KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITOS DĖL ES IR JAPONIJOS PREKYBOS SANTYKIŲ SANTRAUKA Pridedama prie Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo leisti pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo /* SWD/2012/0210 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITOS DĖL ES IR JAPONIJOS PREKYBOS SANTYKIŲ SANTRAUKA Pridedama prie Rekomendacijos dėl Tarybos sprendimo leisti pradėti derybas dėl Europos Sąjungos ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo Šis dokumentas yra Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, parengtas informavimo tikslais. Jame nėra pateikiama ar numatoma oficiali Komisijos pozicija šiuo klausimu 1. Problemos apibūdinimas Kokia būtent problema? ES ir Japonijos, didžiųjų pasaulio ekonomikos veikėjų tarpusavio prekyba keletą metų smunka. 2006−2010 m. laikotarpiu ES eksportas į Japoniją mažėjo 0,6 proc. per metus, palyginti su 3,8 proc. pasaulinio ES eksporto augimu. Tuo pačiu laikotarpiu Japonijos eksportas į ES mažėjo 3,2 proc. per metus, nors pasaulinis eksportas iš Japonijos augo 3,1 proc. Šis nepakankamas aktyvumas dviejų didžiųjų išsivysčiusių ekonomikų dvišalėje prekyboje ir investavimo santykiuose lemia konkurencingumo, produktyvumo ir gerovės nuostolius abiems šalims ir pasaulio ekonomikai; mažesnes galimybes rinktis ir aukštesnes kainas vartotojams; silpną paramą užimtumo ir smukusių atlyginimų atžvilgiu. Remiantis ekonominiais tyrimais ir viešomis konsultacijomis, ES ir Japonijos dvišalės prekybos bei investavimo santykių potencialas neišnaudojamas. Pagrindinė priežastis yra tarifų ir netarifinių priemonių (NTP) derinys; pastarosios kelia didelį susirūpinimą eksportuojantiems į Japoniją ir investuojantiems joje ES subjektams. Kam daromas didžiausias poveikis? Neigiamas poveikis daromas ES ir Japonijos ekonomikoms, taip pat ES ir Japonijos verslo subjektams, darbuotojams ir vartotojams, labiausiai pakenkiant tuose ES sektoriuose, kuriuose, tikėtina, būtų naudingas netarifinių priemonių panaikinimas: pavyzdžiui, žemės ūkio maisto produktų, automobilių, farmacijos ir medicininių prietaisų sektoriuose. Kodėl reikia viešo įsikišimo? Tikėtina, kad nesutarus, kaip spręsti problemas, dėl kurių smunka prekyba ir investavimas, situacija blogėtų. Pripažindami šią padėtį, 2011 m. gegužės 28 d. Japonijos ir ES viršūnių susitikimo vadovai susitarė pradėti lygiagrečių derybų procesą dėl: · išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo (LPS) ir (ar) ekonominės partnerystės susitarimo (EPS), kuriais būtų išspręsti visi abiems pusėms svarbūs klausimai, be kita ko, susiję su tarifais, netarifinėmis priemonėmis, paslaugomis, investavimu, intelektinės nuosavybės teisėmis, konkurencija bei viešaisiais pirkimais, ir · privalomo pobūdžio susitarimo, kuriuo būtų numatytas visapusiškas bendradarbiavimas politikos, pasaulio ir kitų sektorių srityse, grindžiamas bendru įsipareigojimu puoselėti pagrindines vertybes ir principus. Viršūnių susitikime vadovai taip pat nusprendė kuo greičiau imtis veiklos srities nustatymo, kad būtų apibrėžta abiejų derybų apimtis ir tikslai. Problemų priežastys ES ir Japonijos tarpusavio prekybos ir investavimo potencialą slopina ar riboja keli veiksniai, kai kuriuos iš jų galima pašalinti prekybos politikos ar vidaus reformomis, įskaitant prekybos derybas, o dėl kitų (pavyzdžiui, geografinio atstumo, susisiekimo problemų ir vartotojų pasirinkimo) – mažiau tikėtina, kad padėtį galima pagerinti tokiomis priemonėmis. Derybomis galima pakeisti tarifus, netarifines priemones ir taip pat diskriminacinio pobūdžio ar sudėtingus teisės aktus, kurias daromas poveikis prekių ar paslaugų prekybai, investavimui ir