Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl pagrindinių tam tikrų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, t. y. 2004 m. nuomonę dėl pagrindinių dažniausių prekybos tikslais auginamų gyvūnų rūšių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl pagrindinių prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų. 2001 m. Gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės mokslinis komitetas (GSGGMK) patvirtino ataskaitą dėl kailinių gyvūnų gerovės, kurioje buvo pateikta ir kailinių gyvūnų ūkiuose naudojamų gyvūnų žudymo metodų analizė. Reikėtų atnaujinti Bendrijos teisės aktus, taikomus šioje srityje, kad būtų atsižvelgta į minėtas mokslines nuomones. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES ekonomiškai neperspektyvu atsisakyti šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo.

Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė dvi nuomonės dėl tam pagrindinių tikrų rūšių gyvūnų svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų, būtent 2004 m. nuomonę dėl dažniausių prekybos tikslais auginamų rūšių gyvūnų pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų ir 2006 m. nuomonę dėl prekybos tikslais ūkiuose auginamų elnių, ožkų, triušių, stručių, ančių, žąsų ir putpelių pagrindinių svaiginimo ir žudymo sistemų gerovės aspektų. Rekomendacijos laipsniškai atsisakyti anglies dioksido naudojimo kiaulėms ir naminiams paukščiams žudyti ir svaiginimo vandens voniose naminiams paukščiams žudyti neįtrauktos į šį pasiūlymą, nes atlikus poveikio vertinimą paaiškėjo, kad šiuo metu ES būtų ekonomiškai neperspektyvų atsisakytų šių metodų. Be to, šiame reglamente neatsižvelgta į tam tikras kitas rekomendacijas, nes jos susijusios su techniniais parametrais, kurie turėtų būti įtraukti į įgyvendinimo priemones arba gerosios patirties kodeksus. Rekomendacijos dėl ūkinių žuvų neįtrauktos į pasiūlymą, nes prireikė papildomos šios srities mokslinės nuomonės arba ekonominio vertinimo.

Kultūros tradicijos arba religinį pagrindą turinčios tradicijos – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, kurie iš tiesų apima kažką perduoto arba įgyto iš protėvių. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai, šio reglamento nereikėtų taikyti gyvūnų skerdimui per tokius renginius.

Kultūros tradicijos – tai paveldėti, nusistovėję arba įprasti mąstymo, veiklos ar elgesio modeliai, į kuriuos iš esmės įtraukiama protėvių perduotų arba iš jų įgytų dalykų sąvoka. Jos padeda puoselėti ilgalaikius socialinius kartų ryšius. Jei šie veiksmai neturi įtakos gyvūninės kilmės produktų rinkai ir negrindžiami gamybos reikmėmis , reikėtų netaikyti šio reglamento gyvūnų žudymui per tokius renginius.

Kai kuriais svaiginimo metodais, priklausomai nuo to, kaip jie naudojami skerdžiant ar žudant, gyvūnus galima nužudyti, išvengiant skausmo ir sumažinant gyvūnų nerimą ar kančias. Todėl nebūtina atskirti grįžtamųjų ir negrįžtamųjų svaiginimo metodų.

Skerdyklos ir jose naudojami įrengimai suprojektuoti konkrečių kategorijų gyvūnams, numatant konkretų pajėgumą. Jei šis pajėgumas viršijamas arba jei įrengimai naudojami nenumatytoms reikmėms, kenkiama gyvūnų gerovei. Todėl informacija apie šiuos dalykus turėtų būti teikiama kompetentingoms institucijoms ir į ją turėtų būti atsižvelgiama per skerdyklų patvirtinimo procedūrą. Nedidelėms nuolat tikrinamoms skerdykloms, kurių skerdimo pajėgumas neviršija 50 gyvulių vienetų per savaitę arba 150 000 naminių paukščių vienetų per metus ir iš kurių maistas dažniausiai parduodamas tiesiai galutiniam vartotojui, nereikia taikyti sudėtingos leidimų išdavimo procedūros, kad jos įgyvendintų šio reglamento principų.

Skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų srityse nuolat vyksta mokslo ir technikos pažanga. Todėl svarbu, kad Bendrija įgaliotų Komisiją iš dalies keisti skerdyklų konstrukcijos, planavimo ir įrengimų reikalavimus, išlaikant vienodą ir aukšto lygio gyvūnų apsaugą. Reikėtų nuolat stengtis ieškoti geresnių svaiginimo procedūrų. Be to, reikėtų paspartinti tyrimus ieškant alternatyvių būdų paukščių jauniklių pertekliui naikinti.

(37) Žudant neapsvaigintus gyvūnus reikia tiksliai perpjauti jiems gerklę, kad gyvūnai kuo mažiau kentėtų. Be to, mechaniškai nesuvaržyti gyvūnai po to, kai jiems perpjaunama gerklė, gali lėčiau kraujuoti ir ilgiau patirti nebūtinų kančių. Todėl kiekvieną gyvūną, kuris žudomas neapsvaigintas, reikėtų suvaržyti atskirai.