LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 185/41

Europos regionų komiteto nuomonė. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos peržiūra

(2017/C 185/07)

Pranešėjas Jácint HORVÁTH (HU/PES), Nadkanižos savivaldybės tarybos narys Pamatinis dokumentas: Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo COM(2016) 287 final

I. SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas ši direktyva neužkerta kelio valstybėms narėms imtis veiksmų prieš audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas, teikiamas iš trečiųjų šalių ir pasiekiančias jų teritoriją. Faktiškai šioms paslaugoms netaikomas kilmės šalies principas. Konkrečiai šia direktyva nedraudžiama nei nustatyti įpareigojimo registruoti iš trečiosios šalies teikiamas audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas, nei taikyti joms sankcijas;

Paaiškinimas

Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugos, teikiamos iš Europos Sąjungai nepriklausančių šalių, kai kuriose valstybėse narėse gali rimtai sutrikdyti žiniasklaidos sistemas, ypač viešąją sferą. Tokioms paslaugoms netaikomas kilmės šalies principas. Šio pobūdžio teisinėje priemonėje nebūtina tai aiškiai nurodyti, tačiau, siekiant užtikrinti vienodą direktyvos aiškinimą, tikslinga konstatuojamojoje dalyje paminėti, kad valstybės narės savo nuožiūra gali imtis veiksmų prieš tokias paslaugas.

2 pakeitimas

9 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas siekiant suteikti galių žiūrovams ir nepilnamečiams, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus apie žiūrėtiną turinį, būtina, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai pateiktų pakankamai informacijos apie turinį, kuris galėtų rimtai pakenkti fiziniam, protiniam ar moraliniam nepilnamečių vystymuisi, Tai būtų galima padaryti naudojant turinio teikiamųjų terminų, rodančių turinio pobūdį, sistemą. Turinio teikiamieji terminai galėtų būtų pateikti rašytinėmis, grafinėmis ar akustinėmis priemonėmis; siekiant suteikti galių žiūrovams ir nepilnamečiams, kad jie galėtų priimti informacija pagrįstus sprendimus apie žiūrėtiną turinį, būtina, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai pateiktų pakankamai informacijos apie turinį, kuris galėtų rimtai pakenkti fiziniam, protiniam ar moraliniam nepilnamečių vystymuisi, Tai būtų galima padaryti naudojant turinio teikiamųjų terminų, rodančių turinio pobūdį, sistemą. Turinio teikiamieji terminai galėtų būtų pateikti rašytinėmis, grafinėmis ir ( ar ba) akustinėmis priemonėmis;

Paaiškinimas

Kuo įvairesni bus būdai, kuriais audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjas gali aprašyti turinį, tuo labiau šis turinys bus matomas ir pastebimas, todėl labiau tikėtina, kad bus pasiektas keliamas tikslas.

3 pakeitimas

17 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas taisyklė, pagal kurią prekės negalima rodyti pernelyg išskiriant, pasirodė sunkiai pritaikoma praktiškai. Ji riboja prekių rodymą, nes rodant prekę vertė gali būti sukurta tik ją padarius gerokai matomesnę. Todėl reikalavimais programoms, kuriose rodomi produktai, turėtų būti siekiama aiškiai informuoti žiūrovus apie prekių rodymą ir užtikrinti, kad nenukentėtų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo redakcinė nepriklausomybė; taisyklė, pagal kurią prekės negalima rodyti pernelyg išskiriant, pasirodė sunkiai pritaikoma praktiškai. Ji riboja prekių rodymą, nes rodant prekę vertė gali būti sukurta tik ją padarius gerokai matomesnę. Todėl reikalavimais programoms, kuriose rodomi produktai, turėtų būti siekiama aiškiu ir lengvai prieinamu būdu informuoti žiūrovus apie prekių rodymą ir užtikrinti, kad nenukentėtų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo redakcinė nepriklausomybė;

Paaiškinimas

Europos regionų komitetas mano, jog svarbu užtikrinti, kad ne tik informacijos turinys, bet ir jos prieinamumas leistų aiškiai matyti, kad programoje rodoma prekė.

4 pakeitimas

30 konstatuojamoji dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas internetinio turinio klausimu Europos Sąjunga nuo XX a. paskutiniojo dešimtmečio antrosios pusės svarbų vaidmenį teikia neteisinėmis priemonėmis (visų pirma žr. 1998 m. rugsėjo 24 d. Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl nepilnamečių ir žmogaus orumo apsaugos ir dėl atsakymo teisės, atsižvelgiant į Europos audiovizualinių ir internetinių informacinių paslaugų pramonės konkurencingumą). Šios priemonės, įskaitant skubios pagalbos telefono linijas, amžiaus tikrinimo priemones, turinio reitingavimą ir tėvų kontrolės sistemas, taip pat yra veiksmingos reglamentuojant vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformose skelbiamą turinį. Skubios pagalbos telefono linijos yra svarbi ir plačiai naudojama nepilnamečių apsaugos priemonė, kurios užduotis – suteikti naudotojui galimybę paprastu ir lengvai prieinamu būdu pateikti skundą ir pažeidimo atveju užtikrinti, kad būtų informuotos atitinkamos tarnybos. Amžiaus tikrinimo sistemos suteikia tinkamą apsaugos lygį, ypač tada, kai naudotojo amžius tikrinamas pagal duomenis, nurodytus asmens tapatybės dokumente, kuris yra išimtinai skirtas suaugusiems naudotojams, pagal trečiosios šalies suteikiamus patikimus amžiaus įrodymus arba pagal biometrinius duomenis. Pačių naudotojų (tėvų) arba sertifikavimo įstaigų vykdomas turinio reitingavimas pagal skirtingus kriterijus – smurtas, seksas, azartiniai lošimai, vulgari kalba ir pan. – leidžia klasifikuoti vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformose skelbiamą turinį į skirtingas kategorijas, kuriomis remiantis galima apriboti prieigą prie tokio turinio. Tėvų kontrolės sistemos leidžia tėvams apriboti savo nepilnamečių vaikų galimybes prisijungti prie interneto remiantis nepilnamečiams pritaikyto turinio sąrašu arba filtruojant vaikams žalingą turinį;

Paaiškinimas

Naujajame direktyvos 28 a straipsnyje vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformų paslaugų teikėjai įpareigojami imtis tinkamų priemonių, kuriomis siekiama apsaugoti nepilnamečius ir draudžiama skelbti neapykantą kurstantį turinį. Tinkamomis priemonės laikytinos skubios pagalbos telefono linijos, amžiaus tikrinimo priemonės, turinio reitingavimas ir tėvų kontrolės sistemos. Atsižvelgiant į technologinės raidos spartą, tokių priemonių turinys negali būti išsamiai teisiškai reglamentuojamas. Vis dėlto, siekiant užtikrinti vienodą paslaugų teikėjų ir atitinkamų reguliavimo institucijų direktyvos aiškinimą, taip pat būtų tikslinga, kad direktyvos konstatuojamojoje dalyje keletu sakinių būtų paaiškinta apie skirtingas priemones.

5 pakeitimas

38 konstatuojamoji dalis

Europos Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas direktyva nedaro poveikio valstybių narių galimybei nustatyti visuotinės svarbos turinio, sukurto laikantis apibrėžtų visuotinės svarbos tikslų, tokių kaip žiniasklaidos pliuralizmas, žodžio laisvė ir kultūrų įvairovė, surandamumo ir prieinamumo užtikrinimo prievoles. Tokios prievolės turėtų būti nustatytos tik kai jos būtinos siekiant visuotinės svarbos tikslų, kuriuos valstybės narės aiškiai apibrėžė laikydamosi Sąjungos teisės aktų. Todėl valstybės turėtų visų pirma išnagrinėti, ar reikia imtis reguliavimo priemonių, kuriomis keičiama pagal rinkos jėgas susiklosčiusi padėtis. Nusprendusios nustatyti surandamumo taisykles, valstybės narės įmonėms turėtų nustatyti tik proporcingas prievoles, kurios svarbios dėl teisėtų viešosios politikos aspektų; direktyva nedaro poveikio valstybių narių galimybei nustatyti visuotinės svarbos turinio, sukurto laikantis apibrėžtų visuotinės svarbos tikslų, tokių kaip žiniasklaidos pliuralizmas, žodžio laisvė ir kultūrų įvairovė, surandamumo ir prieinamumo užtikrinimo prievoles. Tokios prievolės turėtų būti nustatytos tik kai jos būtinos siekiant visuotinės svarbos tikslų, kuriuos valstybės narės aiškiai apibrėžė laikydamosi Sąjungos teisės aktų. Todėl valstybės turėtų visų pirma išnagrinėti, ar reikia imtis reguliavimo priemonių, kuriomis keičiama pagal rinkos jėgas susiklosčiusi padėtis , sprendžiamos žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo stokos, žiniasklaidos koncentracijos ir interesų konfliktų problemos . Nusprendusios nustatyti surandamumo taisykles, valstybės narės įmonėms turėtų nustatyti tik proporcingas prievoles, kurios svarbios dėl teisėtų viešosios politikos aspektų;

