LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 318/50

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Ekonomikos krizės, švietimo ir darbo rinkos (nuomonė savo iniciatyva)

2011/C 318/08

Pranešėjas Mário SOARES

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2011 m. sausio 20 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Ekonomikos krizės, švietimo ir darbo rinkos.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. birželio 27 d. priėmė savo nuomonę.

473-iojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje liepos 13–14 d. (liepos 14 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1. Rekomendacijos

Valstybės narės raginamos

— užtikrinti, kad priemonės, skirtos įveikti ekonomikos krizę ir padengti valstybės garantuotas skolas, nekeltų pavojaus viešajam investavimui į švietimą ir mokymą;

— nustatant savo vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslus, atkreipti ypatingą dėmesį į viešąsias investicijas į švietimą, mokslinius tyrimus ir profesinį mokymą, kad šiose srityse būtų užtikrintas investicijų tęstinumas ir augimas;

— atkreipti dėmesį į poreikį gerinti moksleivių gimtosios kalbos mokymą ir mokyti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų;

— gerinti išankstinį konsultavimą studijų ir karjeros klausimais atsižvelgiant į darbo rinkos poreikius;

— skatinti verslumą visais švietimo lygmenimis;

— skatinti veiksmingai taikyti Europos kvalifikacijų sandarą ir vystyti nacionalines kvalifikacijų sistemas;

— kurti papildomas mokymo galimybes mokyklos nebaigusiems asmenims ir žemos kvalifikacijos darbuotojams neužmirštant ir skaitmeninių priemonių;

— gerbti žmogaus teisę į kokybišką su darbu susijusį mokymą neatsižvelgiant į asmens kvalifikacijas ar sutarties tipą;

— vystyti skirtingose mokymo (formaliojo ir neformaliojo švietimo) įstaigose ir darbo metu įgytos kvalifikacijos pripažinimo, patvirtinimo ir sertifikavimo sistemas;

— naudotis Europos fondais, ypač Europos socialiniu fondu, švietimui ir mokymui remti;

— remti profesinio integravimo programas ir skatinti vyriausybes bei įmones taikyti šias priemones siekiant sukurti pastovias darbo vietas;

— pagarbiau vertinti mokytojo profesiją skatinant pagarbą švietimui, skatinant mokytojus nuolat mokytis, gerinant jų darbo sąlygas didinant jų darbo užmokestį.

2. Įžanga

2.1 2008 m. prasidėjusi finansų krizė sukėlė didžiausią nuo ketvirtojo dešimtmečio ekonomikos krizę ir didžiausią po Pirmojo pasaulinio karo BVP nuosmukį. Europą apėmusios ekonomikos ir socialinės krizės padariniai sunkūs: tūkstančiai įmonių, ypač MVĮ, uždaromos, didėja nedarbas, mažėja darbo užmokestis, mažinamas socialinės apsaugos sistemai skirtas biudžetas, didėja vartojimo mokesčiai, kyla būtiniausių prekių kainos, didėja skurdas ir socialinė atskirtis.

2.2 Šios nuomonės paskirtis – ne tiek išnagrinėti krizės priežastis, kiek pabrėžti, kokį žalingą poveikį visuomenės struktūrai krizė turėjo ir tebeturi, ir pasiūlyti keletą strategijų, kurias būtina įgyvendinti norint sumažinti jos poveikį ir panaikinti padarinius.

2.3 Nuomonėje bus kalbama apie tai, kad kovojant su krize svarbų vaidmenį atlieka švietimas ir mokymas, apie ryšius tarp švietimo (mokymo) ir darbo, jaunimo integravimą į darbo rinką, su darbuotojų mokymu susijusius įmonių poreikius bei atsakomybę ir apie deramų aukštos kokybės darbo vietų propagavimą.

2.4 Be to, šioje nuomonėje nurodoma, kad, siekiant išsaugoti Europos socialinį modelį, būtinos bendros visos visuomenės pastangos, rodančios jos kūrybingumą ir solidarumą.

3. Bendrosios pastabos

3.1 Nagrinėjant šį klausimą ypač svarbios keturios Europos Komisijos neseniai parengtos iniciatyvos:

— „Naujų įgūdžių ir darbo vietų darbotvarkė. Europos pastangos kiekvienam suteikti darbą“ (1), kurioje nustatyti šie prioritetai stengiantis iki 2020 m. pasiekti, kad 20–64 amžiaus grupės užimtumas būtų 75 proc.: geresnis darbo rinkų veikimas, kvalifikuotesnė darbo jėga, geresnė darbo vietų kokybė ir geresnės darbo sąlygos, tvirtesnė darbo vietų kūrimo ir darbo jėgos paklausos skatinimo politika (2);

— iniciatyva „Judus jaunimas“ (3), skirta jaunimo potencialui išlaisvinti, kad Europos Sąjungos ekonomikos augimas būtų pažangus, tvarus ir integracinis (4);

— komunikatas „Mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimas – vienas svarbiausių Europos 2020 darbotvarkės tikslų“ (5), kuriame vertinama, kokį poveikį mokyklos nebaigimas turi asmenims, visuomenei ir ekonomikai, apibendrinamos šio reiškinio priežastys ir smulkiai aprašomos dabartinės bei ateityje šioje srityje taikytinos Europos priemonės;

— Europos kvalifikacijų sandara, kuria siekiama sudaryti sąlygas lengviau palyginti nacionalines švietimo sistemas ir tokiu būdu padėti pasiekti didesnį judumą mokymosi tikslais ir Europos lygmens žinių, įgūdžių ir gabumų pripažinimą.

Visuose šiuose dokumentuose švietimo ir mokymo sektoriai ir darbo rinka raginami glaudžiau bendradarbiauti. Šiai nuostatai pritaria ir EESRK.

3.1.1 Komitetas taip pat nurodo, kad 2012 m. Komisija planuoja paskelbti iniciatyvą „ES gebėjimų panorama“, kurios tikslas – užtikrinti didesnį skaidrumą darbo ieškantiems ir dirbantiems asmenims, įmonėms ir (arba) valdžios institucijoms. Su šia panorama bus galima susipažinti internetu. Joje bus pateikta įgūdžių paklausos ir pasiūlos prognozė iki 2020 m., kurią parengti padės nacionalinės įstaigos, kurios prognozuoja, kaip darbo rinka vystysis ateityje.

3.1.2 Taip pat reikėtų pabrėžti Europos sektorių tarybų, kaip forumo, kuriame socialiniai partneriai gali nagrinėti darbuotojų įgūdžius ir darbo rinkos poreikius, svarbą. Tai priemonė keitimuisi informacija ir gerąja praktika, kurią anksčiau teikė kiekvienos šalies tarybos arba stebėsenos centrai (6), paspartinti.

3.2 Ekonomikos krizė ir darbo rinka

3.2.1 Finansų ir ekonomikos krizės poveikis darbo rinkai katastrofiškas. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) duomenimis, 2010 m. visame pasaulyje buvo apie 250 mln. bedarbių, o nedarbo lygis tais metais išaugo nuo 5,7 proc. iki 6,2 proc. Be to, kartu su nedarbu daugelyje šalių blogėjo darbo vietų kokybė ir mažėjo darbo vietų garantija.

3.2.2 Eurostato duomenimis, 2011 m. sausio mėn. visuotinis nedarbo lygis euro zonoje buvo 9,9 proc., o 27-iose ES valstybėse narėse – 9,5 proc., t. y. euro zonoje nedirbo 15 775 mln. žmonių, o 27-iose ES valstybėse 23 048 mln. žmonių, iš kurių beveik 5 mln. nedirba ilgą laiką.

3.2.3 Nuo 2008 m. pabaigos iki 2011 m. vasario mėn. nedarbo lygis 27-iose ES valstybėse narėse išaugo nuo 7,7 iki 9,5 proc. (vyrų nedarbas nuo 6 iki 9,5 proc., moterų – nuo 7,5 iki 9,6 proc., o jaunimo – nuo 19,7 iki 20,4 proc.).

3.2.4 Tačiau šie skaičiai nerodo, kad tarp valstybių narių būtų didelių skirtumų (rodikliai svyruoja nuo 4,3 proc. Nyderlanduose iki 20,5 proc. Ispanijoje), ir jie nedaug pasako apie kai kurias nukentėjusias grupes (imigrantus ir vyresnio amžiaus darbuotojus).

3.2.5 Jaunimo nedarbas 15–25 metų amžiaus grupėje sudaro 20,4 proc., vien tik nuo pirmųjų keturių 2008 m. mėnesių iki 2009 m. pirmojo ketvirčio jis padidėjo 4 procentiniais punktais. Be to, ilgalaikis nedarbas šioje amžiaus grupėje nuo 2009 m. pavasario išaugo beveik 30 proc. ir tarp 5,2 mln. ilgalaikių bedarbių yra 1,2 mln. jaunuolių.

3.2.6 Tikimybė mažą darbo užmokestį gaunantiems darbuotojams (paprastai turintiems mažiau įgūdžių) prarasti darbo vietą yra du ar tris kartus didesnė nei geriau apmokamiems darbuotojams.

3.2.7 Jaunimui tai irgi turi didesnį poveikį (nepaisant to, kad jis labiau kvalifikuotas), nes atrodo, kad jaunimas dukart dažniau dirba už mažesnį atlyginimą nei vidutinio amžiaus darbuotojai.

3.2.8 Eurostato duomenimis (7), 2007 m. (dar iki krizės) 79 milijonams europiečių grėsė skurdas, o 32 mln. gyveno žemiau skurdo ribos. Nors dirbantiesiems skurdo pavojus mažesnis, ne mažiau kaip 17,5 mln. dirbančiųjų tinka sąvoka „skurstantys dirbantieji“ (angl. working poors) (8).

3.2.9 Naujai sukurtoms darbo vietoms būdinga mažesnė darbo vietų garantija; jaunimui tai tinka labiau nei bet kuriai kitai amžiaus grupei, tad jiems patiems ir visuomenei minėtas reiškinys turi nemažai pasekmių (pavyzdžiui, delsiama palikti tėvų namus, išlieka priklausomybė nuo tėvų, atidedami sprendimai tuoktis arba turėti vaikų) (9). Reikėtų pažymėti, kad sąvoka „prastas darbo vietos užtikrinimas“ siejama ne tiek su terminuotomis sutartimis, kiek su tuo, kaip tokiomis sutartimis piktnaudžiaujama, kai darbo jėgos poreikiai yra pripažinti faktiškai nekintančiais.

3.2.10 EESRK nuomone, pagrindinės problemos ir uždaviniai yra šie:

a) prieštaravimas tarp šiuo metu atsigaunančios ekonomikos (nors įvairiose šalyse šis atsigavimas nemažai skiriasi) ir tebeblogėjančios darbo rinkos padėties, ypač augimo, kai nesukuriamos darbo vietos. EESRK pakartoja TDO įspėjimą šiuo atžvilgiu, pateiktą naujausioje Pasaulio užimtumo ataskaitoje (10) ir neseniai vykusio jos posėdžio „Dialogas augimo ir užimtumo Europoje tema“ (11) išvadose;

b) socialinės pusiausvyros sutrikimas, kurį lėmė sunki darbo rinkos padėtis, ypač jaunimui (nors jo kvalifikacija aukštesnė nei ankstesnių kartų) ir ilgalaikiams bedarbiams;

c) Europos demografinė padėtis, ypač darbo jėgos senėjimas, galintis padidinti įgūdžių trūkumą darbo rinkoje;

d) vis sparčiau besikeičiantis darbo vietų pobūdis: Europos profesinio mokymo plėtros fondo (CEDEFOP) duomenimis, aukštos kvalifikacijos darbuotojų paklausa iki 2020 m. galėtų padidėti 16 mln., vidutinę kvalifikaciją turinčių darbuotojų – 3,5 mln., o žemos kvalifikacijos darbuotojų paklausa galėtų sumažėti 12 mln. Atotrūkis tarp kvalifikacijų didės, ypač šiose srityse: mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos, energetikos, informacinių ir ryšių technologijų, ekologiško transporto, aplinkos ir sveikatos. Besikuriančių ir prarandamų darbo vietų pobūdis vis labiau skiriasi ir bedarbiams vis sunkiau sugrįžti į darbo rinką.

3.3 Krizė ir švietimas

3.3.1 Švietimas yra priemonė siekti asmens saviraiškos, našiai dirbti, didinti socialinę sanglaudą ir gerinti gyvenimo lygį. Eurostato duomenimis, aukštesnį išsilavinimą turinčių žmonių gyvenimo trukmė ilgesnė.

3.3.2 Žemas išsilavinimo lygis susijęs su skurdu ir socialine atskirtimi, taigi pabrėžiama įtraukties politika, užtikrinanti viešųjų paslaugų (ypač švietimo ir mokymo) prieinamumą.

3.3.3 Remiantis įsitikinimu, kad Europa klestės tik tada, kai jos žmonės turės kvalifikaciją, suteiksiančią jiems galimybę prisidėti prie žinių ekonomikos (naudingos ir jiems patiems), kūrimo, strategija „Europa 2020“ įtvirtinama mintis, kad švietimą Europoje, pradedant ikimokykliniu ir baigiant aukštuoju mokslu, reikėtų tobulinti.

3.3.4 EESRK pritaria Europos Komisijos Europos skaitmeninėje darbotvarkėje išreikštam rūpesčiui, kad Europa atsilieka kurdama naujas technologijas, ir pabrėžia, kad 30 proc. europiečių niekada nesinaudojo internetu ir kad ES išlaidos informacinių ir ryšių technologijų (IRT) moksliniams tyrimams ir plėtrai sudaro tik 40 proc. JAV skiriamų lėšų. Skaitmeninio raštingumo vystymas nuo ankstyvo amžiaus yra įtraukčiai palankus veiksnys.

3.3.5 Be to, EESRK pažymi, kad ES atsilieka nuo Jungtinių Amerikos Valstijų ir Japonijos inovacijų diegimo srityje; norint pakeisti šią padėtį, būtina didinti aukštos kvalifikacijos darbuotojų skaičių, skatinti valstybių narių ir verslo investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą ir kurti glaudesnius mokslo, technologijų ir gamybos ryšius. Be to, EESRK nori atkreipti dėmesį į tai, kad sąvoka „inovacijų diegimas“ gali būti taikoma ir darbo organizavimui, ir socialinėms inovacijoms.

3.3.6 Įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, du pagrindiniai Komisijos tikslai, susiję su švietimu, yra šie:

a) mokyklos nebaigusių vaikų skaičių sumažinti iki mažiau kaip 10 proc.;

b) iki 40 proc. padidinti 30–34 metų amžiaus asmenų, įgijusių universitetinį ar lygiavertį išsilavinimą, skaičių.

3.3.7 EESRK pritaria Komisijos susirūpinimui dėl mokyklos nebaigimo; tai sudėtinis reiškinys, turintis rimtų pasekmių darbo vietų, kurių gali siekti jaunimas, kokybei; jį įmanoma išspręsti tik esant tvirtam politiniam įsipareigojimui ir taikant naujus problemos sprendimo ir veiklos metodus.

3.3.8 Pasak Komisijos, 2009 m. daugiau kaip 6 mln. jaunimo (14,4 proc. visų 18–24 metų amžiaus jaunuolių) nebaigė švietimo įstaigų (mokyklų arba profesinio mokymo įstaigų), o tik įgijo pagrindinį arba net žemesnį išsilavinimą; 17,4 proc. jų baigė tik pradinę mokyklą (12). Tai reiškia, kad vos vienu procentiniu punktu sumažinus mokyklą nebaigusių asmenų skaičiaus vidurkį, kasmet atsirastų beveik pusė milijono kvalifikuotų jaunų darbuotojų, galinčių pradėti dirbti.

3.3.9 Dar vienas svarbus aspektas, į kurį reikėtų atsižvelgti, yra kartojamų mokslo metų skaičius. 2009 m. pagal Tarptautinio moksleivių vertinimo programą (PISA) atlikto tyrimo rezultatai rodo, kad mokslo metus pradinėje mokykloje kartojo: Airijoje – 11 proc., Ispanijoje – 21 proc., o Nyderlanduose ir Portugalijoje – net 22,4 proc. mokinių. Ši tendencija būdinga ir vidurinėms bei žemesniojo lygio mokykloms, kuriose mokslo metų kartojimas svyruoja nuo 0,5 proc. Suomijoje iki 31,9 proc. Ispanijoje.

3.3.10 Eurostato 2009 m. duomenimis, Europos aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų įstaigas tais metais baigė tik 32,3 proc. absolventų. Dėl daugelyje valstybių (13) šiuo metu mažinamo biudžeto dar labiau sutriks universitetų moksliniai tyrimai ir tai turės įtakos daugeliui ekonomikos ir visuomenės sektorių (technologijų, medicinos bei socialinių ir humanitarinių mokslų).

4. Konkrečios pastabos. EESRK pasiūlymai

4.1 Švietimo skatinimas krizės laikotarpiu

4.1.1 Krizės laikotarpiu reikėtų kartoti, kad švietimas yra pagrindinė žmogaus teisė ir visuomenės gerovė, kuri turėtų būti bet kokiomis aplinkybėmis, vienodomis sąlygomis ir be jokios diskriminacijos garantuota kiekvienam. Kartu reikėtų atsižvelgti į lyčių aspektą.

4.1.2 Investicijos į švietimą neturėtų būti vertinamos kaip problema, kurią reikėtų spręsti krizės laikotarpiu, o kaip galimybė kuo sėkmingiau išbristi iš krizės. Galiausiai, siekiant paskatinti valstybes nares daugiau ir nuosekliau investuoti į švietimą, reikėtų jų paprašyti, nustatant savo vidutinės trukmės biudžeto tikslus, ypatingą dėmesį atkreipti į valstybės investicijas švietimo, mokslinių tyrimų ir profesinio mokymo srityse.

4.1.3 Taip pat svarbu pažymėti, kad švietimas yra bendra visos visuomenės atsakomybė. Mokyklos, kaip specializuotos institucijos, kuriose dirba profesionalai, negali ir neturėtų veikti atskirai; visų pirma, jos turėtų bendrauti su šeimomis, kurių vaidmuo yra itin svarbus, ir palaikyti nuolatinį dialogą su plačiąja visuomene ir ekonominiais bei socialiniais partneriais.

4.1.4 EESRK yra įsitikinęs, kad tvirtų žinių įgijimas suteikia moksleiviams didesnius prisitaikymo gebėjimus ir kad kuo žinių įgijimo procesas yra sėkmingesnis, tuo lengviau bus priimti akademinius ir profesinio gyvenimo sprendimus atsižvelgiant į rinkos poreikius.

4.1.5 Švietimo sistema visų pirma turėtų

a) padėti mokiniams suvokti gaunamą informaciją ir išmokyti juos geriausiai planuoti savo asmeninį gyvenimą bei karjerą;

b) skatinti kritinį mąstymą ir lavinti smalsumą bei verslumą, kurie padėtų imtis iniciatyvos ir spręsti problemas; mokyklų ir verslo tarpusavio sąveika šiuo požiūriu gali būti labai naudinga;

c) skiepyti mokiniams realybės jausmą, kad jie suvoktų, kokių pastangų reikia mokymuisi, ir pripažintų mokymosi naudą; įtikinti mokinius, kad mokytis verta ir kad kultūrą reikia ne tik vartoti, bet ir pažinti bei puoselėti;

d) suteikti tvirtą pagrindinį išsilavinimą, ypač, kad mokiniai gerai mokėtų gimtąją kalbą, matematiką ir turėtų kitų žinių bei įgūdžių, padėsiančių visiškai integruotis į darbo rinką visoje Europos Sąjungoje, ir konkrečiai užtikrinti, kad šiuolaikinių užsienio kalbų būtų mokoma nuo pirmųjų pradinės mokyklos metų ir padarytų žmones atviresnius mokymuisi visą gyvenimą;

e) ugdyti kiekvieno asmens kūrybinius ir estetinius gebėjimus, skatinančius atvirą požiūrį į kultūrą ir inovacijas;

f) trumpai tariant, tikslas yra ugdyti laisvas, iniciatyvias asmenybes, kurios žino savo teises ir pareigas ir sugeba imtis tinkamo darbo geriausiomis sąlygomis.

4.1.6 Tam reikalingas visapusiškesnis ir turiningesnis nei iki šiol pradinis ir nuolatinis mokytojų lavinimas. Mokymas turi įkvėpti mokytojus ir padėti jiems taikyti naujus mokymo metodus, tinkamus jiems iškilusiems uždaviniams (naujos technologijos, nauji darbo rinkos poreikiai, daugiakultūrė aplinka, kurioje daugėja mokinių iš emigrantų šeimų, ir t. t.). Valstybės narės turėtų skatinti pagarbą mokytojo profesijai, rūpintis nuolatiniu mokytojų rengimu ir stengtis gerinti mokytojų darbo sąlygas bei didinti atlyginimus.

4.1.7 Švietimas turėtų apimti visus gyvenimo etapus: ikimokyklinį, aukštąjį ir suaugusiųjų mokymą skirtingose formaliojo, neformaliojo ir savišvietos švietimo įstaigose. Valstybės narės turėtų suderinti švietimą su būsimais ekonominiais ir socialiniais uždaviniais; ekonomika turės būti pagrįsta žiniomis, labai naši ir pasižyminti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančiomis technologijomis.

4.1.8 Tuo tikslu EESRK Europos Sąjungai rekomenduoja

a) vykdyti įsipareigojimus, prisiimtus iniciatyvose „Judus jaunimas“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ ir komunikate dėl mokyklos nebaigusių asmenų skaičiaus mažinimo;

b) ištirti galimybę naudotis Europos fondais, kad būtų pasiekti ES švietimo, mokymo, mokslinių tyrimų ir plėtros tikslai;

c) remti integravimo į darbo rinką programas, skatinti vyriausybes ir verslą taikyti šias priemones siekiant sukurti pastovias darbo vietas;

d) sustiprinti, išvystyti ir pagilinti studentų mainų programas visais mokymosi lygiais;

ir valstybėms narėms rekomenduoja

a) ieškoti sprendimų, užtikrinančių, kad įveikiant ekonomikos krizę, ypač valstybės skolų krizę, nekiltų pavojus viešajam investavimui į nacionalinio švietimo ir mokymo sistemas;

b) išsaugoti (ir, jei įmanoma, padidinti) investicijas į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą;

c) pradėti įgyvendinti ir koordinuoti iniciatyvas, skirtas pagerinti mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykų mokymą;

d) patvirtinti priemones mokytojo profesijai atgaivinti, kad vadovams būtų lengviau atlikti savo pareigas (14);

e) sukurti studijų ir karjeros planavimo sistemas, kad būtų galima suteikti daugiau informacijos apie profesinius įgūdžius, reikalingus siekiant patekti į darbo rinką, ir apie tai, kaip juos įgyti;

f) kurti alternatyvias mokymo programas mokyklos nebaigusiam arba žemos kvalifikacijos darbą dirbančiam jaunimui;

g) išspręsti mokinių, paliktų kartoti programą, problemą remiant silpniausiems mokiniams skirtas infrastruktūras;

h) skatinti verslą labiau atsižvelgiant į jaunimo darbo patirtį;

i) skatinti verslumą visais mokymo lygmenimis.

4.1.9 EESRK žino, kad pokyčių metais verslui reikalingi specifiniai darbuotojų įgūdžiai. Todėl, įgijus tvirtus pagrindinius įgūdžius, švietimo ir mokymo sistemose šioms reikmėms turėtų būti skiriama daugiau dėmesio ir atitinkamai sudaromi jų kursai.

4.1.10 Dvilypė švietimo ir (arba) mokymo sistema, pagal kurią studijas baigęs jaunimas supažindinamas su darbo pasauliu, kai kuriose Europos valstybėse pasiekė gerų rezultatų ir vertėti ją išanalizuoti.

4.1.11 EESRK supranta, kad už švietimą yra atsakinga valstybė, ir mano, kad Europos Sąjunga galėtų remti valstybes ne tik skatindama jas laikytis ES tikslų ir taikydama atvirą koordinavimo metodą, bet ir sukurdama palankesnes sąlygas, pavyzdžiui, neįtraukiant investicijų į švietimą ir mokymą į valstybės biudžeto deficito skaičiavimus.

4.2 Mokymo nuo mokyklos iki darbovietės vertinimas

4.2.1 Dėl dabartinių pokyčių, pavyzdžiui, didesnės tarptautinės konkurencijos, mokslo ir technikos revoliucijos, klimato kaitos ir spartaus besiformuojančios ekonomikos šalių augimo bei visuomenės senėjimo, reikia aukštesnės kvalifikacijos darbo jėgos.

4.2.2 Kartų kaitos nepakanka kvalifikacijos lygiui pakelti, kadangi daugelis jaunuolių šiuo metu dirba žemos kvalifikacijos darbą. Be to, žmonių įgyjamo mokymo ir darbų, kuriuos jie gali gauti, pobūdžio neatitiktis gali lemti kvalifikacijos nuvertinimą.

4.2.3 EESRK nuomone, atsakymas yra toks, kad reikia kurti kokybiškas darbo vietas, todėl pripažįsta TDO propaguojamo „deramo darbo“ vertę.

4.2.4 Tuo tikslu turėtų būti investuojama į aktyvaus užimtumo ir profesinio mokymo politiką remiant Europos fondams, ypač Europos socialiniam fondui (15).

4.2.5 Reikėtų atminti ir tai, kad darbo vietų kūrimas priklauso nuo verslo dinamiškumo, o tam būtina sumažinti nereikalingą biurokratizmą ekonominės veiklos srityje, ypač steigiant verslą.

4.2.6 Šioje srityje EESRK rekomenduoja toliau nurodytas prioritetines iniciatyvas:

4.2.6.1 Jaunimo integracijos į darbo rinką skatinimas a) tobulinti studijų ir karjeros planavimo sistemas pateikiant išsamesnės informacijos apie darbo rinkos tendencijas ir poreikius, profesinius įgūdžius ir kaip jų įgyti; b) kurti integracijos į darbo rinką programas taikant stažuotes ir gamybinę praktiką; c) kurti specialias programas, skirtas mokyklos nebaigusiam arba žemos kvalifikacijos darbą dirbančiam jaunimui; d) užtikrinti, kad darbo sutarties tipas (neterminuota / terminuota) ir darbuotojo amžius nebūtų susiję, kad jauniems darbuotojams nekiltų sunkumų tik dėl to, kad jie jauni;

4.2.6.2 Iššūkio mokytis visą gyvenimą priėmimas a) užtikrinti, kad kiekvienas galėtų mokytis visą gyvenimą, kad galėtų pakelti savo kvalifikaciją ir gauti aukštesnės kvalifikacijos reikalaujančią darbo vietą. Taip būtų pasiektas strategijoje „Europa 2020“ nustatytas integracinio augimo tikslas; b) gerinti kiekvieno, kuris jau dirba, bet neturi gerų akademinių įgūdžių, mokymo (tolesnio mokymo ir perkvalifikavimo) kokybę; šios iniciatyvos turėtų būti įgyvendinamos atsižvelgiant į darbuotojų amžių, patirtį ir žinias; c) įforminti asmens teisę į aukštos kokybės patvirtintą mokymą (kvalifikacijos kursus) numatant mokymosi valandų skaičių per metus visiems darbuotojams, kad ir kokia būtų jų kvalifikacija ar sutarties rūšis; d) raginti verslo įmones rengti asmens įgūdžių tobulinimo planus, į kuriuos būtų įtraukti ir darbuotojai, ir darbdaviai, atsižvelgti į verslo įmonėms, ypač MVĮ, poveikį turinčias sąlygas laikantis darbuotojų ir darbdavių sutarčių, sudarytų Europos lygmeniu; e) remti iniciatyvas, skirtas pagerinti neformaliojo mokymosi pripažinimą, užtikrinti tokio švietimo kokybę ir didinti neformaliojo švietimo sistemoje įgytų įgūdžių (pavyzdžiui, Europos įgūdžių pasas) svarbą; f) nustatyti glaudų ryšį tarp profesinio mokymo ir darbuotojo karjeros raidos investuojant į įgūdžių, įgytų per žmogaus karjeros laikotarpį, pripažinimą, patvirtinimą ir sertifikavimą. Abiem atvejais valstybės turėtų prižiūrėti kokybės vertinimo ir sertifikavimo tarnybų darbą; g) stengtis užtikrinti, kad mokymo priemonės visų pirma būtų taikomos bedarbiams; h) prisiminti, kad viešosios įdarbinimo tarnybos privalo aktyviau vykdyti tikslinių grupių, kurioms teikiamas prioritetas, pavyzdžiui, žmonių, turinčių mažiau įgūdžių ir kvalifikacijos arba dirbančių nesaugų darbą, arba labiausiai pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, turinčių negalią, vyresnio amžiaus darbuotojų arba imigrantų, mokymo politiką; i) tinkamai atsižvelgti į lyčių aspektą darbo rinkoje ir pašalinti nelygybę bei diskriminaciją, ypač vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą;

4.2.6.3 Vyresnio amžiaus darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir potencialo išnaudojimas a) EESRK nori pabrėžti, kad ilgalaikis nedarbas (pajamų ir įgūdžių praradimas bei socialinė atskirtis) yra gana pavojingas, todėl mano, jog viešosios įdarbinimo tarnybos turėtų aktyviau padėti ilgalaikiams bedarbiams susirasti darbo vietą ir kurti aktyvaus įdarbinimo bei profesinio mokymo politiką; b) konkretaus sektoriaus socialinis dialogas ES ir valstybės narės lygmeniu turi būti svarbi priemonė su kvalifikacija susijusioms problemoms spręsti. Tai pabrėžia sektorių kompetencijos tarybų svarbą šioje srityje; c) šiomis aplinkybėmis reikėtų išsaugoti ir skatinti kolektyvinį sutarčių sąlygų aptarimą, nes aukštesnė kvalifikacija būtų naudinga ir darbuotojams, ir verslui; d) krizės laikotarpiu būtų pagrįsta tikėtis, kad Europos socialinis fondas finansuos ir kvalifikacijai gerinti skirtas priemones, ir deramoms darbo vietoms sukurti skirtus inovacinius projektus; e) be to, būtų naudinga vyresnio amžiaus žmonėms suteikti galimybę toliau dirbti gerinant sveikatą, pritaikant žmonėms darbą, darbui suteikiant vertę ir gerinant kvalifikaciją, atsižvelgiant į TDO rekomendacijoje Nr. 162 nustatytus principus (16); f) atsižvelgiant į šias aplinkybes, itin svarbu pasinaudoti vyresnio amžiaus darbuotojais, kurie gali darbo vietoje perduoti žinias kitiems, o paskui darbuotojų ir darbdavių atstovai galėtų tai aptarti.

2011 m. liepos 14 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) COM(2010) 682 galutinis.

(2) Žr. EESRK nuomonę dėl naujų gebėjimų naujoms darbo vietoms, OL C 128, 2010 5 18, p. 74.

(3) COM(2010) 477 galutinis.

(4) Žr. EESRK nuomonę dėl „Judaus jaunimo“, OL C 132, 2011 5 3, p. 55.

(5) COM(2011) 18 galutinis.

(6) Žr. EESRK nuomonę „Kompetencijų derinimas prie kintančių pramonės ir paslaugų poreikių. Kaip šakinių užimtumo ir kompetencijų tarybų steigimas Europos lygiu galėtų padėti siekti šio tikslo?“, OL C 347, 2010 12 18, p. 1.

(7) Statistics in Focus (46/2009).

(8) Žr. EESRK nuomonę dėl darbo ir skurdo, OL C 318, 2009 12 23. p. 52.

(9) Youth in Europe – A statistical portrait 2009 (Europos jaunimas. 2009 m. statistiniai duomenys).

(10) Pasaulio užimtumo tendencijos (angl. Global Employment Trends) (www.ilo.org).

(11) Dialogas Europos ekonomikos augimo ir gyventojų užimtumo tema, 2011 m. kovo 13 d., Viena (www.ilo.org).

(12) Palikimas mokytis antrus metus Europos privalomojo švietimo sistemoje. Taisyklės ir statistika. EURYDICE, 2011 m. sausio mėn.

(13) 2009 m Latvijoje sumažinus išlaidas 48 proc., 2010 m. universitetams jos toliau mažinamos iki 18 proc.; Italijoje planuojama iki 2013 m. iš viso jas sumažinti 20 proc.; Graikijoje nustatyta mažinti iš viso 30 proc., o Didžiojoje Britanijoje iki 2014–2015 m. biudžetas bus sumažintas maždaug 40 proc.

(14) Žr. EESRK nuomonę dėl mokytojų švietimo kokybės gerinimo, OL C 151, 2008 06 17, p. 41.

(15) Žr. EESRK nuomonę dėl Europos socialinio fondo ateities po 2013 m., OL C 132, 2011 5 3, p. 8.

(16) Rekomendacija dėl vyresnio amžiaus dirbančių asmenų Nr. R162, 1980 m., TDO (http://www.TDO.org/TDOlex/cgi-lex/convde.pl?R162).