EUROPOS KOMISIJA Briuselis,2017 10 24 COM(2017) 650 final/2 KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2018 m. Komisijos darbo programa



Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos darbotvarkė An agenda for a more united, stronger and more democratic Europe



I. Vieningesnė, stipresnė ir demokratiškesnė Sąjunga Akivaizdu, kad Europa atgauna jėgas. Eina penktieji Europos Sąjungos ekonomikos atsigavimo metai. Jo poveikį jaučia kiekviena valstybė narė. Pastaruosius dvejus metus Europos ekonomika augo sparčiau nei Jungtinių Amerikos Valstijų: visos ES – daugiau kaip 2 proc., o euro zonos – 2,2 proc. Per šią kadenciją sukurta beveik 8 mln. darbo vietų, iš dalies dėl ES institucijų pastangų, Europos strateginių investicijų fondo įnašo, Jaunimo garantijų iniciatyvos, Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir Europos Centrinio Banko pinigų politikos. Pasitikėjimas Europos Sąjunga atgyja. Kovo mėn. Romoje vadovai pareiškė valią sustiprinti Europos Sąjungą ir padidinti jos atsparumą laikantis dar didesnės vienybės, solidarumo ir bendrų taisyklių. Tai palankus momentas Europai, bet jis netruks amžinai. Norėdama kuo labiau pasinaudoti palankia dabartine padėtimi, Komisija pateikia artimiausių 14 mėnesių darbo programą iki 2018 m. pabaigos. Ji pagrįsta Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo planu, kuri 2017 m. rugsėjo 13 d. Pirmininkas J.-C. Junckeris paskelbė kartu su pranešimu apie Sąjungos padėtį. Darbo programa palaikys Europos pastangas tęsti konstruktyvios darbotvarkės įgyvendinimą ir užtikrins, kad Europa toliau skirtų dėmesį tam, kas svarbiausia, ir ten, kur Europos veikla sukuria aiškią ir įrodomą pridėtinę vertę. Komisija jau pateikė daugiau nei 80 proc. pasiūlymų, kurie svarbūs norint sukurti bendrąją skaitmeninę rinką, energetikos sąjungą, kapitalo rinkų sąjungą, bankų sąjungą, saugumo sąjungą ir visapusišką Europos migracijos politiką. Dabar pirmenybę reikia teikti tam, kad pasiūlymai taptų teisės aktais, o teisės aktai būtų įgyvendinti. Kuo Europos Parlamentas ir Taryba greičiau pabaigs teisėkūros procedūrą, tuo greičiau piliečiai ir įmonės pajus mūsų bendro darbo naudą. Komisija dar labiau stengsis padėti abiems teisės aktų leidėjams kiekviename proceso etape. 2018 m. darbo programos kryptis dvejopa. Pirma, darbo programoje numatytas ribotas tikslinių teisėkūros veiksmų, skirtų pabaigti mūsų darbui prioritetinėse politikos srityse per artimiausius mėnesius, skaičius. Visus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų teisės aktų Komisija pateiks ne vėliau kaip 2018 m. gegužės mėn. Tai suteiks Europos Parlamentui ir Tarybai laiko ir galimybių pabaigti teisėkūros darbus iki 2019 m. birželio mėn., kai europiečiai Europos Parlamento rinkimuose demokratijos priemonėmis įvertins, ką mes drauge pasiekėme. Antra, darbo programoje taip pat nurodyta nemažai tolesnės perspektyvos veiksmų ir iniciatyvų, kuriomis nauja 27 valstybių narių Sąjunga formuos savo ateitį 2025 metams. Šiose iniciatyvose atsižvelgta į Komisijos baltąja knyga dėl Europos ateities inicijuotą diskusiją ir pranešimą apie Sąjungos padėtį. Visos jos gali būti įgyvendintos visapusiškai pasinaudojant dar neišsemtomis Lisabonos sutarties galimybėmis. Visas šias iniciatyvas priimsime iki kadencijos pabaigos. Kaip ir ankstesniais metais, darbo programoje siūloma keletas pasiūlymų, parengtų po galiojančių teisės aktų peržiūros pagal reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), atsižvelgiant į REFIT platformos nuomones. Kad teisėkūros institucijos galėtų sutelkti dėmesį į išties svarbius pasiūlymus, šioje darbo programoje nurodyta nemažai svarstomų pasiūlymų, kuriuos siūlome atšaukti, nes nenumatoma, kad Europos Parlamente ir Taryboje dėl jų bus susitarta, arba jie nebeatitinka tikslo ar techniniu aspektu yra pasenę. Darbo programa taip pat tęsiamas nebeaktualių teisės aktų panaikinimo procesas. Be to, skelbiame Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkės apžvalgą ir jos rezultatus kartu su REFIT rezultatų suvestine, kurioje išsamiai nurodoma, kaip vykdome tolesnius su REFIT platformos pateiktomis nuomonėmis susijusius veiksmus ir kokias pastangas šiuo metu dedame, kad įvertintume ir peržiūrėtume galiojančius teisės aktus. II. J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos 10 prioritetų pabaigimas ir įgyvendinimas Naujas darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų postūmis Pagerinti ekonomikos perspektyvas ypač padėjo visoje Europoje grįžtantis pasitikėjimas ir atsigaunantis investavimas. Investuojant sukurta darbo vietų, ėmė augti ekonomika visoje Europoje ir prisidėta prie naujos infrastruktūros – tiek fizinės, tiek skaitmeninės – kūrimo. Investicijos padėjo Europai sparčiau persiorientuoti prie švarios energijos. Dabar turime toliau stengtis didinti investicijas. Investicijų planas Europai labai padeda išjudinti projektus: jis remia mažas ir vidutines įmones ir padeda kurti darbo vietas. Norėdami tuo pasinaudoti, dabar turime sparčiai apsispręsti dėl Europos strateginių investicijų fondo 2.0 ir „Omnibus“ pasiūlymo, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansavimą būtų lengviau derinti su Europos strateginių investicijų fondu. Investicijų padidėjimas nebus tvarus, jei kartu nevyks struktūrinės reformos. Išanalizuosime, kurios struktūrinės reformos padėtų padidinti investicijas. Komisija toliau naudosis Europos semestru siekdama koordinuoti ekonominę politiką ir puoselėti augimo strategiją, kurios vaisiai – investicijos, patikimi viešieji finansai ir struktūrinės reformos. Europos ekonomika priklauso nuo jos pramonės konkurencingumo ir, remdamasi suinteresuotųjų subjektų nuomonėmis, Europos Komisija pateikė atnaujintą Europos pramonės politikos strategiją. Sieksime remti inovacijas, darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą įgyvendinami ES žiedinės ekonomikos strategiją, kuri gali būti labai naudinga mūsų ekonomikai, konkurencingumui ir aplinkai. Pateiksime ribotą skaičių pasiūlymų, skirtų mūsų veiklai šioje srityje suintensyvinti. Juose bus svarstomi plastiko gamybos ir naudojimo būdai: bus numatomi veiksmai, kad visos plastiko pakuotės iki 2030 m. būtų perdirbamos, ir aptariamas pakartotinas vandens naudojimas ir geriamojo vandens išteklių valdymas. Taip pat pasiūlysime žiedinės ekonomikos pažangos stebėjimo sistemą. Laikydamiesi principo reglamentavimą tobulinti sektoriuje po sektoriaus, šalinsime teisines, technines arba praktines kliūtis, atsirandančias ten, kur kartu taikomi cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktai. Toliau vertinsime 2012 m. bioekonomikos strategiją ir svarstysime, kaip tinkamiausia ją įgyvendinti toliau, pavyzdžiui, išplečiant jos taikymo sritį. Nors bendros ekonominės aplinkybės žymiai gerėja, Europos Sąjungai vis dar reikia spręsti nuo krizės likusias problemas ir pasiekti, kad spartesnis ekonomikos augimas reikštųsi naujomis darbo vietomis, teisingumu ir naujomis galimybėmis visiems. Šios kadencijos Komisija sudarė sąlygas spręsti šį uždavinį, pavyzdžiui, parengė Europos įgūdžių darbotvarkę. Dabar šiuos darbus turime tęsti valstybių narių ir regioniniu lygmeniu, pasitelkdami Europos socialinį fondą ir ypatingą dėmesį skirdami pagrindiniams gebėjimams ir skaitmeniniams įgūdžiams. Sujungta skaitmeninė bendroji rinka Kasdien 360 mln. europiečių dirba, mokosi, apsiperka ir palaiko ryšį naudodamiesi internetu, todėl Europai reikia tikros bendrosios skaitmeninės rinkos. Tuo tikslu Komisija nuo 2015 m. gegužės jau pateikė 24 pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Iki šiol teisėkūros institucijos iš tų pasiūlymų priėmė tik šešis. Europos Parlamento ir Tarybos prioritetas dabar turėtų būti kuo sparčiau susitarti dėl svarstomų pasiūlymų, visų pirma elektroninių ryšių kodekso, siūlomos autorių teisių reformos ir skaitmeninio turinio direktyvos. Europai reikia glaudesnio bendradarbiavimo spektro valdymo srityje, kad būtų sukurti pasaulinio lygio itin spartaus fiksuotojo ir judriojo ryšio tinklai (5G) ir kad iki 2020 m. padidėtų koordinuojamas spektro prieinamumas suderintomis reguliavimo ir ekonominėmis sąlygomis. Siekdami baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką, taip pat pateiksime pasiūlymą dėl platformų santykių su įmonėmis sąžiningumo, iniciatyvą dėl atkirčio melagingoms žinioms ir persvarstytas gaires dėl didelės įtakos elektroninių ryšių sektoriaus rinkoje. Bendrosios skaitmeninės rinkos sėkmė galiausiai priklauso nuo to, kiek europiečiai ja pasitiki. Kibernetiniai išpuoliai dažnėja, ir dabar europiečiai internete susiduria su įvairiomis naujomis grėsmėmis. Komisija, į jas reaguodama, jau rugsėjo 13 d. pateikė keletą pasiūlymų, kad piliečiai būtų geriau apsaugoti nuo grėsmių, kurias gali sukelti naujos technologijos. Šį rinkinį baigsime dokumentu dėl kibernetinio saugumo kompetencijos centrų tinklo steigimo ir taip savo šalių ekonomikos ir demokratinės santvarkos stabilumą saugosime nuo kibernetinių grėsmių. Be to, Komisija nuolat dirbs ir tam, kad būtų visapusiškai pasinaudota tokių naujų technologijų kaip itin našus skaičiavimas ir autonominiai automobiliai atveriamomis galimybėmis. Taip pat nagrinėsime, kaip panaudoti visą dirbtinio intelekto, kuriam mūsų ekonomikoje ir visuomenėje teks vis didesnis vaidmuo, potencialą. Atspari energetikos sąjunga ir perspektyvi klimato kaitos politika Kurdami energetikos sąjungą, nuveikėme labai daug. Dabar prioritetas – patvirtinti 2016 m. gruodžio mėn. pateiktą švarios energijos dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“ ir pasiūlymus, skirtus su klimato kaita susijusiai politikai atnaujinti. Dabar Komisija toliau dirbs, kad gerėtų energijos tiekimo saugumas ir vidaus rinkos veikimas. Pasiūlysime bendras taisykles dėl dujotiekių, patenkančių į Europos dujų vidaus rinką. Kai Taryba patvirtins mūsų rekomenduotus tvirtus įgaliojimais, derėsimės su Rusija dėl „Nord Stream 2“ dujotiekio projekto pagrindinių eksploatavimo principų. Transporto srityje Komisija skirs dėmesio naujiems CO2 standartams, skirtiems lengviesiems automobiliams, furgonams ir sunkiesiems krovininiams automobiliams. Tęsime su baterijomis ir alternatyviųjų degalų infrastruktūra susijusius darbus, nes pripažįstame, kad pereinant prie netaršaus judumo ir švarios energijos joms tenka strateginė funkcija. Stipresnė ir teisingesnė vidaus rinka, turinti stipresnį pramonės pagrindą Sklandžiai veikianti bendroji rinka yra Europos projekto pagrindas. Ji sudaro sąlygas žmonėms, paslaugoms, prekėms ir kapitalui judėti laisviau. Ji atveria galimybių Europos įmonėms ir užtikrina didesnį pasirinkimą bei mažesnes kainas vartotojams. Kitais metais Komisija dės pastangas, kad būtų peržiūrėta ES įmonių teisė ir įmonių labui būtų nustatytos aiškios, modernios ir veiksmingos taisyklės. Toliau stengsimės saugoti nacionalinius biudžetus nuo žalingos mokesčių praktikos. Tarp priemonių – modernizuotos PVM tarifų nustatymo taisyklės, naujos valstybių narių administracinio bendradarbiavimo PVM klausimais taisyklės, pasiūlymas supaprastinti PVM sistemą mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir pelno, kurį skaitmeninėje ekonomikoje uždirba tarptautinės įmonės, apmokestinimo taisyklės. Be to, Komisija pasiūlys priemonių, skirtų maisto tiekimo grandinės veikimui patobulinti, kad padėtų ūkininkams sustiprinti savo padėtį rinkoje ir apsisaugoti nuo būsimų sukrėtimų.

Siekdami baigti kurti kapitalo rinkų sąjungą, pateiksime pasiūlymų, kaip reaguoti į finansų ir technologijų sąveiką, ir pasiūlysime sutelktinio ir subjektų tarpusavio finansavimo taisykles. Sudarysime geresnes sąlygas naudoti padengtąsias obligacijas ir sumažinsime kliūtis tarpvalstybiniu mastu platinti investavimo fondų vienetus, pateiksime iniciatyvą dėl tvaraus finansavimo. Pasiūlysime naujas tarpvalstybinių mokėjimų taisykles, kurios būtų taikomos kitoms valiutoms nei euras. Tai padės užtikinti, kad visi europiečiai mokėtų mažiau už pinigų pervedimą į užsienį arba išsigryninimą bankomatuose per atostogas. Jei norime užtikrinti, kad bendroji rinka garsėtų socialiniu teisingumu ir darbuotojų teisėmis, dar turime daug nuveikti. Komisija ims spręsti darbo jėgos judumo ir socialinės apsaugos koordinavimo problemas: pasiūlys Europos darbo instituciją ir daugiafunkcį Europos socialinės apsaugos numerį, kuris daugelyje sričių piliečiams supaprastins bendravimą su administracijos įstaigomis. Pasiūlysime modernizuoti socialinės apsaugos sistemas atsižvelgiant į naujas darbo formas, kad būtų pašalintos spragos ir kiekvienas dirbantis asmuo, nepriklausomai nuo užimtumo statuso, galėtų mokėti socialinės apsaugos įnašus ir naudotis jos draudimu. Siekdama bendrojoje rinkoje apsaugoti darbuotojus, Komisija pasiūlys sugriežtinti reikalavimus darbuotojus apie darbo sąlygas informuoti raštu. Mums taip pat reikia geriau saugoti mūsų piliečius, ir to siekdami pateiksime bendrą veiksmų planą dėl nacionalinės skiepijimo politikos. Jis padės valstybėms narėms įgyvendinti skiepijimo programas, sklaidyti abejones dėl skiepijimo ir gerinti skiepų tiekimą. Stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga Siekdama išsaugoti atsigavimo pagreitį, Komisija rekomenduos euro zonai laikytis neutralios fiskalinės politikos krypties nuolat stengiantis stiprinti ekonominę ir socialinę konvergenciją ir atsparumą. Be to, toliau dirbsime, kad ekonominė ir pinigų sąjunga taptų stipresnė ir teisingesnė ir padidėtų jos demokratinė atskaitomybė. Mūsų ekonominė ir pinigų sąjunga labiausiai padeda siekti Europos klestėjimo ir saugoti europiečius nuo būsimų ekonominių sukrėtimų. Kad šis darbas vyktų toliau, Komisija iki 2017 m. pabaigos pateiks didelį priemonių rinkinį. Kaip vieną to rinkinio priemonių, pasiūlysime Europos stabilumo mechanizmą įtvirtinti Europos Sąjungos teisinėje sistemoje, kad padidėtų demokratinė atskaitomybė už jį ir kartu būtų padidintas jo vaidmuo ir patobulintas sprendimų priėmimas. Siekiame turėti į krizes reaguoti pajėgų tikrą Europos valiutos fondą, veikiantį kartu su patvirtintomis standartinėmis ekonominės politikos koordinavimo ir priežiūros priemonėmis. Taip pat pasiūlysime ES biudžete sukurti specialią euro zonos biudžeto eilutę, kurios lėšomis būtų finansuojamos keturios funkcijos: parama struktūrinėms reformoms; stabilizavimo funkcija; bankų sąjungos fiskalinio stabilumo priemonė ir konvergencijos priemonė siekiant euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms suteikti pasirengimo įsivesti eurą paramą. Taip pat pasiūlysime integruoti pagrindines Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje nuostatas į ES teisinę sistemą, kaip susitarta 2012 m., atsižvelgdami į Stabilumo ir augimo pakte įtvirtintą ir nuo 2015 m. sausio mėn. Komisijos nustatytą deramą lankstumo principą. Jei solidarumas ir atsakomybė bus susieti, mūsų ekonominė ir pinigų sąjunga tik sustiprės. Kitas svarbus šio darbo baras – baigti kurti bankų sąjungą, kuri bankų sektoriuje riziką ir sumažintų, ir paskirstytų. Komisija neseniai paskelbė plataus užmojo ir sykiu realistišką esamais Tarybos įsipareigojimais pagrįstą planą, kaip užtikrinti susitarimą dėl visų trūkstamų bankų sąjungos elementų, konkrečiai, dėl Europos indėlių garantijų sistemos. Teiksime daugiau pasiūlymų, kaip spręsti neveiksnių paskolų problemą ir išleisti ES valstybių obligacijomis užtikrintus vertybinius popierius. Sukurta bankų sąjunga kartu su kapitalo rinkų sąjunga padės kurti stabilią ir integruotą finansų sistemą, kurios reikia piliečiams ir įmonėms. Europos socialinių teisių ramstis duos naują postūmį darbo ir gyvenimo sąlygų valstybėse narėse konvergencijai gerėjimo kryptimi. Jis išjudins ES socialinių reikalų darbotvarkę visais lygmenimis ir padės mums ieškoti bendro supratimo, kas mūsų bendrojoje rinkoje socialiai teisinga, t. y. artėti prie socialinių standartų sąjungos, kaip ragino Pirmininkas Junckeris pranešime apie Sąjungos padėtį 2017 m. Tikimės, kad Europos socialinių teisių ramstis bus paskelbtas lapkričio mėn. Geteborge įvyksiančiame socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime. Į Europos semestro procesą integruosime naują socialinių teisių ramstyje numatytą socialinių rezultatų suvestinę, kad galėtume tinkamiau stebėti pažangą šiuo aspektu. Proporcinga ir pažangi prekybos politika, tinkama globalizacijai pažaboti Kaip didžiausia pasaulyje prekiautoja, Europa priklauso nuo atviros ir sąžiningos prekybos su partneriais visame pasaulyje. Siekiame įgyvendinti pažangią ir plataus užmojo prekybos darbotvarkę išsaugodami pusiausvyrą tarp, viena vertus, atvirumo ir abipusiškumo ir, kita vertus, socialinių ir aplinkosaugos standartų užtikrinimo. ES prekybos susitarimai skatina darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą, ir, kad gautume šią naudą, tęsime derybas su MERCOSUR šalimis bei Meksika ir bendradarbiausime su Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis, kad pasiektume ir tinkamai įgyvendintume susitarimus, be kita ko, su Japonija, Singapūru ir Vietnamu. Be to, kai Taryba patvirtins Komisijos rekomenduotus įgaliojimus, norime tęsti prekybos derybas su Australija ir Naująja Zelandija. Tačiau nesame naivūs laisvosios prekybos šalininkai. Šiemet toliau stengėmės išsaugoti ir skatinti aukštus Europos standartus trečiosiose šalyse ir pasiekti, kad Europos įmonėms ir darbuotojams pasaulyje būtų sudarytos vienodos sąlygos. Šiame kontekste labai svarbu, kad Europos Parlamentas ir Taryba greitai priimtų svarstomus pasiūlymus dėl prekybos apsaugos priemonių modernizavimo ir dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo. Abipusiu pasitikėjimu grindžiama teisingumo ir pagrindinių teisių erdvė Vidaus rinkos sėkmė galiausiai priklauso nuo pasitikėjimo. Pasitikėjimą lengva prarasti, kai vartotojai junta, kad patyrus žalą nebus priemonių jai atitaisyti. Todėl Komisija pateiks dokumentų rinkinį dėl naujų galimybių vartotojams, kad pagerėtų teisminis vartotojų teisių vykdymo užtikrinimas ir gynimo ne teisme priemonės, o nacionalinių vartotojų apsaugos institucijų koordinavimas vyktų lengviau ir jų veiksmai duotų rezultatų. Toliau tobulinsime informatorių apsaugą. Sąjunga siekia, kad piliečių gerovė augtų, o tai reiškia didinti jų saugumą. Praėjusiais metais ji labai prisidėjo prie piliečių apsaugos nuo gaivalinių nelaimių. Taip turi būti ir ateityje. Europos Sąjungos civilinės saugos mechanizmas yra akivaizdus Europos solidarumo ženklas Sąjungos viduje ir už jos sienų. Pasiūlysime mechanizmą sustiprinti ir suteikti jam nuosavų operatyvinių pajėgumų siekdami užtikrinti, kad piliečiams krizės atveju Sąjunga galėtų skubiau suteikti geresnę pagalbą, kiek įmanoma be biurokratijos ir kuo efektyviau. Sukurti saugumo sąjungą yra prioritetas. Kovoje su terorizmu padarėme tikrą pažangą. Pateiksime pasiūlymų, kad teisėsaugos institucijoms būtų lengviau tarpvalstybiniu mastu gauti elektroninių įrodymų ir finansinių duomenų, ir būtų sugriežtintos taisyklės dėl sprogstamųjų medžiagų pirmtakų, iš kurių teroristai namudiniu būdu gamina ginklus. Toliau skatinsime bendradarbiavimą su socialinės žiniasklaidos bendrovėmis, kad teroristinis ir kitas neteisėtas turinys internete būtų aptinkamas ir šalinamas. Jei reikės, pasiūlysime teisės aktų dėl teroristinio turinio šalinimo. Komisija toliau teiks paramą valstybėms narėms kovai su radikalėjimu ir padės joms įgyvendinti viešųjų vietų apsaugos veiksmų planą. Dabar ji rengia tolesnes geležinkelių keleivių saugumo gerinimo priemones. Dėsime