2007 M. biudžeto preliminarus taisomojo biudžeto projektas nr. 2 - Bendroji įplaukų suvestinė - Įplaukų ir išlaidų suvestinė pagal skirsnius : III skirsnis – Komisija /* KOM/2007/0148 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.3.2007 KOM(2007) 148 galutinis 2007 M. BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO PROJEKTAS NR. 2 BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija (pateikta Komisijos) 2007 M. BIUDŽETO PRELIMINARUS TAISOMOJO BIUDŽETO PROJEKTAS NR. 2 BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 272 straipsnį, - Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 177 straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, dėl aiškinamajame memorandume nurodytų priežasčių Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2007 m. biudžeto preliminarų taisomojo biudžeto projektą Nr. 2. *** TURINYS 1. Įvadas 4 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 4 2.1. Vengrijoje: 2006 m. balandžio mėn. potvyniai 4 2.2. Graikijoje: 2006 m. kovo mėn. potvyniai 5 2.3. Finansavimas 6 3. Su moksliniais tyrimais susijęs 2007 m. biudžeto struktūros pataisymaspriėmus 7BP 7 3.1. Mokslinių tyrimų prioriteto „Saugumas ir kosmosas“ išskyrimas į dvi atskiras biudžeto eilutes 7 3.2. Naujos specialiosios programos „Pajėgumai. Nuoseklus mokslinių tyrimųpolitikos plėtojimas“ paprogramės sukūrimas 8 3.3. Mokėjimų asignavimų sumažinimas 8 SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS 9 BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ BEI ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS Bendroji įplaukų suvestinė bei III skirsnio – Komisija – įplaukų ir išlaidų suvestinė per SEI-BUD sistemą siunčiamos atskirai. Versija anglų kalba pateikiama biudžeto priede kaip pavyzdys. Įvadas Šis preliminarus taisomojo biudžeto projektas skirtas dviem elementams: - ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimui dėl 2006 m. kovo–balandžio mėn. potvynių Vengrijoje ir Graikijoje; - su moksliniais tyrimais susijusiam 2007 m. biudžeto struktūros pataisymui priėmus Septintąją bendrąją programą (7BP). Nors bendros įsipareigojimų asignavimų lėšos padidės 24,4 mln. EUR, bendras mokėjimų asignavimų lygis nepasikeis. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 2006 m. kovo−balandžio mėn. smarkūs potvyniai didžiojoje Vidurio, Pietryčių ir Pietų Europos dalyje padarė didelės žalos keliose šalyse. Vengrija ir Graikija per dešimties savaičių galutinį terminą, nustatytą Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002[2] 4 straipsnyje, dėl potvynių pateikė paraiškas finansinei pagalbai iš ES solidarumo fondo gauti. Atsižvelgdama į Reglamentą (EB) Nr. 2012/2002, ypač į jo 2, 3 ir 4 straipsnius, Komisija nuodugniai išnagrinėjo paraiškas. Svarbiausius įvertinimo elementus galima apibendrinti taip: Vengrijoje: 2006 m. balandžio mėn. potvyniai 1. Paraiška Komisijai pateikta 2006 m. birželio 9 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2006 m. balandžio 3 d. Komisijos tarnyboms paprašius, Vengrijos valdžios institucijos pateikė papildomos informacijos, kuri buvo gauta 2006 m. rugsėjo 21 d. 2. Tai – stichinė nelaimė. Bendrą tiesioginę žalą Vengrijos valdžios institucijos įvertino 519 mln. EUR. Kadangi ši suma viršija nustatytą 0,6 % Vengrijos BNP (459 mln. EUR) ribą, ši nelaimė laikoma didele stichine nelaime ir todėl priskiriama pagrindinei Reglamento Nr. 2012/2002 taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės pagalbos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje[3], finansinė pagalba gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. 3. Vengrijos valdžios institucijų teigimu, nelaimė paveikė daugiau negi 1,5 mln. gyventojų 8-iose iš 20-ies apskričių palei Dunojaus ir Tisos upes. Vengrijos valdžios institucijos pranešė apie didelę žalą infrastruktūrai, visų pirma vandens ir kanalizacijos sektoriui (136 mln. EUR), apsaugai nuo potvynių (85 mln. EUR), transporto sektoriui (93 mln. EUR) ir žemės ūkiui (daugiau negu 61 mln. EUR), kultūros paveldui ir keliems gamtos parkams. 4. Vengrijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausios gelbėjimo operacijos, kurios atitinka pagalbos reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, kainuoja 335 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų rūšis. Palyginti su ankstesnėmis nelaimėmis, kurioms buvo naudojamos Solidarumo fondo lėšos, ši suma atrodo neįprastai didelė, lyginant su visa žala (sudaro 64,4 % visos žalos) ir ypač su žala viešajam sektoriui (sudaro 82 % visos žalos). Nepaisant to ir kelių taikymo nenuoseklumo atvejų dėl operacijų pobūdžio ir reikalavimus atitinkančių išlaidų, akivaizdu, kad realios reikalavimus atitinkančios operacijų išlaidos bet kuriuo atveju viršytų didžiausią dotacijos sumą, kurią galėtų suteiti Solidarumo fondas. Operacijų, kurios iš tikrųjų galėtų būti finansuojamos iš Fondo, rūšys būtų aiškiai nustatytos įgyvendinimo susitarime. 5. Vengrija neketina naudotis kitų Bendrijos priemonių lėšomis su potvyniu susijusioms reikmėms. 6. Vengrijos valdžios institucijos patvirtino, kad draudimo išlaidų padengimas neįtrauktas į reikalavimus atitinkančias operacijas, nurodytas pirmiau minėtame 4 punkte. Galiausiai dėl pirmiau nurodytų priežasčių siūloma pritarti Vengrijos paraiškai dėl didelės nelaimės, susijusios su potvyniais 2006 m. balandžio–gegužės mėn., ir siūlyti mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas. Graikijoje: 2006 m. kovo mėn. potvyniai 7. Paraiška Komisijai pateikta 2006 m. gegužės 22 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2006 m. kovo 13 d.Tai – stichinė nelaimė. Graikijos valdžios institucijos žalą įvertino 402 mln. EUR. Tačiau į šią sumą įeina netiesioginė ekonominė žala dėl ekonominės veiklos sutrikdymo (30 mln. EUR), į kurią gali būti neatsižvelgta vertinant tiesioginę nelaimės žalą Solidarumo fondo požiūriu. Bendra tiesioginė žala, į kurią gali būti atsižvelgiama – 372 mln. EUR. Reikėtų pastebėti, kad į apskaičiuotos visos žalos sumą įeina tik dalis žalos privačiajam sektoriui. Viešojo sektoriaus žala (325 mln. EUR) sudaro apie 87 % visos žalos. Todėl iš tikrųjų panašu, kad visa žala didesnė negu nurodyta suma. 8. Visa tiesioginės žalos suma 372 mln. EUR yra mažesnė nei riba, kuri taikoma mobilizuojant Solidarumo fondo lėšas didelių nelaimių atveju (0,6 % Graikijos BNP, t. y. 1004 mln. EUR). Todėl išimties tvarka Solidarumo fondo lėšas galima mobilizuoti tik tokiu atveju, jei laikomasi Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje numatytų sąlygų. 9. Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad nelaimė tiesiogiai paveikė 11 savivaldybių, kuriose iš viso gyvena 137 171 gyventojų ir, kiek mažiau, Aleksandrupolio miestą (43 000 gyventojų). Įrodyta, kad dauguma šios srities gyventojų (apie 71 %) patyrė didelių nuostolių. Ypač didelių nuostolių patyrė gyventojai, gyvenantys netoli arba šalia Evro upės. 10. Apskaičiuota, kad svarbiausios gelbėjimo operacijos, kurios atitinka pagalbos reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, kainuoja 325 mln. EUR. Šios operacijos daugiausiai susijusios su neatidėliotinomis priemonėmis siekiant atkurti pagrindinės infrastruktūros ir komunalinių paslaugų, apsauginės infrastruktūros (sutvirtinimų), laikinojo būsto, gelbėjimo tarnybų tinkamumą eksploatuoti ir skubiai išvalyti paveiktas teritorijas. 11. Labai didelė žala vietos tinklams ir infrastruktūrai paralyžiavo regiono ūkinę veiklą. Palei upės krantus užlieta apie 100 mln. m2 žemės ūkio naudmenų, žuvo apytiksliai 2000 gyvulių. Potvyniai visiškai sunaikino žemės ūkio produkciją, o dėl lėto potvynio apsemtos vietovės nusausinimo nebeliko jokių galimybių pasodinti naujų pasėlių. Dėl žemės ūkio produkcijos stokos daug vietos pramonės įmonių nevykdė jokio su žemės ūkiu susijusio perdirbimo ar komercinės veiklos regione, kuriame pagrindinis 90 % gyventojų užsiėmimas yra žemės ūkis. Netoli arba šalia Evro upės bei ties jos intakais esančių savivaldybių gyventojus upės potvynis paveikė tiesiogiai, taip pat tiesioginė žala padaryta transporto ir vandens tiekimo tinklams. Dėl didelės žalos drėkinimo ir vandens tiekimo tinklui kai kuriose savivaldybėse reikėjo tiekti išpilstytą vandenį, ir tai buvo daroma paraiškos padavimo metu. Dėl vandens tiekimo tinklų remonto, alternatyvių hidrologinio baseino neužterštų gręžinių nustatymo ir naujų šaltinių paieškos didesnėje teritorijos dalyje ilgiau negu metus, kol viskas normalizuosis, išliks kritinė padėtis. Taip pat pastebėta, kad potvynių neigiamas poveikis ekonominei veiklai – didžiausias per praėjusius 50 metų, be to ši vietovė jau patyrusi didelį neigiamą 2005 m. potvynių poveikį. Šis susikaupęs poveikis labai smarkiai paveikė vietos ekonomikos gebėjimą greitai atsigauti. 12. Graikija nurodė, kad žala nebus finansuojama iš jokių kitų Bendrijos šaltinių. 13. Graikija paskelbė, kad reikalavimus atitinkančios žalos draudimas nepadengs. Galiausiai dėl pirmiau nurodytų priežasčių potvynis laikomas ypatingu, kaip apibrėžta reglamente, ir atitinkančiu Reglamento Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalyje paskutinėje pastraipoje išdėstytas sąlygas dėl Solidarumo fondo lėšų mobilizavimo išimties tvarka. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas sudaro 1 mlrd. EUR. 2007 m. ankstesnėms paraiškoms išteklių dar nebuvo paskirta, todėl liko 1 mlrd. EUR. Kadangi pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio Fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į tai, kuri iš šių sumų yra mažesnė) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia maksimalios ribos, ir 6 %, jei riba viršyta. Šiuo atveju siūloma taikyti tuos pačius procentinius dydžius. Komisijos siūlomas asignavimas iš Fondo paremtas pareiškėjų pateikta informacija. Komisija siūlo skirti šias sumas: (EUR) | Tiesioginė žala | Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu | Suma, pagrįsta 6 % koeficientu | Visa siūlomos pagalbos suma | Vengrijoje: 2006 m. balandžio mėn. potvyniai | 519 096 784 | 11 487 300 | 3 576 287 | 15 063 587 | Graikijoje: 2006 m. kovo mėn. potvyniai | 372 261 099 | 9 306 527 | 0 | 9 306 527 | Iš viso: | 24 370 114 | Išmokėjus šią kompensacijos sumą, liks dar mažiausiai 25 % Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų paskutinio metų ketvirčio asignavimams, kaip numatyta Reglamento Nr. 2012/2002 4 straipsnio 2 dalyje. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad biudžeto eilutėje 02 04 01 „Saugumas ir kosmoso moksliniai tyrimai“ nustatyti perviršiniai mokėjimų asignavimai, naujų lėšų išmokoms Vengrijai ir Graikijai iš ES Solidarumo fondo finansuoti nereikės. Todėl siekiant padengti poreikius, susijusius su ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimu (žr. 3.3 punktą), 24 mln. EUR suma iš biudžeto eilutės 02 04 01 bus paskirta į biudžeto eilutę 13 06 01. Su moksliniais tyrimais susijęs 2007 m. biudžeto struktūros pataisymas priėmus 7BP Septintosios bendrosios programos (7BP) teisinis pagrindas priimtas 2006 m. pabaigoje[4]. Priimto teisinio pagrindo biudžeto struktūra ir 2007 m. biudžeto struktūra šiek tiek skiriasi, nes teisinis pagrindas grindžiamas iš dalies pakeistu 2006 m. gegužės 24 d. Komisijos pasiūlymu dėl Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos bendrosios programos (2007–2013 m.)[5]. Pateikiami tokie pagrindiniai pakeitimai, kurie dabar turėtų būti įtraukti į 2007 m. biudžeto struktūrą (t. p. žr. I priedą). Mokslinių tyrimų prioriteto „Saugumas ir kosmosas“ išskyrimas į dvi atskiras biudžeto eilutes Siūloma 02 04 01 straipsnyje „Saugumas ir kosmoso moksliniai tyrimai“ išskirti du punktus: 02 04 01 01 punktas „Saugumo tyrimai“ ir 02 04 01 02 punktas „Kosmoso moksliniai tyrimai“. Dviem naujiems punktams pasiūlyti įsipareigojimų asignavimai atitinka sumą, biudžete skirtą straipsniui „Saugumas ir kosmoso moksliniai tyrimai“. Kiekvienam naujam punktui skiriama suma bus apskaičiuojama taikant procentą, šioms dviem paprogramėm numatytą 7BP teisiniame pagrinde. Naujos specialiosios programos „Pajėgumai. Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas“ paprogramės sukūrimas Sukurta nauja biudžeto eilutė 08 23 01 „Nuoseklus mokslinių tyrimų politikos plėtojimas“, ir šiai eilutei siūloma skirti 7,6 mln. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 2,7 mln. EUR mokėjimų asignavimų. Tačiau nereikia naujo finansavimo, greičiau asignavimai bus atskaičiuoti iš biudžeto eilutės 08 16 01, skirtos paprogramei „Mokslas visuomenėje“. Tai atspindi požiūrį, kurio laikėsi teisės aktų leidėjas, kuris šiai veiklai skirtą sumą sumažino 29 mln. EUR per 7BP programos laikotarpį, palyginti su 2006 m. gegužės mėn. pateiktu iš dalies pakeistu Komisijos pasiūlymu. Mokėjimų asignavimų sumažinimas Siūloma sumažinti biudžete numatomus mokėjimų asignavimus, skirtus eilutei 02 04 01 „Saugumas ir kosmoso moksliniai tyrimai“, kurie sudaro 24,4 mln. EUR. Siekiant padengti poreikius, susijusius su ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimu, šie mokėjimų asignavimai bus numatyti biudžeto eilutėje 13 06 01. Mokėjimų asignavimų poreikis straipsnyje „Saugumas ir kosmoso moksliniai tyrimai“ numatytai veiklai yra mažesnis, negu numatyta iš pradžių dėl pavėluoto 7BP teisinio pagrindo priėmimo. Atsižvelgiant į laiką, kurio reikia nuo kvietimo pateikti mokslinių tyrimų pasiūlymus paskelbimo iki sutarčių pasirašymo, 2007 m. bus išmokėtos mažesnės, nei numatyta, sumos, o dalis išankstinių mokėjimų bus atidėta iki 2008 m. SUVESTINĖ LENTELĖ PAGAL FINANSINĖS PROGRAMOS IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2007 m. finansinė programa | 2007 m. biudžetas + TB Nr. 1/2007 | PTBP Nr. 2/2007 | 2007 m. biudžetas + TB Nr. 1 + PTBP Nr. 2 | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. Tvarus augimas | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |8 918 000 000 | |9 367 547 511 |7 071 164 511 | |-24 370 114 |9 367 547 511 |7 046 794 397 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |45 487 000 000 | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | |45 486 784 504 |37 790 265 808 | | Iš viso: | 54 405 000 000 | |54 854 332 015 | 44 861 430 319 | | |54 854 332 015 | 44 837 060 205 | | Marža[6] | | |50 667 985 | | | |50 667 985 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ APSAUGA IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš kurių: su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |45 759 000 000 | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | |42 713 661 000 |42 437 641 756 | | Iš viso: | 58 351 000 000 | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | |56 250 230 036 | 54 718 545 736 | | Marža | | |2 100 769 964 | | | |2 100 769 964 | | | 3. PILIETIŠKUMAS, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |637 000 000 | |623 833 000 |473 683 000 | | |623 833 000 |473 683 000 | |3b. Pilietiškumas | 636 000 000 | |623 233 000 |703 902 652 |24 370 114 |24 370 114 |647 603 114 |728 272 766 | | Iš viso: | 1 273 000 000 | |1 247 066 000 | 1 177 585 652 | | |1 271 436 114 | 1 201 955 766 | | Marža[7] | | |25 934 000 | | | |25 934 000 | | | 4. ES – PASAULIO PARTNERĖ[8] |6 578 000 000 | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | | 6 812 460 000 | 7 352 746 732 | | Marža | | | 67 000 | | | | 67 000 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[9] |7 039 000 000 | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | |6 942 364 030 | 6 942 264 030 | | Marža | | | 172 635 970 | | | | 172 635 970 | | | 6. KOMPENSACIJOS | 445 000 000 | |444 646 152 | 444 646 152 | | |444 646 152 | 444 646 152 | | Marža | | | 353 848 | | | | 353 848 | | | IŠ VISO | 128 091 000 000 | 123 790 000 000 | 126 551 098 233 | 115 497 218 621 |24 370 114 |0 | 126 575 468 347 | 115 497 218 621 | | Marža | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | |2 350 428 767 | 8 368 781 379 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2006 m. gruodžio 13 d. Reglamentu Nr. 1995/2006, OL L 390, 2006 12 30, p. 1. [2] 2002 m. lapkričio 11 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą, OL L 311, 2002 11 14. [3] Reikėtų pastebėti, kad į visos apskaičiuotos žalos sumą įeina tik dalis žalos privačiajam sektoriui. Taigi žalos viešajam sektoriui dalis (409 mln. EUR) sudaro beveik 80 % visos žalos. Tačiau Vengrijos valdžios institucijos deklaravo, kad negali apskaičiuoti visos žalos privačiajam sektoriui. Todėl iš tikrųjų panašu, kad visa žala didesnė negu nurodyta suma. [4] Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 412, 2006 12 30). [5] COM (2005) 119 galutinis. [6] Skaičiuojant maržą pagal 1a išlaidų kategoriją, į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. [7] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama pagal atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [8] 2007 m. 4 išlaidų kategorijos maržoje neįskaičiuoti asignavimai, susiję su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (234,5 mln. EUR). [9] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki numatytos aukščiausios ribos, atsižvelgta į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 76 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.