6 pakeitimas

1 straipsnio 5 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 5. 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 5. 4 straipsnis iš dalies keičiamas taip: (…) (…) d) 7 dalis pakeičiama taip: d) 7 dalis pakeičiama taip: „7. Valstybės narės šia direktyva koordinuojamose srityse skatina, kiek tai leidžiama pagal jų teisines sistemas, bendrą reguliavimą ir savireguliavimą taikant nacionaliniu lygmeniu priimtus elgesio kodeksus. Šie kodeksai turi būti parengti taip, kad juos plačiai remtų pagrindiniai suinteresuotieji subjektai atitinkamose valstybėse narėse. Elgesio kodeksuose turėtų būti aiškiai ir nedviprasmiškai išdėstyti jų tikslai. Juose turi būti numatytas reguliarus, skaidrus ir nepriklausomas stebėjimas ir vertinimas, kaip sprendžiami iškelti uždaviniai. Juose turi būti numatytas efektyvus vykdymo užtikrinimas, įskaitant, kai tinka, atitinkamas efektyvias ir proporcingas sankcijas. „7. Valstybės narės šia direktyva koordinuojamose srityse skatina, kiek tai leidžiama pagal jų teisines sistemas, bendrą reguliavimą ir savireguliavimą taikant nacionaliniu lygmeniu priimtus elgesio kodeksus. Šie kodeksai turi būti parengti taip, kad juos plačiai remtų pagrindiniai suinteresuotieji subjektai atitinkamose valstybėse narėse. Elgesio kodeksuose turėtų būti aiškiai ir nedviprasmiškai išdėstyti jų tikslai. Juose turi būti numatytas reguliarus, skaidrus ir nepriklausomas stebėjimas ir vertinimas, kaip sprendžiami iškelti uždaviniai. Juose turi būti numatytas efektyvus vykdymo užtikrinimas, įskaitant, kai tinka, atitinkamas efektyvias ir proporcingas sankcijas. 6a straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodytų Sąjungos elgesio kodeksų projektus ir galiojančių Sąjungos kodeksų pakeitimus ar papildymus tų kodeksų signatarai pateikia Komisijai. 6a straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodytų Sąjungos elgesio kodeksų projektus ir galiojančių Sąjungos kodeksų pakeitimus ar papildymus tų kodeksų signatarai pateikia Komisijai. Komisija gali paprašyti ERGA pateikti nuomonę apie tų kodeksų projektus, pakeitimus ar papildymus. Jei reikia, Komisija gali paskelbti tuos kodeksus.“; Komisija prašo ERGA pateikti nuomonę apie tų kodeksų projektus, pakeitimus ar papildymus. Komisija skelbia tuos kodeksus.“;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

7 pakeitimas

1 straipsnio 7 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 5 straipsnyje pridedamas šis e punktas: „žiniasklaidos paslaugas teikiančių įmonių tikrųjų savininkų tapatybę, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui 3 straipsnio 6 dalyje.“;

Paaiškinimas

Direktyvos įgyvendinimo požiūriu labai svarbu turėti informacijos apie fizinius ir juridinius asmenis, kurie dėl turimų nuosavybės ar balsavimo teisių ar kitokių susitarimu nustatytų teisių daro lemiamą įtaką paslaugų teikimui ir audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjo sprendimams. Pakeitimas, kuriuo siekiama suteikti galimybę nustatyti tokių asmenų ar subjektų tapatybę, yra paremtas Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Su žiniasklaidos paslaugų teikėjų nuosavybe susijęs skaidrumas taip pat yra būtina sąlyga žiniasklaidos laisvei užtikrinti.

8 pakeitimas

1 straipsnio 10 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 10. 7 straipsnis išbraukiamas.

Paaiškinimas

Direktyvos 7 straipsnis išbraukiamas, nes siūlomame Europos prieinamumo akte žiniasklaidos paslaugų teikėjams jau nustatyti griežtesni bendri prieinamumo reikalavimai. Tačiau čia nurodomas Europos prieinamumo aktas dar nėra priimtas, todėl būtų nepageidautina, jeigu susidarytų padėtis, kai direktyvoje nebeliktų nuorodų į prieinamumą, o naujasis Europos prieinamumo aktas dar būtų nepriimtas (arba neperkeltas į valstybių narių teisę). Tol, kol pasiūlymas dėl Europos prieinamumo akto nebus perkeltas į visų valstybių narių teisę, Europos regionų komitetas nepritaria 7 straipsnio išbraukimui.

9 pakeitimas

1 straipsnio 11 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 11. 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip: 11. 9 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 2 dalis pakeičiama taip: a) 1 dalies e punktas pakeičiamas tokiu tekstu: „e) Alkoholinių gėrimų reklamai skirti komerciniai audiovizualiniai pranešimai negali būti konkrečiai skirti nepilnamečiams, neturi daryti jiems poveikio ir neturi skatinti besaikio tokių gėrimų vartojimo.“; b) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Valstybės narės ir Komisija skatina rengti savireguliavimo ir bendro reguliavimo elgesio kodeksus dėl programas, kurių auditorijoje daug vaikų, lydinčių arba į jas įtrauktų netinkamų komercinių audiovizualinių pranešimų apie maisto produktus ir gėrimus, kurių sudėtyje yra maistinių medžiagų ir maistiniu arba fiziologiniu poveikiu pasižyminčių medžiagų, visų pirma riebalų, riebalų rūgščių transizomerų, druskos ir (arba) natrio ir cukrų, kurių nerekomenduojama vartoti per daug. „2. Valstybės narės ir Komisija skatina rengti savireguliavimo ir bendro reguliavimo elgesio kodeksus dėl programas, kurių auditorijoje daug vaikų, lydinčių arba į jas įtrauktų , prieš pat programas arba iš karto po jų transliuojamų netinkamų komercinių audiovizualinių pranešimų apie maisto produktus ir gėrimus, kurių sudėtyje yra maistinių medžiagų ir maistiniu arba fiziologiniu poveikiu pasižyminčių medžiagų, visų pirma riebalų, riebalų rūgščių transizomerų, druskos ir (arba) natrio ir cukrų, kurių nerekomenduojama vartoti per daug. Šie kodeksai turėtų būti naudojami siekiant efektyviai sumažinti nepilnamečių galimybę pamatyti komercinius audiovizualinius pranešimus apie maistą ir gėrimus, kuriuose daug druskos, cukrų ar riebalų arba kurie kitaip neatitinka nacionalinių ar tarptautinių mitybos gairių. Šiuose kodeksuose turėtų būti nustatyta, kad komerciniuose audiovizualiniuose pranešimuose neturi būti pabrėžtas teigiamas tokių maisto produktų ir gėrimų maistingumo aspektų bruožas. Šie kodeksai turėtų būti naudojami siekiant efektyviai sumažinti nepilnamečių galimybę pamatyti komercinius audiovizualinius pranešimus apie maistą ir gėrimus, kuriuose daug druskos, cukrų ar riebalų arba kurie kitaip neatitinka nacionalinių ar tarptautinių mitybos gairių. Šiuose kodeksuose turėtų būti nustatyta, kad komerciniuose audiovizualiniuose pranešimuose neturi būti pabrėžtas teigiamas tokių maisto produktų ir gėrimų maistingumo aspektų bruožas. Komisija ir ERGA skatina keistis geriausia patirtimi apie savireguliavimo ir bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Kai tinka, Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodeksų rengimą.“; Komisija ir ERGA skatina keistis geriausia patirtimi apie savireguliavimo ir bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Kai tinka, Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodeksų rengimą.“; b) įterpiamos 3 ir 4 dalys: c) įterpiamos 3 ir 4 dalys: „3. Valstybės narės ir Komisija skatina rengti savireguliavimo ir bendro reguliavimo elgesio kodeksus netinkamų komercinių audiovizualinių pranešimų apie alkoholinius gėrimus klausimais. Tie kodeksai turėtų būti naudojami siekiant efektyviai sumažinti nepilnamečių galimybę pamatyti audiovizualinius komercinius pranešimus apie alkoholinius gėrimus. „3. Valstybės narės ir Komisija skatina rengti savireguliavimo ir bendro reguliavimo elgesio kodeksus netinkamų komercinių audiovizualinių pranešimų apie alkoholinius gėrimus klausimais. Tie kodeksai turėtų būti naudojami siekiant efektyviai sumažinti nepilnamečių galimybę pamatyti audiovizualinius komercinius pranešimus apie alkoholinius gėrimus. 4. Komisija ir ERGA skatina keistis geriausia patirtimi apie savireguliavimo ir bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Kai atrodo tinkama, Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodeksų rengimą.“; 4. Komisija ir ERGA skatina keistis geriausia patirtimi apie savireguliavimo ir bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Kai atrodo tinkama, Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodeksų rengimą.“;

Paaiškinimas

Platesnis nepilnamečių apsaugos taikymas.

10 pakeitimas

1 straipsnio 15 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 15. 13 straipsnis pakeičiamas taip: 15. 13 straipsnis pakeičiamas taip: „13 straipsnis „13 straipsnis 1. Valstybės narės užtikrina, kad jų jurisdikcijoje užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai bent 20 % savo katalogų sudarytų iš Europos kūrinių ir užtikrintų tų kūrinių pastebimumą. 1. Valstybės narės užtikrina, kad jų jurisdikcijoje užsakomųjų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai savo kataloguose turėtų Europos kūrinių, kurie sudarytų ne mažiau kaip 20 % visų teikiamų programų trukmės, ir užtikrintų tų kūrinių pastebimumą , pasirūpindami, kad kataloguose jie būtų nurodomi gerai matomoje vietoje ir juos būtų paprasta rasti . (…) (…) 5. Nuo 1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų valstybės narės atleidžia paslaugų teikėjus, kurių apyvarta arba auditorija maža, jei tai mažos įmonės ir mikroįmonės. Valstybės narės gali nekelti tokių reikalavimų tais atvejais, kai jie neįgyvendinami arba nepagrįsti dėl audiovizualinės žiniasklaidos užsakomųjų paslaugų pobūdžio ar temos.“; 5. Nuo 1 ir 2 dalyse nustatytų reikalavimų valstybės narės atleidžia paslaugų teikėjus, įskaitant vietos valdžios institucijas, kurios yra audiovizualinės žiniasklaidos savininkės, kurių apyvarta arba auditorija maža, jei tai vietos ar regioniniai paslaugų teikėjai arba jei tai mažos įmonės ir mikroįmonės. Valstybės narės gali nekelti tokių reikalavimų tais atvejais, kai jie neįgyvendinami arba nepagrįsti dėl audiovizualinės žiniasklaidos užsakomųjų paslaugų pobūdžio ar temos.“;

Paaiškinimas

1 dalies papildymu siekiama patikslinti šią nuostatą.

Papildant 5 dalį siekiama pažymėti, kad kai kuriose valstybėse narėse, pavyzdžiui, vietiniai televizijos kanalai nėra mažos įmonės ar mikroįmonės, nes jie priklauso savivaldybei. Jie gali būti laikomi vidutinėmis arba didelėmis įmonėmis, todėl šiame sąraše juos reikėtų išskirti.

