AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS

Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Šios iniciatyvos tikslas – atnaujinti partnerystės susitarimą su šalimis, kurios yra Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno (AKR) valstybių grupės narės. Šiuo metu šie santykiai reglamentuojami Kotonu partnerystės susitarimu (toliau – KPS), kuriuo nustatoma, kad Šalys turi pradėti derybas prieš aštuoniolika mėnesių iki jo galiojimo pabaigos 2020 m. vasario mėn.

Pasiūlymo tikslas – sudaryti visapusišką susitarimą su šiuo metu KPS pasirašiusiomis 79 šalimis, ypatingą dėmesį skiriant bendriesiems, taip pat konkretiems ES interesams patenkinti (pvz., migracijai suvaldyti, taikai ir saugumui užtikrinti, investicijoms skatinti), atsisakant „visuotinio“ požiūrio ir dar labiau nutolstant nuo paramos teikėjo ir paramos gavėjo dinamikos.

Pasimokiusi iš teigiamų dabartinio KPS įgyvendinimo rezultatų ir trūkumų, kartu atsižvelgdama į pasikeitusias aplinkybes ir dabartinę ES politiką ir laikydamasi ilgalaikės perspektyvos po 2020 m. požiūrio, ES nustatė siektinus bendruosius strateginius interesus. Tai yra šie interesai: 1) užmegzti politinę partnerystę, kuria visų pirma siekiama kurti taikias, stabilias, gerai valdomas, klestinčias ir atsparias valstybes ir visuomenes; 2) spartinti pažangą siekiant darnaus vystymosi tikslų; 3) tarptautiniuose forumuose kurti veiksmingas sąjungas siekiant įgyvendinti pasaulinio masto veiksmus. Remiantis šiais tikslais, kiekvienai prioritetinei sričiai nustatyti konkretūs uždaviniai.

Siekiant šių tikslų įgyvendinimo pažangos, intensyviai vystęsi ilgalaikiai santykiai turi būti iš naujo peržiūrėti, kad atitiktų savo paskirtį. Tai turėtų būti atlikta visapusiškai remiantis labai tvirtu ilgainiui sukurtu pagrindu ir jį tobulinant. Šiuo atžvilgiu labai svarbu visapusiškai atsižvelgti į sustiprintas regionines sistemas ir tendencijas, atsiradusias Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalyse.

Todėl iškeltas tikslas sudaryti naują susitarimą, kurį sudaro trys regioniniai susitarimai, turintys bendrą pagrindą. Svarbiausia dalis bus regioniniai susitarimai, kuriuose bus nustatyti konkretiems Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių regionams svarbūs prioritetai. Bendrame pagrinde, taikomame visiems partnerystės nariams, bus išvardyti bendrieji tikslai, principai ir prioritetai ir bus sudarytos sąlygos glaudžiau bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu.

Regioniniai susitarimai bus susitarimo protokolai, kuriais nustatyta išsami teisinė santykių sistema. Kartu susitarimu bus suteikta galimybė lanksčiai prisitaikyti prie kintančių aplinkybių taikant supaprastintą trijų regioninių susitarimų peržiūros procedūrą. Partnerystėje turės būti pripažintas didesnis (sub)regioninių organizacijų vaidmuo, ypač regioninių susitarimų valdymo srityje, ir sudarytos sąlygos šiam vaidmeniui atlikti.

Įvairiu mastu partnerystės veikloje galės dalyvauti ar prie jos prisijungti kitos šalys, puoselėjančios tas pačias vertybes ir padedančios siekti partnerystės tikslų. Tai ypač svarbu, pvz., siekiant sudaryti sąlygas stiprinti požiūrį į „Afriką kaip į visumą“ ir kartu laikytis esamų dvišalių asociacijos susitarimų su Šiaurės Afrikos šalimis. Pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus vaidmuo bus sustiprintas ne tik partnerystėje, jiems taip pat teks itin svarbus vaidmuo siekiant užtikrinti integracinį darnų vystymąsi atitinkamose šalyse ir regionuose. Šie pokyčiai atsispindės institucinėje struktūroje ir ji taps mažiau biurokratiška ir paprastesnė.

Atkreipkite dėmesį į tai, kad visapusišku susitarimu siekiama santykius su šalimis partnerėmis įforminti visais politiniais – nacionaliniu, (sub)regioniniu ar partnerystės – lygmenimis ir kad nacionalinis lygmuo, taip pat atsižvelgiant į subsidiarumo principą, tebėra svarbiausias lygmuo. Panašiai kaip ir kitų susitarimų atveju, šio susitarimo galiojimo laikas nebus apribotas, tačiau bus numatyta galimybė vienos iš Šalių prašymu jį nutraukti.

Šalys partnerės išreiškė savo siekį, remiantis dabartiniame KPS nustatytu pagrindu, sudaryti atnaujintą teisiškai privalomą partnerystės susitarimą su ES. Be to, per informavimo misijas šalys partnerės iš esmės pritarė siūlomam požiūriui, kad didesnis vaidmuo turi tekti regionams.

ES ir jos partneriai yra suinteresuoti laiku užbaigti derybas, kad po 2020 m. būtų išvengta politinio vakuumo.

Būtina sukurti derybų grupę, kurią sudarytų Komisijos atstovai ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai. Derybų grupei turėtų vadovauti Komisija kartu su vyriausiuoju įgaliotiniu. Visų pirma į derybų grupę, be atitinkamų Komisijos tarnybų, taip pat bus įtraukta Europos išorės veiksmų tarnyba.

Pagal Europos Sąjungos sutarties 18 straipsnio 4 dalį vyriausiasis įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas užtikrins su šiomis sudėtingomis derybomis susijusių Sąjungos išorės veiksmų nuoseklumą ir koordinavimą.

Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis