Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių Vyriausybių atstovų išvados dėl COVID-19 pandemijos poveikio ir sporto sektoriaus gaivinimo

(2020/C 214 I/01)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI

PRIMINDAMI, KAD:

1. COVID-19 pandemijos protrūkis visame pasaulyje daro didžiulį poveikį visuomenės sveikatai, ekonominei veiklai, užimtumui ir socialiniam gyvenimui;

2. kovojant su COVID-19 pandemija, pirmas ir svarbiausias prioritetas tebėra gyvybių gelbėjimas ir mūsų piliečių sveikatos apsauga;

3. siekiant sustabdyti COVID-19 plitimą, valstybėse narėse buvo imtasi įvairių priemonių, atsižvelgiant į epidemijos etapą ir kitas konkrečias aplinkybes. Pastebima greita sporto sektoriaus reakcija bendradarbiaujant su valdžios institucijomis. Sporto sektorius padėjo stabdyti viruso plitimą ankstyvame protrūkio etape – buvo imtasi įvairių priemonių ir parengta rekomendacijų, skirtų visiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant sporto organizacijas, klubus, sportininkus, trenerius, sporto srities darbuotojus ir savanorius, taip pat žiūrovus ir piliečius;

4. tačiau sporto sektorius labai nukentėjo nuo pandemijos, be kita ko, ekonominiu požiūriu (1). sunkias COVID-19 pandemijos pasekmes patiria visas sektorius visais lygmenimis, ypač sporto organizacijos ir klubai, lygos, kūno rengybos centrai, sportininkai, treneriai, sporto srities darbuotojai, savanoriai ir su sportu susijusios ekonominės veiklos (2) vykdytojai, įskaitant sporto renginių organizatorius ir sporto žiniasklaidą;

5. sveikatos priežiūros institucijų sanitarijos priemonės ir rekomendacijos laikytis saugaus atstumo daro poveikį antidopingo organizacijoms, nes trukdo joms vykdyti dopingo kontrolę. Tai gali turėti įtakos galimybėms apsaugoti sporto sąžiningumą;

6. dėl didėjančio susirūpinimo, susijusio su viruso plitimu pasaulyje, buvo priimti oficialūs sprendimai atšaukti ar atidėti sporto renginius ir varžybas visame pasaulyje (3). Sporto veikla visais lygmenimis ir įprasta sporto organizacijų ir klubų veikla yra apribota, sutrikdyta ar sustabdyta;

7. piliečiams taip pat teko keisti kasdienį savo gyvenimą. Užsibuvimas namuose ir darbas iš namų, riboti socialiniai kontaktai ir ribotos galimybės reguliariai užsiimti fizine veikla gali labai pakenkti bendrai piliečių gerovei. Visiška ir dalinė izoliacija parodė, kad rūpinantis fizine ir psichine sveikata svarbu suteikti galimybių užsiimti sportu ir palaikyti fizinį aktyvumą šiomis precedento neturinčiomis aplinkybėmis, kai būnama namuose ar dirbama iš namų (4);

8. gali prireikti imtis tolesnių veiksmų vietos, nacionaliniu, regioniniu ir ES lygmenimis siekiant apsaugoti bei remti sporto sektorių ir išsaugoti sporto indėlį rūpinantis mūsų piliečių fizine ir psichine sveikata (5), mūsų visuomenės vystymusi dabartinėje pandemijos situacijoje, taip pat išėjimo iš krizės ir veiklos atnaujinimo po pandemijos strategijų kontekste;

PABRĖŽIA, KAD:

9. norint sveikatos krizės metu išsaugoti bendruomenių aktyvumą ir sveikatą, yra būtinas solidarumas ir tarpusavio supratimas visais lygmenimis – tarp piliečių, sporto sąjūdžio, privačiojo sektoriaus, valstybių narių, ES ir tarptautinių institucijų visuose sektoriuose;

10. turėtų būti pripažintas ir skatinamas sporto vaidmuo visuomenėje ir jo galia prisidėti prie piliečių gerovės COVID-19 krizės metu, ypač atsižvelgiant į sporto organizacijų ir sportininkų dalyvavimą įvairiais būdais rodant teigiamą sektiną pavyzdį (6), taip pat pasiaukojamą trenerių darbą naudojantis novatoriškomis priemonėms, platformomis ir taikant naujus bei lanksčius treniravimo metodus;

11. dėl reikalavimų laikytis fizinio atstumo ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas piliečių, kurie paprastai sportuoja uždarose patalpose, praktikuoja kontaktinio ir komandinio sporto šakas, galimybėms būti fiziškai aktyviems. Kadangi COVID-19 pandemijos metu daug dėmesio skiriama sportavimui namuose ar individualiai, būtų svarbu bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu įvertinti galimus krizės padarinius piliečių fiziniam aktyvumui ir sportavimui sporto klubuose, taip pat savanorių dalyvavimui;

12. sporto srityje ES valstybės narės, atsižvelgdamos į savo nacionalines aplinkybes, dėl COVID-19 pandemijos poveikio ėmėsi įvairių priemonių, kad palaikytų sporto sektorių ir motyvuotų piliečius palaikyti fizinį aktyvumą;

13. neaiškiomis ir kintančiomis aplinkybėmis, susidūrusios su panašiais iššūkiais, ES valstybės narės pripažino, kad yra svarbu bendradarbiauti ir keistis informacija apie savo nacionalinę padėtį, be kita ko, apie priemones, kurių imtasi siekiant sušvelninti neigiamas COVID-19 pandemijos pasekmes, galimybes sportininkams treniruotis, o piliečiams būti fiziškai aktyviems. Dalijimasis idėjomis apie galimas išėjimo iš krizės ir veiklos atnaujinimo strategijas ir veiksmus, kurių reikėtų imtis siekiant sėkmingai vėl suaktyvinti sporto sektorių, yra pavyzdys, kaip bendras darbas gali suteikti pridėtinės vertės;

14. siekiant toliau spręsti dėl COVID-19 pandemijos kylančius uždavinius sporto sektoriuje, reikia plataus tarpsektorinio bendradarbiavimo (7). Šiuo atžvilgiu turėtų būti skatinamas visų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant sporto sąjūdį, bendradarbiavimas visais lygmenimis;

15. sporto sektoriaus veikla turi būti atnaujinta tokiomis sąlygomis, kurios būtų saugios ir patikimos visoms dalyvaujančioms šalims. Konkrečių priemonių, įdiegtų sporto sektoriuje siekiant sustabdyti COVID-19 plitimą, švelninimas turėtų būti vykdomas atsargiai ir laipsniškai, įvertinant galimą riziką, kad būtų išvengta pirmalaikio plitimo valdymo priemonių panaikinimo;

16. kadangi sportas ir fizinis aktyvumas atlieka svarbų vaidmenį COVID-19 krizės metu ir kadangi postpandeminėje visuomenėje jų vaidmuo tikrai dar labiau sustiprės, sporto sektoriaus ateičiai yra svarbios nacionalinės ir europinės gaivinimo programos;

17. atsižvelgiant į tai, kad sportas gali prisidėti prie europiečių tarpusavio supratimo, ir atsižvelgiant į epidemiologinę padėtį valstybėse narėse, mūsų sportininkų, trenerių ir sirgalių laisvas judėjimas ir judumas turėtų būti atkurti saugiai ir, kai įmanoma, koordinuojant veiksmus, kartu atsižvelgiant į specifinį sporto pobūdį;

18. atitinkamos Sąjungos institucijos, veikdamos pagal savo atitinkamą kompetenciją, galėtų papildyti nacionalines pastangas teikti reikiamą paramą, kad būtų sumažintas COID-19 pandemijos poveikis sporto sektoriui;

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ:

19. užtikrinti tinkamų gairių teikimą, remti atsigavimą ir skatinti tolesnį tvarų sporto sektoriaus vystymąsi;

20. skatinti galimybes teikti paramą sporto sektoriui pasitelkiant esamas ir reikalavimus atitinkančias ES programas ir fondus, įskaitant programą „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusą, sanglaudos politikos fondus ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai;

21. išnagrinėti galimybes pagal atitinkamas horizontaliąsias priemones ir iniciatyvas, įskaitant Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), Išplėstinę atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII+), laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) ir laikinąją valstybės pagalbos sistemą, taip pat kitas ES gaivinimo iniciatyvas, laikantis nacionalinių prioritetų ir bendradarbiaujant su atitinkamais organais. Dalijimasis patirtimi ir geriausios praktikos pavyzdžiais, kaip remiamas sporto sektorius, turėtų būti organizuojamas įvairiais būdais, pavyzdžiui, vykdant suinteresuotųjų valstybių narių tarpusavio mokymosi veiklą arba rengiant susitikimus;

22. skatinti tęsti jau esamas įprastas sporto finansavimo programas ir iniciatyvas nacionaliniu ir vietos lygmenimis, ypač skirtas mėgėjiško sporto organizacijoms;

23. propaguoti sporto ir fizinio aktyvumo vaidmenį ir vertę, kiek tai susiję su jų poveikiu piliečių fizinei ir psichinei sveikatai, ypač krizės laikotarpiais, tokiais kaip COVID-19 pandemija, ir vėliau;

24. bendradarbiaujant su sporto sąjūdžiu, stiprinti sinergiją su ekonomikos ir verslumo, inovacijų, švietimo ir darbo su jaunimu sektoriais, kad sportininkams ir visiems piliečiams būtų suteikta naujų galimybių būti fiziškai aktyviems, be kita ko, naudojant skaitmenines priemones;

25. skatinti tarpsektorinį bendradarbiavimą ir konsultacijas sportui svarbiose srityse visais lygmenimis, be kita ko, su sporto sąjūdžiu, su sportu susijusios ekonominės veiklos sektoriumi ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant veiksmingai spręsti uždavinius, su kuriais sporto sektorius susiduria dėl COVID-19 pandemijos, ir stiprinti sporto padėtį visuomenėje;

26. skatinti sporto federacijas, klubus, organizacijas ir sportininkus solidariai prisidėti prie tvaraus sporto sektoriaus atsigavimo ir tolesnio vystymosi ir pripažinti Europos sporto modelį (8) kaip tokį pavyzdį, grindžiamą solidarumo sistema;

27. propaguoti sporto ir fizinio aktyvumo – ekonominio ir socialinio vystymosi priemonės siekiant, kad bendruomenės būtų sveikesnės ir aktyvesnės – vaidmenį (9). Šiame kontekste didinti informuotumą apie geriausią praktiką, pabrėžti visą sporto ir fizinio aktyvumo potencialą teritoriniam vystymuisi ir tinkamai panaudoti finansavimo srautus, pavyzdžiui, sanglaudos politikos fondus, kad būtų padidintas sporto sektoriaus atsparumas ateityje;

28. toliau reguliariai keistis informacija, idėjomis ir patirtimi, kad būtų galima nustatyti ir įgyvendinti gerąją patirtį ir sudaryti sąlygas vykdyti bendrą darbą, susijusį su išėjimo iš COVID-19 krizės ir veiklos atnaujinimo po pandemijos strategijomis, taip pat užkirsti kelią būsimoms krizėms ir joms pasirengti, taip užtikrinant ES sporto sektoriaus tvarų vystymąsi ir atsparumą;

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS:

29. toliau reguliariai dalytis informacija apie galimybes taikyti lanksčią programos „Erasmus +“ skyriaus, skirto sportui, projektų įgyvendinimo tvarką COVID-19 krizės kontekste, atsižvelgiant į skirtingas nacionalines aplinkybes, ir suteikti galimybių būsimose metinėse programose ir kvietimuose teikti pasiūlymus remti sporto sektoriaus gaivinimą;

30. apsvarstyti galimybę ir aktualumą į būsimas sporto srities finansavimo programas įtraukti daugiau lankstumo mechanizmų, tokiu būdu sudarant ES galimybes laiku reaguoti į COVID-19 krizės padarinius ir galimas sudėtingas situacijas ateityje;

31. valstybėms narėms teikti ir platinti daugiau informacijos ir reguliariai atnaujintą informaciją apie galimybes remti sporto sektorių siekiant sušvelninti COVID-19 pandemijos pasekmes, be kita ko, taikant horizontaliąsias priemones, tokias kaip CRII, CRII+, taip pat kitas ES gaivinimo iniciatyvas, ir atitinkamus finansavimo mechanizmus, ir sudaryti palankesnes sąlygas keistis mechanizmų, kuriais gali naudotis sporto sektorius, įgyvendinimo patirtimi;

32. platinti informaciją apie sveikatą gerinantį fizinį aktyvumą, kai tikslinga bendradarbiaujant su atitinkamais subjektais, pvz., Pasaulio sveikatos organizacija (PSO), ir skatinti kampanijas, pvz., #BeActive (10), siekiant motyvuoti piliečius palaikyti fizinį aktyvumą;

33. vykdyti COVID-19 krizės poveikio mokslinius tyrimus ir analizę, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, ir pateikti jų rezultatus rengiant kitą ES darbo planą sporto srityje;

