pernelyg neaiškūs arba 
pernelyg bendro pobūdžio, kad juos būtų galima kiekybiškai įvertinti. Be to, sutartyje nebuvo nusta -
tytas joks tikroviškas tikslų įgyvendinimo lygio įvertinimo metodas. Pavyzdžiui, pirmasis ir trečiasis 
tikslai turėjo būti vertinami remiantis organizacijų paskelbtais tyrimais ir laikraščių straipsniais apie 
bet kokią šio projekto taikymo srityje nustatytą pažangą.
ii) Antra, buvo nustatyta nedaug veiklos rezultatų vertinimo rodiklių, bet, net kai tokius rodiklius buvo 
galima įvertinti kiekybiškai, jie nebuvo kiekybiškai įvertinti ir neapėmė pradinių ar siektinų reikšmių. 
Pavyzdžiui, viena iš planuojamos veiklos rūšių buvo savanoriškas pabėgėlių grįžimas (pavyzdžiui, 
į Nigeriją) padedant Italijos profesinei sąjungai. Šiuo atveju nebuvo nustatytas pabėgėlių, iš kurių 
tikimasi, kad jie grįš, skaičius ir nebuvo išnagrinėta, ar kilmės šalis yra pasirengusi priimti grįžtančius 
migrantus. Galiausiai nebuvo pateikti duomenys apie aktualią ir patikimą informaciją, kurią reikėtų 
surinkti, kad būtų galima įvertinti rezultatus. Tokiomis aplinkybėmis nebuvo įmanoma įvertinti, kiek 
šis projektas padėjo pagerinti esamą padėtį.
iii) Trečiajam tikslui buvo būdingi tokie pat trūkumai. Jo buvo siekiama organizuojant pilietinės visuo -
menės informuotumo didinimo veiklą ir tarpinstitucinį dialogą. Šio tikslo rodiklis buvo apibrėžtas 
kaip „visuomenės informuotumo apie konkrečius asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, 
poreikius lygis“. Šios sąvokos buvo pernelyg neapibrėžtos, kad jas būtų galima įvertinti.
28 Terminu „ mišrus migracijos srautas “ apibūdinamas įvairių kategorijų gyventojų judėjimas, kai asmenys juda tais pačiais maršrutais ir naudojasi 
tos pačios rūšies transportu, tačiau jų migracijos profiliai yra skirtingi ir jie keliauja dėl skirtingų priežasčių (TMO).
36
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
69 
TMPP buvo įsteigta siekiant reikšmingai padidinti kilmės ir tranzito šalių pajėgu -
mą (žr.  6 langelį ). Pagal ją buvo remiamos bendradarbiavimo iniciatyvos, o ES 
nepriklausančios šalys buvo skatinamos dalytis savo patirtimi ir darbo meto -
dais. Vykdant TMPP projektus paprastai buvo finansuojami tyrimai, konsultantų 
paslaugos, mokomieji vizitai į ES valstybes nares, informuotumo didinimo kampa -
nijos ir kt. Todėl TMPP projektuose dažnai buvo nustatyti tikslai arba veikla, kurių 
poveikį migracijai buvo sudėtinga įvertinti arba kurie galėjo būti įvertinti tik per 
ilgą laiką.
Veiksmingumui trukdantys veiksniai
70 
Mes nustatėme, kad aštuonių projektų planuojami rezultatai buvo pasiekti. Kitais 
trylika atvejų planuojami rezultatai buvo pasiekti iš dalies. Jie dažnai buvo susiję 
su projektų tikslais, kurie buvo per platūs ir kuriuos buvo sudėtinga išmatuoti. 
Vieno projekto rezultatai nebuvo pasiekti, bet jis dar buvo vykdomas, o kito 
projekto atveju vertinti rezultatų pasiekimą dar buvo per anksti. Keliais atvejais 
neigiamos įtakos projekto veiksmingumui turėjo politinis nestabilumas. Galiausiai 
įgyvendinant kai kuriuos projektus, atrodo, buvo labiau siekiama patenkinti vals -
tybių narių interesus, todėl sumažėjo jų poveikis šalyse partnerėse (žr.  7 langelį ).6 langelisIlgalaikių rezultatų duodančio gebėjimų stiprinimo pavyzdys
Projektai, kuriais siekiama stiprinti darbo jėgos migraciją, padėjo Moldovai vesti derybas su keliomis ES valsty -
bėmis narėmis ir ES nepriklausančiomis šalimis dėl dvišalių darbo ir socialinės apsaugos susitarimų ir pradėti 
derybas dėl tarpvyriausybinių susitarimų, susijusių su sveikatos priežiūros specialistų migracija.
37
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
71 
Atsižvelgdami į kontekstą ir su migracija susijusių klausimų sudėtingumą, mes 
nustatėme, kad įgyvendinant projektus buvo vėlavimų. Mes tikrinome, kokiu 
mastu atrinkti projektai buvo įgyvendinami laiku ir per numatytą laikotarpį davė 
rezultatų. Devyni projektai buvo įgyvendinti per suplanuotą terminą, penki 
projektai buvo įgyvendinti vėluojant mažiau nei dvylika mėnesių ir penkiuose 
projektuose buvo vėluojama daugiau nei dvylika mėnesių. Kiti keturi projektai 
audito metu dar buvo vykdomi. 7 langelisIš dalies veiksmingo projekto pavyzdys
„Seahorse“ Viduržemio jūros regiono tinklas
Šiuo projektu buvo siekiama stiprinti Šiaurės Afrikos šalių vyriausybių gebėjimus stiprinant sienų stebėjimą, 
kad būtų galima geriau kovoti su nelegalia imigracija ir neteisėta prekyba. Šio projekto tikslas buvo sukurti 
Viduržemio jūros regiono tinklą („Seahorse“), kuris suteiktų galimybę greitai keistis patikima informacija apie 
nelegalią imigraciją jūra pasitelkiant atitinkamose Afrikos valstybėse įsteigtus kontaktinius centrus. „Seahorse“ 
Viduržemio jūros regiono tinklo projektas buvo strategiškai svarbus Europos Sąjungai, nes jis buvo tiesiogiai 
susijęs su Europos sienų priežiūros ir keitimosi informacija sistemos (EUROSUR) kūrimu29. Praėjus metams nuo 
projekto įgyvendinimo pradžios padaryta nedidelė pažanga. Nors imtasi tam tikros veiklos (surengti moky -
mai ir techninių darbo grupių susitikimai ir įsteigtas pirmasis nacionalinis kontaktinis centras), prie šio tinklo 
prisijungė tik viena šalis – Libija, o projekto įgyvendinimui labai didelės neigiamos įtakos turėjo tame regi -
one vyraujantis nesaugumas ir nestabilumas. Libija į šį tinklą buvo priimta nepaisant Komisijos nusistatymo 
(ji būtų pageidavusi vengti politiškai nestabilių valstybių). Alžyro valdžios institucijos patvirtino nenorinčios 
prisijungti prie šio tinklo, nes paskatos yra neįtikinamos, o saugumo reikalavimai pernelyg sudėtingi.
29 Kaip 2013 m. lapkričio 18 d. pabrėžė Užsienio reikalų taryba (2013 m. lapkričio 18–19 d. Tarybos dokumentas Nr. 16364/13).
38
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
72 
Ribotą veiksmingumą kai kuriais atvejais lėmė politinis nestabilumas. Projektą 
„SaharaMed“ pradėta įgyvendinti 2010 m., atsižvelgiant į didelius migracijos srau -
tus į Libiją ir per Viduržemio jūrą į Italiją. Projektą pradėta įgyvendinti dar prieš 
2011 m. Libijoje įvykusią revoliuciją, o vėliau projektas buvo pakeistas, siekiant 
atsižvelgti į naująją po revoliucijos susiklosčiusią padėtį. Apskritai šio projekto 
tikslai buvo didinti arba stiprinti kovos su nelegalia imigracija išteklius, užkirs -
ti kelią nelegaliai imigracijai jūroje prie Viduržemio jūros krantų ir sulaikyti jos 
srautus, tirti neteisėtos prekybos, visų pirma žmonėmis, atvejus ir persekioti jos 
organizatorius ir veiksmingai valdyti ne tik sulaikytų migrantų srautų reguliavimą 
pagal tarptautines taisykles, bet ir paieškos ir gelbėjimo operacijas. Dėl politinio 
nestabilumo šalyje ir projekto valdymo trūkumų 2011 m. šis projektas buvo dvy -
likai mėnesių sustabdytas, paskui dvylikai mėnesių pratęstas ir vėliau, 2014 m., 
sustabdytas dar septyniems mėnesiams. Taip pat prarastos tam tikros investici -
jos. Iš visos projektui skirtos 10 milijonų eurų sumos įgyvendinant projektą buvo 
išleista tik 3 milijonai eurų, remiantis audito metu prieinama finansine ataskaita, 
tuo tarpu kai prasidėjus įgyvendinimo etapui Komisija buvo išmokėjusi 5,8 mi -
lijono eurų avansą. Dėl sudėtingos padėties atliekant auditą nebuvo teikiamos 
tam tikros paslaugos, kuriomis remiamos gelbėjimo operacijos ir kova su prekyba 
žmonėmis jūroje, kaip antai aprūpinimas greitosios pagalbos automobiliais arba 
per karą apgadintų valčių remontas.
73 
Ankstesnėse dalyse apibūdinta keletas trūkumų, turinčių įtakos projektų veiks -
mingumui. Audito Rūmai taip pat nustatė keletą atvejų, kai šie trūkumai buvo tin -
kamai pašalinti, ir tai padarė teigiamą poveikį nagrinėtų projektų veiksmingumui. 8 langelisGeros praktikos pavyzdys
Vienas iš tokių pavyzdžių yra projektas „Pagarbos Užsachario Afrikos migrantų teisėms skatinimas Maroke“. 
Šio tebevykdomo projekto, kuris buvo pradėtas 2013 m. sausio mėn. ir kuriam skirta 2 milijonai eurų, tikslas – 
padėti skatinti pagarbą Užsachario Afrikos migrantų teisėms aplink Rabatą, Tanžerą ir Kasablanką esančiose 
provincijose. Šis projektas buvo gerai parengtas ir padėjo patenkinti vietos poreikius. Taip pat buvo nustatyta 
nedaug veiklos tikslų (pavyzdžiui, gerinti nuomonę apie migrantus ir mažinti masinės atskirties riziką), konkre -
tūs tikėtini rezultatai (pavyzdžiui, apie 4 500 itin pažeidžiamų migrantų apgyvendinta trijuose pavyzdiniuose 
priėmimo centruose, o instituciniai partneriai ėmė pripažinti migrantų teises ir jų paisyti) ir kiekybiškai įverti -
nami rodikliai bei jų tikrinimo šaltiniai ir kanalai.
Buvo pateiktos išsamios patikrinamais faktais pagrįstos ataskaitos, iš kurių aiškiai matyti, kad tikslų buvo 
siekiama laipsniškai, nors atliekant auditą dar buvo per anksti nagrinėti bendrą projekto poveikį ar jo rezulta -
tus. Įgyvendinant šį projektą glaudžiai bendradarbiaujama su kitų paramos teikėjų iniciatyvų įgyvendintojais 
ir stengiamasi aktyviai bendradarbiauti su vyriausybe ir vietos valdžios institucijomis. ES delegacija tinkamai 
informuojama ir nuolat stebi padėtį.
39
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
Veiksmingumo problemos trijose svarbiose srityse
74 
Kituose trijuose skirsniuose nagrinėjamas veiksmingumas trijose svarbiausiose 
srityse, kurios yra:
 ο migracijos ir vystymosi ryšys (teigiamas migracijos poveikis vystymuisi), kuris 
yra vienas iš ES prioritetų;
 ο paramos grąžinimui ir readmisijai priemonės;
 ο žmogaus teisių apsauga, kuri yra daugiasritis tikslas, kurį reikia įgyvendinti 
visuose projektuose.
Migracijos ir vystymosi ryšys
75 
Migracijos ir vystymosi ryšys yra vienas iš keturių ES visuotinio požiūrio į migra -
ciją ir judumą (VPMJ) prioritetų (žr. 7 dalį). Apie jį labai apibendrintai kalbama ir 
VBFP reglamente: „kuo labiau sustiprinti didesnio žmonių judumo regioniniu ir 
pasauliniu mastu, ypač gerai valdomos darbo jėgos migracijos, vystomąjį poveikį 
[…]; gerinti bendrą migracijos ir vystymosi ryšio supratimą“. Migracijos ir vysty -
mosi ryšys yra vienas iš pagrindinių 2015 m. gegužės mėn. Komisijos patvirtintos 
Europos migracijos darbotvarkės ketvirtojo ramsčio „Nauja legalios migracijos 
politika“ veiksmų.
76 
Pavyzdinis šios teminės programos projektas šioje srityje buvo bendra migracijos 
ir vystymosi iniciatyva (BMVI), kuriai buvo skirtas 15 milijonų eurų biudžetas ir 
kuri buvo įgyvendinama kartu su Jungtinių Tautų vystymo programa. Bendras 
šios iniciatyvos tikslas buvo stiprinti teigiamą migracijos poveikį pajungiant 
nedidelius vietos veikėjus ir skleidžiant pasaulinius gerosios patirties pavyzdžius. 
Nustatyti ir trys konkretūs tikslai:
a) stiprinti nedidelių vietos veikėjų gebėjimą veiksmingiau rengti ir įgyvendinti 
savo migracijos ir vystymosi iniciatyvas;
b) sudaryti migracijos ir vystymosi sričių specialistams palankesnes sąlygas kurti 
tinklus ir tarpusavyje dalytis žiniomis;
c) specialistams ir politikos formuotojams parengti rekomendacijas, skirtas pla -
tinti nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis.
40
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
77 
Tai, kad šie tikslai buvo pernelyg neapibrėžti, kad juos būtų galima tinkamai 
įvertinti, jau buvo pažymėta 2011 m. atliktame išorės vertinime30, kuriame pabrėž -
ta, kad bet kokius nustatytus rezultatus būtų galima laikyti atitinkančius tikslus. 
BMVI iniciatyvinis komitetas nesvarstė šio vertinimo išvadų.
78 
BMVI bendras programos veiksmingumas ir rezultatai turėjo būti vertinami 
remiantis rodikliais, pavyzdžiui, gebėjimų stiprinimo srityje surengtų mokymo 
kursų skaičiumi, bendravimo internetinėse diskusijose dažnumu arba dalyvavimo 
jose lygiu, atsisiuntimų skaičiumi, sukurtu ir išplatintu turiniu, virtualios parodos 
lankytojų skaičiumi ir geriausios patirties migracijos ir vystymosi srityje vadovu. 
Iš šių rodiklių nebuvo aiškiai matoma, kaip būtų galima didinti teigiamą migraci -
jos poveikį vystymuisi arba kokių konkrečių rezultatų galima pasiekti kokybės ir 
kiekybės požiūriu.
79 
Pagrindiniai BMVI laimėjimai turėjo būti parengti ir paskelbti kvietimą teikti 
pasiūlymus dėl 55-ių nedidelių projektų, kurie turėjo būti įgyvendinami 16-oje 
šalių ir kuriuose turėjo dalyvauti 27-iose ES valstybėse narėse įsikūrusios išeivių 
bendruomenės, taip pat parengti remiantis projekto rezultatais nustatytos ir su -
sistemintos geriausios patirties vadovą. Ji taip pat leido sudaryti migracijos ir vys -
tymosi sričių specialistams palankesnes sąlygas kurti tinklus ir tarpusavyje dalytis 
žiniomis. Be to, projektas pasiekė didelį matomumą tarptautiniuose forumuose, 
pavyzdžiui, metiniame Migracijos ir vystymosi pasauliniame forume.
80 
Mes tikrinome pagal BMVI bandomąją iniciatyvą po kvietimo teikti pasiūlymus 
paskelbimo pradėtų įgyvendinti projektų imtį. Gauta įvairių rezultatų: neretai 
buvo nustatyti pernelyg plataus užmojo tikslai, migracijos ir vystymosi ryšys ne -
buvo aiškus ir ne visi projektai buvo tvarūs. Įgyvendinant vieną projektą Maroke, 
regiono, kuriam būdingas aukštas emigracijos lygis, moterys įsteigė koopera -
tyvus ir galėjo vykdyti tvarią pajamų duodančią veiklą (pavyzdžiui, pardavinė -
ti prieskonius ar vadovauti saldumynų parduotuvei) bei ugdyti pagrindinius 
skaitymo ir rašymo įgūdžius. Šie kooperatyvai turėjo būti steigiami glaudžiai 
bendradarbiaujant su Italijos Maroko išeivių bendruomene ir jai aktyviai dalyvau -
jant. Nors kooperatyvai buvo įsteigti, Italijos Maroko išeivių bendruomenė šiame 
procese aktyviai nedalyvavo.30 2011 m. konsultacinės įmonės 
„IBF International Consulting“ 
atliktas EK ir JT bendros 
migracijos ir vystymosi 
iniciatyvos vertinimas.
41
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
81 
Audito Rūmai nustatė, kad jų tikrintų projektų poveikis ir perspektyvumas buvo 
riboti ir kad projektai buvo labiau susiję su vystymusi negu su migracija. Maroke, 
Gruzijoje ir Alžyre patikrintų vietoje projektų dalyviai buvo beveik tik vietiniai, 
ir įgyvendinant šiuos projektus dalyvavo labai nedaug asmenų. Turint omenyje 
bendrąjį BMVI tikslą nustatyti geriausios patirties pavyzdžius, didelio masto sklai -
dos poveikis neišvengiamai buvo ribotas.
Paramos grąžinimui ir readmisijai priemonės: ribotas jų 
poveikis ir nevienoda ES nepriklausančių šalių parama
82 
ES politika nelegalių migrantų readmisijos klausimu nustatyta 1999 m. Amsterda -
mo sutartimi, kuria Sąjungai suteikti įgaliojimai derėtis su ES nepriklausančiomis 
šalimis dėl readmisijos susitarimų ir juos sudaryti. Readmisijos susitarimai suda -
romi kaip bendradarbiavimo susitarimai, pagal kuriuos kilmės arba tranzito šalis 
gali paprasčiau išduoti laissez-passer  ES nepriklausančių šalių piliečiams, kurie 
neturi paso ir dėl kurių pradėtas išsiuntimo procesas. Ši politika oficialiai nustaty -
ta 2008 m. Grąžinimo direktyva31.
83 
ES yra sudariusi septyniolika readmisijos susitarimų, iš kurių penkis – su kaimy -
nystės šalimis. Be to, įvairios valstybės narės yra pasirašiusios dvišalius susita -
rimus su ES nepriklausančiomis šalimis. Pavyzdžiui, Gruzija yra pasirašiusi rea -
dmisijos susitarimą su ES ir keletą dvišalių readmisijos susitarimų su valstybėmis 
narėmis.
84 
Pagal grąžinimo ir readmisijos srities ES išlaidų programas paslaugos buvo teikia -
mos savanoriškai grįžtantiems arba priverstinai grąžinamiems migrantams. Pagal -
ba buvo teikiama profesionalios integracijos ir profesinio mokymo, verslo pra -
džios ir medicininės priežiūros srityse. Įgyvendinant šias programas taip pat buvo 
padedama viešojo administravimo institucijoms suvaldyti grįžtančių ir (arba) 
grąžinamų asmenų ir sugrąžintų migrantų srautus atliekant tyrimus, keičiantis 
informacija ir padedant organizuoti informuotumo apie nelegalios imigracijos ir 
prekybos žmonėmis keliamą pavojų didinimo kampanijas.31 2008 m. gruodžio 16 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2008/115/EB dėl 
bendrų nelegaliai esančių 
trečiųjų šalių piliečių 
grąžinimo standartų ir tvarkos 
valstybėse narėse (OL L 348, 
2008 12 24, p. 98).
42
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
85 
Iš 23 Audito Rūmų tikrintų projektų su readmisija buvo susiję penki projektai. 
Bendra jų vertė siekė 20,5 milijono eurų. Ši suma buvo padalyta Europos kaimy -
nystės ir partnerystės priemonei (16,31 milijono eurų) ir teminei migracijos ir prie -
globsčio programai (4,19  milijono  eurų). Neretai buvo įgyvendinami gana nedide -
lės apimties projektai, kurių rezultatai ir veiksmingumas buvo riboti (žr.  9 langelį ).9 langelisReadmisijos projektas Gruzijoje
Parama grįžtantiems ir (arba) grąžinamiems Gruzijos migrantams ir ES ir Gruzijos readmisijos susita -
rimų įgyvendinimas
Šio projekto, kurio vertė siekė 3 milijonus eurų, tikslas buvo stiprinti valdžios institucijų pajėgumus suvaldyti 
grįžtančių ir (arba) grąžinamų migrantų srautus, padėti tokiems Gruzijos piliečiams reintegruotis į ekonominį ir 
socialinį gyvenimą ir sukurti informacinę kampaniją.
Šis projektas padėjo išplėtoti nacionalinę migracijos strategiją ir šios srities teisės aktus. Siekiant padėti reinte -
gruoti grįžtančius ir (arba) grąžinamus asmenis, įsteigti du profesinio orientavimo ir įdarbinimo centrai. Vis dėl -
to audito metu buvo neaišku, ar, pasibaigus šiam projektui, šie centrai veiks ir toliau, nes tolesnį finansavimą 
turėjo skirti ne vietos institucijos, o Europos Sąjunga, pasitelkdama Tarptautinę migracijos organizaciją (TMO).
Buvo tikimasi, kad įdarbinimo tarnybos paslaugomis pasinaudos 700 asmenų; galiausiai ši tarnyba padėjo 423 
asmenims: 119 iš jų susirado darbą, o baigiantis projektui buvo nustatyta, kad 83 asmenys tebedirbo.
Paskutinės priemonės tikslas buvo 180 asmenų suteikti laikiną būstą. Šia paramos priemone pasinaudojo tik 
trylika asmenų.
Pagalba kuriant veiksmingą readmisijos valdymo sistemą trijose Kaukazo valstybėse
Šio projekto, kurio vertė siekė 1,5 milijono eurų, tikslas buvo padėti sukurti veiksmingą readmisijos valdymo 
sistemą Armėnijoje, Azerbaidžane ir Gruzijoje. 20 % šio projekto išlaidų padengė ES valstybės narės. Įgyvendi -
nant šį projektą, be kita ko, buvo vykdoma gebėjimų stiprinimo programa ir mokomieji vizitai į keletą ES vals -
tybių narių (mokomuosiuose vizituose dalyvavo devyni pareigūnai), taip pat 110 Gruzijoje gyvenančių užsienio 
piliečių pasinaudojo pagalba savanoriškai repatriacijai. Įgyvendinant šį projektą valstybėms narėms internete 
sukurta elektroninė readmisijos bylų valdymo sistema (angl. RCMS) readmisijos prašymams registruoti ir tvar -
kyti. 2014 m. keletas valstybių narių užsiregistravo šioje sistemoje, nors dar buvo pernelyg anksti kiekybiškai 
vertinti bet kokį dėl to padidėjusį veiksmingumą.
43
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
86 
Audituotų projektų pasiekimai buvo riboti, nes:
a) kai kurios šalys partnerės neteisingai supranta, kad readmisijos politika yra 
ES saugumo politikos dalis; ši politika neretai vertinama kaip vizų režimo 
palengvinimo rytinėse valstybėse arba komercinių susitarimų su pietinių šalių 
vyriausybėmis kompromisas;
b) valstybės narės veiksmingai neparengia ES gyvenančių migrantų grąžinimui 
namo32;
c) galiausiai daugelis migrantų, kurie sugrįžo, nežino, kad gali gauti su readmi -
sija susijusią pagalbą, o dėl jų patiriamų su readmisija susijusių sunkumų gali 
nusistovėti aukštas pakartotinės emigracijos lygis33.
Žmogaus teisių apsauga: įtraukta į audituotus projektus, bet 
ne visada sėkmingai įgyvendinta
87 
Daugelyje dokumentų, įskaitant Komisijos po Arabų pavasario paskelbtą ko -
munikatą34, pareikštas įsipareigojimas gerbti žmogaus teises. Savo pirmojoje ES 
visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą taikymo ataskaitoje Komisija pažymėjo, 
kad judumo partnerystės ryšių kūrimas priklauso nuo geresnės teminių prioritetų 
pusiausvyros; visų pirma daugiau dėmesio turėjo būti skirta „legaliai migracijai, 
žmogaus teisėms ir pabėgėlių apsaugai“35. Tvirtindama šią ataskaitą, Komisija 
pakartojo šias išvadas.
88 
Audito Rūmai nustatė, kad daugumos tikrintų projektų tikslai iš tikrųjų tiesiogiai 
arba netiesiogiai atspindėjo žmogaus teisių klausimus. Kaip pavyzdžius galima 
nurodyti migrantų teisių skatinimą Maroke ir Alžyre ir tarptautinius standartus 
atitinkančių migrantų priėmimo centrų statybą įgyvendinant Ukrainos readmi -
sijos programą. Vis dėlto praktiškai priėmimo centrų statybos Ukrainoje atveju 
nenumatyta organizuoti mokymų, kurie padėtų centrus valdančioms valdžios 
institucijoms laikytis tarptautinių žmogaus teisių standartų. Tarptautinės orga -
nizacijos ir pilietinė visuomenė ne kartą kritiškai įvertino elgesį su migrantais, 
prieglobsčio prašytojais ir pabėgėliais Ukrainoje.32 E. Picard ir R. Greco Tonegutti 
„Konkrečių programos 
AENEAS ir TMPP lėšomis 
finansuojamų migracijos ir 
vystymosi projektų rezultatų 
tyrimas“ (angl. Study on the 
results of concrete migration 
and development projects 
financed from the Aeneas and 
TPMA programmes ), 2014 m. 
spalio mėn., http://ec.europa.
eu/europeaid/sites/devco/
files/study-migration-  
and-development-20141031_
en.pdf .
33 Remiantis projekto „CARIM-
East“ duomenų bazėje 
paskelbtu tyrimu, 40 % 
grąžinamų asmenų dėl per 
savo repatriacijos procesą 
patirtų sunkumų yra pasiryžę 
vėl emigruoti. Šaltinis: Mirian 
Tukhashvili „Demografinis ir 
ekonominis apykaitinės 
migracijos Gruzijoje 
pagrindas“ (angl.  The 
demographic and economic 
framework of circular migration 
in Georgia ), projekto 
„CARIM-East“ aiškinamoji 
pastaba Nr. 12/89.
34 2011 m. gegužės 25 d. 
komunikatas „Naujas požiūris 
į kintančią kaimynystę“, 
COM(2011) 303 final .
35 COM(2014) 96 final .
44
Trūkumai paveikė ES išorės migracijos išlaidų 
veiksmingumą (TMPP ir EKPP) pietinėse  
Viduržemio jūros regiono ir Rytų partnerystės šalyse
89 
Įgyvendinant projektą „SaharaMed“, pagal kurį kovos su nelegalia imigracija ir 
nelegalių imigrantų prevencijos bei sulaikymo Viduržemio jūros regione gebė -
jimams stiprinti buvo skirta 10 milijonų eurų, nei vykdant veiklą, nei įsigyjant 
įrangą nesiimta jokių apsaugos priemonių migrantų teisių pagarbai užtikrinti. 
Atliekant rizikos vertinimą visiškai nepagalvota apie reagavimo į žmogaus teisių 
pažeidimus priemones. Kai 2012 m. pabaigoje Europos Parlamentas paragino 
nustatyti veiksmingas žmogaus teisių apsaugos stebėjimo priemones36, projekto 
vadovas ėmėsi veiksmų ir paragino Italijos nevyriausybinę organizaciją stiprinti 
Libijos valdžios institucijų gebėjimus užtikrinti apsaugą. Daugelyje ataskaitų buvo 
kalbama apie daugybę sulaikymo centruose padaromų žmogaus teisių pažeidi -
mų, o Libijos valdžios institucijos, nepaisydamos sudaryto oficialaus susitarimo, 
atsisakė nevyriausybinės organizacijos siūlomos pagalbos37. Pati nevyriausybinė 
organizacija pasiūlė 2013 m. nutraukti projektą „SaharaMed“, ir jis buvo tinkamu 
metu sustabdytas. 2014 m. šis projektas papildytas kitais dviem projektais, pagal 
kuriuos daugiausia dėmesio skiriama migrantų žmogaus teisių apsaugai ir pagar -
bai Libijoje38.36 2012 m. lapkričio 22 d. Europos 
Parlamento rezoliucija dėl 
migrantų padėties Libijoje 
(2012/2879(RSP)).
37 http://www.amnesty.org/en/
news/libya-refugees-asylum-
seekers-and-migrants-held-
indefinitely-deplorable-
conditions-2013-06-20 ,  
http://www.hrw.org/
news/2014/06/22/
libya-whipped-beaten-and-
hung-trees .
38 „Pažeidžiamų gyventojų 
apsauga Libijoje“ 
(5 milijonai eurų) ir „Teisėmis 
grindžiama parama 
prieglobsčio sistemai ir 
migracijos srautų valdymui 
Libijoje“ (10  milijonų  eurų).
45
 Sudėtingas keleto partnerių koordinavimas 
skirtingais lygmenimis
90 
Valdant migracijos politiką labai daug partnerių Europos Sąjungoje, valstybėse 
narėse ir ES nepriklausančiose šalyse atlieka svarbų vaidmenį. Šiame procese 
dalyvauja keletas Komisijos direktoratų ir padalinių, įskaitant Tarptautinio ben -
dradarbiavimo ir vystymosi GD, Migracijos ir vidaus reikalų GD, Plėtros GD ir visai 
neseniai įsitraukusį Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD, taip pat EIVT, kurie 
bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir ES nepriklausančiomis šalimis, o jų 
visų lūkesčiai gali būti skirtingi.
