Per COVID-19 pandemiją tam tikrų kategorijų bylose toliau vyko teismo posėdžiai ir buvo skelbiami sprendimai. Per 2020 ir 2021 m. karantiną teismo sprendimai buvo reguliariai skelbiami, ypač daugumoje antrosios instancijos ar aukštesnės jurisdikcijos teismuose nagrinėjamų civilinių bylų. Be to, per antrąjį karantiną (kuris prasidėjo 2020 m. lapkričio 7 d.) baudžiamuosiuose, civiliniuose ir administraciniuose teismuose nagrinėjant įvairių kategorijų bylas buvo leidžiama rengti posėdžius, be kita ko, naudojantis vaizdo konferencijų ar nuotolinių konferencijų priemonėmis. Remiantis Teisingumo ministerijos pasiūlymu, kuriam pritarė teismai, per COVID-19 pandemiją atidėti posėdžiai bus nukelti vėlesniam laikui, o bylų šalims dėl to papildomų mokesčių nebus taikoma. Vis dėlto bet koks vykdymo procesas, įskaitant aukcionus, didžiąją 2020 m. dalį buvo sustabdytas ir, laikantis kelių iš eilės jungtinių ministrų sprendimų, neatnaujintas iki 2021 m. balandžio mėn. pradžios .

Vyriausybė priėmė tam tikrų priemonių COVID-19 pandemijos poveikiui sumažinti. Tokios priemonės daugiausia buvo susijusios su palankesnėmis licencijos ir retransliacijos mokesčio mokėjimo sąlygomis, kino teatrų nuomos kainos sumažinimu ir nedideliu dokumentinių filmų kūrimo paramos fondu. Be to, priimta papildomų priemonių, įskaitant, be kita ko, atleidimą nuo reklamos įnašo ir mokesčio mokėjimo ir palankesnes žurnalistų įnašų į jų apsaugos fondą mokėjimo sąlygas.

Teisingumo sistemoje ir toliau kyla su jos bendru veiksmingumu susijusių sunkumų. Teismų statistiniai duomenys rodo, kad su veiksmingumu susijusių sunkumų tebekyla visų pirma civilinių teismų sistemoje, nes civilinių ir komercinių ginčo bylų nagrinėjimo pirmojoje instancijoje trukmė toliau ilgėja (2018 m. buvo 559 dienos, o 2019 m. – 637 dienos) . Be to, nedidėja pirmosios instancijos teismų našumas, vertinamas pagal civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklį (2017 m. buvo 86,3 proc., o 2019 m. – 86,2 proc.) , taigi Graikijoje kyla aiški rizika, kad susikaups dar daugiau bylų, o padėtį blogina ir pasekmės to, kad dėl COVID-19 pandemijos darbas buvo iš dalies pertrauktas . Nukeliant bylų nagrinėjimą, gerokai vėluoja procesas ir kaupiasi bylos, o kai kurių bylų nagrinėjimas nukeltas į tolimą ateitį – net į 2026 m. ar dar vėliau. Suinteresuotieji subjektai ir toliau nurodo įvairių procesinių sunkumų, kuriuos mėginta šalinti vykdant ankstesnes Civilinio proceso kodekso reformas, tačiau jie iki šiol neišnyko.

IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema

Graikija yra parlamentinė demokratija ir turi vienų rūmų Parlamentą. Valdžių atskyrimas yra įtvirtintas Konstitucijoje. Įstatymų leidžiamoji valdžia suteikta Parlamentui ir Prezidentui, o teisę teikti teisės aktų pasiūlymus turi Parlamentas ir Vyriausybė .

Imtasi papildomų veiksmų teisėkūros proceso kokybei pagerinti. Siekiant standartizuoti ir supaprastinti teisėkūros proceso parengiamąjį etapą ir pagerinti jo kokybę, toliau įgyvendinamas Vykdomosios valdžios įstatymas . Šiuo įstatymu įsteigta nauja vykdomoji viešoji tarnyba – Vyriausybės pirmininko tarnyba, kuri per Teisinių ir parlamentinių reikalų generalinį sekretoriatą aktyviau dalyvauja teisėkūros procese. 2020 m. pabaigoje Teisinių ir parlamentinių reikalų generalinis sekretoriatas visoms ministerijoms pateikė poveikio vertinimo ataskaitų, kurios pridedamos prie teisės aktų projektų, rengimo, taip pat teisės aktų rengimo metodikos ir kodifikavimo gaires. Įsteigtas tarpdalykinis organas – Teisėkūros proceso kokybės vertinimo komitetas, kurio paskirtis – tikrinti kiekvieno teisės akto projekto kokybę siekiant nustatyti, ar laikomasi teisėkūros principų ir ar teisės akto projekto nuostatos atitinka Konstituciją. Įsteigtas Centrinis kodifikavimo komitetas, kuris turi koordinuoti teisės aktų kodifikavimą ir parengti metinį kodifikavimo planą. 2020 m. rugsėjo mėn. Ministrų Kabinetas patvirtino pirmąjį metinį planą ir imtasi darbų. Anot nacionalinių suinteresuotųjų subjektų, dėl šių reformų iniciatyvų pagerėjo Parlamente teikiamų įstatymų projektų kokybė ir gerokai sumažėjo „paskutinės minutės“ pakeitimų, kurių kai kurios nuostatos nesusijusios su pagrindinėmis įstatymo nuostatomis. Vis dėlto suinteresuotieji subjektai, ypač ombudsmenas, dažnai negauna teisės aktų projektų laiku, o kartais su jais susipažįsta tik projektą paskelbus viešai . Su ombudsmenu ir suinteresuotaisiais subjektais konsultuojamasi maždaug dėl pusės siūlomų teisės aktų. Be to, Vyriausybė į įvairias iniciatyvas, pvz., žmonėms su negalia skirto nacionalinio plano rengimą arba šeimos teisės pertvarką, įtraukė NVO.

Per COVID-19 pandemiją Graikija nepaprastosios padėties neįvedė. Visų reikiamų priemonių buvo imtasi laikantis įprastos teisėkūros procedūros. Kol kas nėra pranešimų, kad teismas būtų priėmęs sprendimą dėl bet kokių priemonių, kurių buvo imtasi šiomis aplinkybėmis. Šiuo laikotarpiu Parlamente buvo leista tam tikromis sąlygomis, nesant pažangesnių skaitmeninių sistemų, balsuoti prieš Parlamento posėdžius paštu arba faksu, Parlamento nariui pasirašius ir nurodžius dalyką, dėl kurio balsuojama. Nors aplinkybių, kuriomis leidžiama pasinaudoti šia galimybe, nedaug, prisitaikydamas prie COVID-19 pandemijos sąlygų, Parlamentas nusprendė savo vidaus taisykles aiškinti lanksčiai ir leido Parlamento nariams fiziškai nedalyvauti.

Sustiprinti ombudsmeno institucijos įgaliojimai. Remiantis 2020 m. pabaigoje priimtomis naujomis teisinėmis nuostatomis , ombudsmenas skiriamas vykdyti nacionalinio savavaliavimo incidentų tyrimo mechanizmo funkcijas ir yra atsakingas už skundų dėl teisėsaugos subjektų veikimo ar neveikimo priėmimą, registravimą, vertinimą ir nagrinėjimą. Naujosiomis nuostatomis Ombudsmeno institucijai suteikta priemonių ir mechanizmų, taip pat reikiamų papildomų žmogiškųjų išteklių. Ombudsmenas nuolat stebi, kaip viešojo administravimo įstaigos laikosi jo rekomendacijų . COVID-19 pandemijos sąlygomis į ombudsmeną oficialiai nesikreipė nė viena valstybės institucija, tačiau jis savo iniciatyva pateikė rekomendacijų rinkinį, daugiausia susijusį su pažeidžiamomis grupėmis. Jungtinėms Tautoms skirtoje metinėje ataskaitoje jis pateikė informacijos apie su COVID-19 susijusius suvaržymus. Kadangi migracijos ir prieglobsčio temos Graikijoje itin aktualios, ombudsmenas domisi šiais klausimais ir neseniai savo iniciatyva paskelbė ataskaitą dėl įtariamų migrantų neįleidimo atvejų.

Prieglobsčio, migracijos ir socialinės įtraukties srityje dirbančių NVO registracijos reikalavimai vis dar kelia susirūpinimą. Toks susirūpinimas dėl NVO galimybių veikti Graikijoje ir gauti finansinę paramą, atsižvelgiant į 2020 m. nustatytas registracijos ir sertifikavimo taisykles, išreikštas naujausioje Europos Tarybos Ekspertų tarybos NVO teisės klausimais ataskaitoje , trijų JT specialiųjų pranešėjų, Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros ir prieglobsčio, migracijos ir socialinės įtraukties srityje besispecializuojančių NVO . Tikslą, kurio siekiama teisės aktu – t. y. taikant registraciją užtikrinti skaidrumą, – galima laikyti teisėtu. Vis dėlto registracijos reikalavimais neturėtų būti viršijama tai, kas yra tikrai būtina ir proporcinga, o ypač neturėtų būti sukuriama pernelyg didelė našta. Valstybės Taryboje dar neišnagrinėtas apeliacinis skundas dėl tam tikrų minėto teisės akto aspektų, o ombudsmenas yra gavęs skundą iš NVO, kurias registruoti buvo atsisakyta, nes jos neatitiko formaliųjų arba materialiųjų kriterijų.

I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Amnesty International (2020), Greece: Regulation of NGOs working on migration and asylum threatens civic space .

Amnesty International (2020), Greece: Worrying legal developments for asylum-seekers and NGOs .

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), Media Pluralism Monitor 2021 (nuoroda bus pateikta, kai ji bus prieinama).

Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, Greece, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/greece .

Dianeosis (2019), Teisingumas Graikijoje. Pasiūlymai, kaip sukurti šiuolaikišką teismų sistemą, https://www.dianeosis.org/wp-content/uploads/2019/02/justice_study.pdf .

European Commission (2021), Enhanced Surveillance Report for Greece, https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/economy-finance/ip145_en.pdf .

European Parliamentary Research Service (2020), Parliaments in emergency mode: How Member States' parliaments are continuing with business during the pandemic, https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=EPRS_BRI(2020)649396 .

Europos Komisija (2020), Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Graikijoje.

Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra, Iš Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūros gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Expert Council on NGO Law of the Conference on INGOs of the Council of Europe (2020), Opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration, https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-4-opinion-ngo-registration-greece/16809ee91d .

Expert Council on NGO Law, Addendum to the opinion on the compatibility with European standards of recent and planned amendments to the Greek legislation on NGO registration, https://rm.coe.int/expert-council-conf-exp-2020-5-addendum-to-the-opinion-on-the-compatib/1680a076f2 .

Graikijos ombudsmenas, Metinės ataskaitos, https://www.synigoros.gr/?i=stp.el.annreports .