[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.1.27 KOM(2011) 22 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI Esama perviršinio deficito procedūros padėtis valstybėse narėseir priemonių, kurių ėmėsi Kipras, Suomija, Bulgarija ir Danija, atsižvelgdamos į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijas siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus biudžeto deficito padėtį, vertinimasSEK(2011) 113 galutinisSEK(2011) 114 galutinisSEK(2011) 115 galutinisSEK(2011) 116 galutinis ĮVADAS IR APLINKYBėS Pagal Stabilumo ir augimo paktą Komisija turi pradėti perviršinio deficito procedūrą (PDP), kai valstybės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę, nustatytą Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV). Šiuo metu daugumos ES valstybių narių valdžios sektoriaus deficitas viršija 3 % BVP pamatinę vertę. Dažnai stiprus deficito padidėjimas bei skolos būklės pablogėjimas turi būti vertinamas atsižvelgiant į beprecedentę 2008–2009 m. pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos nuosmukį. Pripažindama svarbų biudžeto politikos vaidmenį, 2008 m. lapkričio mėn. Europos ekonomikos atkūrimo plane, kurį 2008 m. gruodžio mėn. patvirtino Europos Vadovų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalinių skatinamųjų priemonių. 2009 m. spalio mėn. pasinaudodama pirmaisiais ekonomikos atsigavimo požymiais Europos Vadovų Taryba patvirtino plataus užmojo fiskalinę išeities iš krizės strategiją, kuri turėtų būti koordinuojama visose valstybėse narėse nuosekliai įgyvendinant Stabilumo ir augimo paktą ir pagal kurią būtų numatyta laiku nutraukti fiskalinių skatinamųjų priemonių taikymą. Jei iš Komisijos prognozių toliau bus matyti, kad ekonomika vis labiau atsigauna ir šis procesas tampa savaiminis, fiskalinis konsolidavimas visose ES valstybėse narėse turėtų būti pradėtas ne vėliau kaip 2011 m. Turėtų būti atsižvelgta į atskirų šalių padėties ypatumus, o tam tikros šalys konsolidavimą vykdyti turi anksčiau. Be to, planuojama fiskalinio konsolidavimo sparta turėtų būti didelė ir daugumoje valstybių narių struktūriniu požiūriu turės gerokai viršyti 0,5 % BVP per metus. Galiausiai svarbi fiskalinės išeities iš krizės rėmimo politika apims sustiprintas nacionalines biudžeto sistemas, kuriomis didinamas pasitikėjimas konsolidavimo strategijomis, ir ilgalaikio fiskalinio tvarumo rėmimo priemones, kaip pabrėžta Stabilumo ir augimo pakte. Be to, turėtų būti aktyviau vykdomos struktūrinės reformos, kuriomis didinamas produktyvumas ir remiamos ilgalaikės investicijos. Šis konsolidavimo procesas remiamas sukūrus politikos koordinavimo Europos semestrą ir tęsiant ES ekonomikos valdymo reformą. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje patvirtinta, kad kai kuriais ketvirčiais buvo matoma realiosios ekonomikos gerėjimo ženklų, nors netikrumas išlieka. Sugrįžusį pasitikėjimą, kad ekonomika vėl pradės augti, vis keičia nusivylimas, kurį, be kita ko, lemia su valstybės skolos rinka susijusi rizika. Europos šalių ekonomika turi būti stipriai koreguojama. Finansų sektorius dar negrįžo į įprastas vėžes, tam tikrais atvejais jis jautriai reaguoja į spaudimą ir kartais prireikia valstybės pagalbos. Todėl 2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos susitarimas ir finansinių paramos priemonių nustatymas yra svarbūs žingsniai euro zonos ir ES šalių ekonomikos stabilumui apsaugoti. Tokiomis aplinkybėmis 2011 m. sausio 12 d. metine augimo apžvalga Komisija pradėjo pirmąjį ekonominės politikos koordinavimo Europos semestrą. Europos semestras suteiks galimybę suderinti stabilumo ir konvergencijos programų dėl makroekonominių perspektyvų ir fiskalinių planų ir nacionalinių reformų programų dėl pažangos, padarytos siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų, laiką ir vertinimą. Metinėje augimo apžvalgoje daugiausia dėmesio skirta integruotam požiūriui, kuris apima griežto fiskalinio konsolidavimo poreikį siekiant didinti ekonomikos stabilumą, darbo rinkos reformas užimtumui didinti ir augimo skatinimo priemones. Konkrečiai, visos valstybės narės, visų pirma tos, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, turėtų griežtai užtikrinti, kad viešųjų išlaidų augimas būtų mažesnis už vidutinio laikotarpio BVP augimo rodiklį, ir pirmenybę teikti tvarų augimą skatinančioms išlaidoms tokiose srityse kaip moksliniai tyrimai, švietimas ir energetika. Be to, valstybės narės, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra, turėtų sudaryti išlaidų planus ir nustatyti plataus masto priemones, kurių jos ketina imtis perviršiniam deficitui panaikinti. Galiausiai valstybės narės, kurių struktūrinis biudžeto deficitas ir valstybės skola yra labai dideli arba kurios patyrė didelį finansinį nuosmukį, turi paspartinti savo pastangas 2011 m. Tais atvejais, kai ekonomikos augimas didesnis arba gaunama daugiau pajamų, nei buvo numatyta, fiskalinis konsolidavimas turėtų būti vykdomas sparčiau. ESAMA PERVIRšINIO DEFICITO PROCEDūROS PADėTIS VALSTYBėSE NARėSE Šiuo metu visose valstybėse narėse, išskyrus Estiją, Liuksemburgą ir Švediją, vykdoma perviršinio deficito procedūra. Teigiamai įvertinus veiksmus, kurių ėmėsi atitinkamos valstybės narės, perviršinio deficito procedūra šiuo metu laikinai sustabdyta devyniolikai valstybių narių[1]. Remiantis šiuo metu turima informacija, daugelis jų sėkmingai mažina deficitą, kaip nurodyta Tarybos rekomendacijose. Tačiau nepaisant teigiamo dabartinio įvertinimo, Komisija laiko, kad kai kuriose iš šių valstybių narių dar egzistuoja tam tikra rizika. Kalbant apie likusias valstybes nares, Komisija dabar atliko veiksmų, kurių ėmėsi Kipras, Suomija, Bulgarija ir Danija, įvertinimą pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97[2] 9 straipsnio 3 dalį (žr. 3 skirsnį ir priedą). Kiek tai susiję su Airija, kuriai gruodžio 7 d. Taryba pateikė naujausias rekomendacijas pagal 126 straipsnio 7 dalį, Komisija atliks panašų įvertinimą po birželio 7 d. termino, kaip numatyta paskutinėje rekomendacijoje. Kaip reikalaujama Stabilumo ir augimo pakte, Komisija toliau įdėmiai stebi biudžeto pokyčius ir priims reikalingas rekomendacijas Tarybai, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų pagal PDP, jei tik valstybė narė nesiima veiksmų arba pasirodo, kad jie yra netinkami, kaip nustatyta Sutartimi ir Reglamentu (EB) Nr. 1467/97. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas Europos Sąjungoje sumažės nuo 6,8 % BVP 2010 m. iki 5,1 % BVP 2011 m., o euro zonoje – nuo 6,3 % iki 4,6 %. Numatoma, kad valstybių narių fiskalinių priemonių poveikis, išreikštas kaip struktūrinio deficito pagerėjimas (deficitas atmetus ciklo poveikį ir laikinąsias politikos priemones), 2011 m. Europos Sąjungoje sudarys 1 procentinį punktą BVP (euro zonoje – 1,1 procentinio punkto). Turint omenyje Tarybos rekomendaciją, kad valstybės narės turi patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės, svarbu didelį dėmesį skirti struktūrinėms (t. y. ilgalaikėms) priemonėms. Numatoma, kad kai kurios valstybės narės (Vokietija, Nyderlandai, Suomija, Bulgarija ir Malta) perviršinį deficitą panaikins per prognozės laikotarpį iki atitinkamo Tarybos nustatyto termino arba netgi anksčiau. Daugeliu atvejų fiskalinių priemonių poveikis 2011 m. (gerokai) viršytų Tarybos pagal PDP rekomenduojamą vidutinį metinį fiskalinių priemonių poveikį. Numatoma, kad Austrijoje ir Danijoje deficitas priartės prie pamatinės vertės jau 2012 m. – metais anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas. Austrijoje papildomos priemonės gruodžio mėn. dar labiau priartintų deficitą prie pamatinės vertės. Daugeliu atveju struktūrinio balanso pagerėjimas 2011 m. iš esmės atitinka rekomenduojamą fiskalinių priemonių poveikį, kuris, turint omenyje išskirtines aplinkybes, paprastai nurodomas kaip metinis vidurkis iki ištaisymo termino. Numatoma, kad 2011 m. Portugalijos, Ispanijos, Prancūzijos ir Rumunijos struktūrinio balanso pagerėjimas viršys reikalaujamą vidutinį metinį fiskalinių priemonių poveikį. Jungtinėje Karalystėje numatomas struktūrinio balanso pagerėjimas, atitinkantis reikalaujamą vidutinį metinį fiskalinių priemonių poveikį. Remiantis dabartine informacija, likęs vidutinis metinis poveikis, reikalingas perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2012 m. Rumunijoje, iki 2013 m. Portugalijoje, Ispanijoje ir Prancūzijoje ir iki 2014–2015 finansinių metų Jungtinėje Karalystėje, atrodo pasiekiamas. Italijoje ir Slovėnijoje struktūrinio balanso pagerėjimas tiek 2010 m., tiek 2011 m. šiek tiek atsilieka nuo reikalaujamo vidutinio metinio fiskalinių priemonių poveikio, o valdžios sektoriaus deficitas yra didesnis, negu tikėtasi naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje (visų pirma Slovėnijoje). Likęs vidutinis metinis poveikis, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2012 m. Italijoje ir iki 2013 m. Slovėnijoje, atrodo ribotas ir pasiekiamas. Slovakijos biudžeto pokyčiai 2010 m. buvo daug prastesni, negu tikėtasi paskutinėje atnaujintoje stabilumo programoje. Tačiau 2011 m. biudžete numatytas didelis konsolidavimo priemonių rinkinys, kuris turėtų padėti grąžinti fiskalinį konsolidavimą į tinkamas vėžes. Čekijai Taryba rekomendavo 2010 m. valdžios sektoriaus balanso tikslą, kuris, anot rudens prognozės, turėtų būti įvykdytas, o po to dėl pagerėjusių ciklo sąlygų numatomas šiek tiek greitesnis mažėjimas, negu numatyta paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje. Nors 2011 m. struktūrinio balanso pagerėjimas atsilieka nuo reikalaujamo vidutinio metinio fiskalinių priemonių poveikio, papildomas metinis vidutinis fiskalinių priemonių poveikis, reikalingas deficitui sumažinti iki 3 % BVP iki nustatyto termino, yra nesunkiai pasiekiamas. Po 2010 m. rudens prognozės Kipras ir Latvija patvirtino tolesnes priemones, kuriomis bus užtikrinta, kad biudžeto padėtis atitiktų Tarybos rekomendacijas. Į prognozę Lietuvai kol kas neįtrauktas nenumatytų atvejų nuostatos biudžete poveikis, kuris paskatins priimti papildomą biudžetą, jei PDP tikslams kiltų rizika. Į prognozes Belgijai (kur biudžeto rezultatas 2010 m. buvo geresnis, nei tikėtasi) kol kas neįtrauktas 2011 m. biudžetas, tuo tarpu valdžios institucijos paskelbė apie įsipareigojimą 2011 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 4 % BVP vertės, o tai yra geriau, negu numatyta paskutinėje atnaujintoje stabilumo programoje. Dėl Graikijos 2010 m. gegužės mėnesį Taryba priėmė persvarstytą sprendimą pateikti įspėjimą pagal SESV 126 straipsnio 9 dalį ir 136 straipsnį, kuriuo būtų nustatytas perviršinio deficito panaikinimo terminas – 2014 m. Graikija turėtų užtikrinti 8 % BVP deficitą 2010 m., 7,6 % – 2011 m., 6,5 % – 2012 m., 4,9 % – 2013 m. ir 2,6 % – 2014 m. Tam reikės bent 10 % BVP pagerinti struktūrinį balansą 2009–2014 m. laikotarpiu. Gruodžio 9 d. komunikate Komisija padarė išvadą, kad Graikija patenkinamai vykdo gegužės mėn. Tarybos sprendimą. Apskritai, atsižvelgdama į 2010 m. rudens prognozę ir po prognozės paskelbimo gautą informaciją, Komisija nemano, kad veiksmai, kurių ėmėsi bet kuri iš minėtų valstybių narių perviršiniam deficitui panaikinti, yra nepakankami. Tose valstybėse narėse, kurių fiskalinių priemonių poveikis 2011 m. (ir 2010 m., kai tinka) būtų mažesnis negu reikalaujamas metinis vidutinis poveikis, papildomas poveikis likusiu konsolidavimo laikotarpiu atrodo pasiekiamas. Tačiau kuo didesnis biudžeto koregavimas reikalingas, tuo didesnis poreikis vengti bet kokio nukrypimo ir paankstinti reikalingas biudžeto priemones. Visų pirma Komisija ragina tas valstybes nares, kuriose koregavimo poveikis kol kas buvo mažesnis už Tarybos rekomenduotą vidutinį metinį poveikį, stiprinti konsolidavimo pastangas ir, kai būtina, paremti konsolidavimo strategiją paskelbiant ryžtingas, konkrečias struktūrines priemones, visų pirma rengiant stabilumo ir konvergencijos programas, kurios balandžio mėn. naujajame Europos semestre bus pateiktos Tarybai ir Komisijai. Rudens prognozėje numatyta, kad 2011 m. Vengrijos deficitas bus 4,7 % BVP. Tačiau vienkartinis vėliau priimtų pensijos sistemos pakeitimų poveikis galėtų padėti 2011 m. sumažinti nominalųjį biudžeto deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės. Vis dėlto 2011 m. struktūrinis balansas toliau blogėja, todėl, jei nebus imtasi papildomų priemonių, 2012 m. vėl susidarys maždaug 5 % BVP biudžeto deficitas. Nuo 2011 m. būtų reikalingos didelės papildomos konsolidavimo pastangos, siekiant užtikrinti, kad perviršinis deficitas būtų tvariai panaikintas iki 2011 m. – Tarybos nustatyto termino. Numatoma, kad Lenkijoje 2010 m. deficitas sieks 7,9 %, t. y. bus 1,0 procentiniu punktu didesnis, negu numatyta 2010 m. konvergencijos programoje, o struktūrinis pagerėjimas bus nepakankamas. Po 2010 m. rudens prognozės Lenkija paskelbė apie papildomas priemones, kurias priėmus būtų galima užtikrinti, kad 2011 m. fiskalinių priemonių poveikis iš esmės atitiktų rekomenduojamą vidutinį metinį fiskalinių priemonių poveikį. Nuo 2011 iki 2012 m. būtų reikalingos didelės papildomos konsolidavimo pastangos, siekiant sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės negu 3 % BVP vertės iki 2012 m. – Tarybos nustatyto termino. Atsižvelgdamas į tai, kas pasakyta, Komisijos narys O. Rehnas kreipėsi laišku į Vengriją ir Lenkiją, prašydamas dar kartą patvirtinti įsipareigojimą visapusiškai laikytis Tarybos rekomendacijų ir netrukus pranešti apie nuolatines, konkrečias specialiąsias priemones šiam įsipareigojimui paremti. VEIKSMų, KURIų ėMėSI KIPRAS, SUOMIJA, BULGARIJA IR DANIJA, įVERTINIMAS Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 9 straipsnio 3 dalį, kurioje sakoma, kad pasibaigus valstybei narei nustatytam laikotarpiui, per kurį reikia imtis priemonių vadovaujantis rekomendacija, pateikta pagal Sutarties 126 straipsnio 7 dalį, „… Komisija informuoja Tarybą, ar, jos nuomone, priemonių, kurių buvo imtasi, pakanka siekiant užtikrinti atitinkamą pažangą ištaisant perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą laikotarpį, su sąlyga, kad jos yra visiškai įgyvendintos ir ekonomikos vystymasis atitinka prognoze s“, šiame skirsnyje (ir šio komunikato priede) įvertinami veiksmai, kurių ėmėsi Kipras, Suomija, Bulgarija ir Danija, atsižvelgdamos į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendaciją siekiant ištaisyti perviršinio deficito padėtį. Šios rekomendacijos pagrįstos Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognoze ir sutartais principais, kuriais grindžiama fiskalinės išeities iš krizės strategija. Taryba nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą imtis veiksmingų priemonių atsižvelgiant į rekomendacijas. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/972 ir patikslintą Elgesio kodeksą[3] turėtų būti laikoma, kad valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, jeigu ji veikė laikydamasi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dalį pateiktos rekomendacijos. Elgesio kodekse nustatyta, kad vertinant veiksmingas priemones visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar atitinkama valstybė narė užtikrino Tarybos iš pradžių rekomenduotą metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą. Jame taip pat nustatyta, kad jeigu nustatytas koregavimas yra mažesnis už rekomenduotąjį, reikėtų kruopščiai išnagrinėti mažo koregavimo priežastis. Daugiamečio koregavimo atveju Elgesio kodekse nustatyta, kad atliekant vertinimą iš esmės reikėtų sutelkti dėmesį į priemones, kurių imtasi siekiant užtikrinti tinkamą fiskalinį koregavimą kitais metais po perviršinio deficito nustatymo. Tuo remdamasi Komisija įvertino priemones, kurių Kipras, Suomija, Bulgarija ir Danija ėmėsi atsižvelgdamos į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijas. Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Kipras, Suomija, Bulgarija ir Danija ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant panaikinti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą. Todėl Komisija mano, kad šių valstybių narių atžvilgiu šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą. Išsamus vertinimas pateiktas atskiroms šalims skirtuose šio komunikato priedo skirsniuose. Komisija ir toliau atidžiai stebės biudžeto pokyčius Kipre, Suomijoje, Bulgarijoje ir Danijoje pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. PRIEDAS KIPRAS Perviršinio deficito procedūra ir naujausios rekomendacijos Remiantis 2010 m. balandžio mėn. PDP pranešimu, valdžios sektoriaus deficitas Kipre 2009 m. buvo 6,1 % BVP, palyginti su 0,9 % BVP pertekliumi 2008 m. Tai lėmė gilus ekonomikos nuosmukis ir diskrecinės priemonės, kurių imtasi reaguojant į ekonomikos nuosmukį (laikantis Europos ekonomikos atkūrimo plano (EEAP)), taip pat gana didelis bendras gerokai mažiau mokesčiais pagrįsto BVP augimo pobūdžio poveikis. Tuo pačiu metu valdžios sektoriaus bendroji skola buvo 56,2 % BVP – gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę, tačiau linkusi didėti. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, 2010 m. liepos 13 d. Taryba nusprendė, kad Kipre susidaręs perviršinis deficitas, ir pateikė rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį iki 2012 m.[4] Savo rekomendacijose Taryba nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių. Visų pirma Taryba rekomendavo Kiprui valdžios sektoriaus deficitą patikimai ir tvariai sumažinti iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės, imantis veiksmų vidutinės trukmės laikotarpiu. Konkrečiai šiuo tikslu Kipras turėtų: a) imtis būtinų priemonių, kad sumažintų 2010 m. deficitą iki ne didesnės negu 6 % BVP ribos ir nustatytų išlaidomis pagrįstą konsolidavimo strategiją, siekiant sumažinti deficitą iki mažesnės už pamatinę vertės iki 2012 m; b) šiuo tikslu 2011–2012 m. laikotarpiu užtikrinti bent 1½ % BVP dydžio metines vidutines fiskalines priemones, kurios taip pat turėtų padėti atkurti valdžios sektoriaus bendrosios skolos santykio mažėjimo tendencijas ir pakankamai greitai priartinti jį prie pamatinės vertės atkuriant tinkamą pirminio pertekliaus lygį; ir c) nustatyti ir ryžtingai įgyvendinti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2012 m., jei bus palankios ciklo sąlygos, ir greičiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos būtų geresnės, negu šiuo metu tikimasi. Siekiant sumažinti koregavimo riziką, prašyta stiprinti Kipro vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį ir visus metus geriau prižiūrėti, kaip vykdomas biudžetas. Be to, Kipro valdžios institucijoms rekomenduota gerinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą, įgyvendinant reformų priemones, kuriomis būtų kontroliuojamos pensijų ir sveikatos priežiūros išlaidos, kad būtų apribotas numatomas su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas. Galiausiai Kiprui rekomenduota neapsiriboti fiskalinėmis priemonėmis ir pasinaudoti visomis galimybėmis, įskaitant galimybes, atsirandančias dėl geresnių ekonominių sąlygų, spartinti valstybės skolos santykio mažinimą vėl artėjant prie 60 % BVP pamatinės vertės. Taryba nustatė terminą – 2011 m. sausio 13 d. – iki kurio Kipras turi veiksmingai imtis būtinų priemonių 2010 m. deficitui sumažinti iki ne didesnio kaip 6 % BVP ir numatyti išlaidomis grindžiamą konsolidavimo strategiją, siekiant iki 2012 m. sumažinti deficitą iki mažesnės už pamatinę vertės, užtikrinant ne mažesnį kaip 1½ % BVP vidutinį metinį fiskalinių priemonių poveikį 2011–2012 m. laikotarpiu. Komisija vertino priemones, kurių imtasi po to, kai vyriausybė gruodžio 16 d. priėmė 2011 m. biudžetą kartu su fiskalinio konsolidavimo priemonių rinkiniu, ir rėmėsi Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognoze, į kurią įtrauktas biudžeto projektas. Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Remiantis tuo metu turėta informacija, įskaitant biudžeto projektą, Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėse nustatyta, kad biudžeto deficitas 2010 m. stabilizavosi ir yra panašus į ankstesnių metų – 5,9 % BVP, o nedidelį pajamų padidėjimą visiškai atsvėrė išaugusios išlaidos. Tačiau neseniai paskelbti 2010 m. sausio–lapkričio mėn. laikotarpio centrinės valdžios konsoliduotųjų ataskaitų ir administruojamų fondų duomenys patvirtina mažesnį, nei tikėtasi, biudžeto deficito įvertį, nes jie rodo, kad per tą patį 2009 m. laikotarpį deficitas sumažėjo 0,5 procentinio punkto. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2010 m. biudžeto rezultatai turėtų atitikti Tarybos rekomendaciją dėl 2010 m. deficito sumažinimo iki ne didesnio kaip 6 % BVP. Be to, kadangi ekonominės sąlygos yra geresnės, nei numatyta tuo metu, kai Taryba pateikė savo rekomendacijas, deficitas buvo mažinamas šiek tiek sparčiau. Remdamosi tuo metu turėtu 2011 m. biudžeto projektu, Komisijos tarnybos 2010 m. rudens prognozėje[5] numatė, kad 2011 m. deficitas bus 5,7 % BVP. Remiantis tuo, kad 2010 m. deficito įvertis yra šiek tiek mažesnis negu 6 % BVP, 2011 m. Biudžeto įstatyme[6] numatomas siektinas 5,4 % BVP deficitas. Į biudžetą neįtrauktos jokios su pajamomis susijusios papildomos priemonės, išskyrus laipsnišką mokesčių lengvatos, kuri buvo viena iš skatinamųjų priemonių, panaikinimą ir nuo praėjusių metų liepos mėn. įsigaliojusių naftos produktų akcizo mokesčių suderinimą. Vis dėlto tai iš dalies nusvėrė kitų einamųjų pajamų sumažėjimas. Kalbant apie išlaidas, biudžete siekiama sutaupyti lėšų mažinant veiklos išlaidas, taip pat ribojant viešąsias investicijas ir užimtumą. Tačiau šiuos elementus visiškai nusveria išaugusios viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidos, palūkanų mokėjimai ir socialinės išlaidos. Siekdamos sumažinti biudžeto deficitą iki 4,5 % BVP, kaip siūlyta praėjusių metų liepos mėn. Tarybos rekomendacijose siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį (PDP pagal 126 straipsnio 7 dalį), Kipro valdžios institucijos kartu su biudžetu patvirtino fiskalinio konsolidavimo priemonių rinkinį. Kaip paaiškino finansų ministras C. Stavrakis savo 2011 m. sausio 7 d. rašte Komisijos nariui O. Reinui, valdžios institucijų skaičiavimais, šio konsolidavimo priemonių rinkinio poveikis – 1 procentinis punktas BVP, iš kurio 0,6 procentinio punkto lemia su pajamomis susijusios nuolatinės priemonės. Be to, koalicijos šalys susitarė dėl papildomo priemonių rinkinio, kuris 2011 m. vasario mėn. bus pateiktas tvirtinti Parlamentui. Valdžios institucijų skaičiavimais, 2011 m. tai turėtų padidinti konsolidaciją dar 0,6 procentinio punkto BVP, tiek dėl pajamas skatinančių, tiek dėl išlaidas ribojančių priemonių. Į Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozę neįtrauktas neseniai priimtas konsolidavimo priemonių rinkinys, nes duomenų rinkimo nutraukimo dieną jo dar nebuvo. Šioje prognozėje 2011 m. numatomas ¾ procentinio punkto BVP struktūrinio balanso pagerėjimas (pagal ciklą pakoreguotas balansas, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones) po neutralaus poveikio 2010 m. Minėto fiskalinio konsolidavimo priemonių rinkinio patvirtinimas nominaliąja verte pagerintų tiek nominalųjį, tiek struktūrinį balansą 1 procentiniu punktu BVP. Panašų poveikį turėtų turėti papildomas rengiamų priemonių rinkinys, sudarantis 0,6 procentinio punkto BVP. Apskritai, nominaliojo ir struktūrinio balanso pagerėjimas 2011 m. turėtų būti apie 2¼ procentinio punkto BVP. Dėl mažesnių, negu tikėtasi, 2010 m. deficito rezultatų bazės efekto (0,4 procentinio punkto BVP) 2011 m. nominalusis balansas turėtų sudaryti 3¾ % BVP. Tačiau egzistuoja rizika, kad deficito tikslai nebus pasiekti, daugiausia kylanti dėl įprastos praktikos tais pačiais metais priimti papildomų biudžetų. Socialinių pervedimų nukrypimai dėl spaudimo patvirtinti priemones, kurios sušvelnintų netiesioginių mokesčių didinimo poveikį ir darbo užmokesčio indeksavimo (COLA) poveikį viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidoms tuo atveju, jei infliacija išaugtų labiau, nei tikėtasi, taip pat kelia nemažą riziką. Be to, egzistuoja rizika, susijusi su paskelbtų, bet dar nepatvirtintų konsolidavimo priemonių poveikiu biudžetui dėl suinteresuotųjų šalių spaudimo. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad 2011 m. Kipras užtikrino ne mažiau kaip 1½ procentinio punkto BVP fiskalines priemones ir ėmėsi veiksmingų priemonių, kad dabartinė perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2012 m. Tačiau didžioji dalis Kipro patvirtintų fiskalinio konsolidavimo priemonių susijusios su pajamomis, nepaisant Tarybos rekomendacijos laikytis išlaidomis grindžiamos konsolidavimo strategijos. Pagal Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozę dėl didesnio pirminio deficito Kipro bendrosios skolos ir BVP santykis iki 2011 m. padidės iki 65,2 %. Kipro valdžios institucijos numato, kad 2010 m. valdžios sektoriaus skola išaugs iki beveik 62 % BVP, palyginti su 58 % 2009 m., daugiausia dėl neigiamo pirminio deficito poveikio. 2011 m. valdžios institucijos numato nedidelį skolos santykio augimą iki 63,8 % – irgi dėl pirminio deficito. Tačiau tikimasi, kad priėmus fiskalinio konsolidavimo priemonių rinkinį 2011 m. skolos ir BVP santykis stabilizuosis ir bus panašus į 2010 m., nes bus apribotas pirminis deficitas. Tolesnis konsolidavimo priemonių įgyvendinimas 2012 m. kartu su spartesniu augimu turėtų sudaryti sąlygas skolai mažėti. Atsižvelgiant į Komisijos tarnybų projekcijas ir priemones, kurių buvo imtasi po to, kai nustota rinkti duomenis prognozei, numatoma, kad Kipro bendrosios valdžios sektoriaus skolos santykis prognozės laikotarpiu vėl ims mažėti. Galiausiai, nėra žinių apie pažangą fiskalinio valdymo stiprinimo srityje, kaip antai, Kipro trejų metų vidutinės trukmės biudžeto sistemos įgyvendinimo spartinimą ir jos privalomojo pobūdžio stiprinimą. Tolesnės pensijų sistemos reformos planai vis dar svarstomi. Išvados Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Kipras ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant panaikinti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą. Visų pirma jis ėmėsi priemonių perviršiniam deficitui panaikinti iki 2012 m. ir kartu užtikrino tinkamas fiskalines pastangas 2011 m., laikydamasis Tarybos rekomendacijų. Tačiau egzistuoja rizika, kad deficito tikslai nebus pasiekti, daugiausia kylanti dėl įprastos praktikos tais pačiais metais priimti papildomų biudžetų, o taip pat dėl galimų nukrypimų vykdant socialinius pervedimus ir darbo užmokesčio indeksavimo (COLA) poveikio viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidoms. Atsižvelgdamos į šią riziką, Kipro valdžios institucijos turi atidžiai stebėti biudžeto pokyčius ir būti pasirengusios imtis taisomųjų priemonių, jei tokia rizika pasireikštų. Be to, Komisija mano, kad Kipras turi veiksmingiau stiprinti savo vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį ir imtis priemonių, kuriomis būtų siekiama didinti ilgalaikį Kipro valstybės finansų tvarumą, laikantis Tarybos rekomendacijų. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų pagal Kipro perviršinio deficito procedūrą. Komisija ir toliau atidžiai stebės biudžeto pokyčius Kipre pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas. Lentelė. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Realusis BVP (pokytis, %) | COM | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 | CY | 3,6 | -1,7 | 0,6 | 1,5 | SP | 3,6 | -1,7 | 0,5 | 1,5 | Gamybos apimties atotrūkis (% potencialiojo BVP) | COM2 | 3,1 | -1,2 | -2,2 | -1,8 | CY | – | – | – | – | SP1 | 2,9 | -1,3 | -2,4 | -2,5 | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | COM | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,7 | CY | 0,9 | -6,0 | -5,9 | -5,4 | SP | 0,9 | -6,1 | -6,0 | -4,5 | Pirminis balansas (% BVP) | COM | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,3 | CY | 3,7 | -3,4 | -3,6 | -3,0 | SP | 3,7 | -3,6 | -3,7 | -2,1 | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP) | COM | -0,3 | -5,5 | -5,1 | -5,0 | CY | – | – | – | – | SP1 | -0,2 | -5,6 | -5,1 | -3,5 | Struktūrinis balansas3 (% BVP) | COM | -0,3 | -5,7 | -5,7 | -5,0 | CY | – | – | – | – | SP | -0,2 | -5,6 | -5,2 | -3,6 | Bendroji valdžios sektoriaus skola (% BVP) | COM | 48,3 | 58,0 | 62,2 | 65,2 | CY | 48,3 | 58,0 | 61,9 | 63,8 | SP | 48,4 | 56,2 | 61,0 | 63,2 | Pastabos. | 1 Programose nurodytas gamybos apimties atotrūkis ir pagal ciklą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnybų perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija. | 2 Remiantis potencialaus augimo apskaičiavimais: 2,5 %, 1,5 %, 1,1 % ir 1,1 % atitinkamai 2009–2012 m. | 3 Pagal ciklą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. Vienkartinės ir kitos laikinosios priemonės sudaro 0,3 % BVP 2009 m. ir 0,7 % BVP 2010 m. visos mažinančios deficitą. | Šaltiniai: | 2010 m. balandžio mėn. atnaujinta stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozės (COM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | SUOMIJA Perviršinio deficito procedūra ir naujausios rekomendacijos Ekonomikos nuosmukio ir diskrecinių fiskalinių skatinamųjų priemonių poveikis paskatino viešųjų finansų būklės blogėjimą Suomijoje. Pagal Finansų ministerijos pateiktą 2010 m. balandžio PDP pranešimą valdžios institucijos planavo, kad 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas sudarys 4,1 % BVP. Komisijos tarnybų pavasario prognozėje 2010 m. numatytas šiek tiek mažesnis deficitas – 3,8 % BVP. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, 2010 m. liepos 13 d. Taryba nusprendė, kad Suomijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir pateikė Suomijai rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, siekiant ištaisyti šią padėtį iki 2011 m.[7] Savo rekomendacijose Taryba nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių. Taryba rekomendavo Suomijai patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki mažesnės kaip 3 % BVP vertės. Konkrečiai šiuo tikslu Suomijos valdžios institucijos turėtų: a) 2010 m. įgyvendinti naujausioje atnaujintoje stabilumo programoje numatytas fiskalines priemones, kartu užtikrindamos, kad planuojamas 3 % BVP pamatinės vertės viršijimas išliktų ribotas ir laikinas; b) užtikrinti, kad 2011 m. fiskalinės pastangos būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP; ir c) nurodyti priemones, skirtas užtikrinti numatomą perviršinio deficito ištaisymą 2011 m. Be to, Taryba paragino Suomiją užtikrinti, kad, panaikinus perviršinį deficitą, būtų tęsiamas biudžeto konsolidavimas siekiant biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslo, kuris yra ½ % BVP struktūrinis perteklius. Komisija vertino priemones, kurių imtasi, remdamasi Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognoze, į kurią įtrauktos 2011 m. biudžetinės priemonės, taip pat 2010 m. gruodžio 20 d. atnaujinta Finansų ministerijos prognoze. Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Viešųjų finansų būklei pablogėjus nuo nemažo valdžios sektoriaus pertekliaus iki 2,5 % deficito 2009 m., 2010 m. balandžio PDP pranešime numatoma, kad 2010 m. deficitas dar labiau padidės iki 4,1 % BVP. Tačiau naujausiose tiek Komisijos tarnybų, tiek valdžios institucijų prognozėse numatoma, kad 2010 m. deficitas didės kur kas mažiau. Nuo 2010 m. antro ketvirčio gerokai suaktyvėjus ekonominei veiklai, viena po kitos paskelbtose Komisijos tarnybų ir valdžios institucijų prognozėse buvo peržiūrėtos ir pakoreguotos į gerąją pusę ekonominės ir fiskalinės perspektyvos 2010 m. ir vėlesniais metais. Nors pradėjus PDP nebuvo paskelbta jokių naujų svarbių su mokesčiais ar išlaidomis susijusių priemonių 2010 m., pagerėjus ekonominei aplinkai savaime padidėjo mokestinės pajamos. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje 2010 m. numatomas 3,1 % BVP deficito santykis – dėl to savo ruožtu pagerės artimiausių metų perspektyvos, palyginti su tuo, ko buvo tikimasi 2010 m. pavasarį. Tai daug geresnis rezultatas negu 4,1 % BVP deficitas, planuotas valdžios institucijų 2010 m. balandžio PDP pranešime, kuriuo buvo paremtos 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijos. Panašiai paskutinėje 2010 m. gruodžio mėn. atnaujintoje Finansų ministerijos prognozėje tikimasi, kad 2010 m. deficitas sieks 3,2 % BVP (2010 m. spalio mėn. PDP pranešime numatomas deficitas – 3,3 % BVP). Apskritai, fiskalinė politika 2010 m. buvo ekspansinė. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozės vertinimu, 2010 m. struktūrinis balansas pablogėjo 1 procentiniu punktu ir tai atspindi tais metais įgyvendintą fiskalinių skatinamųjų priemonių programos dalį. Skatinimo programa buvo vykdoma kaip numatyta paskutinėje 2010 m. vasario mėn. atnaujintoje stabilumo programoje ir kaip rekomendavo Taryba. Todėl Komisija daro išvadą, kad Suomija laikėsi Tarybos rekomendacijų, užtikrindama, kad planuotas 3 % BVP pamatinės vertės viršijimas išliktų ribotas ir laikinas. 2011 m. deficito perspektyvos labai pagerėjo nuo 2010 m. vasario mėn. atnaujintos stabilumo programos, kurioje tais metais buvo prognozuojamas 3,0 % BVP deficitas. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje 2011 m. numatomas 1,6 % BVP deficitas. Naujausioje 2010 m. gruodžio 20 d. prognozėje valdžios institucijos prognozuoja, kad deficito ir BVP santykis bus 1,3 % (panašiai 2010 m. spalio PDP pranešime buvo planuojamas 1,4 % deficitas). Šį pagerėjimą, palyginti su 2010 m. pavasario prognozėmis, didele dalimi lėmė geresni, nei tikėtasi, ekonominiai ir fiskaliniai 2010 m. rezultatai, kurie perkeliami į 2011 m. Tačiau 2010 m. taip pat buvo nustatytas diskrecinis kai kurių mokesčių didinimas, todėl valdžios sektoriaus balansas 2011 m. pagerėjo maždaug 0,6 % BVP. Nors nebuvo paskelbta apie ypatingą biudžeto sumažinimą, numatoma, kad išlaidų augimas turėtų būti nuosaikus, nes palaipsniui bus nutraukti kai kurie investiciniai projektai, susiję su ankstesnėmis skatinamosiomis priemonėmis, ir vietos valdžios institucijos greičiausiai sureaguos į finansavimo suvaržymus imdamosi taupyti. Tiek centrinės, tiek vietos valdžios institucijos toliau įgyvendina ilgalaikes programas, skirtas viešojo sektoriaus produktyvumui didinti, kurios taip pat turėtų padėti sutaupyti personalo išlaidų. Komisijos prognozėje 2011 m. numatoma, kad struktūrinis balansas pagerės šiek tiek mažiau nei 1 procentiniu punktu. Šis įvertis iš esmės atitinka 2011 m. diskrecinių fiskalinių priemonių dydžio įvertinimą „iš apačios į viršų“. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad Suomija užtikrino ne mažiau kaip ½ procentinio punkto BVP fiskalines priemones 2011 m. ir ėmėsi veiksmingų priemonių, kad dabartinė perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2011 m. Išvados Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Suomija ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą. Visų pirma Suomija ėmėsi priemonių perviršiniam deficitui panaikinti iki 2011 m. ir kartu užtikrino tinkamas fiskalines pastangas 2011 m., laikydamasi Tarybos rekomendacijų. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų pagal Suomijos perviršinio deficito procedūrą. Komisija ir toliau atidžiai stebės Suomijos biudžeto pokyčius pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą. Lentelė. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas BULGARIJA Perviršinio deficito procedūra ir naujausios rekomendacijos Ekonomikos nuosmukio ir išlaidų, išaugusių dėl didžiulių įsipareigojimų, kuriuos išeinanti vyriausybė prisiėmė prieš metų vidurio parlamento rinkimus 2009 m., poveikis paskatino valstybės finansų padėties blogėjimą Bulgarijoje. Dėl to ir dėl perėjimo prie mažiau mokesčiais grindžiamo augimo, 2009 m. Bulgarijoje susidarė 3,9 % BVP valdžios sektoriaus deficitas, palyginti su 1,8 % pertekliumi 2008 m.[8]. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, 2010 m. liepos 13 d. Taryba nusprendė, kad susidaręs perviršinis deficitas, ir pateikė Bulgarijai rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį, siekiant ištaisyti šią padėtį iki 2011 m.[9] Savo rekomendacijose Taryba nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių. Visų pirma, Taryba rekomendavo Bulgarijai ne vėliau kaip iki 2011 m. patikimai ir tvariai sumažinti valdžios sektoriaus deficitą iki žemesnės negu 3 % BVP vertės. Konkrečiai šiuo tikslu Bulgarijos valdžios institucijos paragintos: a) imtis reikiamų priemonių, kad būtų išvengta, jog 2010 m. deficitas viršytų numatytus 3,8 % BVP; b) užtikrinti, kad 2011 m. fiskalinės priemonės būtų ne mažesnės kaip ¾ BVP; ir c) nurodyti ir įgyvendinti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui ištaisyti iki 2011 m. Siekiant apriboti su koregavimu susijusią riziką, Bulgarijos valdžios institucijoms rekomenduota stiprinti fiskalinį valdymą ir didinti skaidrumą stiprinant Finansų ministerijos vykdomą išlaidų kontrolę bei vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį ir tobulinant biudžeto vykdymo stebėseną visus metus. Taryba Bulgarijos vyriausybei nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą, iki kurio ji turi imtis veiksmingų priemonių ir nurodyti priemones, kurių prireiks perviršiniam deficitui panaikinti. Komisija vertina priemones, kurių imtasi, remdamasi Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognoze, į kurią įtrauktos 2011 m. biudžete numatytos biudžeto priemonės ir atsižvelgta į 2010 m. gruodžio mėn. pabaigoje ir 2011 m. sausio mėn. Bulgarijos valdžios institucijų pateiktą papildomą informaciją. Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficito santykis 2010 m. sumažės iki 3,8 % BVP nuo 4,7 % BVP 2009 m., kaip numatyta patikslintame 2010 m. biudžete, kuria paremta Tarybos rekomendacija. Šios projekcijos pagrindas – nuo Komisijos tarnybų 2010 m. pavasario prognozės, kuria remiantis parengtos 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendacijos, iš esmės nepakitusi ekonominė perspektyva. Be to, ją apskaičiuojant atsižvelgta į vienkartinį deficitą didinantį punktą, kurį lėmė trečiųjų šalių skolos panaikinimas (0,1 % BVP), ir į negautas pajamas iš einamųjų mokesčių bei sutaupytas kapitalo išlaidas, palyginti su patikslintame 2010 m. biudžete numatytais planais. Naujausioje valdžios institucijų prognozėje 2010 m. numatomas šiek tiek geresnis deficito santykis – 3,6 % BVP. Komisijos tarnybų prognozėje teigiama, kad 2010 m. struktūrinis balansas pagerės maždaug 1½ % BVP. Todėl Komisija daro išvadą, kad 2010 m. biudžeto rezultatai turėtų atitikti Tarybos rekomendaciją pasiekti patikslintame 2010 m. biudžete nustatytą 2010 m. deficito tikslą – 3,8 % BVP. Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje 2011 m. numatomas 2,9 % BVP deficitas, tai yra, per metus deficitas turėtų sumažėti 0,9 % BVP; ši prognozė grindžiama prielaida, kad politika nesikeis, tikėtinu ekonominių perspektyvų pagerėjimu ir atsargiu 2011 m. biudžete numatytų fiskalinio konsolidavimo priemonių vertinimu. Valdžios institucijos tikisi šiek tiek mažesnio deficito – 2,5 % BVP; šį skirtumą daugiausia lemia optimistiškesnės ekonominės veiklos projekcijos. Jos stengsis pasiekti šį fiskalinį tikslą didindamos valdžios sektoriaus pajamas (tam turės įtakos tikėtinas ekonomikos atsigavimas ir pajamas didinančios priemonės) bei ribodamos išlaidų augimą ir didindamos jų veiksmingumą. Komisijos tarnybų prognozėje nurodyta, kad 2011 m. struktūrinis balansas pagerės ¾ % BVP. Rizika, kad nebus pasiektas 2011 m. numatytas deficitas, daugiausia susijusi su makroekonominiu scenarijumi, kuriuo paremtos 2011 m. biudžeto projekcijos. Dėl lėtesnio ekonomikos atsigavimo ir mažiau pajamomis pagrįsto augimo galimas netikėtas pajamų stygius, nepaisant konservatyvių biudžeto pajamų įverčių. Kalbant apie išlaidas, dėl 2011 m. antroje pusėje numatytų vietos ir prezidento rinkimų gali padidėti su išlaidomis susijęs spaudimas. Atsižvelgdamos į šią riziką, Bulgarijos valdžios institucijos turi atidžiai stebėti biudžeto pokyčius ir būti pasirengusios imtis taisomųjų priemonių, jei tokia rizika pasireikštų. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija daro išvadą, kad Bulgarija užtikrino ¾ procentinio punkto BVP fiskalines priemones ir ėmėsi veiksmingų priemonių, kad dabartinė perviršinio deficito padėtis būtų ištaisyta iki 2011 m. Galiausiai padaryta tam tikra pažanga fiskalinio valdymo srityje ir imtasi iniciatyvų viešųjų išlaidų veiksmingumui didinti. Su socialiniais partneriais buvo suderintos tolesnės pensijų sistemos reformos priemonės vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu, kurių įgyvendinimui reikės tolesnių teisėkūros veiksmų. Išvados Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Bulgarija ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant panaikinti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą. Bulgarija ėmėsi reikalingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti iki 2011 m., stengdamasi, kad 2010 m. deficitas neviršytų planuotų 3,8 % BVP, ir įtvirtindama atitinkamas fiskalines priemones 2011 m. biudžete, laikydamasi Tarybos rekomendacijų. Be to, Komisija mano, kad Bulgarija turi veiksmingiau stiprinti vidutinės trukmės biudžeto sistemos privalomąjį pobūdį, kaip siūloma Tarybos rekomendacijose. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų pagal Bulgarijos perviršinio deficito procedūrą. Komisija ir toliau atidžiai stebės Bulgarijos biudžeto pokyčius pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą. Lentelė. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas DANIJA Perviršinio deficito procedūra ir naujausios rekomendacijos Ekonomikos nuosmukio ir diskrecinių fiskalinių skatinamųjų priemonių poveikis paskatino viešųjų finansų būklės blogėjimą Danijoje. 2008 m. buvusį valdžios sektoriaus balanso 3,2 % BVP perteklių 2009 m. pakeitė 2,7 % BVP deficitas, kuris 2010 m. išaugo iki 5,5 % BVP, kaip buvo tikėtasi. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, 2010 m. liepos 13 d. Taryba nusprendė, kad Danijoje susidaręs perviršinis deficitas, ir pateikė rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį iki 2013 m.[10] Savo rekomendacijose Taryba nustatė 2011 m. sausio 13 d. terminą, iki kurio turi būti imtasi veiksmingų priemonių. Taryba rekomendavo Danijai valdžios sektoriaus biudžeto deficitą patikimai ir tvariai sumažinti iki mažesnės nei 3 % BVP vertės imantis veiksmų vidutinės trukmės laikotarpiu. Konkrečiai šiuo tikslu Danijos valdžios institucijos turėtų: a) 2010 m. įgyvendinti fiskalines priemones, kaip numatyta naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje, o 2011 m. pradėti konsolidavimą, kad deficitas iki 2013 m. būtų sumažintas iki mažesnės už pamatinę vertės; b) užtikrinti, kad 2011–2013 m. fiskalinės priemonės per metus vidutiniškai būtų bent 0,5 % BVP; c) aiškiai nurodyti ir griežtai įgyvendinti priemones, reikalingas perviršiniam deficitui panaikinti iki 2013 m., jei susiklostys palankios ciklo sąlygos, ir sparčiau mažinti deficitą, jei ekonominės ar biudžeto sąlygos bus geresnės, negu šiuo metu numatoma. Komisija vertina veiksmus, kurių imtasi, remdamasi Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognoze ir atsižvelgdama į 2011 m. biudžetą, vyriausybės gruodžio mėn. prognozę ir gegužės 25 d. vyriausybės pristatytas konsolidavimo priemones. Atliekant vertinimą taip pat atsižvelgiama į 2011 m. sausio 13 d. Danijos finansų ministerijos Komisijai pateiktą informaciją apie veiksmingas priemones, kurių buvo imtasi. Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozėje atkreipiamas dėmesys į valdžios sektoriaus biudžeto balanso pagerėjimą 1,6 procentinio punkto nuo 2010 iki 2012 m. (nuo -5,1 % BVP 2010 m. iki -3,5 % BVP 2012 m.). Naujausioje (2010 m. gruodžio mėn.) makroekonominėje apžvalgoje Danijos valdžios institucijos 2010 m. numato 3,6 % BVP deficito santykį[11], kuris 2011 m. padidės iki 4,7 % BVP, o 2012 m. sumažės iki 3,4 % BVP, taip priartėdamas prie pamatinės vertės metais anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas. 2010 m. gegužės mėn. Danijos vyriausybė užsitikrino parlamento paramą konsolidavimo priemonių, skirtų PDP rekomendacijoms įgyvendinti, rinkiniui. Šios priemonės apima anksčiau suplanuoto mokesčių mažinimo atidėjimą ir laikiną automatinio įvairių mokesčių ribų indeksavimo (vadinamoji §20 taisyklė ) sustabdymą iki 2014 m., bedarbio pašalpos mokėjimo reformavimą ir laikotarpio sutrumpinimą nuo keturių ir dvejų metų ir išskaitomų profsąjungų narystės mokesčių viršutinės ribos įvedimą. Be to, apribotas valdžios sektoriaus vartojimo augimas 2011–2013 m. Gegužės mėn. konsolidavimo paketo priemonės jau įtvirtintos teisės aktais, kaip rekomendavo Taryba. Be to, 2011 m. biudžetas dar kartą patvirtina vyriausybės ketinimą riboti valdžios sektoriaus vartojimo augimą. Iš dalies pakeitus savivaldybių finansavimo ir jų išlaidų kontrolės būdus, turėtų būti sumažinta išlaidų perviršio rizika[12]. Todėl Komisija daro išvadą, kad Danija laikėsi Tarybos rekomendacijos 2010 m. įgyvendinti fiskalines priemones, kaip numatyta naujausioje atnaujintoje konvergencijos programoje, ir 2011 m. pradėti konsolidaciją. Numatomas vidutinis metinis šių priemonių konsolidavimo poveikis nuo 2011 iki 2013 m. sudaro apie ½ % BVP ir atitinka Tarybos rekomendaciją. Tačiau, nors iki 2012 m. prognozuojamas akivaizdus biudžeto balanso pagerėjimas, numatoma, kad struktūrinis balansas tuo laikotarpiu šiek tiek pablogės. Pagrindinis potencialus gamybos apimties augimas 2010–2013 m., apskaičiuotas pagal bendrai patvirtintą metodiką, būtų labai nedidelis, o tai yra neįprasta ir gali reikšti netikrumą skaičiuojant Danijos potencialią gamybos apimtį dabartinėmis aplinkybėmis. Turint omenyje minėtas konsolidavimo priemones, dabartinėmis aplinkybėmis Komisija neturi pagrindo manyti, kad rekomenduotos fiskalinės priemonės vidutinio metinio struktūrinio balanso atžvilgiu nebus įgyvendintos vidutinės trukmės laikotarpiu nuo 2011 iki 2013 m. Todėl remdamasi šiuo metu turima informacija ji laiko, kad Danija ėmėsi veiksmingų priemonių dabartinei perviršinio deficito padėčiai ištaisyti iki 2013 m. Išvados Remiantis šiuo metu turima informacija galima teigti, kad Danija ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga siekiant panaikinti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytą terminą. Visų pirma, 2010 m. Danija įgyvendino fiskalines priemones, kaip numatyta paskutinėje atnaujintoje konvergencijos programoje, ir 2011 m. pradėjo konsolidavimą, kaip rekomendavo Taryba. Atsižvelgdama į pateiktą vertinimą, Komisija mano, kad šiuo metu nebūtina imtis papildomų veiksmų pagal Danijos perviršinio deficito procedūrą. Komisija ir toliau atidžiai stebės Danijos biudžeto pokyčius pagal Sutartį ir Stabilumo ir augimo paktą. 1 lentelė. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas [1] Kiekvienos valstybės narės veiksmų įvertinimas, atliktas praėjus 6 mėnesiams nuo rekomendacijose nustatyto termino, buvo pateiktas Tarybai. Visus Komisijos komunikatus bei kitus su kiekvienos valstybės narės perviršinio deficito procedūra (ankstesne arba šiuo metu vykdoma) susijusius dokumentus galima rasti http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/index_en.htm. [2] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. [3] Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės, kurias 2009 m. lapkričio 10 d. patvirtino ECOFIN taryba ir kurias galima rasti svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/legal_texts/index_en.htm. [4] Visi su PDP susiję Kiprui skirti dokumentai pateikti tinklavietėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm [5] Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozės paskelbtos 2010 m. lapkričio 29 d. Duomenis nustota rinkti 2010 m. lapkričio 15 d. [6] 2011 m. biudžeto įstatymą Parlamentas priėmė 2010 m. gruodžio 16 d. [7] Visi su PDP susiję Suomijai skirti dokumentai pateikti svetainėjehttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/finland_en.htm [8] Po 2010 m. spalio mėn. PDP pranešimo peržiūrėjus ir pakoregavus 2008 ir 2009 m. valdžios sektoriaus balanso rezultatus, atitinkamai gautas 1,7 % perteklius ir 4,7 % BVP deficitas. Tarp pagrindinių priežasčių – metodologiniai pasikeitimai, susiję su tam tikrų mokestinių pajamų pagal laiką pakoreguoto registravimo įvedimu, ir kai kurie papildomi vyriausybės įsipareigojimai, paaiškėję 2010 m. antrąjį pusmetį. [9] Visi su PDP susiję Bulgarijai skirti dokumentai pateikti tinklavietėjehttp://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/bulgaria_en.htm [10] Visi su PDP susiję Danijai skirti dokumentai pateikti svetainėje: : http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/denmark_en.htm [11] 2010 m. Danijos valdžios sektoriaus biudžeto balansas yra mažesnis negu Komisijos tarnybų 2010 m. rudens prognozė daugiausia dėl laikino ir netikėto pensijų fondų pelno mokesčio pajamų padidėjimo, kuris nebuvo įtrauktas į Komisijos tarnybų prognozę. [12] Kitos dvi rengiamos iniciatyvos greičiausiai turės poveikio biudžetui artimiausiais metais. Pirma, šiuo metu svarstoma studentų stipendijų reforma, po kurios gali būti sumažinta studentų stipendijų mokėjimo trukmė. Tad šia reforma tikimasi dar labiau suma˛inti vald˛ios sektoriaus išlaidas. Antra, vyriausybė pasiūlė palaipsniui iki 2034 m. panaikinti ankstyvo išėjimo į pensiją sistemą; tai turėtų turėti teigiamo poveikio ilgalaikiam tvarumui, bet ir pareikalauti trumpalaikių biudžeto išlaidų. Visų pirma, ši reforma gali turėti didelį vienkartinį poveikį valdžios sektoriaus biudžeto balansui 2012 m. Šios vienkartinės išlaidos neturėtų poveikio perviršinio deficito panaikinimui iki 2013 m. Šiuo metu neįmanoma tinkamai kiekybiškai įvertinti galimo šių dviejų iniciatyvų poveikio biudžetui.