34. remti duomenų ir informacijos apie dalyvavimą sporto veikloje ir COVID-19 poveikį rinkimą ir analizę, kai tikslinga pasitelkiant „Eurobarometrą“ ir Eurostatą;

35. remti sporto sektoriaus ir kitų atitinkamų sektorių (11) tarpsektorinį bendradarbiavimą, visų pirma kiek tai susiję su novatoriškų ir skaitmeninių priemonių naudojimu siekiant padaryti sportą atsparesnį būsimoms galimoms krizėms;

36. pradėti dialogą su valstybėmis narėmis ir sporto sąjūdžiu dėl būsimos veiklos, susiejančios sportą ir sveikatą, Europos sporto savaitės kontekste, tolesnių veiksmų, susijusių su Tartu raginimu skatinti sveiką gyvenseną, ir kitų susijusių sporto renginių bei veiklos;

37. pradėti dialogą su Europos bei tarptautinėmis sporto federacijomis ir valstybėmis narėmis siekiant aptarti galimybes saugiai tęsti svarbius tarptautinius sporto renginius;

PRAŠO SPORTO SĄJŪDŽIO:

38. laikytis PSO, ECDC (12) ir nacionalinių sveikatos priežiūros institucijų gairių dėl COVID-19 viruso prevencijos bei plitimo ir dėl sporto veiklos atnaujinimo protokolų;

39. motyvuoti sportininkus ir piliečius precedento neturinčiomis arba išskirtinėmis aplinkybėms saugiai sportuoti ir išlaikyti fizinį aktyvumą;

40. skatinti piliečius toliau remti sporto sektorių apsvarstant galimybes neatsisakyti narystės ir pasilikti bilietus į sporto renginius, kurių tvarkaraštis gali būti pakeistas;

41. išnagrinėti galimus sprendimus siekiant atnaujinti nacionalinius sporto tvarkaraščius, kartu atsižvelgiant į Europos ir tarptautinius sporto tvarkaraščius.

(1) 2018 m. Sporto ekonominio poveikio naudojant palydovines sporto sąskaitas tyrimas rodo, kad sporto sektoriuje sukuriama 2,12 % ES BVP, o su sportu susijusiose darbo vietose dirba 5,67 mln. žmonių (2,72 % ES darbuotojų).

(2) Šiose išvadose „su sportu susijusi ekonominė veikla“ – veikla siekiant pelno, susijusi su sporto sektoriaus prekėmis, paslaugomis, renginiais, žmonėmis, patalpomis, vietomis ar idėjomis.

(3) Pavyzdžiui, 2020 m. Tokijo olimpinės žaidynės ir „UEFA EURO 2020“ yra perkeltos į 2021 m.

(4) Pasaulio sveikatos organizacija, https://www.who.int/news-room/campaigns/connecting-the-world-to-combat-coronavirus/healthyathome/healthyathome---physical-activity.

(5) Tarybos rekomendacija dėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose sektoriuose (OL C 354, 2013 12 4, p. 1).

(6) Pavyzdžiui, „Athletes at the forefront of the COVID-19 response“, http://www.olympic.org/news/athletes-at-the-forefront-of-the-covid-19-response; „Pass the message to kick out Coronavirus“ https://www.who.int/news-room/detail/23-03-2020-pass-the-message-five-steps-to-kicking-out-coronavirus

(7) Be kita ko, sveikatos, užimtumo, švietimo, jaunimo, skaitmeninimo, inovacijų, judumo ir transporto, miestų planavimo, turizmo ir aplinkos srityse.

(8) Nors dėl Europos sporto struktūrų įvairovės nėra bendros Europos sporto modelio apibrėžties, šis modelis yra atpažįstamas dėl kai kurių pagrindinių požymių. Tokie požymiai, be kita ko, yra: piramidės struktūra, atvira perkėlimo į aukštesnę arba žemesnę lygą sistema, mėgėjiškumu grindžiamas požiūris ir solidarumas, vaidmuo nacionalinės tapatybės požiūriu, savanoriška veikla grindžiamos struktūros ir sporto socialinė bei šviečiamoji funkcija.

(9) Pavyzdžiui, pagal iniciatyvą SHARE – SportHub: aljansas siekiant regioninio vystymosi Europoje.

(10) Arba precedento neturinčiomis išimtinėmis aplinkybėmis – # BeActiveAtHome.

(11) Įskaitant švietimą, jaunimą, turizmą, ekonomiką ir verslumą.

(12) Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras.