(5)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(6)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(7)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(8)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Jungtinės Karalystės regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Jungtinėje Karalystėje toliau didės. Dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 30 d. Jungtinė Karalystė pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą, o 2020 m. gegužės 7 d. – 2020 m. konvergencijos programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Jungtinei Karalystei taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir skolos taisyklė. 2018 m. liepos 13 d. Taryba rekomendavo Jungtinei Karalystei užtikrinti, kad 2019–2020 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalusis augimas neviršytų 1,6 % – tai atitiktų 0,6 % BVP metinį struktūrinį koregavimą. Bendrame Komisijos vertinime patvirtinama, kad esama rizikos, kad 2019–2020 m. ir 2018–2019 m. bei 2019–2020 m. (vertinant kartu) bus labai nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. 2019–2020 m. galutiniai duomenys bus pateikti 2020 m. rudenį;

(12)2019–2020 m. konvergencijos programoje Vyriausybė planuoja nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 2,2 % BVP deficito 2019–2020 m. iki 2,5 % BVP deficito 2020–2021 m. Numatoma, kad 2021–2022 m. deficitas padidės iki 3,1 % BVP, o iki 2024–2025 m. sumažės iki 2,4 % BVP. 2019–2020 m. konvergencijos programoje numatoma, kad iki 83,2 % BVP įverčio 2019–2020 m. sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2020–2021 m. sumažės iki 82,9 %. Tačiau makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos tos biudžeto projekcijos, nebeatrodo realistiškas, nes jame neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos ekonominį poveikį. Programoje pateiktose prognozėse taip pat neatsižvelgiama į priemones, apie kurias Jungtinė Karalystė paskelbė reaguodama į COVID-19 pandemiją. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją, Jungtinė Karalystė ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Į konvergencijos programos projekcijas šios priemonės neįtrauktos, tačiau Komisijos prognozėje į jas atsižvelgta. Biudžetinės priemonės sudaro apie 5,5 % BVP ir apima paramą darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims ir įmonėms, taip pat socialines priemones. Be to, Jungtinė Karalystė paskelbė apie priemones, kurios, nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės palaikyti įmonių likvidumą. Šios priemonės apima paskolų garantijas (apie 16 % BVP). Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Jungtinės Karalystės valdžios sektoriaus balansas bus −10,7 % BVP 2020–2021 m. ir −6,2 % BVP 2021–2022 m. Numatoma, kad valdžios sektoriaus skolos santykis pasieks 102,5 % BVP 2020–2021 m. ir 100,2 % BVP 2022 m. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama konvergencijos programa, neatsižvelgiama į COVID-19 pandemijos poveikį, todėl jame pateiktos skolos ir deficito projekcijos labai skiriasi nuo Komisijos projekcijų;

(15)dėl 2020–2021 m. numatomo Jungtinės Karalystės 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)dėl dabartinės COVID-19 krizės atsirado ekonominės ir socialinės politikos iššūkių, kurie neturi precedento kelis pastaruosius dešimtmečius. Numatoma, kad nedarbas išaugs beveik 3 proc. punktais iki 6,7 % 2020 m. ir šiek tiek sumažės iki 6 % 2021 m., palyginti su 3,8 % 2019 m. Jungtinės Karalystės Vyriausybė ėmėsi neatidėliotinų priemonių neigiamiems sukrėtimo padariniams sušvelninti. Tiesioginės fiskalinės paramos dydis priklausys nuo paklausos, tačiau ji gali sudaryti apie 110 mlrd. GBP (5,5 % BVP), o ją papildo 330 mlrd. GBP (16 % BVP) banko paskolų kredito garantijos. Siekiant apsaugoti užimtumą pradėtos taikyti sutrumpinto darbo laiko sistemos, taip pat nustatytos savarankiškai dirbančių asmenų rėmimo priemonės. Laikinai pagerinta universaliojo kredito avansų aprėptis ir teisė į juos, o pagrindinė teisė į universalųjį kreditą laikinai pratęsta dvylikai mėnesių. Vietos valdžios institucijos taip pat turi gauti papildomą vienkartinį finansavimą ekonomiškai pažeidžiamiems asmenims ir namų ūkiams remti. Vyriausybė taip pat paskelbė trijų mėnesių būsto savininkų, patiriančių sunkumų dėl koronaviruso, hipotekos mokėjimų moratoriumą;

(17)siekdamas pagerinti įmonių finansinę būklę, Anglijos bankas du kartus sumažino bankų palūkanų normą (iš viso nuo 0,75 % iki 0,1 %), iki 0 % sumažino Jungtinės Karalystės anticiklinio kapitalo rezervo normą, nukrypdamas nuo ankstesnio plano, kad iki 2020 m. gruodžio mėn. ji sudarytų 2 %, iki 645 mlrd. GBP išplėtė savo obligacijų pirkimo programą ir padidino savo paramą komercinių bankų skolinimui realiajai ekonomikai kartu su Vyriausybės paskolų garantijomis. Vyriausybė tam tikriems sektoriams pasiūlė metus trunkantį įmonėms nustatytų tarifų mokėjimo moratoriumą, PVM mokėjimo atidėjimą ir pinigines dotacijas smulkioms įmonėms. Likvidumo parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), nesiekiančioms tam tikros apyvartos ribos, taip pat buvo teikiama garantijų ir mišrių dotacijų forma pagal valstybės pagalbos schemą „Coronavirus Business Interruption Loan Scheme“, naudojant įvairius verslo finansavimo produktus, pavyzdžiui, atnaujinamąsias kredito priemones ir kitus produktus, be kita ko, terminuotąsias paskolas. Be to, visų ekonomikos sektorių MVĮ, o ir stambioms įmonėms taikoma bendra likvidumo užtikrinimo schema, kuri galėtų apimti paramą investicijoms. Rengiant ir įgyvendinant šias priemones reikia atsižvelgti į bankų sektoriaus atsparumą;

(18)COVID-19 pandemija atskleidė Jungtinės Karalystės sveikatos sistemos pasirengimo ir pajėgumo reaguoti į tokius protrūkius trūkumus, visų pirma susijusius su infrastruktūra, personalu ir reikmenimis. Todėl visoje Jungtinėje Karalystėje COVID-19 pacientams buvo skubiai įrengtos laikinos lauko ligoninės. Šalies gamybos pramonė paraginta pakeisti savo gamybos linijas, kad siekiant patenkinti numatomą paklausą būtų skubiai pagaminta papildomos medicinos įrangos, pvz., ventiliatorių. COVID-19 krizė dar labiau išryškino esamą sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumą. Norint valdyti panašias krizes ateityje, visoje Jungtinėje Karalystėje reikia investuoti į sveikatos priežiūros sistemą, įskaitant veiksmingas ir tinkamais ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones. Šiomis investicijomis turėtų būti siekiama suteikti būtiną įrangą, infrastruktūrą bei reikiamą kvalifikuotą darbo jėgą ir apskritai pajėgumą teikti visas numatomas įprastas sveikatos priežiūros paslaugas kartu su COVID-19 ar panašiomis infekcinėmis ligomis sergančių pacientų priežiūra;

(19)tikėtina, kad dabartinė krizė turės didesnį poveikį pažeidžiamiausiems asmenims, todėl didės skurdas. Nepaisant rekordiškai mažo nedarbo, skurdo ar socialinės atskirties rizika didėjo dar prieš krizę. Taip pat didelis dirbančiųjų ir vaikų skurdas. Socialinių išmokų mažinimas ir reformos gali pakenkti dideliam Jungtinės Karalystės mokesčių ir socialinių išmokų sistemos pajėgumui sumažinti skurdą. Būtų galima didinti paramą pažeidžiamiausiems asmenims, įskaitant skurstančius vaikus, ypač atsižvelgiant į tai, kad numatoma, jog dėl krizės dar labiau išaugs pajamų nelygybė;

(20)didelis iššūkis Jungtinei Karalystei tebėra pagerinti darbo našumą. Jungtinėje Karalystėje našumas per valandą yra gerokai mažesnis nei daugelyje kitų išsivysčiusios ekonomikos šalių ir vos didesnis nei prieš finansų krizę. BVP augimą skatino užimtumo augimas, bet našumas pastaruoju metu beveik nedidėjo. Nepaisant įtampos darbo rinkoje, Jungtinės Karalystės darbo našumas nuo 2018 m. pradžios iš esmės nekito. Realusis darbo užmokestis taip pat didėjo lėtai. Daugelis Jungtinės Karalystės regionų yra santykinai nepasiturintys, o investicijų į įgūdžius ir infrastruktūrą lygis yra palyginti žemas. Žemos kvalifikacijos darbuotojų ribotos karjeros perspektyvos neigiamai veikia ir našumą, ir skurdą. Ši padėtis nesikeis ir netgi gali dar labiau paaštrėti atsižvelgiant į COVID-19 krizę. Pastaroji pandemija taip pat kelia didelių iššūkių Jungtinės Karalystės švietimo ir mokymo sistemoms, visų pirma dėl nuotolinio mokymosi ir skirtingų galimybių užsiimti struktūriniu mokymusi. Todėl padidinti našumą būtų galima sprendžiant plačias problemas, kaip antai mažos investicijos į įrangą, infrastruktūrą ir mokslinius tyrimus ir plėtrą, taip pat įgūdžių, visų pirma pagrindinių ir techninių įgūdžių, stoka. Jungtinė Karalystė siekia daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas ir gerinti esamų technologijų naudojimą visoje ekonomikoje;

(21)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Jungtinėje Karalystėje nuolat jaučiamas būsto stygius. Atsiranda pajėgumų apribojimų, o gyvenamųjų namų statybų apimtis atsilieka nuo to, kas būtina numatomai paklausai patenkinti. Naujiems būstams skiriamos žemės kiekį ir vietos pasirinkimą varžo griežtas žemės rinkos reguliavimas, ypač aplink didmiesčius ir miestus. Statybos sektorius tebėra labai svarbus siekiant aprūpinti būstu, taip pat siekiant būsimų energijos vartojimo efektyvumo ir klimato tikslų, nors buitiniam šildymui suvartojamos energijos kiekį mažinti sudėtinga dėl esamų būstų senumo ir lėto jų pakeitimo. Po kelių dešimtmečių per mažų viešųjų investicijų Vyriausybė pradeda spręsti nepakankamos infrastruktūros problemą. Padaryta vilčių teikianti pažanga investuojant į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, o energetikos sektoriuje gerokai sumažintas išmetamųjų teršalų kiekis. Tačiau pereinant prie poveikio klimatui neutralumo visoje ekonomikoje vis dar yra iššūkių. Jungtinės Karalystės kelių, geležinkelių ir oro transporto tinklai naudojami beveik visu pajėgumu, todėl didėja spūstys ir oro tarša. Jungtinė Karalystė siekia pirmauti naudojant netaršias transporto priemones, tačiau didžioji geležinkelių tinklo dalis dar nėra elektrifikuota. Nors šviesolaidinių tinklų aprėptis Jungtinėje Karalystėje vis dar nedidelė, konkurencija šioje rinkoje didėja, nes Vyriausybė labai didina viešąją paramą tokiems tinklams diegti. Tačiau, be tokių investicijų į skaitmeninę infrastruktūrą, reikia geresnių skaitmeninių įgūdžių, nes Jungtinėje Karalystėje jaučiamas struktūrinis IT specialiųjų įgūdžių deficitas;

(22)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per Europos semestrą iki pereinamojo laikotarpio pabaigos;

(23)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Jungtinė Karalystė prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

(24)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Jungtinės Karalystės ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šalies ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Jungtinė Karalystė ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai Jungtinės Karalystės fiskalinei ir socialinei bei ekonominei politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;