Valdymas buvo sudėtingas
91 
Migracijos politikos įgyvendinimo ES institucijose organizacinė schema 
(žr. V priedą ) buvo sudėtinga. Pagrindinius partnerius sieja silpni ryšiai: tiek Komi -
sijos direktoratus ir padalinius, tiek Komisiją Briuselyje ir jos delegacijas.
92 
Taryba, Komisija ir keletas darbo grupių ne kartą priminė būtinybę tobulinti pa-
grindinių Komisijos padalinių , ypač Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymo -
si GD ir Migracijos ir vidaus reikalų GD, kurie yra du pagrindiniai bendradarbiau -
jantys generaliniai direktoratai, veiksmų koordinavimą vidaus lygmeniu .
93 
Nepaisant Komisijos pastangų suvaldyti migracijos klausimus įvairiose savo poli -
tikos srityse ir padaliniuose (vystomojo bendradarbiavimo, kaimynystės, plėtros ir 
užsienio bei vidaus reikalų), nebuvo jokios darbinės strategijos arba mechanizmo, 
skirto užtikrinti koordinavimą tarp politikos sričių, fondų arba GD.
94 
VPMJ finansavimas yra labai svarbus jo tolesniam įgyvendinimui. Valstybės narės 
gali tiesiogiai prisidėti prie jo finansavimo ir todėl didelę svarbą turi veiksmingas 
koordinavimo mechanizmas. Tačiau VPMJ lygmeniu nebuvo parengta finansavi -
mo apžvalga, kurioje visų pirma būtų nustatyta, kas ką finansuoja arba kaip yra 
priskiriamos lėšos.
46
Sudėtingas keleto partnerių koordinavimas 
skirtingais lygmenimis
95 
Audito Rūmai atkreipia dėmesį į neseniai atliktą Komisijos vidaus pertvarką (pa -
vyzdžiui, įsteigtos Komisijos narių kolegijos veiksmų koordinavimui gerinti).
96 
Vidaus lygmeniu Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD ir Migracijos ir 
vidaus reikalų GD veiksmų koordinavimas sustiprintas daugiausia dėl Migracijos 
ir vidaus reikalų GD dirbančių patirties vystymosi klausimais turinčių darbuotojų 
ir dėl Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD dirbančių patirties vidaus 
reikalų srityje turinčių darbuotojų. Dabar geriau suprantami abipusiai ES veiksmų 
migracijos ir vystymosi srityse interesai.
97 
Audituojamuoju laikotarpiu EIVT, kuri pradėjo veiklą tik 2010/2011 m., negalėjo 
visiškai įgyvendinti savo funkcijos, nepaisant to, kad, kaip pažymėta VPMJ, Taryba 
pabrėžė būtinybę glaudžiau susieti ES migracijos politikos vidaus ir išorės dimen -
sijas. Tai galima iš dalies paaiškinti EIVT teminės patirties stygium su migracijos ir 
prieglobsčio politika susijusiose srityse; šį patirties trūkumą Audito Rūmai nustatė 
2014 m. paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje39.
98 
Vienas iš prasto Komisijos veiksmų Briuselyje ir ES delegacijų veiksmų šalyse par -
tnerėse koordinavimo padarinių buvo neveiksmingumas. Neigiamą poveikį darė 
tai, kad delegacijos nepakankamai įsitraukė į projektų planavimo veiklą, atsižvel -
giant į tai, kad buvo nustatyta, jog įgyvendinant daugumą audituotų projektų 
trūko tikro nusimanymo apie šalies partnerės lūkesčius ir konkrečią padėtį.
99 
Tam tikru mastu atsakomybę už šiuos trūkumus turėjo prisiimti Komisija Briu -
selyje, nes ji neteikia delegacijoms būtinos informacijos, ypač kai kalbama apie 
projektus, kuriuos įgyvendinant dalyvauja daugiau kaip viena šalis. Audito Rūmai 
nustatė, kad atitinkamos delegacijos ne visada buvo apie tai informuojamos. 
Komisija taip pat nepasirūpino, kad būtų imamasi tolesnių veiksmų dėl išorės 
vertintojų pateiktų rekomendacijų apskritai kaupti įgyvendinant projektus vietos 
lygmeniu nustatytus gerosios patirties pavyzdžius.39 Specialioji ataskaita Nr. 11/2014 
„Europos išorės veiksmų 
tarnybos įsteigimas“  
(http://eca.europa.eu ).
47
Sudėtingas keleto partnerių koordinavimas 
skirtingais lygmenimis
100  
Todėl nepakankamai koordinuojant veiksmus buvo prarandama informacija ir 
dubliuojamos pastangos. Pavyzdžiui, projekto veiksmingumui kilo pavojus, kai 
buvo be reikalo pakartotinai atliekami jau atlikti tyrimai.
Judumo partnerystės: būtina paaiškinti koordinavimą
101  
Judumo partnerystė paprastai grindžiama standartiniu modeliu, kuris skiriasi 
atitinkamais ES ir šalies partnerės poreikiais, interesais ir gebėjimais. Derybas dėl 
judumo partnerysčių ir jų įgyvendinimą stebi (strateginiu / politiniu lygmeniu) 
aukšto lygio prieglobsčio ir migracijos darbo grupė. Be to, labiau techninius ir 
darbinius įgyvendinimo aspektus stebi ekspertų grupė, sudaryta iš valstybių 
narių, susijusių Komisijos direktoratų (Migracijos ir vidaus reikalų GD, Tarptautinio 
bendradarbiavimo ir vystymosi GD ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD), 
EIVT ir susijusių ES agentūrų atstovų.
102  
Siekiant užtikrinti, kad, pavyzdžiui, valstybės narės nuolat tinkamai atnaujintų 
partnerystės rezultatų suvestines ir jomis dalytųsi, taip pat informuoti Frontex  
apie dvišalius projektus, kad būtų išvengta dubliavimo, ir toliau būtina koordi -
nuoti veiksmus.
Ateities perspektyvos
103  
Naujoji 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa ir 2014 m. pabaigoje pra -
sidėjusi naujosios Komisijos kadencija suteikė galimybių stiprinti Sąjungos išorės 
migracijos politikos koordinavimą. Naujoji Komisija pripažino, kad migracijai 
reikia teikti pirmenybę, o vienam Komisijos nariui priskirta konkreti atsakomy -
bė už šią sritį. 2015 m. gegužės mėn. Komisijos patvirtintoje Europos migracijos 
darbotvarkėje nustatyti „keturi geresnio migracijos valdymo ramsčiai“ ir ragina -
ma „labiau suderinti įvairius politikos sektorius, kaip antai vystomojo bendra -
darbiavimo, prekybos, užimtumo, užsienio ir vidaus reikalų politikos“. Geresnis 
bendradarbiavimas su kilmės ir tranzito šalimis, sustiprintas aktyvesnį vaidmenį 
atliekančių ES delegacijų, padės geriau stebėti readmisijos procesus. Komisija taip 
pat ragina imtis ryžtingesnių veiksmų ir susieti migracijos ir vystymosi politiką 
užtikrinant, kad kilmės šalys gautų kuo didesnę naudą vystymosi srityje.
48
 Išvados  
ir rekomendacijos
1 išvada. ES lėšos migracijos srityje buvo panaudojamos 
siekiant labai įvairių tikslų, kurie buvo nepakankamai 
suskaidyti į darbinius, rezultatų rodikliais paremtus tikslus. 
Būtina toliau gerinti stebėjimą ir vertinimą.
a) Išorės migracijos politika buvo įgyvendinama taikant įvairias lėšų panaudo -
jimo priemones, kurių kiekvienai nustatyti savi tikslai. Tikslai tarpusavyje 
nebuvo susieti, o taikant priemones nebuvo vadovaujamasi aiškia strategija, 
pagal kurią būtų galima nustatyti jų teigiamo poveikio mastą. Taigi neaišku, 
ko šiais tikslais buvo numatoma pasiekti ES lygmeniu (žr. 27–31 dalis).
b) Patys plačiausi teminių programų tikslai nebuvo suskaidyti į darbinius tikslus, 
pritaikytus šalių partnerių poreikiams. Stebėjimui taikomi rodikliai apėmė tik 
kelis iš šių tikslų ir nebuvo suderinti tarpusavyje, rodikliai taip pat ilgainiui 
galėjo būti keičiami ir nebuvo atidžiai stebimi, o kiekybinių duomenų nebuvo 
daug ir jie apskritai buvo nepatikimi. Įvairiais politikos lygmenimis (strate -
ginės programos, biudžeto ir metinės veiklos ataskaitos) taikomi rodikliai 
buvo nenuoseklūs, taip pat nebuvo nuoseklumo tarp šių ir projekto lygmeniu 
nustatytų rodiklių (žr. 32–47 dalis).
c) Nebuvo visais lygmenimis (nuo pavienių projektų iki metinės veiklos ataskai -
tos) nustatytų tikslų ir rodiklių pagal visas lėšų panaudojimo priemones ko -
reliavimo matricos. Todėl nebuvo galima visapusiškai ir koordinuotai stebėti 
politikos rezultatų arba teikti teisingų jų ataskaitų (žr. 49–51 dalis).
d) Dėl Komisijos informacinių sistemų trūkumų nebuvo galima nustatyti, kokiu 
mastu įgyvendinant TMPP ES lėšos buvo paskirstomos pagrindiniams kaimy -
nystės šalių prioritetams. Neatlikus kiekybinio prioritetinių poreikių įvertini -
mo nebuvo įmanoma nustatyti, ar esamas paramos lygis kaimynystės šalims 
buvo tinkamas (žr. 52–56 dalis).
e) Išlaidoms išorės migracijai kaimynystės šalyse buvo būdinga didelė teminė ir 
geografinė įvairovė. Todėl mažėjo jų veiksmingumas ir pasidarė neįmanoma 
surinkti kritinę finansavimo masę, kurią būtų galima pasitelkti tikriesiems 
prioritetinių regionų poreikiams patenkinti (žr. 58–65 dalis).
49 Išvados ir rekomendacijos  
1 rekomendacija. Patikslinti tikslus, parengti, išplėsti ir 
pagerinti veiklos rezultatų matavimo sistemą ir turimus 
finansinius išteklius sutelkti į aiškiai apibrėžtus ir kiekybiškai 
išreikštus tikslinius prioritetus
Komisija turėtų nustatyti aiškius ir konkrečius politikos tikslus, kurių būtų sie -
kiama nuosekliai taikant ES lėšų panaudojimo priemones. Siekdama daryti kuo 
didesnį poveikį, ji turėtų paskirstyti lėšas veiksmams ir geografiniams regionams 
remdamasi aiškiai apibrėžtais ir kiekybiškai išreikštais prioritetais. Biudžetą ir 
projektus reikėtų valdyti pakankamai lanksčiai, kad būtų galima prisitaikyti prie 
sparčiai besikeičiančių aplinkybių. Komisija turėtų užtikrinti, kad rezultatų rodi -
kliai, išmatuojami tikslai ir atskaitos rodikliai būtų apibrėžti projekto lygmeniu, 
remiantis vykdoma veikla. Rodikliai laikui bėgant turėtų būti pastovūs ir palygi -
nami, taip pat reikėtų sistemingai rinkti kiekybinius duomenis. Reikėtų sukurti 
visais lygmenimis nustatytų tikslų ir rodiklių ir visų ES lėšų panaudojimo priemo -
nių koreliavimo matricą, kad būtų galima teisingai pateikti politikos rezultatus ir 
visapusiškai ir koordinuotai teikti jų ataskaitas.
2 rekomendacija. Parengti tinkamą koduotę Komisijos 
informacinėse sistemose
Komisija turėtų siekti įdiegti tinkamą veiksmų išorės migracijos srityje kodavimo 
sistemą arba parengti tinkamą metodiką tam, kad būtų galima susidaryti visapu -
siškesnę nuomonę apie migracijos išlaidas siekiant nustatyti ir stebėti šios srities 
ES išlaidas (pagal rūšį ir vietą) ir papildyti EBPO DAC kodavimo sistemą.
2 išvada. Trūkumai paveikė ES migracijos išlaidų (TMPP ir 
EKPP) veiksmingumą pietinėse Viduržemio jūros regiono ir 
Rytų partnerystės šalyse.
a) Dėl ambicingų arba pernelyg bendrų tikslų projektų rezultatai dažnai nega -
lėjo būti išmatuoti. Rezultatų rodikliai neretai buvo išreiškiami kaip išdirbių 
rodikliai, todėl iš jų nebuvo matyti, ar tikslai buvo pasiekti (žr. 67–72 dalis).
b) Tikslas sustiprinti migracijos ir vystymosi ryšį buvo iš dalies įgyvendintas. 
Remiantis tikrintais projektais galima teigti, kad į buveinės šalį grįžtančių 
migrantų indėlis buvo nedidelis (žr. 75–81 dalis).
50 Išvados ir rekomendacijos  
c) Projektų, skirtų palengvinti grąžinimą ir readmisiją, rezultatai buvo riboti visų 
pirma dėl to, kad kai kurios šalys partnerės juos grindžiančią politiką klai -
dingai traktavo kaip ES saugumo politikos komponentą ir dėl to joms buvo 
sudėtinga ją vertinti palankiai. Be to, valstybės narės veiksmingai neparengia 
migrantų grąžinimui namo (žr. 82–86 dalis).
d) Į daugumos tikrintų projektų tikslus įtrauktas teorinis įsipareigojimas gerbti 
žmogaus teises, bet Audito Rūmai nustatė keletą atvejų, kai praktiškai žmo -
gaus teisės nebuvo remiamos (žr. 87–89 dalis).
3 rekomendacija. Tobulinti projektų rengimą ir atranką
Komisija turėtų tobulinti pradinį projektų planavimą reikalaudama nustatyti rea -
lius, pasiekiamus ir išmatuojamus tikslus (ir užtikrindama, kad tokie reikalavimai 
būtų aiškiai įtvirtinti sutarčių šablonuose bei gairėse ir vėliau taikomi). Į projekto 
rodiklius reikėtų įtraukti rezultatų rodiklius.
4 rekomendacija. Toliau stiprinti vystymosi ir migracijos ryšį
Komisija turėtų toliau tikslinti savo metodą, skirtą užtikrinti, kad migracija teigia -
mai paveiktų vystymąsi. Komisija turėtų užtikrinti, kad įgyvendinant programas 
ir projektus migracijai būtų skiriama daugiau dėmesio, ir siekti nustatyti, kokią 
politiką reikia įgyvendinti, kad būtų daromas teigiamas poveikis.
3 išvada. ES išorės migracijos išlaidų (TMPP ir EKPP) 
koordinavimas tarp daugelio veikėjų skirtingais lygmenimis 
buvo sudėtingas
Sudėtinga valdymo tvarka silpnina ES įstaigų koordinavimą visais lygmenimis, 
visų pirma tarp generalinių direktoratų ir tarp Komisijos būstinės Briuselyje ir ES 
delegacijų šalyse partnerėse. Nepaisant iniciatyvų, kurių pastaruoju metu imtasi 
šioje srityje, reikalingas tolesnis racionalizavimas. VPMJ lygmeniu nebuvo pa -
rengta finansavimo apžvalga, kurioje būtų nustatyta, ką finansuoja Komisija ir ką 
valstybės narės (žr. 91–100 dalis).
51 Išvados ir rekomendacijos  
5 rekomendacija. Vesti išorės ir vidaus dialogą koordinavimui 
gerinti
Komisija ir EIVT turėtų sustiprinti ES delegacijų gebėjimus migracijos srityje. 
Komisija turėtų siekti, kad būtų parengta finansavimo apžvalga, kas ką finansuoja 
pagal VPMJ.
Šią ataskaitą priėmė Audito Rūmai 2016 m. vasario 25 d. Liuksemburge 
įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

52
 Priedai
ES, ES valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių pasirašyti judumo partnerystės 
susitarimai
Žaliasis kyšulys Moldova Gruzija Armėnija Marokas Azerbaidžanas Tunisas Jordanija
Data 2008  m. 2008  m. 2009  m. 2011  m. 2013  m. 2013  m. 2013  m. 2014  m.
ES X X X X X X X X 8
Prancūzija X X X X X X X X 8
Vokietija X X X X X X 6
Italija X X X X X X 6
Lenkija X X X X X X 6
Švedija X X X X X X 6
Belgija X X X X 4
Bulgarija X X X X 4
Čekija X X X X 4
Nyderlandai X X X X 4
Portugalija X X X X 4
Rumunija X X X X 4
Ispanija X X X X 4
Danija X X X 3
Graikija X X X 3
Lietuva X X X 3
Jungtinė 
KaralystėX X X 3
Kipras X X 2
Vengrija X X 2
Slovakija X X 2
Slovėnija X X 2
Estija X 1
Latvija X 1
Liuksemburgas X 1
Austrija 0
Kroatija 0
Suomija 0
Airija 0
Malta 0
Iš viso VN 4 15 16 10 9 8 10 11I priedas
53 Priedai 
2007–2013 m. pagal migracijos politikos išorės dimensiją skirtos, įsipareigotos skirti 
pagal sutartis ir išmokėtos sumos (milijonais eurų)
Biudžetiniai 
įsipareigojimaiSutartys pagal vertę Sutarčių skaičius Mokėjimai
TMPP 379,78 375 256 304,30
EKPP 376 64
VBFP (išskyrus TMPP) 190 64
EPF 156 27
EDŽTRP 7 43
SP 5 4
PNPP 309 76
IŠ VISO 1 418 534 304,30
Duomenų nėraII priedas
54 Priedai 
Išlaidos išorės migracijos politikai: įvairios ES lėšų panaudojimo priemonės, kurių 
kiekvienai nustatyti savi tikslai ir savos strategijos
 Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (1. VBP – TMPP, 2. VBP – kitos) : taikomame reglamente nustato -
mi pirminiai ir pagrindiniai tikslai, nurodomi geografinių ir teminių programų tikslai ir siekiama kituose politi -
kos ar išorės dokumentuose nustatytų tikslų (pavyzdžiui, Tūkstantmečio vystymosi tikslų ir Jungtinių Tautų ir 
kitų tarptautinių organizacijų patvirtintų tikslų). Ji taikoma visose ES nepriklausančiose šalyse, išskyrus šalis, 
galinčias gauti pasirengimo narystei pagalbą. Kiek tai sietina su geografinėmis programomis, ši priemonė 
netaikoma šalims, kurios gali gauti Europos plėtros fondo, Europos kaimynystės priemonės ar Pasirengimo 
narystei pagalbos priemonės finansavimą, taip pat AKR ir EB partnerystės susitarimą pasirašiusioms šalims, 
išskyrus Pietų Afriką.
3. Europos kaimynystės ir partnerystės priemonėje , kuri iš dalies apėmė migraciją, savaime nenustatyti po -
litikos tikslai. Taikomame reglamente nurodyta, kad prioritetiniai tikslai turi būti nustatyti šalies arba regiono 
strategijos dokumentuose, kuriuos turi patvirtinti Komisija. Jei ES ir atitinkama šalis nesusitarė siekti konkre -
čių tikslų, turi būti siekiama ES politikos tikslų, tačiau nenurodyta kokių.
4. Europos plėtros fondas : EPF paramos teikimo nuostatos panašios į vystomojo bendradarbiavimo finansinės 
priemonės nuostatas, tačiau jo lėšos skiriamos kitoms šalims, būtent septyniasdešimt aštuonioms Afrikos, 
Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybėms. Todėl EPF kaip toks nėra naudojamas kaimynystės šalyse, bet 
gali būti naudojamas, pavyzdžiui, siekiant remti migrantus, grįžtančius iš kaimynystės šalių.
5. Stabilumo priemonės  tikslas – panaikinti didžiausią politiniam saugumui ir vystymuisi kylančią riziką ir 
grėsmes. Reglamente nustatyti du bendrieji tikslai. Konkretūs tikslai nustatyti kelių šalių strategijos doku -
mentuose, teminiuose strateginiuose dokumentuose ir daugiametėse orientacinėse programose.III priedas
55 Priedai 
6. Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemone  siekiama įtvirtinti demokratiją ES nepriklau -
sančiose šalyse ir skatinti paisyti žmogaus teisių. Reglamente nustatyti trys bendrieji tikslai, o konkretūs 
tikslai turi būti apibrėžti strategijos dokumentuose, kuriais Komisija taip pat naudojasi metinių veiksmų 
programų tikslams nustatyti.
7. Pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę  aštuonioms plėtros šalims per stojimo procesą teikia -
ma finansinė ir techninė pagalba. Reglamente nustatyti bendrieji tikslai, o konkretūs ir kiti tikslai, susiję su 
konkrečiais aspektais, pavyzdžiui, su tarpvalstybiniu bendradarbiavimu, turi būti apibrėžti daugiametėse 
ir metinėse programose. Todėl PNPP kaip tokia nėra naudojama Pietinėse Viduržemio jūros regiono ir Rytų 
partnerystės šalyse.III priedas
56 Priedai 
Audituotų projektų santrauka
Finansavimo 
priemonėSutarties 
sudarymo metaiTrukmė  
(mėn.)PavadinimasES skirtas finansavimas  
(EUR)
Pasaulinio masto projektai
TMPP 2007  m. 55 Bendra migracijos ir vystymosi iniciatyva 15 000  000
Projektai Rytų kaimynystės šalyse
EKPP 2008  m. 45 Pietų Kaukazo integruotas sienų valdymas (angl. SCIBM) 6 000  000
EKPP 2009  m. 71Su readmisija susijusi pagalba ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos 
misijos paramos priemonės40 4 864 050
EKPP 2009  m. 42Parama ES ir Moldovos judumo partnerystės migracijos ir vystymosi 
komponentui įgyvendinti1 999 734
TMPP 2010  m. 36Veiksmingas darbo jėgos migracijos ir jos įgūdžių dimensijų 
valdymas1 507  501
TMPP 2010  m. 35Parama Gruzijos grįžtančių migrantų reintegracijai ir ES ir Gruzijos 
readmisijos susitarimo įgyvendinimui3 000  000
EKPP 2011  m. 22Su readmisija susijusi pagalba ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos 
misijos paramos priemonės1 798 941
EKPP 2011  m. 48Su readmisija susijusi pagalba ir Europos Sąjungos pasienio pagalbos 
misijos paramos priemonės9 532 400
TMPP 2011  m. 35Geresnis sveikatos priežiūros specialistų judumo valdymas Moldovos 
Respublikoje2 000  000
TMPP 2011  m. 23Parama Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro 
biuro veiklai Rytų Europoje įgyvendinant ES regionines apsaugos 
programas. II  etapas1 500  000
TMPP 2012  m. 24Parama veiksmingo readmisijos valdymo įstaigoms Armėnijoje, 
Azerbaidžane ir Gruzijoje1 193 965
TMPP 2013  m. 36ES judumo partnerystės teikiamų vystymosi galimybių stiprinimas 
Gruzijoje pasitelkiant tikslinę apykaitinę migraciją ir sutelkiant 
išeivių bendruomenę878 000IV priedas
1 Ši suma apima 864 810 eurų sudarantį projekto pakeitimą, kurį Audito Rūmai turėjo išnagrinėti norėdami suprasti visą projektą.
57 Priedai 
Finansavimo 
priemonėSutarties 
sudarymo metaiTrukmė  
(mėn.)PavadinimasES skirtas finansavimas  
(EUR)
Projektai pietinėse kaimynystės šalyse
TMPP 2008  m. 47Faciliter la création d‘entreprises au Maroc grâce à la mobilisation de la 
diaspora marocaine installée en Europe  (pranc. FACE-Maroc )1 497 305
TMPP 2008  m. 26Interaktyvus nelegalios migracijos maršrutų ir srautų Afrikoje, 
Artimuosiuose Rytuose ir Viduržemio jūros regione žemėlapis 
(I. žemėlapis)784 789
TMPP 2009  m. 59„SaharaMed“. Nelegalios migracijos srautų iš Sacharos dykumos 
į Viduržemio jūrą prevencija ir valdymas10 000  000
EKPP 2010  m. 44 Programa „MEDSTAT III“ 7 000  000
TMPP 2010  m. 36Algérie: Renforcer la protection des migrants et les capacités de gestion 
des flux migratoires mixtes1 915  916
TMPP 2011  m. 23Parama Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro 
veiklai Šiaurės Afrikoje įgyvendinant regioninę apsaugos programą3 631 627
EKPP 2011  m. 40Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės projektas 
„Migracija  III“4 998 800
TMPP 2012  m. 35 Promotion du respect des droits des migrants subsahariens au Maroc 1 594 264
TMPP 2012  m. 36Soutenir la création d’activité et l’emploi au Maghreb - La migration au 
service du développement local1 875 000
TMPP 2013  m. 36Valstybių narių ir Viduržemio jūros regiono tinklas „Seahorse“ 
(angl. SP)4 500  000
TMPP 2013  m. 13Parama Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuro 
veiklai Šiaurės Afrikoje įgyvendinant regioninę apsaugos programą1 953 000
IŠ VISO 89 025 292IV priedas
58 Priedai 
ES finansinės paramos įgyvendinimo priemonės (Migracijos ir prieglobsčio 
išorės dimensija)V priedas
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.Europos Vadovų Taryba
FRONTEX Europolas ETF EASODG ECHO Migracijos ir vidaus reikalų GD1DG DEVCO DG NEAR2Prieglobsčio
ir migracijos aukšto
lygio darbo grupė
ES agentūrosEuropos Sąjungos Taryba
EIVT
23
antraštinė
dalis4PMIF EPF5 VBFP EKKP / EKPPNPP /
PNPP IIVSF Finansinės priemonėsPAAIŠKINIMAI
SCIFA
Vystomojo
bendradarbiavimo
darbo grupė
PP6IcSP7Paprastai pavaldi Bendrųjų reikalų tarybai
EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA
Europos Komisija
1. Pirmiau DG HOME. DG HOME buvo atsakingas už Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrajai 
programai (angl./uni00A0SOLID) skirtų fondų priemonių įgyvendinimą 2007–2013/uni00A0m. Šie fondai buvo Išorės sienų 
fondas (ISF), Europos grąžinimo fondas (EGF), Europos pabėgėlių fondas (EPF) ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai (EFI). Vis dėlto nė vienas iš šių fondų, kitaip nei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) ir Vidaus saugumo fondas (VSF), kuriais jie pakeisti 2014–2020/uni00A0m., neturėjo išlaidų trečiosiose šalyse išorės aspekto. 
2. Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD (pirmiau DG ELARG)3. Bendroji migracijos ir judumo darbotvarkė.4. Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga.5. Lėšomis negalima naudotis kaimyninėse šalyse.6. Partnerystės priemonės.7. Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (buvusi stabilumo priemonė (SF).8. Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos (2014–2020/uni00A0m.) migracijos ir prieglobsčio komponentas.2014 m. ir toliau
ISF2007–2013 m.
EGF EPF EFIUžsienio reikalų 
tarybaTeisingumo ir vidaus 
reikalų tarybaBendrųjų reikalų 
tarybaPolitinės 
diskusijos
Tarybos parengiamieji organai ir darbo grupės Nustato integruotą ES bendradarbiavimo 
su trečiosiomis  šalimis  strategiją 
prieglobsčio ir migracijos srityje
 Rengia Tarybos išvadas ir rekomendacijas 
dėl migracijos ir prieglobsčio priežasčių 
ir padarinių Padeda COREPER spręsti teisinius, 
horizontaliuosius ir strateginius 
klausimus migracijos ir prieglobsčio bei 
sienų srityse
 Du kartus per metus parengia po ES 
veiksmų, susijusių su migracijos 
spaudimu, ataskaitąKiti
(pvz., TVR klausimų išorės 
aspekto darbo grupė, CATS, 
COSI)Regioninės darbo grupėsFinansinių priemonių valdymas
Dalyvauja valdybos posėdžiuoseDalyvauja susitikimuoseAtskaitomybės linijos
 Teikia humanitarinę pagalbą 
pabėgėliams ir šalies viduje 
perkeltiems asmenims Pagrindinis Komisijos komunikatų migracijos politikos 
klausimais rengėjas
 Pagrindinis Komisijos atstovas Prieglobsčio ir migracijos 
aukšto lygio darbo grupėje
 Veda derybas vizų režimo supaprastinimo, readmisijos, 
partnerystės judumo srityje ir BMJD3 klausimais
 Veda dvišalį ir regioninį dialogą migracijos klausimais
 Dalyvauja vertinant kvietimus teikti pasiūlymus pagal TMPP Pagrindinis Komisijos komunikatų 
vystymosi politikos klausimais rengėjas
 Rengia ES nepriklausančioms šalims 
teikiamos paramos vystymuisi programas pagal geografinį regioną ir temas
 Valdo ir prižiūri paramos teikimo procesus Atsakingas už Europos kaimynystės 
politiką
 Iki 2014/uni00A0m. pabaigos jam pavaldūs Rytų ir 
Pietų kaimynystės direktoratai priklausė DG DEVCO
 Nuo 2014/uni00A0m. pabaigos atsakomybė už 
Europos kaimynystės priemonės valdymą 
perimta iš DG DEVCO ir perduota DG NEARUŽSIENIO POLITIKOS 
PRIEMONIŲ TARNYBA
(FPI)
 Padeda ES valstybėms 
narėms tarpusavyje keistis 
informacija apie kilmės šalis
 Pasitelkdamas išankstinio 
perspėjimo sistemą, padeda konkrečių sunkumų turinčioms ES valstybėms 
narėms
 Padeda įgyvendinti bendrą 
Europos prieglobsčio sistemą Supaprastina ir tobulina ES 
sienų valdymo priemonių 
taikymo procesus ir koordinuoja ES valstybių narių 
veiksmus įgyvendinant šias 
priemones
 Analizuoja riziką
 Teikia operatyvinę pagalbą ES 
valstybėms narėms ir ES 
nepriklausančioms šalims (17) Teikia paramą šalims 
partnerėms teisėtos migracijos srityje, ypač  užimtumo ir įgūdžių 
klausimais (DG EAC taip pat 
dalyvauja valdybos posėdžiuose; DG HOME 
dalyvauja kaip stebėtojas) Atlieka organizuoto 
nusikalstamumo grėsmės 
įvertinimą (angl. OCTA)
Sudaro strateginius 
susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis VVGU /
TMPP8 Atsakinga už ES išorės veiksmų, įskaitant 
veiksmus migracijos ir prieglobsčio 
srityje, veiklos išlaidas Prisideda prie ES politikos formavimo ir konkrečių su migracijos išorės 
dimensija susijusių veiksmų  
 Prisideda prie ES migracijos politikos išorės ir vidaus dimensijų koordinavimo
 Dalyvauja TVR tarybos darbo grupėse, visų pirma HLWG.