11 pakeitimas

1 straipsnio 16 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 16. 20 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip: 16. 20 straipsnio 2 dalies pirmas sakinys pakeičiamas taip: „Transliuojant televizijos filmus (išskyrus kelių serijų filmus, serialus ir dokumentinius filmus), kinematografijos kūrinius ir naujienų programas, televizijos reklama ir (arba) teleparduotuvė gali būti rodomos vieną kartą per kiekvieną programoje nustatytą ne trumpesnį kaip 20 minučių laikotarpį.“; „Transliuojant televizijos filmus (išskyrus kelių serijų filmus, serialus ir dokumentinius filmus), kinematografijos kūrinius ir naujienų programas, televizijos reklama ir (arba) teleparduotuvė gali būti rodomos vieną kartą per kiekvieną programoje nustatytą ne trumpesnį kaip 30 minučių laikotarpį.“;

Paaiškinimas

Šiuo metu galiojančios direktyvos tekste numatoma galimybė transliuojant televizijos filmus (išskyrus keleto serijų filmus, serialus ir dokumentinius filmus), kinematografijos kūrinius ir naujienų programas nutraukti transliaciją ir rodyti televizijos reklamą ir (arba) teleparduotuvę vieną kartą per kiekvieną programoje nustatytą ne trumpesnį kaip 30 minučių laikotarpį. Europos regionų komitetas visgi siūlo nemažinti ankstesnio 30 minučių limito, kadangi toks transliacijos pertraukimas dažniausiai trukdo visapusiškai mėgautis kinematografijos kūriniu ir sumažina žiūrovams malonumą.

12 pakeitimas

1 straipsnio 17 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 17. 22 straipsnis pakeičiamas taip: „22 straipsnis Alkoholinių gėrimų televizijos reklama ir teleparduotuvė turi atitikti šiuos reikalavimus: a) ji negali būti skirta būtent nepilnamečiams, neturi daryti jiems poveikio ir visų pirma neturėtų rodyti alkoholinius gėrimus vartojančių nepilnamečių ; b) ji netransliuojama per sporto renginiui skirtą programą, prieš pat ją arba iš karto po jos, ir šis reikalavimas įsigalioja po penkerių (5) metų nuo šios direktyvos įsigaliojimo; c) ji nesieja alkoholio su padidėjusia fizine energija ar geresniu vairavimu; d) ji nesudaro įspūdžio, kad alkoholio vartojimas prisideda prie sėkmės socialiniame ar seksualiniame gyvenime; e) joje nėra teigiama, kad alkoholis turi gydomųjų savybių arba kad jis yra stimuliuojanti, raminanti ar asmenines problemas padedanti išspręsti priemonė; f) joje nėra skatinamas besaikis alkoholio vartojimas, o abstinencija ar saikingas jo vartojimas nėra nušviečiamas neigiamai; g) joje nėra pabrėžiama, kad didelis alkoholio kiekis (stiprumas) yra teigiama gėrimo savybė.“;

Paaiškinimas

Yra mokslinių įrodymų, patvirtinančių ryšį tarp alkoholio reklamos poveikio ir padidėjusio alkoholio vartojimo tarp jaunimo. Sporto renginiai turi būti traktuojami taip pat kaip vaikams skirtos laidos. Todėl būtina uždrausti alkoholio reklamą, tačiau reikia atsižvelgti į sudarytas tebegaliojančias trumpalaikes ar vidutinės trukmės rėmimo sutartis.

13 pakeitimas

1 straipsnio 19 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 19. Įterpiamas toks IXa skyrius: 19. Įterpiamas toks IXa skyrius: „IXa SKYRIUS. VAIZDO MEDŽIAGOS BENDRO NAUDOJIMO PLATFORMOS PASLAUGOMS TAIKOMOS NUOSTATOS IXa SKYRIUS „IXa SKYRIUS. VAIZDO MEDŽIAGOS BENDRO NAUDOJIMO PLATFORMOS PASLAUGOMS TAIKOMOS NUOSTATOS 28a straipsnis 28a straipsnis 1. […] 1. […] 7. Komisija ir ERGA skatina vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformos paslaugos teikėjus keistis geriausia patirtimi apie bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Kai tinka, Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodekso rengimą. 7. Komisija ir ERGA skatina vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformos paslaugos teikėjus keistis geriausia patirtimi apie bendro reguliavimo sistemas visoje Sąjungoje. Komisija palengvina Sąjungos elgesio kodekso rengimą , būtent parengdama ir skelbdama kodeksų modelius . […]“; […]“;

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

14 pakeitimas

1 straipsnio 21 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 21. 30 straipsnis pakeičiamas taip: 21. 30 straipsnis pakeičiamas taip: „30 straipsnis „30 straipsnis 1. […] 1. […] 6. Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atskirus metinius biudžetus. Biudžetai skelbiami viešai. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kurie joms leistų atlikti gautas užduotis, aktyviai dalyvauti ERGA veikloje ir prie jos prisidėti. 6. Valstybės narės užtikrina, kad nepriklausomos nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų atskirus metinius biudžetus. Biudžetai pakankamai detaliai išdėstomi ir skelbiami viešai. Valstybės narės taip pat užtikrina, kad nacionalinės reguliavimo institucijos turėtų pakankamus finansinius ir žmogiškuosius išteklius, kurie joms leistų atlikti gautas užduotis, aktyviai dalyvauti ERGA veikloje ir prie jos prisidėti. 7. Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu veiktų efektyvūs mechanizmai, pagal kuriuos bet kuris naudotojas ar žiniasklaidos paslaugų teikėjas arba vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformos paslaugos teikėjas, kuris patyrė nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimo poveikį, turėtų teisę apeliacine tvarka apskųsti tą sprendimą apeliacijos institucijai. Apeliacijos institucija turi būti nepriklausoma nuo apeliacijos bylos šalių. 7. Valstybės narės užtikrina, kad nacionaliniu lygmeniu veiktų efektyvūs mechanizmai, pagal kuriuos bet kuris naudotojas ar žiniasklaidos paslaugų teikėjas arba vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformos paslaugos teikėjas, kuris patyrė nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimo poveikį, turėtų teisę apeliacine tvarka apskųsti tą sprendimą apeliacijos institucijai. Apeliacijos institucija turi būti nepriklausoma nuo apeliacijos bylos šalių. Ši apeliacijos institucija, kuri turėtų būti teismas, privalo turėti atitinkamų žinių, kad galėtų veiksmingai atlikti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos esmę ir kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas. Ši apeliacijos institucija, kuri turėtų būti teismas, privalo turėti atitinkamų žinių, kad galėtų veiksmingai atlikti savo funkcijas. Valstybės narės užtikrina, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į bylos esmę ir kad veiktų veiksmingas apeliacijų mechanizmas. Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai pagal nacionalinę teisę nustatomos laikinosios priemonės.“; Kol nagrinėjamas apeliacinis skundas, galioja nacionalinės reguliavimo institucijos sprendimas, išskyrus tuos atvejus, kai pagal nacionalinę teisę nustatomos laikinosios priemonės. 8. Nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumo užtikrinimas, visų pirma 2 dalies pirmojo sakinio požiūriu, yra stebimas ir įvertinimas vadovaujantis 2007 m. vasario 15 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 168/2007, įsteigiančio Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūrą, 4 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatomis, Komisijos prašymu. Šio kas dvejus metus vykdomo tyrimo metu nacionalinių reguliavimo institucijų veikimas ir veikla įvertinami prisidedant kuo didesniam suinteresuotųjų subjektų ratui. Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, surengusi viešąją konsultaciją, apibrėžia kriterijus, pagal kuriuos vykdomas tyrimas. Tyrimo rezultatai skelbiami viešai.“;

Paaiškinimas

6 dalis. Viešai skelbiamuose biudžetuose privaloma nurodyti pakankamai išsamius ir detalius duomenis, kurie teisingai atspindi nepriklausomos nacionalinės reguliavimo institucijos pajamų ir išlaidų sudėtį. Pakankamai detalus biudžetas gali užtikrinti, kad nepriklausoma nacionalinė reguliavimo institucija atitinka skaidrumo reikalavimus.

Nauja 8 dalis. 30 straipsnio nuostatose dėl nacionalinių reguliavimo institucijų organizacijos ir finansavimo numatomos didelės jų nepriklausomumo garantijos. Tačiau įvykdytini kriterijai, nustatyti 30 straipsnio 2 dalyje, yra išskirtinai susiję su reguliavimo institucijos faktine veikla, sprendimais ir skaidriu veikimu. Atsižvelgiant į tai, ES mastu būtina nustatyti stebėsenos sistemą, pagal kurią būtų tiriama ne tik reguliavimo institucijos darbo tvarka ir taikoma teisinė sistema, bet ir jų veikla, o šiuos tyrimus reikia skelbti viešai. Remiantis tokiais įvertinimais, būtų surinkti objektyvus, palyginami duomenys apie tai, kaip skirtingose valstybių narių jurisdikcijose užtikrinamas nepriklausomumo lygis ir garantuojamas žiniasklaidos pliuralizmas, kultūrų įvairovė, vartotojų apsauga, bendroji rinka ir sąžiningos konkurencijos skatinimas, nurodyti 2 dalyje.

Turint omenyje tokių tyrimų pobūdį ir mastą, būtina užtikrinti, kad juos rengiant būtų atsižvelgta į kuo didesnio valdžios institucijų, žiniasklaidos rinkos, pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės veikėjų rato žinias, patirtį ir nuomonę.

Šios stebėsenos rezultatai neturi tiesioginių teisinių pasekmių. Tačiau tokių patikrinimų rezultatai galėtų pateikti Komisijai informacijos, galinčios padėti atskleisti galimus 30 straipsnio nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę trūkumus ir būti pagrindu pažeidimo nagrinėjimo procedūrai pradėti.

