B. kadangi pirmiau min ėtoje 2005 m. liepos 5 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pareikalavo panaikinti
arba pakeisti min ėtąjį2005 m. kovo 16 d. sprendim ą, kad visais atvejais jis netur ėtųjokio praktinio
arba teisinio poveikio,
C. kadangi po Europos Parlamento parei škimų, kuriuose jis atkreip ėdėmesįįminėtąją2005 m. liepos
5 d. rezoliucij ą, Pranc ūzijos Respublikos teisingumo ministras parei škė, kad Kasacinio teismo sprendi-
mas tapo galutinis, tod ėl jo negalima anuliuoti ar pakeisti, kaip reikalaujama rezoliucijoje, joki ųteisini ų
veiksm ų,
D. kadangi Europos Bendrij ųprotokolas d ėl privilegij ųir imunitet ųyra pirmin ės Bendrijos teis ės dalis,
E. kadangi atsisakydamas Pranc ūzijos pilietyb ęturin čiam Europos Parlamento nariui taikyti Pranc ūzijos
baud žiamojo proceso kodekso 100 –7 straipsn į, kompetentingas Pranc ūzijos teismas pa žeidėpirmin ę
Bendrijos teis ę,
F. kadangi pagal Teisingumo teismo praktik ąvalstyb ėnarėgali b ūti laikoma atsakinga u žnacionalinio
teismo priimt ąsprendim ą(1),
G. kadangi Komisija, kaip EB sutarties serg ėtoja, privalo imtis veiksm ųpagal šios sutarties 226 straipsn į,
1. nusprend žia pra šyti Komisijos imtis veiksm ųpagal EB sutarties 226 straipsn įpriešPranc ūzijos Res-
publik ąužBendrijos pirmin ėst e i s ėsp ažeidim ą;
2. paveda Pirmininkui nedelsiant perduoti šiąrezoliucij ąKomisijai ir kompetentingoms Pranc ūzijos Res-
publikos institucijoms.
(1) Byla C-224/01, Köbler prie šAustrijos Respublik ą, 2003 m. Rink., p. I-10239.
P6_TA(2005)0427
Socialinis globalizacijos aspektas
Europos Parlamento rezoliucija d ėl socialinio globalizacijos aspekto (2005/2061(INI))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Socialinis globalizacijos aspektas: ES politikos įnašas ple čiant
naudos gav ėjųratą“(KOM(2004)0383),
— atsižvelgdamas į2004 m. vasario 24 d. Pasaulin ės komisijos d ėl socialinio globalizacijos aspekto
(PKSGA) prane šimąpavadinimu „Sąžininga globalizacija: galimybi ųvisiems suk ūrimas“,
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įUžimtumo ir socialini ųreikal ųkomiteto prane šimąirįUžsienio reikal ųkomiteto bei
Vystymosi komiteto nuomones (A6-0308/2005),
A. kadangi, nors globalizacija pasi žymi daugeliu teigiam ųaspekt ų, o pasaulin ėrinkos ekonomika d ėl
mokslo žiniųpažangos parod ėdidžiulįgamybin įpajėgum ą, globalizacijos procese atsiranda didelis
ekonominis ir socialinis disbalansas tiek šaliųviduje, tiek tarp šalių, kuris, žinant didel ępasaulio visuo-
men ės dal įnerimauti ver čiantįaukštąnedarbo ir skurdo lyg į, kelia didel įsocialin įsusir ūpinim ą,
B. kadangi globalizacija didina praraj ątarp turting ųjųir varg šųir kadangi, siekiant neutralizuoti jos
neigiam ąpoveik į, reikia daug investuoti įžmogi škuosius i šteklius visais visuomen ės lygmenimis ir vis-
ose am žiaus grup ėse,2006 11 18 LT C 280 E/65 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis
C. kadangi ekonomika darosi vis globalesn ėir labiau politizuota, o prie žiūros institucijos daugiausiai
išlieka nacionalin ės arba regionin ės; ir kadangi n ėviena i šesam ųinstitucij ųneatlieka demokratin ės
pasaulini ųrinkųpriežiūros arba nei šlygina tarp šaliųegzistuojan čiųpagrindini ųnelygybi ų,
1. pritaria Komisijos komunikatui, kuriuo suteikiama galimyb ėprad ėti pirminius debatus d ėlP K S G A
prane šimo siekiant sukurti ES politik ąšiuo klausimu, bet tuo pat metu tikisi, kad Komisija pateiks konkre-
tesni ųpasiūlymųdėl vidin ėsi ri šorinės ES politikos šioje srityje;
2. sutinka su PKSGA, kad globalizacijos procesas turi apimti ir socialin įaspekt ą, kurio pagrind ąsudaro
visuotinai pripa žįstamos vertyb ės, pagarba žmogaus teis ėms ir asmens orumui, jis turi b ūti teisingas, visus
įtraukiantis ir demokrati škai reguliuojamas, suteikti galimybes bei ap čiuopiam ąnaud ąvisoms šalims ir
visiems žmon ėms bei b ūti susietas su T ūkstantme čio vystymosi tikslais (TVT);
3. mano, kad ES gali įnešti reik šming ąindėlįįš į proces ąpasitelkdama tiek savo vidaus, tiek i šorės poli-
tiką, savo socialin įmodel įir jo vystym ątarptautiniu lygmeniu, skatindama pasaulin įbendradarbiavim ą,
grind žiamąabipuse pagarba, konstruktyviu dialogu ir m ūsųbendro likimo pripa žinimu;
4. pa žymi, kad PKSGA prane šime minimas netolygus globalizacijos naudos ir na štos pasiskirstymas tarp
pasaulio valstybi ųir jųviduje, ir atkreipia d ėmesį, kad nuo de šimtojo de šimtme čio prad žios pasiskirstymas
pager ėjo tik Azijoje;
5. mano, kad globalizacija tur ėtųreikšti ne tik tai, kad ES gali daugiau parduoti u žEuropos rib ų, bet vis ų
pirma tre čiojo pasaulio šalims b ūtųsuteikiama galimybi ųdaugiau parduoti ES, kad pagreit ėtųjųaugimas,
užimtumas ir socialin ėįtrauktis; pripa žįsta, kad, norint realizuoti šįglobalizacijos aspekt ąir užtikrinti kam-
panijos „Te skurdas tampa praeitimi “sėkmę, tur ėsbūti reformuojama bendra žemėsūkio politika;
6. ragina Taryb ąir Komisij ąužtikrinti, kad ES prekybos, žemėsūkio ir u žsienio politikos kryptys b ūtų
suderintos su vystymosi politika, kaip numatyta Sutarties 178 straipsnyje, ir su TVT;
7. mano, jog Europos S ąjunga tur ėtųimtis konkre čiųveiksm ųkovoti su skurdu patvirtinant labiau pagr įs-
tasžemėsūkio ir prekybos politikos kryptis, drauge taikant atleidim ąnuo skol ųir teikiant pagalb ą;
8. pabr ėžia, kad egzistuoja glaudus ry šys tarp skurdo ir žalos aplinkai: tokios aplinkos problemos kaip
biologin ėsįvairov ėsm a žėjimas ar klimato poky čiai da žnai veikia skurd žiausi ąvisuomen ės sluoksn įir dar
labiau j įskurdina, o skurdas sukelia dar didesn ęžaląaplinkai, nes n ėra alternatyvos gamtos i štekliųgrobi-
mui; tod ėl kalbant apie globalizacijos socialin įaspekt ąreikia atsi žvelgti įaplinkos aspekt ą;
9. pritaria Lisabonos strategijos per žiūros, pasibaigus pusei jos galiojimo laikotarpio, prane šimui ir pabr ė-
žia, kad per žiūrėta Lisabonos strategija gal ėtųbūti naudinga priemon ėkovojant su daugeliu globalizacijos
iššūkių; pakartoja, kad remia Lisabonos strategij ą, kuri pabr ėžia ekonomin ės, socialin ės ir aplinkos aspekt ų
tarpusavio priklausomyb ę; mano, kad daugiau ir geresni ųdarbo viet ųkūrimas yra b ūtina s ąlyga siekiant
pasaulio raidos socialinio teisingumo kryptimi; pa žymi, kad kai kurie valstybi ųnariųpažangiosios patirties
aspektai gal ėtųbūti pavyzdys kitose pasaulio dalyse; ta čiau pa žymi, kad tai bus įmanoma tik tuo atveju, jei
valstyb ėms nar ėms pavyks įgyvendinti reikiamas strukt ūrines reformas tarpusavyje stiprinant ir pritaikant
ekonomikos vystym ą,užimtum ąir socialin ępolitik ą; pabr ėžia veiksmingo reguliavimo poreik įsiekiant šių
reform ųir ragina valstybes nares bei j ųvyriausybes prisiimti atsakomyb ęužperžiūrėtos Lisabonos strategi-
jos s ėkmę; ir toliau pabr ėžia valstybi ųnariųbendradarbiavimo siekiant padidinti investicijas įžmogi škuosius
išteklius, mokslinius tyrimus bei naujoves svarb ą; mano, kad Lisabonos strategijos tikslai yra minimal ūs
tikslai, kuri ųsiekti valstyb ės nar ės tur ėtųįsipareigoti pa čios;C 280 E/66 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis
10. d žiaugiasi tuo, kad Komisija pripa žįsta, jog norint i šlaikyti ES konkurencingum ą,būtinos didel ės
investicijos įvisųamžiaus grupi ųžmogi škuosius i šteklius, kad b ūtųužtikrinta socialin ėgerov ėvisiems;
todėl tikisi konkre čiųpriemoni ųir pasi ūlymųšioms investicijoms gauti ir ragina ES sutelkti d ėmesįįvisų
lygiųkvalifikacijos tobulinim ą, ypa čnekvalifikuoto darbo j ėgos tarpe, įgalinant juos pasinaudoti globalizaci-
jos teikiamomis galimyb ėmis ir remiant bendroves, kurios prisiima atsakomyb ęužsavo darbuotoj ųprofesin į
rengim ą;
11. ragina Taryb ąir Komisij ąskatinti socialin ės politikos darbotvark ę, kurios tikslai b ūtųtokie:
— visus apiman čios ir sanglauda paremtos visuomen ės vystymas, t. y. priemon ės skatinant pastov ųuži-
mtum ąir pagarb ądarbuotoj ųteisėms;
— lyčiųlygybe paremtos visuomen ės skatinimas ir kova su bet kokiomis diskriminacijos formomis;
— socialin ėpolitika, kuria atsi žvelgiama įvisas visuomen ės grupes;
— dalyvavimo demokratija kaip įvairi ųsocialin ėsi ru žimtumo politikos kryp čiųsudėtinėdalis;
12. pabr ėžia, kad vyriausyb ės negali vienos pasiekti veiksming ųdarbo rinkos taisykli ųir socialin ės apsau-
gos sistem ų,būtina įtraukti socialinius partnerius, kurie turi teis ędalyvauti sprendim ųpriėmimo procese
tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu; mano, kad toliau reikia skatinti darbdavi ųorganizacij ųir profesi-
niųsąjung ųgalimybes ir paj ėgumus u žmegzti konstruktyv ųsocialin įdialog ą, nes tai yra b ūtina siekiant
sušvelninti ir i šspręsti galimas neigiamas socialines restrukt ūrizacijos pasekmes ir kartu yra i šankstin ėsąlyga
siekiant nusp ėti neigiamas globalizacijos pasekmes ir jos teigiamas galimybes;
13. pabr ėžia, kad svarbu gerbti Visuotin ęžmogaus teisi ųdeklaracij ą(VŽTD) ir jos laikytis, pabr ėžia vis ų
žmogaus teisi ų–įskaitant ekonomines, socialines ir aplinkos –tarpusavio priklausomyb ęir nedalum ąbei
TDO pagrindini ųdarbo standart ų(PDS) svarb ąkovojant prie šdiskriminacij ądarbo vietoje, šalinant prievar-
tinįir privalom ąjįdarb ą, siekiant susivienijim ųsteigimo laisv ės ir kolektyvini ųderyb ųteisės ir siekiant
panaikinti vaik ųdarb ą; nurodo, kad V ŽTD ir PDS nustatyti principai šiuo metu n ėra deramai įgyvendinami;
14. atkreipia d ėmesįįPKSGA po žiūrį, kad, kiek tai susij ęsu PDS, esama praktika da žnai neigia sprendi-
mus ir politin ępraktik ą; ragina Taryb ą, Komisij ąir valstybes nares imtis vis ųįmanom ųpriemoni ųsiekiant
skatinti PDS tiek vidaus, tiek u žsienio politikoje ir u žtikrinti, kad joks šios politikos aspektas netrukdyt ųšių
standart ųįgyvendinimui; pa žymi, kad ES turi galimyb ęskatinti PDS per dvi šalius ir regioninius susitarimus,
vystym ąsi ir i šorinįbendradarbiavim ą, prekybos politik ą, kuri suteiks galimyb ębesivystan čioms šalims
patekti įrinką, priva čiųiniciatyv ųsocialin ės raidos srityje ir gero valdymo pasauliniu lygiu skatinim ą;
15. ragina įvairiose ES i šorės programose daugiau d ėmesio skirti socialin ėms teis ėms ir socialiniam dia-
logui, žmogaus teis ėms ir įstatym ųviršenybei, vaiko teisi ų, visųpirma teis ėsįmoksl ą, apsaugai, ypa čatsiž-
velgiant įdemokratizacijos skatinim ąir teisin ės valstyb ės princip ųįtvirtinim ąbesivystan čiose šalyse, nes
kitaip ne įmanomas tvarus vystymasis;
16. reikalauja, kad Komisija dvi šalėmis sutartimis u žtikrint ųbent jau PDS laikym ąsi, tuo u žtikrinant
humani škas darbo s ąlygas ir i švengiant blogo elgesio su moterimis ir vaikais;
17. pritaria Komisijos pasi ūlymui, kad įdvišalius santykius gal ėtųįeiti teigiamos iniciatyvos d ėl produkt ų,
atitinkan čiųtam tikrus socialinius standartus; pritaria Komisijos pasi ūlymui d ėl„jungtini ųdvišaliųstebėjimo
punkt ų“, leid žiančiųaptarti ir steb ėti socialin įglobalizacijos aspekt ądvišaliuose susitarimuose; mano, kad
Sąjunga tur ėtųpanaudoti savo dvi šalius santykius propaguodama PKSGA rekomendacijas, kad i šESįtrečią-
sias šalis perkeltos darbo vietos netapt ųprakaito spaudimo sistemomis tre čiajame pasaulyje, o kad b ūtų
kuriamos auk štos kokyb ės darbo vietos, kurios pad ėtųdarbininkams šiose šalyse pagerinti j ųir jųšeimų
gyvenim ą;2006 11 18 LT C 280 E/67 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis
18. ragina Komisij ąšiuo po žiūriu per žiūrėti visus esamus dvi šalius susitarimus, ypa čEkonomin ės partne-
rystės susitarimus ir Žuvininkyst ės partneryst ės susitarimus, siekiant u žtikrinti, kad jie b ūtųvisiškai suderinti
su TVT ir tvaraus vystymosi principu;
19. pritaria Komisijos pasi ūlymui, kad Komisija, Taryba ir valstyb ės nar ės siekt ų, jog TDO gaut ųstebėtojo
status ąPPO, leid žiantįpagerinti tarpinstitucinio dialogo kokyb ę;p ažymi, kad 2002 m. liepos 4 d. rezoliuci-
joje d ėl darbo, socialinio valdymo ir globalizacijos (1) Parlamentas jau anks čiau ragino institucijas ir valstybes
nares įgyvendinti šįtikslą, o dabar ragina siekti pa žangos šioje srityje; be to, ragina Komisij ą, Taryb ąir
valstybes nares siekti padaryti TDO standartus privalomais PPO nariams;
20. mano, kad padorus darbas pagal TDO padoraus darbo darbotvark ęturi b ūtiįtrauktas įprioritetini ų
klausim ųsąrašąnacionaliniu, ES ir pasauliniu lygiu; pabr ėžia, kad padori ųdarbo viet ųgarantija, įskaitant
darbo teises, socialin ęapsaug ąbei vyr ųir moter ųlygyb ę,būtina siekiant veiksmingai panaikinti skurd ą;
tačiau pabr ėžia, kad šis tikslas ne įtrauktas nei įES u žsienio politik ą, nei įSąjungos tarptautin ės prekybos,
finans ųir pinig ųpolitik ą;
21. pa žymi, kad pagal 1999 m. deryb ųįgaliojimus PPO Ministr ųkonferencijoje Sietle, ES ministr ųlyg-
meniu tur ėjo surengti konferencij ąprekybos, u žimtumo ir PDS klausimais; pa žymi, kad Europos S ąjunga
tuomet įsipareigojo surengti šiąkonferencij ąiki 2001 m.; dabar ragina Komisij ąištaisyti šįaplaidum ąir
surengti konferencij ąne v ėliau kaip iki 2006 m. bir želio m ėn.; ruo šiantis konferencijai tur ėtųbūti prad ėtas
dialogas su besivystan čiomis PPO šalimis apie prekybos, u žimtumo ir minimali ųdarbo standart ųsantyk į;
22. tiki, kad ES, kaip pasaulinio masto politikos veik ėjai, tur ėtųtekti pagrindinis vaidmuo skatinant
„padoraus darbo ir padorios pensijos visiems “darbotvark ę; pabr ėžia, kad reik ėtųpatvirtinti tam tikrus su
darbo teis ėmis ir socialine apsauga susijusius minimalius standartus, kurie sudaryt ųsocialin įbei ekonomin į
ilgalaik ėsg e r o v ės pagrind ąbet kurioje pasaulio šalyje, ir kad b ūtųidealu, jog darbo vietos, u žimtumas ir
„padorus darbas “kuo grei čiau tapt ųpagrindiniais devintojo TVT bruo žais;
23. sutinka su PKSGA, kad TVT –tai pirmas žingsnis kuriant socialin įir ekonomin įpasaulin ės ekono-
mikos pagrind ą; sutinka su Komisija, kad reikia stiprinti ES politikos darn ąšioje srityje; tikisi, kad Komisija
pateiks konkre čiųpasiūlymų, kaip tai pasiekti; pabr ėžia, kad, siekiant i šlaikyti pasaulin ękonkurencij ą, nenau-
dinga ma žinti ES socialin įacquis , o, norint i šlaikyti auk štesnįpajam ųlygįES, reikia gerinti produktyvum ąir
švietim ą;
24. atkreipia d ėmesįįtai, kad regionai –tai tinkama vieta socialiniams modeliams tobulinti ir globaliza-
cijos keliamiems i ššūkiams įveikti; pa žymi, kad ES valstybi ųnariųsolidarumas ir „Europos kaimynyst ės
politikos “būdu išplėsti santykiai tarp ES ir kaimynini ųšaliųgali b ūti pavyzd žiu kitoms pasaulio valstyb ėms;
mano, kad ES partneryst ėse turi b ūti socialinis ramstis, be kita ko, apimantis darbo standartus;
25. tikisi, kad Komisija naudos ES l ėšas siekdama neutralizuoti neigiamus rezultatus ir atverti naujas
perspektyvas jautresniems regionams ir pramon ės sektoriams bei silpnesn ėms darbuotoj ųgrup ėms; tikisi i š
Komisijos deram ųpriemoni ų, skirt ųsustabdyti įmoni ųpersik ėlimąvien tik siekiant gauti strukt ūriniųar kit ų
fond ųlėšų, ir reikalauja sistemingai per žiūrinėti, ar laikomasi ilgalaiki ųtokiųlėšųpaskirstymo tiksl ų;
26. pabr ėžia, kad esamas ekonomikos modelis yra glaud žiai susij ęs su naftos i štekliais ir kad ši priklau-
somyb ėgali tur ėti neigiamos įtakos, kuri pasireik štųne tik kain ųdydžiais d ėl energetikos produkt ųtrū-
kumo, bet ir konfliktais bei nestabilia politine situacija Piet ųpusrutulio valstyb ėse gamintojose, kuri ųsocia-
linis poveikis yra ypa čsvarus;
27. pabr ėžia sąžiningos prekybos svarb ąkovojant su skurdu kaimo vietov ėse ir ragina Komisij ąimtis
konkre čiųveiksm ųvykdant pa žadus teikti didesn ętechnin ębei finansin ęparam ągamintojams, u žsiiman-
tiems s ąžininga prekyba, bei j ųplatintojams ES šalyse;
(1) OL C 271 E, 2003 11 12, p. 598.C 280 E/68 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis
28. pabr ėžia, kad besivystan čiųir ma žiausiai i šsivys čiusiųšaliųatžvilgiu reikalinga t ęsti asimetri škąjų
status ąPPO, kad b ūtųatsižvelgiama įjųgana silpn ąpadėtįtarptautin ėje prekybos sistemoje;
29. pabr ėžia, kad socialinis globalizacijos aspektas reikalauja reformuoti PPO re žimą; be to, pabr ėžia, kad
PPO susitarimai turi b ūti vertinami j ųekonominio, socialinio poveikio ir poveikio aplinkai po žiūriu ir kad
Technini ųprekybos kli ūčiųir kituose susitarimuose esan čius„reikalingumo “kriterijus reikia pakeisti „tva-
rumo“kriterijais;
30. pabr ėžia, kad reikia sukurti prasming ądemokratin ęPPO kontrol ę, kuri ąturi įgyvendinti i šrinkti
atstovai ar parlamentai, naudodami skaidri ąįstatym ųleidėjo per žiūrą;
31. pabr ėžia politikos darnos svarb ąir sutinka su Komisija, kad ES turi siekti nuosekliau pasisakyti Jung-
tinėse Tautose, TDO, Bretton Woods ir kitose tarptautin ėse institucijose; taip pat ragina Komisij ądėti pastan-
gas siekiant, kad kit ųTDO valstybi ųnariųpolitika b ūtųreikiamai nuosekli ir kitose tarptautin ėse organiza-
cijose, ypa čPPO; mano, kad visuotinai pripa žinti minimal ūs darbo standartai turi tapti šiųorganizacij ų
prioritetais; mano, kad ES poveikis propaguojant vystymosi model į, ypa čPDS, kuriame visi škai integruoja-
mas socialinis aspektas, padid ėtųvieningai dalyvaujant daugia šalio valdymo institucijose;
32. pabr ėžia, kad siekiant stiprinti socialin ępažangątrečiajame pasaulyje b ūtina stiprinti JT galias; tod ėl
ragina valstybes nares remti šiuo metu vykstan čias JT reformas; pa žymi, kad nauja sustiprinta Jungtini ų
Taut ųekonomikos ir socialini ųreikal ųtaryba (ECOSOC) –idealiai atkurta kaip Žmogaus raidos taryba,
turinti įgaliojimus koordinuoti TVF, Pasaulio banko, PPO ir TDO, taip pat JT vystymo programos (UNDP)
ir JT aplinkos programos (UNEP) veikl ą–būtina siekiant politikos darnos, reikalingos TVT pasiekti, ir
apskritai siekiant padaryti globalizacij ąjėga, skatinan čia socialin ępažangą;
33. sutinka su PKSGA, kad daugia šalės sistemos parlamentin ępriežiūrąreikėtųpalaipsniui pl ėsti; pritaria
pasiūlymui sudaryti parlamentin ęgrup ę, kuri u žsiimt ųpasaulin ės ekonomin ės, socialin ės ir aplinkos apsau-
gos politikos tarpusavio suderinamumu ir nuoseklumu, kuri tur ėtųsukurti integruot ąpagrindini ųtarptauti-
niųorganizacij ųpriežiūrą; mano, kad tai gera proga Europos Parlamentui įsitraukti įparlamentin ėsg r u p ės
darb ąir prisid ėti maksimizuojant globalizacijos teikiam ąnaud ąvisoms socialin ėms grup ėms;
34. sutinka su Komisija, kad ir privatus sektorius, ir priva čios iniciatyvos, ir įvairi ųsocialini ųįstaig ų(pvz.,
NVO) pasaulin ės priemon ės bei bendr ųinteres ųgrupi ųformavimas ir mobilizavimas gali daug prisid ėti
skatinant ger ąsocialin įvaldym ą; pritaria Komisijos paramai EBPO gair ėms d ėl daugianacionalini ųįmoni ų,
kuriose pateikiami atsakingo elgesio versle kriterijai; remia Komisijos pasi ūlymąplėstišiųgairi ųįgyvendi-
nimąįdvišalius susitarimus įvedant nuorodas; sutinka su Komisija, kad gairi ųįgyvendinimas turi b ūti grie ž-
tesnis ir nuoseklesnis; ragina Komisij ątoliau skleisti informacij ąapie pa žangiąpatirt į, esamas priemones ir
įrankius, tokius kaip EBPO gair ės;
35. mano, kad ma žos ir vidutin ėsįmon ės turi aktyviai dalyvauti globalizuotoje ekonomikoje, tod ėl ragina
Komisij ąskatinti toki ųįmoni ųjungim ąsiįtinklus; taip pat ragina pakoreguoti Europos teis ės aktus d ėl
bendrovi ųir kooperatyv ų, kad šios ma žos ir vidutin ėsįmon ės gal ėtųvisapusi škai dalyvauti globalizuotoje
ekonomikoje;
36. pa žymi, kad PKSGA rekomenduoja, jog TDO su šaukt ųpasaulin įsuinteresuot ųasmen ųforum ądėl
Korporatyvios socialin ės atsakomyb ės; pa žymi, kad PKSGA pripa žįsta, jog egzistuoja skepti škas po žiūrisį
Korporatyvios socialin ės atsakomyb ės schem ųpoveik įpraktikoje; si ūlo Komisijai imtis tolimesni ųveiksm ų
didinant s ąmoningum ą, kad b ūtųskatinamas verslo dalyvavimas Korporatyvioje socialin ėje atsakomyb ėje;2006 11 18 LT C 280 E/69 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis
37. mano, kad turi b ūti nustatytos ai škios daugianacionalini ųįmoni ųsocialin ės ir aplinkos apsaugos
atsakomyb ės ribos ir kad reikia skatinti ES veiksmus šioje srityje; tiki, kad jau seniai at ėjo laikas imtis kon-
krečiųveiksm ųpo suinteresuot ųasmen ųForumo Korporatyvios socialin ės atsakomyb ės klausimais darbo ir
ragina Komisij ąpaskelbti savo komunikat ą;
38. remia Komisijos pastangas didinti daugianacionalini ųįmoni ųsąmoningum ąjųsocialin ės atsakomyb ės
požiūriu, kuriomis kol kas pasiekta tik ribot ųrezultat ų;
39. ragina Komisij ąpateikti pasi ūlymądėl socialinio žymėjimo, kurio kriterijais b ūtųžmogaus ir profesi-
niųsąjung ųteisiųlaikymasis, darbo aplinka, darbuotoj ųmokymas ir vystymasis, ly čiųlygyb ės principas ir
socialinis bei etinis darbuotoj ųir pilie čiųpripa žinimas juos supan čioje bendruomen ėje;
40. pa žymi, kad nacionalin ėmigracijos politika vis labiau orientuojama įtai, kaip atitikti vidaus darbo
rinkos poreikius; primygtinai reikalauja, kad migracijos politikos pagrind ąsudaryt ųTarptautin ėkonvencija
dėl visųdarbo migrant ųir jųšeimųnariųteisiųapsaugos;
41. pabr ėžia poreik įminėtos konvencijos pagrindu suformuluoti migracijos politik ą, kuria, viena vertus,
būtųatsižvelgiama įdarbo rinkos poreikius ir, kita vertus, b ūtųsuteikiama derama migruojan čiųdarbuotoj ų
ir jųšeimųteisiųapsauga;
42. pa žymi, kad migracija yra ne tik svarbus, bet ir jautrus diskusij ųdėl globalizacijos klausimas, kuris
gali b ūti išspręstas tik valstyb ėms nar ėms susitarus d ėl bendros pripa žinimo ir integracijos tvarkos;
43. pabr ėžia poreik įužtikrinti, kad žmon ėsbūtųgeriau informuoti tiek apie globalizacijos naud ą, tiek
apie jos i ššūkius ir pabr ėžia mokslo įstaig ųiržiniasklaidos svarb ąšiuo at žvilgiu;
44. ragina Taryb ąir Komisij ąskirti reikiamus i šteklius ir investicijas anks čiau min ėtiems procesams ska-
tinti;
45. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai ir valstybi ųnariųbei stojan čiųšaliųir
šaliųkandida čiųparlamentams bei vyriausyb ėms.C 280 E/70 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 15 d., antradienis