59 Priedai 
Europos Vadovų Taryba
FRONTEX Europolas ETF EASODG ECHO Migracijos ir vidaus reikalų GD1DG DEVCO DG NEAR2Prieglobsčio
ir migracijos aukšto
lygio darbo grupė
ES agentūrosEuropos Sąjungos Taryba
EIVT
23
antraštinė
dalis4PMIF EPF5 VBFP EKKP / EKPPNPP /
PNPP IIVSF Finansinės priemonėsPAAIŠKINIMAI
SCIFA
Vystomojo
bendradarbiavimo
darbo grupė
PP6IcSP7Paprastai pavaldi Bendrųjų reikalų tarybai
EUROPOS IŠORĖS VEIKSMŲ TARNYBA
Europos Komisija
1. Pirmiau DG HOME. DG HOME buvo atsakingas už Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrajai 
programai (angl./uni00A0SOLID) skirtų fondų priemonių įgyvendinimą 2007–2013/uni00A0m. Šie fondai buvo Išorės sienų 
fondas (ISF), Europos grąžinimo fondas (EGF), Europos pabėgėlių fondas (EPF) ir Europos fondas trečiųjų šalių piliečių integracijai (EFI). Vis dėlto nė vienas iš šių fondų, kitaip nei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) ir Vidaus saugumo fondas (VSF), kuriais jie pakeisti 2014–2020/uni00A0m., neturėjo išlaidų trečiosiose šalyse išorės aspekto. 
2. Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD (pirmiau DG ELARG)3. Bendroji migracijos ir judumo darbotvarkė.4. Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga.5. Lėšomis negalima naudotis kaimyninėse šalyse.6. Partnerystės priemonės.7. Priemonė, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos (buvusi stabilumo priemonė (SF).8. Visuotinių viešųjų gėrybių ir uždavinių programos (2014–2020/uni00A0m.) migracijos ir prieglobsčio komponentas.2014 m. ir toliau
ISF2007–2013 m.
EGF EPF EFIUžsienio reikalų 
tarybaTeisingumo ir vidaus 
reikalų tarybaBendrųjų reikalų 
tarybaPolitinės 
diskusijos
Tarybos parengiamieji organai ir darbo grupės Nustato integruotą ES bendradarbiavimo 
su trečiosiomis  šalimis  strategiją 
prieglobsčio ir migracijos srityje
 Rengia Tarybos išvadas ir rekomendacijas 
dėl migracijos ir prieglobsčio priežasčių 
ir padarinių Padeda COREPER spręsti teisinius, 
horizontaliuosius ir strateginius 
klausimus migracijos ir prieglobsčio bei 
sienų srityse
 Du kartus per metus parengia po ES 
veiksmų, susijusių su migracijos 
spaudimu, ataskaitąKiti
(pvz., TVR klausimų išorės 
aspekto darbo grupė, CATS, 
COSI)Regioninės darbo grupėsFinansinių priemonių valdymas
Dalyvauja valdybos posėdžiuoseDalyvauja susitikimuoseAtskaitomybės linijos
 Teikia humanitarinę pagalbą 
pabėgėliams ir šalies viduje 
perkeltiems asmenims Pagrindinis Komisijos komunikatų migracijos politikos 
klausimais rengėjas
 Pagrindinis Komisijos atstovas Prieglobsčio ir migracijos 
aukšto lygio darbo grupėje
 Veda derybas vizų režimo supaprastinimo, readmisijos, 
partnerystės judumo srityje ir BMJD3 klausimais
 Veda dvišalį ir regioninį dialogą migracijos klausimais
 Dalyvauja vertinant kvietimus teikti pasiūlymus pagal TMPP Pagrindinis Komisijos komunikatų 
vystymosi politikos klausimais rengėjas
 Rengia ES nepriklausančioms šalims 
teikiamos paramos vystymuisi programas 
pagal geografinį regioną ir temas
 Valdo ir prižiūri paramos teikimo procesus Atsakingas už Europos kaimynystės 
politiką
 Iki 2014/uni00A0m. pabaigos jam pavaldūs Rytų ir 
Pietų kaimynystės direktoratai priklausė DG DEVCO
 Nuo 2014/uni00A0m. pabaigos atsakomybė už 
Europos kaimynystės priemonės valdymą 
perimta iš DG DEVCO ir perduota DG NEARUŽSIENIO POLITIKOS 
PRIEMONIŲ TARNYBA
(FPI)
 Padeda ES valstybėms 
narėms tarpusavyje keistis 
informacija apie kilmės šalis
 Pasitelkdamas išankstinio 
perspėjimo sistemą, padeda konkrečių sunkumų turinčioms ES valstybėms 
narėms
 Padeda įgyvendinti bendrą 
Europos prieglobsčio sistemą Supaprastina ir tobulina ES 
sienų valdymo priemonių 
taikymo procesus ir koordinuoja ES valstybių narių 
veiksmus įgyvendinant šias 
priemones
 Analizuoja riziką
 Teikia operatyvinę pagalbą ES 
valstybėms narėms ir ES 
nepriklausančioms šalims (17) Teikia paramą šalims 
partnerėms teisėtos migracijos srityje, ypač  užimtumo ir įgūdžių 
klausimais (DG EAC taip pat 
dalyvauja valdybos posėdžiuose; DG HOME 
dalyvauja kaip stebėtojas) Atlieka organizuoto 
nusikalstamumo grėsmės 
įvertinimą (angl. OCTA)
Sudaro strateginius 
susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis VVGU /
TMPP8 Atsakinga už ES išorės veiksmų, įskaitant 
veiksmus migracijos ir prieglobsčio 
srityje, veiklos išlaidas Prisideda prie ES politikos formavimo ir konkrečių su migracijos išorės 
dimensija susijusių veiksmų  
 Prisideda prie ES migracijos politikos išorės ir vidaus dimensijų koordinavimo
 Dalyvauja TVR tarybos darbo grupėse, visų pirma HLWG.
60 Komisijos  
atsakymai
Santrauka
I
Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) turi tokių pastabų dėl šios ataskaitos konteksto ir turinio:
Komisijai ir EIVT tenka dirbti sudėtingomis ir nuolat kintančiomis aplinkybėmis. Atsižvelgiant į neregėto masto 
pabėgėlių ir migracijos krizę, ES lygmeniu iš esmės koreguojami migracijos prioritetai ir tobulinami jos elementai, ji 
nuolat pritaikoma prie kintančių aplinkybių.
Ši Audito Rūmų ataskaita parengta dar prieš šiuos didžiulius pasikeitimus.
Migracija ir prieglobstis yra daugialypė, sudėtinga ir nuolat kintanti tarptautinio ir ES lygmens politikos sritis; Komi -
sijai tenka vykdyti veiklą šioje kintančioje ir probleminėje aplinkoje. Dėl to šioje srityje būtina naudoti panašaus 
sudėtingumo daugialypes šios politikos įgyvendinimo struktūras.
Audito Rūmų ataskaitoje nepakankamai atsižvelgiama į šį politinį, teisinį, veiklos ir biudžeto kontekstą.
II
Komisija sutinka, kad nėra paprasta nustatyti visos iš biudžeto pareikalautų išlaidų sumos, ir ar ji buvo paskirstyta 
laikantis numatytų geografinių ir teminių prioritetų. Komisija toliau tobulins šioje sudėtingoje politikos srityje 
taikomą bendrą stebėjimo ir vertinimo sistemą, kartu užtikrindama, kad taikant tinkamas priemones pagrindinėse 
srityse būtų nustatyti užsibrėžti geografiniai ir teminiai prioritetai.
III
Visiems ES finansavimo priemonėmis finansuojamiems projektams nustatyti atskiri rodikliai, kurie stebimi visą kie -
kvieno projekto įgyvendinimo laikotarpį. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 68 dalies pastabas.
IV
Migracija – sudėtinga ir politiniu požiūriu jautri politikos sritis, apimanti įvairius sektorius ir susijusi su labai įvai -
riais suinteresuotaisiais subjektais (pvz., europinėmis agentūromis, Tarptautine migracijos organizacija, UNHCR) ES 
institucijose ir už jų ribų. Tokia padėtis neišvengiamai turi įtakos ES išorės migracijos politikos ir bendradarbiavimo 
valdymui.
Pastaraisiais metais dėta pastangų siekiant patobulinti Komisijos generalinių direktoratų veiksmų koordinavimą tar -
pusavyje ir su Europos išorės veiksmų tarnyba, taip pat su ES valstybėmis narėmis; šiuo tikslu įdiegta keletas koordi -
navimo mechanizmų. Naujausioje Europos migracijos darbotvarkėje pabrėžta, kad šių pastangų reikia dar daugiau.
Komisijos atsakymai 61
Įvadas
01
Komisija pabrėžia, kad su pabėgėliais susijęs finansavimas šalyse partnerėse, įskaitant kaimyninius regionus, buvo 
įtrauktas į ES bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis su migracija ir prieglobsčiu susijusiais klausimais dar prieš 
2015 m. Faktiškai daugumoje migracijos projektų laikomasi visapusiško integracinio požiūrio, nes migracijos srau -
tams būdingas įvairialypiškumas: juose yra ekonominių migrantų, pažeidžiamų migrantų ir asmenų, kuriems reikia 
tarptautinės apsaugos.
02
2015 m. gegužės 13 d. Komisija pristatė Europos migracijos darbotvarkę, pagal kurią 2015 m. birželio mėn. priimtos 
Tarybos išvados.
11
2014 m. lapkričio mėn. pradėjus vadinamąjį Chartumo procesą (su šalimis, esančiomis Rytų Afrikos migracijos marš -
rute), prioritetas teikiamas aštuoniems regioniniams dialogams.
Kaip ir partnerystės judumo srityje, bendrosios migracijos ir judumo darbotvarkės taip pat laikomos pagrindiniais 
dvišalių ryšių modeliais.
13
Pagrindinės nelegalios ir priverstinės migracijos priežastys įvairuoja nuo skurdo ir ekonominių galimybių trūkumo 
iki konfliktų, nesaugumo ir klimato kaitos, įskaitant ir visas mišrias priežastis. Temine migracijos ir prieglobsčio pro -
grama (TMPP), kuriai per metus skiriama apie 50 mln. EUR, iš tiesų niekada nebuvo ketinama pašalinti šių pagrindi -
nių priežasčių – pagal šią programą iš esmės siekta padėti šalims geriau savarankiškai valdyti migraciją ir prieglobstį.
15
Europos kaimynystės ir partnerystės priemonės (EKPP) reglamente nustatyti bendrieji tikslai, o ES ir šalių partnerių 
tarpusavio susitarimais nustatyta pagalbos programavimo politikos sistema (Žr. EKPP reglamento 3 straipsnį.)
Tačiau, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonę keičiant Europos kaimynystės priemone (EKP), buvo nustatyti 
2014–2020 m. laikotarpiu siektini konkretūs tikslai. Pagal Reglamentą (ES) Nr. 232/2014, vienas iš šešių konkrečių 
EKP tikslų – sudaryti „sąlygas teisėtai migracijai geriau organizuoti ir tinkamai valdomam žmonių judumui skatinti, 
esamiems arba būsimiems susitarimams, sudarytiems laikantis visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą, įgyvendinti, 
taip pat žmonių tarpusavio ryšiams, visų pirma susijusiems su kultūrine, švietimo, profesine ir sporto veikla, skatinti“ .
Komisijos atsakymai 62
Audito apimtis ir metodas
22
Kaip nurodė Rūmai, Komisija pastebi, kad, nors numatyta III priede, nei PNPP , nei EPF finansavimas nėra skiriamas 
kaimyninėms šalims.
Reikia didinti tikslų derėjimą, geriau nustatyti šalių partnerių poreikius ir tobu -linti stebėjimo priemones
Atsakymas į antraštę virš 27 pastraipos
Komisija pripažįsta, kad politikos priemonės yra labai įvairios ir kad iš esmės jos tokios dėl migracijos reiškinio 
sudėtingumo.
Remiantis Komisijos pasiūlymais, įgyvendinant naujesnes daugiametes finansines programas gerokai patobulintas 
ir supaprastintas išorės bendradarbiavimo priemonių rinkinys. Dabartinis geografinių ir teminių priemonių rinkinys 
apskritai atspindi visapusį ir gerai suderintą modelį, Europos Sąjungai suteikiantį galimybę spręsti įvairius uždavi -
nius taikant bendrą suderintą papildomojo pobūdžio finansinių priemonių rinkinį.
29
2014–2020 m. EKPP pakeista Europos kaimynystės priemone (EKP). Pagal Reglamentą (ES) Nr. 232/2014, vienas iš 
šešių konkrečių EKP tikslų – sudaryti „sąlygas teisėtai migracijai geriau organizuoti ir tinkamai valdomam žmonių 
judumui skatinti, esamiems arba būsimiems susitarimams, sudarytiems laikantis visuotinio požiūrio į migraciją ir 
judumą, įgyvendinti, taip pat žmonių tarpusavio ryšiams, visų pirma susijusiems su kultūrine, švietimo, profesine ir 
sporto veikla, skatinti“ .
EKP reglamente numatytas priedas, kuriame nustatyti programavimo prioritetai ir bendri finansiniai asignavimai 
pagal programų rūšis (dvišalio, daugiašalio ir tarpvalstybinio bendradarbiavimo) ir kurį būtų galima keisti deleguo -
tuoju aktu. Viena iš pagrindinių naujovių, atsiradusių derybose su Europos Parlamentu ir Taryba dėl Europos kai -
mynystės priemonės, yra naujas priedas, kuriame išdėstyti bendro pobūdžio prioritetai visam Europos kaimynystės 
politikos regionui. Tais prioritetais bus remiamasi per kitą programavimo procesą.
30
Išorės ir vystomojo bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis finansinės priemonės buvo parengtos siekiant spręsti 
tokias problemas, kaip antai skurdas, nesaugumas, demokratijos ir valdymo problemos, menkos ekonominės gali -
mybės, žmogaus teisių problemos ir t. t.
Laikantis kiekvieno teisės akto, daugiametėse ir metinėse programose išsamiai apibrėžiami intervencinių veiksmų 
sektoriai: tai gali būti ir tokie pagrindiniai sektoriai, kaip antai švietimo, sveikatos, aplinkos sektoriai, taip pat sau -
gumo, vidaus reikalų ir migracijos sektoriai. Kai taikomos geografinės priemonės, sektoriai, kuriuose bus vykdomi 
intervenciniai veiksmai, yra parenkami programavimo etapu, susitarus su atitinkamomis šalimis partnerėmis.
Komisijos atsakymai 63
Kaip visos ES sektorių politikos kryptys, išorės migracijos ir prieglobsčio politika taip pat gali būti remiama pagal 
susijusias ES išorės bendradarbiavimo priemones skiriamomis lėšomis, laikantis kiekvienos atitinkamos finansinės 
priemonės teisiniame pagrinde nustatytų kriterijų ir procedūrų.
Taip pat žr. atsakymą į 22 dalies pastabas.
31
Nepamirštant kiekvienos finansinės priemonės tikslų, išorės veiksmais grįsti intervenciniai veiksmai gali padėti įgy -
vendinti ES politiką įvairiose teminėse srityse, pvz., klimato kaitos, saugumo, švietimo, žemės ūkio arba migracijos.
32
Komisija mano, kad apskritai projektų dokumentai tvarkyti tinkamai. Tačiau ateityje Komisija ketina projektų porei -
kių analizę dokumentuose fiksuoti sistemingiau.
33
Komisija sutinka, kad partnerystės judumo srityje tikrai yra pažangios dvišalės sistemos, padedančios spręsti migra -
cijos ir prieglobsčio klausimus, nes remiantis šiomis partnerystėmis bendradarbiavimas tampa abipusiai naudingas; 
tačiau būtina dėti daugiau pastangų, kad šios partnerystės būtų įgyvendinamos išlaikant pusiausvyrą, t. y. atsižvel -
giant į visus keturis teminius VPMJ prioritetus, taip pat imantis daugiau veiksmų teisėtos migracijos, žmogaus teisių 
ir pabėgėlių apsaugos srityje.
Komisija valstybėms narėms nuolat primena, kad minėtus keturis teminius VPMJ prioritetus svarbu suderinti tarpu -
savyje, taip pat ir partnerystės judumo srityje įgyvendinimo lygmeniu.
34
Daugelis delegacijų (jei ne visos) jau prieš kelerius metus paskyrė asmenis ryšiams migracijos klausimams spręsti. Be 
to, Migracijos ir vidaus reikalų generalinio direktorato (GD) darbuotojai galėtų būti skiriami tik į kai kurias prioriteti -
nes delegacijas (JAV, Rusijos, Ženevos, Vienos, Turkijos, Kinijos, Indijos). Dažniausiai šiomis pareigomis dalijamasi su 
kitais generaliniais direktoratais, einant šias pareigas taip pat sprendžiami Migracijos ir vidaus reikalų GD kompeten -
cijai nepriklausantys klausimai (taigi jie nebūtinai susiję su migracija).
Kaip pripažįstama naujausioje Europos migracijos darbotvarkėje, būtina didinti ES delegacijų kompetenciją migra -
cijos klausimais. Todėl Taryba nusprendė stiprinti ES delegacijų gebėjimą spręsti migracijos klausimus, o konkre -
čiai – į prioritetines delegacijas, ypač kaimyninių šalių regione, skirti Europos ryšių migracijos klausimais palaikymo 
pareigūnus.
Komisijos atsakymai 64
35
Prieš keletą metų, atsižvelgiant į visos organizacijos, įskaitant delegacijas, teminės kompetencijos didinimo svarbą, 
įsteigti Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD teminiai skyriai, įskaitant migracijos skyrių.
Svarbi šių teminių skyrių įgaliojimų dalis – kokybiška teminė parama centrinės būstinės ir delegacijų darbuotojams. 
Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD B3 skyrius, atsakingas už migraciją ir prieglobstį, parengė keletą 
priemonių, padedančių užtikrinti, kad ši parama būtų teikiama nuosekliai ir veiksmingai. Šiuo tikslu parengti orien -
taciniai pranešimai ir gairės, taip pat teminiai mokymo moduliai.
ES išorės veiksmų srityje labiau susirūpinus migracija, Komisija svarsto galimybę parengti e. mokymosi modulį, kuris 
papildytų auditorinio mokymo priemones.
36
Komisija sutinka, kad dar visai neseniai migracija nebuvo vienas iš pagrindinių daugelio kaimyninių šalių prioritetų, 
tačiau pastaruoju metu padėtis labai pasikeitė, nes šios šalys vis labiau pripažįsta migracijos svarbą ir poreikį ben -
dradarbiauti su ES.
Projekto „Seahorse Mediterranean“ atveju Komisija supranta: pasiekti, kad Šiaurės Afrikos šalys taptų partnerėmis, 
bus sunku. Pastangos dedamos ir toliau, tačiau reikėtų atkreipti dėmesį, kad nuo to laiko, kai projektas buvo suma -
nytas, šiame regione susidariusi nestabili padėtis trukdo šiame labai jautriame regione megzti dialogą su šiomis 
šalimis.
37
Komisija pripažįsta, kad ES valstybių narių yra daugiau nei I. žemėlapio galutinį produktą naudojančių šalių partne -
rių, tačiau mano, kad reikia atsižvelgti į kai kuriuos aspektus.
Atsižvelgiant į dialoge apie tranzitinę migraciją per Viduržemio jūros regioną nurodytus poreikius, šio projekto tiks -
las buvo pateikti naujausią informaciją apie migracijos srautus, kad būtų galima geriau formuoti politiką.
I. žemėlapis buvo atskiras siaurai orientuotas projektas, kuriuo kartu su kitais projektais buvo remiamas efektyvus 
Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos šalių ir ES valstybių narių dialogas migracijos klausimais. Komisija mano, kad labai 
patogiai pateikiant informaciją apie migraciją, kuri anksčiau nebuvo sujungta į bendrą sistemą, dialogas pagerėjo.
38
Komisija sutinka, kad labai svarbu geriau apibrėžti mūsų bendradarbiavimo migracijos ir tarptautinės apsaugos sri -
tyse sistemą, šiuo tikslu nustatant veiklos tikslus, aiškius ir pamatuojamus rezultatus ir pasekmes, kartu užtikrinant 
tiesiogines veiksmų ir rezultatų sąsajas.
Komisijos atsakymai 65
39
Komisija pripažįsta, kad trūksta aiškių tikslų, bazinių verčių ir rodiklių, kuriuos, stebint VPMJ įgyvendinimą, būtų 
galima naudoti strateginiu lygmeniu, tačiau ji mano, jog turi būti nustatyti platūs tikslai, kad juos būtų galima lanks -
čiai pritaikyti prie skirtingų aplinkybių, labai įvairių aspektų ir sparčiai kintančių uždavinių bei poreikių migracijos 
srityje.
2015 m. Komisija Prieglobsčio ir migracijos aukšto lygio darbo grupėje vėl pradėjo diskusiją su ES valstybėmis narė -
mis dėl tinkamų VPMJ stebėjimo rodiklių nustatymo.
Bendras atsakymas į 43–50 dalių pastabas
Komisija pripažįsta, kad dar neišspręstas (be kita ko, paramos teikėjų ir JT lygmeniu) atitinkamų kriterijų ir pažangių 
rodiklių nustatymo klausimas: tai rodo sunkumai nustatyti migracijos rodiklius, kurie būtų taikomi pagal vystymosi 
po 2015 m. programą.
Tai susiję su sudėtingais ir daugialypiais bendraisiais migracijos ir prieglobsčio politikos aspektais. Komisija pripa -
žįsta, kad sprendžiant šį klausimą būtina kolektyviai dėti dideles pastangas.
Kiek tai susiję su Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD, rezultatų sistemos peržiūra, kurią numatyta atlikti 
2016 m. pavasarį patvirtinus darnaus vystymosi tikslų rodiklius, taip pat suteiks galimybę daryti pažangą siekiant 
geriau vertinti rezultatus migracijos srityje.
Atsakymas į antraštę virš 52 pastraipos
Komisija mano, kad keturi teminiai VPMJ prioritetai buvo aiškiai suformuluoti, tačiau pripažįsta, kad vykdant auditą 
buvo sunku tiksliai kiekybiškai įvertinti, koks ES finansavimas susijęs su tais prioritetais.
53
Bendroji RELEX informacinė sistema (CRIS) yra finansų valdymo priemonė, integruota į Komisijos apskaitos sistemą 
ABAC ir teikianti tikralaikę informaciją apie visų ES išorės išlaidų finansinius sandorius. CRIS nebuvo kuriama kon -
krečiai duomenų teikimo tikslais. CRIS sistemos pamažu atsisakoma, ji iš esmės keičiama ABAC ir papildoma nauja 
sistema OPSYS.
Šioje sistemoje sutartys veiklos sektoriams priskiriamos naudojant EBPO kodus. Migracijai kol kas nėra suteikta 
atskiro kodo; tačiau Komisija supranta, kokių problemų kils, jei migracijos ir prieglobsčio srityje finansuojamiems 
vystymosi intervenciniams veiksmams nebus suteiktas specialus Paramos vystymuisi komiteto (angl. DAC) kodas. 
Tai susiję su migracijos daugialypiškumu ir horizontalumu – migracijos aspektas svarbus įvairiose politikos srityse ir 
sektoriuose. Komisija pradės diskusijas su EBPO (ir kitais susijusiais suinteresuotaisiais subjektais), siekdama skubiai 
nustatyti geriausius būdus, kuriais būtų galima rinkti duomenis apie įvairių vystymosi agentūrų išlaidas migracijai.
Komisijos atsakymai 66
54
Komisija pripažįsta, kad „Excel“ formato lentelė, kurią tvarko Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD, yra 
paprasta priemonė, kuria papildoma Komisijos Bendrosios RELEX informacinės sistemos (CRIS) duomenų bazė. 
Kadangi migracijai nėra suteiktas DAC kodas, ši lentelė laikyta naudinga duomenų teikimo priemone.
55
Šios finansinės IT sistemos pamažu atsisakoma, ji iš esmės keičiama Komisijos apskaitos sistema. Labai mažai tikė -
tina, kad artimiausiu metu bus galima teikti tokio pobūdžio suvestinius duomenis.
56
Šios finansinės IT sistemos pamažu atsisakoma, ji iš esmės keičiama ABAC sistema. Visa finansinė informacija bus 
perkelta į ABAC. Atsižvelgdama į pastarojo meto pokyčius, Komisija pradės diskusijas su EBPO.
Tačiau Komisija supranta, kokių problemų kils, jei migracijos ir prieglobsčio srityje finansuojamiems vystymosi inter -
venciniams veiksmams nebus suteiktas specialus DAC kodas. Tai susiję su migracijos daugialypiškumu ir horizonta -
lumu – migracijos aspektas svarbus įvairiose politikos srityse ir sektoriuose.
4 langelis. Netinkamo išlaidų išorės migracijai kodavimo pavyzdžiai
Komisija sutinka, kad dviem nurodytiems projektams – „Seahorse“ ir „Sahara Med“ – DAC kodas buvo priskirtas klai -
dingai, nepaisant to, kad visa veikla buvo laikoma atitinkančia EBPO DAC kriterijus. Tai jau yra ištaisyta.
Komisija atkreipia dėmesį, kad Reglamente dėl vystomojo bendradarbiavimo finansinės priemonės dėl EBPO DAC 
kriterijų nustatyta:
„bent 90 proc. išlaidų, numatytų pagal temines programas, turi atitikti EBPO/DAC nustatytus OPV kriterijus [...] “.
57
Su vystomojo bendradarbiavimo finansine priemone susijusios teminės programos taikymo sritis yra globali, ir ja 
ketinama papildyti geografines priemones ir programas, o ne jas pakeisti. 2007–2013 m. laikotarpiu buvo patvirtinti 
du TMPP skirti strategijos dokumentai; pirmasis buvo skirtas 2007–2010 m. laikotarpiui, antrasis – 2011–2013 m. lai -
kotarpiui. Nors TMPP skirta visiems geografiniams regionams, pagal šias strategijas pirmenybė aiškiai teikiama TMPP 
lėšų naudojimui pietinėje Viduržemio jūros regiono dalyje, Afrikoje ir Rytų Europos regionuose, kaip numatyta VPMJ 
ir Stokholmo programoje. Tokie prioritetai nustatyti atsižvelgiant į migracijos maršrutų sąvoką, apimančią ir migraci -
jos maršrutus, prasidedančius ne kaimyninių šalių regione (bet Užsachario Afrikoje) ir einančius per šį regioną.
Komisijos atsakymai 67
60
Komisija su šiuo teiginiu sutinka tik iš dalies, nes reikėtų atsižvelgti ir į tai, kad taip dažnai daroma atsižvelgiant 
į šalių partnerių – pirmiausia rytinių kaimyninių šalių – prašymus ir kad išlaidos sienų valdymui apskritai gali būti 
gerokai didesnės nei kitose srityse, pvz., socialinių ekonominių projektų, kuriais sprendžiamas migrantų integravimo 
klausimas.
Komisija mano, kad dėmesys su neteisėta migracija susijusiam finansavimui, į kurį atkreipė dėmesį Rūmai, atitinka 
kai kurių šalių partnerių nurodytus prioritetus.
Su šiomis sritimis, ypač sienų valdymu, susijusios išlaidos iš tiesų didelės dėl poreikio investuoti į sienos perėjimo 
punktus, ryšių ir IT įrangą.
Derėtų pridurti, kad ES yra tik viena iš paramos teikėjų, dirbanti partnerystės su šalimis, valstybėmis narėmis ir tarp -
tautinėmis organizacijomis pagrindu.
62
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad teisės akte, kuriuo sukuriama TMPP , nurodyta, kad programa turi papildyti geo -
grafines programas. Išteklių paskirstymas geografinėse programose nustatytoms prioritetinėms sritims pirmiausia 
priklauso nuo šalių partnerių, o ne tik nuo Komisijos.
64
ES ir JT Bendros migracijos ir vystymosi iniciatyva (BMVI) pradėta įgyvendinti kaip pirmoji plati migracijos programa; 
ją vykdant daugiausia dėmesio buvo skirta poveikiui, kurį migracija daro šalių partnerių vystymusi.
Šį aspektą įtraukus į visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą, ši iniciatyva buvo laikoma svarbiu ES įnašu į migracijos ir 
vystymosi darbotvarkę.
Ji iš tikrųjų parengta kaip bandomoji programa, skirta migracijos ir vystymosi ryšiui patikrinti, todėl ji aprėpė daug 
įvairių skirtingiems regionams priklausančių šalių.
Įgyvendinus šią programą padarytos išvados ir įgyta patirtis panaudotos rengiant tolesnę programą, kuri – kitaip nei 
pirmoji – daugiau skirta konkrečioms prioritetinėms šalims.
68
Komisija pabrėžia, kad devynių projektų tikslai apibrėžti tinkamai. Dvylikos projektų tikslai tik iš dalies atitiko tinka -
mai nustatytų tikslų apibrėžtį ir neretai būdavo nustatomi bendrais bruožais, o vieno projekto tikslai buvo nustatyti 
netinkamai (žr. 5 langelį).
5 langelis. Rezultatų, kuriuos buvo sudėtinga įvertinti, pavyzdys
Komisija iš dalies sutinka su pastaba, kad rezultatai nėra tiesiogiai apčiuopiami ir pamatuojami. Tačiau Komisija 
mano, kad projektas iš esmės buvo sėkmingas, pirmiausia dėl to, kad sugebėta sukurti erdvę dialogui su partneriais, 
metų metus delsiančiais įgyvendinti demokratines reformas.
Komisijos atsakymai 68
69
Komisija atkreipia dėmesį, kad TMPP , kaip ir daugumos kitų teminių ir geografinių išorės finansavimo priemonių, 
visų pirma skirta valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės gebėjimams stiprinti šalyse partnerėse. Pagal projektus 
paprastai teikiama techninė pagalba ir vyksta mokymai taip stiprinant teisinio, institucinio ir veiklos lygmens gebėji -
mus. Tačiau Komisija sutinka, kad gebėjimų stiprinimas ir teisinių bei institucinių sistemų reforma yra (ir turėtų būti) 
vidutinio ar net ilgo laikotarpio tikslas, o rezultatai bematant neatsiranda.
70
Komisija iš dalies pripažįsta, kad pasiekti ne visi tikrinti atrinktų projektų tikslai.
Tačiau ji norėtų dar kartą pareikšti, kad tokioje sudėtingoje ir nuolat kintančioje politikos srityje kaip migracija 
didelę įtaką daro išorės veiksniai ir kad šio klausimo negalima išspręsti vien tik parengus ir įgyvendinus pavyzdinį 
projektą.
Kad ir kaip gerai suplanavus ir suderinus su šalimis partnerėmis, dėl migracijos ir pabėgėlių srautų nenuspėjamumo 
ir politinių problemų intervencinių veiksmų rezultatai nukenčia visais įgyvendinimo etapais. Ryškus tokios padėties 
pavyzdys – Libija.
7 langelis. Iš dalies veiksmingo projekto pavyzdys
Projektu „Seahorse – Viduržemio jūros regiono tinklas“ siekiama padėti vystyti vieną iš regioninių tinklų, kuriais 
būtų sutvirtinta EUROSUR sistema.
Kai buvo pasirašoma sutartis, padėtis Tripolyje buvo palyginti stabili ir nebuvo įmanoma numatyti, kiek saugumo 
padėtis Libijoje pablogės vėliau.
Alžyro, Tuniso ir Egipto atstovai buvo reguliariai kviečiami, jie dažnai aktyviai dalyvaudavo projekto tvarkomojo 
komiteto posėdžiuose. Nė viena iš šių šalių iki šiol neprisiėmė jokių oficialių įsipareigojimų.
„Guardia Civil“, remiama penkių valstybių narių, kurios yra konsorciumo narės, reguliariai susisiekia su potencialio -
mis šalimis partnerėmis ir mėgina jas įtikinti dalyvauti įgyvendinant šią iniciatyvą.
Audito Rūmai teigia, kad „Libija į šį tinklą buvo priimta nepaisant Komisijos nusistatymo“. Tačiau dėl Libijos strategi -
nės padėties ši šalis vėliau pripažinta svarbiausia šios iniciatyvos partnere, todėl ir buvo nuspręsta ją įtraukti.
72
Nepaisant dabartinės sudėtingos padėties Libijoje, projektas toliau įgyvendinamas, pamažu pasiekiama tam tikrų 
rezultatų. Sunkumai, su kuriais buvo susidurta įgyvendinant šį projektą, kilo dėl nesaugios ir nestabilios padėties 
Libijoje; projektą pritaikius prie naujos padėties, susidariusios po 2014 m. krizės, 2015 m. rugpjūčio mėn. jo įgyvendi -
nimas buvo atnaujintas.
Šiuo metu numatoma projektą baigti 2016 m. balandžio mėn. Juo siekiama patenkinti skubiausius Libijos sulaikymo 
ir (arba) priėmimo centruose įstrigusių ir sulaikytų migrantų poreikius, suteikiant šiems migrantams pagalbą ir gali -
mybę savanoriškai grįžti užtikrinant visišką pagarbą žmogaus teisėms.
Komisijos atsakymai 69
77
Komisija atkreipia dėmesį į Rūmų pastabas ir mato, kad vertinimo ataskaitoje nurodyta atskirų teigiamų aspektų.  
Vertinimo išvados kelis kartus išsamiai aptartos su JT vystymo programos atstovais per reguliarius projekto aptari -
mus, o konkrečiau – per 2011 m. spalio 10 d. surengtą susitikimą. Rengiant ataskaitą taip pat atsižvelgta į agentūrų 
partnerių pastabas.
80
ES ir JT Bendros migracijos ir vystymosi iniciatyva (BMVI) pradėta įgyvendinti kaip pirmoji plati migracijos programa, 
kuria siekta gerinti vystymosi poveikį migracijai šalyse partnerėse.
Šį aspektą įtraukus į visuotinį požiūrį į migraciją ir judumą, ši iniciatyva, kaip pirmasis bandomasis šios srities projek -
tas, buvo laikoma svarbiu ES įnašu į migracijos ir vystymosi darbotvarkę.
Įgyvendinus šią programą padarytos išvados ir įgyta patirtis panaudotos rengiant tolesnę programą, kuri – kitaip nei 
pirmoji – daugiau skirta konkrečioms prioritetinėms šalims.
81
Gruzijoje teikiant ES paramą migracijos srityje, skirtingais valdymo lygmenimis teikiama labai įvairi parama labai 
įvairiems paramos gavėjams. BMVI schemos pridėtinė vertė – dalyvių įtraukimas vietos lygmeniu; šios rūšies parama 
gali pasiekti gana nedaug galutinių paramos gavėjų. Tačiau tokių intervencinių veiksmų įgyvendinimo patirtis gali 
būti pritaikyta ir kitur.
Dėl Alžyro reikia pasakyti, kad nors poveikis buvo labai nedidelis, programa suteikė galimybę migracijos klausimus 
įtraukti į darbotvarkę ir sukurti nuolatinę tarpžinybinę struktūrą, vadovaujamą Užsienio reikalų ministerijos.
Maroke į migracijai skirtų priemonių rinkinį buvo naudinga įtraukti vietos lygmeniui gerai pritaikytą intervencinį 
veiksmą. Tačiau sklaidą reikėjo vykdyti pagal skirtingus rezultatus ir poveikį. Į šią patirtį tinkamai atsižvelgta per 
antrąjį BMVI schemos įgyvendinimo etapą – dabar sklaida užtikrinama sistemingiau.
9 langelis. Readmisijos projektas Gruzijoje
Dėl audito metu tvyrojusio neaiškumo, ar profesinio orientavimo ir įdarbinimo centrai veiks ir toliau, Komisija pabrė -
žia, kad Gruzijos valdžios institucijos užtikrino ilgalaikį centrų veikimą skirdamos lėšų iš valstybės biudžeto (2015 m. 
biudžete skirta 400 000 GEL, 2016 m. biudžeto projekte numatyta skirti 600 000 GEL).
Įdarbinimo tarnybos paslaugomis pasinaudojo mažiau žmonių, nei buvo numatyta, nes buvo nepakankamai įvertin -
tas grįžtančių migrantų gebėjimas pasirūpinti savimi.
Dėl laikino būsto reikia pasakyti, kad Komisija buvo pasirengusi patenkinti 180 asmenų poreikius, bet dėl vietos 
visuomenei būdingų stiprių socialinių ir šeimos ryšių paklausa buvo mažesnė. Atitinkamai sumažinti finansiniai 
asignavimai.
Savanoriška repatriacija pasinaudojusių Gruzijoje gyvenusių užsienio šalių piliečių padaugėjo iki 167, palyginti su 
audito metu nustatytais 110 asmenų.
Komisijos atsakymai 70
86 a)
Komisija sutinka su Rūmų pastaba ir priduria, kad priimti atgal savo piliečius privaloma pagal paprotinę tarptautinę 
teisę, o trečiųjų šalių piliečių readmisija nėra privaloma. Ji yra migracijos, o ne saugumo politikos, kaip ją supranta 
kai kurios šalys partnerės, dalis.
Ne susirūpinimas saugumu, o veiksminga grąžinimo ir readmisijos politika yra esminis tinkamo migracijos valdymo 
aspektas ir prielaida. Kaip pabrėžta ES veiksmų grąžinimo srityje plane (2015 m. rugsėjo 9 d.), veiksmingas nelega -
lių migrantų, neturinčių arba nebeturinčių teisės būti ES, grąžinimas taip pat yra labai svarbi prevencijos priemonė 
kovojant su nelegalia migracija. Grąžinimas ir readmisija yra sudedamoji VPMJ ir visų juo pagrįstų politikos nuostatų 
(pvz., ES migracijos darbotvarkės) dalis. Tiesa, kad galima sudaryti vizų režimo supaprastinimo susitarimus; jų suda -
rymo galimybė svarstoma kartu su ES readmisijos susitarimų sudarymo galimybėmis ir vertinama pagal principą 
„didesnė pažanga – daugiau paramos“.
Atsakymas į antraštę virš 87 pastraipos
Komisija pabrėžia, kad žmogaus teisių apsaugos užtikrinimo sėkmė dažnai priklauso nuo keleto išorės veiksnių, 
kurių Komisija nekontroliuoja.
87
Žmogaus teisių užtikrinimas migrantams yra ne tik oficialus horizontalus klausimas, rimtai sprendžiamas visais ES 
išorės intervenciniais veiksmais – šiam klausimui pirmenybė teikiama ir įgyvendinant su migracija susijusius išorės 
veiksmus.
Žmogaus teisių apsaugos priemonės ne tik įtraukiamos į visus intervencinius veiksmus – migrantų teisių apsauga 
yra daugelio veiksmų bendrasis tikslas. Pavyzdžiui, pagal kai kuriuos projektus siekiama padėti prekybos žmonėmis 
aukoms ir jas apsaugoti, užtikrinti šalyje dirbančių migrantų teises, padėti pabėgėliams ir juos apsaugoti ir t. t.
88
Dėl Ukrainos reikia pasakyti, kad iš pradžių buvo numatyta galimybė mokymus žmogaus teisių standartų klausimais 
rengti pagal projektą READMIT ir ši galimybė buvo aptarta su vyriausybe. Tačiau sutarta šiuo etapu projekto į pro -
gramą neįtraukti, nes jis dubliuotųsi su keliais kitais tarptautinių organizacijų ir pilietinės visuomenės organizacijų 
vykdomais projektais: i) Tarptautinės migracijos organizacijos projektu „ Strengthening Migration Management 
and Cooperation on Readmission in Eastern Europe (MIGRECO) “ (CRIS sistemos nuoroda 2011/282-850), ii) UNCHR 
projekto „ Support to UNHCR activities in Eastern Europe in the context of EU Regional Protection Programmes (RPP 
II)“ II etapu (CRIS sistemos nuoroda 2010/272-415) ar iii) nevyriausybinės organizacijos „ The Right to Protection “ pro -
jektu „ Advocacy and Government Capacity Building in Migration “ (CRIS sistemos nuoroda 2012/334-088). Apskritai 
iš visų 34 migracijos ir prieglobsčio srities projektų, kuriems nuo 2003 m. suteikta ES finansinė parama, 18 projektų 
skirtingais lygmenimis siejosi su žmogaus teisių problematika.
89
Komisija labai aktyviai mėgino įtikinti Libijos valdžios institucijas pasirašyti susitarimo memorandumą su UNHCR.
Libijos valdžios institucijos, ypač tos, kurios atstovavo Muamaro al Kadafio režimui, dėl politinių priežasčių labai 
priešinosi, kad UNHCR taptų pagrindiniu veiksmų partneriu.
Nepaisant to, Komisija visada pabrėždavo, kad pagarba žmogaus teisėms yra pagrindinis projekto aspektas.
Komisijos atsakymai 71
91
Poreikis griežčiau koordinuoti ES institucijų, įskaitant Komisijos padalinius, veiksmus išties vėl susilaukė J. C. Junc -
kerio pirmininkaujamos Komisijos dėmesio. Įdiegta keletas patobulintų koordinavimo mechanizmų; išbandžius juos 
per pastarojo meto migracijos ir pabėgėlių krizę atrodo, kad jie veikia tinkamai.
92
Komisijos nuomone, vidaus koordinavimas jau gerokai patobulintas.
93
Komisija pripažįsta, kad padėtį galima dar labiau pagerinti, tačiau norėtų pabrėžti, kad su migracija susijusios politi -
kos ir programavimo srityje jau visiškai įdiegti veiksmingi koordinavimo mechanizmai.
Pavyzdžiui, Migracijos ir vidaus reikalų GD užtikrina koordinavimą rengiant ir tvirtinant valstybių narių nacionalines 
programas, kurias finansuoja Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondas (PMIF) arba Vidaus saugumo fondas 
(VSF), taip pat centralizuotai administruojamas metines darbo programas. Tarptautinio bendradarbiavimo ir vysty -
mosi GD ir Kaimynystės politikos ir plėtros derybų GD taiko tokią pat procedūrą. Be to, per tarpžinybines konsultaci -
jas dėl visų finansavimo programų patvirtinimo vykdomos oficialios EIVT ir susijusių Komisijos generalinių direkto -
ratų konsultacijos.
EIVT – viena arba kartu su Komisija – vadovauja daugelio išorės finansinių priemonių daugiamečiam programavimui, 
taip užtikrindama labai gerą įvairių politikos sričių tarpusavio koordinavimą ir geografinių sričių tarpusavio koor -
dinavimą. Neatitikimus taip pat galima paaiškinti paramą gaunančių trečiųjų šalių prašymų skirtumais (nėra vieno 
bendro modelio).
94
Komisija iš tikrųjų pripažįsta, kad būtų naudinga parengti konkrečioms šalims arba regionams skirtus su migracija 
susijusio finansavimo planus ir (arba) apžvalgas ir taip palengvinti koordinavimą bei užtikrinti didesnį ES ir kitų 
paramos teikėjų teikiamo finansavimo papildomumą. Konkrečiai, visų partnerysčių judumo srityje, bendrųjų migra -
cijos ir judumo darbotvarkių ir kai kurių regioninių procesų atveju yra parengtos finansavimo apžvalgos (suvesti -
nės), aprėpiančios su migracija susijusį ES ir valstybių narių finansavimą. Tas apžvalgas parengė Komisijos tarnybos, 
konsultuodamosi su atitinkamomis koordinavimo struktūromis (partnerystės judumo srityje vietos koordinavimo 
platformomis, VPMJ ekspertų susitikimų dalyviais ir pan.). Tačiau jos gali būti tik orientacinio pobūdžio ir jomis 
negalima sukurti jokios prievolės įvairiems donorams ir finansavimo šaltiniams, nes to nebūtų įmanoma įgyvendinti 
pagal dabartinę ES teisinę sistemą ir tai nesuderinama su procedūromis, nustatytomis pagal atitinkamas ES finansi -
nes priemones.
97
EIVT laikosi nuomonės, kad EIVT prisidėjo prie to, kad migracijos tema būtų įtraukta į politinius dialogus su trečio -
siomis šalimis, ypač kaimyninėmis šalimis, atitinkamų šalių atžvilgiu pasinaudojant specialiais Teisingumo, laisvės 
ir saugumo ir (arba) Migracijos ir socialinių reikalų pakomitečiais. Be to, kai ES santykiuose su trečiosiomis šalimis 
migracijos problemai įgyjant vis didesnę reikšmę, EIVT palaipsniui kaupė teminę šios srities kompetenciją ir skyrė 
papildomų žmogiškųjų išteklių spręsti sektoriniams klausimams, kurie svarbūs išorės santykių srityje, įskaitant 
migraciją. Prasidėjus naujai Komisijos kadencijai, atsirado daugiau ryžto labiau susieti migracijos vidinę ir išorinę 
dimensijas ir gerinti politikos derėjimą EIVT ir atitinkamų Komisijos generalinių direktoratų darbe.
Komisijos atsakymai 72
98
Veiksmų koordinavimas su ES delegacijomis tikrai gali ir turėtų būti patobulintas ir šiuo tikslu imamasi priemonių, 
tačiau dėl kelių priežasčių tai padaryti bus sunku. Ne tik nepakankama žmogiškųjų išteklių delegacijose (ir centrinėje 
būstinėje): dėl nedidelės ES delegacijų kompetencijos migracijos klausimais atitinkamai trūksta gebėjimų vertinti su 
migracija susijusius poreikius ir prioritetus šalyse partnerėse.
99
Komisija sutinka, kad labai svarbu derinti veiksmus su ES delegacijomis, todėl deda pastangas, kad šis koordinavi -
mas būtų praktiškai įgyvendintas vykdant kasdienį projektų valdymą.
Sėkmingai įgyvendintais projektais pagrįsta geroji patirtis jau sukaupta ir patvirtinta atskirų projektų stebėjimo ir 
vertinimo ataskaitose, dedamos pastangos siekiant įdiegti šios informacijos sujungimo ir platinimo sistemą. Pir -
miausia informacija apie gerąją patirtį bus įtraukta į Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD B3 skyriaus 
rengiamas rekomendacines priemones; kai tai bus padaryta, ji bus paskelbta specialioje teminėje migracijai skirtoje 
interneto svetainėje.
Be to, į Tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi GD B3 skyriaus rengiamus teminius mokymus yra įtrauktos pas -
kaitos apie padarytas praktines išvadas ir įgytą geriausią patirtį.
Išvados ir rekomendacijos
1 išvada
Komisija pabrėžia, kad persvarstytos Europos kaimynystės politikos siekinys – glaudžiai bendradarbiaujant su mūsų 
kaimynais pateikti pasiūlymų dėl aiškesnės ir labiau į poveikį orientuotos bendradarbiavimo programos, kurią vyk -
dant būtų sprendžiami bendros svarbos klausimai, įskaitant migraciją.
Panašiai ir TMPP pakeitusioje programoje yra konkrečiai apibrėžtų tikslų, rezultatų ir rodiklių.
a) Komisija mano, kad kaimynystės politikoje galima geriau apibrėžti su migracijos klausimais susijusius strateginius 
orientyrus: šiuo tikslu reikia suformuluoti aiškius ir pamatuojamus tikslus ir nuoseklius ir konkrečius gautinus 
rezultatus, kurie būtų naujų bendradarbiavimo su kaimyninėmis šalimis ir naryste suinteresuotų šalių programų 
pagrindas.
b) Komisija iš dalies sutinka su šia išvada, kiek tai susiję su skirtingo lygmens stebėjimo ir vertinimo mechanizmų 
derėjimu. Dėl EKPP ir TMPP reikia pasakyti, kad daugeliui su migracija susijusių projektų yra nustatyti stebėjimo ir 
vertinimo mechanizmai ir visavertės loginės sistemos. Tačiau Komisija mano, kad galima padėti geresnius pagrindus 
mūsų bendradarbiavimui su kaimyninėmis šalimis migracijos srityje, šiuo tikslu nustatant strateginius tikslus bei 
aiškius ir pamatuojamus rezultatus, kartu užtikrinant tiesiogines veiksmų ir rezultatų sąsajas.
e) Komisija iš dalies sutinka su šiuo teiginiu, pirmiausia, kiek tai susiję su geografine įvairove.
Bendradarbiaujant su mūsų kaimynais, ypač migracijos ir tarptautinės apsaugos klausimais, būtina prisitaikyti prie 
partnerių dalyvavimo ir jų politikos formavimo lygio ir atsižvelgti į įvairius partneriams jautrius aspektus, jų lūkesčius 
ir ribas sprendžiant šiuos klausimus. Be to, atsižvelgiant į kaimyninėse šalyse užsitęsusią krizę, būtina taikyti diferen -
cijavimo ir lankstumo užtikrinimo mechanizmus.
Komisijos atsakymai 73
Tačiau EKP atveju Komisija, norėdama kuo geriau išnaudoti EKP išteklius, ketino diferencijuoti partnerius pagal EKP 
nustatytus programavimo kriterijus ir griežtai laikytis skatinimo principo.
Kaip minėta, partnerių poreikiai įvairiose šalyse ir regionuose yra skirtingi. Atsižvelgiant į Pokyčių darbotvarkėje 
pateiktas rekomendacijas ir į pagal naująją EKP nustatytą diferencijuotą požiūrį, bendradarbiaudama su kaimyni -
nėmis šalimis, ES visada daugiausia dėmesio skiria trims prioritetiniams sektoriams. Šie sektoriai nustatyti surengus 
išsamias konsultacijas su vyriausybėmis, vietos valdžios institucijomis, pilietinės visuomenės organizacijomis, ES 
valstybėmis narėmis, tarptautinėmis finansų institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis.
1 rekomendacija
Komisija iš dalies pritaria rekomendacijai, ypač jos punktui dėl poreikio gerinti veiklos rezultatų vertinimo sistemas. 
Komisija sutinka, kad labai svarbu geriau apibrėžti jos bendradarbiavimo migracijos ir tarptautinės apsaugos srityse 
sistemą, šiuo tikslu nustatant veiklos tikslus bei aiškius ir pamatuojamus rezultatus, kartu užtikrinant tiesiogines 
veiksmų ir rezultatų sąsajas.
Tačiau, kadangi kiekvienos šalies poreikiai ir atitinkama pagalba skirtingi, Komisija pabrėžia, kad labai sunku sukurti 
bendrą palyginamų rodiklių rinkinį, kuris laikui bėgant išliktų toks pat, ir kad nustatant tikslinius prioritetus rei -
kia daugiau lankstumo. Kuriamos specialios stebėjimo ir vertinimo priemonės, leisiančios įvertinti pasiekimus ir 
pažangą; tai bus svarbus žingsnis siekiant sukurti konkretesnes ir veiksmingesnes bendradarbiavimo migracijos 
srityje programas.
Peržiūrėta Europos kaimynystės politika, glaudžiai bendradarbiaujant su kaimynais, konkrečiai siekiama pateikti 
pasiūlymų dėl aiškesnių ir labiau į poveikį orientuotų bendradarbiavimo programų, pagal kurias būtų sprendžiami 
bendros svarbos klausimai, įskaitant migraciją.
Dabartinė padėtis yra nestabili; būtinai reikalinga perskyra tarp skubių veiksmų ir sistemingesnių programų. Ne 
visuomet bus galima dirbti orientuojantis į kiekybiškai išreikštus tikslinius prioritetus.
Įgyvendindama persvarstytą Europos kaimynystės politiką Komisija sieks kurti stipresnę partnerystę, kurios veikla 
būtų tikslingesnė, o bendradarbiavimas labiau pritaikytas konkretiems poreikiams. Iš patirties matyti, kad Europos 
kaimynystės politika veiksmingiausia tada, kai ES ir šalies partnerės užmojai tikrai sutampa. Todėl atliekant peržiūrą 
bus išsiaiškinti ES ir kiekvieno partnerio poreikiai, taip pat didžiausio bendro intereso sritys (įskaitant migraciją 
ir judumą). Ši peržiūra suteikia galimybę užtikrinti gerą ES ir jos partnerių tarpusavio supratimą apie tas bendro 
intereso sritis, o tai padės stiprinti partnerystę ir teikti tikslingą finansinę paramą. Tačiau, siekiant užtikrinti, kad 
finansinio bendradarbiavimo srityje ES labiau pajėgtų lanksčiau reaguoti į sparčiai kintančias regiono aplinkybes ir 
poreikius, lankstumas ir toliau bus vienas pagrindinių finansavimo pagal Europos kaimynystės politiką principų.
2 rekomendacija
Komisija priima šią rekomendaciją.
Kaip teisingai nurodyta, DAC kodus nustato EBPO. Atsižvelgdama į pastarojo meto pokyčius, Komisija pradės disku -
sijas su EBPO.
Be to, Komisija išnagrinės galimybę papildyti EBPO DAC kodavimo sistemą.
Komisijos atsakymai 74
2 išvada 
a) Žr. Komisijos atsakymus į 68 pastraipą ir 5 langelį.
b) Kalbant apie migraciją ir vystymąsi, turimas omenyje teigiamos migracijos ir vystymosi sąsajos stiprinimas siekiant 
visuomenės ir migrantų labui išnaudoti migracijos teikiamas vystymosi galimybes ir padėti užtikrinti tvarų vys -
tymąsi ir mažinti skurdą. Nors tikslų migracijos ir vystymosi tarpusavio ryšį skirtingomis aplinkybėmis gali reikėti 
pagrįsti papildomais įrodymais, migracija vis plačiau pripažįstama kaip veiksminga ir kilmės šalių, ir kelionės tikslo 
šalių vystymosi skatinimo priemonė. Tai, kad migracija, kaip vystymosi skatinimo veiksnys, dabar įtraukta į 2030 m. 
darnaus vystymosi darbotvarkę, rodo, kad pastaraisiais metais šioje srityje buvo padaryta tam tikra pažanga.
c) Komisija sutinka, kad parama grąžinimui ir readmisijai iki šiol ne visada duodavo numatytų rezultatų. Tačiau veiks -
minga grąžinimo ir readmisijos politika yra būtina tinkamo migracijos valdymo sąlyga, taigi ir sudedamoji VPMJ 
dalis.
 Komisija sutinka su Rūmų pastaba ir priduria, kad priimti atgal savo piliečius privaloma pagal paprotinę tarptautinę 
teisę. Ji yra migracijos, o ne saugumo politikos, kaip ją supranta kai kurios šalys partnerės, dalis.
d) Komisija iš dalies pritaria šiai išvadai.
 Dėl žmogaus teisių Komisija pripažįsta, kad veiksmingumą būtų galima padidinti nustatant konkretesnes rizikos 
mažinimo priemones, pvz., stiprinant humanitarinės diplomatijos ir nacionalines konsultacines sistemas.
 Tačiau 2014 m. Komisija ėmėsi kurti ir tobulinti priemonių rinkinį, kuriuo būtų užtikrinta, kad vykdant daugumą 
naujų projektų visuose intervencinių veiksmų etapuose būtų laikomasi teisėmis grindžiamo požiūrio į vystomąjį 
bendradarbiavimą.
 Teisėmis grindžiamas požiūris į vystomąjį bendradarbiavimą įgyvendinamas atsižvelgiant į universalumą ir žmogaus 
teisių nedalumą, taip pat remiantis įtraukimo į sprendimų priėmimo procesą ir dalyvavimo jame, nediskriminavi -
mo, lygybės ir vienodų sąlygų, skaidrumo ir atsakomybės principais. Šie principai yra pagrindiniai ES vystomojo 
bendradarbiavimo principai, jais užtikrinamas galių suteikimas neturtingiausiems ir pažeidžiamiausiems žmonėms, 
pirmiausia – moterims ir nepilnamečiams.
3 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai, ji jau įgyvendinama tokiu būdu:
Komisija jau naudojasi visomis projekto valdymo ciklui numatytomis priemonėmis. Komisija pripažįsta, kad, nors ir 
galima veiksmingiau nustatyti kiekvieno intervencinio veiksmo logiką, daugeliui su migracija susijusių projektų jau 
yra nustatytos visavertės loginės sistemos, apimančios rezultatų rodiklius.
Komisijos atsakymai 75
4 rekomendacija
Komisija priima šią rekomendaciją.
Vis daugėja mokslinių tyrimų ir studijų, rodančių teigiamą migracijos poveikį vystymusi (ir kilmės, ir kelionės tikslo 
šalims, taip pat patiems migrantams). Tačiau, atsižvelgiant į kintančias ir stiprėjančias migracijos tendencijas, būtina 
ir toliau rinkti patikimus migracijos duomenis, kuriuos būtų galima panaudoti rengiant programas. Komisija nagri -
nėja, kaip toliau konsoliduoti šiuos argumentus, kurie padėtų kurti būsimas reagavimo strategijas ir projektus.
3 išvada
Komisija mano, kad po didelių pastangų migracijos srityje jau atsirado efektyvūs koordinavimo mechanizmai. 
Kadangi tema labai sudėtinga, kompetencijos nevienodos, o suinteresuotųjų subjektų daug, todėl galimybių dar 
labiau racionalizuoti valdymą migracijos srityje yra labai mažai.
5 rekomendacija
Komisija iš dalies priima šią rekomendaciją. Komisija mano, kad jau imtasi didelių pastangų pagerinti ES delegacijų 
gebėjimus, be kita ko, atsižvelgiant į biudžeto apribojimus (taip pat žr. Komisijos atsakymus į 34, 98 ir 99 pastraipas).
Komisija jau yra parengusi finansavimo apžvalgų apie tai, kokį finansavimą donorai skiria įvairioms dvišalėms ir regi -
oninėms sistemoms remti (kaip antai partnerysčių judumo srityje suvestinės).
Komisija mano, kad kurti vieną išsamią finansavimo apžvalgą apie visą su migracija susijusį finansavimą netikslinga.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Šioje ataskaitoje aptariamos dvi pagrindinės finansavimo 
priemonės (TMPP ir EKPP), kuriomis finansuojama ES 
bendros migracijos politikos išorės dimensija, kuria 
siekiama vykdyti veiksmingą migracijos srautų valdymą 
bendradarbiaujant su kilmės ir tranzito šalimis. Šioje 
ataskaitoje nagrinėjama, ar pagal abi priemones 
panaudojant lėšas buvo siekiama aiškių tikslų ir ar šios 
išlaidos buvo veiksmingos ir gerai koordinuojamos. Mes 
nustatėme, kad taikant priemones nebuvo aiškios 
strategijos, kuria remiantis būtų galima nustatyti jų indėlį 
siekiant tikslų, ir todėl nėra aišku, ką buvo norima jomis 
pasiekti ES lygmeniu. Dažnai buvo sudėtinga išmatuoti 
rezultatus, pasiektus panaudojant ES lėšas, ir buvo 
sudėtinga įvertinti, kaip migracija prisidėjo prie vystymosi. 
Politika pasižymėjo sudėtingu valdymu, nepakankamu 
koordinavimu ir tuo, kad nebuvo parengta finansavimo 
apžvalga, kurioje būtų nustatyta, ką finansuoja Komisija ir 
ką valstybės narės.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI