KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 6 dalį dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (COM(2012) 595 final - 2012/0288 (COD)) /* COM/2014/0748 final - 2012/0288 (COD) */





2012/0288 (COD) KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 6 dalį dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją (COM(2012) 595 final - 2012/0288 (COD)) 1. Pagrindiniai faktai Pasiūlymo perdavimo Europos Parlamentui ir Tarybai data || 2012 m. spalio 18 d. Per pirmąjį svarstymą priimtos Europos Parlamento pozicijos data || 2013 m. rugsėjo 11 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonės pateikimo data || 2013 m. balandžio 17 d. Regionų komiteto nuomonės pateikimo data || Nuomonė nepateikta Politinio susitarimo ir oficialaus Tarybos pozicijos priėmimo per pirmąjį svarstymą (kvalifikuota dauguma) data || 2014 m. birželio 13 d. (politinis susitarimas), 2014 m. gruodžio 9 d. (oficialus priėmimas). 2. Komisijos pasiūlymo tikslas Komisijos pasiūlymo tikslas – pradėti perėjimą prie tokių biodegalų, kuriuos naudojant užtikrinama, kad būtų išmetama gerokai mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų, net ir atsižvelgus į pranešimus apie apskaičiuotą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo (angl. ILUC). Esamos investicijos turėtų būti apsaugotos, tačiau šiuo pasiūlymu siekiama: – apriboti įprastų biodegalų (siejamų su pavojumi, kad dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo susidarys išmetamųjų teršalų) dalį, naudojamą siekiant Atsinaujinančiosios energijos direktyvos tikslų; – gerinti biodegalų gamybos procesų rodiklius (mažinti su ja susijusį išmetamą teršalų kiekį), padidinant naujiems įrenginiams taikomą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimo slenkstį, su sąlyga, kad išsaugomi įrenginiai[1], kurie 2014 m. liepos 1 d. jau veikė; – skatinti didesnę pažangiųjų biodegalų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, rinkos skverbtį ir užtikrinti, kad tokių degalų naudojimas galėtų padėti siekti Atsinaujinančiosios energijos direktyvos tikslų geriau nei įprasti biodegalai; – gerinti atsiskaitymą apie išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įpareigojant valstybes nares ir degalų tiekėjus pranešti apie kiekį, kaip numatoma, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo, susijusio su biodegalais. 3. Pastabos dėl Tarybos pozicijos 3.1. Bendrosios pastabos dėl Tarybos pozicijos: Komisija apgailestauja, kad Tarybos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija dėl pradinio Komisijos pasiūlymo reikšmingai sumažino aplinkos apsaugos užmojo mastą ir kad pozicijoje nėra reikšmingų paskatų pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir rinktis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo transporto sektoriuje galimybes, kurias įgyvendinant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas arba jo visai nėra. Tarybos teksto elementai, kurie kartu gerokai sumažina aplinkos apsaugos užmojo mastą: · įprastų biodegalų ribos padidinimas iki 7 %[2], · nauji daugikliai, taikytini geležinkelio sektoriuje naudojamai iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, · sumažinamos paskatos naudoti pažangiuosius biodegalus, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, · reikalavimų pranešti apie dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetamą kiekį sumažinimas. Komisija taip pat apgailestauja dėl Tarybos priimtų pakeitimų, kuriais sumažinamas su atsinaujinančiųjų išteklių energija susijusio bendro tikslo, nustatyto Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje, aplinkos apsaugos užmojo mastas; Komisija reiškia tvirtą prieštaravimą tiems pakeitimams. Be to, Tarybos tekstu panaikinama daugelio deleguotųjų teisės aktų galimybė, o keli kiti paverčiami įgyvendinimo aktais – visa tai kelia didelį susirūpinimą Komisijai. 3.2. Europos Parlamento pirmuoju svarstymu priimti pakeitimai: Taryba aiškiai atsižvelgė į kai kuriuos, bet ne į visus Europos Parlamento pakeitimus. Toliau pateikiamas Komisijos požiūris į Europos Parlamento priimtus pakeitimus; prireikus pateikiame nuorodas į Tarybos poziciją. 1. Numatomų netiesioginio žemės paskirties keitimo verčių naudojimas nuo 2020 m. apskaitai pagal Degalų kokybės direktyvą; ataskaitų apie netiesioginį žemės paskirties keitimą teikimo išbraukimas iš Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos (60 ir 164 pakeitimai). Komisijos atmesta. Apie netiesioginio žemės paskirties keitimo vertes, pagrįstas geriausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų būti pranešama ir pagal Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvą, ir pagal Degalų kokybės direktyvą, tačiau jos neturėtų būti naudojamos apskaitai pagal Degalų kokybės direktyvą. Apie jas turėtų būti pranešama siekiant didesnio skaidrumo apie tai, koks realus maistinių ir pašarinių augalų poveikis išskiriamam šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiui, ir norint pagerinti žinias apie problemos mastą. Tarybos tekste nėra nuostatos netiesioginio žemės paskirties keitimo vertes pradėti naudoti apskaitai pagal Degalų kokybės direktyvą ir išlaikoma nuostata (nors ir iš dalies pakeista), kad ataskaitos apie netiesioginį žemės paskirties keitimą teiktinos ir pagal Degalų kokybės direktyvą, ir pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvą. 2. Įprastų biodegalų naudojimo ribojimas/apribojimas pašalinant tvarumo statusą (89 pakeitimas). Komisijos atmesta. Komisija pasiūlė apriboti biodegalų, keliančių grėsmę, kad vyks netiesioginis žemės paskirties keitimas, įnašą, kuriuo galima siekti Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslo – 10 %. Tai skatina valstybes nares atitinkamai pritaikyti savo paramos sistemas ir įgaliojimus, tačiau neapriboja bendro tokių biodegalų naudojimo, todėl valstybės narės įgyja tam tikro lankstumo. Tarybos tekste taip pat nustatyta, kad turėtų būti apribotas tik įnašas, kuriuo prisidedama prie 10 % tikslo siekimo ir kad „papildomų“ įprastų biodegalų tvarumo statusas neturėtų būti keičiamas. 3. Įprastų biodegalų naudojimą ribojimas/apribojimas pagal Kuro kokybės direktyvą (184/REV). Komisijos priimta. Parlamentas taip pat nori taikyti ribą, kai siekiama Degalų kokybės direktyvos tikslo. Nors Komisija nepasiūlė taikyti ribos, kai taikoma Degalų kokybės direktyva, ši nuostata yra vienas iš elementų, kurie gali padėti padidinti aplinkos apsaugos užmojį visame tekste. Tarybos tekste teigiama, kad turėtų būti ribojamas tik įnašas, kuriuo siekiama Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslo (10 %). 4. Išplečiama ribos taikymo sritis ją taikant ir energetiniams augalams (181 pakeitimas). Komisijos iš dalies priimta. Energetinių augalų auginimas pasėlių žemėje gali turėti netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikį. Todėl šis Europos Parlamento pasiūlymas yra vienas elementų, kuris visame tekste galėtų sustiprinti aplinkos apsaugos užmojį ir viso teksto švelninamąjį poveikį netiesioginiam žemės paskirties keitimui. Komisija gali sutikti su ribos taikymo srities pakeitimu. Taryba išlaiko Komisijos pasiūlyme nurodytą taikymo sritį (maistiniai ir pašariniai augalai). 5. 0,5 % dydžio privalomo pažangiųjų biodegalų papildomo tikslo įvedimas 2016 m. ir 2,5 % – 2020 m. (181 ir 152/REV pakeitimai). Komisijos iš dalies priimta. Komisija galėtų, siekdama bendro kompromiso, sutikti su principu įvesti privalomą papildomą tikslą, nes jis galėtų didinti aplinkos apsaugos užmojį. Nors šiame etape Komisija nepasirengusi pateikti nuomonę dėl konkrečios procentinės dalies, 2,5 % rodo labai didelį užmojį, atsižvelgiant į tai, kad nebūtų įskaičiuojami su maža netiesioginio žemės paskirties keitimo rizika susiję biodegalai (naudotas kepimo aliejus ir taukai), kurių šiuo metu galima įsigyti komerciniais kiekiais, ir kad siekiant nustatytų tikslų biodegalai, atitinkantys papildomo tikslo reikalavimus, būtų skaičiuojami tik vieną kartą. Taryba siūlo neprivalomą papildomą tikslą, kurio dydis būtų daug mažesnis (0,5 proc. punkto). 6. Papildomas 7,5 % tikslas bioetanoliui (152/REV pakeitimas). Komisijos atmesta. Europos Parlamentas pasiūlė, kad į benziną maišomam etanoliui būtų taikomas 7,5 % papildomas tikslas. Komisija mano, kad taip neleistinai ribojamas valstybių narių lankstumas siekiant įgyvendinti tikslą transporto srityje pagal nacionalines sąlygas. Be to, tam reikia, kad etanolis būtų tiekiamas didesniais santykiais, nei būtų galima įmaišyti į įprastų transporto priemonių degalus, ir taip būtų nurodyta tam tikrais atvejais naudoti „mišinius, kuriuose biodegalų koncentracija didesnė“, nors valstybės narės gali neturėti tam tinkamos infrastruktūros. 7. Pakeitimai dėl skirtingų biodegalų indėlio siekiant transporto papildomo tikslo (185 ir 186 pakeitimai). Komisijos iš dalies priimta. Pradiniame Komisijos pasiūlyme buvo siekiama skatinti naudoti pažangiuosius degalus, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, didinant jų indėlį į transporto papildomo tikslo įgyvendinimą. Pagal pasiūlymą pažangiausi biodegalai būtų skaičiuojami keturgubai, o naudotas kepimo aliejus ir taukai būtų skaičiuojami du kartus. Europos Parlamentas norėtų iš dalies pakeisti šį sąrašą: žymiai sutrumpinti sąrašą biodegalų žaliavų, kurios būtų skaičiuojamos keturgubai, ir vietoj to daugumą žaliavų skaičiuoti tik vieną kartą. Komisijos nuomone, taip būtų sukurta prieštaringų paskatų naudoti pažangiuosius biodegalus sistema, nes dėl tokio pakeitimo su degalais, kurie naudojant paprastas technologijas jau gaminami iš panaudoto kepimo aliejaus ir gyvūninių taukų, susijusi paskata būtų dvigubai didesnė nei paskata naudoti daug didesnės savikainos biodegalus, pagamintus naudojant naujas technologijas. Be to sąrašų pakeitimai turėtų būti visiškai suderinti su visa direktyvų taikymo sritimi, su ribų taikymo sritimi, su apskaitos daugiklių nustatymu ar atšaukimu ir žaliavų apibrėžtimis. 3.3. Taryba į tekstą įtraukė keletą naujų nuostatų: kai kurioms jų Komisija gali pritarti, o kitos smarkiai susilpnina pasiūlymą, ir joms Komisija prieštarauja. Šie pakeitimai yra tokie: 1. Ribos didinimas iki 7 %. Įprastų biodegalų indėlio siekiant Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslų riba – 5 % – yra pagrindinis Komisijos pasiūlymo elementas ir Komisija tvirtai jį palaikė, nes didesnė riba mažintų netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikio švelninimą. Vis dėlto Komisija pripažino, kad didesnės ribos atžvilgiu gali reikėti tam tikro lankstumo siekiant bendro kompromiso tarp Tarybos ir Europos Parlamento. Tačiau Komisija aiškiai nurodė, kad, jei reikėtų parodyti lankstumą ribos klausimu, ji stengsis išsaugoti bendrą pasiūlyme numatytą aplinkos apsaugos užmojo lygį. 7 % riba, kurią nustatyti siūlė Taryba, nepakankamai riboja netiesioginį žemės paskirties keitimą ir nesuteikia pakankamai paskatų rinktis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo transporto sektoriuje galimybes, kurias įgyvendinant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas. Komisija taip pat apgailestauja, kad išbrauktos konstatuojamosios dalys, kuriose išreikšta jos nuomonė dėl laikotarpio po 2020 m. Komisija galėtų pritarti 7 % ribai, jei tekstas būtų patobulintas tokiais elementais: i) ribos taikymo sritis būtų pakeista pagal Europos Parlamento pakeitimus (181), kuriems Komisija jau pritarė, taip, kad ribos būtų taikomos visiems biodegalams, kurie gaminami naudojant žemę, ir riba taip pat būtų taikoma pagal Degalų kokybės direktyvą (184/REV); ii) būtų suteikta daugiau aiškumo dėl siunčiamos politinės žinios – raginimo pereiti prie pažangiųjų biodegalų (vėl įtraukiant konstatuojamąją dalį, kurioje aptariamas laikotarpis po 2020 m., ir pridedant privalomą papildomą pažangiųjų biodegalų tikslą – 0,5 %, kad bent būtų aprėptos ir apsaugotos esamos investicijos), iii) vėl numatyti tam tikrą įgaliojimų delegavimą arba užtikrinti šioms nuostatoms taikytinas pereinamojo laikotarpio išlygas, iv) panaikinti daugiklį, taikytiną geležinkelio sektoriuje naudojamai iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, ir v) panaikinti dvigubą skaičiavimą siekiant bendro Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslo. 2. Daugkartinio pažangiųjų biodegalų skaičiavimo, kuris šiuo metu taikomas tik 10 % tikslui transporto srityje, taikymo išplėtimas visam bendram Atsinaujinančiųjų energijos išteklių direktyvos tikslui. Komisija griežtai nepritaria minčiai taikyti dvigubą pažangiųjų biodegalų skaičiavimą siekiant bendro 20 % Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslo ir šią poziciją įtraukė į savo pareiškimus dėl protokolo (žr. toliau). Nors, kaip aprašyta pirmiau, platesnio atsinaujinančių energijos išteklių naudojimo poveikis, kaip tikimasi, bus nedidelis, tai taptų labai kebliu politiniu precedentu artėjant 2020 m.: nėra jokios priežasties sumažinti užmojų mastą siekiant pagrindinio 2008 m. energijos ir klimato teisės aktų rinkinio tikslo. Šiemet kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdyje valstybės narės patvirtino savo įsipareigojimus pasiekti 2020 m. tikslus. 2008 m. teisės aktų rinkinyje valstybėms narėms numatyta pakankamai lankstumo, kad būtų išvengta pernelyg didelių išlaidų, susidarančių laikantis reikalavimų. Įvairiais atvejais taikant koeficientus, reikėtų mažiau „realios“ energijos ir taip gerokai sumenktų transporto tikslas. Tačiau, jei yra poreikis toliau mažinti reikalavimų laikymosi išlaidas, tuo pat metu ribojant su transporto tikslų siekimu susijusį netiesioginį žemės paskirties keitimą, Komisija mano, kad tam labiau tiktų Europos Parlamento 153 ir 154 pakeitimai, pagal kuriuos būtų atsižvelgiama į papildomas pastangas didinti energijos vartojimo efektyvumą ir energijos taupymą transporto sektoriuje. 3. Apskaitos daugiklis „5“, taikomas iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, naudojamai elektrinėms kelių transporto priemonėms, ir apskaitos daugiklis „2,5“ elektriniams traukiniams. Komisija į savo pasiūlymą neįtraukė apskaitos daugiklių taikymo elektrinėms kelių transporto priemonėms ir elektriniams traukiniams. Tačiau Komisija galėtų, siekdama bendro kompromiso, sutikti su apskaitos daugiklio „5“ nustatymu kelių transporto priemonėms. Komisija nepritaria, kad apskaitos daugiklis būtų taikomas iš atsinaujinančių išteklių pagamintai elektros energijai, naudojamai traukiniuose, nes tai gerokai sumažintų tikslo transporto srityje užmojį ir nesukurtų papildomos paskatos eksploatuoti mažai anglies dioksido išmetančias transporto priemones. Europos Parlamentas, kaip ir Komisija, į savo pasiūlymą nėra įtraukęs naujų ar didesnių daugiklių. 4. Neprivalomo papildomo tikslo, susijusio su biodegalų, pagamintų iš žaliavų, išvardytų IX priedo A dalyje, įvedimas. Kaip aptarta pirmiau, Tarybos tekste įtvirtintas reikalavimas valstybėms narėms nustatyti neprivalomą papildomą 2020 m. tikslą, susijusį su biodegalais, pagamintais iš tam tikrų žaliavų. Jo rekomenduojama vertė – 0,5 proc. punkto skaičiuojant pagal energiją, t. y. iki dvigubo skaičiavimo. Tačiau valstybės narės gali nukrypti nuo šios rekomenduojamos vertės naudodamos įvairius pateisinimus, ir už reikalavimų nesilaikymą nenumatyta jokių sankcijų. Bendrame Tarybos dokumento kontekste ši nuostata teikia mažai paskatų pereiti prie pažangiųjų biodegalų: rinktis atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo transporto sektoriuje galimybes, kurias įgyvendinant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas. Komisija pritaria nuostatai stiprinti šį elementą, ir jai iš esmės priimtinas atitinkamas Europos Parlamento pateiktas pakeitimas (181), tačiau ji jau yra nurodžiusi, kad Europos Parlamento pakeitime pateiktas papildomas tikslas atrodo pernelyg plataus užmojo ir tikriausiai būtų labai brangus įgyvendinti. 5. Papildomos žaliavos, įtrauktos į IX priedo sąrašą. Komisijos pasiūlyme buvo sąrašas žaliavų, su kuriomis reikėtų sieti papildomas paskatas, kai tos žaliavos tiekiamos kaip biodegalai. Į Tarybos poziciją įrašyta keletas papildomų žaliavų, ir bus svarbu užtikrinti, kad jos būtų laikomos pažangiaisiais biodegalais, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo mastas yra mažas, ir kad žaliavų sąrašas derėtų su kitais galutinio teksto elementais (t. y. su tuo, kokias medžiagas aprėpia riba). 6. Papildomos žaliavos, kurių nėra IX priedo sąraše. Tarybos pozicijoje yra nuostata, kad „biodegalai, pagaminti iš IX priedo A dalyje neišvardytų žaliavų, kurios, kaip nustatė kompetentingos nacionalinės institucijos, yra atliekos, liekanos, nemaistinės celiuliozės medžiagos ir lignoceliuliozės, ir iki direktyvos priėmimo yra naudojami veikiančiuose įrenginiuose“, taip pat galėtų būti įskaičiuoti į papildomą tikslą, kuris paminėtas 4 punkte. Komisija mano, kad ši nuostata yra pernelyg plati ir dėl jos kyla nenuoseklaus taikymo skirtingose ES vietose rizika, be to, ja daroma didesnė įtaka, nei vien esamų investicijų atleidimas nuo reikalavimų, nes leidžiama daryti pakeitimus iki direktyvos dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo priėmimo. Be to, panašu, kad tokia nuostata „kompetentingoms nacionalinėms institucijoms“ suteikia teisę į galutinį atitinkamos Atsinaujinančiosios energijos direktyvos dalies aiškinimą, o tai prieštarauja teisės normai, kuri paprastai taikoma aiškinant Europos Sąjungos direktyvą. 7. Sumažinti reikalavimai pranešti apie kiekį, išmetamą dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo. Komisijos pasiūlyme būta reikalavimo valstybėms narėms naudojant IFPRI modeliavimo būdu gautas numatomas vertes pranešti apie preliminarų dėl netiesioginio žemės paskirties keitimo išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, susijusį su biodegalais, tiekiamais siekiant įgyvendinti nacionalinius tikslus. Taryba pakeitė šį reikalavimą taip, kad valstybės narės praneštų tik apie biodegalų žaliavą, o Komisija parengtų ataskaitą apie biodegalų naudojimą valstybėse narėse pridėdama netiesioginio žemės paskirties keitimo vertes, t. y. ši informacija bus pateikta vėliau nei tuo atveju, jeigu ją pateiks valstybės narės. Be to, Taryba įtraukė formuluotę, kuria pabrėžiamas netiesioginio žemės paskirties keitimo verčių preliminarumas ir neapibrėžtumas. Komisijai labiau priimtinas pirminio reikalavimo teikti ataskaitas sugrąžinimas. Taip pat žr. Komisijos poziciją dėl Europos Parlamento 60 ir 164 pakeitimų. 8. Platesnis į transporto papildomą tikslą įtrauktinos atsinaujinančiosios energijos „statistinių perdavimų“ taikymas. Į Tarybos tekstą įtraukta galimybė atlikti statistinius perdavimus siekiant transporto tikslo – tai jau leidžiama siekiant bendro Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslo. Komisija nemano, kad šis pakeitimas būtinas, nes transporto priemonių degalais gali būti be sunkumų prekiaujama tarp valstybių narių, tačiau ji taip pat pripažįsta, kad tai teikia galimybių sumažinti išlaidas, susijusias su reikalavimo laikymusi. 9. Savanoriškų schemų tarpusavio pripažinimas. Komisijos teigimu, savanoriškų schemų, kurias Komisija patvirtino pagal Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos 18 straipsnio 6 dalį, tarpusavio pripažinimo sąvoka nėra reikalinga atsižvelgiant į 18 straipsnio 7 dalį. Pastarąja dalimi užtikrinama, kad per tokias savanoriškas schemas atliekamas patikrinimas turi būti pripažintas valstybėse narėse nereikalaujant papildomų atitikties įrodymų. Pagal 18 straipsnio 6 dalį Komisijos patvirtintų savanoriškų schemų tarpusavio pripažinimas taip pat kertasi su idėja suteikti joms galimybę sertifikuoti kitus tvarumo aspektus, neapsiribojant suderintais kriterijais pagal 18 straipsnio 4 dalį. Komisija palankiai vertina Tarybos tekstą tiek, kiek jame Komisijai numatyta galimybė įvertinti ir aiškiai patvirtinti nacionalinę sistemą. Tačiau teisinė pasekmė turėtų būti tokio paties lygio pripažinimas kaip ir savanoriškos schemos pripažinimas pagal 18 straipsnio 6 dalį. Taip pat žr. Europos Parlamento 102 pakeitimą, kuriuo būtų nustatytas visų patikrinimo schemų tarpusavio pripažinimas. Komisija pritaria nacionalinių sistemų tarpusavio pripažinimo idėjai; savanoriškos schemos neturėtų būti verčiamos pripažinti nacionalines sistemas. 10. Intensyvesnis savanoriškų schemų ataskaitų ir ataskaitų apie tas schemas teikimas. Pagal Tarybos tekstą, savanoriškų schemų atstovai turi reguliariai teikti ataskaitas; tas ataskaitas Komisija viešai skelbs, ir Komisija turės peržiūrėti, kaip savanoriškos schemos veikia. Komisijai šis tekstas priimtinas, tačiau reikalingas teisinis išaiškinimas dėl to, ar šie pakeitimai gali būti taikomi jau veikiančioms savanoriškoms schemoms. Europos Parlamentas (58 ir 103 pakeitimai) nori, kad Komisija teiktų ataskaitas apie savanoriškų schemų veikimą ir prireikus pateiktų pasiūlymą – tam Komisija iš esmės gali pritarti (nuostatą reikia patobulinti ir išaiškinti). 11. Nualintos žemės priedas. Tarybos tekste išsaugomas nualintos žemės priedas, naudojamas apskaičiuojant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą. Komisija išbraukė šį elementą iš šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio skaičiavimo formulių, nes jis nėra suderinamas su šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio metodika ir ataskaitų apie netiesioginį žemės paskirties keitimą teikimu, mat nustatyti tokią žemę atrodo sudėtinga. Komisija gali pritarti, kad šis elementas liktų, jei tai užtikrintų apskritai patenkinamą kompromisą, tačiau norėtų, kad būtų numatytos nuostatos dėl saugaus fizinio pasėlių, auginamų labai užterštoje žemėje, atskyrimo. Europos Parlamentas pritarė, kad šis elementas būtų išbrauktas iš Komisijos teksto. 12. Žemės paskirties kategorijų „pasėlių žemė“ ir „daugiamečių pasėlių žemė“ sujungimas. Tarybos tekste yra sujungiamos žemės paskirties kategorijos „pasėlių žemė“ ir „daugiamečių pasėlių žemė“. Sujungimas taikomas apskaičiuojant išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimą. Tuo siekiama spręsti galimą šiltnamio efektą sukeliančių dujų apskaitos metodikos problemą, kai „pasėlių žemė“ keičiama į „daugiamečių pasėlių žemę“ ir atvirkščiai. Nors Komisija galėtų sutikti su Tarybos siūlomais pakeitimais, kad būtų pasiektas apskritai patenkinamas kompromisas, Komisija išlieka labai susirūpinusi dėl galimo poveikio trečiųjų šalių biodegalų tvarumui ir mano, kad šis klausimas galėtų būti sprendžiamas kitaip. (Šio elemento nėra nei Komisijos, nei Europos Parlamento tekstuose). 13. Nuostata dėl peržiūros. Pagal Tarybos tekstą, Komisija praėjus vieniems metams po šios direktyvos įsigaliojimo turės pateikti ataskaitą apie pažangiuosius biodegalus, mokslinę informaciją apie netiesioginį žemės paskirties keitimą ir nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų identifikavimą ir sertifikavimą. 2017 m. Komisija turėtų pranešti apie priemones, susijusias su netiesioginiu žemės paskirties keitimu, įskaitant vėlgi dėl biodegalų, kuriuos naudojant netiesioginio žemės paskirties keitimo poveikis yra mažas, sertifikavimo, sukčiavimo prevencijos ir savanoriškų schemų. Komisija primygtinai siūlo atlikti tik vieną peržiūrą visais klausimais 2017 m. Komisija taip pat abejoja, ar naudinga iki tokios peržiūros kaip nors teisiškai apibrėžti nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančius biodegalus. Taryba taip pat priduria tekstą, susijusį su numatomų netiesioginio žemės paskirties keitimo verčių, naudotinų teikiant ataskaitas, „preliminarumu“. Nuostatoje dėl peržiūros reikėtų paaiškinti, ką reikėtų daryti toliau, t. y. ar „preliminarios“ vertės turėtų būti išsaugotos iki 2020 m., ar tikslinga pasiūlyti „galutines“ vertes. Komisijos nuomone, Europos Parlamento 107, 189 ir 190 pakeitimai (užtikrinus jų derėjimą) galėtų būti naudingomis gairėmis. 14. Nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų sąvoka. Kaip minėta pirmiau, į Tarybos tekstą įtraukta nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų apibrėžtis, o į nuostatą dėl peržiūros – reikalavimas, kad Komisija pateiktų ataskaitą, kurioje bus „išdėstomi kriterijai dėl nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančių biodegalų identifikavimo ir sertifikavimo“. Tarybos teksto apibrėžtyje šių rūšių biodegalai skiriami nuo biodegalų, pagamintų iš IX priedo A dalies žaliavų. Nors Komisija galėtų pritarti tolesniam darbui šioje srityje (su sąlyga, kad jis būtų 2017 m. numatomo darbo dalis), reikėtų laikytis atsargaus požiūrio siekiant, kad visų žaliavų, kurias nuspręsta laikyti nedidelę netiesioginio žemės paskirties keitimo riziką keliančiais biodegalais, rizika iš tikrųjų būtų nedidelė. Nei Komisija, nei Europos Parlamentas nepateikė nuorodos į šios kategorijos biodegalus. 15. Sukčiavimo prevencija. Tarybos tekste raginama užtikrinti geresnį bendradarbiavimą tarp nacionalinių sistemų, taip pat tarp nacionalinių sistemų ir savanoriškų schemų; valstybės narės turi kurti ir naudoti atsekimo ir stebėjimo sistemas; valstybės narės turi pranešti apie taikomas kovos su sukčiavimu priemones, o 2017 m. Komisija turi įvertinti tų priemonių veiksmingumą ir prireikus pateikti pasiūlymą. Komisija gali sutikti su Tarybos siūlomais papildymais. Europos Parlamentas taip pat yra susirūpinęs dėl sukčiavimo (185 pakeitimas). 16. Deleguotųjų aktų pašalinimas. Tarybos tekste paliekami tik ribotos taikymo srities deleguotieji aktai, kurių paskirtis būtų į Degalų kokybės direktyvos IV priedą ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos V priedą įtraukti numatytąsias vertes ir į Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos IX priedą įtraukti žaliavas. Į Direktyvos 98/70/EB 11 straipsnio 4 dalį ir Direktyvos 2009/28/EB 25 straipsnio 3 ir 4 dalis Taryba įtraukė nuostatą dėl nuomonės nepateikimo įgyvendinimo aktų priėmimo atveju. (a) Komisija laikosi nuomonės, kad direktyvos turi būti atnaujinamos atsižvelgiant į mokslo pažangą ir tolesnę technologijų raidą. Tai daryti pagal įprastą teisėkūros procedūrą būtų pernelyg sudėtinga, pernelyg lėta ir nepakankamai patenkintų lankstumo ir (arba) efektyvumo poreikį sprendžiant su Degalų kokybės ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvų grynai techninių aspektų pritaikymu pagal mokslo pažangą klausimus siekiant tų direktyvų aplinkos apsaugos tikslų (sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį transporto sektoriuje). Daugumos siūlomų deleguotųjų teisės aktų paskirtis yra pakeisti teisės aktus, priimtus pagal ankstesnę direktyvose numatytą reguliavimo procedūrą su tikrinimu (pritaikymas prie Lisabonos sutarties). Komisijos nuomone, pirmininkaujančios valstybės narės neseniai pasiūlytas požiūris, pagal kurį būtų atšaukti Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus arba įgyvendinimo aktus, o visos nuostatos būtų įtrauktos į teisėkūros procedūra priimamą aktą, kelia grėsmę, kad nebebus skiriamas esminių ir neesminių direktyvos nuostatų neesminis pakeitimas ir pritaikymas. Techninis pritaikymas, be abejonės, priklauso pirmajai kategorijai. Tinkamais atvejais Komisija išnagrinės kompromisinius tekstus, išlaikydama derėjimą su savo požiūriu dėl įgaliojimų suteikimo pagal Sutarčių taisykles, t. y. su tuo, kad 290 ir 291 SESV straipsnių taikymo sritys visiškai nesutampa. Komisija teigiamai vertina Europos Parlamento poziciją, kurioje visiškai pritariama Komisijos požiūriui, ir toliau ieško kompromisų, kurie leistų naudoti deleguotuosius aktus. (b) Komisija griežtai nepritaria bet kokiam deleguotųjų įgaliojimų panaikinimui, kuris paveiktų pagal Sprendimą 1999/468/EB vykdomas procedūras arba ne vėliau kaip [datą turi nustatyti Komisija] pradedamas procedūras, kuriomis papildomos abi direktyvos. Kita vertus, turi būti įtrauktas pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 taikomų procedūrų pereinamasis laikotarpis. (c) Be to, Taryba įtraukė nuomonės nepateikimo nuostatą įgyvendinimo aktų priėmimo atveju. Komisija mano, kad nėra konkretaus pateisinimo įtraukti nuomonės nepateikimo nuostatą ir prašo konstatuojamosios dalies, kurioje tokios nuostatos įtraukimas būtų pagrįstas. Jei proceso pabaigoje tokiai konstatuojamajai daliai nebūtų pritarta, Komisija pateiks standartinį su šiuo klausimu susijusį pareiškimą. 4. Išvados ir bendrosios pastabos Nors ir manydama, kad Tarybos politinis susitarimas per pirmąjį svarstymą neatitinka kai kurių esminių pirminio Komisijos pasiūlymo tikslų, Komisija supranta, kad vienintelė galimybė tęsti įprastą teisėkūros procedūrą – atsisakyti prieštaravimo. Komisijos tikslas – išlaikyti tuos pasiūlymo elementus, kuriais galima prisidėti mažinant su netiesioginiu žemės paskirties keitimu susijusį poveikį ir išsaugoti bendrą biodegalų naudojimo transporto sektoriuje aplinkos apsaugos užmojo mastą, įskaitant kai kuriuos elementus, kurie įtraukti į Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją. 5. Komisijos pareiškimai Komisija parengė tokį pareiškimą, kuris turi būti įtrauktas į Tarybos posėdžio protokolą: Komisijos pareiškimas dėl Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtos pozicijos dėl netiesioginės žemės paskirties keitimo pasiūlymo [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės ir Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją, pasiūlymas] COM(2012) 595 final - 2012/0288 (COD) Komisija apgailestauja, kad Tarybos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija dėl pradinio Komisijos pasiūlymo reikšmingai sumažino užmojo sušvelninti su netiesioginiu žemės paskirties keitimu susijusį įprastų biodegalų poveikio mastą ir kad pozicijoje nėra reikšmingų paskatų pereiti prie pažangiųjų biodegalų ir kitų su netiesioginiu žemės paskirties keitimu nesusijusių pasirinkimo galimybių naudoti atsinaujinančių išteklių energiją transporto sektoriuje. Komisija taip pat apgailestauja, kad Tarybos atlikti pakeitimai sumažino su atsinaujinančių išteklių energija susijusio bendro tikslo, nustatyto Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvoje[3], aplinkos apsaugos užmojo mastą. Tačiau, siekdama, kad teisėkūros procesas vyktų toliau, Komisija neprieštaraus Tarybos per pirmąjį svarstymą priimtai pozicijai. Taigi Komisija tęs glaudų bendradarbiavimą su teisėkūros institucijomis kitais teisėkūros procedūros etapais. Komisijos tikslas – išlaikyti tuos pasiūlymo elementus, kuriais galima prisidėti mažinant su netiesioginiu žemės paskirties keitimu susijusį poveikį ir išsaugoti bendrą biodegalų naudojimo transporto sektoriuje aplinkos apsaugos užmojo mastą, įskaitant kai kuriuos elementus, kurie įtraukti į Europos Parlamento per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją. Komisija sieks šio tikslo tikėdamasi, kad bus rastas sprendimas, rodantis Europos interesą kovoti su neigiamu įprastų biodegalų poveikiu aplinkai. [1] Kaip apibrėžta C 160 (2010) 3.1.1 punkte. [2] Įprastų biodegalų dalies, naudojamos siekiant Atsinaujinančiosios energijos direktyvos tikslų, riba. [3] 2009/28/EB.