Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - 2005 m. Aplinkos politikos apžvalga {SEK(2006) 218} /* KOM/2006/0070 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.2.2006 KOM(2006) 70 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2005 m. Aplinkos politikos apžvalga{SEK(2006) 218} ĮVADAS 2005 m. buvo aplinkos politikos uždavinių metai. Žvelgiant plačiau, trys įvykių grupės apibūdina metus: - Padaryta didelė pažanga kovojant su klimato kaita. Įsigaliojo Kioto protokolas, ir Europos Sąjungoje pradėjo veikti didžiausia pasaulyje prekybos CO2 išmetimo leidimais sistema. Monrealio klimato kaitos konferencijoje nutiestas kelias pasaulinio masto veiksmams po 2012 m., įskaitant būdus, kaip įtraukti šiuo metu Kioto įsipareigojimų neprisiėmusias šalis. - Komisijos 2006 m. sausio mėn. priimtomis penkiomis teminėmis strategijomis buvo padėti ateities aplinkos politikos pamatai. Jomis nustatomi veiksmai dviems ateinantiems dešimtmečiams oro taršos, jūrų aplinkos, miesto aplinkos, išteklių naudojimo ir atliekų atžvilgiu. Padaryta didelė pažanga ruošiant kitas dvi strategijas – dirvožemio apsaugos ir pesticidų atžvilgiu – jas tikimasi priimti 2006 m. pradžioje. Be to, Taryba ir Parlamentas padarė didelę pažangą ruošdami Cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo ir leidimų (REACH) reglamentą, kurį ketinama priimti 2006 m. - ES tvaraus vystymosi strategijos apžvalgoje[1] pateikta nauja sistema ilgalaikių ekonominių, socialinių ir aplinkos tendencijų bei jų sąveikos atžvilgiu. Atnaujinant Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui bei valstybėms narėms kuriant nacionalines reformos programas, buvo skiriamas didelis dėmesys dėl to, kokią įtaką aplinka turi ekonomikos augimui, konkurencingumui ir darbo vietų kūrimui[2]. Visa tai vyko tuo metu, kai pasaulyje mažėjo gamtos išteklių, augo naftos kainos ir daugėjo su klimatu susijusių nelaimių Europoje – tai parodė mūsų ekonomikos ir visuomenės priklausomybę nuo aplinkos. Šioje apžvalgoje apibūdinami svarbiausi 2005 metų ES aplinkos klausimai. Pirmajame skyriuje nagrinėjama Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui aplinkos politika. Po to apžvalgoje pateikiami metiniai 6-osios aplinkosaugos veiksmų programos keturių prioritetinių sričių pagrindiniai politikos pokyčiai, pristatomi naujai paskelbti įrodymai ir apibrėžiami 2006 m. veiklos aspektai[3]. 1. APLINKOS POLITIKA IR STRATEGIJA EKONOMIKOS AUGIMUI IR DARBO VIETŲ KŪRIMUI: EKOLOGINĖS NAUJOVĖS IR GERESNIS REGLAMENTAVIMAS Svarbiausia informacija Aplinkos politika sudaro Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui dalį Europos aplinkos agentūros[4] parengtoje apžvalgoje „Europos aplinka 2005 m. – būklė ir perspektyvos“ tvirtinama, kad ES aplinkos politika daro teigiamą įtaką daugeliui sričių – nuo gamtos apsaugos ir iki oro kokybės. Taip pat teigiama, kad ES kylančių dabartinių aplinkos uždavinių priežastys yra netvarūs vartojimo ir gamybos modeliai, kurie lieka pagrindinė kliūtis tolesniems teigiamiems pokyčiams. Pabrėžiama, kad taršos prevencija kainuoja mažiau nei valymas, ir patvirtinama, kad veiksminga aplinkos apsauga ir ekonominis augimas gali būti suderinami. Kai kovo mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui atnaujinti Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, valstybių ir vyriausybių vadovai aiškiai nurodė, kad ji turėtų būti suvokiama, atsižvelgiant į platesnes su reikalavimais dėl tvaraus vystymosi susijusias aplinkybes, ir turėtų būti įtraukta į bendrą ekonomikos, aplinkos ir socialinių matmenų sąveiką. Tai atspindi priimtos 24 „integruotos gairės“, kuriose Komisijai ir valstybėms narėms pateikiamos nuorodos dėl reformos programų vykdymo, siekiant skatinti ekologines naujoves[5] ir geresnį aplinkos reglamentavimą. Ekologinių naujovių skatinimas Ekologinėmis naujovėmis ir aplinkosaugos technologijomis galima paskatinti ekonomikos augimą ir padėti siekti darbo vietų kūrimo tikslų[6]. 1/3 pasaulio rinkos sudarančioje ES ekologinėje pramonėje dirba daugiau kaip 2 mln. žmonių, o ES teigiamas prekybos balansas yra daugiau kaip 600 mln. EUR. Nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio sektorius išaugo 5 % nuo dešimtojo dešimtmečio vidurio. Valstybės narės pripažino šias galimybes nacionalinėse reformų programose. Jos sutelkė dėmesį į mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, energijos vartojimo efektyvumo skatinimą ir aplinką tausojančių viešųjų pirkimų ir ekonominių priemonių (pvz., mokesčių) taikymą. Bendrijos lygiu buvo imtasi šių veiksmų skatinti ekologines naujoves: - Bendrijos Aplinkosaugos technologijų veiksmų plano (ATVP) įgyvendinimas buvo pagreitintas valstybėms narėms ruošiant ATVP gaires. - Konkurencingumo ir naujovių pagrindų programoje (2007–2013 m.)[7] penktadalis joje pasiūlyto biudžeto skirta remti ekologines naujoves. Pasiūlytoje 7-ojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje, kaip ir naujose politikos gairėse dėl sanglaudos 2007–2013 m., pabrėžiama ekologinių naujovių svarba. Geresnio reglamentavimo vaidmuo ir naudojimas politikoje 2005 m. darbotvarkėje Komisija skyrė didelį dėmesį geresniam reglamentavimui, kaip priemonei mažomis sąnaudomis pasiekti politikos tikslus. ES aplinkos politika buvo geresnio reglamentavimo priešakyje; juo formuojama nauja politika ir gerinamas dabartinės politikos veiksmingumas. Naujos politikos vystymosi stiprinimas Aplinkos politika buvo nutiestas kelias koncepcijoms, kurios tapo įprasta geresnio reglamentavimo praktika, ypač atliekant poveikio įvertinimą, išsamiai tariantis su suinteresuotomis šalimis ir taikant integruotą požiūrį į politikos klausimus. 2005 m. ji buvo tęsiama, paskelbiant keturias temines strategijas, kuriose apibrėžiami trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio gilia analize grindžiami politikos tikslai. Pavyzdžiui, Teminė oro taršos strategija buvo vystoma, penkerius metus atliekant oro taršos analizę. Ji sukurta geriausių ekspertų atliktu poveikio įvertinimu, 100 kartų susitikus suinteresuotosioms šalims ir po viešųjų konsultacijų, per kurias gauta 11 000 atsiliepimų. Nuodugniai apsvarsčius, buvo sukurta šiuolaikinė modeliavimo sistema, siekiant ištirti įvairios galimos politikos poveikį ekonomikai, socialiniams klausimams ir aplinkai. Joje išnagrinėtos oro taršos sąsajos su kitomis sritimis: žmonių sveikata, dirvožemio rūgštėjimu, vandens eutrofikacija ir tolesniais veiksmais siekiant sumažinti anglies dvideginio išmetimą. Siekiant parinkti geriausią politikos priemonę teminėse strategijose ir kitoje aplinkos politikoje buvo naudojama išsami poveikio analizė su apsvarstymais dėl rinka pagrįstų alternatyvų tiesioginiam reglamentavimui . Siekiant nustatytą sinergiją, buvo tiriama administracinė našta ir poveikis konkurencingumui. Pavyzdžiui, studijose, susijusiose su Atliekų temine strategija, nurodyta, kad, pasinaudoję geriausia praktika atliekų mažinimo srityje, gamintojai galėtų sutaupyti 2,9–4,2 mlrd. EUR kasmet[8]. Politikos tobulinimas ir veiksmingas įgyvendinimas priklauso nuo tinkamo duomenų rinkimo . Siekiant padidinti prieigą prie duomenų, jų kokybę ir tinkamumą naudoti bei mažinti administracines išlaidas ir duomenų dubliavimąsi, Komisija ir EAA skatino bendros informacijos sistemos kūrimą. Supaprastinimas Siekis spręsti esamus klausimus mažesnėmis sąnaudomis yra pagrindinė priežastis, kodėl norima racionalizuoti (arba supaprastinti) dabartinius teisės aktus. Komisija turi nuolatinę programą, kurios atskiroje dalyje yra pasinaudojama šiomis teminėmis strategijomis: Oro taršos strategija, apjungs penkis įstatymus dėl oro kokybės į vieną trumpesnį įstatymą, derinant apibrėžimus ir persvarstant reikalavimus ataskaitoms. Atliekų teminėje strategijoje siūloma persvarstyti Pagrindų direktyvą dėl atliekų, panaikinti Naudotų alyvų direktyvą ir įgyvendinti kitus supaprastinimus. Veiksmingumas ir geresnis įgyvendinimas 2005 m. Komisija padidino pastangas padėti valstybėms narėms paprasčiau ir veiksmingiau įgyvendinti Bendrijos aplinkos teisę, apsikeičiant geriausia praktika. Racionalizuodama pažeidimų šalinimą, Komisija pradėjo „horizontalias bylas“ (apjungdama kelis pažeidimus į vieną grupę) prieš tam tikras šalis – taip sprendžiamas nepakankamo struktūrinio įgyvendinimo klausimas. Geresnis įgyvendinimas taip pat sudarys sąlygas pasiekti geresnių aplinkosaugos rezultatų mažesnėmis sąnaudomis. Perspektyvos 2006 m. - Komisija vis daugiau dėmesio skirs įgyvendinimo gerinimui ir kontrolei, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Komisija planuoja pateikti Mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skirtą atitikties programą , siekiant padėti MVĮ įveikti įgyvendinimo sunkumus. - Komisija planuoja pateikti dokumentą, kuriame bus pabrėžtos galimybės ir metodai, kuriais siekiama vystyti ekonominių priemonių naudojimą ES aplinkos politikoje. - Komisija per artimiausius trejus metus[9] numato toliau paprastinti kitų sričių aktus. Supaprastinimas yra svarbiausia platesnio politikos peržiūros dalis, pvz., politika dėl pramonės įmonių išmetalų buvo pradėta persvarstyti 2005 m. 2. PASIEKIMAI, TENDENCIJOS IR PERSPEKTYVOS 6-osios APLINKOSAUGOS VEIKSMŲ PROGRAMOS (AVP) PRIORITETINĖSE SRITYSE 2.1. Klimato kaita Svarbiausia informacija 2005 m. buvo įsimintini metai – pradėta prekyba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimais, įsigaliojo Kioto protokolas ir pradėtas antrasis Europos klimato kaitos programos (EKKP) etapas. Monrealio konferencija, kurioje buvo suteiktas naujas postūmis bendriems veiksmams, tapo svarbiausiu metų įvykiu. Buvo pradėta prekyba šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimais pasinaudojant didžiausia pasaulyje ES dujų emisijos leidimų sistema. Nustačius anglies šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo kainą, 11 500 pramoninių teršėjų bus skatinami keisti investicinę elgseną ir bus nustatytas ekonomiška priemonė tokiam teršimui sumažinti. Taryba patvirtino, kad būsima pasaulio temperatūra neturėtų viršyti daugiau kaip 2°C prieš industrinį laikotarpį buvusio temperatūros lygio – tai reiškia, kad reikia daugiau mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą pramoninėse šalyse, o antrajame EKKP etape bus apibrėžti namų ūkių, pramonės, verslo ir transporto sektorių bei prisitaikymo politikos klausimai. Atsižvelgdama į tai, Komisija rekomendavo, kad orlaivių išmetalai būtų įtraukti į ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų prekybos sistemą. [10] Šių metų pradžioje Komisija pradėjo tarptautinę diskusiją dėl veiksmų po 2012 m., paskelbdama komunikatą „ Kaip užkirsti kelią klimato kaitai “[11], kuriame nustatyti šie prioritetai: plėsti šiuo metu į Kioto protokolo procesą neįtrauktų išsivysčiusių ir besivystančių šalių dalyvavimą, įtraukiant daugiau politikos sričių, išmetimą mažinančių technologijų plėtra ir platesnis jų įdiegimas, lanksčių rinkos priemonių taikymas, įskaitant prisitaikymo politiką. Monrealyje Jungtinių Tautų konferencija klimato kaitos klausimais suteikė naują postūmį su klimatu susijusiems veiksmams pasauliniu mastu. Ji pasibaigė, priėmus daugiau kaip 40 sprendimų, kuriais bus sustiprintos pastangos kovoti su klimato kaita, tarp jų: - priimti Kioto protokolo taisyklių knygą (Marakešo susitarimai) ir nustatytos tvarkos laikymosi susitarimus, kuriais nustatomos būtinos taisyklės ir procedūros, siekiant sudaryti sąlygas protokolui tinkamai funkcionuoti - pradėti taikyti Bendrą įgyvendinimo mechanizmą ir stiprinti Švaraus vystymosi mechanizmą (ŠVM) bei finansuoti ŠVM institucijas. Tai suteiks ES bendrovėms galimybę investuoti į švariąsias technologijas besivystančiose šalyse, už tai suteikiant šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo kreditus ir aiškiai parodant, kad investicijos į švariąsias technologijas apsimoka - priimti 5 metų darbo programą, siekiant prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos poveikių - susitarimas su šalimis, kurios nėra prisijungusios prie Kioto protokolo, siekiant aptarti ilgalaikes veiksmų programas. Komisija taip pat paskelbė Biomasės veiksmų planą, siekiant pagreitinti biomasės energijos vystymąsi, sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir skatinti kaimo vietovių ekonomiką. Nauji duomenys Naudodama ruošiamas priemones ir Kioto mechanizmą, ES pasieks Kioto tikslą ir išmetamų teršalų kiekį, palyginti su atskaitiniais metais, iki 2010 m. sumažins 9,4 %[12]. 2002–2003 m. ėmus daugiau deginti anglis ir padidėjus tokiam dujų išmetimui namų ūkiuose bei paslaugų sektoriuje ES 25 šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas padidėjo 1,5 %. Pagal naujausius duomenis ES 15 šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas sumažėjo nuo 1990 m tik 1,7 %[13]. - Panašu, kad 2005 m. buvo užregistruoti kaip šilčiausi metai pasauliniuose įrašuose[14]– dėl to Europos sausumos sistemose CO2 išmetimas buvo didesnis nei jo išmetimas [15]. - Dėl temperatūros kaitos, ekstremalių oro ir žemės naudojimo pokyčių iš dirvožemio yra išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Per pastaruosius 25 metus kai kur Jungtinės Karalystės geriausiame dirvožemyje anglies kiekis sumažėjo 15 % (dažniausiai manoma, kad jis sunyko išsiskirdamas į CO2) – tai leistų paneigti visus dėl žmogaus veiklos vykdomo anglies dvideginio išmetimo sumažinimus nuo 1990 m[16]. - Dėl kietųjų dalelių teršalų atvėsus atmosferai, negalima išmatuoti viso šiltnamio efektą sukeliančių dujų šildomojo poveikio, bet padėtis pasikeis, kai pagerės oro kokybė[17]. - Žaliojoje knygoje dėl energijos vartojimo efektyvumo[18] numatyta sutaupyti 20 % energijos iki 2020 m.– tai sumažins ES planuojamas išlaidas energijai 60 mlrd. EUR kasmet ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą bei priklausomybę nuo energijos importo - 2000–2004 m. rizikos kapitalo investicijos į švarios energijos technologiją išaugo 150 %. 2020 m. atsinaujinančios energijos rinkos vertė galėtų pasiekti 1,4 trilijonų EUR. [19] Perspektyvos 2006 m. - ES vaidins aktyvų vaidmenį po Monrealio konferencijos vykstančiame dialoge dėl ilgalaikių veiksmų, įskaitant darbą su nauja darbo grupe dėl išsivysčiusių šalių įsipareigojimų po 2012 m. ir Kioto protokolų persvarstymo. - 2003 m. direktyvoje nustatyta, kad ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo leidimų sistema bus persvarstyta iki birželio mėn. vidurio. Bus svarstomas naujų sektorių ir naujų šiltnamio efektą sukeliančių dujų įtraukimas, siūlant teisės akto projektą dėl aviacijos[20] - ES toliau dalyvaus tarptautinėse pastangose skatinti Kioto proceso pažangą, plačiau įtraukiant visas šalis, kuriose daugiausiai išmetama teršalų, įskaitant JAV, Kiniją ir Indiją - Komisija pateiks Energijos efektyvumo veiksmų planą, kuriuo bus siekiama sumažinti mūsų energetinį priklausomumą, skatinti ekonomikos augimą ir kovoti su klimato kaita - Siekdama skatinti technologijų plėtrą, Komisija paskelbs Komunikatą dėl švarios anglies technologijų ir ES strategiją dėl biokuro, kurioje bus siūloma po 2010 m. taikytina politika - EKKP II numatyta skirti didesnį dėmesį prisitaikymui 2.2. Biologinė įvairovė ir ekosistemos Svarbiausia informacija JT Tūkstantmečio ekosistemos įvertinime (TEĮ) padaryta išvada, kad „reikės neturinčių precedento pastangų pasiekti, kad iki 2010 m. labai sumažėtų biologinės įvairovės nykimo tempai visuose lygmenyse“[21] Ekosistemos atlieka gyvenimo kokybei ir ekonomikos klestėjimui būtinas ekologines funkcijas. Kovo mėn. Europos Vadovų Taryba pabrėžė būtinybę integruoti politiką „atsižvelgiant į biologinės įvairovės svarbą tam tikriems ekonomikos sektoriams“. Komisija integravo biologinę įvairovę į temines strategijas (TS), ypač į: - Jūros aplinkos TS, kuria siekiama išsaugoti išteklius, nuo kurių priklauso ekonominė ir socialinė veikla - Oro taršos TS , pagal kurią bus sumažintos dvi pagrindinės biologinės įvairovės problemos – rūgštėjimas ir eutrofikacija Baigiant kurti „Natura 2000“ tinklą, padaryta esminė pažanga. Biologinės įvairovės apsauga buvo toliau integruota į Bendrąją žemės ūkio politiką, ypač taikant Bendrijos strategines gaires kaimo plėtrai[22] ir priėmus Kaimo plėtros reglamentą[23], kuriame numatytos pelningos žemės ūkio ir miškininkystės veiklos finansavimo galimybės. Tarptautiniu mastu ES paspartino biologinės įvairovės klausimų įtraukimą į paramos programas ir sėkmingai dirbo daugiašaliuose veiksmuose, ypač įgyvendinant Biologinės įvairovės konvenciją (BĮK). Nauji duomenys [24] - Daugeliui Europos gyvūnų rūšių tebegresia išnykimas – pvz., 42 % vietinių žinduolių, 15 % paukščių ir 52 % gėlųjų vandenų žuvų[25]. - Nepakankamai dėmesio skirta biologinės įvairovės ir ekonominio vystymosi tarpusavio sąsajoms – tai kelia riziką Tūkstantmečio vystymosi tikslų pasiekimui - Padėtis daugumoje su ekosistema susijusių sričių (pvz., jūrų žvejybos, medienos gamybos ar vandens valymo) pablogėjo per pastaruosius 15 metų. Perspektyvos 2006 m. - Komisija pateiks Teminę dirvožemio apsaugos strategiją - Biologinės įvairovės komunikatu bus nustatytos pagrindinės užduotys ir pirmenybinės priemonės iki 2010 m. ir po jų, įskaitant biologinės įvairovės puoselėjimo tobulinimą pagal dabartinę politiką - „Natura 2000“ tinklas bus baigtas kurti ES 25 ir išplėstas įtraukiant jį į jūrų aplinką - Kovo mėn. 8-oje BĮK šalių konferencijoje bus svarstomas pasaulinio apsaugotų jūros teritorijų tinklo kūrimas, bus toliau deramasi dėl Prieigos bei dalijimosi nauda režimo ir dėl geresnio įgyvendinimo - Visoje Europos Sąjungoje Komisija pradės kampaniją pagal Europos veiksmų planą dėl ekologiškai švarių maisto produktų ir ekologinės žemdirbystės[26], kuria bus skatinamas supratimas apie ekologiško maisto teikiamą naudą 2.3. Aplinka ir sveikata Svarbiausia informacija Aplinkos tarša brangiai kainuoja Europai, visų pirma dėl poveikio sveikatai. Pasiūlyto REACH reglamento taikymas, suteiks aiškią naudą sveikatos ir aplinkos srityse ir tuo pat metu užtikrins ES pramonės konkurencingumą. Juo bus pakeista 40 dabartinių teisės aktų ir sukurta bendra sistema visoms cheminėms medžiagoms. Padaryta didelė pažanga ruošiant šį reglamentą. Pasiūlymas praėjo pirmąjį svarstymą Europos Parlamente, o Taryba pasiekė politinį susitarimą. Dviem strategijomis – dėl oro taršos ir gyvsidabrio – nustatytas kitos su aplinka ir sveikata susijusios pasekmės bei priemones joms sumažinti. Pratęsiamas Aplinkos ir sveikatos veiksmų plano tobulinimas. Oro taršos TS[27] nustatyta, kad nesiėmus jokių tolesnių politinių veiksmų, iki 2020 m. dėl oro taršos sveikatai padarytas nuostolis siektų 189–609 mlrd. EUR per metus. Taikant Komisijos pasiūlymą šias sąnaudas iki 2020 m. būtų galima sumžinti42–135 mlrd. EUR kasmet ir išvengti priešlaikinių mirčių 60 000 daugiau nei yra išvengiama taikant dabartines priemones. Taryba patvirtino Gyvsidabrio strategiją [28] , kuria siekiama apriboti gyvsidabrio išmetimą į aplinką ir sumažinti sveikatai daromą žalą. Strategijoje įtrauktas pasiūlymas iki 2011 m. uždrausti ES gyvsidabrio eksportą ir nustatyti veiksmai, kuriais bus sustabdytas gyvsidabrio pertekliaus pakartotinas patekimas į rinką. Komisijos politinis darbas yra nukreiptas į integruotų rizikos įvertinimo metodologijų, skirtų nustatyti aplinkos poveikį sveikatai, vystymą tokiu būdu, kad būtų galima nustatyti, ar tolesni veiksmai būtų naudingi, ir kokioje srityje jų reikėtų imtis. Įgyvendinant Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą [29] , mokslinių tyrimų veikla buvo sutelkta į kelių disciplinų tyrimo projektus apie sveikatos stresorių (pvz., metalų) įtaką. Europos Parlamentas po antrojo svarstymo patvirtino peržiūrėtą Direktyvą dėl kelių rinkliavos, kuri yra geras rinkos priemonių tinkamumo pavyzdys ir suteikia galimybę taikyti rinkliavą sunkvežimiams, atsižvelgiant į jų išmetamus teršalus ir laiką. Pirmą kartą priimtas sprendimas, nustatantis triukšmo ribas geležinkelio riedmenims, siekiant palaipsniui mažinti geležinkelio transporto keliamą triukšmą. Nauji duomenys - Šiuo metu dėl oro taršos europiečių gyvenimo trukmė sumažėja 9–24 mėnesiais. Nesiėmus papildomų politinių veiksmų, iki 2020 m. rūgštusis lietus ir eutrofikacija suniokos 1 mln. km2 gėlojo vandens telkinių, miškų, dirvožemio ir kitų gyvūnų bei augalų buveinių. - Pastaruoju dešimtmečiu ES 15 buvo pastebimas didelis nuodingų cheminių medžiagų gamybos augimas – ypač didėja pavojingų medžiagų gamyba. Perspektyvos 2006 m. - Planuose numatoma įvykdyti antrąjį REACH reglamento svarstymą ir galutinį priėmimą – tai leistų reglamentui įsigalioti 2007 m. - Komisija pasiūlys persvarstyti Išmetimo nacionalinių ribų direktyvą, vystydama Oro taršos TS ir nustatydama tikslus, susijusius su keturiais pagrindiniais teršalais - Miesto aplinkos TS bus siekiama sumažinti neigiamą poveikį sveikatai, ypač derinant įvairias miesto politikos sritis ir skleidžiant bei įgyvendinant sėkmingą miesto valdymo praktiką - Bus plėtojamas Aplinkos ir sveikatos informacijos sistemos įgyvendinimo planas. Žmogaus biologinio stebėjimo protokolas bus užbaigtas ir išbandytas – tai suteiks galimybę geriau suprasti padėtį ir rasti geresnius politinius sprendimus - Komisija pasiūlys teminę tvaraus pesticidų naudojimo strategiją, siekiant sumažinti pavojų žmogaus sveikatai ir aplinkai ir tuo pačiu tinkamai apsaugoti pasėlius - Komisija pateiks teisės aktų pasiūlymus dėl gyvsidabrio strategijos plėtojimo 2.4 Išteklių naudojimas Svarbiausia informacija ES ekonomikoje suvartojama palyginti daug išteklių: sunaudojama dvigubai daugiau medžiagų nei Japonijoje. Todėl atsiranda priklausomumas nuo kelių išteklių rūšių – tai sukuria aplinkosaugines problemas už ES ribų. Šių klausimų sprendimas padės įgyvendinti Lisabonos tikslus ir mūsų pareigą bei įsipareigojimus pasauliui. Teminėje strategijoje dėl Tausaus gamtinių išteklių naudojimo numatoma vidutinio laikotarpio sistema, kurioje nustatomi veiksmai siekiant sumažinti neigiamą išteklių naudojimo poveikį aplinkai. Tai taip pat suteiks galimybę padidinti ES bendrovių produktyvumą ir konkurencingumą, neviršijant atsinaujinančių išteklių naudojimo ribos. Teminės strategijos dėl Atliekų prevencijos ir perdirbimo tikslas – skatinti „atliekas perdirbančios visuomenės“ kūrimą Europoje, siekiant išvengti atliekų išmetimo ir naudoti atliekas kaip išteklius. Nors strategijoje išlaikomas atliekų perdirbimo pasirinkčių skirstymas pakopomis, joje siūloma persvarstyti Pagrindų direktyvą dėl atliekų, siekiant įtraukti būvio ciklo principą ir valstybes nares įpareigoti plėtoti atliekų prevencijos programas. Nustačius perdirbimo standartus, geriau funkcionuos auganti vidaus rinka, kurios dabartinė vertė yra 95 mlrd. EUR. Paklausos atžvilgiu ES aktyviai skatina Aplinką tausojančius viešuosius pirkimus (ATVP). Visomis ES kalbomis paskelbtame vadove įtraukti praktiniai patarimai dėl ATVP, taip pat dėl naujų aplinkosaugos technologijų pirkimo, skirti valdžios institucijoms. Komisija priėmė direktyvą, kurioje reikalaujama, kad kasmet valstybinės organizacijos, vykdydamos sunkiasvorių transporto priemonių viešuosius pirkimus, ketvirtadalį lėšų skirtų nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulintoms transporto priemonėms įsigyti[30]. Europos programa dėl Būvio ciklo įvertinimo (BCĮ) buvo pradėta rudenį – ja siekiama remti verslą ir politiką Europoje. Žvelgiant tarptautiniu mastu, naujoje ES vystymosi politikoje aplinka ir tvarus gamtinių išteklių valdymas tapo bendradarbiavimo veiklos kryptimi – šia politika raginama sistemingai naudoti Strateginį aplinkos įvertinimą[31]. Darnos komunikate[32] nurodyti tarptautinės bendruomenės veiksmai Tūkstantmečio vystymosi tikslams pasiekti. Nauji duomenys - ES padarė esminę pažangą, tobulindama medžiagų ir energijos naudojimo veiksmingumą, tačiau šiame sektoriuje dar daug ką reikia patobulinti. Šis reikalavimas pirmiausiai taikytinas 10 naujųjų valstybių narių ir jam vykdyti reikėtų pvz., perduoti technologijas[33]. - Europoje išteklių gavyba sumažėjo, o kai kurių išteklių importas išaugo – tai padidino aplinkai daromą neigiamą poveikį kituose pasaulio regionuose[34]. - Europos ekologinis poveikis (arba „ekologinis pėdsakas“ (angl. „Ecological Footprint“)) yra dvigubai didesnis už Europos dydį. Šiuo metu europietis naudoja vidutiniškai 4,9 hektarus, nors turi tik 1,8 hektarus. Nuo 1990 m. ES 25-ių „pėdsakas“ kasmet didėjo 3 %.[35] - 7 valstybės narės – Austrija, Danija, Suomija, Vokietija, Nyderlandai, Švedija ir Jungtinė Karalystė – plačiai naudoja ATVP. Perspektyvos 2006 m. - Komisija parengs veiksmų planą tvariai gamybai ir vartojimui skatinti, įtraukdama pasaulines iniciatyvas. - Priemonių, pvz., išteklių ir atliekų politikos, integruotos produktų politikos formavimas, aplinkos elementų valdymo sistemos ir inovacijų politikos rengimas. - Bus pasiūlyta iš dalies keisti reglamentus dėl Aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (AVAS) bei ekologinio ženklo, siekiant maksimaliai padidinti teigiamą poveikį aplinkai ir veiksmingumą. Bus tęsiamas darbas siekiant nustatyti didžiausią galimą teigiamą poveikį aplinkai turinčius produktus – rezultatų tikimasi 2007 m. - Komisija parengs vadovą, nurodantį, kaip integruoti aplinką tarptautinį bendradarbiavimą plėtros klausimais. IŠVADOS Šių metų apžvalgoje pabrėžiamos tvirtos ekonomikos ir aplinkos sąsajos. Išnaudoti jų sąveiką yra būtina, siekiant maksimaliai padidinti žmonių gerovę ir ekonomikos augimą. ES piliečiai tai puikiai supranta – jie mano, kad saugoti aplinką yra taip pat svarbu, kaip ir skatinti ekonomikos augimą[36]. Tai atsispindi Tvaraus vystymosi strategija ir Lisabonos darbotvarke skatinamuose veiksmuose. Komisija pritaikė aplinkos politikos priemones ekonominiam augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, sumažindama kompromisų skaičių ir skatindama visoms šalims naudingus sprendimus. Kadangi aplinkos politika yra bendra atsakomybė, valstybės narės turi prisiimti panašius įsipareigojimus. Didžiausias žingsnis šia linkme – teminių strategijų priėmimas ir parengimas. 2006 m. svarbiausias uždavinys bus užbaigti strategijų rengimą ir pradėti jų įgyvendinimą. Monrealio konferencijos sėkmė reikalauja stipraus pasiryžimo mažinant išmetamųjų dujų kiekį ir dalyvaujant tarptautiniame procese po 2012 m. vykdomuose su klimato kaita susijusiuose veiksmuose. Siekiant sėkmingai spręsti šiuos klausimus, reikia plačiau įtraukti šalis ir sektorius, vystyti mažai anglies reikalaujančias technologijas ir nuolat bei plačiau naudoti rinkos priemones. Biologinės įvairovės išsaugojimas yra vienas svarbiausių uždavinių. Politikos integravimas ir sąmoningumas turi būti toliau stiprinami. Todėl biologinė įvairovė bus 2006 m. vykdomos „Žaliosios savaitės“ pagrindinė tema, o komunikate dėl biologinės įvairovės bus pasiūlytas ambicingas pažangos planas. Spartinant politikos įgyvendinimą, visuomenei sumažės nereikalingų išlaidų dėl neveiklumo aplinkos klausimais ir bus sumažintas vidaus rinkos iškraipymas, susijęs su įvairiose ES šalyse skirtingomis sąlygomis bendrovių veiklai. Tuo pat metu bus tęsiamos pastangos pritaikyti teisės aktus ir politiką, siekiant kiek įmanoma veiksmingiau spręsti naujus klausimus. Akivaizdus gamtos išteklių netausojimas 2005 m. atspindi netvarius gamybos ir vartojimo modelius Europos Sąjungoje. Nepaisant tam tikros pažangos, pokyčiai yra per lėti. Šis pavojus ištekliams, kaip ir klimato kaita bei biologinės įvairovės mažėjimas, yra pasaulinė problema. Kaip ir 2005 m., ES turi rodyti pavyzdį, tvarkydamasi viduje ir remdama tarptautinius partnerius. Europos piliečiams rūpi aplinkos klausimai, jie mano, kad tai sritis, kurioje ES kuria ir ateityje turėtų kurti pridėtinę vertę savo teritorijoje, artimiausioje kaimynystėje ir pasaulyje. Todėl parodant, kad aplinkos apsauga gali būti darniai plėtojama kartu su ekonomikos augimu ir socialiniu įtraukimu, galima pasiekti didesnio pritarimo Europos projektui. [1] KOM (2005) 658 galutinis. [2] 2006 m. Europos Komisijos Metinė augimo ir darbo vietų kūrimo pažangos ataskaita. [3] Į tarnybų darbo dokumentą SEK (2006) xxx įeina valstybių narių nacionalinių reformos programų statistiniai duomenys ir aplinkos klausimams skirtų dalių santraukos. [4] http://reports.eea.eu.int/ [5] 11 rekomendacijoje taip pat apibūdinama aplinkai kenksmingų medžiagų reforma ir klimato pokyčio priemonės. [6] SEK (2005) 1530. [7] KOM (2005) 121 galutinis. [8] Aplinką tausojančio verslo privalumai: Kembridžo ekonometrija & AEAT, 4/2003. [9] KOM(2005) 535 galutinis. [10] KOM (2005) 459 galutinis. [11] KOM (2005) 35 galutinis. [12] EEA 2005. [13] EPICA projektas, Spahni et. al, Science , 310, 1317, 2005 11 25. [14] NASA. [15] CARBOEUROPE Integruotasis projektas, Ph . Ciais et al, Nature 03972, 2005 06 23. [16] Bellamy et al, 2005. Nature, 437, 245-248. [17] JTC: Aerosols Climate and Policy EUR 21391 EN. [18] KOM (2005) 265 galutinis. [19] www.thecarbontrust.co.uk [20] KOM (2005) 531galutinis. [21] Ekologinės sistemos ir žmonių gerovė, Biologinės įvairovės sintezė. MEA, 2005. [22] KOM (2005) 304galutinis. [23] OL L 277, 2005 10 21, p. 1. [24] MEA, jeigu nenurodyta kitai. [25] EEA. [26] KOM (2004) 415 galutinis. [27] KOM (2005) 446 galutinis. [28] KOM (2005) 20 galutinis. [29] KOM (2004) 416 galutinis. [30] KOM (2005) 634 galutinis. [31] KOM (2005) 311 galutinis. [32] KOM (2005) 134 galutini [33] SOE, EEA 2005. [34] EEA 2005. [35] Pasaulinio ekologinio pėdsako tinklo ir WWF ataskaita „Europe 2005: The Ecological Footprint“. [36] Eurobarometras 215/2004.