15 pakeitimas

1 straipsnio 22 dalis

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas 22. įterpiamas šis 30a straipsnis: 22. įterpiamas šis 30a straipsnis: „30a straipsnis „30a straipsnis 1. Įsteigiama Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė (ERGA). 1. Įsteigiama Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė (ERGA). 2. Ją sudaro audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų srities nacionalinės nepriklausomos reguliavimo institucijos. Joms atstovauja nacionalinių reguliavimo institucijų vadovai arba paskirti aukšto lygio atstovai, kuriems tenka pirminė atsakomybė už audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų priežiūrą, o kai nacionalinių reguliavimo institucijos nėra – kiti pagal jų procedūras atrinkti atstovai. Grupės posėdžiuose dalyvauja Komisijos atstovas. 2. Ją sudaro audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų srities nacionalinės nepriklausomos reguliavimo institucijos. Joms atstovauja nacionalinių reguliavimo institucijų vadovai arba paskirti aukšto lygio atstovai, kuriems tenka pirminė atsakomybė už audiovizualinių žiniasklaidos paslaugų priežiūrą, o kai nacionalinių reguliavimo institucijos nėra – kiti pagal jų procedūras atrinkti atstovai. Grupės posėdžiuose dalyvauja Komisijos atstovas. 3. ERGA keliami šie uždaviniai: 3. ERGA keliami šie uždaviniai: a) konsultuoti Komisiją ir padėti jai užtikrinti nuoseklų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemos įgyvendinimą visose valstybėse narėse; a) konsultuoti Komisiją ir padėti jai užtikrinti nuoseklų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemos įgyvendinimą visose valstybėse narėse; b) konsultuoti Komisiją ir padėti jai visais Komisijos kompetencijos klausimais, susijusiais su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis. Grupė gali konsultuotis su rinkos dalyviais, vartotojais ir galutiniais naudotojais, kad surinktų reikiamą informaciją, jei to reikia siekiant konsultuoti Komisiją tam tikrais klausimais; b) konsultuoti Komisiją ir padėti jai visais Komisijos kompetencijos klausimais, susijusiais su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis. Grupė gali konsultuotis su rinkos dalyviais, vartotojais ir galutiniais naudotojais, kad surinktų reikiamą informaciją, jei to reikia siekiant konsultuoti Komisiją tam tikrais klausimais; c) sudaryti sąlygas keistis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemos taikymo patirtimi ir geriausia praktika; c) sudaryti sąlygas keistis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliavimo sistemos taikymo patirtimi ir geriausia praktika; d) bendradarbiauti ir suteikti nariams informaciją, kurios reikia siekiant taikyti šią direktyvą, ypač jos 3 ir 4 straipsnius; d) bendradarbiauti ir suteikti nariams informaciją, kurios reikia siekiant taikyti šią direktyvą, ypač jos 3 ir 4 straipsnius; e) Komisijai paprašius, teikti nuomones 2 straipsnio 5b dalyje, 6a straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodytais ir visais kitais su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis susijusiais klausimais, ypač dėl nepilnamečių apsaugos ir neapykantos kurstymo. e) Komisijai paprašius, teikti nuomones 2 straipsnio 5b dalyje, 6a straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 2 dalyje ir 9 straipsnio 4 dalyje nurodytais ir visais kitais su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugomis susijusiais klausimais, ypač dėl nepilnamečių apsaugos ir neapykantos kurstymo; f) užtikrinti patirties ir gerosios praktikos mainus plėtojant gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis, visų pirma vykdant veiklą, susijusią su parama, moksliniais tyrimais, sąmoningumo ugdymu, koordinavimu ir nepriklausomų nacionalinių reguliavimo institucijų tyrimu, taip pat su nacionalinių reguliavimo institucijų, žiniasklaidos paslaugų teikėjų ir švietimo įstaigų bendradarbiavimo formomis. 4. Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu priimti ERGA darbo tvarkos taisykles.“; 4. Komisija įgaliojama įgyvendinimo aktu priimti ERGA darbo tvarkos taisykles.“;

Paaiškinimas

Nustatyti gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis didinimo tikslą yra būtina norint pasiekti direktyvos reglamentavimo tikslus, t. y. reglamentuoti taip, kad būtų galima spręsti skaitmeninės žiniasklaidos sistemai kylančius uždavinius. Gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis didinimo srityje skirtingos valstybės narės padarė didelę pažangą. Skleidžiant rezultatus veiksmingai skatinama naudojamų priemonių bei metodų plėtra ir sprendimų rengimas Europos lygmeniu.

Daugelyje valstybių narių žiniasklaidos reguliavimo institucijos atlieka svarbų vaidmenį didinant gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis: jos, be kita ko, dalyvauja moksliniuose tyrimuose, kurie yra šių gebėjimų didinimo pagrindas, teikia finansinę paramą programoms, kuriomis siekiama gerinti gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ir informavimo kampanijomis prisideda prie gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis lygio kėlimo. Be to, jos gali imtis esminio vaidmens koordinuojant atitinkamų sektorių dalyvių veiklą ir matuojant bei vertinant gautus rezultatus. Patirties ir gerosios praktikos mainai gali didinti žiniasklaidos reguliavimo institucijų brandą ir veiksmingumą didinant žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumą.

Už gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis didinimą kartu atsako nepriklausomos nacionalinės reguliavimo institucijos, žiniasklaidos paslaugų teikėjai ir švietimo įstaigos. Šia direktyva turėtų būti skatinamas toks bendradarbiavimas, neviršijant reguliavimo įgaliojimų.

II. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

1. palankiai vertina audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos persvarstymą ir tai, kad Komisija susidomėjo keletu Regionų komiteto pasiūlymų, išdėstytų 2015 m. šiuo klausimu priimtoje nuomonėje;

2. palankiai vertina pakeitimą dėl galimų išimčių taikant kilmės šalies principą, kurios padės pagal aiškesnes ir paprastesnes procedūras atsižvelgti į šalies, kurioje teikiamos paslaugos, interesus;

3. vis dėlto apgailestauja, kad naujojoje direktyvoje neatsižvelgiama į regioninį aspektą, kaip anksčiau rekomendavo Regionų komitetas, nes tai pabrėžtų skirtingo Europos kultūrinio identiteto, bendrų kūrinių gamybos Europos Sąjungoje ir vietos kūrybos inovacijų vertę;

4. be to, primygtinai teigia, kad į direktyvos įgyvendinimo procesą būtina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas, nes audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų srityje joms tenka labai svarbus vaidmuo. Kai kurios jų daugelyje valstybių narių yra žiniasklaidos paslaugų įmonių savininkės, todėl šios įmonės gali būti neįtrauktos į mikroįmonių ir mažųjų įmonių kategoriją;

5. dar kartą tvirtina, kad nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumas tiek nuo valdžios institucijų, tiek nuo audiovizualinio sektoriaus veikėjų ir politinių partijų yra Europos audiovizualinės žiniasklaidos reglamentavimo pagrindas, kad kiekviena valstybė narė turi bet kokia kaina šį nepriklausomumą užtikrinti ir kad jis yra svarbiausias informacinės įvairovės ir pliuralistinės žiniasklaidos rinkos garantas Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis;

6. teigiamai vertina tai, kad išplėsta persvarstytos direktyvos taikymo sritis apima vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformas, kurių kaip audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjų vaidmuo tampa vis svarbesnis;

7. yra susirūpinęs dėl to, kad vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformoms taikomos jurisdikcijos klausimu pasiūlytame teisės akte nepaaiškinama padėtis, kai paslaugų teikėjas nėra suinteresuotas įsikurti ES teritorijoje, tačiau jo teikiamos paslaugos pasiekia Europos piliečius;

8. atkreipia dėmesį į tai, kad turinio perpardavimas ne infrastruktūroje (OTT paslaugos), kurio dalis audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų infrastruktūroje didėja, vykdomas neaiškioje tiesinėje aplinkoje, ir ragina Komisiją būsimuose teisės aktuose dėl žiniasklaidos ir ryšių, o konkrečiau –persvarstant nuostatas dėl elektroninių ryšių, specialų dėmesį skirti šios praktikos teisinės padėties išaiškinimui;

9. norėtų dar kartą atkreipti Europos Komisijos dėmesį į kalbines ir kultūrines mažumas, kurios susiduria su kliūtimis, kai nori gauti audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas savo kalba;

10. mano, kad skirtingose ERGA procedūrose būtina atsižvelgti į tam tikrų reglamentavimo klausimų regioninius aspektus ir taikyti teritorinius principus;

Nepilnamečių apsauga

11. teigiamai vertina tai, kad persvarstoma direktyva sustiprinama ir suderinama nepilnamečių apsauga, kaip Komitetas prašė ankstesnėje rekomendacijoje; dar kartą prašo taikyti skatinamąsias priemones specialiai vaikams skiriamam ir pritaikomam turiniui ir skatinti audiovizualinio sektoriaus veiklos vykdytojų ir pedagogų partnerystes skaitmeninėje aplinkoje;

Gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis

12. primena, kad, Komiteto nuomone, labai svarbu propaguoti turinį, skatinantį gebėjimus naudotis žiniasklaidos priemonėmis, ypač naujomis medijomis;

13. pabrėžia, jog būtų tikslinga gebėjimų naudotis žiniasklaidos priemonėmis didinimui skirti daugiau išteklių, kad audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai nesiūlytų vien homogeniškų produktų, bet taip pat ekonominiu, komerciniu ir kultūriniu požiūriu atspindėtų regionų struktūrą ir ypatumus;

Žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas

14. yra susirūpinęs dėl to, kad siūlomame reglamente nenagrinėjamas žiniasklaidos nuosavybės skaidrumo, žiniasklaidos koncentracijos ir interesų konfliktų klausimas; visa tai turi didelės įtakos žiniasklaidos pliuralizmui ir žiniasklaidos laisvei;

Vartotojų apsauga

15. teigiamai vertina direktyvos pakeitimą, kuriuo nustatomos švelnesnės taisyklės dėl reklamos laiko, o konkrečiau, kuriuo reglamentavimo taikymo sritis išplečiama ir nelinijinėms audiovizualinės žiniasklaidos paslaugoms;

Europos kūrinių populiarinimas

16. pritaria nuostatai, kad mikroįmonės ir mažosios įmonės neprivalo finansiškai prisidėti prie Europos kūrinių gamybos; vis dėlto atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad daugelis vietinių ir regioninių televizijos kanalų, kurie transliuoja savo programas internetu teikdami užsakomąsias audiovizualinės žiniasklaidos paslaugas, šiai kategorijai nepriklauso;

17. teigiamai vertina tai, kad užsakomųjų paslaugų atveju persvarstyta direktyva užtikrina vienodas sąlygas Europos kūriniams, kurie šių paslaugų teikėjų kataloguose turi sudaryti bent 20 % dalį;

18. pabrėžia, kad užsakomųjų paslaugų srityje paslaugų teikėjams taikomas bent 20 % reikalavimas nėra pakankamas; be to, būtina užtikrinti, kad tokius kūrinius būtų lengva rasti ir jie naudotojams būtų prieinami;

Subsidiarumas ir proporcingumas

19. pabrėžia, kad, nors pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus, turi būti išsaugotas minimalaus suderinimo modelis ir bendradarbiavimo mechanizmai, todėl siūlomos taisyklės dėl nacionalinių reguliavimo institucijų turi palikti pakankamai veiksmų laisvės priimant sprendimus nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmeniu;