KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI 2012 m. metinė finansinės paramos plėtrai įgyvendinimo ataskaita (PNPP, PHARE, CARDS, Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonė) /* COM/2013/0625 final */





Įžanga Šioje ataskaitoje apžvelgiami svarbiausi 2012 m. įvykiai įgyvendinant pasirengimo narystei pagalbą[1] ir aptariamos ateities perspektyvos. Daugiau informacijos apie konkrečią ataskaitiniu laikotarpiu vykdytą veiklą galima rasti prie šios ataskaitos pridedamame techniniame tarnybų darbiniame dokumente[2], kuriame apžvelgiama ir PNPP[3], ir ankstesnės pasirengimo narystei bei Vakarų Balkanams skirtos priemonės (t. y. PHARE, CARDS[4], Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonė). 2012 m. metinė ataskaita – puiki proga įvertinti padarytą pažangą ir pasimokyti iš klaidų, ypač šiuo metu, kai baigiama formuoti naujosios PNPP priemonės, taikysimos pagal būsimą daugiametę finansinę programą, institucinė struktūra. Ataskaitoje trumpai aptariamos politinės ir ekonominės sąlygos, kuriomis įgyvendinta ES finansuota veikla. Joje aptariama pažanga gerinant strateginio planavimo bei programavimo dokumentus – pateikiamos suvestinės projektų įgyvendinimo, jų rezultatų ir vykdomo pagalbos teikėjų koordinavimo gerinimo ataskaitos. Atsižvelgiant į 2012 m. PNPP konferencijoje pateiktus ankstesnės patirties vertinimus ir išvadas, rekomenduojama, kaip pagerinti PNPP lėšų poveikį iki 2013 m. ir vėliau. 1. METŲ APŽVALGA: POLITINIS IR EKONOMINIS KONTEKSTAS 2012 m. plėtros šalys toliau žengė narystės Europos Sąjungoje link. Teigiamų pokyčių, įskaitant susijusius su pažanga įgyvendinant ES reformas, būta tiek šalyse kandidatėse[5], tiek potencialiose šalyse kandidatėse[6]. Toliau tęstas Kroatijos stojimo sutarties ratifikavimo procesas, kurį baigus 2013 m. liepos 1 d. Kroatija tapo ES nare. Birželio mėn. pradėtos stojimo derybos su Juodkalnija, toliau vyksta derybos su Islandija. Komisijai 2012 m. gegužės mėn. pradėjus įgyvendinti konstruktyvią darbotvarkę, suteikta naujų paskatų santykiams su Turkija. Europos Vadovų Taryba 2012 m. kovo mėn. Serbijai suteikė šalies kandidatės statusą. Komisija patvirtino, kad galima sudaryti ES ir Kosovo stabilizacijos ir asociacijos susitarimą. Pažanga padaryta ir plėtojant Belgrado bei Prištinos dialogą. Aukšto lygio dialogo stojimo klausimais su buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija rezultatas – didesnis valdžios institucijų dėmesys reformoms. Albanijos vyriausybės ir opozicijos dialogas padėjo šaliai ištrūkti iš politinės aklavietės. Pradėtas aukšto lygio dialogas stojimo klausimais su Bosnija ir Hercegovina – taip šiai šaliai padedama įgyvendinti narystės ES reikalavimus, nustatytus ES integracijos veiksmų plane. Daugumai šalių tenka spręsti tokius pačius uždavinius, susijusius su žmogaus teisėmis, geru valdymu, teisinės valstybės principais, įskaitant kovą su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, taip pat administraciniais gebėjimais. Neretai šalims tekdavo prisiimti didesnę atsakomybę už reformas ir sutelkti reikiamą politinę valią daryti pažangą. Nemažiau svarbus uždavinys – didinti saviraiškos laisvę ir žiniasklaidos nepriklausomumą. Stojimo procesą kartais neigiamai veikė dvišaliai klausimai. Plėtros šalių socialinis ir ekonominis vystymasis nevienodas. 2012 m. Turkija ir Islandija toliau gaivino savo ekonomiką. Po tam tikro atsigavimo daugumos Vakarų Balkanų šalių ekonomika vėl smuko – taip nutiko dėl neigiamų ekonomikos pokyčių ES. Gerokai pablogėjo socialinės sąlygos. Nedarbas ir skurdas toliau augo, o fiskalinis konsolidavimas ir darbo rinkos reforma ir toliau lieka svarbiausi ekonomikos prioritetai. Pagrindiniai politiniai uždaviniai išlieka tie patys – užtikrinti gerą valdymą, teisinės valstybės principų taikymą ir sustiprinti administracinius gebėjimus. Šios neišspręstos problemos neigiamai veikia verslo aplinką. 2. Pastangos veiksmingiau ir efektyviau teikti pagalbą Nauja 2014–2020 m. PNPP priemonė Po išsamių konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis ir atlikus būsimosios pasirengimo narystei pagalbos priemonės ex ante vertinimą, kuriuo labai prisidėta prie būsimo priemonės rengimo, Komisija 2011 m. gruodžio 7 d. priėmė PNPP II reglamento pasiūlymą, kuris yra viena iš išorės veiksmų paketo priemonių. Komisijos pasiūlymu siekiama pasirengimo narystei pagalbą glaudžiau susieti su plėtros politikos prioritetais ir labiau vadovautis sektoriniu požiūriu. 2012 m. pasiūlytas PNPP II reglamentas buvo svarstomas ir dėl jo buvo deramasi Parlamente ir Taryboje. Rengiant šią ataskaitą derybos dar nebuvo baigtos. Tuo pačiu metu, siekdama galutinai sukurti PNPP II pagalbos planavimo ir teikimo sistemą, Komisija pradėjo rengti preliminarias PNPP įgyvendinimo taisykles ir strateginio planavimo dokumentus. Ji pradėjo sektorinio požiūrio taikymo tyrimą ir subūrė specialias darbo grupes, kurios nagrinėjo skirtingus naujosios priemonės įgyvendinimo tvarkos aspektus. Sektorinis požiūris Programuodama būsimą 2014–2020 m. finansinės pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP II), 2012 m. Komisija toliau palaipsniui laikėsi sektorinio požiūrio. Palaipsniui pereiti prie sektorinio požiūrio nuspręsta pasibaigus 2009 m. spalio mėn. PNPP konferencijai; taip siekiama, kad šia pagalba būtų pasiekta geresnių rezultatų, daromas didesnis poveikis ir užtikrinama didesnė papildoma nauda. Šie principai tapo svarbiausiais visų naujų išorės veiksmų priemonių įgyvendinimo 2014–2020 m. principais. Perėjimas prie sektorinio požiūrio itin aktualus valstybių narių biudžetų suvaržymo laikais, kai tarptautinės finansų įstaigos ragina didinti pasirengimo narystei pagalbos veiksmingumą ir tvarumą: šalių reikmėmis ir privalumais grindžiamas strateginis požiūris į programavimą padės užtikrinti veiksmingesnį ir labiau į rezultatus orientuotą pasirengimo narystei procesą. Be to, toks požiūris maksimaliai padidina papildomumo potencialą, nes sektorinis požiūris grindžiamas nacionalinėmis strategijomis ir taip užtikrinama didesnė nacionalinių valdžios institucijų atsakomybė už programų įgyvendinimą. Taip didinama įvairių pagalbos metodų pusiausvyra ir padedama racionalizuoti pagalbą tinkamai pasidalijant darbus. Tokio požiūrio svarba patvirtinta 2011 m. balandžio mėn. Zagrebe vykusioje PNPP suinteresuotųjų šalių konferencijoje ir dabartinės PNPP įgyvendinimo vertinimo išvadose. Tas požiūris taip pat atspindėtas 2011–2013 m. daugiamečiuose preliminariuose planavimo dokumentuose (DPPD), taigi dokumentai yra tikslingesni, jais siekiama geriau nustatyti prioritetus ir teikti tikslingesnę pagalbą. Naujasis programavimo metodas, įskaitant naujus programavimo modelius ir gaires, pradėtas taikyti dar 2011 m. pabaigoje programuojant 2012 m. ir 2013 m. biudžetą. 2012 m. visos nacionalinės valdžios institucijos dėjo nuolatines pastangas, kad išanalizuotų atitinkamuose DPPD nustatytų sektorių pasirengimą pradėti vadovautis sektoriniu požiūriu. Taigi 2012 m. pirmą kartą pabandyta praktiškai pritaikyti sektorinį požiūrį plėtros šalyse – tai buvo tarsi bandomasis projektas, padedantis pasirengti reikšmingesniems pokyčiams įgyvendinant PNPP II. Be to, 2012 m. Komisija parengė sektorinio požiūrio taikymo pasirengimo narystei pagalbos srityje preliminarias gaires, kurios turėtų būti patvirtintos 2013 m. ir pradėtos taikyti programuojant PNPP II. 2013 m. Komisija surengė kelis praktinius seminarus, kuriuose nagrinėtas sektorinio požiūrio taikymas visose PNPP šalyse ir kuriais siekta geriau informuoti apie šio požiūrio taikymą programuojant PNPP II lėšas. Bendradarbiavimas su pagalbos teikėjų bendruomene pagalbos veiksmingumo klausimais 2012 m. Komisija toliau įgyvendino pagalbos teikėjų koordinavimo darbotvarkę ir dėjo pastangas, kad būtų maksimaliai padidintas pagalbos veiksmingumas ir skaidrumas vadovaujantis įsipareigojimais, prisiimtais 2011 m. lapkričio mėn. Pusane vykusiame Ketvirtajame aukšto lygio forume pagalbos veiksmingumo klausimais. Be to, pagalbos teikėjų bendruomenė ir Komisija įsipareigojo gerinti vystomojo bendradarbiavimo kokybę ir didinti jo veiksmingumą, be kita ko, didindamos teikiamos pagalbos skaidrumą. 2012 m. Komisija ėmėsi veiksmų, kad užtikrintų finansavimo pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) derėjimą su tarptautiniais pagalbos skaidrumo standartais. Vadovaujantis įsipareigojimais, prisiimtais 2012 m. Pusano konferencijoje dėl veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo partnerystės, aktuali informacija, susijusi su oficialia parama vystymuisi (OPV), bus paviešinta iki 2015 m. pabaigos. Skelbdama duomenų rinkinius bei organizacinio ir veiklos lygmens informaciją, taip pat informaciją apie dabartines ir būsimas išlaidas, Komisija valstybių narių valdžios institucijoms, jų piliečiams ir trečiosioms šalims laiku suteiks išsamią, ateičiai aktualią informaciją apie išteklius, skiriamus vystomajam bendradarbiavimui remti. Vadovaudamasi Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijomis, pateiktomis Paramos vystymuisi komiteto[7] atlikto 2012 m. ES suteiktos pagalbos tarpusavio vertinimo ataskaitoje, Komisija peržiūrėjo savo programų formavimo požiūrį. Įgyvendinant pagal PNPP II numatytą sektorinį požiūrį siekiama veiksmingiau valdyti išorės pagalbą ir didinti pasirengimo narystei pagalbos veiksmingumą, efektyvumą ir orientavimąsi į rezultatus. Tikimasi, kad ateityje PNPP bus dar labiau suderinta su orientavimosi į rezultatus tendencijomis. Todėl 2012 m. buvo suburta darbo grupė, kurios tikslas – parengti rodiklius, kurie būtų naudojami stebint, vertinant ir peržiūrint šalių strategijų įgyvendinimo pažangą ir rezultatus. Komisija koordinuoja šią veiklą siekdama užtikrinti, kad pasirengimo narystei pagalba atitiktų įvairias Komisijos, taip pat ES valstybių narių, tarptautinių finansų įstaigų ir didelės pagalbos teikėjų bendruomenės iniciatyvas, būtų gerinamas pagalbos teikėjų koordinavimas, didinamas pagalbos veiksmingumas ir būtų pasiekta lauktų rezultatų. 3. Programos įgyvendinimo 2012 m. akcentai Kroatija, 2011 m. gruodžio 9 d. pasirašiusi Stojimo sutartį, 2012 m. toliau įgyvendino priemones, kuriomis stiprinti jos pajėgumai vykdyti su naryste ES susijusias prievoles. Nuo 2013 m. liepos 1 d. Kroatija yra ES valstybė narė. 2012 m. priimta I komponento nacionalinė programa[8] apima dvejus finansinius metus, t. y. PNPP 2012 m. lėšas pereinamojo laikotarpio pagalbai ir institucijų kūrimui ir 2013 m. pirmųjų šešių mėnesių lėšas (atsižvelgiant į tai, kad Kroatija ES nare taps 2013 m. liepos 1 d.). Iš viso 2012 m. ir 2013 m. nacionalinėms programoms skirta 46,80 mln. EUR. Šias lėšas papildė 2012 m. panaudota ES finansinė pagalba, padėjusi užbaigti reformas ir išplėtoti pagrindinių sričių pajėgumus, reikalingus su naryste susijusioms prievolėms vykdyti, pavyzdžiui, teisingumo ir pagrindinių teisių, laisvės ir saugumo srityse, taip pat toliau padedama Kroatijai pasirengti valdyti pagalbos po stojimo lėšas ir jomis naudotis. Be to, 2012 m. Kroatija galutinai pasirengė atsisakyti viešųjų pirkimų ex ante kontrolės, kad iki stojimo būtų visiškai decentralizuotas ES finansinės pagalbos valdymas ir panaudojimas. 2012 m. konstruktyvi ES ir Turkijos darbotvarkė suteikė šalių santykiams naujo dinamiškumo ir keliose srityse pagyvino stojimo procesą po sąstingio laikotarpio. Darbotvarkėje daugiausia dėmesio skirta su bendrais interesais susijusioms pastangoms, be kita ko: · derinimui su acquis; · bendradarbiavimo energetikos srityje stiprinimui; · vizoms, judumui ir migracijai; · prekybos susitarimams ir muitų sąjungai, kurių bendrą poveikį Pasaulio bankas vertino atlikdamas specialų tyrimą; · užsienio politikai, įskaitant politikos reformas ir kovą su terorizmu; · aktyvesniam dalyvavimui Sąjungos programose. PNPP finansinė pagalba 2012 m. buvo skirta stojimo proceso politiniams prioritetams remti, itin daug dėmesio skiriant teisinės valstybės principams ir svarbiausioms reformoms, susijusioms su teisingumu ir pagrindinėmis teisėmis. Pagal I komponentą 2012 m. skirta 225,74 mln. EUR. Teigiamų pokyčių pastebėta ir Turkijos nacionalinių valdžios institucijų decentralizuoto finansinės pagalbos valdymo srityje. Sėkmingai baigtas PNPP III ir IV komponentų visų operacinių sistemų akreditavimo procesas siekiant perduoti Centralizuoto finansavimo ir sutarčių agentūros (CFSA) vykdytas konkursų rengimo, sutarčių sudarymo ir finansų valdymo funkcijas atitinkamoms ministerijoms. PNPP V komponento valdymas perduotas beveik dvidešimtyje rajonų. 2012 m. sustiprintas dialogas su Turkijos institucijomis migracijos ir prieglobsčio klausimais, taip pat integruoto sienų valdymo klausimais. Nagrinėtos ir kitos galimybės naudojantis ES finansine pagalba remti institucines reformas. Visos programavimo procese dalyvaujančios suinteresuotosios šalys, susijusios su PNPP finansavimu, įskaitant specializuotas JT agentūras, sukūrė ir peržiūrėjo preliminarių pasiūlymų kanalą. Toliau dėtos pastangos gerinti Turkijos valdžios institucijų, atsakingų už PNPP programų įgyvendinimą, valdymo ir kontrolės sistemas, tačiau PNPP programavimo ir stebėsenos srityje reikia siekti didesnės pažangos. 2012 m., Parlamento rezoliucija įgaliojus Islandijos Vyriausybę patvirtinti bendrąjį susitarimą, baigtas ratifikuoti PNPP bendrasis susitarimas su Islandija. Parlamento rezoliucija priimta 2012 m. birželio 18 d. – taip nutiestas kelias projektų pagal Islandijos PNPP nacionalines programas įgyvendinimui. Įsigaliojus PNPP bendrajam susitarimui, 2012 m. antrąjį pusmetį pradėti įgyvendinti 2011 m. PNPP nacionalinės programos projektai. Pagal 2011 m. programą remiami septyni projektai. Jos biudžetas – 12 mln. EUR, jį sudarant užtikrinta pusiausvyra tarp dviejų DPPD nustatytų prioritetinių krypčių: · toliau didinti Islandijos pajėgumus vykdyti su naryste susijusias prievoles remiant institucinius pajėgumus perkelti ir įgyvendinti acquis bei · stiprinti Islandijos institucinius pajėgumus rengiantis naudotis struktūrinių ir kitų ES fondų lėšomis. 2012 m. nacionalinė programa priimta 2012 m. liepos 16 d.; jos biudžetas – 12 mln. EUR ir pagal ją remiami trys projektai. Dalį projektų jau pradėta įgyvendinti. 2013 m. nacionalinė programa buvo priimta 2012 m. gruodžio 2 d.; jai skirta 10,8 mln. EUR. 2013 m. balandžio 27 d. įvyko Parlamento rinkimai ir naujai suformuota vyriausybė sustabdė derybas dėl stojimo, kol Parlamentas neįvertins derybų proceso padėties ir pokyčių ES. PNPP pasekmės tebevertinamos. Komisija neketina įgyvendinti jokių projektų pagal PNPP, kol Islandijos Vyriausybė nenuspręs, ar tęsti stojimo procesą. Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje tęstos pagal PNPP remiamos su stojimu į ES susijusios reformos, tačiau 2012 m. šaliai kilo rimtų sunkumų planuojant ES pagalbą ir naudojantis ja. Apskritai nacionalinių PNPP valdymo institucijų pajėgumai buvo netolygūs – tai lėmė nuolatinį vėlavimą viešųjų pirkimų srityje ir prastus sutarčių sudarymo ir pagalbos išmokėjimo rezultatus. Pagal 2012–2013 m. PNPP nacionalinę programą ES indėlis į I komponentą yra maždaug 28 mln. EUR per metus. Komisijos parengtą ir 2012 m. lapkričio mėn. priimtą programą sudaro penki sektorių identifikaciniai aprašai ir septyni susiję projektų aprašai. Pagal šiuos projektus remiami viešojo administravimo, teisingumo, vidaus reikalų ir pagrindinių teisių, privačiojo sektoriaus plėtotės, žemės ūkio, aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita sektoriai. Taip pat nustatyti nauji veiklos programų pagal III, IV ir V komponentus asignavimai. Komisija skyrė dėmesio tokiam klausimui kaip visiems PNPP komponentams skirtų lėšų panaudojimas ir taip parėmė valdžios institucijų pastangas. Kovo mėn. ir 2012 m. pabaigoje Komisija (Regioninės politikos GD, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD bei Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) laikinai sustabdė mokėjimus – taip nutiko dėl darbuotojų ir valdymo pajėgumų trūkumo pagrindinėse institucijose, visų pirma tose, kurios vykdo kontrolės funkcijas, t. y. audito institucijose ir nacionalinio įgaliojimus suteikiančio pareigūno biure. Vyriausybei ėmusis ryžtingų veiksmų, šių institucijų pajėgumai beveik pasiekė darbuotojų skaičiaus lygį, nustatytą atitinkamuose 2012 m. darbo krūvio vertinimuose. Būtinybė didinti pajėgumus ir susikaupę neatlikti darbai ir toliau kelia didelių problemų, todėl reikia dėti nuolatines pastangas ir aukščiausiu įmanomu politiniu lygmeniu įsipareigoti spartinti įgyvendinimą. 2012 m. Juodkalnija sėkmingai baigė programuoti likusią pasirengimo narystei pagalbą, skiriamą pagal paskutinius dvejus dabartinės finansinės programos metus. 2012–2013 m. nacionalinių programų pagal I komponentą „Pereinamojo laikotarpio pagalba ir institucijų kūrimas“ finansavimas ir toliau buvo laikomas svarbia PNPP dalimi (21,28 mln. EUR); pagal tas programas toliau remtos svarbiausios reformų sritys, kaip nustatyta ankstesnėse programose. 2012 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos priimtu sprendimu pradėti derybas dėl stojimo atspindėtas ir patvirtintas ES delegacijos Juodkalnijoje PNPP I komponento projektų įgyvendinimo aktualumas ir veiksmingumas. Palyginti su PNPP I ir II komponentų lėšomis, 2012 m. ir 2013 m. gerokai daugiau PNPP lėšų buvo skirta pasirengimui įgyvendinti ES sanglaudos ir žemės ūkio politiką aplinkosaugos, transporto, socialinio vystymosi, žemės ūkio ir kaimo plėtros sektoriuose, t. y. pagal III, IV ir V komponentus. Iš tiesų 2010 m. Juodkalnijai suteikus šalies kandidatės statusą, svarbiausios investicijos programuotos priimant atitinkamas 2012–2013 m. veiksmų programas, pagal kurias III komponentui skirta 22,24 mln. EUR, o IV komponentui – 5,58 mln. EUR; V komponentui padaryta išimtis, nes Pasirengimo narystei paramos kaimo plėtrai priemonės (IPARD) priėmimą nuspręsta atidėti iki 2013 m. Juodkalnijos valdžios institucijos visus metus darė nemenką pažangą rengdamosi valdymo įgaliojimų perdavimui, visų pirma 2012 m. liepos mėn. pateikusios paraiškos dokumentų rinkinį dėl I ir II komponentų. 2012 m. ES finansinė pagalba buvo labai reikšminga Albanijoje, kur I ir II komponentams buvo skirta maždaug 95 mln. EUR ir kur siekta padidinti daugelio institucijų administracinius gebėjimus bei skatinti socialinį, aplinkos apsaugos ir ekonominį vystymąsi. Padaryta pažanga įgyvendinant pradėtus teisingumo, viešojo administravimo pertvarkymo ir kovos su korupcija sričių projektus. Gavus strateginę ES pagalbą sustiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimai; jau gauta apčiuopiamų kovos su organizuotu nusikalstamumu rezultatų. Vykdomais techninės pagalbos projektais toliau remtos įvairios šakinės ministerijos ir valstybės institucijos – priimta daug svarbių teisės aktų, kuriais užtikrinamas derinimas su acquis. Infrastruktūros projektų įgyvendinimas kiek problemiškesnis – taip yra visų pirma dėl nepakankamo šakinių ministerijų bei nacionalinių ir vietos valdžios institucijų veiklos koordinavimo; tai daro poveikį ilgalaikiam projektų tvarumui. Todėl Komisija, siekdama užtikrinti projektų tvarumą, paprašė taikyti PNPP tarpinstitucinį koordinavimo mechanizmą. Albanija dėjo nemenkas pastangas rengdamasi decentralizuotai valdyti PNPP lėšas. Tačiau reikia imtis tolesnių tikslingų veiksmų, kad būtų užtikrinta, jog kuriama decentralizuoto valdymo sistema tenkintų visus PNPP reglamentavimo sistemoje nustatytus reikalavimus. Patenkinus visus reikalavimus, netrukus būtų galima perduoti valdymo funkcijas. Rengdamosi šiai akreditacijai Albanijos valdžios institucijos turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų PNPP lėšas valdyti apmokytų valstybės tarnautojų pareigybių stabilumą. Serbija šalies kandidatės statusą gavo 2012 m. ir toliau intensyviai rengėsi PNPP lėšų valdymui taikomos decentralizuotos įgyvendinimo sistemos (DIS) įvedimui. 