daugiau pastangų, kad Europos Sąjunga taptų saugesne visuomene ir nebūtų pažeistos pagrindinės teisės – pateiksime pasiūlymą dėl informacinių sistemų sąveikumo. Mūsų visuomenėms būdinga keistis informacija ir duomenimis. Šie mainai vis labiau vyksta tarpvalstybiniu mastu. Komisija baigs rengti rekomendacijas dėl duomenų saugojimo perspektyvų. Be to, 2018 m. pradžioje Komisija siekia priimti su Japonija susijusį sprendimą dėl duomenų tinkamumo, kad būtų užtikrintas laisvas asmens duomenų judėjimas tarp ES ir Japonijos, kaip integrali sustiprintos ekonominės partnerystės dalis. Komisija dar kartą pareiškia pritarianti Šengeno sistemai ir teigia ketinanti kuo greičiau vėl grįžti prie Šengeno erdvės, kartu visapusiškai atsižvelgdama į proporcingus su saugumu susijusius valstybių narių prašymus. Todėl labai svarbu, kad Europos Parlamentas ir Taryba skubiai priimtų Komisijos pasiūlymą dėl Šengeno sienų kodekso peržiūros. Nauja migracijos politika Sėkmingai įgyvendiname Europos migracijos darbotvarkę. Europos Parlamentas ir Taryba turi nuspręsti, kurie pateiktieji pasiūlymai yra prioritetiniai. Solidarumu pagrįstos bendros Europos prieglobsčio sistemos, kuria užtikrinamas atsakomybės padalijimas, reikmėms ypač svarbi Dublino reforma Remiame Europos Parlamento ir Tarybos pastangas iki 2018 m. birželio mėn. baigti darbą dėl bendros Europos prieglobsčio sistemos reformos. Vaisingai įgyvendinti migracijos politikos išorės elementą labai padės partnerystės migracijos srityje modelis. Tam, kad ES pastangos sugrąžinti žmones, kurie neturi teisės būti ES, būtų veiksmingesnės, valstybės narės turi ryžtingai veikti kartu su trečiosiomis šalimis. Pateikėme Išorės investicijų planą. Jis padės vykdyti naujos kartos investicijos mūsų kaimyninėse šalyse ir Afrikos žemyne, ir dabar sparčiai jį įgyvendinsime, kad tvarūs vietos projektai sulauktų paramos. Europai reikia veiksmingų teisėtų kelių – alternatyvos asmenims, kurie rizikuoja savo gyvybe ir yra išnaudojami neteisėto žmonių gabenimo tinklų. Paspartinus perkėlimą į Europos Sąjungą, asmenys, kuriems reikia apsaugos, aiškiai matytų, kaip reaguoja ES. Europai, senėjančiam žemynui, reikia teisėtos migracijos, kad būtų užlyginta demografinė duobė ir pašalintas gebėjimų trūkumas. Tai sritis, kurioje ES, veikdama kartu, yra stipresnė už pavieniui veikiančias valstybes nares. Reikėtų sparčiai susitarti dėl pasiūlymo dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo siekiant dirbti aukštos kvalifikacijos darbą (pasiūlymas dėl mėlynosios kortelės). Be to, Komisija 2018 m. pateiks vizų kodekso peržiūrai ir vizų informacinės sistemos atnaujinimui būtinų pasiūlymų, o savo pasiūlymus dėl vizų kodekso ir kelionių vizos atšauks.

Svarbesnis vaidmuo pasaulio arenoje Europa ir toliau yra taikos ir stabilumo kelrodis, tačiau savo saugumo niekada neturėtume laikyti savaime suprantamu dalyku. Turime glaudžiau bendradarbiauti gynybos srityje pasitelkdami visas turimas priemones, įskaitant ES biudžetą. Esama svarių verslo ir saugumo argumentų už tai, kad Europos gynybos pramonėje rastųsi daugiau inovacijų ir bendradarbiavimo. Šiame darbe svarbus vaidmuo turi tekti Europos gynybos fondui. Komisija prioritetu laikys spartų fondo sukūrimą ir pasiūlymą dėl Europos gynybos pramonės plėtros programos. Tęsime ir stiprinsime savo santykius su tokiais pagrindiniais partneriais kaip Indija ir Lotynų Amerika. Siekdami visapusiškai glaudesnių santykių su Azija pasiūlysime strategiją, kaip pagerinti mūsų žemynų susisiekimą. Mūsų ilgametė partnerystė su Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno regiono šalimis yra labai vertinga. Dirbsime siekdami šios partnerystės atnaujinimo 2020 m., kad ji būtų pritaikyta sparčiai kintančioms pasaulinėms aplinkybėms ir taptų tvirtu ir moderniu politiniu aljansu. Dirbsime kartu siekdami bendrų mūsų interesų ir tvirtesnės taisyklėmis pagrįstos pasaulinės tvarkos. Istorinis susitarimas su Iranu dėl branduolinės programos atvėrė kelią platesniems ES ir Irano santykiams atnaujinti. Toliau gerinsime mūsų santykius ir su Iraku. Demokratinių pokyčių sąjunga Demokratinių pokyčių sąjunga buvo vienas svarbiausių šios kadencijos Komisijos įsipareigojimų. Komisija gerokai aktyviau siekė bendrauti su visuomene: surengė 312 dialogų su piliečiais, plačiau konsultavosi su visais suinteresuotaisiais subjektais laikydamasi geresnio reglamentavimo darbotvarkės ir pasiūlė persvarstyti Europos piliečių iniciatyvą, kad ji taptų prieinamesnė ir lengvesnė naudotis. Mažiau nei prieš metus inicijavome Europos solidarumo korpusą, ir jis jau teikia naujų galimybių tūkstančiams jaunuolių visoje Europos Sąjungoje. Tai padeda mūsų jaunimui įsitraukti į jį supančią visuomenę, pradedant karjerą kaupti žinias ir ugdytis gebėjimus. Iki metų pabaigos iniciatyvai reikia suteikti tvirtą teisinį pagrindą. Demokratiniam teisėtumui taip pat labai svarbus skaidrumas ir atskaitomybė. Santykiuose su interesų grupių atstovais Komisija rodo pavyzdį ir ragina Europos Parlamentą ir Tarybą greitai susitarti dėl tarpinstitucinio susitarimo dėl Skaidrumo registro, kuris būtų privalomas visoms trims institucijoms. Konstruktyviai bendrausime su Europos Parlamentu ir Taryba, kad būtų pasiektas susitarimas dėl pasiūlytų komiteto procedūros reglamento pakeitimų ir dėl Europos politinių partijų ir Europos politinių fondų statuto ir finansavimo. III. Įgyvendinimas iki 2025 m.: vieningesnė, stipresnė ir demokratiškesnė Sąjunga Baigdami formuoti šiandienos darbotvarkę turime rengtis rytojaus Sąjungai. Šioje darbo programoje aprašyta ne tik tai, ką reikia drauge padaryti per artimiausius keturiolika mėnesių, bet ir siūlomos kai kurios tolesnei perspektyvai – 2025 m. ir vėlesniam laikui – skirtos iniciatyvos. 2019 m. kovo 30 d. atsiras nauja 27 narių Europa. Turime progą formuoti šią naują Europą. Dar po keleto savaičių, 2019 m. birželio mėn., europiečiai eis į rinkimus. Savo darbu nuo dabar ligi tos dienos turime užtikrinti, kad jiems balsuojant ši naujoji Europa atitiktų jų lūkesčius ir duotų rezultatų tose srityse, kurios jiems labiausiai rūpi. Tokį tikslą Komisija išsikėlė Sibiu susitikimui skirtame Vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos kūrimo plane, kuris dabar perkeltas į spalio 19 d. Europos Vadovų Taryboje sutartą vadovų darbotvarkę. Numatyta, kad neeiliniame aukščiausiojo lygio susitikime Rumunijoje 2019 m. gegužės 9 d. ji virs konkrečiais darbais. Komisijos politinis įnašas į tą planą – šios darbo programos įgyvendinimo rezultatai. Reikia veikti dabar, todėl visos šios į ateitį orientuotos iniciatyvos bus pateiktos per šią kadenciją, naudojantis iki šiol neišsemtomis esamų Sutarčių galimybėmis, leidžiančiomis daryti pažangą sparčiai ir su užmoju. Bendradarbiausime su Europos Parlamentu ir Taryba, taip pat su nacionaliniais parlamentais, kad šis planas būtų svarstomas ir plėtojamas, o iniciatyvos įgyvendinamos kartu. Per visą procesą toliau atsižvelgsime į demokratiškas įtraukias diskusijas, inicijuotas Baltąja knyga dėl Europos ateities ir vėliau paskelbtais diskusijoms skirtais dokumentais, kuriuose išdėstytos pasirinkimo galimybės pagrindinėse srityse. Kiekvienas pilietis gali prisidėti prie Europos ateities ir tiesiogiai pareikšti nuomonę, kaip turėtume kolektyviai žengti į priekį. Vieningesnė Sąjunga Per šią Komisijos kadenciją imsimės visų reikiamų priemonių Šengeno laisvo judėjimo erdvei išplėsti į Bulgariją ir Rumuniją, kad jos galėtų naudotis tomis pačiomis galimybėmis, kaip ir kitos. Taip pat turėtume leisti Kroatijai tapti visateise Šengeno nare, kai ji atitiks visus kriterijus. Be to, euras turi būti bendra visos Europos Sąjungos valiuta. Užuot skaldžiusi, ji turi vienyti mūsų žemyną. Ji turi būti daugiau nei rinktinės šalių grupės valiuta. Valstybės narės, kurios nori įsivesti eurą, turi būti pajėgios tai padaryti, todėl pasiūlysime sukurti Euro įsivedimo priemonę ir techninei, ir finansinei pagalbai teikti. Akivaizdu, kad per šią Komisijos ir Parlamento kadenciją kitos ES plėtros nebus, nes nė viena kandidatė nėra pasirengusi, tačiau turime užtikrinti įtikinamą Europos perspektyvą visoms Vakarų Balkanų šalims. ES narystės perspektyva yra realus reformų ir stabilumo regione veiksnys. Todėl Komisija pateiks Serbijos ir Juodkalnijos, kaip geriausiai pasirengusių Vakarų Balkanų kandidačių, stojimo į ES strategiją. Stipresnė Sąjunga Stipresnei Sąjungai reikia tinkamų finansinių priemonių, kad ji galėtų toliau vykdyti savo politiką. Pastaraisiais metais iš esmės keitėsi ir Sąjunga, ir jai kylantys iššūkiai. Mūsų Sąjungai reikia biudžeto, kuris gali mums padėti įgyvendinti savo užmojus. Juos turi atspindėti laikotarpiui po 2020 m. skirta daugiametė finansinė programa. Sąjungai netrukus iškils ne tik Jungtinės Karalystės pasitraukimo iššūkis: ji turi būti pasirengusi pasinaudoti naujų ir besiformuojančių technologijų privalumais, kurti visapusę gynybos sąjungą ir toliau spręsti saugumo ir migracijos problemas. Po diskusijų dėl politinės krypties Komisijos narių kolegijoje (2018 m. sausio mėn.) ir ES vadovų susitikime (2018 m. vasario mėn.) kitų metų gegužės mėn. pateiksime išsamų pasiūlymą dėl būsimo daugiamečio ES biudžeto, be kita ko, dėl nuosavų išteklių, atsižvelgdami į M. Monti ataskaitoje pateiktas rekomendacijas. Derybas dėl naujos daugiametės finansinės programos siekiame baigti per šią Komisijos kadenciją. Naujas biudžetas padės mums patenkinti piliečių lūkesčius dėl tokios ES, kuri pasiekia labiausiai laukiamų ir prie ilgalaikio ES tvarumo prisidedančių rezultatų. Siekdama būti stipresnė, Europa turi būti veiksmingesnė. Ji turi būti pajėgi sparčiau ir ryžtingiau reaguoti įvairiose politikos srityse, kad piliečiai ir įmonės galėtų betarpiškiau naudotis ES teise. Todėl Komisija apibrėš, kaip ES galėtų pasinaudoti Sutartyse esančiomis nuostatomis dėl pereigos, kurios padės mums pereiti nuo vieningo balsavimo prie balsavimo kvalifikuota balsų dauguma tam tikrose srityse, jei tam pritaria visi valstybių ar vyriausybių vadovai. Sieksime, kad taip būtų sprendžiami tam tikri vidaus rinkos ir užsienio politikos klausimai, kad Sąjunga būtų stipri pasaulinio masto veikėja, turinti realų svorį pasaulyje, drauge daug dėmesio skirdami tų sprendimų nuoseklumui ir veiksmingumui. Galiausiai stipresnė Europa taip pat turi saugoti savo piliečius ir užtikrinti, kad teroristai stotų prieš teismą. Todėl iki 2018 m. rugsėjo mėn. Vienoje vyksiančio specialaus saugumo reikalams skirto vadovų aukščiausiojo lygio susitikimo pasiūlysime į naujos Europos prokuratūros užduotis įrašyti ir kovą su terorizmu. Demokratiškesnė Sąjunga Norint atsiliepti į piliečių rūpesčius ir lūkesčius, mums reikia demokratinio proveržio. Pirmiausia turime užtikrinti, kad Europos Parlamento rinkimai būtų daugiau nei nacionalinių kampanijų ir rinkimų atskirose valstybėse narėse suma. Anksčiau minėtas Komisijos pasiūlymas, kuriuo siekiama padėti Europos politinėms partijoms veikti efektyviau, yra svarbus žingsnis šia linkme. Į jį įtraukta į „Spitzenkandidaten“ (pagrindinių kandidatų) naujovė, kurios rezultatas yra dabartinės sudėties Komisija ir jos vadovybė. Vidutinio laikotarpio perspektyvoje mums reikės toliau svarstyti tarpvalstybinių sąrašų idėją, kaip būdą sueuropietinti ir sudemokratinti Europos Parlamento rinkimus. O kai svarstome institucijų reformą, kuri Sąjungai įpūstų daugiau demokratijos ir veiksmingumo, turėtume toliau svarstyti ir idėją sujungti Europos Vadovų Tarybos ir Komisijos pirmininkų pareigybes. Europos Sąjunga yra ir valstybių, ir piliečių Sąjunga. Bendras pirmininkas įkūnytų tokį dvigubą Sąjungos legitimumą. Komisija taip pat išdėstys požiūrį į galimą nuolatinio Europos ekonomikos ir finansų ministro pareigybės sukūrimą. Ši pareigybė padidintų politikos formavimo veiksmingumą, nes ekonominės politikos formavimą ir pagrindinius ES ir euro zonos lygmens biudžeto priemones koordinuotų tas pats asmuo, o jei šis pareigūnas kartu būtų Komisijos pirmininko pavaduotojas, padidėtų demokratinė atskaitomybė. Tuo pačiu metu paskelbsime tiriamąjį darbą dėl galimo euro zonos saugaus turto fondo plėtros.