EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 07 01 COM(2020) 274 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo



{SWD(2020) 121 final}

{SWD(2020) 122 final}



„Geriausia investicija į ateitį – investicija į mūsų žmones. Įgūdžiai ir švietimas yra Europos konkurencingumo ir inovacijų varomosios jėgos. Tačiau Europa dar nėra iki galo pasirengusi. Užtikrinsiu, kad būtų panaudotos visos mūsų turimos priemonės ir lėšos, kad ši pusiausvyra būtų atkurta.“ Pirmininkė Ursula von der Leyen „Kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kad galėtų išsaugoti ir įgyti gebėjimus, leidžiančius visavertiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir sėkmingai įveikti permainas darbo rinkoje.“ Europos socialinių teisių ramsčio 1 principas Gyvename permainų laikais. Dėl dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos kinta tai, kaip gyvename, dirbame ir bendraujame. Tikimasi, kad ES pereinant prie efektyviai išteklius naudojančios, žiedinės, skaitmeninės ir neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos ir plačiai diegiant dirbtinį intelektą ir robotiką bus sukurta naujų darbo vietų, o kitos darbo vietos pasikeis ar net išnyks. Dėl demografinių pokyčių Europa turės pasinaudoti visais savo gebėjimais ir įvairove. Kartu tai suteiks galimybę kurti naujas darbo vietas senjorų ir priežiūros sektoriuose. Šios permainos rodo, jog būtina beprecedentiškai keisti turimus įgūdžius, kad būtų išnaudotos visos jų teikiamos galimybės. COVID-19 pandemija paspartino skaitmeninę pertvarką. Nors nuotolinis darbas ir nuotolinis mokymasis tapo realybe milijonams ES gyventojų, neretai atsiskleidė ir mūsų dabartinės skaitmeninės parengties trūkumai. Pandemija dar labiau išryškino jau esamą skaitmeninių įgūdžių trūkumą, be to, randasi nauja nelygybė, nes daug žmonių neturi pakankamai skaitmeninių įgūdžių arba dirba darbo vietose ar mokosi įstaigose, kurios atsilieka skaitmeninimo srityje. Pandemija taip pat labai paveikė daugelio ES žmonių karjeros galimybes. Dabartiniais skaičiavimais, 2020 m. ES BVP sumažės daugiau kaip 7 proc., o nedarbas pasieks 9 proc., palyginti su 6,6 proc. 2019 m. pabaigoje; kai kuriose šalyse poveikis bus dar didesnis. Komisijos skaičiavimais, kai kurie sektoriai 2020 m. patirs didžiausius realiosios bendrosios pridėtinės vertės nuostolius – nuo 20 iki 40 proc., palyginti su 2019 m. Be to, gali paaiškėti, kad 2020 m. antrąjį ketvirtį apyvarta konkrečiuose sektoriuose sumažėjo daugiau kaip 70 proc. Šalims ir regionams, kurių ekonomika labai priklauso nuo šių sektorių, atsigauti bus sunkiau. Siekdama priimti šį iššūkį ir toliau įgyvendinti dvejopą pertvarką, Komisija pasiūlė plataus užmojo ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį, skirtą kurti tvaresnę, atsparesnę ir teisingesnę Europą jaunajai kartai . Europai pradėjus ekonomikos gaivinimą, kyla poreikis tobulinti ir pritaikyti įgūdžius. Be to, tai bus labai svarbu, kad ES, kaip geopolitinis subjektas, galėtų užsaugoti lyderystę siekiant užtikrinti pasaulio ekonomikos atsigavimą. Dabar labiau nei bet kada ES būtini esminiai pokyčiai įgūdžių srityje. Tokie, kurie padėtų įgyvendinti drąsią įgūdžių darbotvarkę darbo vietų kūrimui, kad būtų paskatinta dvejopa pertvarka ir užtikrintas atsigavimas po COVID-19 pandemijos socialinio ir ekonominio poveikio, taip siekiant: ·didinti tvarų konkurencingumą – įgūdžiai ir mokymasis visą gyvenimą yra labai svarbūs ilgalaikiam ir tvariam augimui, našumui ir inovacijoms, todėl tai yra vienas iš svarbiausių bet kokio dydžio įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), konkurencingumo veiksnių . Tinkamų įgūdžių suteikimas žmonėms padeda užtikrinti, kad jie dirbs efektyviau ir naudosis pažangių technologijų teikiamomis galimybėmis , pašalinti pagrindinės kliūtis verslo investicijoms , užkirsti kelią pasiūlos ir paklausos darbo rinkoje neatitikčiai ir sudaryti sąlygas moksliniams tyrimas ir plėtrai, taip pat diegti inovacijas įmonių lygmeniu. Tik turėdama tinkamų įgūdžių Europa gali sustiprinti savo pozicijas pasaulinės konkurencijos sąlygomis ir nuolat atnaujinti ekonomiką, orientuotą į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Tai visų pirma reiškia, kad būtina įgyvendinti Europos žaliąjį kursą, kuris yra ES augimo strategija, ir imtis veiksmų naujojoje ES pramonės strategijoje nurodytuose strateginiuose sektoriuose ir ekosistemose. ·užtikrinti socialinį teisingumą – dešimtims milijonų darbuotojų, priverstų dirbti sutrumpintą darbo laiką arba apskritai nedirbti, galimybė kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti yra gyvybiškai svarbi, kad ir koks jų dabartinis įgūdžių lygis ar kvalifikacijos sritis. Europos atsigavimas bus sėkmingas, tik jei bus užtikrintas darnumas ir niekas nebus paliktas nuošalyje. Turint tinkamų įgūdžių lengviau išlikti darbo rinkoje ir sėkmingai pereiti į kitą darbą. Siekiant šio tikslo, vienodas galimybes įgyti papildomų įgūdžių reikia suteikti visiems žmonėms, neatsižvelgiant į lytį, rasinę ar etninę kilmę, religiją ar tikėjimą, negalią, amžių ar seksualinę orientaciją, įskaitant žemos kvalifikacijos suaugusiuosius ir migrantų kilmės asmenis. Tokia galimybė turėtų būti prieinama bet kur – nuo didelių miestų iki kaimo, pakrantės ar atokių vietovių visoje Europos Sąjungoje; ·didinti mūsų atsparumą – per pastaruosius kelis mėnesius kai kurių profesijų atstovai susidūrė su dideliu spaudimu. Tai visų pirma pasakytina apie sveikatos priežiūros ir slaugos specialistus, mažmeninės prekybos, transporto, socialinių ar sanitarinių paslaugų sektorių pirminės grandies darbuotojus, taip pat pedagogus ir instruktorius. Siekiant užtikrinti, kad krizės laikotarpiu piliečiai galėtų veiksmingai naudotis pagrindinėmis sveikatos priežiūros, socialinėmis ar švietimo paslaugomis, labai svarbu, kad šiuose strateginiuose sektoriuose būtų pakankamai kvalifikuotų darbuotojų. Atsparumo didinimas ugdant įgūdžius reiškia, kad reikia mažinti priklausomybę nuo rinkos sąlygų ir didinti galimybes priimti permainas asmeniniame gyvenime ir profesinėje veikloje. Be to, COVID-19 pandemija taip pat atskleidė, kad reikia būti pasirengusiems tęsti ugdymo ir verslo veiklą skaitmeninėje erdvėje. Su IT infrastruktūra ir e. sistemomis susiję iššūkiai parodė, kad reikia gerinti mūsų žmogiškuosius pajėgumus kibernetinio saugumo parengties ir reagavimo srityje. Kad mokymasis visą gyvenimą būtų sėkmingas visiems, Europoje jis turi tapti realybe. Visi europiečiai turėtų turėti galimybę naudotis patraukliomis, novatoriškomis ir įtraukiomis mokymosi programomis, be kita ko, dėl to, kad įgūdžiai ima greičiau prarasti aktualumą. Ugdymas jauname amžiuje tebėra labai svarbus, tačiau tuo tik prasideda gyvenimas, per kurį galimas įvairus mokymasis: nuo ikimokyklinio ugdymo ir priežiūros, pradinio ir vidurinio ugdymo iki techninio, profesinio mokymo, nuo tretinio mokslo iki suaugusiųjų mokymosi. Mokymasis visą gyvenimą, taip pat ir vyresniame amžiuje, bus labai svarbus veiksnys. Tačiau kasmet mokymosi programose dalyvauja mažiau nei du iš penkių suaugusiųjų. To nepakanka norint atgaivinti mūsų ekonomiką ir pasinaudoti visais žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos privalumais. Kiekvienam ES gyvenančiam asmeniui turėtų būti suteikta galimybė ir proga kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti. Pagrindinis principas siekiant šio tikslo turėtų būti darbui reikalingų įgūdžių įgijimas. Tai reiškia, kad visų pirma reikia nustatyti kiekvieno asmens turimus įgūdžius, rengti tikslinius mokymus, kurie atitiktų konkrečius kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo poreikius, ir padėti jam rasti tokį darbą, kurio reikia darbo rinkoje. Nors atsakomybė už įgūdžių politiką ir toliau tenka nacionalinio, regionų ir vietos lygmens subjektams, Europai taip pat tenka svarbus vaidmuo. Daug žmonių dirba mažosiose įmonėse, kurios priklauso visoje Europoje veikiančioms vertės grandinėms. Visuose sektoriuose – nuo automobilių iki tekstilės, nuo farmacijos iki energetikos – egzistuoja Europos gebėjimų grandinė. Šios grandinės stiprinimas padės sustiprinti bendrąją rinką ir padidinti mūsų ekonomikos atsparumą. ES gali skatinti ir remti valstybes nares, kad jos įgyvendintų susijusią politiką, veiksmingai spręstų dvejopos pertvarkos uždavinius ir didintų mūsų ekonomikos ir visuomenės atsparumą.

Europa vertingą paramą teikia ir iš savo biudžeto. Komisijos pasiūlyme dėl priemonės „Next Generation EU“ numatyta pasinaudoti ES biudžetu, kad būtų remiamas valstybių narių atsigavimas ir suteiktas postūmis ekonomikai. Pertvarkius ilgalaikį 1,1 trln. EUR biudžetą ir jį sustiprinus specialia laikinąja 750 mlrd. EUR priemone „Next Generation EU“, ES telkia pastangas investicijoms į tvarų, įtraukų ir sąžiningą atsigavimą. Šiuose pasiūlymuose daugiausia dėmesio skiriama investicijoms į įgūdžius. Tai valstybėms narėms suteikia beprecedenčių galimybių finansuoti įgūdžių politiką, kuri padeda užtikrinti didesnį atsparumą ekonominiams sukrėtimams ir gebėjimą greičiau įveikti dabartinį nuosmukį ir įgyvendinti dvejopą pertvarką. Šią naująją Įgūdžių darbotvarkę, – kuri remiasi 2016 m. priimta Įgūdžių darbotvarke ir kurią įgyvendinant išnaudojamas Europos ekonomikos gaivinimo plano potencialas, – sudaro penki toliau nurodyti pagrindiniai elementai, be to, ja siekiama: Taikant naująją Įgūdžių darbotvarkę įgyvendinamas Europos socialinių teisių ramstis, visų pirma jo pirmasis principas, kuriuo nustatoma teisė į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Be to, Įgūdžių darbotvarkė yra glaudžiai susieta su Europos žaliuoju kursu , naująja Skaitmenine strategija ir naujomis pramonės ir MVĮ strategijomis , nes įgūdžiai yra labai svarbūs jų sėkmingam veikimui. Ją įgyvendinant taip pat remiamas šiandien Komisijos priimtas pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos „Tiltas į darbo rinką. Sustiprinta Jaunimo garantijų iniciatyva“ ir atsižvelgiama į neseniai paskelbtos ataskaitos dėl demografinių pokyčių poveikio rezultatus. Naujajame žiedinės ekonomikos veiksmų plane ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategijoje taip pat pabrėžiamas esminis įgūdžių vaidmuo įgyvendinant žaliąją pertvarką. Ji yra susijusi su kitomis politikos iniciatyvomis, kuriomis remiamas mokymosi visą gyvenimą principas. Vėliau bus pateikti kiti pasiūlymai, skirti užtikrinti naują postūmį švietimo srityje, visų pirma iniciatyva, kurią įgyvendinus iki 2025 m. bus sukurta Europos švietimo erdvė, visoje Sąjungoje pašalinant mokymosi kliūtis ir visiems užtikrinant geresnį kokybišką švietimą ir mokymą. Europos mokslinių tyrimų erdvė, taip pat skatina kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, ypač akademinėje bendruomenėje. Kartu šios iniciatyvos padės Europoje skatinti mokymąsi visą gyvenimą, skatinti paklausa grindžiamą požiūrį, kad būtų stiprinamas bendradarbiavimas su pramone ir gerinamos piliečių galimybės įsidarbinti.



1.Bendradarbiavimas įgyvendinant Įgūdžių paktą Esama daug galimybių skatinti bendrus veiksmus, kad investicijų į įgūdžius poveikis būtų kuo didesnis. Įgūdžių politika ir veiksmai yra bendri daugeliui subjektų. Ministerijos, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, pati pramonė, mokslinių tyrimų organizacijos, socialiniai partneriai, prekybos rūmai ir įdarbinimo agentūros yra tik keli iš tų subjektų, kurie prisideda prie kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo. Bendromis pastangomis galima užtikrinti aiškumą pavieniams asmenims ir įmonėms visoje vertės grandinėje, sumažinti sąnaudas ir sutelkti dėmesį į prioritetus. Sėkmingos įgūdžių programos apima įvairius etapus, siekiant padėti kiekvienam darbuotojui persikvalifikuoti arba patobulinti savo įgūdžius – nuo įgūdžių, kurių reikia dvejopai pertvarkai, nustatymo, tų įgūdžių tobulinimo įgyvendinant tikslines mokymo programas iki paramos jų naudojimui darbo vietoje arba naujų darbo vietų kūrimo. Pirmasis pagrindinis Įgūdžių darbotvarkės elementas – skatinti bendradarbiavimą įgyvendinant Įgūdžių paktą. 1 veiksmas. Įgūdžių paktas Paktu bus sutelktos bendros pastangos siekiant kokybiškai investuoti į visų darbingo amžiaus žmonių įgūdžius visoje Sąjungoje. Įgūdžių paktas suburs visus privačiojo ir viešojo sektorių suinteresuotuosius subjektus, kurie siekia bendro tikslo – kelti Europos darbuotojų kvalifikaciją ir juos perkvalifikuoti, siekiant suteikti žmonėms galimybę dalyvauti dvejopoje pertvarkoje. Visos šios suinteresuotosios šalys pasirašys chartiją, kurioje bus apibrėžti pagrindiniai principai, kurie yra labai svarbūs darbuotojų kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui ne tik jų organizacijose, bet ir visoje jų vertės grandinėje ar ekosistemoje. Chartija bus sukurta kartu su suinteresuotosiomis šalimis. Paktas palengvins viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą. Visų pirma juo remiantis bus įgyvendinamos didelio masto partnerystės iniciatyvos, be kita ko, regionų lygmeniu, strateginėse pramonės ekosistemose ir Europos žaliajame kurse nustatytose prioritetinėse srityse siekiant įgyvendinti plataus užmojo įsipareigojimus. Įgyvendinant šias partnerystės iniciatyvas dalyvaus visi suinteresuotieji subjektai, visų pirma MVĮ, kurioms sunku užsitikrinti reikiamų įgūdžių. Suinteresuotieji subjektai bus skatinami sutelkti ekspertines žinias, išteklius (pavyzdžiui, mokymo priemones vertės grandinėje) ir finansavimą konkretiems kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo veiksmams, nustatant aiškius įsipareigojimus, kurie darbuotojams suteiks galimybę išlaikyti, keisti arba rasti naują darbą. Paktu taip pat bus sudarytos palankesnės sąlygos susipažinti su informacija apie ES gebėjimų finansavimo priemones, nes ES lygmeniu bus sukurta vieno langelio sistema. Paktas bus paskelbtas 2020 m. lapkričio mėn. Europos profesinių gebėjimų savaitės metu; renginyje dalyvaus Europos socialinių partnerių, Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės, Europos Komisijos, strateginės pramonės ekosistemos suinteresuotųjų subjektų ir kitų suinteresuotųjų subjektų atstovai. Miguelis vadovauja nedidelei įmonei, kuri tiekia specialias dalis elektromobiliams; tai sritis, kurioje technologinė plėtra yra sparti. Pagal Įgūdžių paktą jo įmonė prisijungė prie plačios partnerystės iniciatyvos, kuri apima visą tiekimo grandinę. Dabar jo darbuotojai gali pasinaudoti pažangiausiais mokymais, parengtais kartu su mokslinių tyrimų institutu ir rengiamais didesnėms įmonėms priklausančiose patalpose. Tam tikro sektoriaus socialiniai partneriai susitaria kiekvienoje susijusioje įmonėje paskirti keletą „mokymo ambasadorių“. Tai darbuotojai, kurie informuoja savo kolegas apie jų mokymo galimybes ir teises į mokymą, taip pat skatina jomis naudotis. Žemos kvalifikacijos asmenys gali nenorėti kalbėti su vadovais apie savo mokymo poreikius. Ambasadoriai padėtų įveikti šią kliūtį. Įgūdžių paktas padės užtikrinti sąsajas tarp ankstesnių ES bendradarbiavimo iniciatyvų ir taps, kai aktualu, vienos bendros prieigos dokumentu įvairioms iniciatyvoms, tokioms kaip: ·Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planas, skirtas apibrėžti su įgūdžiais susijusios sektorių informacijos duomenis, nustatyti pagrindinius profesijų poreikius, apibrėžti profesinius profilius ir įgyvendinti mokymo programas. Darbui reikalingų įgūdžių įgijimo idėja yra labai svarbus tokių planų principas; planai bus išplėsti, atverti didesniam skaičiui sektorių ir jiems bus skirtas didesnis biudžetas. Planų įgyvendinimo procesas bus gerokai paspartintas siekiant užtikrinti, kad būtų laiku gaunami rezultatai, atitinkantys įmonių ir asmenų įgūdžių poreikius. Atnaujintuose planuose taip pat bus pateikta nuoroda į įsidarbinimo galimybes pasibaigus mokymo programai. ·Sustiprintas Europos pameistrystės aljansas. Kaip nurodyta Komunikate „Jaunimo užimtumo rėmimas. Tiltas jaunajai kartai į darbo rinką“, tai padės sutelkti naujus įsipareigojimus išlaikyti pameistrystės pasiūlymus nepaisant dabartinio ekonomikos nuosmukio ir plėtoti pameistrystės programas. Atnaujintas aljansas įsteigs naujas nacionalines pameistrystės koalicijas ir taip suteiks pameistriams balsą ir sustiprins socialinį dialogą. ·Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicija telks valstybių narių, įmonių, socialinių partnerių, ne pelno organizacijų ir švietimo paslaugų teikėjų įsipareigojimus dėl naujų mokymo programų, įdarbinimo arba esamų darbuotojų perkvalifikavimo siekiant gerinti skaitmeninius įgūdžius. Neseniai paskelbus kvietimą prisiimti įsipareigojimus atsižvelgiant į COVID-19, gauta daugiau kaip 70 naujų įsipareigojimų. Stiprindama administracinę paramą koalicijai, Komisija sukurs vieno langelio sistemą, kurioje bus galima dalytis skaitmeniniu turiniu, geriausia patirtimi ir mokymo galimybėmis, be kita ko, ja taip pat galės naudotis mažosios ir vidutinės įmonės. Įgūdžių paktas apima visus sektorius ir jame gali dalyvauti visi suinteresuotieji subjektai. Įgūdžių paktas iš pradžių bus sutelktas į tas pramonės ekosistemas, kurias ši krizė paveikė labiausiai, taip pat į Europos žaliajame kurse nustatytas sritis, kurioms plataus užmojo kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo strategijos bus gyvybiškai svarbios siekiant užtikrinti atsigavimą; vėliau paktas aprėptų kitas toliau nurodytas ekosistemas ir sritis. ·Sveikata. COVID-19 pandemija mums priminė, kiek priklausome nuo sveikatos priežiūros darbuotojų, kurie turi įgyti įgūdžių ir dalyvauti mokymuose, susijusiuose su infekcijų plitimo valdymu, karantino protokolais, apsaugos priemonių naudojimu ir klinikinio valdymo pareigomis. Nors sveikatos ir socialinės priežiūros sektoriuje yra 10 proc. visų ES darbo vietų, prognozuojama, kad bus sukurta daugiau kaip 830 000 naujų darbo vietų, o tai kartu su poreikiais pakeisti esamus darbuotojus reiškia, kad per ateinančius 10 metų rasis 8 mln. laisvų darbo vietų Be to, siekiant patenkinti sveikatos priežiūros organizacijų poreikius sėkmingai diegti naujas skaitmenines technologijas (pavyzdžiui, dirbtinį intelektą), kurios padeda gerinti priežiūros kokybę ir didinti valstybių narių sveikatos priežiūros sistemų veiksmingumą, iki 2030 m. smarkiai išaugs bazinių ir aukštesnio lygio skaitmeninių įgūdžių paklausa. Taip atskleidžiamos didelės įgūdžių spragos, kurios dėl demografinio senėjimo ir lėtinių ligų plitimo tik didės. Siekiant užtikrinti aukštą nacionalinių gerovės sistemų visoje ES atsparumo ir sąžiningumo lygį, šią spragą būtina užpildyti. ·Statyba. COVID-19 pandemija padarė didelį poveikį šiam sektoriui, kurį daugiausia sudaro mažos ir labai mažos įmonės, užtikrinančios užimtumą vietos lygmeniu (daugiau kaip įmonių 90 proc. yra MVĮ). Šio sektoriaus, kuriame dirba 12 mln. darbuotojų, įmonėms sunku pritraukti jaunus ir kvalifikuotus darbuotojus. Įgūdžių spragos pastebimos žaliojo projektavimo, technologijų ir medžiagų srityse. Prasidėjus ekonomikos atsigavimui, kvalifikacijos kėlimas turi būti sutelktas į efektyvų energijos ir išteklių naudojimą, decentralizuotus atsinaujinančiosios energijos sprendimus, žiediškumą, skaitmeninimą ir esamų statinių renovaciją laikantis prieinamumo reikalavimų. Kvalifikuotų statybos darbuotojų prieinamumas yra labai svarbus, kad Europos žaliojo kurso iniciatyva „Renovacijos banga“ būtų sėkminga.

·Automobilių ir transporto sektorius. Per COVID-19 pandemiją nustatyti kelionių apribojimai turėjo didelį poveikį aviacijos, geležinkelių, jūrų, vidaus vandenų laivybos bei kelių sektoriams ir stipriai paveikė transporto sektorių, kuriame Europos Sąjungoje dirba daugiau kaip 9 mln. žmonių.. Izoliavimo priemonės taip pat smarkiai sutrikdė automobilių pramonę ir jos plačią tiekimo grandinę – gamyklų uždarymas turėjo įtakos ne mažiau kaip 1,1 mln. darbo vietų. Šis sektorius, kuriam tenka 7 proc. ES BVP, jau susidūrė su dideliais struktūriniais pokyčiais ir būtinybe investuoti į skaitmeninimą, ekologiškas technologijas (pvz., baterijas, siekiant užtikrinti transporto elektrifikavimą ir kitus alternatyviųjų degalų sprendimus), geresnį junglumą ir automatizavimą, taip pat pertvarkyti esamus verslo modelius ir vertės grandines. Transporto, o ypač automobilių sektoriui reikia aiškios darbotvarkės, kad būtų skatinami įvairūs nauji įgūdžiai, be kita ko, tokiose srityse kaip didelių duomenų kiekių analizės, programinės įrangos kūrimo, dirbtinio intelekto, robotikos, chemijos, elektroninės inžinerijos ir naujų socialinių emocinių įgūdžių. Reikėtų skatinti kuo geriau išnaudoti šiuos įgūdžius ekosistemoje ir tiekimo grandinėse, pavyzdžiui, diegiant elektros įkrovimo infrastruktūrą. ·Turizmas. Dėl COVID-19 pandemijos aktyvumas sektoriuje sumažėjo 80 proc. ir, jei nebus imtasi skubių veiksmų, kad gali būti prarasta 6 mln. darbo vietų. Įgūdžių poreikiai yra įvairūs – nuo internetinės rinkodaros, atliekų perdirbimo bei tvarkymo, vandens ir energetikos paslaugų, siekiant užtikrinti perėjimą prie darnesnio turizmo, iki tarpkultūrinio supratimo ir komunikacijos, taip pat naujų higienos protokolų. Keliautojų patirties optimizavimas bus grindžiamas skaitmeninių duomenų ir žmogiškųjų paslaugų derinimu. Dabartiniame plane jau nustatytas toks įgūdžių trūkumas ir nauji darbo profiliai. Dabar būtina jį patobulinti, nes technologinės inovacijos ir socialinės tendencijos kinta taip greitai, kad kai kurios įmonės nebespėja į jas tinkamai atsižvelgti. Darbuotojai turės sugebėti dirbti skirtinguose departamentuose, įvairiais lygmenimis ir naudotis įvairiomis priemonėmis bei taikomosiomis programomis. 2. Darbui reikalingų įgūdžių įgijimas. Įvairios politikos derinimas siekiant rezultatų Įtvirtinant „darbui reikalingų įgūdžių“ idėją, kuri yra antrasis pagrindinis Įgūdžių darbotvarkės elementas, laikomasi visapusiško požiūrio į kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, kuris taikomas visai vertės grandinei. Visų pirma reikalinga patikima su įgūdžiais susijusi informacija, kad būtų galima rengti darbo rinkai aktualius mokymus. Tai turi būti įtvirtinta nacionalinėse įgūdžių strategijose ir mokymo bei švietimo sistemose. Atskiros įmonės taip pat turėtų plėtoti vidaus procesus, kad nustatytų, kokių įgūdžių trūksta, ir priemones, skirtas spręsti jų darbo jėgos kvalifikacijos kėlimo klausimą. Šiame skirsnyje išdėstyti pagrindiniai principo „darbui reikalingi įgūdžiai“, kuriuo siekiama padėti ES darbo jėgai visapusiškai pasinaudoti žaliąja ir skaitmenine pertvarka, aspektai. 2.1.Su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimo gerinimas – kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo pagrindas Pirmasis žingsnis siekiant užtikrinti, kad žmonės įgytų įgūdžių, kurių jiems reikia dabartiniam ar būsimam darbui, yra naujausia informacija apie įgūdžių poreikius. Tačiau dažnai su įgūdžiais susijusi informacija gaunama per vėlai, kad ja remiantis būtų galima priimti sprendimus. Būtina lengvai suprantama, tiksline ir aktuali su įgūdžiais susijusi informacija. Didelį potencialą turi ne tik absolventų karjeros stebėjimo tyrimai ir administracinių duomenų derinimas, bet ir dirbtinio intelekto bei didžiųjų duomenų analizė. Dirbtinis intelektas ir didieji duomenys gali būti taikomi nustatant naujus darbo profilius skirtinguose sektoriuose, atsižvelgiant į tai, kokių konkrečių įgūdžių reikia. ES agentūra CEDEFOP, siekdama išnagrinėti darbdaviams reikalingus įgūdžius regionų lygmeniu , pradėjo taikyti internetinių darbo skelbimų didžiųjų duomenų analizę, o Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje plane atsižvelgiama į tai, kokių įgūdžių reikia pagrindiniuose sektoriuose. Remiantis šiais sėkmingais pavyzdžiais, reikia atnaujinti pastangas toliau tobulinti su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimą, atsižvelgiant tiek į regioninius, tiek į sektorių aspektus, sukaupti ją ir pateikti prieinamu būdu, be kita ko, švietimo ir mokymo įstaigoms bei organizacijoms. 2 veiksmas. Su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimo gerinimas Siekdama tobulinti ir skleisti su įgūdžiais susijusią informaciją, Komisija: ·rems naujos ir išsamesnės su įgūdžiais susijusios informacijos rengimą, be kita ko, regionų ir sektorių lygmenimis. Remiantis CEDEFOP didžiųjų duomenų analizės bandomuoju projektu bus sukurta nuolatinė internetinė priemonė, kurioje bus skelbiama tikralaikė informacija, kad visi suinteresuotieji subjektai galėtų ja naudotis. Bus nagrinėjama galimybė įgyvendinti partnerystės iniciatyvas, siekiant naudoti privačių darbo vietų portalų ir su įgūdžiais susijusios nacionalinės informacijos duomenis; ·pasinaudodama Įgūdžių paktu ir užtikrindama sąveiką su Europos mokslinių tyrimų erdve, centralizuos ir plačiai skleis su įgūdžiais susijusią informaciją; ·skatins socialinių partnerių dalyvavimą rengiant darbo rinkos prognozes ir nustatant mokymo poreikius, kad būtų galima rinkti su įgūdžiais susijusią informaciją; ·skatins valstybines ir privačias užimtumo tarnybas naudotis su įgūdžiais susijusia informacija ir visų pirma skatins valstybinių užimtumo tarnybų tinklą anksti nustatyti įgūdžių trūkumą ir tendencijas, susijusias su gausėjančiomis galimybėmis įsidarbinti, be kita ko, siekiant geriau pasinaudoti judumo Europos Sąjungoje ir migracijos iš trečiųjų šalių potencialu. ·Europass – ES platformoje, skirtoje valdyti mokymąsi ir karjerą, – pateiks prie asmenų poreikių pritaikytą su įgūdžiais susijusią informaciją. Tai padės asmenims studijuoti, mokytis ir pasirinkti darbą, taip pat bus naudinga patarėjams ir kuratoriams, inter alia, valstybinėse užimtumo tarnybose. 2.2.Nacionalinių įgūdžių strategijų, užimtumo tarnybų vaidmens ir teisėtos migracijos skatinimas Norint užtikrinti darbui reikalingų įgūdžių įgijimą, reikia parengti nacionalines įgūdžių strategijas, į kurias būtų įtraukti visi suinteresuotieji subjektai. Nacionalinėmis įgūdžių strategijomis, parengtomis ir įgyvendinamomis laikantis veiksmų visais valdžios lygmenimis principo, suderinamos pastangos užimtumo, švietimo, mokslinių tyrimų, pramonės ir regioninės plėtros politikos srityse. Jas įgyvendinant turėtų dalyvauti socialiniai partneriai, pilietinė visuomenė, švietimo, mokymo ir darbo rinkos suinteresuotieji subjektai, be to, jos turėtų remtis esamomis nacionalinėmis įgūdžių strategijomis. Atsižvelgiant į tebesitęsiančią krizę ir jos poveikį nedarbui, visų pirma jaunimo nedarbui, tiek valstybinės, tiek privačios užimtumo tarnybos, bendradarbiaudamos su švietimo ir mokymo viešosiomis įstaigomis ir paslaugų teikėjais, taip pat su nacionalinėmis skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicijomis, gali labai svariai prisidėti prie nacionalinių įgūdžių strategijų įgyvendinimo. Valstybinės užimtumo tarnybos gali atlikti svarbesnį vaidmenį nukreipiant žmones į vis platesnio masto ir geresnį kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, taip pat didinant švietimo ir mokymo sistemų atitiktį darbo rinkos poreikiams. Taikant nacionalines įgūdžių strategijas nacionalinė ir regioninė politika ir investicijos derinamos prie bendrai sutartų pagrindinių uždavinių. Jos taip pat padeda valstybėms narėms orientuotis įgyvendinant projektus, kuriuos jos bendrai finansuoja su Europos fondais. Dvejopai pertvarkai reikalingų įgūdžių įgijimo ir reagavimo į demografinius iššūkius klausimai taip pat gali būti sprendžiami taikant strategiškesnį požiūrį į teisėtą migraciją, orientuotą į geresnį gebėjimų pritraukimą ir išlaikymą. Valstybės narės ir toliau yra kompetentingos spręsti, kiek darbuotojų migrantų jos priima, tačiau tvirta ES sistema gali padėti joms pritraukti darbo migrantus, kurių reikia ES, ir užtikrinti, kad darbo jėgos migracija būtų naudinga visiems. Norint nukreipti teisėtą migraciją į regionus ir profesijas, kuriose trūksta kvalifikuotų darbuotojų, reikia geriau derinti darbo jėgos pasiūlą ir paklausą, taip pat užtikrinti aiškias procedūras. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant patobulinti teisėtus patekimo į ES būdus ir trečiųjų šalių piliečių kvalifikacijos pripažinimą ES darbo rinkoje. Tai turėtų būti daroma bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, kad daugiau investuojant į įgūdžius būtų skatinamas tiek vystymasis, tiek judumas. Be to, ne mažiau svarbu strategiškiau išnaudoti ES jau gyvenančių trečiųjų šalių migrantų potencialą ir įgūdžius. Nepaisant didėjančio išsilavinimo, jų kvalifikacija vidutiniškai vis dar žemesnė, o tai yra kliūtis ilgalaikei integracijai darbo rinkoje. 3 veiksmas. ES parama strateginiams nacionaliniams kvalifikacijos kėlimo veiksmams Komisija padės visoms valstybėms narėms parengti veiksmų visais valdžios lygmenimis principu pagrįstas kompleksines nacionalines įgūdžių strategijas. Tai bus grindžiama 11 valstybių narių kartu su EBPO jau atliktu darbu, taip pat kitomis valstybių narių lygmeniu įgyvendinamomis įgūdžių strategijomis. Prireikus Komisija rems strategijų kūrimą arba peržiūrą ir padės stebėti jų įgyvendinimo pažangą. Komisija skatins atsisakyti lyčių ir kitų diskriminacinių stereotipų. Ji ypač akcentuos tai, kokie svarbūs universalieji ir verslumo įgūdžiai, taip pat įgūdžiai, padedantys įgyvendinti skaitmeninę ir žaliąją pertvarką (pavyzdžiui, įgūdžiai, įgyjami per gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijas). Komisija kartu su Europos valstybinių užimtumo tarnybų tinklu rengs tarpusavio mokymosi renginius, kad atkreiptų dėmesį į darbo rinkoje reikalingus įgūdžius, visų pirma skirtus bedarbiams ir darbuotojams, kuriems nustatytas sutrumpintas darbo laikas. Toliau daug dėmesio bus skiriama tam, kad profesinio orientavimo paslaugos būtų aktyviau teikiamos, be kita ko, dirbantiems asmenims ir ypač pažeidžiamų grupių atstovams, taip pat tam, kad būtų šalinamos įgūdžių, visų pirma skaitmeninių įgūdžių, spragos. Be to, bus išnagrinėtos visos tarpvalstybinio bendradarbiavimo galimybės. Būsimu Migracijos ir prieglobsčio paktu Komisija sieks gerinti teisėtus patekimo į ES būdus, be kita ko, atnaujindama derybas dėl Mėlynosios kortelės direktyvos, kad būtų pritraukta aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Paktas taip pat padės užtikrinti patikimus teisėtos migracijos vietų pasiūlymus, kurie bus su trečiosiomis šalimis įgyvendinamų naujų gebėjimų partnerystės iniciatyvų dalis, ir įvertinti naujas teisėtos migracijos priemones. Atsižvelgiant į tai, kad žemos kvalifikacijos suaugusiųjų procentinė dalis vienoje valstybėje narėje yra labai didelė, jos nacionalinėje įgūdžių strategijoje atkreiptas dėmesys į poreikį puoselėti suaugusiųjų mokymosi kultūrą ir gerinti dalyvavimą bei nuoseklumą. Todėl viešbučių ir turizmo sektoriuje dirbantis Peteris galėjo dalyvauti jo regione vykdomoje naujoje suaugusiųjų profesinio mokymo programoje. Programoje daugiau dėmesio skiriama skaitmeniniams įgūdžiams ir universaliesiems įgūdžiams, kurių vis dažniau reikia turizmo sektoriaus darbuotojams.

2.3.Profesinio mokymo perspektyvumo užtikrinimas Švietimo ir mokymo paslaugas teikiančios organizacijos turi suteikti reikiamų įgūdžių mokantis visą gyvenimą. Nuo pirmųjų Europos bendradarbiavimo dienų profesinis mokymas buvo vienas iš ES projekto kertinių principų ir nuo to laiko tapo platesnės Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistemos ir Europos švietimo erdvės dalimi. Šiuo metu apie pusė jaunų besimokančių asmenų ES dalyvauja profesinio mokymo programose, ir vis aukštesniu lygmeniu. Europai reikalingos lanksčios, atsparios ir perspektyvios profesinio mokymo sistemos, galinčios padėti jaunuoliams prisitaikyti prie kintančios darbo rinkos ir užtikrinti, kad suaugusieji galėtų naudotis profesinio mokymo programomis, pritaikytomis prie dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos. 4 veiksmas. Pasiūlymas dėl Tarybos rekomendacijos dėl profesinio mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo Šiandien Komisija priima pasiūlymą dėl Tarybos rekomendacijos dėl profesinio mokymo siekiant tvaraus konkurencingumo, socialinio teisingumo ir atsparumo. Šia iniciatyva siekiama: ·pasiūlyti atnaujintą ES profesinio mokymo politikos viziją, siekiant jaunimui ir suaugusiesiems suteikti įgūdžių, kad jie galėtų būti sėkmingi darbo rinkoje, taip pat remti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, įskaitant universaliuosius įgūdžius, užtikrinti įtraukumą bei lygias galimybes ir nustatyti, kad Europos profesinis mokymas taptų įgūdžių ugdymo pavyzdžiu pasaulio mastu; ·pateikti šios vizijos įgyvendinimo principus, įskaitant didesnį dėmesį sąsajoms su kitais švietimo sektoriais, didesniam judumui mokymosi tikslais ir glaudžiam bendradarbiavimui su darbdaviais. Be to, iniciatyva siekiama profesinį mokymą pristatyti kaip patrauklų sprendimą tiek moterims, tiek vyrams, taip pat skatinti pažeidžiamų grupių įtrauktį; ·nustatyti profesinio mokymo sistemų tikslus siekiant padidinti galimybes mokytis darbo vietoje ir judumo galimybes, taip pat profesinio mokymo įstaigų absolventų galimybes įsidarbinti; ·siūlyti ES lygmeniu įgyvendinti keletą veiksmų, kuriais būtų remiama profesinio mokymo reforma, visų pirma didinant profesinio mokymo įstaigų (įskaitant profesinio mokymo pedagogus), pameistrystės programų ir profesinės kompetencijos centrų, susietų su pažangiosios specializacijos strategijomis ir (arba) regioninėmis inovacijų ir augimo strategijomis, skaitmeninę parengtį. Kas yra profesinės kompetencijos centras? Egzistuoja daug įvairių profesinės kompetencijos centrų (PKC). Nepaisant šios įvairovės, galima išskirti du pagrindinius PKC tipus: [1] centrai, kurie yra „specialūs“ arba paskirtieji subjektai ir priklauso nacionalinėms ir (arba) regioninėms profesinės kompetencijos sistemoms, ir [2] centrai, kurie yra atskiri profesinio mokymo paslaugų teikėjai, veikiantys kaip regiono, paregionio arba sektoriaus centrai. Jie remia verslumo iniciatyvas ir veikia kaip žinių ir inovacijų centrai įmonėms, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Įgyvendinant siūlomą rekomendaciją ketinama įsteigti ne mažiau kaip 50 pasaulinio lygio profesinės kompetencijos centrų , skirtų tiek pirminiam jaunimo profesiniam rengimui, tiek tolesniam suaugusiųjų kvalifikacijos kėlimui ir perkvalifikavimui. Pavyzdžiui, programos „Erasmus“ lėšomis finansuojamas kultūros ir kūrybos sektorių profesinio mokymo centras su partneriais kitose šalyse formuoja žinių kūrėjų (mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo paslaugų teikėjų) ir įmonių tinklą. Tinklas steigia inovacijų centrus, kad būtų remiamos sektorių MVĮ, kvalifikuoti specialistai ir profesinio mokymo programose dalyvaujantys asmenys. Jis rengia ir įgyvendina mokymo programą, kurioje daugiausia dėmesio skiriama verslumui, problemų sprendimui, kritiniam mąstymui ir procesų / produktų inovacijoms, verslo inkubatoriams, kurie skirti profesinio mokymo programose dalyvaujantiems asmenims, taip pat kultūros ir kūrybos sektorių darbuotojams bei instruktoriams. 2.4. Europos universitetų iniciatyvos įgyvendinimas ir mokslininkų kvalifikacijos kėlimas Aukštasis mokslas yra vienas iš svarbiausių būdų studentams suteikti įgūdžių, kurių jiems prireiks ateityje. Universitetai kuria pažangias žinias ir įgūdžius, kurie padeda visuomenei diegti inovacijas sprendžiant didelio masto uždavinius. Juose žmonėms suteikiama daugiau galimybių įgyti aukšto lygio įgūdžių, būtinų jų profesiniam, socialiniam ir asmeniniam tobulėjimui. Dėl sparčiai kintančios darbo rinkos ir visuomenės permainų reikia pertvarkyti aukštojo mokslo įstaigas ir pagerinti jų prisitaikymą prie ekonominės aplinkos, siekiant užtikrinti, kad absolventai turėtų išsilavinimą ir įgūdžius, kurių reikia darbo rinkai, ypač tuos, kurių reikia dvejopai pertvarkai. Mokslo darbuotojai yra mokslo ir inovacijų pirmosiose gretose ir jiems reikia specialių įgūdžių. Galima nuveikti daugiau, kad būtų apibrėžti tie įgūdžiai, taip pat pagrindiniai įgūdžiai, kurių jiems reikia sėkmingam darbui akademinėje bendruomenėje ir už jos ribų, be kita ko, siekiant skatinti mokslininkų judumą visoje Europoje. 5 veiksmas. Europos universitetų tinklų iniciatyvos įgyvendinimas ir mokslininkų kvalifikacijos kėlimas Siekdama įgyvendinti Europos universitetų tinklų iniciatyvą ir glaudžiai bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis, Komisija: ·visapusiškai įgyvendins Europos universitetų iniciatyvą pagal programą „Erasmus“ (2021–2027 m.) ir programą „Europos horizontas“, be kita ko, šalins kliūtis glaudesniam veiksmingam tarptautiniam aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimui ir stiprins bendradarbiavimą su ekonominės veiklos vykdytojais, visų pirma siekdama skatinti dvejopą pertvarką. Europos universitetų tinklų iniciatyvoje bus nustatyti aukštojo mokslo institucijų pertvarkymo Europos švietimo erdvėje ir Europos mokslinių tyrimų erdvėje standartai, taip pat užtikrintas mokymasis visą gyvenimą ir gebėjimų sklaida; ·išnagrinės galimybes, susijusias su mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektu, siekdama padėti pašalinti kliūtis veiksmingam tarptautiniam aukštojo mokslo institucijų bendradarbiavimui, remiantis patirtimi, įgyta per bandomuosius kvietimus teikti paraiškas pagal programas „Erasmus +“ ir „Horizontas 2020“. Komisija nustatys paramos valstybių narių veiksmams sritis, išnagrinės konkrečią Europos mokslinio laipsnio koncepciją ir galimybę kurti Europos universitetų tinklų iniciatyvos statutą (siekiant išspręsti tarpvalstybinius teisinius klausimus) ir Europos pripažinimo ir kokybės užtikrinimo sistemą; ·bendradarbiaus su Europos inovacijos ir technologijos institutu (EIT) ir kitomis su Europos mokslinių tyrimų erdve susijusiomis iniciatyvomis, siekdama suburti pirmaujančias verslo, švietimo ir mokslinių tyrimų organizacijas, visų pirma pasitelkiant žinių ir inovacijų bendrijas, kad būtų plėtojamas novatoriškas mokymas ir mokymasis, mokomi naujos kartos novatoriai ir padedama didinti aukštojo mokslo institucijų verslumą; ·suburs akademinę bendruomenę bei pramonę ir išbandys naują keitimosi žiniomis platformą „Talents-On-Demand“, skirtą tenkinti įmonių mokslinių tyrimų ir inovacijų poreikius, taip papildant universitetų ir įmonių bendradarbiavimą. Siekdama padėti mokslininkams kelti kvalifikaciją ir glaudžiai bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis ir valstybėmis narėmis, Komisija: ·sukurs mokslo darbuotojams skirtą Europos kompetencijos sistemą ir rems mokslo darbuotojų pagrindinių įgūdžių tobulinimą; ·apibrėš mokslo darbuotojų įgūdžių taksonomiją, kuri sudarys sąlygas vykdyti statistinę protų apykaitos stebėseną, ir susitars su valstybėmis narėmis dėl tam tikrų rodiklių, kad būtų galima vykdyti stebėseną ir statistinę analizę; ·parengs mokslo darbuotojams skirtas atvirojo mokslo ir mokslo valdymo sričių mokymo programas. 2.5.Įgūdžiai, padedantys įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę ekonomikos pertvarką darbo vietose ir už jų ribų Ateities darbo vietoms reikalingi įgūdžiai dvejopai pertvarkai įgyvendinti. Įgyvendinant žaliąją pertvarką reikia investuoti į žmonių įgūdžius, kad būtų daugiau specialistų, kurie kuria ir išmoksta taikyti žaliąsias technologijas (įskaitant skaitmenines technologijas), kuria ekologiškus produktus, paslaugas ir verslo modelius, novatoriškus gamtos procesais pagrįstus sprendimus ir padeda kuo labiau sumažinti veiklos aplinkosauginį pėdsaką. Europa taps poveikį klimatui neutralizuojančiu žemynu ir efektyviai išteklius naudojančia bei žiedine ekonomika tik jei jos gyventojai ir darbo jėga bus informuoti, kaip mąstyti ir veikti ekologiškai. Be to, siekiant į žmogų orientuotos skaitmeninės pertvarkos, reikia esminių pokyčių skaitmeninių įgūdžių srityje. Jau dabar europiečiams – tiek vyrams, tiek moterims – reikia skaitmeninių įgūdžių gyvenime ir darbe: kai kuriose darbo vietų kategorijose daugiau kaip 90 proc. darbo vietų reikalingi specifiniai skaitmeniniai įgūdžiai. Pandemija ir jos pasekmės mūsų gyvenimui ir ekonomikai išryškino skaitmeninimo svarbą visose ES ekonomikos ir visuomenės gyvenimo srityse. Beveik 4 iš 10 darbuotojų per izoliavimo laikotarpį pradėjo dirbti nuotoliniu būdu. Be to, 2005–2016 m. 40 proc. naujų darbo vietų sukurta skaitmeninei veiklai imliuose sektoriuose. Tačiau sparčiai augančio skaitmeninių technologijų ekspertų poveikio negebame patenkinti. Pavyzdžiui, šiuo metu trūksta 291 000 kibernetinio saugumo specialistų. Be to, diegiant skaitmenines technologijas visuose ekonomikos sektoriuose, įskaitant ne technologijų sektorius, reikės daugiau skaitmeninių įgūdžių turinčios darbo jėgos visais įgūdžių lygmenimis ir visose amžiaus grupėse. COVID-19 pandemija ir su ja susijusios izoliavimo priemonės buvo akivaizdus priminimas, kad Europos darbo jėga – ir apskritai visi gyventojai – turi sparčiai gerinti savo skaitmeninius įgūdžius. Tai ypač akivaizdu švietimo sektoriuje – tiek studentams, tiek pedagogams ir instruktoriams. 6 veiksmas. Įgūdžiai, padedantys įgyvendinti dvejopą pertvarką Siekdama remti žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių įgijimą, Komisija: ·nustatys žaliajai pertvarkai reikalingų įgūdžių taksonomiją, kuri leis vykdyti statistinę mūsų profesijų žalinimo stebėseną; ·susitars su valstybėmis narėmis dėl rodiklių, kurie padėtų stebėti ir statistiškai analizuoti žaliųjų įgūdžių raidą; ·ugdymo klimato kaitos, aplinkosaugos, perėjimo prie švarios energijos ir darnaus vystymosi srityse parengs Europos kompetencijos sistemą, kurioje bus išdėstyti skirtingi žaliosios kompetencijos lygiai; ·parems darbo rinkai skirtų pagrindinių žaliųjų įgūdžių ugdymą, kad būtų tinkamai orientuotas mokymas visoje ekonomikoje, siekiant suformuoti atsakingai klimato, aplinkos ir sveikatos klausimus vertinančių specialistų ir žaliųjų ekonominės veiklos vykdytojų kartą; ·padės integruoti aplinkos ir klimato klausimus į viduriniojo mokslo, aukštojo mokslo, profesinio mokymo, taip pat profesinio mokymo programas. Siekdama visiems padėti įgyti skaitmeninių įgūdžių, Komisija visų pirma: ·atnaujins Skaitmeninio švietimo veiksmų planą ir pateiks viziją, kaip gerinti skaitmeninį raštingumą, įgūdžius ir gebėjimus visais švietimo ir mokymo lygmenimis ir visais skaitmeninių įgūdžių lygmenimis (nuo žemo iki aukštesnio lygio). Remiantis patirtimi, įgyta per COVID-19 krizę tokiose srityse kaip mokymasis internetu, veiksmų planu bus siekiama paremti tvirtų skaitmeninių gebėjimų ir organizacinių pajėgumų ugdymą švietimo ir mokymo sistemose (įskaitant nuotolinio mokymosi tikslais), kartu visapusiškai išnaudojant naujų technologijų, duomenų, turinio, priemonių ir platformų potencialą, kad švietimas ir mokymas atitiktų skaitmeninio amžiaus poreikius; ·įgyvendins Skaitmeninės Europos programą, kuria siekiama sukurti strateginius ES skaitmeninius pajėgumus, didinti investicijas į superkompiuteriją, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą ir aukštesnio lygio skaitmeninių įgūdžių ugdymą; ·rems MVĮ skirtus intensyvius skaitmeninių įgūdžių kursus ir „skaitmeninėje erdvėje veikiančių savanorių“ programą, kad būtų keliama dabartinės darbo jėgos kvalifikacija skaitmeninėse srityse, kaip jau paskelbta ES MVĮ strategijoje. Komisija taip pat rems ir susies MVĮ tarpininkus, tokius kaip branduoliai, Europos įmonių tinklas ir skaitmeninių inovacijų tinklai, kad padėtų kelti MVĮ darbuotojų kvalifikaciją, be kita ko, tvarumo srityje; ·rems ES IRT srities „Jump-Start“ mokymus – intensyvius trumpalaikius mokymus IRT srities įgūdžių trūkumo problemai spręsti, dėmesį sutelkiant į lyčių požiūriu subalansuotą dalyvavimą. Anna vadovauja nedidelei logistikos įmonei. Dalyvaudami IRT mokymo kursuose „Jump-Start“ ji ir jos kolektyvas įgijo naujų įgūdžių, kurių jiems reikia planuojant ir diegiant klimatui nekenkiančius pristatymo maršrutus. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos įgūdžiai yra labai svarbūs siekiant įgyvendinti dvejopą pertvarką. Sparčių technologinių inovacijų laikais įmonėms reikia žmonių, turinčių aukštesnio lygio įgūdžių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse. Tokie įgūdžiai yra būtini norint naudotis naujomis technologijomis, o aukšto lygio gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos įgūdžiai yra itin svarbūs skatinant inovacijas pažangiausiose IRT srityse, pavyzdžiui, dirbtinio intelekto ar kibernetinio saugumo srityse. Tačiau tik vienas iš penkių jaunuolių Europoje baigia aukštojo mokslo studijas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse – tai mažiau nei du milijonai absolventų kasmet. Šį skaičių reikia didinti, o tai galima pasiekti populiarinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų kryptis, visų pirma tarp jaunų moterų. Šiuo metu gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijas ES baigiančių moterų yra dvigubai mažiau nei vyrų, nors įvairiose valstybėse narėse esama labai didelių skirtumų. Dalyvavimas gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų programose, o ne kitose aukštojo mokslo programose dažnai priklauso nuo pažangumo vidurinėje mokykloje, tačiau, kadangi mergaitės skaitmeninio raštingumo srityje pasiekia daugiau nei berniukai, akivaizdu, kad tam tikrą vaidmenį atlieka ir bendras visuomenės požiūris ir nuostatos. Besimokantiems jaunuoliams, visų pirma mergaitėms, reikia geriau išaiškinti galimybes, kurių suteikia pasirinkta gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų kryptis.

Daug žmonių Europoje turi siekių užsiimti verslu, įskaitant vis didėjančią socialinio verslumo tendenciją. Ir viena, ir kita skatina darbo vietų kūrimą ir prisideda prie ekonomikos augimo didinant konkurenciją, našumą ir inovacijas. Kad šie siekiai taptų tikrove, reikia esminių pokyčių, kad daugiau dėmesio būtų skiriama verslumo įgūdžių ugdymui. Profesinio orientavimo sistemos ir praktika turėtų tinkamai apimti verslumo aspektą. Informuotumo apie socialinį verslumą ir kitus socialinės ekonomikos verslo modelius didinimas taip pat gali padėti padidinti verslumo patrauklumą ir susidomėjimą juo. Socialinė ekonomika, kuri yra vienas iš pirmaujančių sektorių kuriant darbo vietas, pavyzdžiui, susijusias su žiedine ekonomika, taip pat padeda didinti socialinę įtrauktį ir įgyvendinti žaliąją pertvarką. Be techninių įgūdžių darbo rinkoje vis svarbesni tampa universalieji įgūdžiai, pvz., bendradarbiavimo, kritinio mąstymo ir kūrybiško problemų sprendimo įgūdžiai. Didėjant robotų ir algoritmų įtakai mūsų darbo rinkoms, dar labiau išauga išskirtinai žmogiškų įgūdžių, pavyzdžiui, empatijos ir prisitaikymo prie pokyčių sudėtingoje aplinkoje, poreikis. Šie įgūdžiai taip pat ypač svarbūs atsižvelgiant į tai, kad dėl demografinių pokyčių auga senjorų ir priežiūros ekonomika, be to, tokie įgūdžiai yra labai paklausūs darbo rinkoje. Nors ugdant tokius įgūdžius tam tikras vaidmuo tenka ir mokykloms, vis dėlto dažnai jie formuojami už formaliojo mokymosi sistemos ribų, taip pat darbe ir per visą gyvenimą. Tokius įgūdžius gali būti sunku nustatyti, pripažinti ir perduoti, todėl kitame ES veiksmų, susijusių su universaliaisiais įgūdžiais, etape reikia nuveikti daugiau, kad jie būtų užfiksuoti. 7 veiksmas. Gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų skaičiaus didinimas ir verslumo bei

universaliųjų įgūdžių tobulinimas Siekdama prisidėti prie būtino gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų absolventų skaičiaus didinimo, Komisija: ·didins gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos studijų ir karjeros patrauklumą ir imsis konkrečių veiksmų, kad pritrauktų daugiau merginų bei moterų, skatindama mokyklose, profesinio mokymo įstaigose ir aukštojo mokslo institucijose taikyti daugiadisciplinį ir novatorišką požiūrį į mokymą ir mokymąsi; ·pagal komunikatą dėl Europos švietimo erdvės pristatys pedagogams skirtą veiklą, skirtą padėti spręsti gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos mokytojų trūkumo ES šalyse ir regionuose problemą. ·skatins mokslo populiarinimą, susijusį su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, pavyzdžiui, bus kuriama svarbiausių gebėjimų ir vertinimo sistema; kartu su Europos mokyklų tinklu bus platinami mokslo populiarinimo tyrimų rezultatai; ir bus naudojamasi socialiai kompetentingais portalais, suburiančiais įvairių Europos šalių mokyklas, visų pirma tas, kurios turi patirties atvirojo mokymo kultūros srityje; ·skatins kurti integruotą struktūrinę ir mokymosi visumą, inter alia, tarp vidurinio ir aukštojo mokslo sistemų, švietimo ir verslo (bendradarbiaujant su verslo specialistais), ir toliau rems atvirąjį mokymą ir moksliniais tyrimais grindžiamų metodus, konkursus ir piliečių mokslą. Siekdama ugdyti verslumo įgūdžius, Komisija inicijuos Europos veiksmus verslumo įgūdžių srityje, kurie bus sutelkti į verslumu pagrįsto mąstymo ugdymą ir atsparesnės darbo jėgos kūrimą. Įgyvendinant veiksmą bus siekiama: ·pasitelkti ir sujungti esamus tinklus, siekiant teikti Europos verslumo paramą perspektyviems verslininkams ir daugiausia dėmesio skirti jaunoms verslininkėms ir savarankiško darbo galimybėms skaitmeninėje ir ekologiškoje ekonomikoje, sukuriant žinių apie internetinius išteklius, susijusius su verslumo įgūdžiais ir bendradarbiavimo galimybėmis, platformą . ·padėti finansuoti verslumo įgūdžių veiklos programas, verslininkų judumą Europoje ir sistemingą naudojimąsi Europos verslumo įgūdžių programa „EntreComp“; ·populiarinti verslumo įgūdžius visais švietimo ir mokymo lygmenimis – nuo pradinio ir vidurinio ugdymo iki profesinio mokymo ir aukštojo mokslo, siekiant suteikti studentams žinių bei motyvacijos ir taip skatinti jų verslumą. Šiuo veiksmu bus papildytas būsimas Komisijos socialinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo, inter alia, bus skatinamos socialinės ekonomikos teikiamos verslumo galimybės, pavyzdžiui, pagalba vietos bendruomenėms, vietos žaliųjų susitarimų sudarymas ir pažeidžiamų grupių aktyvinimas. Siekdama ugdyti universaliuosius įgūdžius, Komisija: ·sukurs strateginę universaliųjų įgūdžių pripažinimo sistemą, skirtą teikti paramą patvirtinimo specialistams Europoje; ·plėtos išteklius, kad darbdaviai ir užimtumo tarnybos galėtų patvirtinti universaliuosius įgūdžius. Be kita ko, bus tiriami ES masto internetiniai kursai ir susiję patvirtinimo specialistams skirti mikrokredencialai, taip pat bus sukurtas patvirtinimo organizacijų pradininkių, galinčių dalytis geriausia patirtimi, tinklas. Kasmetinis Europos Sąjungos jaunųjų mokslininkų konkursas (EUCYS) yra vienas iš svarbiausių Europos renginių jauniems talentams pristatyti. Jis skatina rengti nacionalinius mokslo konkursus (14–20 metų jaunuoliams), kurių nugalėtojai varžosi su savo kolegomis iš kitų Europos šalių. COVID-19 pandemija ir su ja susijusios izoliavimo priemonės paskatino geriau suvokti gyvenimo įgūdžių svarbą ir mūsų gebėjimą prisitaikyti prie pokyčių, juos valdyti ir rūpintis vieni kitais kaip vienos bendruomenės nariais. Šiame kontekste labai svarbus atsparumas, gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis, pilietiniai gebėjimai, finansinis, aplinkosauginis ir sveikatos raštingumas.Atvirai demokratinei visuomenei būtini aktyvūs piliečiai, kurie sugeba suprasti, kuo skiriasi įvairių šaltinių informacija, nustatyti dezinformaciją, priimti pagrįstus sprendimus, būti atsparūs ir atsakingai veikti. Pastarąjį dešimtmetį Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkė sudarė palankesnes sąlygas Europos bendradarbiavimui šioje srityje. Reikia dėti daugiau pastangų siekiant padėti žmonėms įgyti šių įgūdžių ir sustiprinti suaugusiųjų, visų pirma tų, kurių įgūdžiai ir kvalifikacija menkesni, įgūdžių tobulinimo kryptis. Tai apima ne tik darbui reikalingų įgūdžių įgijimą, bet ir savanorišką darbą, taip pat vyresnio amžiaus žmones, kuriems nauji įgūdžiai lygiai taip pat reikalingi. 8 veiksmas. Įgūdžiai visam gyvenimui Komisija kartu su valstybėmis narėmis sieks naujų Europos suaugusiųjų mokymosi darbotvarkės prioritetų, kad papildytų atnaujintą Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje sistemą ir padėtų siekti Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų. Ji sieks sukurti visapusiškas, kokybiškas ir įtraukias suaugusiųjų mokymosi sistemas, kuriomis galėtų naudotis visi, be kita ko, senjorai, visų pirma tie, kuriems labiausiai reikia galimybių mokytis, įskaitant nuotolinį ir internetinį mokymąsi. Pirmenybė bus teikiama neformaliajam mokymuisi, mokymuisi visą gyvenimą, kartų, tarpkultūriniam ir bendruomenės mokymuisi. Bus remiami vietos mokymosi centrai, bibliotekos ir platesnė bendruomenė bei pilietinė visuomenė, kad jie bendromis pastangomis siektų motyvuoti suaugusiuosius ir suteiktų jiems galimybių mokytis, taip prisidėdami prie atsparumo krizėms didinimo. 74 metų amžiaus Krzysztofas užsiregistravo į savo vietos bibliotekos skaitmeninių įgūdžių kursus. Jis išmoko, kaip užsiregistruoti pas gydytoją ir internetu nusipirkti traukinio bilietą. Jo nauja aistra – vietos bendruomenės reikalams skirta pokalbių grupė, kurioje jis šiuo metu rengia kampaniją dėl žaliųjų erdvių plėtros. 3.Priemonių, kurios įgalintų žmones tobulinti įgūdžius visą gyvenimą, kūrimas Pagal trečiąjį pagrindinį Įgūdžių darbotvarkės elementą parengiamos reikiamos priemonės, kad visi – tiek dirbantys, tiek bedarbiai, tiek neaktyvūs asmenys – galėtų visą gyvenimą tobulinti įgūdžius. Įgūdžiai gali padėti siekti karjeros ir sėkmingai keisti darbą. Tik ugdydami autentišką mokymosi visą gyvenimą kultūrą galime sukurti konkurencingą ekonomiką ir darnią visuomenę ir užtikrinti teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą, kaip nurodyta Europos socialinių teisių ramsčio 1 principe. 3.1.Galimybių mokytis suteikimas kiekvienam. Individualios mokymosi sąskaitos Mokymui skirto laiko stoka, mokymo kaina, taip pat nepakankamas informuotumas apie mokymo poreikį ar galimybes yra svarbios kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo kliūtys. Tiesioginės paskatos žmonėms mokytis, pavyzdžiui, individualios mokymosi sąskaitos, gali padėti užtikrinti, kad būtų mokomasi visą gyvenimą. Per jas teikiamas finansavimas, skirtas prisitaikyti prie kintančių įgūdžių poreikių darbe arba pakeisti profesiją ar sektorių, įskaitant persikėlimą į kitą valstybę narę. Individualios mokymosi sąskaitos gali padėti užtikrinti, kad teisės į mokymą būtų perkeliamos iš vieno darbo į darbą (arba iš darbo į nedarbo aplinkybes ir vėl į darbą), o jų įvedimas galėtų būti derinamas su gerokai patobulintomis orientavimo bei patvirtinimo sistemomis ir mokymo pasiūlymų kokybe ir skaidrumu. Šalyse, kuriose individualios mokymosi sąskaitos egzistuoja, jų finansavimas labai skiriasi ir priklauso nuo nacionaliniu lygmeniu priimtų strateginių sprendimų. Pavyzdžiui, Prancūzijoje jos finansuojamos daugiausia iš darbdaviams taikomo mokesčio, o Nyderlanduose numatyta naudoti viešąjį finansavimą. Nagrinėdama šių sąskaitų klausimą Komisija atsižvelgs į šį pagrindinį elementą, ypatingą dėmesį skirdama tam, kad būtų užtikrintas jo tinkamumas MVĮ. Individualios mokymosi sąskaitos taip pat galėtų padėti užtikrinti, kad per ekonomikos nuosmukį mokymui būtų skiriama pakankamai lėšų. Jose galima kaupti teises į mokymą ilgesniais laikotarpiais, kad teisėmis būtų galima naudotis sulėtėjusios ekonominės veiklos laikotarpiais, pvz., sutrumpinto darbo laiko laikotarpiais, kai turima daugiau laiko mokymui. Taip užkertamas kelias įgūdžių praradimui dėl nesavanoriško neveiklumo ir padedama įgyti įgūdžių, kurių žmonėms reikia norint sėkmingai pakeisti darbą. 9 veiksmas. Individualių mokymosi sąskaitų iniciatyva Komisija įvertins, kaip Europos iniciatyva dėl individualių mokymosi sąskaitų gali padėti išspręsti problemas, susijusias su darbingo amžiaus suaugusiųjų galimybėmis mokytis, ir suteikti jiems galimybių sėkmingai valdyti pokyčius darbo rinkoje. Komisija taip pat įvertins, kurios įgalinančios paslaugos ir kiti veiksniai gali padėti naudotis individualiomis mokymosi sąskaitomis. Tai galėtų būti orientavimas, patvirtinimas ir mokymo pasiūlymų kokybės skaidrumas, taip pat mokymosi atostogų sąlygos. Šioje veikloje Komisija plačiai konsultuosis su valstybėmis narėmis, socialiniais partneriais ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais.

3.2.Mokymosi rezultatų vertinimas. Mikrokredencialai Darbuotojams suteikiant daugiau galimybių kelti kvalifikaciją ir persikvalifikuoti visą gyvenimą, taip pat reikia užtikrinti, kad visa mokymosi patirtis būtų tinkamai vertinama. Vis dažniau darbuotojai dalyvauja pritaikytuose trumpalaikiuose mokymuose ir tai turi būti pripažinta. Tokius kursus gali siūlyti įvairūs švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai (pvz., aukštojo mokslo įstaigos, profesinio mokymo paslaugų teikėjai, mokslinių tyrimų organizacijos, pramonės įmonės, socialiniai partneriai, prekybos, pramonės ar amatų rūmai, pilietinės visuomenės organizacijos). Mikrokredencialai leidžia pripažinti tokių trumpų kursų rezultatus, dažnai skaitmeninėje srityje, ir tuos rezultatus užfiksuoti. Taip galima padidinti skirtingų švietimo krypčių / sistemų tarpusavio sąsajas ir užtikrinti didesnį lankstumą. Mikrokredencialai gali padėti geriau pritaikyti mokymąsi prie individualių poreikių ir taip skatinti naujoviškesnį ir įtraukesnį požiūrį, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas patekti į darbo rinką ir keisti darbą. Be to, mikrokredencialai gali padėti sudaryti palankesnes sąlygas tolesniam mokymuisi, nes juos galima sukaupti ir gauti didesnius kredencialus, taip sudarant sąlygas kaupti mokymosi rezultatus per tam tikrą laiką ir įvairiose institucijose, sektoriuose ir valstybėse narėse, taip pat internetu, naudojantis e. mokymosi programomis. Tačiau iki šiol nėra Europos standartų, kuriais būtų remiama mikrokredencialų kokybė, skaidrumas ir įsisavinimas visoje ES. 10 veiksmas. Europinis požiūris į mikrokredencialus Komisija pasiūlys naują iniciatyvą mikrokredencialų kokybei, skaidrumui ir taikymui visoje ES remti. Visų pirma ji: ·kartu su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais (valstybiniais ar privačiais švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais, socialiniais partneriais, prekybos rūmais, darbdaviais) parengs Europos standartus, kuriuose bus nustatyti būtiniausi kokybės ir skaidrumo reikalavimai. Tai padidins pasitikėjimą mikrokredencialais ir palengvins jų perkeliamumą ir pripažinimą visoje ES; ·diskutuodama su nacionalinėmis už kvalifikacijas atsakingomis institucijomis išnagrinės galimybę įtraukti mikrokredencialus į kvalifikacijų sandaras; ·sudarys palankesnes sąlygas saugoti ir darbdaviams pateikti mikrokredencialus, gautus naudojantis Europass ir jos skaitmeniniais kredencialais. Ši iniciatyva, be kita ko, grindžiama 2012 m. Tarybos rekomendacijos dėl neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo vertinimo rezultatais, kurie skelbiami kartu su šia Įgūdžių darbotvarke. Ivana yra patyrusi prekybos centro sandėlio vadybininkė. Nauja programinė įranga suteikia galimybę sumažinti atliekų kiekį, jei ji ir jos darbuotojai sugebėtų išmokti ta programine įranga naudotis. Po trumpų tikslinių mokymų, kurį parengė jos pramonės federacija, Ivanai bus suteiktas mikrokredencialas, patvirtinantis jos naujus įgūdžius, kuriuos ji galės naudoti dirbdama pas dabartinį ar būsimą darbdavį. 3.3.Supažindinimas su įgūdžiais – naujoji Europass platforma Kai asmuo turi pažymėjimą, patvirtinantį jo įgūdžius, jis turi turėti galimybę apie juos pranešti, kai ieško darbo ar nori toliau mokytis. Naujos technologijos atveria galimybių informuoti apie įgūdžius ne tik tradiciniuose gyvenimo aprašymuose, taip pat žmonėms suteikti mokymosi ir darbo galimybių. Kartu su Įgūdžių darbotvarke pristatytas naujasis Europass, kuris tapo ES internetine priemone, skirta padėti žmonėms veiksmingai informuoti apie savo įgūdžius bei kvalifikaciją ir aktyviai padėti jiems rasti darbą arba pasinaudoti mokymosi galimybėmis. Šioje platformoje visomis oficialiosiomis ES kalbomis suteikiama nemokamų priemonių ir informacijos besimokantiems asmenims, darbuotojams ir darbo ieškantiems asmenims, kad jie galėtų valdyti kiekvieną savo karjeros ir mokymosi etapą. 11 veiksmas. Naujoji Europass platforma Naujoji Europass platforma padės žmonėms valdyti savo karjerą sparčiai kintančioje darbo rinkoje. Modernizavus priemones ir informaciją apie mokymąsi ir darbą Europoje, patobulinta priemonė suteiks galimybę: ·padėti naudotojams įvertinti ir aprašyti savo įgūdžius ir informuoti mokymo paslaugų teikėjus ir darbdavius apie savo kvalifikaciją ir patirtį, kad galėtų žengti kitą žingsnį, susijusį su mokymu ar darbu; ·pasiūlyti Europass naudotojams atitinkamas darbo vietas (per EURES ir darbo vietų portalus EURAXESS) ir mokymosi galimybes; ·pasinaudoti su įgūdžiais susijusios informacijos rinkimu, kad būtų teikiama tikslinė informacija apie įgūdžių tendencijas ir poreikius naudotojams, kai jie planuoja keisti karjerą arba persikelia į kitą šalį; ·sudaryti sąlygas švietimo ir mokymo įstaigoms išduoti skaitmeninius diplomus ir pažymėjimus besimokantiems asmenims visos Europos skaitmeniniu formatu „Europass Digital Credentials“, taip skatinant lengvesnį pripažinimą; ·remti paspartintą pripažinimo procesą ir taip padėti mažinti administracinę naštą ir sukčiavimą, paremiant automatinį darbdavių ir mokymo paslaugų teikėjų teikiamą kvalifikacijos patvirtinimą; taip pat ·remti teisėtai gyvenančius migrantus, kad jie galėtų pristatyti savo įgūdžius bei kvalifikaciją, taip pat sudaryti palankesnes sąlygas jų pripažinimui teikiant geresnę informaciją. ES trečiųjų šalių piliečių įgūdžių nustatymo šablonas, kuriuo šiuo metu naudojamasi priėmimo centruose ir kuriuo naudojasi prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių integracijai vadovaujančios ir remiančios organizacijos, bus susietas su naujuoju Europass. Baigusi vidurinę mokyklą Daniela dirbo automobilių mechanike įvairiose darbo vietose; dabar ji nežino, kokią tolesnę karjeros kryptį pasirinkti. Pasinaudodama naujuoju Europass Daniela gali sukurti asmeninį Europass profilį, kuriame būtų fiksuojami visi jos įgūdžiai bei patirtis ir saugomi jos diplomai ir pažymėjimai. Europass platformoje Danielai bus pasiūlytas darbas ir kursai; ji galės susipažinti su informacija apie profesinio orientavimo paslaugas, kurios teikiamos netoliese, taip pat su informacija apie studijas ir darbą visoje ES. 4.Plataus užmojo įgūdžių tikslų nustatymas Pasinaudodama šia darbotvarke Komisija nustato naują dinamišką požiūrį į įgūdžių politiką ES lygmeniu, kuriuo siekiama orientuoti valstybes nares ir padėti joms įgyvendinti dvejopą pertvarką, taip pat užtikrinti atsigavimą nuo COVID-19 pandemijos socialinių ir ekonominių padarinių. Kad mokymasis visą gyvenimą visiems būtų sėkmingas, jis turi tapti realybe Europoje, kiekvienoje valstybėje narėje ir kiekviename regione. Siekdama rezultatų ir atsižvelgdama į ekonomikos atsigavimo ir spartesnių pokyčių nulemtą pagreitį, Komisija siūlo nustatyti esamais rodikliais grindžiamus kiekybinius tikslus, kurie turi būti stebimi iki 2025 m. Visų pirma turime gerokai padidinti besimokančių suaugusiųjų dalį – tik taip galima užtikrinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi. Be to, siekdama užtikrinti, kad ekonomikos atsigavimas ir dvejopa pertvarka būtų socialiai teisingi, Komisija taip pat siūlo aiškius žemos kvalifikacijos suaugusiųjų ir bedarbių dalyvavimo mokymosi procese tikslus. ®Iki 2025 m. ES kasmet turėtų mokytis 120 mln. suaugusiųjų. Tai 50 proc. suaugusių gyventojų ir apie 540 mln. mokymo renginių šiai grupei per penkerių metų laikotarpį. ®Iki 2025 m. mokymosi programose kasmet turėtų dalyvauti 14 mln. žemos kvalifikacijos suaugusiųjų ES. Tai 30 proc. šios grupės asmenų ir apie 60 mln. šiai grupei skirtų mokymo renginių per penkerius metus. Šio rodiklio stebėsena kartu su šiame komunikate nustatytais veiksmais taip pat padės sumažinti žemos kvalifikacijos suaugusiųjų dalį, kuri yra 22 proc. (2019); šioje srityje Europa atsilieka nuo kitų pasaulinių konkurentų. ®Iki 2025 m. 2 mln. (arba vienas iš penkių) darbo ieškančių asmenų turėtų turėti nesenos mokymosi patirties. Tai maždaug 40 mln. šiai grupei skirtų mokymosi renginių per penkerių metus.

Kalbant apie mokymosi turinį, reikės labai įvairių įgūdžių, kad būtų užtikrintas ekonomikos atsigavimas, o dvejopa pertvarka būtų sėkminga. Dėl COVID-19 pandemijos įvestų izoliavimo priemonių skaitmeniniai įgūdžiai tapo labai svarbūs darbui, mokymuisi ir socialinei sąveikai. Todėl ketvirtasis tikslas, kurį reikia stebėti, yra suaugusiųjų, turinčių bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, dalis. ®Iki 2025 m. bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turėtų turėti 230 mln. suaugusiųjų, t. y. 70 proc. suaugusių ES gyventojų. Žalioji pertvarka turi būti teisinga, ją įgyvendinant ypatingas dėmesys turi būti skiriamas didžiausią poveikį patiriantiems darbuotojams ir regionams. Siekiant šio tikslo įgūdžiai yra labai svarbūs. Šiuo metu nėra jokių kiekybinių žaliųjų įgūdžių rodiklių. Komisija parengs tokius rodiklius (6 veiksmas). Valstybės narės, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, socialiniai partneriai, įmonės, besimokančiųjų atstovai ir visi atitinkami suinteresuotieji subjektai raginami per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą aptarti, kaip pasiekti šiuos tikslus. Pažanga siekiant tikslų bus reguliariai stebima įgyvendinant Europos semestrą. Apie pažangą bus skelbiama metinėje bendroje užimtumo ataskaitoje ir į ją bus atsižvelgiama rengiant labiau specializuotas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas dėl įgūdžių, švietimo ir mokymo. Kai įmanoma, Komisija stebės tikslus pagal lytį, geografines vietoves ir pažeidžiamas grupes, taip pat žemos kvalifikacijos asmenis ir bedarbius, pvz., neįgaliuosius. Rodikliai 2025 m. tikslai Dabartinis lygis (naujausi duomenys) Padidėjimas (proc.) 25–64 m. suaugusiųjų, dalyvavusių mokymosi programose per 12 mėnesių laikotarpį, dalis

(proc.) 50 % 38 % (2016 m.) +32 % 25–64 metų amžiaus žemos kvalifikacijos suaugusiųjų mokymasis per pastaruosius 12 mėnesių (proc.) 30 % 18 % (2016 m.) +67 % Neseniai mokymosi patirtį įgijusių 25–64 m. amžiaus suaugusiųjų bedarbių dalis (proc.) 20 % 11 % (2019 m.) +82 % 16–74 metų amžiaus suaugusieji, turintys bent pagrindinių skaitmeninių įgūdžių (proc.) 70 % 56 % (2019 m.) +25 % Be to, reikėtų toliau didinti profesinio mokymo programose dalyvaujančių asmenų judumo galimybes visoje ES, kaip siūloma naujoje programoje „Erasmus +“ ir paskelbta Tarybos rekomendacijoje dėl profesinio mokymo, kurioje Komisija siūlo padidinti profesinio mokymo programose dalyvaujančių asmenų judumą ES nuo 6 iki 8 proc. 5.Investicinių galimybių įgyvendinimas Norint iki 2025 m. pasiekti šiuos plataus užmojo tikslus, reikia daug privačiojo ir viešojo sektorių investicijų sutelkti į įgūdžius. Bendras suaugusiųjų mokymosi tikslas siektų maždaug 48 mlrd. EUR papildomų investicijų per metus. Be to, Įgūdžių darbotvarkei įgyvendinti taip pat reikės papildomo finansavimo, kad būtų užtikrintas įvairių veiksmų įgyvendinimas ES, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis. 5.1.ES biudžetas investicijoms į žmogiškąjį kapitalą remti ir skatinti Komisijos pasiūlyme dėl priemonės „Next Generation EU“ numatyti dideli ištekliai įgyvendinant svarbią biudžeto iniciatyvą, skirtą ekonominėms ir socialinėms krizės pasekmėms šalinti. Komisija užtikrins, kad jos priemonės būtų tinkamai naudojamos investicijoms į žmogiškąjį kapitalą remti ir skatinti, lyčių lygybei ir įtraukumui propaguoti. Valstybės narės bus skatinamos naudoti ES finansinius išteklius, kad įgyvendintų nacionalines darbo jėgos perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo programas. Trumpuoju laikotarpiu pagal programą REACT-EU (finansavimo šaltinis – priemonė „Next Generation EU“ ir pasiūlymas dėl pritaikytos dabartinės 2020 m. finansinės programos) sanglaudos politikos finansavimui 2020–2022 m. laikotarpiu bus skirta 55 mlrd. EUR. Tai sudarys sąlygas Europos socialiniam fondui skirti papildomą finansavimą kvalifikacijos kėlimo galimybėms, susijusioms žaliąja ir skaitmenine pertvarka. Be to, Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, kuriai skirta 560 mlrd. EUR dotacijų ir paskolų, valstybėms narėms suteikia daug galimybių finansuoti kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo veiksmus. 2020 m. Komisijos pasiūlyme dėl konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų daugiausia dėmesio skirta neatidėliotinoms priemonėms, kuriomis siekiama sušvelninti socialinį ir ekonominį pandemijos poveikį, ir nustatytiems įgūdžiams, švietimui ir mokymui, kaip trumpalaikiam 22 valstybių narių prioritetui. Nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, kuriuos valstybės narės parengs, kad gautų finansavimą pagal šią priemonę, įgūdžiai turėtų atsispindėti kaip programavimo prioritetas. 2021–2027 m. laikotarpiu „Europos socialinis fondas +“, kurio siūlomas biudžetas – 86 mlrd. EUR, išliks svarbiu finansavimo šaltiniu nacionalinei kvalifikavimo kėlimo ir perkvalifikavimo veiklai. Be to, siūlomi 24,6 mlrd. EUR pagal programą „Erasmus +“ padės užtikrinti įgūdžių ugdymą ir finansuoti kai kuriuos iš pirmiau nurodytų veiksmų, pavyzdžiui, Europos universitetų tinklo iniciatyvą, profesinės kompetencijos centrus ir sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planus. Programa „Erasmus +“ taip pat gali padėti gerokai padidinti fizinį ir virtualų judumą mokymosi tikslais visoje ES, o tai atveria naujų mokymosi galimybių, kurios gali būti neprieinamos savo šalyje. Programai „Europos horizontas“ teks svarbus vaidmuo užtikrinant pramonės ir MVĮ atsigavimą, visų pirma įgyvendinant dvejopą pertvarką, taip pat remiant universitetus, mokslo darbuotojus ir padedant užtikrinti protų apykaitą bei judumą. Pagal naująją Skaitmeninės Europos programą bus investuojama į akademinės pasiūlos skaitmeninėse srityse plėtojimą, taip pat į specializuoto mokymo galimybes tokiose srityse kaip duomenys, kibernetinis saugumas ir dirbtinis intelektas, siekiant spręsti dabartinio šių specialistų trūkumo problemą.