/* KOM/2010/0763 galutinis */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Pirmasis tarpinis bendrosios programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) įvertinimas





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.16 KOM(2010) 763 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Pirmasis tarpinis bendrosios programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) įvertinimas KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Pirmasis tarpinis bendrosios programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) įvertinimas ĮVADAS Europos Sąjunga yra pripažinusi, kad IRT – tai demografinio senėjimo keliamos problemos sprendimo pagrindas, kaip pirmą kartą apibrėžta Komisijos komunikate „Senėjimas informacinėje visuomenėje“ (2007 m.)[1]. Šis komunikatas atvėrė kelią finansinei mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų paramai šioje srityje. Komisijos komunikatas „Europos skaitmeninė darbotvarkė“ (2010 m.)[2] sustiprina Sąjungos įsipareigojimą IRT panaudoti aktyviam, savarankiškam ir sveikam pagyvenusių žmonių gyvenimui. ES dalyvavimas bendrojoje programoje „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka“ (KGPA) yra kertinis šio įsipareigojimo akmuo. 2008 m. bendrąją programą KGPA sukūrė 20 ES valstybių narių ir 3 asocijuotos šalys. Europos Sąjunga nutarė suderinti paramą dalyvaujančioms šalims ir finansavimą pagal Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (7BP) remdamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsniu (EB sutarties ex 169 straipsnis)[3]. Bendrojoje programoje KGPA pagrindinis dėmesys skiriamas moksliniams tyrimams, dvejų ar trejų metų laikotarpiu iki patekimo į rinką taikomiems IRT grindžiamiems produktams ir paslaugoms, skirtiems pagyvenusiems žmonėms. Bendrojoje programoje KGPA dalyvaujančios šalys yra pagrindinės šios programos valdytojos. Jos įgyvendina šią programą per ne pelno KGPA asociaciją, kuriai vadovauja generalinė asamblėja, o valdymu užsiima centrinio valdymo skyrius. Europos Komisija dalyvauja generalinėje asamblėjoje kaip stebėtoja ir turi metinės darbo programos veto teisę; Europos Komisija taip pat yra bendrųjų ir metinių susitarimų su KGPA asociacija dėl ES finansinių įnašų šalis. 2008 m. Sprendime dėl Bendrijos finansinio dalyvavimo bendrojoje programoje KGPA reikalaujama iki 2010 m. atlikti tarpinį įvertinimą, jį atliko buvusios Europos Komisijos narės Meglenos Kunevos vadovaujama nepriklausoma aukšto lygio ekspertų grupė. Ekspertų grupės vertinimo išvados pagrįstos įvairiais pirminiais dokumentais, atvejų analizėmis, statistine informacija apie bendrąją programą KGPA, apie 40 pokalbių su suinteresuotaisiais subjektais ir konsultacijomis internetu. Ekspertų grupė parengė patarimus dėl inovacijų ir demografinio senėjimo ir specialias rekomendacijas dėl bendrosios programos KGPA. Dauguma šių rekomendacijų skirtos valstybėms narėms, dalyvaujančioms bendrojoje programoje KGPA, o keletas – ES institucijoms ir platesnei suinteresuotųjų subjektų bendruomenei (vyresnio amžiaus žmonių organizacijoms, pramonininkams ir paslaugų teikėjams, regioninės valdžios institucijoms). Šiame komunikate analizuojamos pagrindinės ekspertų grupės rekomendacijos ir, kur reikia, siūlomi veiksmai, kurių Europos Komisija turėtų imtis, bendradarbiaudama su kitomis ES institucijomis bei suinteresuotaisiais asmenimis ir atlikdama vaidmenį bendrojoje programoje KGPA. I RT IR DEMOGRAFINIO SENėJIMO IššūKIS Pagrindiniai Europos gyventojų senėjimo duomenys gerai žinomi. Jie rodo neišvengiamus ir reikšmingus visuomenės ir ekonomikos pokyčius, kuriems ES dar nėra tinkamai pasirengusi: prognozuojama, kad, nesiėmus priemonių šiai problemai spręsti, iki 2020 m. darbo jėgos trūkumas priežiūros ir sveikatos srityje sudarys iki 2 mln. darbo vietų, t. y. darbo jėgos trūkumas visame sveikatos priežiūros sektoriuje sudarys 15 proc.[4]; vyresnių nei 65 metų amžiaus gyventojų ir darbingo amžiaus žmonių (15–64 metų) santykis apytikriai sumažės nuo vieno su keturiais 2008 m. iki vieno su trimis 2020 m. ir vieno su dviem 2050 m., o tai mažins kartų solidarumą[5]; augančių visuomenės senėjimo išlaidų poveikis viešiesiems finansams bus didžiulis[6]; nors preliminarios vyresnių nei 50 metų amžiaus žmonių pajamos ir turtas sudaro apie 3 trilijonus EUR, o pensininkų pajamos vis didėja[7], egzistuoja didžiulis skirtumas – 19 proc. vyresnio amžiaus žmonių gyvena ties skurdo riba, ir šis skaičius sparčiai auga, ypač ES-10 šalyse[8]. Demografinės problemos gali būti sprendžiamos tik nuosekliai derinant socialinės, ekonomikos, sveikatos priežiūros, inovacijų ir skaitmeninės politikos priemones[9]. Jeigu priemonių bus imtasi šiandien, dėl „sidabrinės ekonomikos“ augimo bus galima gauti trejopą naudą geresnės gyvenimo kokybės, visai visuomenei tenkančių priežiūros išlaidų, naujų darbo vietų bei verslo prasme. Strategijoje „Europa 2020“[10] demografinis senėjimas apibūdinamas kaip iššūkis ir kaip pažangaus, tvaraus ir integruoto augimo galimybė. Šios strategijos pavyzdinėse iniciatyvose „Skaitmeninė Europos darbotvarkė“ ir „Inovacijų sąjunga“[11] demografinis senėjimas laikomas prioritetu. Skaitmeninėje darbotvarkėje akcentuojamos IRT grindžiamos inovacinės paslaugos, produktai ir procesai. Pavyzdinėje iniciatyvoje „Inovacijų sąjunga“ skelbiama Europos inovacijų partnerystė aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje, kurioje skaitmeniniai sprendimai turėtų vaidinti svarbų vaidmenį. IRT teikiama keitimosi galimybė leidžia rastis priežiūros organizavimo inovacijoms, pavyzdžiui, padidinus veiksmingumą ir sumažinus priežiūros sistemos biurokratinius formalumus, slaugytojai gali daugiau laiko praleisti su vyresnio amžiaus klientais; leidžia rastis sprendimams, kuriais pagerinamos darbo sąlygos ir neprofesionalių slaugytojų gerovė, gyvenimo būdas ir sveikatos valdymas, darbo vietos pritaikomos atsižvelgiant į senėjimą, pagyvenę žmonės toliau gali aktyviai dalyvauti ekonominėje ir visuomeninėje veikloje. Didėjančios atvejų tyrimų duomenų bazės duomenimis, stacionaria priežiūra naudojamasi 10–30 proc. rečiau arba pradedama naudotis vėliau, klientų pasitenkinimas yra aukštas, o verslas auga daugiau nei 10 proc. per metus.