2012 m. PNPP I komponentui ES skyrė 170,60 mln. EUR. Teigiami nepriklausomo auditoriaus atlikto atitikties vertinimo rezultatai patvirtino, kad nacionalinis akreditavimo procesas baigtas ir visų keturių PNPP komponentų (I, II, III ir IV) akreditavimo paketai 2012 m. perduoti Europos Komisijai. Drauge buvo priimtas sprendimas 2007–2013 m. finansinės programos laikotarpiu netęsti III ir IV komponentų įgyvendinimo. Į komandiruotę pirmojo I ir II komponentų audito tikslais 2012 m. lapkričio mėn. vyko Plėtros generalinio direktorato auditoriai. Tikimasi, kad šių komponentų valdymo funkcijos Serbijai bus perduotos 2013 m. 2012 m. Komisija suplanavo Bosnijos ir Hercegovinos 2012 m. PNPP ir 2013 m. PNPP I komponentui skirti 84,77 mln. EUR, vadovaujantis 2012 m. nacionaline programa. Padėtis pasikeitė – ankstesniais metais Komisija planuodavo tik vieną programą per metus. Šio naujo požiūrio privalumas yra tas, kad planuota intervencija vykdyta pagal ilgalaikiškesnį planą ir taip užtikrintas tęstinumas ir masto ekonomija. Nepaisant politinio lygmens susitikimais pradėto išsamaus pasirengimo vykdyti programavimo procesą, programavimas, kaip ir ankstesniais metais, nuolat gerokai vėlavo dėl Bosnijos ir Hercegovinos vidaus sunkumų siekiant susitarimo nustatant ir rengiant projektus. Komisija paragino valdžios institucijas nustatyti veiksmingą koordinavimo mechanizmą, kuriuo naudotųsi valstybė ir du jos regionai, kad būtų įveikti šie nuolatiniai sunkumai. Nepaisant tam tikrų problemų, kylančių programuojant ir įgyvendinant PNPP pagalbą, ne vienas projektas davė gerų rezultatų ir padarė apčiuopiamą poveikį, visų pirma vidaus reikalų sektoriuje ir ekonomikos vystymosi rėmimo srityje. Gerokai patobulinta integruoto sienų valdymo sistema, o parama turizmo sektoriaus plėtotei ir mažoms bei vidutinėms įmonėms padėjo kurti ir išlaikyti darbo vietas. ES parama Kosovui buvo netgi didesnė nei planuota – ir pagal sudarytas sutartis, ir pagal atliktus mokėjimus. Baigta rengti Kosovo 2012 m. PNPP metinė programa; jai skirta 63,2 mln. EUR. Parengtą 2013 m. metinę programą PNPP komitetas patvirtino 2012 m. lapkričio mėn., o ją įgyvendinti planuota pradėti 2013 m. pradžioje. 2012 m. Kosovas toliau dalyvavo PNPP tarpvalstybinio bendradarbiavimo programoje, pasirašyti 2011 m. visų trijų tarpvalstybinio bendradarbiavimo programų (su Albanija, buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Juodkalnija) finansavimo susitarimai. 2012 m. birželio mėn. paskelbtas pirmasis kvietimas teikti paraiškas pagal Kosovo ir Albanijos tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimą. 2012 m. kovo mėn. surengtos konsultacijos su pilietine visuomene – vyriausybė pilietinės visuomenės organizacijoms pristatė siūlomus projektus ir pakvietė diskutuoti šiais klausimais. Kosove tai buvo pirmasis kartas, kai tokios konsultacijos surengtos pirmaisiais PNPP programavimo proceso etapais. Regioninis bendradarbiavimas ir programos Pastaraisiais metais Pietryčių Europos regioninio bendradarbiavimo srityje pasiekta didelės pažangos, visų pirma tai pasakytina apie prekybos, statistikos, energetikos ir transporto, viešojo administravimo reformų ir civilinės saugos sritis. Nemenka dalis PNPP pagalbos gavėjams suteikta įgyvendinant nacionalines programas. Tačiau maždaug 9 proc. turimų lėšų buvo paskirstyta įgyvendinant daugiašales programas. Šios programos papildo nacionalines programas ir stiprina daugiašalius Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos santykius tose srityse, kurios laikomos turinčiomis lemiamos svarbos Europos integracijai ir regiono stabilumui. Pagalba pagal daugiašales programas skiriama tik toms sritims, kuriose akivaizdi regioninio bendradarbiavimo ar horizontaliųjų veiksmų reikmė, pavyzdžiui, reikmė spręsti tarpvalstybines problemas ar didinti veiksmingumą suderinant požiūrius, tinkamai naudojantis turimomis priemonėmis ar sudarant palankias sąlygas ekspertų darbui. 2012 m. šiai veiklai planuota skirti maždaug 222,06 mln. EUR pagal I komponentą. Kaip vienas prioritetinių teisingumo ir vidaus reikalų sektoriaus projektų atrinktas regioninius projektas, kuriuo skatinamas įtraukusis švietimas, taip pat saugomos pagrindinės teisės ir pažeidžiamos grupės; regioniniu projektu, kuriuo stiprinama liudytojų apsauga, prisidedama prie kovos su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Spręsti pabėgėlių sugrįžimo klausimus ir užtikrinti ilgalaikį būsto problemos sprendimą padeda Regioninė aprūpinimo būstu programa, vykdoma pagal Sarajevo procesą ir daugiausia finansuojama ES lėšomis. Itin daug dėmesio skirta projektams, padedantiems pagalbos gavėjams įveikti ekonomikos ir finansų krizę ir remti ekonomikos atsigavimą toliau skiriant finansinę pagalbą prioritetinėms investicijoms į infrastruktūrą, glaudžiai koordinuojant šią veiklą su tarptautinėmis finansų įstaigomis. Investicijomis, kuriomis didinamas energijos vartojimo efektyvumas, siekiama užtikrinti tvarų ekonomikos augimą ir prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo. Aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita sektoriuje atrinktu regioniniu projektu siekiama didinti Vakarų Balkanų šalių ir Turkijos bendradarbiavimą sprendžiant civilinės saugos klausimus. Siekiant paspartinti reformas ir skatinti regioninį bendradarbiavimą švietimo srityje, pagal PNPP 2012 m. daugiašalę programą bus toliau remiamas „Erasmus Mundus“ pirmo ir antro veiksmų bei programos „Veiklus jaunimas“ įgyvendinimas socialinio vystymosi sektoriuje. Kalbant apie paramą pilietinei visuomenei, 2012 m. su daugiau kaip 170 šio regiono ir kitų Europos šalių organizacijų pasirašyta 18 bendrųjų partnerystės susitarimų, susijusių su įvairiais prioritetiniais sektoriais, pavyzdžiui, kovos su korupcija, energetikos, žmogaus teisių ir saugumo, aplinkosaugos ir gamtos išteklių. 4. DĖMESYS ILGALAIKĖMS VIEŠOJO ADMINISTRAVIMO REFORMOMS, TEISINĖS VALSTYBĖS PRINCIPŲ STIPRINIMUI IR DEMOKRATINIAM VALDYMUI Visoms Vakarų Balkanų šalims tenka spręsti reikšmingas ekonomines ir finansines problemas. Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo proceso (SEECP) šalių ministrai, 2012 m. lapkričio mėn. Tiranoje priimdami Pietryčių Europos 2020 m. viziją pripažino, kad būtina užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, kurį turėtų papildyti gera valdysena. Taip šio regiono šalys bando konstruktyviai spręsti dabartines problemas remdamosi regionine perspektyva. Geras viešasis valdymas yra vienas iš politinių stojimo kriterijų, apimantis ne tik viešojo administravimo reformas, bet ir kitus aspektus, kaip antai politinį stabilumą ir demokratijos principų laikymąsi, valdžios sektoriaus veiksmingumą, viešųjų finansų valdymo patikimumą ir pagarbą teisinei valstybei. Būtent dėl šios priežasties Komisija tikisi, kad visos Vakarų Balkanų šalys parengs prasmingas ir išsamias nacionalines strategijas, kuriose bus nustatytos prioritetinės sritys, kuriose pagal būsimąją Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (IPA II) bus teikiama finansinė parama. Pagal regioninę EBPO ir SIGMA (Parama valdymui ir administravimui gerinti) programą teikiama labai svarbi šios srities parama. Ši programa dar labiau sustiprinta neseniai patvirtinus užduotį parengti naujus šalių įvertinimus ir pateikti šalių veiksmų planus, kad būtų analizuojama, ar nacionalinės reformos veiksmingai įgyvendinamos ir kokiais metodais naudojamasi. Taip siekiama ne tik stebėti teisinę sistemą, bet ir plėtoti integruotą požiūrį į viešojo administravimo reformas, kad Komisija galėtų nuosekliau, veiksmingiau ir tvariau naudotis turimais ištekliais ir užtikrinti nuoseklesnį dialogą politikos klausimais. Siekiant užtikrinti veiksmingą veiklos vertinimą, vadovaujantis PNPP II reglamentu, programoje SIGMA taip pat bus nustatyti viešojo administravimo standartai, kuriais bus vadovaujamasi vertinant pažangą, ir bus pateikta aiškesnių nurodymų dėl su šalimis palaikomo aukšto lygio politinio dialogo viešojo administravimo reformų klausimais. Pagal programą SIGMA vykdoma veikla yra glaudžiai susijusi su Regionine viešojo administravimo mokykla (RESPA), kuri prisideda prie šios veiklos. Idealiu atveju tai galėtų padėti išplėtoti bendrą požiūrį į viešojo administravimo reformas regione, o tai padėtų koordinuoti pastangas ir veiklą ne tik nacionaliniu, bet ir pagalbos teikėjų lygmeniu. Tačiau reikia įtvirtinti RESPA – kaip aukšto lygio politinio dialogo viešojo administravimo reformos klausimais platformos – teisėtumą regione ir užtikrinti, kad šios mokyklos, kaip aukšto rango vadovų mokymo paslaugų teikėjos, paslaugų kokybė būtų pripažinta. Todėl dedamos pastangos, kad būtų įtvirtintas RESPA vaidmuo tokiose srityse kaip: i) informuotumo apie viešojo administravimo reformas didinimas kiekvienoje šalyje partnerėje sukuriant tinklą partnerių diskusijoms ir tarpusavio vertinimui; ii) sąlygų dalytis informacija apie nacionalines strategijas ir patirtimi, susijusia su viešojo administravimo gerinimu visais lygmenimis, sudarymas; iii) mokymo paslaugų teikimas, kad būtų padidinti Vakarų Balkanų šalių valstybės tarnautojų pajėgumai, itin daug dėmesio skiriant dėstytojų rengimui ir aukšto rango pareigūnų mokymui, kad būtų užtikrintas maksimalus poveikis. Už RESPA veiklą atsako pačios dalyvaujančios šalys, užtikrindamos, kad būtų mokomasi iš padarytų klaidų ir atsižvelgiama į patirtį, įgytą rengiantis Kroatijos stojimui į ES. 5. Techninės pagalbos ir informacijos mainų programa (TAIEX) 2012 m. vykdant įvairiausią veiklą buvo pademonstruotas programos TAIEX lankstumas. Vis dažniau naudojamasi vidutinės trukmės technine pagalba ir iš anksto suderintomis trumpalaikėmis intervencijomis. Dažniausiai tuo naudotasi žemės ūkio ir maisto saugos sektoriuose, taip pat teikiant pagalbą Islandijai, Kosovui ir Kipro turkų bendruomenei. Pagal programą TAIEX taip pat remtas Juodkalnijos teisyno atitikties ES acquis vertinimas, vadinamoji atrankinė patikra, kuri yra neatskiriama stojimo į ES proceso dalis. Tendencijos nesikeičia nuo 2005-ųjų: programoje TAIEX 2012 m. dalyvavo maždaug 30 000 valstybės tarnautojų iš visų pagalbą gaunančių šalių. Daugiausia naudos iš TAIEX pagalbos gavo Turkija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Kroatija bei Bosnija ir Hercegovina – programoje dalyvavo beveik 5 000 dalyvių (4 767) iš Turkijos ir kiek daugiau nei po 3 000 iš minėtų trijų Vakarų Balkanų šalių (atitinkamai 3 431, 3 232 ir 3 223). Vietos administravimo priemone (Local Administration Facility, LAF) siekta didinti Vakarų Balkanų vietos ir regioninių valdžios institucijų informuotumą. Buvo surengta 14 LAF renginių, kuriuose dalyvavo beveik 400 vietos ir regioninių administracijų atstovų. TAIEX varomoji jėga – ES valstybių narių viešojo administravimo institucijų tarnautojų ekspertinės žinios. 2012 m. sutelktos beveik 5 000 ekspertų žinios ir kompetencija, o šią veiklą naudos gavėjai paprastai vertino puikiai. 2012 m. šį tikslą pavyko pasiekti beveik visuose renginiuose – 99 proc. dalyvių, vertindami TAIEX renginius, nurodė, kad jie padėjo jiems pagerinti žinias. Siekiant įvertinti TAIEX pagalbos veiksmingumą ir galutinį poveikį, buvo įdiegta nauja vertinimo sistema. Praėjus šešiems mėnesiams nuo pagalbos suteikimo dalyvių buvo prašoma trumpai internetu atsakyti į klausimus, susijusius su konkrečia suteikta pagalba. 6. IŠVADA 2012 m. nemažai nuveikta, kad pagalba plėtros šalims būtų strategiškesnė, labiau orientuota į narystę ir teikiama kaip neatskiriama plėtros strategijos dalis. Nuo 2014 m. pradėjus taikyti Komisijos pasiūlytą teisinę ir strateginę pasirengimo narystei pagalbos planavimo sistemą, pagalbos teikimas, politinis stebėjimas ir ataskaitų teikimas bus glaudžiau susieti, nes bus sukurta sistema, padėsianti siekti apčiuopiamų rezultatų bei norimo poveikio ir atlyginti už gerus rezultatus. Tai padės dar padidinti plėtros šalims skiriamo ES finansavimo papildomą naudą, nes šioms šalims bus suteikta dar daugiau paskatų keisti savo visuomeninę, teisinę ir ekonomikos sistemą, o tai bus naudinga ir Europos Sąjungai, ir PNPP pagalbą gaunančioms šalims bei jų piliečiams. 2012 m. gruodžio 31 d. PNPP finansinės pagalbos įgyvendinimo duomenys, suskirstyti pagal šalis, kaip visų įsipareigotų suteikti lėšų (2007–2011 m.) dalis Toliau pateikiamose lentelėse nurodomos PNPP pagalbos sumos 2007–2012 m. (mln. EUR) pagal šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių pagalbos gavėjus ir komponentus. Sumos nustatytos atsižvelgus į 2012 m. atliktus pervedimus tarp I ir II komponentų. 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP I komponentas, Plėtros generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės[9] Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Sudarytų sutarčių vertė || Procentinė dalis || Išmokėta || Procentinė dalis Kroatija || 242,08 || 205,93 || 85,07 % || 137,85 || 56,94 % buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 202,18 || 131,25 || 64,92 % || 78,69 || 38,92 % Islandija || 24,00 || 10,04 || 41,83 % || 3,41 || 14,19 % Juodkalnija || 152,04 || 106,14 || 69,81 % || 90,43 || 59,48 % Turkija || 1 390,41 || 1 376,61 || 99,01 % || 772,50 || 55,56 % Albanija || 430,01 || 299,24 || 69,59 % || 169,72 || 39,47 % Bosnija ir Hercegovina || 474,60 || 248,99 || 52,46 % || 159,35 || 33,58 % Kosovas || 538,30 || 429,91 || 79,87 % || 285,09 || 52,96 % Serbija || 1028,99 || 760,06 || 73,86 % || 541,33 || 52,61 % Iš viso || 4 482,61 || 3 568,17 || 79,60 % || 2 238,37 || 49,93 % 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP II komponentas, Plėtros generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Sudarytų sutarčių vertė || Procentinė dalis || Išmokėta || Procentinė dalis Kroatija || 15,02 || 10,32 || 68,71 % || 6,75 || 44,94 % buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 16,22 || 4,13 || 25,46 % || 3,10 || 19,11 % Juodkalnija || 18,10 || 9,83 || 54,31 % || 7,11 || 39,28 % Turkija || 6,93 || 6,93 || 100 % || 1,69 || 24,39 % Albanija || 21,77 || 8,16 || 37,48 % || 5,76 || 26,46 % Bosnija ir Hercegovina || 15,12 || 7,50 || 49,60 % || 5,88 || 38,87 % Kosovas || 4,80 || 0,17 || 3,47 % || 0,09 || 1,96 % Serbija || 18,97 || 12,11 || 63,85 % || 9,00 || 47,44 % Iš viso || 116,93 || 59,15 || 50,59 % || 39,38 || 33,68 % 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP II komponentas, Regioninės politikos generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės: Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Išmokėta || Procentinė dalis Adrijos jūros regionas || 205,66 || 59,45 || 28,9 % Slovėnija– Kroatija || 35,75 || 16,24 || 45,4 % Vengrija–Kroatija || 43,90 || 19,85 || 45,2 % Vengrija–Serbija || 41,96 || 22,96 || 54,7 % Rumunija–Serbija || 44,47 || 18,43 || 41,4 % Bulgarija–Serbija || 26,26 || 9,15 || 34,8 % Bulgarija–buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 14,99 || 5,64 || 37,6 % Bulgarija–Turkija || 22,83 || 7,85 || 34,4 % Graikija–buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 12,60 || 6,08 || 48,3 % Graikija–Albanija || 9,47 || 4,62 || 48,8 % Iš viso || 457,89 || 170,27 || 37,19 % 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP III komponentas, Regioninės politikos generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės: Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Išmokėta || Procentinė dalis Kroatija || 329,68 || 88,64 || 26,9 % buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 199,93 || 48,15 || 24,1 % Turkija || 1 747,58 || 519,29 || 29,7 % Juodkalnija || 22,24 || 0 || 0 % Iš viso || 2 299,43 || 656,08 || 28,5 % 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP IV komponentas, Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės: Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Išmokėta || Procentinė dalis Kroatija || 85,88 || 35,02 || 41 % buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 33,50 || 10,33 || 31 % Turkija || 382,9 || 109,48 || 28,6 % Juodkalnija || 2,77 || 0 || 0 % Iš viso || 403,18 || 96,32 || 23,9 % 2012 m. gruodžio 31 d., PNPP V komponentas, Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato įgyvendinamos priemonės: Mln. EUR || Įsipareigota skirti || Išmokėta || Procentinė dalis Kroatija || 129,90 || 30,08 || 23,16 % buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija || 63,49 || 11,33 || 17,8 % Turkija || 650,38 || 81,25 || 12,5 % Iš viso || 843,77 || 122,66 || 14,5 % [1]Išsamiau šių programų išlaidų ir valdymo bei ataskaitų rengimo aspektai (kaip antai valdymas ir atskaitomybė, rizika ir kontrolė, teisėtumas ir tvarkingumas, paklaida ir galimos pasekmės pakankamam užtikrinimui) apžvelgiami Plėtros generalinio direktorato 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje. Komisija, vadovaudamasi savo įsipareigojimu teikti išsamią informaciją Tarybai ir Europos Parlamentui, skelbia kasmetinę pasirengimo narystei pagalbos ataskaitą. 2011 finansinių metų ataskaita paskelbta 2012 m. ir pateikiama adresu http://ec.europa.eu/enlargement/instruments/how-does-it-work/index_en.htm. [2]Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie dokumento „Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. 2012 m. metinė finansinės pagalbos plėtrai įgyvendinimo ataskaita (PNPP, PHARE, CARDS, Turkijos pasirengimo narystei priemonė ir Pereinamojo laikotarpio institucijų plėtros priemonė)“. [3]Visas 2007–2013 m. Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (PNPP) biudžetas – 11,5 mlrd. EUR. PNPP skirta Albanijai, Bosnijai ir Hercegovinai, Kroatijai, buvusiajai Jugoslavijos Respublikai Makedonijai, Juodkalnijai, Serbijai, Turkijai, Islandijai (nuo 2011 m.) ir Kosovui*. PNPP remiamos pagalbą gaunančių šalių vykdomos reformos, taip pat laipsniškas jų standartų ir politikos derinimas su Europos Sąjungos standartais, politika ir acquis, siekiant padėti šioms šalims pasirengti būsimai narystei ES. [4]1989 m. specialiai Lenkijai ir Vengrijai sukurta programa „Poland and Hungary: Assistance for Restructuring their Economies (PHARE)“ vėliau buvo išplėsta ir taikoma dešimčiai šalių. Pagalba pagal šią programą buvo teikiama aštuonioms iš dešimties 2004 m. ES narėmis tapusių valstybių: Čekijai, Estijai, Latvijai, Lietuvai, Lenkijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Vengrijai, taip pat 2007 m. įstojusioms šalims (Bulgarijai ir Rumunijai), kuriose vyko didelės ekonominės pertvarkos ir politiniai pokyčiai. Iki 2000 m. paramą pagal PHARE programą gaudavo ir Vakarų Balkanų šalys (Albanija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija bei Bosnija ir Hercegovina). Tačiau nuo 2001 m. finansinė pagalba šioms šalims skiriama pagal CARDS programą (Bendrijos parama rekonstrukcijai, plėtrai ir stabilizavimui Balkanuose). CARDS reglamentu panaikintas OBNOVA reglamentas ir iš dalies pakeistas PHARE reglamentas – juo nustatyta bendra pagalbos Pietryčių Europos šalims sistema, t. y. CARDS programa. 2007 m. šią programą pakeitė Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP). * Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją Nr. 1244/1999 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [5] Kroatija, Islandija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Juodkalnija, Serbija ir Turkija. [6] Albanija, Bosnija ir Hercegovina, Kosovas. [7] Vystomojo bendradarbiavimo komitetas, Vystomojo bendradarbiavimo direktoratas, EBPO. [8] Šios ataskaitos tikslais nacionalinėse programose nurodytos sumos yra susijusios su I komponentu. [9] Kroatija, buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija ir Turkija naudojasi decentralizuotu valdymu, t. y. už ES skirtų lėšų panaudojimą atsako pagalbą gaunančios šalies Finansų ministerija, kuri taip pat yra atsakinga už sutarčių ir mokėjimų valdymą.