viešiesiems pirkimams. ES ir Japonijoje prekėms taikomi maži tarifai. Tačiau dideli tarifai Japonijoje išlieka žemės ūkio ir perdirbto maisto produktų sektoriuose bei gėrimams; visuose šiuose sektoriuose ES yra viena didžiausių pasaulio eksportuotojų. Kitam svarbiam ES eksportui paprastai taikomi vidutiniai Japonijos tarifai yra nedideli. ES tarifai, taikomi pagrindiniam Japonijos eksportui, yra didesni. Japonijos eksportas į ES iš esmės apima kelis gamybos sektorius, pvz., variklinių transportų priemonių, elektronikos ir įrengimų. Taigi Japonija ypač suinteresuota tarifų panaikinimu, ypač po to, kai įsigaliojo ES ir Korėjos LPS, bei atsižvelgiant į Japonijos ir Korėjos konkurenciją panašaus eksporto sektoriuose. Viešose konsultacijose ir tyrimuose pabrėžiama, kad netarifinės priemonės yra pagrindinė ES eksporto į Japoniją kliūtis. Dalis Japonijos rinkos, pvz., kai kurių žemės ūkio produktų ir tam tikros transporto įrangos bei aeronautikos produktų rinka, yra beveik visiškai uždara ES eksportui. Septyni verslo sektoriai, kurie apima didžiąją dalį ES eksporto į Japoniją, yra labiausiai paveikti galiojančiomis NTP: chemijos (įskaitant farmaciją), automobilių, medicininių prietaisų, perdirbto maisto produktų, transporto įrangos, telekomunikacijų ir finansinių paslaugų. Nepakankamas skaidrumas viešuosiuose pirkimuose ir su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusios problemos taip pat įvardyti kaip svarbios netarifinės kliūtys, dėl kurių Japonijos rinka iš tiesų tampa nepasiekiama ES bendrovėms. 2. Subsidiarumo analizė Prekybos politika ir derybos dėl tarptautinių prekybos susitarimų yra išimtinės ES kompetencijos sritys: Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 207 straipsnis. Šiuo atveju subsidiarumo principas netaikomas. Pasiūlymas taip pat atitinka proporcingumo kriterijų: net numatant ambicingiausias galimybes neprasilenkiama su numatytų politikos tikslų įgyvendinimu. 3. Tikslai Bendras ES politikos tikslas, susijęs su ekonominiais ir prekybos santykiais, yra: · skatinti ir toliau plėtoti dvišalę prekybą, · panaikinti esamus prekybos ir užsienio investicijų ribojimus ir · sumažinti muitus ir kitokias kliūtis . Taigi bendrieji Europos prekybos politikos tikslai apima: · pažangų, tvarų ir įvairiapusį augimą plečiant prekybą; · darbo vietų ir darbo galimybių bei gerovės kūrimą; · mažesnes kainas vartotojams ir kitokią jiems teikiamą naudą; · konkurencingumo pasaulinėse rinkose gerinimą. Būsimų ES ir Japonijos ekonominių bei prekybos santykių atžvilgiu konkretūs ES politikos tikslai yra: · plėsti dvišalės prekių ir paslaugų prekybos apimtį mažinant kliūtis; · didinti tarp ES ir Japonijos investicijų srautus mažinant kliūtis; · pasiekti subalansuotą prieigą prie abiejų šalių viešųjų pirkimų rinkų. Konkretūs tikslai pagal kiekvieną iš šių keturių sričių pagrindinėje ataskaitoje toliau išplečiami iki išsamesnių veiklos tikslų. 4. Politikos galimybės Ketinant siekti šių tikslų išnagrinėti įvairūs politiniai scenarijai. Jie apima: a) tolesnį darbą atsižvelgiant į galiojančius pagrindus, numatytus 2001 m. Veiksmų plane, dvišalių ekonominių dialogų ir verslo bendradarbiavimo programų, pavyzdžiui, Reguliavimo reformos dialogo ir Aukšto lygio prekybos dialogo bei kitų sektorinių dvišalių dialogų (pvz., Pramonės politikos dialogo, Finansinių paslaugų dialogo, Dvišalio intelektinės nuosavybės dialogo), būdu, galbūt gerinant jų veikimą ir veiksmingumą; b) išsamų ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimą (LPS) pašalinant tarifus, liberalizuojant paslaugų prekybą ir liberalizuojant bei sudarant sąlygas investicijų srautams paslaugų ir ne paslaugų sektoriuose, kartu mažinant dėl NTP patiriamas sąnaudas. Pagal šią galimybę analizė grindžiama keturiais skirtingais galimais scenarijais siūlant skirtingo laipsnio prekybos liberalizavimą: du konservatyvūs ir du ambicingi scenarijai, kiekvienu atveju numatant simetrinį ir asimetrinį scenarijų. Konservatyviu ir ambicingu scenarijais dėl su NTP susijusių sąnaudų mažinimo, siekiama numatyti įvairius galimus rezultatus. 