[12] KGPA siūlomų sprendimų įvairovė nuo gerai žinomų produktų, kaip antai socialinės pagalbos signalizavimo pakabukų ar vaistų vartojimo priminimo priemonių iki sudėtingesnių, pavyzdžiui, pažangiųjų gyvenamųjų erdvių , gebančių nustatyti ir kompensuoti su amžiumi galinčias atsirasti problemas, pvz., atminties praradimą, klejojimą, sveikatos sutrikimus; išmanieji produktai , tokie kaip kliūtis nustatančios ir nuo griuvimo saugančios grindys su jutikliais ir avalynė su judėjimo kontrolės mechanizmu; skaitmeninės informacijos paslaugos , kaip antai saugumo bei sveikatos stebėsena ir nuotolinė priežiūra namie ar prie interneto prijungtos laisvalaikio, pramoginės, mokomosios, pusiausvyros ar atminties lavinimo, gyvenimo būdo patarimų televizijos programos ar vaizdo ryšys su šeimos nariais. Pavyzdžiui, pažangiuose moksliniuose tyrimuose tyrinėjami robotai, padedantys atlikti sunkius kasdienės namų ruošos darbus, ar socialinių ryšių prietaisų projektavimas pagyvenusiems žmonėms. EKSPERTų GRUPėS PASTABOS IR REKOMENDACIJOS DėL INOVACIJų IR DEMOGRAFINIO SENėJIMO Ekspertų grupės buvo prašoma įvertinti bendrosios programos KGPA įgyvendinimą. Tai darydama ekspertų grupė vertino bendrąją programą KGPA atsižvelgdama ir į inovacijas bei demografinį senėjimą. Šiuo atžvilgiu ekspertų grupė rekomenduoja aktyviai skatinti naują teigiamą senėjimo įvaizdį , kuriuo ilgesnis vyresnio amžiaus žmonių dalyvavimas visuomeninėje ir ekonominėje veikloje būtų vertinamas kaip Europos Sąjungos galimybė[13]. Kuriant tokį įvaizdį, prioritetas teikiamas tam, kad vyresnio amžiaus žmonės galėtų kuo ilgiau aktyviai ir savarankiškai gyventi norimoje aplinkoje ir pasirūpinti savo gerove bei sveikata. Komisija pritaria šiai rekomendacijai, kuria reikalaujama geriau koordinuoti technologines, socialines ir verslo inovacijas, pavyzdžiui, sujungiant šeimos ir bendruomenės vykdomą profesionalią ir neprofesionalią priežiūrą; steigti IRT grindžiamas lanksčias darbo vietas ir pritaikyti darbo sąlygas slaugytojams, kurie kartu ir aktyviai dirba; įtvirtinti patikrintos kokybės ir universalios aprėpties viešojo ir privačiojo sektorių tvarios sveikatos ir socialinės globos verslo sutartis. Ekspertų grupė taip pat ragina skubiai kurti dinamišką IRT ir senėjimo rinką, kurioje būtų galima teikti naujoviškus produktus bei paslaugas, ir didelio poveikio rinką, kuri sujungtų mokslinių tyrimų, rinkos ir diegimo veiklą. Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir kartu su ekspertų grupe pabrėžia, kad šia rekomendacija reikalaujama imtis neatidėliotinų priemonių, kad būtų pašalintos tokios svarbios kliūtys: - rinkos susiskaldymas ir masto ekonomijos stoka: didžioji dalis vyresnio amžiaus žmonių priežiūros vykdoma vietos lygmeniu ir tam reikia vietos lygmeniu pritaikytų inovacijų. Būtina vengti rinkos susiskaldymo ir ne pačios tinkamiausios paslaugų kokybės. - inovacijų finansavimo ir investicijų trūkumas, kurį pašalinus projektai pasiektų aukštesnį nei bandomąjį lygį : reikia įtikinti komercinius investuotojus, kad jie perkeltų savo įsipareigojimus į ilgojo laikotarpio socialinių bei visuomeninių tikslų lygmenį ir finansuotų MVĮ, kad jos galėtų išplėsti užimamas rinkas. - netikrumas dėl finansavimo: Europoje yra daug įvairių sveikatos ir socialinės priežiūros finansavimo būdų. Į tai įsitraukia viešasis, privatusis sektorius ir piliečiai, tačiau dažnai šie būdai nepritaikyti naujoviškiems IRT grindžiamiems aktyvaus senėjimo ar savarankiško gyvenimo sprendimams finansuoti. Ekspertų grupė rekomenduoja kurti partnerystes, kurios stiprintų mokslinių tyrimų ir plėtros, inovacijų ir rinkos dalyvių, reguliuotojų ir galutinių vartotojų ryšius ir tarpusavio sąveiką siekiant pašalinti minėtas kliūtis. Komisijos nuomone, Europos inovacijų partnerystė aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje yra svarbus žingsnis šia kryptimi. KGPA investicijų forumo sukūrimas šiais metais yra dar vienas žingsnis, kuriuo skatinama spręsti tam tikrus investicijų klausimus. Ekspertų grupė taip pat pabrėžia, kad suinteresuotiesiems subjektams glaudžiau bendradarbiaujant užtikrintas valdymo meistriškumas yra labai svarbus sprendžiant didelio susiskaldymo, decentralizacijos bei plataus veikėjų tinklo problemas ir siekiant veikti greitai ir veiksmingai, o tai būtina atsižvelgiant į demografinio senėjimo spartą. Todėl itin svarbu, kad jungtinė veikla būtų tinkamai valdoma. Komisija pritaria šioms rekomendacijoms, kuriomis turėtų būti orientuojamasi į tolesnę bendrosios programos KGPA ir kitos inovacijų bei demografinio senėjimo veiklos plėtrą. EKSPERTų GRUPėS REKOMENDACIJOS BENDRAJAI PROGRAMAI KGPA Ekspertų grupė įvertino bendrąją programą KGPA penkiose srityse: - pažanga siekiant tikslų; - dalyvaujančių valstybių finansiniai įnašai; - bendrosios programos KGPA įgyvendinimas, kaip nacionalinių programų integravimo varomoji jėga; - veiklos rezultatai; - papildoma nauda Europai. Didesnė dalis ekspertų grupės rekomendacijų tiesiogiai susijusios su dalyvaujančiomis valstybėmis. Kai kurios rekomendacijos susijusios su Komisijos dalyvavimu programoje. Jos toliau aptariamos pagal vertinimo sritis. Bendras ekspertų grupės bendrosios programos KGPA aktualumo ir rezultatų vertinimas neabejotinai teigiamas, nepaisant to, kad programa įgyvendinama dar tik dvejus metus, o projektai nėra užbaigti. Ekspertų grupės nuomone, įgyvendinant bendrąją programą KGPA gali būti pasiūlyta labai aktualių demografinio senėjimo problemos sprendimų, o ji pati gali būti sėkmingas SESV 185 straipsnio dėl ES remiamų inovacinių mokslinių tyrimų bendradarbiaujant valstybėms narėms panaudojimo pavyzdys. Ekspertų grupė taip pat teigiamai įvertino dalyvaujančių šalių finansinį įnašą, kuris gerokai viršijo teisės aktais nustatytą privalomą minimalią sumą (pirmiems dviem kvietimams dalyvaujančios šalys padidino savo finansinį įnašą atitinkamai 30 proc. ir 50 proc. palyginti su reikalaujama minimalia suma), ir svarų MVĮ dalyvavimą, kuris gerokai viršija 40 proc. Komisija pastebi, kad įgyvendinant bendrąją programą KGPA, reaguojama į labai svarbų visuomenės iššūkį, pasinaudojant abipusėmis ir suderintomis galimybėmis sujungti pastangas, o sprendime dėl bendrosios programos KGPA numatant aiškias tokio bendradarbiavimo taisykles ir paskatas. Tačiau ekspertų grupė taip pat rekomenduoja, kad neatidėliotinai būtų sustiprinta veikla pagal bendrąją programą KGPA. Komisija visapusiškai pritaria šiai rekomendacijai ir skatina dalyvaujančias valstybes neatidėliojant atkreipti ypatingą dėmesį į šią rekomendaciją. P ažanga siekiant bendrosios programos KGPA tikslų Pagrindiniai bendrosios programos KGPA tikslai yra šie: i) sudaryti sąlygas kurti oriam senėjimui skirtus naujoviškus IRT grindžiamus produktus, paslaugas ir sistemas; ii) sukurti pakankamą mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų struktūrą; iii) pagerinti mokslinių tyrimų rezultatų panaudojimo pramonėje sąlygas. Ekspertų grupė padarė išvadą, kad pagal bendrąją programą KGPA sėkmingai įgyvendinami pirmasis ir antrasis tikslai, ypač sąlygų dalyvauti pramonei prasme (tai patvirtina aukštas MVĮ dalyvavimo rodiklis, t. y. 40 proc.). Tačiau ekspertų grupė rekomenduoja atkakliau siekti faktiškai geriau panaudoti rezultatus. Dalyvaujančioms valstybėms taip pat rekomenduojama pagerinti darbą tokiose srityse, kaip paslaugų inovacijos ir plačiau atsižvelgti į praktinius diegimo aspektus. Komisija sutinka su ekspertų grupės nuomone, kad padaryta didelė ir akivaizdi pažanga siekiant bendrosios programos KGPA tikslų. Komisija taip pat pritaria ekspertų grupės rekomendacijai, kad rezultatų panaudojimui reikėtų skirti daugiau dėmesio. Komisija ketina imtis veiksmų (su suinteresuotaisiais subjektais), kuriais bus sustiprintas bendrosios programos KGPA ir įgyvendinimo priemonių, ypač Konkurencingumo ir inovacijų programos, ryšys numatant atlikti rinkos bei poveikio įrodymų analizę ir tiriant naujas diegimo ir panaudojimo finansines priemones[14]. Komisija taip pat ketina užtikrinti, kad šiais veiksmais būtų prisidedama ir daroma įtaka susijusiai veiklai, nurodytai Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje. Komisija prisidės prie bendrosios programos KGPA, rengiant ir keičiantis bendrosios programos KGPA ir Konkurencingumo ir inovacijų programos (2011 m.) poveikio rodikliais . Komisija pradės oriam senėjimui skirtą IRT rinkos stebėjimo centro ir verslo modelių tyrimą, kuriame bus sprendžiami ir bendrosios programos KGPA projektų (2011 m.) verslo modelių plėtojimo klausimai. Komisija, Europos investicijų bankas ir bendroji programa KGPA kartu telks ar kurs tinkamas finansavimo priemones, skirtas investicijų plataus masto diegimo ir panaudojimo spragai užpildyti, kaip atspirties tašku pasinaudojant investavimo schema JESSICA ir techninės paramos priemone ELENA[15] (2010–2011 m.). Komisija siūlys, kad bendrąja programa KGPA ir toliau būtų remiamas KGPA investicijų forumas , atveriant jį novatoriams ir inovacijoms pagal 7BP ir CIP IRT politikos rėmimo programą (2011 m. ir vėliau). Dalyvaujančių šalių finansiniai įnašai Ekspertų grupė padarė išvadą, kad nacionaliniai finansiniai įnašai yra didžiulė bendrosios programos KGPA sėkmė. Apskritai, bendras projektų finansavimas iš atskirų nacionalinių finansavimo šaltinių yra vertinamas gerai. Tačiau ekspertų grupė išreiškė susirūpinimą dėl painiavos, su kuria susiduria dalyviai, analizuodami įvairias nacionalines taisykles ir skirtingus mokėjimo terminus. Kartais tai turi įtakos pačiam projektų įgyvendinimui. Be to, ekspertų grupė rekomendavo užtikrinti, kad būtų tinkamai paskirstyti nacionalinių informacijos centrų ištekliai, kad šie centrai galėtų tinkamai vykdyti reikiamas užduotis. Komisija pritaria šioms išvadoms bei rekomendacijoms ir skatina dalyvaujančias valstybes spręsti laiku vykdomo mokėjimo projektų partneriams iš savo šalių biudžetų klausimą, nes tai itin svarbus sėkmės veiksnys. Komisija savo metinėse bendrosios programos KGPA apžvalgose ir toliau vykdys pagrindinių finansinių rezultatų rodiklių (mokėjimo terminų, sutarčių terminų) stebėseną ir prireikus imsis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas mokėjimas laiku (2010 m. ir vėliau). Bendrosios programos KGPA poveikis nacionalinių programų integravimui Ekspertų grupė nustatė, kad bendroji programa KGPA yra svarbi nacionalinių pastangų integravimo ir sinergijos kūrimo priemonė, ypač mokslo ir valdymo integravimo srityje. Tačiau dėl dalyvaujančiose šalyse galiojančių skirtingų finansinių ir tinkamumo finansuoti taisyklių sunku sukurti tarptautinį konsorciumą ir veiksmingai dalyvauti visiems suinteresuotiesiems subjektams, tad ekspertų grupė rekomenduoja spręsti šį svarbų klausimą. Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir ragina dalyvaujančias valstybes pagrindinį dėmesį skirti bendrosios programos KGPA integravimo tikslui geriau suderinant ir supaprastinant tinkamumo finansuoti taisykles ir finansavimo išmokų patirtį. Komisija ir bendrojoje programoje KGPA dalyvaujančios valstybės kartu išanalizuos finansavimo modelius, siekdamos pasidalyti patirtimi ir prisidėti prie bendrosios programos KGPA ilguoju laikotarpiu (2011 m.). Bendrosios programos KGPA veiklos rezultatai Ekspertų grupė nustatė, kad pirmieji du kvietimai teikti pasiūlymus pagal bendrąja programą KGPA buvo sėkmingai įgyvendinti. Tačiau ekspertų grupė rekomenduoja prioritetą teikti tam, kad būtų gerinama ir stiprinama centrinio valdymo skyriaus veikla Ji taip pat ragina bendrąja programa KGPA plėsti galutinių vartotojų galimybes prisidėti prie programos ir projektų, pagerinant jų tinkamumą nacionaliniam finansavimui ir užtikrinant galutinių vartotojų atstovavimą bendrosios programos KGPA patariamojoje valdyboje, taip įtraukiant galutinius vartotojus ankstesniuose etapuose. Komisija pritaria šioms rekomendacijoms ir ragina dalyvaujančias valstybes labiau remti programos veiklą, skiriant žmogiškuosius ir finansinius išteklius įskaitant, kur reikia, geresnį bendrą programos veiklos finansavimą. Komisija taip pat pritaria ekspertų grupei, kad patirties mainai ir sinergijos su atitinkamomis 185 straipsnyje numatytomis programomis, tokiomis kaip „Eurostars“, EMPR ir Bonus-169, kūrimas gali būti naudinga bendrosios programos KGPA valdymo ir veiklos gerinimo priemonė. Komisija skatins 185 straipsnyje numatytų programų patirties mainus , keičiantis veiklos patirtimi ir bendradarbiaujant ateityje vykdant susijusias programas. Bendrosios programos KGPA papildoma nauda Europai Ekspertų grupė nustatė, kad įgyvendinant bendrąją programą KGPA jau gaunama akivaizdi europinė papildoma nauda pasiekus Europos pastangų ir nacionalinių poreikių bei indėlių pusiausvyrą ir plėtojant gerąją patirtį. Tačiau reikia stiprinti dabartines Europos pastangas, sudarančias visų suinteresuotųjų subjektų bendrų pastangų dalį, nagrinėjant ir šalinant KGPA sprendimų plėtros kliūtis. Ekspertų grupė primygtinai rekomenduoja tęsti bendrąją programą KGPA kaip ilgalaikę investiciją pasibaigus 7BP. Ekspertų grupė taip pat rekomenduoja gerinti ir stiprinti bendrąją programą KGPA ir kitų ES lygmens programų bei iniciatyvų, tokių kaip 7BP programa „Bendradarbiavimas“ ir Konkurencingumo ir inovacijų programa, sąsajas. Komisija pritaria šioms išvadoms ir rekomendacijoms. Europinis programos matmuo labai svarbus, o norint visapusiškai pasinaudoti bendrosios programos KGPA nauda, reikalinga ilgalaikė perspektyva. Komisija ketina svarstyti bendrosios programos KGPA tolesnio vykdymo galimybes pasibaigus 7BP, atsižvelgdama į Tarybos ir Europos Parlamento reakciją į bendrosios programos KGPA įvertinimo rezultatus ir rekomendacijas. Ilguoju laikotarpiu (po 2013 m.) bus vertinamos kelios alternatyvos, glaudžiai konsultuojantis su bendrosios programos KGPA valdytojais. Atsižvelgiant į Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje atsiradimą, atliekant tokį vertinimą bus sprendžiamas klausimas dėl bendrojoje programoje KGPA dalyvaujančių valstybių ir suinteresuotųjų Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje grupių tikslų, veiklos sričių, finansinių ir kitų įsipareigojimų pasiskirstymo. Be to, atliekant vertinimą dėmesys bus kreipiamas į geresnį bendrą projektų finansavimą ir bendrą paramą programos veiklos kryptims ilguoju laikotarpiu. Trumpuoju laikotarpiu (2011–2012 m.) bendrosios programos KGPA veikla gali būti svarus įnašas į Europos inovacijų partnerystę aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje. Tai apima aktyvų bendrosios programos KGPA suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą pačios partnerystės plėtroje (pasinaudojant bendrosios programos KGPA nuosavybės modelio patirtimi), bendrosios programos KGPA projektų, mokslinius tyrimus ir rinką priartinančių mechanizmų, tokių kaip minėtas investicijų forumas, rezultatų sklaidą ir tolesnės bendradarbiavimo su regionais plėtros veiksmų derinimą. Komisija atsižvelgs į galimus bendrosios programos KGPA (2010–2012 m.) įnašus į Europos inovacijų partnerystę aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje. Atsižvelgdama į Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje (2012 m.) plėtrą, Komisija atliks bendrosios programos KGPA pratęsimo alternatyvų pasibaigus 7BP poveikio vertinimą, nedarant poveikio 8BP ir ES perspektyviniams finansiniams planams. Yra kelios mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvos, kurių sinergiją reikia toliau stiprinti ar įgyvendinti. Septintosios bendrosios programos pažangių IRT paremtų mokslinių tyrimų programa ir Konkurencingumo ir inovacijų IRT politikos rėmimo programa (CIP IRT PRP), kurios yra susijusios su inovacijų įteisinimu, yra bendrosios programos KGPA partnerės vykdymo ir vartojimo lygmenimis. Šios tarpusavyje susijusios programos, kartu apimančios didelę mokslinių tyrimų ir inovacijų „grandinės“ dalį, suteikia Europai unikalių galių pasauliniu mastu oriam senėjimui skirtų IRT srityje. Daugelis valstybių narių rengia jungtinę programavimo iniciatyvos (JPI)[16] programą „Daugiau metų – geresnis gyvenimas“, kuria sprendžiamas įvairių mokslinių tyrimų disciplinų (gerokai gausesnių nei IRT ir technologijos) grupavimas. Bendrąja programa KGPA galėtų būtų pateiktas senėjimo daugiadisciplinių mokslinių tyrimų pritaikymo kontekstas ir papildyta JPI mokslinių tyrimų darbotvarkė IRT vartotojų patirtimi, kartu pasidalijant mokslinių tyrimų metodikomis, tokiomis kaip gyvenimo ciklo modelis. Galiausiai ekspertų grupė bendrajai programai KGPA rekomendavo suteikti tvarią politinę paramą ir toliau skatinti šią programą kaip nuoseklaus bendro požiūrio į demografinį senėjimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei skaitmeninės darbotvarkės veiksmus šioje srityje dalį. Komisija rems technologijų žemėlapius ir konsultavimąsi bei nurodys glaudesnių sąsajų su 7BP, bendrajai programai KGPA ir oriam senėjimui skirtų IRT pagal CIP (2011 m.) gaires. Komisija spręs dėl bendrosios programos KGPA ir Jungtinės programavimo iniciatyvos „Daugiau metų – geresnis gyvenimas“ programos sinergijos galimybių JPI rekomendacijoje (2011 m.). Komisija siūlys bendrajai programai KGPA parengti KGPA konferenciją, kaip įnašą į 2012-uosius – Europos aktyvaus senėjimo ir solidarumo tarp skirtingų kartų metus , siekiant pagerinti matomumą ir sustiprinti visų veikėjų įsipareigojimus (2012 m.). Komisija įvertins Informacijos ir ryšių technologijų ir senėjimo veiksmų plano atitiktį , kaip Skaitmeninės darbotvarkės dalį (2012 m.). 5. IšVADOS Europos Komisija teigiamai vertina šį tarpinį bendrosios programos KGPA įvertinimą. Kita vertus, tai yra galimybė stiprinti bendrus veiksmus su kitomis valstybėmis narėmis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais Europoje, sprendžiant neišvengiamus demografinius pasikeitimus inovacijomis ir IRT, kurios sudaro svarbią Europos skaitmeninės darbotvarkės ir pavyzdinės iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ įgyvendinimo dalį. Atsižvelgiant į tai, tarpinis bendrosios programos KGPA įvertinimas taip pat yra pačiu laiku pateiktas įnašas į tolesnę bandomosios Europos inovacijų partnerystės aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje plėtrą. Be to, galima daryti išvadas apie šios svarbios Europos mokslinių tyrimų erdvės priemonės veikimą remiantis SESV 185 straipsniu. Europos Parlamentas ir Taryba raginami pateikti savo nuomonę dėl šios ataskaitos, jos analizės bei rekomendacijų ir pritarti, kad siūlomi veiksmai būtų įgyvendinti. [1] COM(2007) 332 galutinis, 2007 m. birželio 14 d. [2] COM(2010) 245 galutinis/2, 2010 m. gegužės 19 d. [3] 2008 m. liepos 9 d. Sprendimas Nr. 742/2008/EB. [4] Preliminarūs Europos Komisijos vertinimai, pagrįsti Eurostato ir EBPO duomenimis. [5] SEC(2008) 2911. [6] COM(2009) 545, 2009 m. rugsėjo 17 d. [7] Europos regionų sidabrinės ekonomikos tinklas. [8] 2010 m. gegužės 28 d. bendroji tarpinė Ekonominės politikos komiteto ir Socialinės apsaugos komiteto ataskaita dėl pensijų. [9] COM(2006) 571, COM(2009) 180, 2009 m. senėjimo ataskaita – „Europos ekonomikos“ serijos leidinys. [10] COM(2010) 2020, 2010 m. kovo 3 d. [11] COM(2010) 1161, 2010 m. spalio 6 d. [12] Informacinių ir ryšių technologijų ir senėjimo veiksmų planas (2007 m.), pažangiausia rinkos iniciatyva „E. sveikata“ (2007 m.), 7BP IRT programa, CIP IRT politikos rėmimo programa, bendrosios programos KGPA darbo programa (www.KGPA-europe.eu). [13] Į šį požiūrį į senėjimą taip pat atsižvelgta 2010 m. birželio 7 d. Tarybos išvadose dėl aktyvaus senėjimo. [14] Pagal valstybinės paramos taisyklių teikiamas galimybes. [15] Šios priemonės susijusios su tvaria miestų plėtra ir tvaria energetika vietos lygmeniu, www.eib.org. [16] COM(2008) 468, „Bendras mokslinių tyrimų programavimas“.