20 proc. sumažinimas reiškia minimumą, gerokai žemesnį, nei ES ir Korėjos LPS derybose faktiškai pasiektas rezultatas, o sąnaudų sumažinimas 50 proc. reiškia itin ambicingus galimus rezultatus dėl NTP[1]. Šiam intervalui priskirtini rezultatai yra nuosekliai pozityvūs, besiskiriantys tik bendros naudos laipsniu. Simetriniu ir asimetriniu scenarijais pateikiamas išsamesnis abiejų šalių siekių ir tikslų vaizdas. Simetriniu scenarijumi pateikiamas visiškos analogijos vaizdas. Asimetriniu scenarijumi pripažįstama, kad, nors NTP nulemtos naštos mažinimas yra vienas iš pagrindinių ES prioritetų, pagrindinis Japonijos prioritetas yra ES tarifai svarbiausiuose Japonijai sektoriuose. Tam tikro asimetriškumo gali prireikti norint pasiekti priimtino derybų rezultatų subalansuotumo. Nagrinėjant asimetrinį scenarijų, trečdalį su prekėmis, kurioms taikomos NTP, susijusių sąnaudų sumažinimo, kurį numatytų Japonija, turėtų numatyti ES. Pagal ambicingus scenarijus numatomas susitarimas, atitinkantis naujos kartos prekybos susitarimus, dėl kurių ES šiuo metu derasi kitomis prekybos partnerėmis, pavyzdžiui, Kanada. Paskutinių ES prekybos susitarimų tendencija tokia, kad jie išsamesni už Japonijos laisvosios prekybos susitarimus ir taikymo apimtimi, ir tikslų mastu. Išsamiame ES ir Japonijos LPS reikėtų aptarti daug abiems šalims svarbių patekimo į rinką klausimų, įskaitant tarifus, netarifines priemones, turinčias poveikio prekybai prekėmis (įskaitant technines prekybos kliūtis bei sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo aspektus) ir prekybai paslaugomis, toliau paslaugų, investicijų ir viešųjų pirkimų patekimą į rinką bei aptarti investicijų apsaugą, konkurenciją ir intelektinės nuosavybės teises. Išsamus ES ir Japonijos LPS 2011 m. gegužės 28 d. viršūnių susitikime nurodytas kaip ES ir Japonijos pasirinkta galimybė pradėti procesą, vedantį derybų dėl LPS link, jeigu galėtų būti sukurtos tam tinkamos sąlygos. Tikėtina, kad artimiausiais metais ES ir Japonija sudarys kelis LPS su trečiosiomis šalimis. Buvo atsižvelgta į susitarimus, dėl kurių ES šiuo metu derasi su kitomis prekybos partnerėmis (Kanada, Indija, MERCOSUR ir ASEAN šalimis) arba neseniai užbaigė (pvz., ES ir Korėjos LPS). Skirtingi scenarijai analizuojami darant prielaidą, kad Pasaulio prekybos organizacijoje bus sėkmingai užbaigta Dohos vystymosi darbotvarkė. Tačiau palyginimo tikslais taip pat įtraukti ir apsvarstyti turimi duomenys dėl dvišalės prekybos liberalizavimo, neskaitant būsimo susitarimo pagal Dohos vystymosi darbotvarkę poveikio. 5. Poveikio vertinimas Galimybe a), toliau taikant nuostatas, panašias į dabar galiojančias, atsižvelgiant į per daugelį metų pasiektus itin nežymius rezultatus, greičiausiai nebūtų sudarytos sąlygos žymiam dvišalės prekybos ar investavimo apimties augimui. Taigi, nei ES, nei Japonijoje negalima tikėtis žymaus BVP prieaugio. Galimybė b), išsamus LPS, numato didelį BVP prieaugį ES iki 2020 m.: 0,75 proc. konservatyvaus, simetrinio scenarijaus atveju arba 0,34 proc. konservatyvaus, asimetrinio scenarijaus atveju; ir 1,9 proc. ambicingo, simetrinio scenarijaus atveju arba 0,8 proc. ambicingo, asimetrinio scenarijaus atveju[2]. Japonijoje numatomas 0,27 proc. BVP augimas abiejų konservatyvių scenarijų atveju ir 0,7 proc. – abiejų ambicingų scenarijų atveju. Ir pagal konservatyvų, ir pagal ambicingą scenarijus numatoma, kad ES pasaulinis eksportas didės tuose pačiuose sektoriuose, žymus padidėjimas numatomas perdirbto maisto produktų, elektrinių įrengimų ir verslo paslaugų sektoriuose. Pagal ambicingą scenarijų pasaulinis ES importas žymiai padidėtų perdirbto maisto produktų, oro transporto ir finansinių bei verslo paslaugų sektoriuose, o sumažėtų – elektrinių įrengimų sektoriuje. Variklinių transporto priemonių pramonėje augtų ir ES pasaulinis eksportas (6,73 proc., asimetrinis scenarijus), ir importas (2,6 proc., asimetrinis scenarijus). Japonijoje pasaulinis eksportas pastebimai padidėtų elektrinių įrengimų, variklinių transporto priemonių, kitų įrengimų, kitos automobilių įrangos ir kitokių gaminių sektoriuose. Japonija patirtų didelį pasaulinio importo augimą perdirbto maisto, chemijos, transporto įrangos, variklinių transporto priemonių, metalų ir verslo paslaugų sektoriuose. Galima tikėtis, kad naudos iš ES ir Japonijos LPS gautų ES mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ), nes joms sudėtingiau padengti teisės aktų laikymosi sąnaudas, be to, tokiuose sektoriuose, kurie gautų naudos, pvz., perdirbto maisto produktų, yra daug MVĮ. Kalbant apie aplinką, neigiamas poveikis atliekoms, bioįvairovei ir natūraliems ištekliams turėtų būti tam tikra apimtimi sušvelnintas išaugus prekybai aplinkos požiūriu tvariomis prekėmis ir paslaugomis. Tikimasi, kad bet koks pasaulinio teršalų išmetimo į aplinką padidėjimas sudarius LPS būtų artimas nuliui (1,5 mln. tonų CO2). Išaugus prekybai tarp ES ir Japonijos, padidėtų darbo jėgos paklausa ir pakiltų abiejų šalių gerovė: kuo daugiau liberalizavimo, tuo daugiau gerovės. Prognozuojama, kad ES žymiai išaugs užimtumas, pavyzdžiui, elektros įrengimų sektoriuje, o nuostoliai variklinių transporto priemonių sektoriuje bus nedideli (nuo -0,40 proc. konservatyvaus, asimetrinio LPS atveju iki -0,10 proc. ambicingo, neasimetrinio LPS atveju). Kadangi ES ir Japonija yra gerai išvystytos demokratijos, jų LPS neturėtų tiesiogiai paveikti žmogaus teisių. ES ir Japonijai bei trečiosioms šalims bus naudingas supaprastinimas, kurį lems NTP mažinimas abiejose šalyse, sumažinus administracines sąnaudas, patiriamas prekiaujant su ES ar Japonija. 6. Galimybių palyginimas Pasirinkus galimybę a) ir toliau išlaikant status quo, nebūtų pasiekti pirmiau išdėstyti veiklos tikslai. Nesitikima, kad tokių dvišalių ekonominio bendradarbiavimo programų, kaip Reguliavimo reformos dialogas, tęsimas, tolesnis bendradarbiavimas srityse, kuriose jau pasirašyti susitarimai, duotų didelių rezultatų. Jos veiksmingumą siekiant veiklos tikslų galima laikyti lygiu nuliui ar net potencialiai neigiamu. Pasirinkus galimybę b) su įvairias jos scenarijais, reikalingos išsamios derybos dėl LPS, įvairaus masto prekybos liberalizavimas ir prekybos sąnaudų mažinimas − visa tai labai naudinga ES ir Japonijai. Nauda apima BVP augimą, eksporto augimą, bendrą užimtumo padidėjimą, vidutinės kvalifikacijos ir kvalifikuotų darbuotojų atlyginimų padidėjimą, kartu augant konkurencijai ir pagerėjus ES ir Japonijos padėčiai kitų pasaulio konkurentų atžvilgiu. Įvairių LPS galimybių pagrindinių rezultatų palyginimas išdėstytas lentelės forma 1 priede. 7. Stebėjimas ir vertinimas 2 priede pateikiama lentelė, kurioje apibendrinami pagrindiniai pažangos siekiant išdėstytų konkrečių ir veiklos tikslų stebėsenos rodikliai. 1 PRIEDAS Kriterijus || Politikos galimybės A || B1 || B2 || B3 || B4 Greitesnis ir tvaresnis ekonominis augimas || 0 || + || + || + || + Darbo galimybių gerinimas ir vartotojų gerovės kėlimas || 0 || + || + || ++ || ++ Europos konkurencingumo pasaulinėje rinkoje gerinimas || 0 || + || + || ++ || +++ Dvišalės prekybos prekėmis apimties didinimas mažinant kliūtis || 0 || + || + || ++ || +++ Dvišalės prekybos paslaugomis apimties didinimas mažinant kliūtis || 0 || + || + || ++ || +++ Investicijų srautų tarp ES ir Japonijos didinimas mažinant kliūtis || 0 || + || + || ++ || ++ Prieigos prie Japonijos viešųjų pirkimų rinkos, panašios į ES siūlomą atitinkamą prieigą, užtikrinimas || 0 || + || + || ++ || ++ (Bendras) veiksmingumas || 0/- || + || + || ++ || +++ Efektyvumas (skiriamas laikas ir ištekliai palyginti su numatomu veiksmingumu) || 0/- || + || + || ++ || ++ Derėjimas su susijusiais ES politikos tikslais (pavyzdžiui, išdėstytais 2020 m. ES strategijoje) || 0 || + || + || ++ || ++ Galimybė gauti naudos iš sąveikos (pavyzdžiui, apsikeitimo patirtimi) || 0 || + || + || ++ || ++ Supaprastinimo nauda (pavyzdžiui, mažinant NTP) || 0 || + || + || ++ || ++ 2 PRIEDAS Bendrieji tikslai || Rodikliai Ekonomikos augimas || - BVP procentinis pokytis - absoliutus nacionalinių pajamų pokytis Darbo galimybių kūrimas ir gerovės kėlimas || - daugiau ir mažiau kvalifikuotų darbuotojų užimtumo procentinis pokytis - daugiau ir mažiau kvalifikuotų darbuotojų atlyginimų procentinis pokytis Santykinio ES konkurencingumo didinimas || ES valstybių narių reitingų sudarymas nustatant pasaulinį konkurencingumą, pavyzdžiui, Pasaulio ekonomikos forumo Pasaulinio konkurencingumo ataskaita Konkretūs tikslai || Dvišalės prekybos prekėmis padidėjimas || - dvišalio prekių eksporto ir importo vertės santykinis ir absoliutus procentinis pokytis pagal sektorių Dvišalės prekybos paslaugomis padidėjimas || - dvišalio paslaugų eksporto ir importo vertės santykinis ir absoliutus procentinis pokytis pagal sektorių Dvišalių investicijų padidėjimas || - dvišalių investicijų srautų santykinis ir absoliutus procentinis pokytis Patekimo į rinką galimybių viešųjų pirkimų sektoriuje pagerėjimas, ypač Europos Sąjungai || Konkursus laimėjusių ES bendrovių skaičiaus padidėjimas Veiklos tikslai || Tarifų pramoninėms prekėms ir žemės ūkio produktams panaikinimas || Japonijos tarifų sąrašai Prekybai prekėmis taikomų NTP mažinimas || - standartų ir(ar) techninių reglamentų konvergencija - specialūs priedai - reglamentavimo ir (ar) įstatymų pakeitimas - skaidrumo ir (ar) galimybių gauti informaciją padidėjimas - verslo apžvalgos NTP mažinimas ir galimybių patekti į rinką padidinimas prekyboje paslaugomis || - standartų ir (ar) techninių reglamentų konvergencija - reglamentavimo ir (ar) įstatymų pakeitimas - įsipareigojimų sąrašas ir specialūs priedai - skaidrumo ir (ar) galimybių gauti informaciją padidėjimas - verslo apžvalgos Tiesioginėms užsienio investicijoms taikomų NTP mažinimas || - standartų ir (ar) techninių reglamentų konvergencija - įsipareigojimų sąrašas ir specialūs priedai - reglamentavimo ir (ar) įstatymų pakeitimas - skaidrumo ir (ar) galimybių gauti informaciją padidėjimas - verslo apžvalgos NTP mažinimas ir galimybių patekti į Japonijos viešųjų pirkimų rinką didinimas || - standartų ir (ar) techninių reglamentų konvergencija - reglamentavimo ir (ar) įstatymų pakeitimas - skaidrumo ir (ar) galimybių gauti informaciją padidėjimas - įsipareigojimų sąrašas ir specialus priedas - verslo apžvalgos [1] Atsižvelgiant į tai, kad yra keletas teisėtų nacionalinio reguliavimo pagrindų, nerealu manyti, jog gali būti pašalintos visos NTP ar netgi kad galima suderinti visus skirtingo reguliavimo atvejus. Todėl sąnaudų sumažinimą 50 proc. galima laikyti ambicingu. [2] NB. Asimetrinio scenarijaus atveju numatoma, kad su prekėms taikomomis NTP susijusių sąnaudų sumažinimo apimtis ES sudarytų trečdalį sumažinimo Japonijoje.