Specialioji ataskaita ES biudžeto įgyvendinimas 
finansinėmis priemonėmis: 
ko reikėtų pasimokyti iš 
2007–2013 m. 
programavimo laikotarpioLT 2016  Nr. 19
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5384-2 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/930503 QJ-AB-16-019-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5390-3 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/9820 QJ-AB-16-019-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5441-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/81686 QJ-AB-16-019-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
ES biudžeto įgyvendinimas 
finansinėmis priemonėmis: 
ko reikėtų pasimokyti 
iš 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 19
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Henri Gretheno vadovaujama II audito kolegija, atsakinga už struktūrinių politi -
kų, transporto ir energetikos išlaidų sritis. Auditui vadovavo narė pranešėja Iliana Ivanova, jai talkino asmeninio kabineto 
vadovas Tony Murphy ir atašė Mihail Stefanov; pagrindinis vadybininkas Niels-Erik Brokopp; užduoties vadovas Rares 
Rusanescu ir auditoriai Agathoclis Argyrou, Marcel Bode, Viorel Cirje ir Maria Ploumaki.
Iš kairės į dešinę:  M. Stefanov, I. Ivanova, N.-E. Brokopp, R. Rusanescu, T. Murphy, A. Argyrou.

03
 Turinys
Dalis
 Santrumpos
 Žodynėlis
I–VIII  Santrauka
1–22  Įvadas
1–4 Kas yra finansinės priemonės?
5–22  Finansinių priemonių taikymas vykdant ES biudžetą nuo 2007 m.
23–26  Audito apimtis ir metodas
27–146  Pastabos
27–61  Ar finansinių priemonių apimtis atitiko rinkos poreikius?
29–45  Skyrus per daug kapitalo, išmokėjimo lygiai buvo žemi, vengta įsipareigojimų panaikinimo ir galimo 
išmokų grąžinimo užbaigiant priemones
46–54 Vadovaujančiosios institucijos, prieš skirdamos lėšų ERPF ir ESF finansinėms priemonėms, ne visada 
tinkamai įvertindavo rinkos poreikius
55–61  Dėmesys regionams 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu padėjo valstybėms narėms parengti daug 
mažos apimties finansinių priemonių
62–91  Ar finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti privataus kapitalo?
64–72  Komisijos skaičiuojamu finansinių priemonių sverto įverčiu netinkamai atsižvelgiama į tai, kiek papildomų 
lėšų pritraukiama dėl viešojo finansavimo
73–91  Pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo srityse susiduriama su sunkumais, į finansines priemones 
įtraukiant privačiojo sektoriaus investuotojus
04 Turinys 
92–105  Ar finansinėmis priemonėmis teikiama atnaujinamoji finansinė parama?
93–95  Dėl įgyvendinimo vilkinimo gerokai sutrumpėjo faktinis investavimo pagal kelias ERPF ir ESF finansines 
priemones laikotarpis
96–105  Nedidelis atnaujinamasis ERPF ir ESF finansinių priemonių poveikis įgyvendinimo metu ir neaiškus jų 
poveikis užbaigus 2007–2013 m. programas
106–146  Ar finansinės priemonės pasirodė esančios ekonomiškai efektyvus ES biudžeto įgyvendinimo 
būdas?
108–110  Didelės valdymo sąnaudos ir mokesčiai, palyginti su faktiniu išmokėjimo galutiniams naudos gavėjams 
lygiu
111–120  Baigiamajame etape iš ES biudžeto nebuvo kompensuotos teisės aktais nustatytas ribas viršijusios valdymo 
sąnaudos ir mokesčiai
121–131  Atlikdama valdymo sąnaudų ir mokesčių vertinimą Komisija nepakankamai atsižvelgė į priemonių tipų 
skirtumus ir faktinę galutiniams naudos gavėjams suteiktą paramą
132–141  Valdymo sąnaudų ir mokesčių ataskaitų teikimo suvaržymai valstybėse narėse
142–146  Valdymo sąnaudos ir mokesčiai yra papildomos sąnaudos, patiriamos šalia ERPF ir ESF veiksmų programų 
administracinių sąnaudų
147–163  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.  Pasidalijamojo valdymo finansinės priemonės: kaip jos veikia (2014–2020 m. 
programavimo laikotarpis)
 II priedas.   Termino „finansinės priemonės“ apibrėžtis teisiniame pagrinde (2014–2020 m. ir 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiai)
 III priedas.  28 valstybėse narėse įgyvendintų ERPF finansinių priemonių apžvalga: fondų skaičius 
ir skirtos lėšos (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)
 IV priedas.  28 valstybėse narėse įgyvendintų ESF finansinių priemonių apžvalga: fondų skaičius ir 
skirtos lėšos (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)
 V priedas. Ex ante  vertinimo reikalavimų santrauka (2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
 Komisijos atsakymai
 Fondo „Marguerite“ atsakymai
05
 Santrumpos
BIR: Bendrasis bendrosios išimties reglamentas
BNR : Bendrųjų nuostatų reglamentas
DFP : Daugiametė finansinė programa
EaSI : Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa
EEPEG : Europos energetikos programa ekonomikai gaivinti, pagrįsta Bendrijos finansine parama energetikos srities 
projektams
EEVEF : Europos efektyvaus energijos vartojimo fondas
EFSI : Europos strateginių investicijų fondas
EIB: Europos investicijų bankas
EIF: Europos investicijų fondas
EITP : Europos infrastruktūros tinklų priemonė
EPMF : Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė „Progress“
ERPF : Europos regioninės plėtros fondas
ESF : Europos socialinis fondas
ESIF : Europos struktūriniai ir investiciniai fondai
ESIFEG : Europos struktūrinių ir investicijų fondų ekspertų grupė
EŽF : Europos žuvininkystės fondas
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai
FKK : Fondų koordinavimo komitetas
Fondas „Marguerite“ : 2020 m. Europos energetikos, klimato kaitos ir infrastruktūros fondas
JEREMIE : Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms
MVĮ : Mažos ir vidutinės įmonės
PGPTT : Paskolų garantijų priemonė transeuropinių transporto tinklų projektams
06 Santrumpos 
POI : Projektų obligacijų iniciatyva
PP: Patikinimo pareiškimas
PPND : portfelio pirmojo nuostolio dalis
SESV : Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo
SF: Sanglaudos fondas
SICAR : Investicinė rizikos kapitalo bendrovė ( Société d‘investissement en capital à risque )
SICAV : Investicinė kintamojo kapitalo bendrovė ( Société d‘investissement à capital variable)
TEN-E/T : Transeuropiniai tinklai – energetika / transportas
VP: Veiksmų programa
07
 Žodynėlis
2007–2013 metų programavimo laikotarpio Bendrasis reglamentas : 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1083/2006, nustatantis bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo bei panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1260/19991.
Bendrųjų nuostatų reglamentas (BNR):  2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos 
fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos 
ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūros reikalų ir 
žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos ir panaikinamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1083/20062.
Deleguotasis reglamentas:  2014 m. kovo 3 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 480/2014, kuriuo 
papildomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1303/2013, kuriuo nustatomos Europos regioninės 
plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam 
fondui, Sanglaudos fondui ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui taikytinos bendrosios nuostatos3.
EITP reglamentas:  2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1316/2013, kuriuo 
sukuriama Europos infrastruktūros tinklų priemonė ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 913/2010 bei 
panaikinami reglamentai (EB) Nr. 680/2007 ir (EB) Nr. 67/20104.
Europos regioninės plėtros fondo (ERPF)  tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje, 
padedant pašalinti pagrindinius regioninius skirtumus, šiuo tikslu teikiant daugiausia įmonėms skirtą finansinę 
paramą infrastruktūros kūrimui ir gamybinėms investicijoms, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas.
Europos socialinio fondo (ESF)  tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje, gerinant 
užimtumo ir įsidarbinimo galimybes, šiuo tikslu daugiausia taikant mokymo priemones, ir taip skatinant aukštą 
užimtumo lygį ir gausesnių bei geresnių darbo vietų kūrimą.
Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) tikslas – 2015–2017 m. laikotarpiu visoje ES sukaupti ne mažiau kaip 
315 milijardų  eurų privačiųjų ir viešųjų ilgalaikių investicijų ir užtikrinti projektų finansavimą vėlesniais metais. 
Europos strateginių investicijų fondą Europos investicijų bankas (EIB) įsteigė kaip patikos fondą, įgaliotą neribotą 
laiką finansuoti rizikingesnes projektų dalis. Papildoma EIB rizika bus kompensuota 16 milijardų eurų garantija, 
užtikrinta ES biudžetu. Valstybės narės gali skirti papildomų lėšų Europos strateginių investicijų fondui.
Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai)  – tai penki atskiri fondai, kurių tikslas – 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu Sąjungoje mažinti regioninius skirtumus. Šiuos fondus sudaro: Europos regioninės 
plėtros fondas, Europos socialinis fondas, Sanglaudos fondas, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir Europos 
jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas.
1 OL L 210, 2006 7 31, p. 25.
2 OL L 347, 2013 12 20, p. 320.
3 OL L 138, 2014 5 13, p. 5.
4 OL L 348, 2013 12 20, p. 129.
08 Žodynėlis 
Europos struktūrinių ir investicijų fondų ekspertų grupę (ESIFEG)  Komisija įsteigė tam, kad ši grupė patartų 
Komisijai klausimais, susijusiais su programų, patvirtintų ir įgyvendinamų pagal Europos struktūrinių ir investicijų 
fondų reglamentus, įgyvendinimu. Tai viena iš grupių, pakeitusių Fondų koordinavimo komitetą (antroji – ESIFKK, 
Europos struktūrinių ir investicijų fondų koordinavimo komitetas).
Finansavimas iš perviršio  – tai galutinių naudos gavėjų gauta skirto kapitalo dalis, kuri vėliau buvo grąžinta 
finansinei priemonei, todėl gali būti naudojama kito etapo investicijoms.
Finansinis reglamentas:  2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo panaikinamas Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/20025.
Finansų tarpininkas  – tai subjektas, tarpininkaujantis vadovaujančiajai institucijai arba kontroliuojančiajam fondui 
ir galutiniams lėšų, skiriamų taikant pasidalijamojo valdymo finansines priemones, gavėjams.
Fondų koordinavimo komitetas (COCOF)  – tai Komisijos nuolatinis stebėjimo komitetas. Jo funkcija – aptarti 
klausimus, susijusius su reglamentų, kuriais reglamentuojamas Europos regioninės plėtros fondas, Europos socialinis 
fondas ir Sanglaudos fondas, įgyvendinimo klausimus.
Galutinis naudos gavėjas  – tai juridinis arba fizinis asmuo, išskyrus kontroliuojantįjį fondą arba finansų tarpininką, 
gaunantis finansavimą pagal finansinę priemonę.
Garantija  – trečiosios šalies, vadinamos garantu, įsipareigojimas sumokėti skolininko skolą, jei šis jos negali 
sumokėti pats. Garantas privalo padengti bet kokį skolininko skolos likutį arba neįvykdytą skolos įsipareigojimą, 
laikydamasis garanto, skolintojo ir (arba) skolininko tarpusavio susitarime nustatytų sąlygų ir nuostatų.
Garantijos ribos norma  – tai procentinė viso paskolų portfelio, kuriam taikoma garantija, vertės dalis.
Investicijos į nuosavą kapitalą  – tai kapitalo suteikimas įmonei, tiesiogiai ar netiesiogiai investuojant mainais už 
visą arba dalinę tos įmonės nuosavybę, kai šis investuotojas į nuosavą kapitalą papildomai gali prisiimti tam tikrą 
įmonės valdymo kontrolę ir gali gauti dalį įmonės pelno.
5 OL L 298, 2012 10 26, p. 1.
09 Žodynėlis 
Įgyvendinimo reglamentas:  2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1828/2006, nustatantis Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006 ir Europos Parlamento bei Tarybos reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, įgyvendinimo taisykles6.
Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms (JEREMIE)  – tai Komisijos 
iniciatyva, parengta kartu su Europos Investicijų fondu. Pagal šią iniciatyvą, siekiant pagerinti MVĮ galimybės gauti 
finansavimą iš struktūrinių fondų, skatinamas finansų inžinerijos priemonių taikymas.
Kapitalo skyrimas  – tai finansinei priemonei išmokėta lėšų suma (iš ES biudžeto, nacionalinio biudžeto arba 
privačiojo sektoriaus investuotojų) pagal tą priemonę vykdomai veiklai paremti. Jis turėtų atitikti finansinės 
priemonės investicinį pajėgumą ir rinką, kuriai ta priemonė yra skirta.
Kontroliuojantysis fondas  – tai fondas, įsteigtas investuoti į kelis rizikos kapitalo fondus, garantijų fondus, paskolų 
fondus, miestų plėtros fondus, taip pat fondus arba kitas skatinimo sistemas, pagal kurias teikiamos paskolos, 
garantijos dėl grąžinamųjų investicijų arba lygiavertės priemonės, skirtos energijos vartojimo efektyvumui ir 
atsinaujinančiosios energijos vartojimui pastatuose, įskaitant esamus būstus, užtikrinti.
Minimali pelningumo norma  – tai valdytojo arba investuotojo reikalaujama minimali projekto arba investicijos 
grąžos norma.
Paskola  – tai susitarimas, kuriuo skolintojas įpareigojamas suteikti skolininkui sutarto dydžio pinigų sumą sutartam 
laikotarpiui. Skolininkas įpareigojamas per sutartą laikotarpį grąžinti tą sumą. Paprastai skolininkas privalo mokėti 
palūkanas nuo paskolos sumos.
Portfelio pirmoji nuostolio dalis (PPND):  jei paskolų portfelis padalytas į keletą rizikos segmentų, PPND yra 
segmentas, kuriame absorbuojami pirmieji portfelio nuostoliai (pavyzdžiui, patirti dėl paskolos įsipareigojimų 
nevykdymo).
Prevencinė kredito linija  – tai kredito linija, kuria gali būti pasinaudota įvykus iš anksto apibrėžtam įvykiui.
Prioritetinė kryptis : vienas iš veiksmų programoje nustatytos strategijos prioritetų, kurį sudaro grupė veiksmų su 
konkrečiais, kiekybiškai įvertinamais tikslais.
Sanglaudos politikoje  2007–2013 m. programavimo laikotarpiu dalyvavo Europos regioninės plėtros fondas 
ir Europos socialinis fondas (t. y. du vadinamieji struktūriniai fondai), taip pat Sanglaudos fondas. Europos 
struktūriniams ir investicijų fondams nustačius bendrąsias nuostatas, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo 
pagerintas sanglaudos politikos ir kitų ES politikos krypčių, kuriomis skatinama regioninė plėtra, koordinavimas.
Société d‘investissement à capital variable  (SICAV) – tai tam tikras atvirasis investicinis fondas, kurio kapitalo 
vertė kinta priklausomai nuo investuotojų skaičiaus ir jo pagrindinių investicijų vertės. Fondo akcijos perkamos ir 
parduodamos pagal fondo vėliausiąją grynojo turto vertę.
6 OL L 371, 2006 12 27, p. 1.
10 Žodynėlis 
Société d‘investissement en capital à risque  (SICAR) – tai struktūra, skirta privačiojo akcinio kapitalo ir rizikos 
kapitalo investicijoms netaikant investicijų diversifikavimo taisyklių ir skolinimo arba sverto apribojimų.
Specialieji fondai  – tai fondai, kuriuose nelaikoma lėšų.
Vadovaujančioji institucija  – tai valstybės, regiono arba vietos valdžios institucija arba kita viešoji ar privati 
įstaiga, kurią valstybė narė paskyrė veiksmų programai valdyti. Jos funkcijos apima finansuotinų projektų atranką, 
stebėjimą, kaip projektai įgyvendinami, ir ataskaitų apie finansinius aspektus ir pasiektus rezultatus teikimą 
Komisijai.
Valstybės pagalba  – tai bet kokia tiesioginė arba netiesioginė finansinė parama, kurią valdžios institucijos teikia 
privačiojo sektoriaus įmonėms. Pagal Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), valstybės pagalba bendrojoje 
rinkoje paprastai yra draudžiama, išskyrus atvejus, kai ji tinkamai pagrindžiama. ES valstybės pagalbos taisyklėse 
nustatyta, kada tokia parama neiškraipo konkurencijos (arba kada dėl jos nekyla konkurencijos iškraipymo 
grėsmės). Europos Komisijai suteikta išimtinė kompetencija vertinti valstybių narių teikiamos valstybės pagalbos 
suderinamumą su šiomis taisyklėmis. Komisijos priimtus procedūrinius sprendimus ir taikomus veiksmus nagrinėja 
Bendrasis Teismas ir Teisingumo Teismas.
Veiksmų programoje (VP)  nustatomi valstybės narės prioritetai ir konkretūs tikslai ir tai, kaip nustatytu 
laikotarpiu, paprastai – septynerių metų, finansavimas bus naudojamas projektams finansuoti. Šiais projektais turi 
būti padedama siekti vieno arba daugiau iš tam tikrų tikslų, nustatytų veiksmų programos prioritetinės krypties 
lygmeniu. Programos turi būti parengtos kiekvienam iš sanglaudos politikos srities fondų, t. y. Europos regioninės 
plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui. Veiksmų programas rengia valstybės narės, prieš 
atliekant bet kokius mokėjimus iš ES biudžeto jas turi patvirtinti Komisija. Veiksmų programos gali būti keičiamos jų 
vykdymo laikotarpiu tik tuo atveju, jei abi šalys dėl to susitaria.
11
 Santrauka
I
Šiuo metu Europos Sąjunga susiduria su dideliais iššūkiais, kaip antai, – valdyti ekonomikos ir finansų gaivinimą ir 
pabėgėlių krizę. Todėl ES sprendimus priimantys asmenys ieško būdų, kaip užtikrinti kuo didesnį esamo ES biudžeto, 
sudarančio mažiau kaip 1 % ES bendrojo vidaus produkto (BVP), veiksmingumą ir efektyvumą.
II
Finansinės priemonės yra įgyvendinimo priemonė, pagal kurią galutiniams naudos gavėjams teikiama finansinė 
parama projektams įgyvendinti. Taikant finansines priemones, finansinė parama galutiniams naudos gavėjams gali 
būti teikiama kaip paskolos, garantijos ir investicijos į nuosavą kapitalą.
III
Finansines priemones teisingai įgyvendinant, jos teikia dvejopą papildomą naudą, palyginti su dotacijomis:
- suteikia galimybę sverto principu panaudoti viešąsias lėšas (t. y. pritraukiant papildomų privačių ir viešųjų lėšų, 
kuriomis būtų papildytas pradinis viešasis finansavimas), ir
- užtikrina pakartotinį pagal šias priemones skiriamo kapitalo panaudojimą (t. y. tų pačių lėšų panaudojimą ke -
liuose cikluose).
Tai, jog paskolos, garantijos ir kapitalo investicijos privalo būti grąžinamos, turėtų taip pat iš principo turėti poveikį 
galutinių naudos gavėjų elgsenai, ir galiausiai pagerinti viešųjų lėšų panaudojimą bei sumažinti tikimybę, kad galuti -
niai naudos gavėjai taps priklausomi nuo viešosios paramos.
IV
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Europos regioninės plėtros fondu (ERPF) ir Europos socialiniu fondu (ESF) 
pagrįstos finansinės priemonės buvo taikomos 25-iose iš 28-ių ES valstybių narių: visoje ES iš viso buvo nustaty -
tos 972 ERPF ir 53 ESF finansinės priemonės. Iki 2014 m. pabaigos pagal ERPF ir ESF veiksmų programas (VP) šioms 
priemonėms buvo išmokėta 16  milijardų  eurų įnašų. Tai gerokai daugiau nei šioms priemonėms buvo skirta 2000–
2006 m. programavimo laikotarpiu, kai buvo išmokėta 1,3 milijardo eurų, ir 1994–1999 m. laikotarpiu, kai buvo išmo -
kėta 0,6 milijardo eurų. Per tą patį 2007–2013 m. laikotarpį Komisija iš ES biudžeto 21-ai tiesiogiai arba netiesiogiai 
valdomai finansinei priemonei iš viso skyrė 5,5  milijardo  eurų. Šios centralizuotojo valdymo finansinės priemonės 
įgyvendinamos visose ES valstybėse narėse.
12 Santrauka 
V
Atlikdami šį auditą, nagrinėjome, ar 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu finansinės priemonės buvo tinkamas 
ES biudžeto vykdymo mechanizmas. Mūsų auditas buvo atliekamas 2014 m. spalio mėn.–2016 m. kovo mėn., jo metu 
daugiausia dėmesio skirta regioninės, socialinės, transporto ir energetikos politikos sritims. Mūsų analizė apima 
visas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pasidalijamojo valdymo srityje nustatytas 1 205 ERPF ir ESF finansines 
priemones, taip pat šešias šios srities centralizuotojo valdymo finansines priemones. Šioje ataskaitoje pateikti duo -
menys pagrįsti 2015 m. rugsėjo mėn. Komisijos pateikta naujausia turima informacija apie padėtį 2014 m. pabaigoje.
VI
Atlikę šį auditą, nustatėme didelių problemų, dėl kurių 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo ribojamas 
finansinių priemonių, kaip ES biudžeto vykdymo mechanizmo, veiksmingumas:
- daugelio ERPF ir ESF finansinių priemonių apimtis buvo per didelė, o 2014 m. pabaigoje tebebuvo didelių 
problemų, susijusių su skirto kapitalo išmokėjimu pagal šias priemones (vidutiniškai buvo panaudota apie 57 % 
viso skirto kapitalo, pagal veiksmų programas išmokėto finansinėms priemonėms). Šiam perviršiniam pradinio 
kapitalo skyrimui įtakos turėjo ir tai, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės siekė išvengti 
įsipareigojimų panaikinimo;
- apskritai pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo finansinėmis priemonėmis nepavyko sėkmingai pritraukti 
privataus kapitalo;
- iki šiol tik nedaugeliu ERPF ir ESF finansinių priemonių pavyko sėkmingai teikti atnaujinamąją finansinę paramą; 
ir
- ERPF ir ESF finansinių priemonių atveju aukšti, palyginti su faktine galutiniams naudos gavėjams suteikta finansi -
ne parama, valdymo sąnaudų ir mokesčių lygiai, kurie taip pat pasirodė esą gerokai didesni už centralizuotojo 
valdymo priemonių arba privačiojo sektoriaus investicinių fondų valdymo sąnaudas ir mokesčius;
VII
Kartu pažymime, kad, remiantis 2007–2013 m. laikotarpiu įgyta praktine patirtimi, 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu padaryta su finansinėmis priemonėmis susijusių teisinės sistemos patobulinimų, tačiau problemų vis dar 
išlieka.
13 Santrauka 
VIII
Šioje ataskaitoje mes rekomenduojame, kad:
- Komisija, atlikdama centralizuotojo valdymo priemonių ex ante  vertinimą, taip pat turėtų sistemingai atlikti įgy -
tos patirties analizę;
- Komisija, be įgytos patirties, turėtų taip pat įvertinti pagrindinių socialinių ir ekonominių pokyčių poveikį 
priemonės ir atitinkamo iš ES biudžeto prašomo įnašo pagrindimui, atsižvelgdama į atitinkamas savo vidurio 
laikotarpio visų centralizuotai valdomų finansinių priemonių peržiūras;
- Komisija ir valstybės narės turėtų siekti nustatyti kuo tinkamesnį specialiųjų ERPF ir ESF fondų dydį, kad, jei įma -
noma, būtų pasinaudota didele masto ekonomija, susijusia su šių priemonių valdymo sąnaudomis. Valstybėms 
narėms turėtų būti suteiktos papildomos gairės, kaip įdiegti valstybėse narėse arba Sąjungos lygmeniu (tiesio -
giai arba netiesiogiai Komisijos valdomas) finansines priemones;
- Finansiniame reglamente (ir vėlesniuose sektorių reglamentuose) Komisija turėtų pateikti visose ES biudžeto 
srityse taikytiną finansinių priemonių sverto apibrėžtį, pagal kurią būtų aiškiai išskirtas privačių ir viešųjų įnašų 
pagal veiksmų programą ir (arba) papildomų privačių arba viešųjų kapitalo įnašų svertas ir būtų atsižvelgta į su -
sijusios priemonės pobūdį;
- Dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ERPF ir ESF finansinių priemonių Komisija turėtų užtikrinti, kad, 
uždarant programas, valstybės narės pateiktų išsamius ir patikimus duomenis apie privačius įnašus į kapitalą, 
skirtą pagal veiksmų programas ir papildomai joms;
- Kiek tai susiję su ERPF ir ESF finansinėmis priemonėmis, Komisija turėtų valstybėms narėms parengti papildomas 
gaires dėl to, kaip būtų geriausia taikyti lengvatinio režimo nuostatas norint pritraukti daugiau privataus kapita -
lo, kartu nekeliant per didelės rizikos viešojo sektoriaus subjektams, skiriantiems lėšų priemonėms;
- Kiek tai susiję su centralizuotojo valdymo priemonėmis, bendrieji rizikos pasidalijimo principai, kurie gali turėti 
poveikį ES biudžetui, turėtų būti nustatyti atitinkamą priemonę reglamentuojančiuose teisės aktuose;
- 2014–2020 m. laikotarpiu Komisija turėtų užtikrinti, kad visų iš ES biudžeto finansuojamų finansinių priemonių 
atžvilgiu valstybės narės ir EIB grupė naudotų tik tas struktūras, kurios atitinka jos pačios su apmokestinimo 
tvarka susijusias rekomendacijas ir veiksmus;
- Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu per privalomą aštuonerių 
metų laikotarpį nuo tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos valstybės narės užtikrintų atnaujinamąjį lėšų 
pobūdį;
14 Santrauka 
- Komisija turėtų parengti gaires, susijusias su nuostatomis, pagal kurias leidžiama finansines priemones toliau 
taikyti kitu programavimo laikotarpiu, ypač tais atvejais, kai fondų valdytojai atrenkami viešųjų pirkimų būdu;
- Komisija turėtų užtikrinti, kad, rengiantis 2007–2013 m. laikotarpio uždarymui, valstybės narės išsamią informaci -
ją apie patirtas ir mokėtinas valdymo sąnaudas ir mokesčius, pateiktų iki 2017 m. kovo mėn.;
- Komisija turėtų paaiškinti, kad viršutinės valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos turi būti taikomos faktiškai pagal 
finansinę priemonę panaudotam skirtam kapitalui, t. y. pagal veiksmų programą padarytam įnašui, kuris buvo 
panaudotas finansinei paramai galutiniams naudos gavėjams teikti;
- 2014–2020 m. laikotarpiu rezultatais grindžiamo fondų valdytojų atlygio atžvilgiu, Komisija turėtų pateikti tei -
sėkūros akto pasiūlymą, kuriame būtų peržiūrėtos dabartinės BNR nuostatos, siekiant padidinti skatinamąjį šių 
nuostatų poveikį;
- Valstybių narių vadovaujančiosios institucijos, derėdamosi dėl finansavimo sutarčių, turėtų plačiai naudotis esa -
momis rezultatais grindžiamo atlygio fondų valdytojams sudedamosiomis dalimis;
- Komisija turėtų atlikti lyginamąją 2014–2020 m. laikotarpio dotacijų ir grąžinamosios finansinės paramos, 
daugiausia teikiamos pasitelkiant finansines priemones, įgyvendinimo sąnaudų analizę, kad galėtų nustatyti fak -
tinius jų lygius. Tokia informacija būtų labai svarbi rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros aktų, skirtų laikotarpiui po 
2020 m., ir nustatant deramą techninės paramos lygį.
15
 Įvadas
Kas yra finansinės priemonės?
01 
Šiuo metu Europos Sąjunga susiduria su dideliais iššūkiais, kaip antai, – valdyti 
ekonomikos ir finansų gaivinimą ir pabėgėlių krizę. Todėl ES sprendimus pri -
imantys asmenys ieško būdų, kaip užtikrinti kuo didesnį esamo ES biudžeto, 
sudarančio mažiau kaip 1 % ES bendrojo vidaus produkto (BVP), veiksmingumą ir 
efektyvumą.
Finansinės priemonės7 yra įgyvendinimo priemonė, pagal kurią galutiniams naudos 
gavėjams finansinė parama projektams įgyvendinti teikiama kaip paskolos, garantijos 
ir investicijos į nuosavą (arba kvazinuosavą) kapitalą (žr.  1 lentelę )8.
I priede  pateiktas pavyzdys, kaip veikia įvairių rūšių finansinės priemonės.7 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu teisės aktuose, 
kuriais reglamentuojami ERPF 
ir ESF, buvo minimos „finansų 
inžinerijos priemonės“. Šioje 
ataskaitoje sąvokos „finansų 
inžinerijos priemonė“ ir 
„finansinė priemonė“ 
vartojamos kaip sinonimai.
8 Pagal 32 tarptautinį apskaitos 
standartą, finansinė priemonė 
yra „[…] sutartis, dėl kurios 
viena iš šalių įgyja finansinio 
turto, o kita – finansinį 
įsipareigojimą arba kitos šalies 
nuosavybės priemonę“.1 lentelėPagrindinės iš ES biudžeto remiamų finansinių priemonių rūšys
Šaltinis:  Europos Komisija, EIB, „ FI Compass . Finansinių priemonių produktai. Paskolos, garantijos, nuosavas ir kvazinuosavas kapitalas“ (angl. „FI 
Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity“), p. 3.Paskola
„Susitarimas, kuriuo skolintojas įpareigojamas suteikti skolininkui sutarto 
dydžio pinigų sumą sutartam laikotarpiui, o skolininkas – per sutartą laikotarpį tą sumą grąžinti.“ Pagal ﬁnansinę priemonę teikiama paskola gali būti naudinga tada, kai bankai nenori skolinti skolininkui priimtinomis sąlygomis. Suteikiant tokias paskolas gali būti siūlomos mažesnės palūkanų normos, ilgesni grąžinimo laikotarpiai arba taikomi mažesni įkaito reikalavimai.
Nuosavas kapitalas
„Kapitalo suteikimas įmonei, tiesiogiai ar netiesiogiai investuojant mainais 
už visą arba dalinę tos įmonės nuosavybę, kai šis investuotojas į nuosavą kapitalą papildomai gali prisiimti tam tikrą įmonės valdymo kontrolę ir gali gauti dalį įmonės pelno.“Finansinė grąža priklauso nuo verslo plėtros ir pelningumo. Ji uždirbama kaip dividendai, parduodant akcijas kitam investuotojui („pasitraukimas“) arba per pradinį viešą akcijų platinimą.Garantija
„Rašytinis įsipareigojimas prisiimti atsakomybę už visą trečiosios šalies skolą ar jos dalį arba už įsipareigojimą ar sėkmingą tos trečiosios šalies veiklą vykdant savo įsipareigojimus, jeigu tokia garantija panaudojama, pavyzdžiui, paskolos įsipareigojimų nevykdymo atveju*.“Garantijos paprastai suteikiamos ﬁnansinėms operacijoms, pavyzdžiui, paskoloms.
* Europos Komisija (2015 m.). Valstybėms narėms skirtos gairės dėl ﬁnansinių
   priemonių – Žodynėlis.
Kvazinuosavas kapitalas
„Finansavimo rūšis, kuri yra tarp nuosavybės ir skolos, susijusi su didesne 
rizika negu pirmaeilės skolos ir su mažesne rizika negu bendro kapitalo atveju.
Investicijos į kvazinuosavą kapitalą gali būti vykdomos kaip investicijosį skolos vertybinius popierius, paprastai – neužtikrintus ir subordinuotus, kuriuos kai kuriais atvejais galima pakeisti į nuosavą kapitalą, arbaį privilegijuotąsias akcijas.“Įmonės kapitalo struktūroje šis rizikos ir grąžos proﬁlis paprastai yra tarp skolos ir nuosavo kapitalo.
16 Įvadas 
02 
Palyginti su dotacijomis (kurios yra tradicinis finansavimo iš ES biudžeto teikimo 
būdas), finansinės priemonės, jei teisingai įgyvendinamos, teikia dvejopą papil -
domą naudą:
 ο suteikia galimybę sverto principu panaudoti viešąsias lėšas (t. y. pritraukiant 
papildomų privačių ir viešųjų lėšų, kuriomis būtų papildytas pradinis viešasis 
finansavimas), ir
 ο pagal šias priemones skiriamo kapitalo apyvartinis pobūdis (t. y. kai tas pačias 
lėšas galima panaudoti keliuose cikluose), leidžia iš principo panaudoti dau -
giau kaip vieną kartą kiekvieną finansinėmis priemonėmis suteiktų lėšų eurą.
03 
Tai, jog paskolos, garantijos ir kapitalo investicijos privalo būti grąžinamos, turėtų 
taip pat iš principo turėti poveikį galutinių naudos gavėjų elgsenai, ir galiausiai 
pagerinti viešųjų lėšų panaudojimą bei sumažinti tikimybę, kad galutiniai naudos 
gavėjai taps priklausomi nuo viešosios paramos.
04 
Bendra finansinių priemonių apibrėžtis pirmą kartą buvo pateikta 2012 m. atnau -
jintoje Finansinio reglamento redakcijoje; nuo tada ši apibrėžtis buvo taikoma 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio sektorių reglamentuose (žr. II priedą ).
Finansinių priemonių taikymas vykdant ES biudžetą 
nuo 2007 m.
Iš ES biudžeto finansuojamų finansinių priemonių taikymas
05 
ES biudžetas gali būti vykdomas pasidalijamojo valdymo principu (t. y. bendra -
darbiaujant su valstybėmis narėmis, pavyzdžiui, kaip tai daroma įgyvendinant 
sanglaudos politiką), tiesioginio valdymo principu (t. y. vykdo biudžeto valdymo 
padaliniai arba vykdomosios įstaigos) arba netiesioginio valdymo principu (t. y. 
biudžeto vykdymo funkcijos pavedamos trečiosioms valstybėms arba įvairiems 
subjektams)9. Pastarieji du valdymo principai bendrai vadinami centralizuotuoju 
valdymu.9 Finansinio reglamento 
58 straipsnis.
17 Įvadas 
06 
Finansinės priemonės taikomos įvairioms ES biudžeto dalims:
 ο sanglaudos srities pasidalijamojo valdymo finansinės priemonės daugiausia 
nustatomos pasitelkiant Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir – kiek 
mažiau – Europos socialinį fondą (ESF). Nuo 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio finansinės priemonės gali būti taikomos ir Sanglaudos fondui. 
Kiekviena priemonė turi būti įgyvendinama pagal bendrąsias veiksmų pro -
gramos (VP) nuostatas, dėl kurių, kaip ir dėl programos apimties ir struktūros, 
sprendžia už tą programą atsakingos vadovaujančiosios institucijos10. Finan -
sinės priemonės taip pat taikomos pasitelkiant Europos žemės ūkio fondą 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondą (EŽF);
 ο centralizuotojo valdymo finansinės priemonės finansuojamos pagal įvairias 
biudžeto sritis, pavyzdžiui, mokslinių tyrimų, įmonių ir pramonės, švietimo 
ir kultūros ir pan. Komisija ir jos partneriai tiesiogiai dalyvauja rengiant šias 
priemones, kuriant jų investavimo strategiją ir planuojant lėšų skyrimą šioms 
priemonėms. Sprendimą nustatyti tokias priemones, remdamosi Komisijos 
pasiūlymu, priima biudžeto valdymo institucijos (t. y. Europos Parlamentas ir 
Taryba).
Finansinių priemonių fondų valdytojų atrankos taisyklės
07 
Pagal pasidalijamojo valdymo principą finansinės priemonės gali būti nustato -
mos kaip atskiri fondai arba kaip kontroliuojančiojo fondo subfondai; pastarieji 
vadinami specialiaisiais fondais (žr.  1 diagramą ). Kontroliuojantysis fondas, 
kartais dar vadinamas fondų fondu, yra fondas, įsteigtas įvairių rūšių priemonėms 
valdyti. Be to, jis leidžia mokėti įnašus į vieną arba kelias finansines priemones 
pagal vieną arba daugiau veiksmų programų.
08 
Paprastai finansines priemones valdo privataus ar viešojo sektoriaus bankai arba 
kiti finansų tarpininkai, o ne viešojo administravimo institucijos. Jei rengiamas 
konkursas dėl fondo valdymo, ERPF ir ESF priemonių fondų valdytojo atranka turi 
būti vykdoma pagal ES ir nacionalines viešųjų pirkimų taisykles. Tais atvejais, kai 
viešųjų pirkimų taisyklės netaikomos (t. y. kai fondo valdymo sutartis nėra viešojo 
paslaugų pirkimo sutartis), vadovaujančioji institucija fondo valdytoją gali paskirti 
pagal atitinkamas valstybės pagalbos taisykles (žr. 10–12 dalis).
09 
EIB grupė (ją sudaro Europos investicijų fondas (EIF) ir Europos investicijų bankas 
(EIB) naudojasi ypatingu statusu, nes ši grupė gali būti paskirta fondo valdytoja 
be viešųjų pirkimų procedūros11. Be to, ji valdo daugelį centralizuotojo valdymo 
priemonių, kurių fondo valdytojas yra nurodytas pasiūlyme dėl teisėkūros akto.10 Europos Parlamentas, Vidaus 
politikos generalinis 
direktoratas, „Sanglaudos 
politikos finansų inžinerijos 
priemonės. Tyrimas“ (angl. 
„Financial Engineering 
Instruments in Cohesion 
policy - Study“), 2013 m., p. 46.
11 Bendrojo reglamento 44 
straipsnio c punktas.
18 Įvadas 
Šaltinis:  Audito Rūmai.1 diagramaSupaprastinta ERPF arba ESF finansinių priemonių kontroliuojančiųjų fondų 
struktūros apžvalga
Papildomas privatus ar
viešasis įnašas į kapitalą
Įnašas į kapitalą iš VP (ES ir nacionalinių viešų ir privačių fondų)
Įnašas į kapitalą iš KF
Finansinė parama paskolomis, garantijomis, nuosavo kapita-lo dalimisFinansinės paramos grąžinimasGrąžinimas likviduojant subfondą, plius dividendai/uni00A0/ palūkanų išmokos ir pan. įgyvendinimo metuSkirto nepanaudoto kapitalo grąžinimas užbaigiant VP
Finansų tarpininkasFinansų tarpininkasVadovaujančioji institucija ERPF ar ESF veiksmų programa (VP)
Kontroliuojantis fondas (KF)
Subfondas („naudos gavėjas“)
Galutinis gavėjas
19 Įvadas 
Finansinės priemonės ir ES valstybės pagalbos taisyklės
10 
Pasidalijamojo valdymo principu valdomi ES fondai yra nacionalinių arba regi -
oninių biudžetų dalis, todėl jiems gali būti taikoma valstybės pagalbos kontro -
lė. Todėl, įgyvendindamos finansinę priemonę, vadovaujančiosios institucijos 
privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi valstybės pagalbos taisyklių12. Atitinkamos 
valstybės pagalbos taisyklės yra nustatytos naujajame Bendrajame bendrosios 
išimties reglamente (BBIR)13 ir naujose Komisijos gairėse dėl rizikos finansų14, įsiga -
liojusiuose 2014 m. liepos mėn.
11 
Dėl kiekvienos ERPF ir ESF finansinės priemonės vadovaujančioji institucija turi 
pateikti įrodymus, kad ji15:
 ο atitinka įprastą rinkos praktiką (tai praktiškai reiškia, kad fondo vadovybė 
buvo atrinkta taikant atvirą, skaidrią ir nediskriminacinę procedūrą; arba
 ο jai taikomas de minimis  Reglamentas16 arba
 ο išimtinė pagalba, kai jai taikomas BBIR arba pranešamoji pagalbos schema, 
kaip nustatyta Komisijos rizikos finansų gairėse.
12 
Centralizuotojo valdymo finansinėms priemonėms (pagal kurias nenaudojami 
nacionaliniai arba regioniniai ištekliai, todėl jos įgyvendinamos ne iš valstybių 
narių biudžetų) ES valstybės pagalbos taisyklės netaikomos, nes nėra įvykdyta 
pagrindinė SESV 107 straipsnyje nustatyta sąlyga, kad pagalba būtų teikiama „[…] 
valstybės narės arba iš jos valstybinių išteklių“.
Bendroji informacija apie finansinių priemonių skaičių ir nuo 
2007 m. pagal jas skirtas lėšas
2007–2013 m. programavimo laikotarpis
13 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu finansines priemones taikė 25 iš 28 ES 
valstybių narių. Šio finansavimo mechanizmo netaikė tik Kroatija, Airija ir Liuk -
semburgas17. III ir IV prieduose pateikta kiekvienos valstybės narės ERDF ir ESF 
priemonių apžvalga.12 Bendrųjų nuostatų 
reglamento (BNR) 37 
straipsnio 1 dalis: „Taikant šią 
antraštinę dalį (IV antraštinė 
dalis „Finansinės priemonės“), 
vadovaujančiosios institucijos, 
fondų fondus ir finansines 
priemones įgyvendinantys 
subjektai laikosi taikytinos 
teisės, visų pirma susijusios su 
valstybės pagalba ir viešaisiais 
pirkimais.“
13 2014 m. birželio 17 d. Komisijos 
reglamentas (ES) Nr. 651/2014, 
kuriuo tam tikrų kategorijų 
pagalba skelbiama 
suderinama su vidaus rinka 
taikant Sutarties 107 ir 108 
straipsnius (OL L 187, 2014 6 26, 
p. 1).
14 Europos Komisija, „Valstybės 
pagalbos rizikos finansų 
investicijoms skatinti gairės“ 
(OL C 19, 2014 1 22, p. 4).
15 BNR 37 straipsnis.
16 2015 m. liepos 13 d. Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 2015/1588 
dėl Sutarties dėl Europos 
Sąjungos veikimo (SESV) 107 ir 
108 straipsnių taikymo kai 
kurioms horizontalios 
valstybės pagalbos rūšims 
(OL L 248, 2015 9 24, p. 1).
17 Nepaisant to Liuksemburge 
buvo įsteigtos centralizuotai 
valdomos finansinės 
priemonės. Be to, jos suteikė 
ES finansavimą projektams 
Airijoje ir Kroatijoje.
20 Įvadas 2 lentelėERPF ir ESF finansinių priemonių įgyvendinimas (2007–2013 m.), padėtis 2014 m. 
gruodžio 31 d.
Sumos, kurias pagal finansavimo 
sutartis įsipareigota skirti finansi -
nėms priemonėms
(milijonais eurų)Pagal VP finansinėms priemonėms išmo -
kėtos sumos
(milijonais eurų)Pagal finansines priemones galuti -
niams naudos gavėjams išmokėtos 
sumos
(milijonais eurų)
VP1ES ES / VP , % VP ESES / VP
%VP ES ES / VP , %
ERPF17 06110 946n.d.15 189 10 452 69 % 8 871 5 594 63 %
ESF 472 829 462 56 % 318 207 65 %
Iš viso 17 061 11 418 67 % 16 018 10 914 68 % 9 189 5 801 63 %
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis naujausiais Komisijos duomenimis, turėtais 2015 m. rugsėjo mėn.2
1  Sumos, kurias įsipareigota skirti pagal veiksmų programas, Komisijos įgyvendinimo ataskaitoje nebuvo padalytos pagal ERPF ir ESF finansines 
priemones.
2  EGESIF_15-0027-00, Duomenų apie finansų inžinerijos priemonių finansavimo ir įgyvendinimo pažangą suvestinė, parengta remiantis ataskai -
tomis, kurias vadovaujančiosios institucijos pateikė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, padėtis 2014 m. gruodžio 31 d., p. 21 ir 54.14 
Kaip parodyta 2 lentelėje , iki 2014 m. pabaigos pagal ERPF veiksmų programas 
buvo išmokėta 15,2 milijardo eurų įnašų, o pagal ESF veiksmų programas – 
0,8 milijardo eurų įnašų. Tai gerokai daugiau nei 2000–2006 m. programavimo 
laikotarpiu, kai buvo išmokėta 1,3 milijardo eurų, ir 1994–1999 m. programavimo 
laikotarpiu, kai buvo išmokėta 0,6  milijardo  eurų18.
15 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu ES išmokėtas įnašas į finansines priemo -
nes sudaro 5 % viso ES finansavimo, kuris per visą šį laikotarpį buvo skirtas ERPF, 
ir 1 % bendro ES finansavimo, kuris per visą šį laikotarpį buvo skirtas ESF. Iš ES 
biudžeto atitinkamai išmokėta 69 % ir 56 % viso įnašo į kapitalą, skirtą pagal ERPF 
ir ESF 2007–2013 m. finansines priemones (žr.  2 lentelę ). Vertinant pagal finansinę 
paramą galutiniam naudos gavėjui, ES įnašas sudaro 63 % (ERPF) ir 65 % (ESF).18 Europos Komisija, EIB, „FI 
Compass: Finansinės 
priemonės. Darnus būdas 
siekti ES ekonominių ir 
socialinių tikslų“ (angl. „FI 
Compass: Financial 
Instruments - A sustainable 
way of achieving EU economic 
and social objectives“), p. 3.
21 Įvadas 3 lentelė16 
Remiantis naujausiais Komisijos pateiktais duomenimis, visoje ES nustatytos 972 
ERPF finansinės priemonės ir 53 ESF priemonės. Iš jų 903 priemonės buvo speci -
alieji ERPF fondai, o 49 – ESF fondai (žr.  3 lentelę ). 31-ą ERPF priemonę valdo EIB 
grupė (žr. 9 dalį).
17 
Be to, buvo 14 priemonių, kurias finansavo EŽŪFKP , ir 6 priemonės, kurias finan -
savo EŽF. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu šie du fondai nereikalavo, 
kad valstybės narės teiktų ataskaitas dėl finansinių priemonių, todėl atitinkamų 
oficialių duomenų nėra19. Tačiau, remiantis Audito Rūmų surinktais duomenimis, 
2013 m. pabaigoje EŽŪFKP bendrai finansuojamų fondų skirto kapitalo vertė 
buvo apie 700 milijonų eurų, o EŽF – apie 72 milijonus eurų (abiem atvejais įskai -
tant nacionalinius įnašus į programas).19 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 5/2015 „Ar finansinės 
priemonės yra sėkmingas ir 
perspektyvus įrankis kaimo 
plėtros srityje?“ 82 dalį ( http://
eca.europa.eu ).
ERPF ir ESF finansinės priemonės pagal specialiųjų fondų rūšis (2007–2013 m.), 
padėtis 2014 m. gruodžio 31 d.
ERPF ESF
Fondų skaičiusSkirta lėšų (milijonais 
eurų)Fondų skaičiusSkirta lėšų (milijonais 
eurų)
Specialieji fondai , iš jų:
– paskolos priemonės 371 5 637 31 417
– garantijos priemonės 171 2 215 7 196
– nuosavo kapitalo priemonės 162 2 006 1 70
–  mišrios priemonės (paskolų, garantijų, nuosavo 
kapitalo arba kitų priemonių derinys)110 2 496 5 59
– kitos priemonės 6 65 0 0
– rūšis nenurodyta 83 770 5 74
Iš viso 903 13 189 49 816
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis naujausiais Komisijos duomenimis, turėtais 2015 m. rugsėjo mėn.
22 Įvadas 
18 
Centralizuotojo valdymo priemonių srityje bendras ES įnašas, 2007–2013 m. 
skirtas visų biudžeto sričių priemonėms, sudarė apie 5,5  milijardo  eurų20 ir buvo 
paskirstytas 21-ai finansinei priemonei21. Šios priemonės įgyvendinamos visose 
ES valstybėse narėse.
2014–2020 m. programavimo laikotarpis
19 
ES biudžete Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) yra pagrindinis 
kapitalo investicijų ir infrastruktūros finansavimo šaltinis: 2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpiu jų bendras biudžetas buvo apie 450  milijardų  eurų.
20 
Nuo 2011 m. Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba skatino ir didino 
finansinių priemonių taikymą22. Šis politinis įsipareigojimas taip pat įtrauktas 
į Bendrųjų nuostatų reglamentą (BNR): jame numatyta plačiau taikyti finansines 
priemones siekiant panaudoti visus penkis ESI fondus (t. y. ir Sanglaudos fondą) ir 
įgyvendinti visus teminius programų tikslus23.
21 
Remiantis 2015 m. pabaigoje atliktais Komisijos vertinimais, per visą 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpį iš penkių ESI fondų finansinėms priemonėms bus skirta 
apie 21  milijardą  eurų24. Kadangi 2014 m. pabaigoje vidutinis ES įnašas į bendrą 
pagal šias priemones 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu skirtų lėšų sumą 
buvo apie 68 %25, mes vertiname, kad 21 milijardo eurų suma, skirta iš ES biudže -
to, ko gero atitiks bendrą maždaug 31 milijardo eurų asignavimų sumą (neskai -
čiuojant papildomo nacionalinio ir privataus finansavimo, kuris gali būti suteiktas 
ne pagal ESI fondų programas).
22 
Palyginti, Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) siekia 2015–2017 m. lai -
kotarpiu visoje ES pritraukti ne mažiau kaip 315 milijardų eurų lėšų privačiųjų ir 
viešųjų ilgalaikių investicijų pavidalu ir jomis taip pat užtikrinti projektų finansavi -
mą vėlesniais metais.20 2015 m. lapkričio 13 d. 
COM(2015) 565  final , 
„Komisijos ataskaita Europos 
Parlamentui ir Tarybai dėl 
finansinių priemonių, 
remiamų iš bendrojo biudžeto, 
padėties 2014 m. gruodžio 
31 d., teikiama pagal 
Finansinio reglamento 140 
straipsnio 8 dalį“, p. 4.
21 2015 m. lapkričio 13 d. 
SWD(2015) 206  final  „Su 
finansinėmis priemonėmis 
susijusi veikla“ (angl. „Activities 
relating to financial 
instruments“), p. 6–12.
22 Europos Parlamentas, 5-oji 
sanglaudos ataskaita ir 
sanglaudos politikos po 
2013 m. strategija; EUCO 
169/13, Europos Vadovų 
Tarybos išvados, 2013 m. 
spalio 25 d., p. 10.
23 Reglamentas (ES) 
Nr. 1303/2013.
24 Europos Parlamentas, 
Komisija, 2014 m. biudžeto 
įvykdymo patvirtinimas 
Komisijai. Atsakymai į Europos 
Parlamento klausimus, 
į kuriuos atsakoma raštu, 
Komisijos narei Corinai Crețu, 
2015 m. gruodžio 7 d. posėdis, 
p. 34.
25 EGESIF_15-0027-00, Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 
dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d., p. 21 ir 54.
23
 Audito apimtis ir metodas
23 
Atlikdami šį auditą, Audito rūmai nagrinėjo, ar 2007–2013 m. programavimo laiko -
tarpiu finansinės priemonės buvo tinkamas ES biudžeto vykdymo mechanizmas. 
Šiuo atžvilgiu mūsų ataskaitoje aptariami šie pagrindiniai audito klausimai:
 ο ar finansinių priemonių apimtis atitiko rinkos poreikius?
 ο ar finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti privataus kapitalo?
 ο ar finansinėmis priemonėmis teikiama atnaujinamoji finansinė parama?
 ο ar finansinės priemonės pasirodė esančios ekonomiškai efektyvus ES biudže -
to įgyvendinimo būdas?
Svarstydami kiekvieną iš šių klausimų, išnagrinėjome, ko būtų galima pasimokyti iš 
nustatytų pagrindinių trūkumų. Tai pat įvertinome, kiek šie klausimai buvo įtraukti 
į 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu taikomus reglamentus.
24 
Mūsų auditas apima 2009–2015 m. laikotarpį. Daugiausia dėmesio skyrėme regi -
oninės, socialinės, transporto ir energetikos politikos sritims. Kalbant konkrečiai, 
išnagrinėjome visas ERPF ir ESF finansines priemones, taip pat šešias centralizuo -
tojo valdymo finansines priemones, taikytas socialinės, transporto ir energetikos 
politikos srityse. Tačiau keletas šioje ataskaitoje nurodytų aspektų gali turėti 
įtakos ir kitoms ES biudžeto sritims, kuriose taikomos tokios priemonės.
25 
Atlikome tokius konkrečius audito darbus:
 ο peržiūrėjome įvairius Komisijos, EIB, EIF ir trečiųjų šalių analizes ir leidinius;
 ο išanalizavome naujausią metinę stebėjimo ataskaitą, Komisijos paskelbtą 
2015 m. rugsėjo mėn., apimančią visas 1 025 ERPF ir ESF finansines priemo -
nes. Ši analizė, pagrįsta Komisijos 2015 m. lapkričio mėn. pateiktais duomeni -
mis, buvo taip pat atlikta šešių26 iš 21-os centralizuotojo valdymo priemonės 
atžvilgiu (joms skirtas ES įnašas sudaro 789 milijonus eurų arba 14 % visos 
visoms 21 priemonėms skirtos sumos)27;
 ο išnagrinėjome 10 atvejų tyrimų, susijusių su finansinėmis priemonėmis, 
įgyvendintomis šioje ataskaitoje nagrinėjamoje ES biudžeto srityje28, taip pat 
apsilankėme vienoje valstybėje narėje (Slovakijoje);26 Viena iš šių šešių finansinių 
priemonių – 2020 m. Europos 
energetikos, klimato kaitos ir 
infrastruktūros fondas (fondas 
„Marguerite“) – yra valdoma 
tiesioginio valdymo principu 
(žr. 6 dalį).
27 SWD(2015) 206  final . 
Europos Komisija, „Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 
dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d.“, Briuselis, 2015 m. 
rugsėjo mėn.
28 Paskolų garantijų priemonė 
transeuropinių transporto 
tinklų projektams (PGPTT), 
projektų obligacijų iniciatyva 
(POI), fondas „Marguerite“, 
Europos efektyvaus energijos 
vartojimo fondas (EEEVF), 
Europos mikrofinansų 
priemonė „Progress“ (EMSPP), 
JESSICA Graikija, JEREMIE 
Slovakija, Graikijos „Verslumo 
fondas“, Vengrijos rizikos 
kapitalo finansavimo 
priemonė (JEREMIE Vengrija), 
JEREMIE Sicilija.
24 Audito apimtis ir metodas 
 ο atlikome kontrolinę 45 finansinių priemonių, nuo 2009 m. Audito Rūmų 
patikrintų atliekant atitikties auditą (jo rezultatai anksčiau buvo pateikti mūsų 
metinėse ataskaitose), ir 54 finansinių priemonių, kurias nuo 2012 m. patikri -
nome atlikdami rezultatų auditą, peržiūrą;
 ο apklausėme 85 vadovaujančiąsias institucijas ir fondų valdytojus, dalyvavu -
sius įgyvendinant finansines priemones. Iš 85 apklaustų subjektų 82 yra susiję 
su pasidalijamojo valdymo ERPF ir ESF priemonėmis, o trys – su centralizuo -
tojo valdymo priemonėmis. Gauti 66 atsakymai dėl pasidalijamojo valdymo 
priemonių ir dviejų centralizuotojo valdymo priemonių;
 ο kalbėtasi su daugiau kaip 40 Komisijos, EIB ir EIF pareigūnų ir daugiau kaip 10 
ekspertų, dirbančių šioje srityje praktinės patirties turinčiose organizacijose29.
26 
Audito Rūmai jau ne kartą nagrinėjo, kaip taikomos finansinės priemonės, o nuo 
2011 m. nustatytus faktus yra pateikę keliose metinėse30 ir specialiosiose31 ataskai -
tose. Be to, pastaraisiais metais Komisija, o taip pat EIB, EIF, Europos Parlamentas, 
nacionalinės audito įstaigos ir privataus sektoriaus fondų valdytojai nustatė daug 
problemų, dėl kurių bendros įtakos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu buvo 
ribojamas finansinių priemonių veiksmingumas. Rengiant šią ataskaitą, buvo 
remtasi ir šiais vertinimais.29 Caisse des Dépôts , Kreditanstalt 
für Wiederaufbau  (KfW) ir 
EBPO.
30 2010 m. metinės ataskaitos 
(OL C 326, 2011 11 10) 
4.30–4.36 dalys; 2011 m. 
metinės ataskaitos (OL C 344, 
2012 11 12) 5.34 dalis; 2012 m. 
metinės ataskaitos (OL C 331, 
2013 11 14) 10.31 dalis; 2013 m. 
metinės ataskaitos (OL C 398, 
2014 11 12) 5.33–5.36 dalis; 
2014 m. metinės ataskaitos 
(OL C 373, 2015 11 10) 
6.46–6.52 dalis.
31 Specialioji ataskaita Nr. 4/2011 
„MVĮ garantijų priemonės 
auditas“; Specialioji ataskaita 
Nr. 2/2012 „Iš Europos 
regioninės plėtros fondo 
bendrai finansuotos MVĮ 
skirtos finansinės priemonės“; 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2015 
„Ar finansinės priemonės yra 
sėkmingas ir perspektyvus 
įrankis kaimo plėtros srityje?“; 
Specialioji ataskaita Nr. 8/2015 
„Ar teikiant ES finansinę 
paramą tinkamai 
atsižvelgiama į smulkiųjų 
verslininkų poreikius?“ ( http://
eca.europa.eu ).
25
 Pastabos
32 Žr. 2013 m. ir 2014 m. metines 
ataskaitas (atitinkamai 5.35 ir 
6.49 dalys) ir Specialiąją 
ataskaitą Nr. 8/2015 (67 dalis).
33 Europos Komisija, „Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 
dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d.“, p. 22.Ar finansinių priemonių apimtis atitiko rinkos 
poreikius?
27 
Pačios finansinės priemonės nėra projektai – tai finansavimo iš ES biudžeto 
įgyvendinimo priemonė. Sanglaudos politikos srityje vadovaujančiosios institu -
cijos priimtas sprendimas suteikti veiksmų programoje numatytą paramą taikant 
finansinę priemonę yra ne tiek sprendimas, ar investuoti veiksmų programai skir -
tus išteklius, ar ne (tai jau iš anksto nustatyta veiksmų programoje), kiek sprendi -
mas, kaip investuoti: suteikiant vienkartinę dotaciją ar paramą, pagrįstą finansine 
priemone, kuria suteikiama grąžinamoji finansinė parama.
28 
Todėl išnagrinėjome, kokiu mastu, siekiant galutiniams naudos gavėjams suteikti 
įvairių formų finansinę paramą, pagal 1 025 ERPF ir ESF priemones buvo taiko -
mas kapitalo skyrimas, ir išanalizavome kelis veiksnius, dėl kurių 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu galėjo susidaryti žemi išmokėjimo galutiniams naudos 
gavėjams lygiai: pradinio kapitalo skyrimo pagal priemones lygius, tai, ar va -
dovaujančiosios institucijos tinkamai atsižvelgė į rinkos poreikius, ir konkrečius 
sunkumus, su kuriais susidurta įgyvendinant regionines finansines priemones. 
Taip pat išanalizavome, kaip į panašius aspektus buvo atsižvelgta įgyvendinant 
centralizuotojo valdymo priemones.
Skyrus per daug kapitalo, išmokėjimo lygiai buvo žemi, 
vengta įsipareigojimų panaikinimo ir galimo išmokų 
grąžinimo užbaigiant priemones
29 
Išmokėjimo pagal finansines priemones lygiai jau buvo nagrinėjami keliose 
Audito Rūmų metinėse ir specialiosiose ataskaitose32. Šioje ataskaitoje analizuo -
jame naujausią turimą informaciją, kurią valstybės narės pateikė Komisijai apibū -
dindamos padėtį 2014 m. gruodžio 31 d. ir kuri buvo paskelbta 2015 m. rugsėjo 
mėn. Atlikę šių naujausių duomenų analizę, nustatėme, kad įgyvendinant daugelį 
priemonių ir toliau susiduriama su sunkumais siekiant skirtą kapitalą panaudoti 
taip, kaip planuota.
30 
4 lentelėje  nurodytos kiekvienos iš 25 valstybių narių, kurios 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu įgyvendino finansines priemones, išmokėjimo lygiai33. 
Pateikti procentiniai rodikliai yra kiekvienos atitinkamos valstybės narės visų 
ERPF ir ESF priemonių vidurkiai. Gana daug finansinių priemonių buvo nustatyta 
tik 2012 m. ir vėliau.
26 Pastabos 
ERPF ir ESF finansinių priemonių įgyvendinimas pagal valstybes nares, padėtis 
2014 m. gruodžio 31 d.
Valstybė narėVP skirti 
įnašai  
(milijonais 
eurų)iš jų – ES 
įnašas%VP įnašai, išmokėti finansi -
nėms priemonėms
(milijonai eurų)VP įnašai, išmokėti galutiniams naudos 
gavėjams
(milijonai eurų)
SumaProcentinė įsipa -
reigojimo dalisSumaProcentinė 
išmokos 
dalisProcentinė įsipa -
reigojimo dalis
Estija 200 125 63 % 200 100 % 191 95 % 95 %
Lenkija 1 196 1 008 84 % 1 190 100 % 1 104 93 % 92 %
Slovėnija 124 105 85 % 124 100 % 112 90 % 90 %
Vengrija 916 778 85 % 897 98 % 751 84 % 82 %
Vokietija 1 629 1 025 63 % 1 554 95 % 1 265 81 % 78 %
Malta 12 10 83 % 12 100 % 10 81 % 81 %
Portugalija 854 531 62 % 477 56 % 386 81 % 45 %
Čekija 278 171 62 % 278 100 % 223 80 % 80 %
Danija 74 35 47 % 51 68 % 40 80 % 55 %
Rumunija 150 129 86 % 150 100 % 118 78 % 78 %
Švedija 161 74 46 % 157 97 % 121 77 % 75 %
Lietuva 507 409 81 % 444 87 % 331 75 % 65 %
Prancūzija 460 240 52 % 419 91 % 310 74 % 67 %
Belgija 396 159 40 % 396 100 % 288 73 % 73 %
Suomija 75 35 47 % 75 100 % 51 68 % 68 %
Latvija 216 160 74 % 216 100 % 145 67 % 67 %
Jungtinė Karalystė 1 632 710 44 % 1 483 91 % 983 66 % 60 %
Kipras 20 17 85 % 20 100 % 13 63 % 63 %
Bulgarija 388 330 85 % 388 100 % 228 59 % 59 %
Austrija 27 10 37 % 27 100 % 13 49 % 49 %
Nyderlandai 75 20 27 % 67 90 % 32 47 % 42 %
Graikija 1 789 1 477 83 % 1 589 89 % 695 44 % 39 %
Italija 4 538 2 809 62 % 4 460 98 % 1 427 32 % 31 %
Ispanija 1 233 954 77 % 1 234 100 % 330 27 % 27 %
Slovakija 112 95 85 % 112 100 % 23 21 % 21 %
Iš viso 17 061 11 418 67 % 16 018 94 % 9 188 57 % 54 %
Pastaba:  Kroatija, Airija ir Liuksemburgas neįtraukti į sąrašą, nes 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu šios šalys ERPF ir ESF finansinių priemo -
nių neturėjo.
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.4 lentelė
27 Pastabos 
31 
2014 m. pabaigoje, likus tik vieniems metams iki pradinio tinkamumo finansuoti 
laikotarpio pabaigos (2015 m. gruodžio 31 d.), galutiniams naudos gavėjams buvo 
išmokėta tik 57 % pagal ERPF ir ESF skirtų lėšų. Ypač mažas išmokėjimo lygis buvo 
pagal finansines priemones, įgyvendintas Slovakijoje (21 %), Ispanijoje (27 %) ir 
Italijoje (32 %). Be to, dar trys valstybės narės (Graikija, Nyderlandai ir Austrija) 
išmokėjo mažiau nei pusę skirtų pradinių lėšų.
32 
Apskritai pagal 177 iš 972 ERPF finansinių priemonių (18 %) ir 16 iš 53 ESF finan -
sinių priemonių (30 %) iki 2014 m. pabaigos buvo išmokėta mažiau nei trečdalis 
pagal jas skirtų lėšų. Iki 2014 m. gruodžio 31 d. iš viso pagal šias 177 priemones 
buvo nepanaudota 4,2  milijardo  eurų skirtų lėšų. Nors Komisija ir pratęsė tinka -
mumo finansuoti laikotarpį iki 2017 m. kovo mėn., manome, kad mažai tikėtina, 
jog šioms priemonėms skirtas finansavimas apskritai bus panaudotas (žr. 43 dalį). 
Vis dėlto galutinį išmokėjimo pagal finansines priemones lygį galima vertinti tik 
baigiantis tų priemonių taikymo laikotarpiui, ypač jei priemonė nustatyta bai -
giantis programavimo laikotarpiui.
Finansinėms priemonėms skyrus per daug pradinių lėšų, 
išmokėjimo lygiai buvo žemi
33 
Per pokalbius dažnai teigta, kad labai didelio poveikio turėjo finansų ir ekono -
mikos krizė ir kad ji turėjo neigiamos įtakos išmokėjimo galutiniams naudos 
gavėjams lygiams. Tačiau, atsižvelgdami į problemos dydį, manome, kad tai ne 
vienintelis ir ne pagrindinis žemų išmokėjimo lygių veiksnys. Iš tikrųjų, žemi išmo -
kėjimo lygiai pirmiausia susidarė dėl to, kad finansinėms priemonėms buvo skirta 
per daug lėšų.
34 
Atlikę 2015 m. Komisijos paskelbtų duomenų analizę, nustatėme, kad esama tie -
sioginio ryšio tarp ERPF ir ESF panaudojimo valstybių narių lygmeniu koeficientų 
ir išmokėjimo galutiniams naudos gavėjams pagal finansines priemones lygių 
(žr.  2a ir 2b diagramas ). Iš šios analizės matyti, kad toms valstybėms narėms, 
kurios jau susiduria su sunkumais panaudodamos ERPF ir ESF, dažnai kyla dar 
didesnių problemų išmokant finansinėms priemonėms skirtą kapitalą.
28 Pastabos 2a diagramaBendro ERPF panaudojimo valstybių narių lygmeniu ir išmokėjimo galutiniams 
naudos gavėjams pagal finansines priemones lygių palyginimasFinansinių priemonių išmokėjimo galutiniams
naudos gavėjams lygiai – VO sumos 
ERPF lėšų įsisavinimo valstybėse narėse lygis ERPF lėšų įsisavinimo 
valstybėse narėse lygio 
vidurkis (77 %)Finansinių priemonių išmokėjimo 
galutiniams naudos gavėjams lygių 
vidurkis (58 %)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 % 65 % 60 % 55 % 50 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %Belgija
BulgarijaČekija
DanijaVokietijaEstija
Graikija
IspanijaPrancūzija
ItalijaKipras LatvijaLietuvaVengrija
Malta
NyderlandaiAustrijaPoland
Portugalija
RumunijaSlovenia
SlovakijaSuomijaŠvedija
Jungtinė KaralystėTendencijos
linija
Pastaba:  Apskritimų dydis atitinka bendrą veiksmų programų įnašą į finansines priemones (žr.  4 lentelę ). Koreliacijos koeficientas: 0,5.
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.
29 Pastabos 2b diagramaBendro ESF panaudojimo valstybių narių lygmeniu ir išmokėjimo galutiniams 
naudos gavėjams pagal finansines priemones lygių palyginimasFinansinių priemonių išmokėjimo galutiniamsnaudos gavėjams lygiai – VO sumos 
ESF lėšų įsisavinimo valstybėse narėse lygis ESF lėšų įsisavinimo valstybėse 
narėse lygio vidurkis 
(79 %)Finansinių priemonių išmokėjimo 
galutiniams naudos gavėjams lygių 
vidurkis (38 %)
100 % 95 % 90 % 85 % 80 % 75 % 70 %100 %
80 %
60 %
40 %
20 %
0 %DanijaEstija
ItalijaVokietijaLatvija
Lietuva
LenkijaTendencijos linija
Pastaba:  Apskritimų dydis atitinka bendrą veiksmų programų įnašą į finansines priemones (žr.  4 lentelę ). Koreliacijos koeficientas: 0,9.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.
30 Pastabos 
Finansinėms priemonėms skirtas kapitalas padidėjo 21-oje iš 25-ių 
valstybių narių
35 
Taip pat nustatėme, kad nuo 2011 m. 21-oje iš 25-ių valstybių narių buvo pa -
didintos skiriamos pradinės lėšos. Nuo tada finansinėms priemonėms pagal 
2007–2013 m. ERPF ir ESF veiksmų programas iš viso skirta apie 7,1 milijardo eurų 
papildomo finansavimo.
36 
Priemonėms skirtos kapitalo sumos labiausiai padidėjo Italijoje (2,5 milijar -
do eurų), Ispanijoje (0,9  milijardo  eurų), Graikijoje (0,9  milijardo  eurų), Jungtinėje 
Karalystėje (0,7  milijardo  eurų) ir Vengrijoje (0,5  milijardo  eurų). Vien tik šiose 
penkiose valstybėse narėse bendras skirto kapitalo padidėjimas sudarė 77 % viso 
skirto kapitalo padidėjimo per visą minėtą laikotarpį. 2014 m. pabaigoje keturiose 
iš šių penkių šalių (Italijoje, Ispanijoje, Jungtinėje Karalystėje ir Vengrijoje) ERPF 
įsisavinimo lygis buvo mažesnis nei vidutinis (žr.  2a pav. )
2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisinio pagrindo 
nuostatomis valstybės narės paskatintos taikyti finansines 
priemones siekiant išvengti įsipareigojimų dėl ES lėšų skyrimo 
panaikinimo rizikos
37 
Pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisinį pagrindą valstybėms 
narėms suteikta galimybė taikant finansines priemones iš anksto pasinaudoti ES 
įnašu į ERPF ir ESF veiksmų programas. Šiuos išankstinius įnašus valstybės narės 
galėjo naudoti kaip mechanizmą, leidžiantį išvengti įsipareigojimų panaikinimo 
rizikos (vadinamoji n + 2 taisyklė)34 (žr.  1 langelį ).34 Taikant automatinio 
įsipareigojimų panaikinimo 
taisyklę (n + 2 taisyklę), 
padedama panaikinti 
neįvykdytus įsipareigojimus. 
Pagal šią taisyklę reikalaujama, 
kad antrųjų metų, einančių po 
tų metų, kai buvo skirtos lėšos, 
pabaigoje būtų automatiškai 
panaikinti įsipareigojimai dėl 
visų neišleistų arba į mokėjimo 
prašymą neįtrauktų lėšų.
ERPF ir ESF įnašo į finansinių priemonių nustatymą, kaip tinkamų finansuoti 
sąnaudų, grąžinimas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu
Pagal Bendrąjį reglamentą, vienintelė su finansinėmis priemonėmis susijusių sumų, kaip tinkamų finansuoti 
veiksmų programos išlaidų, patvirtinimo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sąlyga buvo ta, kad susiju -
sios sumos turėjo būti panaudotos fondams arba kontroliuojantiesiems fondams nustatyti arba remti. Todėl 
ERPF ir ESF įnašai padengiami ES biudžeto mokėjimais valstybėms narėms ir laikomi laikinai panaudotais. 
Kitaip tariant, nereikalauta, kad pagal veiksmų programą suteiktas įnašas būtų susietas su pagal priemone 
galutiniams naudos gavėjams skiriamu kapitalu. Kapitalo uždirbtos palūkanos taip pat pridedamos prie lėšų, 
skiriamų pagal priemones. Bendras tinkamas finansuoti išlaidas Komisija nustatys tik užbaigus veiksmų pro -
gramą, remdamasi faktinėmis galutiniams naudos gavėjams suteiktų paskolų, garantijų ir investicijų į nuosavą 
kapitalą sumomis.1 langelis
31 Pastabos 
38 
Taikant tokią tvarką, valstybės narės buvo paskatintos bent dalį ES įnašo į veiks -
mų programas laikyti fondus tvarkančių bankų ir finansų tarpininkų sąskaitose ir 
faktiškai jų nenaudoti pagal numatytąją jų paskirtį (žr.  2 langelį ).
Atvejo tyrimas. Perteklinis skyrimas Italijos finansinei priemonei ( Fondo regionale 
di cogaranzia e controgaranzia per le PMI operanti in Sardegna )
2009 m. gruodžio mėn. regioninė valdžia nusprendė įsteigti garantijų fondą, skiriant jam 233 milijonų eurų 
kapitalą. Šis padidinimas sudarė 14 % viso veiksmų programos biudžeto, kuris buvo skirtas visam programavi -
mo laikotarpiui.
Visa ši suma turėjo būti skirta maždaug 2,3 milijardo eurų paskolų garantijoms.
Mūsų 2010 m. atliktas šio Italijos garantijų fondo auditas parodė, kad nebuvo atlikta rinkos poreikių analizė, 
kuri būtų pateisinusi tokios sumos skyrimą. Be to, regiono vyriausybei ir regioninei fondo veiklą įgyvendinan -
čiai įstaigai pasirašant finansavimo susitarimą, nebuvo kelių privalomų elementų (pvz., investavimo strategijos 
ir planavimo, investicijų sustabdymo politikos ir likvidavimo nuostatų).
Tik 2010 m. birželio mėn. pagaliau buvo parengtas ir patvirtintas verslo planas; tačiau jis buvo pagrįstas nerea -
liomis prielaidomis.
Atlikę auditą, taip pat nustatėme, kad iki to laiko dar nebuvo išleista didelė 2007 m. vadovaujančiųjų institucijų 
veiksmų programai skirtų lėšų dalis. Skiriant finansinei priemonei didelę sumą, atsirado galimybė išvengti tuo 
metu taikomos n + 2 taisyklės, pagal kurią po dvejų metų turi būti panaikinti įsipareigojimai, susiję su nepa -
naudotomis lėšomis.
2014 m. pabaigoje vadovaujančioji institucija pranešė, kad iš galutiniams naudos gavėjams skirtos bendros 
233 milijonų eurų sumos buvo išmokėta garantijų pavidalu 45 milijonai eurų. Išmokėjimo lygis – 19 %.
Suteiktos garantijos atitinka 460 milijonų eurų paskolų.2 langelis
32 Pastabos 
39 
Kita vertus, nustatėme vieną atvejį, kai, atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir numato -
mus išmokėjimo lygius, finansinėms priemonėms skirtos lėšos buvo sumažintos, 
ir tai laikoma gerąja praktika (žr.  3 langelį ).
Atvejo tyrimas. JEREMIE fondui skirtų lėšų sumažinimas atsižvelgiant į kintančius 
Lietuvos rinkos poreikius
Priemonė JEREMIE (Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms) Lietuvoje buvo 
nustatyta 2008 m., jai skirtų lėšų suma iki 2009 m. pabaigos nuosekliai padidėjo iki 210 milijonų eurų. Skirtina 
lėšų suma buvo nustatyta remiantis 2007 m. rugsėjo mėn. atliktų rinkos poreikių vertinimu.
Tačiau vėliau, išanalizavusi ekonomikos krizės poveikį Lietuvos ekonomikai, vadovaujančioji institucija nu -
sprendė sumažinti fondui skirtų lėšų sumą. 2012 m. fondui skirta lėšų suma sumažinta iki 170 milijonų eurų, ir 
lėšos grąžintos veiksmų programai.
Iš fondo sumažinto kapitalo, sudariusio 170 milijonų eurų, iki 2014 m. pabaigos buvo išmokėta 121 milijo -
nas eurų, taigi buvo pasiektas 71 % išmokėjimo lygis, o ne 58 %, kaip būtų buvę, jei kapitalas nebūtų buvęs 
sumažintas. Jei toks pakeitimas nebūtų buvęs padarytas, bendras išmokėjimo pagal Lietuvos finansines prie -
mones lygis būtų buvęs ne 75 %, o 68 % (žr.  4 lentelę ).3 langelis
40 
Finansinėms priemonėms skyrus per daug kapitalo, padaromas neigiamas 
poveikis valdymo sąnaudoms ir mokesčiams, nes jie nustatomi pagal fondui 
išmokėtą kapitalą, o ne pagal fondo valdytojo veiklos rezultatus. Skyrus per daug 
lėšų, fondų valdytojai gauna pajamų faktiškai nesuteikę numatytų paslaugų 
(žr. 116–125 dalis).
Labai maži išmokėjimo pagal EIB grupės valdomas finansines 
priemones lygiai
41 
Atlikę analizę, taip pat nustatėme, kad vidutinis išmokėjimo pagal 31-ą EID ir EIF 
valdomą ERPF ir ESF priemonę lygis buvo labai žemas – 43 %, palyginti su 60 % 
pagal kitų fondų valdytojų valdomas priemones.
33 Pastabos 
Pasidalijamojo valdymo finansinėms priemonėms taikomas 
tinkamumo finansuoti laikotarpis iki 2017 m. kovo mėn. pratęstas 
tik Komisijos gairėse
42 
ES įnašas į atitinkamas nepanaudotas skirtas lėšas (t. y. iki tinkamumo finansuoti 
laikotarpio pabaigos galutiniams naudos gavėjams neišmokėtas arba negaran -
tuotas lėšas) užbaigiant priemones turi būti grąžintas į ES biudžetą. Atsižvelgdami 
į žemus vidutinius išmokėjimo lygius, Audito Rūmai dar 2014 m. metinėje ataskai -
toje nurodė, kad ne dėl visų finansinių priemonių galima tikėtis, jog iki 2015 m. 
pabaigos pagal jas bus panaudotos visos turimos lėšos35.
43 
2015 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė peržiūrėtas užbaigimo gaires, kuriose 
su finansinėmis priemonėmis susijusių išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis 
buvo pratęstas nuo 2015 m. gruodžio 31 d iki 2017 m. kovo 31 d.36 Tačiau bendras 
tinkamumo finansuoti laikotarpis yra nustatytas Bendrojo reglamento 56 straips -
nio 1 dalyje. 2014 m. metinėje ataskaitoje Audito Rūmai laikėsi nuomonės, kad, 
siekiant užtikrinti deramą normų hierarchiją, teisės nuostata gali būti keičiama 
tik tokios pat arba aukštesnės teisinės galios teisės aktu37. Todėl padaryta išvada, 
kad pagal Europos Parlamento ir Tarybos teisėkūros procedūrą priimtos taisyklės 
Komisijos gairėmis negali būti keičiamos.
44 
Remdamiesi mūsų atlikta analize ir parengę tiesinę išmokėjimo ankstesniais me -
tais prognozę, apskaičiavome, kad, nepratęsus tinkamumo finansuoti laikotarpio, 
iki 2015 m. pabaigos iš ERPF ir ISF priemonėms skirtų lėšų liktų nepanaudoti apie 
5 milijardai eurų. Iš jų 3,9 milijardo eurų yra ES biudžeto įnašai į veiksmų progra -
mas. Faktinės 2015 m. sausio mėn.–2017 m. kovo mėn. panaudotų lėšų sumos bus 
žinomos ne anksčiau kaip 2017 m. pabaigoje.
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu?
45 
Kadangi įnašai pagal veiksmų programas dabar daromi paskirstytomis išmoko -
mis, reikėtų tiksliau nustatyti finansinių priemonių dydį ir taip užtikrinti geresnius 
išmokėjimo lygius (žr.  4 langelį ).35 2014 m. metinės ataskaitos 
6.50 dalis.
36 2015 m. balandžio 30 d. 
C(2015) 2771  final , „Komisijos 
sprendimo, kuriuo iš dalies 
keičiamas Sprendimas 
C(2013) 1573 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo patvirtintų 
veiksmų programų užbaigimo 
gairių patvirtinimo (2013–
2017 m.), priedas“ (angl. 
„Annex to the Commission 
Decision amending Decision 
C(2013) 1573 on the approval 
of the guidelines on the 
closure of operational 
programmes adopted for 
assistance from the European 
Regional Development Fund, 
the European Social Fund and 
the Cohesion Fund (2007-
2013)“), p. 7.
37 2014 m. metinės ataskaitos 
6.52 dalis.
34 Pastabos 
Vadovaujančiosios institucijos, prieš skirdamos lėšų ERPF ir 
ESF finansinėms priemonėms, ne visada tinkamai įvertindavo 
rinkos poreikius
46 
Taip pat išnagrinėjome, ar prieš nustatant finansines priemones ir skiriant joms 
lėšų, buvo tinkamai įvertinti rinkos poreikiai. Remiantis rinkos poreikių arba 
ex ante  vertinimais turėtų būti galima suprasti rinkos poreikius ir kokio pobūdžio 
parama (paskolos, garantijos ar investicijos į nuosavą kapitalą) yra tinkamiausia 
nustatytiems rinkos trūkumams pašalinti. Atliekant šiuos vertinimus, taip pat 
turėtų būti nustatyti finansavimo poreikiai ir galiausiai įvertinta, ar finansinė 
priemonė yra geriausias būdas numatytam politikos tikslui pasiekti. Ankstesnėse 
specialiosiose ataskaitose ir kituose tyrimuose taip pat buvo pabrėžta, kad tai yra 
būtina tokių priemonių pasisekimo sąlyga38.
Dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio finansinių priemonių 
nebuvo reikalaujama atlikti rinkos poreikių tyrimą
47 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu taikytuose teisės aktuose rinkos poreikių 
vertinimai (taip pat vadinti trūkumų vertinimais) buvo aiškiai nurodyti tik kalbant 
apie kontroliuojančiuosius fondus39.ERPF ir ESF finansinėms priemonėms iš ES biudžeto skirtų lėšų grąžinimo tvarka 
(2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
Pagal BNR 41 straipsnio 1 dalį, į kiekvieną tinkamumo finansuoti laikotarpiu teikiamą tarpinio mokėjimo 
paraišką gali būti įtraukta iki 25 % visos programai skirtų įnašų sumos, pagal atitinkamą finansavimo sutartį 
numatytos skirti finansinei priemonei. Antrasis, trečiasis ir vėlesni mokėjimai atliekami pasiekus tam tikrus 
ribinius išlaidų dydžius, susijusius su ankstesniais mokėjimais.4 langelis
38 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 (21 dalis), Nr. 2/2012 
(118 dalis) ir Nr. 5/2015 
(27 dalis); Europos Komisija, 
EIB, „Finansinės priemonės: 
padėties vertinimas rengiantis 
2013–2020 m. programavimo 
laikotarpiui“ (angl. ‘Financial 
Instruments: A Stock-taking 
Exercise in Preparation for the 
2014-2020 Programme 
period’), Mazars/Ecorys/EPRC 
tyrimas, p. 52, 66, 73.
39 Apie kontroliuojančiųjų fondų 
trūkumų analizę kalbama 
Įgyvendinimo reglamento 44 
straipsnio 1 dalies a punkte: 
„[…] [ valstybės narės arba 
vadovaujančiosios institucijos 
ir kontroliuojančiojo fondo] 
finansavimo sutartyje prireikus 
atsižvelgiama į: a) finansų 
inžinerijos priemonių, 
kuriomis remiamos įmonės, 
pirmiausia MVĮ, įskaitant 
mikroįmones, atveju, išvadas, 
gautas įvertinus tokių 
priemonių pasiūlos ir jų 
paklausos skirtumus […]“.
35 Pastabos 
48 
Kalbant apie visus kitus specialiuosius fondus, iki 2009 m. buvo galima įžvelgti 
netiesioginį įpareigojimą atlikti tokį vertinimą, kadangi kiekvienai priemonei rei -
kėjo parengti veiklos planą40. Tačiau 2009 m. rugsėjo iš dalies pakeitus teisinį pa -
grindą, veiklos planams nustatyti lengvesni reikalavimai41. Nuo tada, nors ir buvo 
privaloma pateikti veiklos planą, buvo pašalinti beveik visi specialieji reikalavimai 
(pavyzdžiui, reikalavimai dėl tikslinių įmonių arba miesto projektų, kriterijai, 
projektų finansavimo nuostatos ir sąlygos, veiksmų programos įnašo pagrindimas 
ir numatomas naudojimas). Manome, kad nepateikus tokios informacijos, veiklos 
plano pridėtinė vertė būtų nedidelė.
49 
Įpareigojimas atlikti rinkos poreikių vertinimą nebuvo taikomas ir centralizuotojo 
valdymo finansinėms priemonėms, nustatytoms 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu. Dėl šioje ataskaitoje nagrinėjamų šešių centralizuotojo valdymo 
priemonių nustatėme, kad joms buvo taikoma skirtinga praktika. Nustatėme, kad 
nors teisinio reikalavimo ir nebuvo, visų šių priemonių atveju paprastai būdavo 
atliekamas bent koks nors rinkos poreikių vertinimas, pavyzdžiui, poveikio verti -
nimai, rinkos analizės tyrimai, viešos konsultacijos ir t. t.
Dėl beveik pusės nagrinėtų atvejų nustatėme, kad rinkos poreikiai 
buvo pervertinti
50 
Ankstesnėse specialiosiose ataskaitose jau esame nustatę didelių trūkumų, 
susijusių su rinkos poreikių vertinimų patikimumu42. Pirmiausia rinkos poreikių 
vertinimai turėtų būti grindžiami racionaliomis ir realiomis prielaidomis. Antraip 
priemonėmis gali būti nepatenkinti tikrieji rinkos poreikiai, ir dėl to priemonei 
gali būti skirta per daug kapitalo ir (arba) priemone gali būti padarytas nedidelis 
realus poveikis vietoje arba tokio poveikio išvis gali būti nepadaryta.
51 
Rinkos poreikių vertinimas naudingas keliais požiūriais, įskaitant tai, kad atliekant 
rinkos poreikių vertinimą galima nustatyti rinkos nepakankamumą ir rinkos dydį. 
Šiuo atžvilgiu iš mūsų bendrosios analizės matyti, kad 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu rinkos poreikių vertinimas nebuvo pakankamai patikimas. 
Nors daugelis mūsų apklausoje dalyvavusių respondentų (82 %) nurodė atlikę 
rinkos poreikių vertinimą, vis tik neišvengta pernelyg didelės apimties priemo -
nių: 2014 m. pabaigoje beveik pagal pusę finansinių priemonių (19 iš 41), kurioms 
vadovavo rinkos poreikių vertinimą atlikę mūsų respondentai, išmokėjimo lygiai 
buvo mažesni nei 50 % visų priemonėms skirtų lėšų. Tik pagal penkias priemones 
(12 %) buvo visiškai išnaudotos joms skirtos pradinės lėšos (žr.  3 diagramą ).40 Įgyvendinimo reglamento 43 
straipsnio 2 dalis, pradinė 
redakcija.
41 2009 m. rugsėjo 1 d. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 846/2009, 
nustatančio Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo, ir Europos 
Parlamento bei Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1080/2006 
dėl Europos regioninės plėtros 
fondo, įgyvendinimo taisykles 
(OL L 250, 2009 9 23, p. 1), 
1 straipsnis.
42 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 (21–22 dalys), 
Nr. 2/2012 (33–37 ir 116–
118 dalys) ir Nr. 5/116 (27 ir 
96 dalys).
36 Pastabos 
52 
Ankstesnėje specialiojoje ataskaitoje jau esame nurodę, kad 2007–2013 m. pro -
gramavimo laikotarpiu rinkos poreikių vertinimo metodikos ir pagrindinių prielai -
dų patikimumo netikrino jokia nuo vadovaujančiosios institucijos nepriklausoma 
įstaiga. Šis trūkumas taip pat galėjo turėti įtakos tam, kad daugybės vadovaujan -
čiųjų institucijų atlikti vertinimai buvo pernelyg optimistiniai43.43 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 2/2012 118 dalį.3 diagramaIšmokėjimo pagal finansines priemones, dėl kurių per apklausą buvo nurodyta, kad 
buvo atliktas rinkos poreikių vertinimas, lygių analizė
Išmokėjimo lygis: 30-50 %
Fondų skaičius: 8 (20 %)Išmokėjimo lygis: 0-30 %
Fondų skaičius: 11 (26 %)
Išmokėjimo lygis: 50-80 %
Fondų skaičius: 8 (20%)Išmokėjimo lygis: 80-100 %
Fondų skaičius: 9 (22 %)Išmokėjimo lygis: 100 %
Fondų skaičius: 5 (12 %)
Pastaba:  Klausimai buvo nusiųsti 50-ies didžiausių ERPF finansinių priemonių vadovams ir (arba) vadovaujančiosioms institucijoms, atsakymų 
lygis buvo 80 %.
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis apklausos rezultatais.
37 Pastabos 
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu?
53 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, siekiant gauti rinkos nepakankamu -
mo (arba nelabai palankių investavimo aplinkybių) įrodymų ir nustatyti viešųjų 
investicijų poreikius, reikalauta atlikti išsamų pasidalijamojo valdymo priemonių 
ex ante  vertinimą. Atliekant šį vertinimą taip pat turi būti nustatyta, kokių rūšių fi -
nansinės priemonės, atsižvelgiant į aplinkybes, būtų tinkamiausios. Be to, ex ante  
vertinimas informavimo tikslais turi būti pateiktas veiksmų programos stebėjimo 
komitetui, ir per tris mėnesius nuo užbaigimo turi būti paskelbta vertinant nusta -
tytų faktų ir padarytų išvadų santrauka (žr. V priedą ). Tačiau iki šiol nereikalauja -
ma, kad, prieš priimant sprendimą dėl pradinio kapitalo skyrimo priemonei, būtų 
atliktas nepriklausomo ex ante  vertinimo ir jo pagrindinių prielaidų patikimumo 
patikrinimas.
54 
Nuo 2013 m. sausio 1 d., kai įsigaliojo naujasis Finansinis reglamentas, taip pat 
tapo privaloma atlikti visų naujų centralizuotojo valdymo priemonių ex ante  ver-
tinimą (žr. V priedą ). Nepaisant to, ex ante  vertinimas nenumato įgytos patirties 
analizės arba galimybės atlikti peržiūrą, jei įvyktų svarbių socialinių ir ekonominių 
pokyčių, kaip tai numatyta pasidalijamojo valdymo atveju. Laikotarpio vidurio 
peržiūra (kuri leido nagrinėti tokius aspektus) buvo atlikta daugumos, bet ne visų, 
centralizuotai valdomų finansinių priemonių atžvilgiu.
Dėmesys regionams 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu 
padėjo valstybėms narėms parengti daug mažos apimties 
finansinių priemonių
ERPF ir ESF finansinių priemonių apimtis gerokai mažesnė už 
centralizuotojo valdymo fondų arba privačių investicinių fondų
55 
ERPF ir ESF veiksmų programos įgyvendinamos nacionalinių arba regioninių 
institucijų pasidalijamojo valdymo principu, o tai reiškia, kad nacionalinėms 
arba regioninėms programoms įgyvendinti nustatytos finansinės priemonės turi 
atitikti programoms nustatytas geografines ir tinkamumo finansuoti ribas. Kad 
projektai būtų tinkami finansuoti, jie turi būti įgyvendinami veiksmų programos, 
pagal kurią finansinei priemonei buvo skirtos lėšos, reikalavimus atitinkančiame 
regione44.44 Bendrojo reglamento 
35 straipsnis.
38 Pastabos 
56 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Europos Sąjungoje buvo įsteigti 952 
ERPF ir ESF specialieji fondai (žr.  3 lentelę ). Tai reiškia, kad fondai buvo įsteigti 
daugelyje regionų. Iš mūsų analizės matyti, kad ERPF ir – ypač – ESF finansinės 
priemonės yra palyginti mažos. Vidutinis ES įnašas į ERPF priemones: kontro -
liuojantiesiems fondams – 80 milijonų eurų, specialiesiems fondams – 10 mi -
lijonų eurų. Vidutinis ES įnašas į vieną ESF priemonę sudarė 10 milijonų eurų 
kontroliuojančiųjų fondų atveju ir 9 milijonus eurų specialiųjų fondų atveju. 
Palyginimui: remiantis Komisijos pateiktais duomenimis, 2014 m. pabaigoje ES 
biudžeto įnašas į centralizuotojo valdymo fondus, teoriškai skirtus visoms vals -
tybėms narėms, buvo iki 1,2 milijardo eurų. Privataus kapitalo fondai vidutiniškai 
valdo 150–500 milijonų eurų.
57 
Tačiau, įgyvendinant fondus, kuriems skirta daugiau kapitalo, galima pasiekti 
gerokai didesnę masto ekonomiją ir veiksmingumą. Taip yra dėl to, kad pridė -
tines išlaidas ir susijusią riziką galima padalyti gana dideliam galutinių naudos 
gavėjų skaičiui. Kitaip tariant, atskiri ERPF ir ESF specialieji fondai dažnai nėra 
tokio dydžio, kuris fondų sektoriuje laikomas tinkamu, kad fondai būtų valdomi 
veiksmingai.
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu?
58 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybėms narėms suteikta daugiau 
lankstumo nustatant finansines priemones. Pavyzdžiui, veiksmų programose 
pagal vieną teminį tikslą gali būti derinamas vienas arba daugiau vienas kitą pa -
pildančių ERPF, SF ir ESF investavimo prioritetų45.
59 
Be to, buvo nustatytos teisinės priemonių nustatymo normos, pagal kurias gali 
būti skiriama gerokai daugiau kapitalo46. Pirmiausia suteikta galimybė 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu ES lygmeniu nustatyti pasidalijamojo valdymo 
priemones47 (žr.  5 langelį ).45 BNR 96 straipsnio 1 dalis.
46 BNR 38 straipsnio 1 dalis.
47 Suteikiant šią galimybę, 
numatytas konkretus atvejis, 
kai pagal ERPF veiksmų 
programas gali būti remiamos 
NVĮ iniciatyvos, kurias 
tiesiogiai valdo Komisija. Šiuo 
atveju taikomos BNR 39 
straipsnyje nustatytos 
specialios taisyklės.
39 Pastabos 
60 
Be to, valstybėms narėms taikomos didelės finansinės paskatos nustatyti prie -
mones, kurioms būtų skiriama daugiau kapitalo arba kurios būtų taikomos ne tik 
regionų lygmeniu. Jei visa veiksmų programos prioritetinė kryptis įgyvendinama 
taikant finansinę priemonę, gali būti taikoma paskata, pagal kurią didžiausia 
galima bendro finansavimo norma padidinama 10 %. Jei atskirą prioritetinę kryptį 
numatoma įgyvendinti taikant ES lygmens finansinę priemonę, kurią tiesiogiai 
arba netiesiogiai valdo Komisija, šiai krypčiai gali būti taikoma 100 % bendro 
finansavimo norma48.
61 
Komisija ir valstybės narės turėtų naudotis teisiniame pagrinde suteiktomis gali -
mybėmis ir, jei įmanoma, nustatyti didesnes specialiąsias ERPF ir ESF finansines 
priemones, kad būtų pasinaudota didele šių priemonių eksploatavimo sąnaudų 
ekonomija. Tačiau, dalyvaujant daugiau regionų ir subjektų, teisinė struktūra 
gali būti sudėtingesnė, dėl to gali kilti papildoma vėlavimo rizika – į ją valstybės 
narės turi atsižvelgti kurdamos tinkamiausią finansavimo struktūrą. Jau pagal 
2007–2013 m. reglamentavimo pagrindą buvo leidžiama pagal daugiau kaip vieną 
programą skirti įnašus tai pačiai finansinei priemonei49. Tačiau kol kas tokios 
struktūros netapo populiarios, nes manoma, kad jos yra sudėtingesnės. Atsižvel -
giant į atsakymus, kuriuos gavome surengę apklausą, būtina parengti papildomas 
Komisijos gaires dėl to, kaip 2014–2020 m. nustatyti ES lygmens priemones.48 BNR 120 straipsnio 5 dalis ir 
120 straipsnio 7 dalis.
49 Komisija, COCOF (10-0014-05), 
Gairės dėl finansų inžinerijos 
priemonių pagal Bendrojo 
reglamento 44 straipsnį (angl. 
„Note on Financial 
Engineering Instruments 
under Article 44 of the General 
Regulation“).Finansinių priemonių nustatymo ES lygmeniu tvarka (2014–2020 m. programavimo 
laikotarpis)
BNR 38 straipsnio 1 dalies a punkte suteikta galimybė finansinį įnašą teikti Sąjungos lygmeniu nustatytai prie -
monei, kurią tiesiogiai arba netiesiogiai valdo Komisija, tačiau iš esmės fondai turi būti įgyvendinami vadovau -
jantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu pagal Finansinio reglamento 59 straipsnį.5 langelis
40 Pastabos 
Ar finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti 
privataus kapitalo?
62 
Vienas iš pagrindinių privalumų, būdingų finansinėms priemonėms, yra tas, kad 
sverto principu galima pritraukti papildomų lėšų, t. y. fondui skiriant kapitalą gali -
ma pasinaudoti papildomomis privačiomis ir viešosiomis lėšomis. Sverto poveikis 
parodo, kiek dėl viešojo finansavimo pritraukiama papildomų lėšų. Remiantis šiuo 
rodikliu turėtų būti galima nustatyti priemonės pajėgumą pritraukti papildomą 
finansavimą, atsižvelgiant į priemonės rūšį, taikymo vietą ir galutinius naudos 
gavėjus, taip pat į Komisijos, vadovaujančiosios institucijos ir (arba) fondo valdy -
tojo alternatyvas, pasirinktas nustatant priemonę. Lyginant panašias priemones, 
didesnis svertas reikštų, kad priemonė yra veiksmingesnė papildomo finansavi -
mo pritraukimo požiūriu.
63 
Todėl išnagrinėjome, kaip Komisija nustato ir stebi šį sverto poveikį, susijusį 
tiek su pasidalijamojo, tiek centralizuotojo valdymo priemonėmis, ir įvertino, ar 
priemonėmis pavyko pritraukti papildomo privataus kapitalo. Tai pat išanaliza -
vome, kaip šiuo atžvilgiu taikomi lengvatiniai ir rizikos pasidalijimo susitarimai su 
privačiais partneriais ir susitarimai dėl mokesčių.
Komisijos skaičiuojamu finansinių priemonių sverto 
įverčiu netinkamai atsižvelgiama į tai, kiek papildomų lėšų 
pritraukiama dėl viešojo finansavimo
Norint gauti prasmingus vertinimus, būtina nustatyti labiau 
diferencijuotus sverto koeficientus
Sunkumai nustatant svertą, susijusį su pasidalijamojo valdymo 
priemonėms skirtu papildomu privačiuoju ir viešuoju kapitalu
64 
2007–2013 m. teisės aktuose nenustatyta, kaip turėtų būti vertinamas su pasi -
dalijamojo valdymo priemonėmis susijęs svertas. Siekdama išspręsti šį klausimą, 
2011 m. Komisija ėmėsi pirmųjų veiksmų, pasiūlydama pirmąją termino „sverto 
poveikis“ apibrėžtį, o po dvejų metų įtraukdama šį klausimą į Finansinį reglamen -
tą (žr.  6 langelį ).
41 Pastabos 
65 
Tačiau, mūsų nuomone, visą viešąjį nacionalinį finansavimą priskirti sverto prin -
cipu pritrauktoms sumoms, kaip pasidalijamojo valdymo priemonių atveju siūlo 
Komisija, nėra tinkama: bendro finansavimo normos jau yra nustatytos veiksmų 
programos prioritetinės ašies lygmeniu, o nacionalinis įnašas į finansines priemo -
nes paprastai neviršija šių normų. Šiuo požiūriu vadinamasis įprastas nacionalinis 
bendras finansavimas neatskiriamas nuo papildomo nacionalinio įnašo (virši -
jančio veiksmų programos normas). Tačiau tik pastarąjį galima laikyti pritrauktą 
ES įnašu. Ankstesnėje ataskaitoje jau pažymėjome, kad dėl Komisijos praktikos 
nacionalinį finansavimą pagal veiksmų programas atimti iš vardiklio dirbtinai 
padidinamas skaičiuojamas sverto koeficientas52.Sverto poveikio apibrėžtis, skirta pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo 
finansinių priemonėms
2011 m. rugpjūčio mėn. savo bendrojoje audito sistemoje Komisija pasiūlė tokią sverto apibrėžtį: „[…] papras -
tai finansinėmis priemonėmis ir kitų privačių ir viešųjų investuotojų galutinių naudos gavėjo lygmeniu suteikti 
papildomi ištekliai, išskyrus struktūrinių fondų įnašus“50. Pagal šią apibrėžtį (ji nėra teisiškai privaloma), svertas 
yra visa galutiniams naudos gavėjams suteikta finansinė parama (apimanti visus į galutinius naudos gavėjus 
investuotus išteklius, nepaisant to, ar jie skiriami pagal veiksmų programą, ar kaip papildomi privatūs arba 
viešieji fondai), padalyta iš ES įnašo į priemonę (pagal veiksmų programą).
Su centralizuotojo valdymo priemonėmis susijęs svertas 2013 m. Finansiniame reglamente buvo apibrėžtas 
kaip „[…] tinkamumo kriterijus atitinkanti galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo suma, padalyta iš Sąjun -
gos įnašo sumos“51.
50 Europos Komisija, Regioninės ir miestų politikos generalinis direktoratas, „Bendroji audito sistema“ (angl. „Common Audit Framework“), 2011 m. 
liepos mėn. (2 dalis), p. 7.
51 Finansinio reglamento taikymo taisyklių 223 straipsnis.6 langelis
52 Specialioji ataskaita Nr. 2/2012, 
5 langelis.
42 Pastabos 
66 
Be to, svertas turėtų būti naudojamas kaip finansinės priemonės veiksmingumo 
pritraukiant papildomas privačias arba viešąsias lėšas (ir šiuo atveju – viršijančias 
lėšas, kurios laikomos visos veiksmų programos lėšomis) rodiklis. Žinoma, verti -
nant veiksmingumą, būtina atsižvelgti į tokios priemonės įgyvendinimo skirtu -
mus. Ypač svarbus vaidmuo šiuo atžvilgiu tenka rizikos pasidalijimo ir lengvati -
niams susitarimams su privačiojo sektoriaus partneriais (žr. 74–78 dalis). Be to, 
konkretus sverto koeficientas taip pat turėtų priklausyti nuo finansinės paramos 
rūšies (pavyzdžiui, garantijų svertas turėtų būti didesnis nei paskolų), investicijų 
rūšies (rizikingesnių investicijų sverto koeficientas turėtų būti mažesnis), remiamų 
galutinių naudos gavėjų išsivystymo etapo (pavyzdžiui, pradedančiosios įmonės 
yra rizikingesnės) ir geografinės rinkos (pavyzdžiui, mažiau išsivysčiusiuose regio -
nuose svertas būtų mažesnis).
67 
Taikant dabartinį Komisijos sverto poveikio skaičiavimo būdą, neįmanoma gauti 
patikimo rodiklio, kuriuo būtų apibūdintas faktinis papildomų privačių arba 
viešųjų lėšų pritraukimo veiksmingumas. Todėl, taikant tokį skaičiavimo būdą, 
negalima atskirti, kuriomis finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti privačiojo 
arba viešojo sektoriaus įnašų į priemonėms skirtą kapitalą, o kuriomis – nelabai.
Nenuoseklus centralizuotojo valdymo priemonių sverto vertinimas
68 
Atlikę analizę, nustatėme, kad centralizuotojo valdymo finansinėms priemonėms 
Komisija taiko įvairius skirtingų priemonių sverto poveikio skaičiavimo būdus, 
kaip parodyta 5 lentelėje53.
69 
Dėl to Komisijos nurodytų centralizuotojo valdymo priemonių sverto koeficientų 
negalima palyginti nei tarpusavyje, nei su pasidalijamojo valdymo priemonių 
sverto koeficientais.53 SWD(2015) 206  final .
43 Pastabos 
Komisijos nurodytas centralizuotojo valdymo finansinių priemonių sverto poveikis
Priemonė Priemonės rūšis Skaičiavimo būdasSverto koeficientas, 
2014 m. gruodžio 31 d.
PGPTT GarantijaBendra pagal projektą pritraukta lėšų suma, padalyta iš ES įnašo, 
kuris buvo išmokėtas priemonei57
POI Garantija Panašiai kaip ir PGPTT atveju 9
EEEVF Nuosavas kapitalas Bendra fondo lygmeniu pritraukta lėšų suma, padalyta iš ES įnašo 2
Fondas „Marguerite“ Nuosavas kapitalasBendra projektu lygmeniu pagal priemonę pritraukta lėšų suma 
(nuosavas kapitalas ir skola), padalyta iš išmokėto ES įnašo157
EMSPP garantijų priemonė GarantijaNaujų mikrokreditų, dėl kurių suteikta garantija, vertė, padalyta iš 
viršutinės garantijų ribos7
EMSPP FCP-FIS PaskolosNaujų mikrokreditų, dėl kurių suteikta garantija, vertė, padalyta iš 
išmokėto ES įnašo2
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.1
1 SWD(2015) 206 final.
54 EBPO, „Oficialiais vystymosi 
finansavimo intervenciniais 
veiksmais iš privačiojo 
sektoriaus pritrauktų sumų 
vertinimo metodikos“ (angl. 
„Methodologies to measure 
amounts mobilised from the 
private sector by official 
development finance 
interventions“), DCD/DAC/
STAT(2015)8, 2015 m. vasario 
24 d.5 lentelė
Atsižvelgiama ne tik į tuos lėšų šaltinius, kurie atsiranda dėl ES ir (arba) 
nacionalinio įnašo į finansinę priemonę.
70 
Ne visi pagal projektą pritraukiami lėšų šaltiniai pritraukiami dėl ES ir (arba) nacio -
nalinio įnašo. Tačiau pagal Komisijos taikomą sverto koeficiento skaičiavimo būdą 
to nepaisoma. 2015 m. EBPO Paramos vystymuisi komitetas pasiūlė alternatyvią 
metodiką, pagal kurią sverto koeficientas skaičiuojamas atsižvelgiant į priemonės 
rūšį (paskolos, garantijos ar nuosavas kapitalas)54. Šių dviejų metodų skirtumai 
parodyti 7 langelyje  pateiktame pavyzdyje.
44 Pastabos 
Pagal Komisijos metodiką, sverto poveikis yra 39 (visas 7 846 milijonų eurų finansavi -
mas, padalytas iš 200 milijonų eurų ES garantijos).
Manome, jog nerealu manyti, kad nacionalinės dotacijos, sudarančios didžiausiąją 
projekto finansavimo dalį, buvo skirtos dėl to, kad ES suteikė šią nedidelę garantiją. Ši 
problema turi įtakos Komisijos teikiamomis ataskaitomis dėl centralizuotojo valdymo 
priemonių, ir ataskaitoms dėl pasidalijamojo valdymo priemonių, tačiau ji labiau pas -
tebima centralizuotojo valdymo priemonių srityje, nes pasidalijamojo valdymo srityje 
skiriama mažiau privačių bendrų investicijų.Transporto projekto finansinės struktūros pavyzdys ir sverto skaičiavimo pagal 
Komisijos ir EBPO metodikas skirtumai
Šiam pajamų duodančiam transporto infrastruktūros projektui – Prancūzijos greitųjų geležinkelių linijai – 
skirta įnašų iš įvairių finansavimo šaltinių, iš jų nacionalinės dotacijos sudarė 52 %, o komercinis įsiskolini -
mas – 39 %. ES įnašas – iki 200 milijonų eurų dydžio garantija dėl komercinio įsiskolinimo – sudaro 2,5 % viso 
finansavimo.
Pagal šį pavyzdį, remiantis EBPO metodika, sverto poveikis būtų tik 1, nes projekto finansinėje struktūroje yra 
tik viena ES garantuota 200 milijonų eurų paskola.7 langelis
Finansavimo šaltinių rūšys Milijonai eurų Procentinė viso finansavi -
mo dalis
Komercinis įsiskolinimas 3 038 39 %
Nacionalinės subsidijos 4 050 52 %
Nuosavas kapitalas 758 9 %
Visas finansavimas 7 846 100  %
Didžiausia galima ES garantija dėl komercinio įsiskolinimo 200 2,5 %
45 Pastabos 
Sprendžiamos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu?
71 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, kiek tai susiję su pasidalijamojo val -
dymo priemonėmis, BNR nepateikta jokios aiškios nuorodos į ES Finansiniame 
reglamente pateiktą sverto poveikio apibrėžtį. Tačiau sąvokos apibrėžtis, pateikta 
BNR 37 straipsnio 2 dalies c punkte yra iš esmės tokia pat: „[…] papildomų viešųjų 
ir privačiųjų lėšų, kurias finansinė priemonė galėtų pritraukti iki galutinio naudos 
gavėjo lygmens (tikėtinas sverto padarinys) apskaičiavimas“. Todėl Komisija ir to -
liau laikosi nuomonės, kad nacionalinis bendras finansavimas yra veiksmų progra -
mai ES skirto finansavimo sverto poveikio rezultatas. Taip pat nepakeistas būdas, 
kuriuo skaičiuojamos iš privačiojo sektoriaus pritrauktos sumos. Mūsų nuomone, 
Komisija, atsižvelgdama į 2015 m. EBPO pasiūlytą alternatyvią metodiką, turėtų 
peržiūrėti savo metodus, kuriais ji skaičiuoja finansinėmis priemonėmis teikiamo 
ES ir nacionalinio viešojo finansavimo sverto poveikį.
72 
Taip pat atkreipiame dėmesį į tai, kad dabar valstybėms narėms keliamas reikala -
vimas nurodyti kiekvienos priemonės tikėtiną sverto poveikį (žr.  8 langelį ). Tokiu 
būdu Komisija gaus duomenų, kurie jai suteiks galimybę stebėti, kiek faktinis 
svertas atitinka siekiamą sverto koeficientą. Tačiau, nesant nuoseklios Komisijos 
metodikos, kaip skaičiuoti sverto poveikį, kyla abejonių, ar atlikus tokius skaičia -
vimus bus gauti prasmingi duomenys, kuriuos būtų galima naudoti palyginimo 
tikslais.
Kiekvienai finansinei priemonei turėtų būti nustatyti tikėtini sverto koeficientai 
(2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
Atliekant privalomą finansinių priemonių ex ante  vertinimą, turi būti apskaičiuoti papildomi viešieji ir privatieji 
ištekliai, kuriuos, taikant finansines priemones, būtų galima gauti visais lygmenimis iki pat galutinio naudos 
gavėjo. Šis priemonės tikėtinas sverto poveikis turi būti nurodytas vadovaujančiosios institucijos ir fondų 
fondo finansavimo sutartyje (arba strategijos dokumente, jei vadovaujančioji institucija fondą įgyvendina 
tiesiogiai).
Vadovaujančioji institucija privalo kasmet pateikti metinės įgyvendinimo ataskaitos priedą, kuriame būtų api -
būdinti veiksmai, apimantys finansines priemones55.
55 2014 m. liepos 28 d. Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014, kuriuo nustatomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 nuostatų dėl išsamios programų įnašų pervedimo ir valdymo tvarkos, finansinių priemonių ataskaitų teikimo, veiksmams skirtų 
informavimo ir komunikacijos priemonių techninių charakteristikų ir duomenų įrašymo ir saugojimo sistemos taikymo taisyklės (OL L 223, 
2014 7 29, p. 7), I priede nustatyti įvairūs skirsniai, kuriais turėtų būti remiamasi teikiant ataskaitas ir kuriuose pateikiama informacija apie 
finansinių priemonių finansavimo šaltinius.8 langelis
46 Pastabos 
Pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo srityse 
susiduriama su sunkumais į finansines priemones įtraukiant 
privačiojo sektoriaus investuotojus
73 
Vienas iš finansinėms priemonėms nustatytų tikslų – pritraukti papildomą priva -
čiojo sektoriaus finansavimą, kuriuo būtų galima papildyti turimas viešąsias lėšas, 
nes taip būtų suteikta galimybė tokio paties lygio viešosiomis investicijomis pasi -
naudoti pagal daugiau projektų. Todėl pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo 
srityse mėginome nustatyti, kiek viešojo sektoriaus įnašais į priemones iš tikrųjų 
buvo pritraukta papildomo privataus finansavimo.
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu specialiaisiais 
susitarimais su privačiojo sektoriaus investuotojais į finansines 
priemones nepavyko pritraukti daug papildomo finansavimo
74 
Surengę pokalbius ir peržiūrėję literatūrą, įsitikinome, kad 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu privatusis sektorius ir toliau vangiai investavo į finansines 
priemones, nes, jo nuomone, šios priemonės buvo per griežtai reglamentuoja -
mos (pavyzdžiui, taikomi specialūs ES ir nacionaliniai teisės aktai, valstybės pa -
galbos ir viešųjų pirkimų nuostatos). Reikėtų prisiminti, kad šių dviejų šalių tikslai 
yra skirtingi: viešasis sektorius siekia įgyvendinti tam tikrą politiką ir investavimo 
tikslus, o privatusis sektorius turi būti orientuotas į pelningą veiklą. Be to, abiem 
šalims gali trūkti žinių. Viešasis sektorius nebūtinai turi išsamių finansinių žinių, 
o privatusis sektorius nebūtinai yra susipažinęs su ES teisės aktais. Komisijos 
nuomone, vienas iš būdų pritraukti privataus kapitalo – privačiojo sektoriaus in -
vestuotojams pasiūlyti lengvatinį režimą ir (arba) rizikos priedus. Todėl, norėdami 
išsiaiškinti, ar viešasis ir privatusis sektoriai pagrįstai dalijosi rizika, išnagrinėjome 
specialiuosius susitarimus su privačiojo sektoriaus investuotojais.
47 Pastabos 
Komisija duoda nepakankamai patarimų, kaip sudaryti susitarimus dėl 
lengvatinio režimo taikymo ERPF ir ESF priemonėms
75 
2007–2013 m. ERPF ir ESF priemonėms taikomais teisės aktais buvo suteikta 
galimybė gauti investicijų grąžą, kuri pirmiausia būtų paskirstyta investuotojams, 
vykdantiems veiklą pagal rinkos ekonomikos investuotojo principą56. Pavyzdžiui, 
lengvatinis režimas galėtų būti taikomas sudarant sutartis, pagal kurias viešojo 
finansavimo partneriui nebūtų suteikiama tokių pat grąžinimo teisių kaip priva -
tiems partneriams, arba nevienodai paskirstant pelną ir nuostolį privatiems ir 
viešiesiems partneriams.
76 
Lengvatinis režimas gali būti pagrįstas, jei jis būtinas norint pritraukti privačias 
investicijas į rinkas, kurioms būdingas nepakankamumas, kai privačiu finansavimu 
galima padėti siekti viešosios politikos tikslų. Jei lengvatinis režimas nėra pagrįs -
tas, taikant tokį režimą gali būti išeikvotas finansinei priemonei skirtas pradinis 
kapitalas ir dėl to sumažėti finansavimas iš perviršio, kurį būtų galima panaudoti 
kitame investavimo cikle, kai priemonė bus likviduota. Tačiau nei 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpio teisiniame pagrinde, nei Komisijos gairėse nenurodyta, 
kaip finansavimo sutartyje turėtų būti nustatyti rizikos pasidalijimo susitarimai 
arba kaip turėtų būti tikrinamas lengvatinio režimo tinkamumas.
Nepaisant to, kad Komisija prisiima didesnę riziką, privačiojo sektoriaus 
įnašai į centralizuotojo valdymo priemonių kapitalą yra gana maži
77 
Europos Parlamento ir Tarybos tvirtinamuose teisės aktuose, kuriais reglamentuo -
jamos centralizuotojo valdymo priemonės, paprastai būna tik bendrų nuostatų 
dėl rizikos pasidalijimo ir (arba) lengvatinio režimo. Išsamūs susitarimai, susiję su 
Komisijos įnašu į šias priemones (įskaitant procentines dalis, kuriomis pasidalija -
ma rizika), sudaromi tik vėliau kaip atskiras susitarimas, kurio neprivalo patvirtinti 
biudžeto valdymo institucija (žr.  9 langelį ).56 Įgyvendinimo reglamento 
43 straipsnio 5 dalis.
48 Pastabos 
Rizikos pasidalijimas tarp Komisijos ir jos partnerių: su paskolų garantijų priemone 
(PGPTT) ir projektų obligacijų iniciatyva (POI) susijusio atvejo tyrimas
2008 m. Komisija ir EIB kartu nustatė paskolų garantijų priemonę (PGPTT), pagrįstą bendradarbiavimo sutar -
timi, pagal kurią kiekviena šalis prisiėmė po 50 % paskolos įsipareigojimų nevykdymo rizikos (numatytieji ir 
nenumatytieji nuostoliai).
Pagal šią priemonę suteikiama prevencinės kredito linijos formos garantija, kuria pirmuosius penkerius–septy -
nerius veiklos metus projekto vykdytojas gali pasinaudoti, kai projekto uždirbtų pajamų nepakanka pirmaeilei 
skolai grąžinti (t. y. jei projekto faktinės pajamos nesiekia prognozuoto lygio).
Pasikeitus teisiniam pagrindui, 2013 m. pradėtas taikyti pirmųjų nuostolių portfelio metodas, pagal kurį Komi -
sija prisiima 95 % nuostolių rizikos, susijusios su portfelio pirmąją nuostolio dalimi (PPND).
2012 m. iš dalies pakeistame Reglamente (EB) Nr. 680/2007 buvo nustatyta nauja priemonė – POI. Pagal POI, 
siekiant paremti projektą įgyvendinančios įmonės išleistas pirmaeiles projekto obligacijas, subordinuotosios 
priemonės – paskolos arba prevencinės priemonės – forma suteikiamas kredito vertės padidinimas. Komisijos 
ir EIB rizikos pasidalijimo susitarimai yra tokie pat, kaip ir PGPTT atveju, t. y. Komisija prisiima 95 % nuostolių, 
o EIB – su likusiais 5 % susijusią riziką.
Su PGPTT ir (arba) POI portfeliu susijusi PPND nustatyta tokio lygio, kad būtų mažai tikėtina, jog faktiniai nuos -
toliai viršys PPND. Taigi Komisija iš esmės prisiima didžiausiąją faktinės rizikos dalį.
Teisiniame pagrinde nustatyta, kad rizika bus dalijamasi pirmųjų nuostolių pagrindu, tačiau konkrečiai nenu -
statyta, kaip turėtų būti nustatomas pirmųjų nuostolių portfelis arba kokia pagal šį metodą turėtų būti rizikos 
pozicija. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente57 nurodyta, kad pirmųjų nuostolių procentinis dydis pa -
prastai turėtų būti nustatomas toks, kad vos viršytų istorinį vidutinį nuostolį. Tačiau EIB viršutinę ribą nustatė 
taip, kad tikėtina grynosios rizikos pozicija neviršytų įprastos rizikos (mažiau kaip 2 % tikėtino nuostolio), o ne 
remdamasi istoriniais duomenimis.
57 2011 m. spalio 19 d. SEC(2011) 1237 final „Komisijos tarnybų darbinis dokumentas – Poveikio vertinimas, pridedamas prie dokumento „Komisijos 
komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ 
projektų obligacijų iniciatyvos bandomasis etapas“ (angl. „Impact assessment accompanying the document „Communication from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social committee and the Committee of the Regions - A pilot 
for the Europe 2020 Project Bond Initiative“), p. 53.9 langelis
49 Pastabos 
Atvejo tyrimas. Rizikos pasidalijimas tarp Komisijos ir jos partnerių: EEEVF
EEEVF investuoja į energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiosios energijos projektus ir švarų miesto 
transportą. Jo akcininkai – Komisija, EIB ir du bankai. EEEVF įsteigtas kaip atviroji akcinė bendrovė, jo akcijos, 
atsižvelgiant į prisiimamą riziką ir teises į grąžą, padalytos į tris klases (A, B ir C); iš jų naudingiausia yra A klasė, 
o C klasės akcijų teikiama nauda – mažiausia.
Komisija – vienintelė akcininkė, turinti C klasės akcijų, taigi ji pirmoji prisiima nuostolius ir paskutinioji gauna 
pelno. Jos akcijos bus išpirktos sukakus išpirkimo terminui. Akcijos bus išpirktos, jei fonde bus pakankamai 
lėšų.
Įmonės nuostoliai pirmiausia priskiriami Komisijai. Šie nuostoliai nedaro įtakos A ir B klasių akcijų vertei, kol 
C klasės akcijų vertė išlieka teigiama. Tik tuomet, kai C klasės akcijų vertė sumažės iki nulio, nuostoliai bus 
paskirstomi A ir B klasių akcijoms. Būsimos pajamos ir pelnas nebūtinai naudojami C klasės akcijų nuosto -
liams padengti, nes šios pajamos ir pelnas pirmiausia bus naudojami A ir B klasių akcijų numatytiesiems 
dividendams.
Be to, C klasės akcijos negali būti išperkamos pirmiau nei kitų dviejų klasių akcijos.10 langelis78 
Dėl kai kurių centralizuotojo valdymo finansinių priemonių nustatėme, kad be -
veik visa faktinė rizika perkeliama Komisijai (žr.  10 langelį ). Tačiau, nepaisant to, 
kad šios rūšies priemonių srityje Komisija prisiima didesnę riziką nei jos partneriai, 
iš mūsų analizės matyti, kad privačiojo sektoriaus įnašas į šias priemones nebuvo 
didelis.
Siekiant padidinti finansinių priemonių patrauklumą privačiojo 
sektoriaus investuotojams, kai kuriais atvejais buvo priimami 
sprendimai dėl mokesčių
79 
Sprendimas dėl mokesčių yra rašytinis nacionalinės mokesčių institucijos spren -
dimas, kaip tam tikram subjekto veiklos aspektui taikomi atitinkami tos valstybės 
narės mokesčių teisės aktai. Norint tvirtai įsitikinti, kaip bus apmokestinta veikla, 
tokia procedūra gali būti taikoma keliose valstybėse narėse. Paprastai fiziniai 
asmenys arba įmonės, kuriems taikomi mokesčiai, pateikia savo aiškinimą, kaip 
jiems arba tam tikram jų sandoriui ar veiklai taikomi mokesčių teisės aktai, ir tada 
mokesčių institucija priima teigiamą arba neigiamą sprendimą. Tokie susitarimai 
dėl mokesčių fondų sektoriuje yra įprasta praktika. Nors sprendimai dėl mokes -
čių gali būti visiškai teisėti ir yra taikomi įvairiose jurisdikcijose, jie taip pat buvo 
naudojami agresyviam mokesčių planavimui palengvinti.
50 Pastabos 
80 
Dar 2012 m. Komisija paskelbė valstybėms narėms skirtą rekomendaciją dėl agre -
syvaus mokesčių planavimo58. Iš esmės valstybės narės raginamos pakeisti savo 
nacionalinės teisės aktus taip, kad būtų išspręsta dirbtinių priemonių problema ir 
kad šios priemonės mokesčių tikslais būtų vertinamos atsižvelgiant į jų ekonomi -
nį pobūdį. Vėliau šiuo klausimu buvo imtasi įvairių konkrečių priemonių:
 ο nuo 2014 m. Komisija pradėjo keletą tyrimų, siekdama patikrinti, ar valstybių 
narių mokesčių institucijų sprendimai, susiję su įmonių mokėtinu pelno mo -
kesčiu, atitinka ES valstybės pagalbos taisykles59;
 ο 2015 m. kovo mėn. Komisija pristatė mokesčių skaidrumo didinimo ir valsty -
bių narių automatinio keitimosi informacija apie jų priimtus sprendimus dėl 
mokesčių priemonių rinkinį60;
 ο 2015 m. birželio mėn. Komisija patvirtino veiksmų planą, kuriuos siekiama 
teisingos ir veiksmingos pelno mokesčio sistemos Europos Sąjungoje61. Šiame 
dokumente, be kitų apmokestinimo klausimų, aptariamos kovos su mokesčių 
vengimu ir agresyviu mokesčių planavimu priemonės.
81 
Vis dėlto nustatėme finansinių priemonių, dėl kurių buvo priimti sprendimai dėl 
mokesčių (žr.  11 langelį ).
Atvejo tyrimas. Sprendimai dėl mokesčių, priimti dėl centralizuotojo valdymo 
finansinių priemonių: fondas „Marguerite“
2013 m. dėl fondo „Marguerite“ buvo priimtas Liuksemburgo išankstinis sprendimas dėl mokesčių (paprastai 
vadinamas sprendimu dėl mokesčių) ir išankstinė kainodaros tvarka, 2013 m. taikytina bendrovei Marguerite 
Holdings  ir Liuksemburge įsteigtoms jos patronuojamosioms įmonėms. Minėtoji tvarka yra mokesčių mokėtojo 
ir mokesčių institucijų susitarimas, kuriame nustatoma kainodaros metodika, kurią mokesčių mokėtojas taikys 
su juo susijusių įmonių sandoriams.
Pasinaudojant specifine fondo „Marguerite“ naudojama struktūra, Liuksemburgo subjektų dividendų išmokas 
perkvalifikavus į palūkanų mokėjimus ir pritaikius mišrias priemones, sumažinamas kontroliuojančiųjų ben -
drovių pačiam fondui mokamiems dividendams taikomas išskaičiuojamasis mokestis62. Taip pat gali būti, kad 
naudojant tokią struktūrą, išvengiama kitų mokesčių, pavyzdžiui, šalyse, kuriose įmonės vykdo veiklą, taikomų 
išskaičiuojamųjų mokesčių ar kapitalo prieaugio mokesčių perduodant turtą.
62 Mišrios priemonės – tai priemonės, kurios gali būti skirtingai traktuojamos mokesčių tikslais vienoje ar keliose jurisdikcijose, pavyzdžiui kaip skola 
vienoje šalyje ir kaip nuosavas kapitalas kitoje šalyje (žr. EBPO, „Pasinaudojimo šalių mokestinės tvarkos neatitikimais priemonės. Mokesčių 
politikos ir reikalavimų laikymosi klausimai“ (angl. „Hybrid Mismatch Arrangements - Tax Policy and Compliance Issues“), 2012 m. kovo mėn., p. 7.).11 langelis58 2012 m. gruodžio 6 d. 
Komisijos rekomendacija dėl 
agresyvaus mokesčių 
planavimo, C(2012) 8806.
59 Pavyzdžiui, žr. IP/14/663 – 
2014 m. birželio 11 d. 
pranešimą spaudai.
60 2015 m. kovo 18 d. 
COM(2015) 135  final , 
„Pasiūlymas Tarybos direktyva, 
kuria iš dalies keičiamos 
Direktyvos 2011/16/ES 
nuostatos dėl privalomų 
automatinių apmokestinimo 
srities informacijos mainų“.
61 2015 m. birželio 17 d. 
COM(2015) 302  final , „Teisinga 
ir veiksminga pelno mokesčio 
sistema Europos Sąjungoje: 5 
pagrindinės veiklos sritys“.
51 Pastabos 
82 
Taip pat pažymime, kad į kai kurių 2007–2013 m. ERPF ir ESF priemonių struktūrą 
buvo įtraukti SICAV63 arba SICAR64 subjektai. Esant tokioms struktūroms, spren -
dimai dėl mokesčių yra įprasta praktika. Tačiau valstybės narės Komisijai neteikia 
informacijos, ar pagal jų priemones buvo arba bus naudojamasi išankstiniais 
sprendimais dėl mokesčių.
Privačiojo sektoriaus įnašai į ERPF ir ESF finansinėms priemonėms 
skiriamą kapitalą sudaro apie 2 % visų lėšų
83 
Ankstesnėse ataskaitose mes pažymėjome, kad 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu privačiojo sektoriaus sverto koeficientas buvo nedidelis65. Remiantis 
naujausiais valstybių narių Komisijai pateiktais duomenimis, 11-oje valstybių 
narių privačių lėšų, kaip VP įnašų į finansinių priemonių finansinę struktūrą buvo 
pritraukta tik pagal 154 iš 1 025 ERPF ir ESF finansinių priemonių.
84 
Dėl privačių lėšų, kurios buvo skirtos pagal veiksmų programas, apie kurias vals -
tybės narės pranešė, taip pat kyla dvigubo įskaičiavimo rizika, nes gali būti, kad 
specialiųjų fondų lygmeniu suteiktas privatus finansavimas tėra kontroliuojan -
čiojo fondo atliktas lėšų pervedimas. Jei analizuotume tik kontroliuojančiuosius 
fondus, taip pašalindami dvigubo įskaičiavimo riziką, matytume, kad privačiojo 
sektoriaus įnašų gavo tik devyni iš 73 esamų kontroliuojančiųjų fondų – keturio -
se iš 18 valstybių narių, kuriose yra tokių fondų. Šių devynių kontroliuojančiųjų 
fondų privataus finansavimo dalis priemonei skirtose lėšose įvairuoja nuo 5 % 
iki 50 %. Iš viso pagal veiksmų programas į kontroliuojančiuosius fondus buvo 
pritraukta 325 milijonai eurų privataus kapitalo. Kartu pažymime, kad, nepaisant 
pateiktos informacijos, pagal valstybės pagalbos taisykles taikomas teisinis reika -
lavimas, kad investuojant į MVĮ nuosavą kapitalą privatus bendras finansavimas, 
atsižvelgiant į regioną, sudarytų 30–50 %66.
85 
Be to, remiantis 11-os valstybių narių savanoriškai pateikta informacija, finansi -
nėms priemonėms, išskyrus pagal veiksmų programas taikytas finansines priemo -
nes, išmokėti ištekliai (privatūs arba viešieji) sudarė 342 milijonus eurų67. Tačiau 
valstybės narės neprivalo teikti tokios informacijos, be to, Komisija netikrina 
savanoriškai pateiktų duomenų.63 SICAV – tai tam tikras atvirasis 
investicinis fondas, kurio 
kapitalo vertė kinta 
priklausomai nuo investuotojų 
skaičiaus ir jo pagrindinių 
investicijų vertės. Fondo 
akcijos perkamos ir 
parduodamos pagal fondo 
vėliausiąją grynojo turto vertę.
64 SICAR – tai struktūra, skirta 
privačiojo akcinio kapitalo ir 
rizikos kapitalo investicijoms 
netaikant investicijų 
diversifikavimo taisyklių ir 
skolinimo arba sverto 
apribojimų.
65 Žr. Specialiąsias ataskaitas 
Nr. 2/2012 (105–115 ir 
124 dalys), Nr. 8/2015 
(34–35 dalys) ir Nr. 5/2015 
(66–67 dalys ir 7 langelis).
66 Bendrijos gairių dėl valstybės 
pagalbos rizikos kapitalo 
investicijoms į mažąsias ir 
vidutines įmones skatinti 
4.3.4 dalis (OL C 194, 2006 8 18, 
p. 2).
67 Europos Komisija, „Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 
dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d.“, p. 25.
52 Pastabos 
86 
Taip pat pažymime, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu taikytuose 
teisės aktuose nebuvo nustatyta, kad vadovaujančiosios institucijos ir fondų 
valdytojų finansavimo sutartyse turėtų būti nustatyti tikėtini sverto koeficientai, 
susiję su papildomais privačiojo sektoriaus įnašais. Be to, mokesčiai paprastai 
nepriklauso nuo to, kaip fondo valdytojams pavyksta pritraukti privačiojo sekto -
riaus investuotojų (žr. 136 dalį)68. Taigi fondų valdytojai buvo menkai skatinami 
pritraukti privačiojo sektoriaus investuotojų.
87 
Dėl centralizuotojo valdymo priemonių, visų pirma – dėl nuosavybės finansinių 
priemonių, reikia pasakyti, kad pritraukti privačiojo sektoriaus investicijas, kaip 
dalį įnašų, buvo sunku, kaip nurodyta 12 langelyje  aprašytuose atvejų tyrimuose.68 Įgyvendinimo reglamento 
43 straipsnio 4 dalis.
Atvejo tyrimas. Privačiojo sektoriaus investuotojų įtraukimo į viešai finansuojamas 
nuosavybės priemones sunkumai: fondas „Marguerite“ ir EEEVF
Toliau pateikta nedidelio privataus bendro finansavimo, skirto dviem centralizuotojo valdymo priemonėms, 
pavyzdžių69:
 οBe Komisijos fondas „Marguerite“ turi aštuonis rėmėjus, visi jie yra valstybės kontroliuojami bankai. Šie 
rėmėjai yra įsipareigoję iš viso skirti 710 milijonų eurų. Siekiant bendros 1,5 milijardo eurų įsipareigojimų 
sumos, privačiojo sektoriaus investuotojų lėšų kol kas nepritraukta70.
 οEEEVF taip pat daugiausia naudojosi viešosiomis lėšomis, ir kol kas daugiausia lėšų šiam fondui skyrė Komi -
sija (125 milijonus eurų iš bendros 265 milijonų eurų įsipareigojimų sumos). Vienintelis privatus lėšų skyręs 
subjektas – Deutsche Bank  – įsipareigojo priemonei skirti tik nedidelę lėšų sumą (5 milijonus eurų). Iš viso 
šiame etape įsipareigota skirti mažiau nei pusę priemonei numatytos sumos (700 milijonai eurų).
69 SWD(2015) 206  final .
70 2010 m. vasario 25 d. Komisijos sprendimas dėl Europos Sąjungos dalyvavimo 2020 m. Europos energetikos, kovos su klimato kaita ir 
infrastruktūros fonde (fonde „Marguerite“), C(2010) 941.12 langelis
53 Pastabos 
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu?
88 
Pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pasidalijamojo valdymo priemo -
nėms taikomas teisės aktų nuostatas, ir toliau leidžiama taikyti lengvatinį režimą, 
tačiau taip pat reikalaujama, kad riziką tinkamai pasidalytų viešieji ir privatūs 
partneriai (žr.  13 langelį ).
Su lengvatiniu režimu ir rizikos pasidalijimu susijusios nuostatos (2014–2020 m. 
programavimo laikotarpis)
BNR 44 straipsnyje reikalaujama, kad viešojo ir privačiojo sektoriaus investuotojai tinkamai pasidalytų riziką, 
o deleguotajame reglamente nustatyta, kad lengvatinio režimo lygis būtų proporcingas investuotojų prisii -
mamai rizikai ir ne didesnis nei būtina investicijoms pritraukti71. Visų pirma, į  ex ante  vertinimą valstybė narė 
privalo įtraukti „[…] paskatinamojo atlygio poreikio ir masto, siekiant iš privačiojo sektoriaus investuotojų 
pritraukti atitinkamai papildomų lėšų, vertinimą ir (arba) mechanizmų […], kurie bus naudojami tokio paskati -
namojo atlygio poreikiui ir mastui nustatyti, aprašymą“72.
Toks paskatinamasis atlygis gali būti finansuojamas naudojant priemonei grąžintus išteklius arba pelną ir kito -
kias pajamas ar įplaukas, priskiriamas paramai iš ES fondų. Lengvatinio režimo sąvoka taip pat taikoma viešojo 
sektoriaus investuotojams, vykdantiems veiklą pagal rinkos ekonomikos principą73.
Be to, pažymime, kad tokiais atvejais, kai taikomas BBIR, „jeigu viešieji ir privatūs investuotojai nuostoliais dali -
jasi nelygiai, pirmieji viešojo investuotojo patirti nuostoliai apribojami 25 % visos investicijos“74.
Antraip jis turi atitikti rinkos sąlygas arba apie jį turi būti pranešta pagal pranešimo apie valstybės pagalbos 
procedūrą.
71 Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 480/2014 6 straipsnio 1 dalies d punktas.
72 BNR 37 straipsnio 2 dalies c punktas.
73 BNR 44 straipsnio 1 dalis.
74 Reglamento (ES) Nr. 651/2014 21 straipsnio 13 dalies c punktas.13 langelis
54 Pastabos 
89 
Valstybėms narėms nustatytas įpareigojimas vertinti lengvatinio režimo ir rizikos 
pasidalijimo susitarimų poreikį ir pagrįsti tokius susitarimus neabejotinai gali būti 
laikomas pažanga siekiant veiksmingesnio finansinių priemonių valdymo. Tačiau, 
remdamiesi pokalbiais, manome, kad Komisija turėtų valstybėms narėms pa -
rengti gaires dėl to, kaip būtų geriausia taikyti lengvatinį režimą norint pritraukti 
daugiau privataus kapitalo, kartu nekeliant per didelės rizikos viešojo sektoriaus 
subjektams, skiriantiems lėšų priemonėms.
90 
Teisės aktuose taip pat aptarta galima su kai kuriomis centralizuotojo valdymo 
priemonėmis susijusios rizikos pasidalijimo tarp Komisijos ir jos partnerių ap -
imtis. Šiuo atžvilgiu reglamente nurodoma, kad „[…] rizikos pasidalijimo mode -
lis atspindimas Sąjungai ir įgaliotajam subjektui tinkamai pasidalijant [rizikos 
atlygį]“, o „didžiausia rizika, padengiama iš Sąjungos biudžeto, neturi viršyti 
50 % numatomo skolos portfelio pagal skolos priemonę“75. Lieka įvertinti, ar šios 
pakeistosios nuostatos bus pakankamos, kad būtų pritraukta daugiau privačiojo 
sektoriaus įnašų nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Kai jau minėta anks -
tesnėje ataskaitoje, manome, kad pagrindiniai Komisijos ir jos partnerių (pavyz -
džiui, EIB) rizikos pasidalijimo susitarimų aspektai turėtų būti apibrėžti kiekvienai 
centralizuotojo valdymo priemonei skirtame specialiame teisės akte76.
91 
Galiausiai reikia pasakyti, kad nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio 
padėtis sprendimų dėl mokesčių srityje nepasikeitė. Manome, kad 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiu toliau naudojant su centralizuotojo ir (arba) pasidalija -
mojo valdymo finansinėmis priemonėmis susijusius išankstinius sprendimus dėl 
mokesčių gali kilti reputacijos rizika, nes tokie sprendimai gali būti suprantami 
kaip prieštaraujantys pačios Komisijos rekomendacijoms ir veiksmams, susiju -
siems su apmokestinimo tvarka.75 EITP reglamento I priedo III 
dalies 6 skirsnis.
76 Žr. Specialioji ataskaita 
Nr. 2/2013, 7 rekomendacija.
55 Pastabos 
Ar finansinėmis priemonėmis buvo teikiama 
atnaujinamoji finansinė parama?
92 
Vienas iš pagrindinių motyvų naudoti viešąsias lėšas pasitelkiant finansines prie -
mones yra tas, kad tokiu būdu lėšas galima panaudoti daug kartų, t. y. lėšos gali 
būti „atnaujinamos“. Pavyzdžiui, jei išmokėta paskola po trejų metų buvo grąžin -
ta, šias lėšas galima panaudoti naujai paskolai suteikti. Todėl išnagrinėjome, ar 
tokio atnaujinamojo poveikio iš tiesų būta. Tai, kiek lėšos gali būti atnaujinamos, 
iš esmės priklauso nuo finansinės paramos pobūdžio, o taip pat nuo priemonių 
investicinio laikotarpio. Todėl išanalizavome, ar priemonių investiciniai laiko -
tarpiai atitiko įprastą rinkos praktiką ir kokie veiksniai turėjo įtakos priemonių 
faktinių investicinių laikotarpių trumpėjimui.
Dėl įgyvendinimo vilkinimo gerokai sutrumpėjo faktinis 
investavimo pagal kelias ERPF ir ESF finansines priemones 
laikotarpis
93 
2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje daugelio valstybių narių 
valdžios institucijos turėjo labai nedaug patirties, susijusios su atsinaujinamųjų 
priemonių struktūros nustatymu ir įgyvendinimu bendradarbiaujant su finansų 
tarpininkais. Atlikę auditą, pastebėjome, kad daugelio vilkinimo atvejų priežastis 
buvo ilgai trunkantis finansinių priemonių vidaus struktūros nustatymas, ilgos de -
rybos su įvairių lygmenų finansų tarpininkais (dažnai ilgai deramasi dėl valdymo 
sąnaudų ir mokesčių), sudėtingos viešųjų pirkimų procedūros, netikrumas, susijęs 
su valstybės pagalbos taisyklių laikymusi, ir privačiojo sektoriaus įnašų gavimo 
sunkumai.
94 
Daugeliu atvejų įvairios dalyvaujančios institucijos sparčiai mokėsi, ir prireikė 
daug laiko gausių suinteresuotųjų subjektų interesams ir požiūriams suderinti, 
kad būtų pasiektas susitarimas dėl priemonės investavimo strategijų. Keletas šių 
problemų buvo nurodytos ir kituose tyrimuose77. Pastaraisiais metais atlikdami 
įvairų auditą taip pat nustatėme, kad jei Komisija būtų davusi daugiau patarimų ir 
būtų dariusi tai anksčiau, būtų buvę galima bent iš dalies išvengti šių problemų.77 Europos Parlamentas, Vidaus 
politikos generalinis 
direktoratas, „2007–2013 m. 
sanglaudos politikos finansų 
priemonės: kaip valstybės 
narės ir pasirinktos finansų 
įstaigos paisė ES finansinių 
interesų ir juos gynė?“ (angl., 
„Financial Instruments under 
Cohesion policy 2007-13: How 
have Member States and 
Selected Financial Institutions 
Respected and Preserved EU 
Financial Interests?“), p. 16; 
Komisija ir EIB, „Finansinės 
priemonės: Apžvalga 
rengiantis 2014–2020 m. 
programavimo laikotarpiui“ 
(angl. „Financial Instruments: 
A Stock-taking Exercise in 
Preparation for the 2014-2020 
Programme period“) – Mazars 
/ Ecorys / EPRC atliktas tyrimas, 
p. 62.
56 Pastabos 
95 
Daugelyje valstybių narių vyravę žemi išmokėjimo lygiai ir – atitinkamai – nedi -
delis priemonių pajėgumas atnaujinti lėšas yra akivaizdus šių sunkumų padarinys. 
Kartais įgyvendinimas vėlavo kelerius metus, todėl gerokai sutrumpėjo laikotar -
pis, kuriuo finansinei priemonei skirtas lėšas buvo galima išmokėti galutiniams 
naudos gavėjams (žr.  14 langelį ).
Atvejo tyrimas. Vėlavimas įsteigti JEREMIE kontroliuojantįjį fondą Slovakijoje
2006 m., t. y. prieš prasidedant 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, EIF ir Slovakijos vyriausybė pasirašė 
susitarimo memorandumą dėl nacionalinio JEREMIE kontroliuojančiojo fondo. Atlikus fondų rinkos poreikių 
analizę (vadinamąją trūkumų analizę), 2008 m. buvo pasirašyta preliminarioji sutartis, o 2009 m. įvairios minis -
terijos pasirašė finansavimo sutartis.
Tada praėjo dar metai, kol buvo pasirašytos dvi galutinės sutartys (sutartis dėl kontroliuojančiojo fondo ir akci -
ninkų sutartis), kurios teisiškai yra būtinos norint pradėti faktinę fondo veiklą. 2001 m. galiausiai baigta paties 
fondo kapitalizacija. Taigi iš viso prireikė penkerių metų (nuo 2006 m. iki 2011 m.), kad JEREMIE kontroliuojan -
tysis fondas pradėtų veiklą.
2011 m., 2012 m. ir 2013 m. buvo paskelbti kvietimai pareikšti susidomėjimą dėl finansų tarpininkų samdymo. 
Tada prireikė dar dvejų–trejų metų, kol buvo sudarytos sutartys su finansų tarpininkais: sutartys dėl garantijų 
priemonės buvo sudarytos 2013 m., dėl paskolų ir nuosavybės priemonių – 2014 m. Tik tada pradėta teikti 
finansinė parama galutiniams naudos gavėjams.
2014 m. pabaigoje išmokėjimo lygis kontroliuojančiojo fondo lygmeniu buvo 12 %, o subfondų išmokėjimo 
galutiniams naudos gavėjams lygiai buvo dar mažesni.14 langelis
57 Pastabos 
Nedidelis atnaujinamasis ERPF ir ESF finansinių priemonių 
poveikis įgyvendinimo metu ir neaiškus jų poveikis užbaigus 
2007–2013 m. programas
Iki 2014 m. pabaigos ERPF ir ESF finansinėms priemonėms skirtos 
lėšos daugiau kaip vieną kartą panaudotos mažiau kaip pagal 
trečdalį visų ERPF ir ESF finansinių priemonių
96 
Apskritai iš mūsų analizės matyti, kad 19-oje šalių buvo 316 ERPF ir ESF prie -
monių (daugiausia – specialieji fondai), pagal kurias iki 2014 m. gruodžio 31 d. 
galutiniams naudos gavėjams sugebėta išmokėti visas turėtas lėšas. Tačiau net ir 
šių priemonių atnaujinamasis poveikis pasireiškė tik programavimo laikotarpio 
pabaigoje. Todėl iki pratęsto tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos (t. y. 
2017 m. kovo mėn.) daugiau kai vieną kartą bus panaudota labai nedidelė skirtų 
pradinių lėšų dalis. Be to, nė vienoje iš 25 valstybių narių, įgyvendinančių finansi -
nes priemones, bendras išmokėjimo lygis nesiekė 100 % (žr.  4 lentelę ).
Dėl laiko apribojimų kilo problemų dėl nuosavybės priemonių
97 
Iš mūsų analizės matyti, kad nuosavybės priemonių srityje kilo ypač didelių 
sunkumų užtikrinant atnaujinamąjį poveikį. 2014 m. Europoje vidutinis inves -
ticijų į nuosavą kapitalą valdymo laikotarpis (t. y. laikas nuo akcijų įsigijimo iki 
pardavimo) buvo apytikriai šešeri metai78. Tačiau daugelis ERPF ir ESF nuosavybės 
priemonių buvo taikomos ne ilgiau kaip aštuonerius metus (2009–2017 m.). Pa -
vyzdžiui, net jei veikla būtų pradėta 2009 m. pradžioje ir baigta 2014 m. pabaigo -
je, iki veiksmų programos pabaigos termino naujam investicijų į nuosavą kapitalą 
ciklui liktų tik mažiau nei treji metai. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad priemonei 
parengti reikia ne vienerių metų, mažai tikėtina, kad programavimo laikotarpiu 
bus pasinaudota veiksmų programų įnašais į nuosavybės priemones.
98 
Centralizuotojo valdymo nuosavybės priemonių taikymo trukmė yra gerokai di -
desnė ir labiau atitinka nuosavybės priemonių pobūdį79 (pavyzdžiui, fondo „Mar -
guerite“ gyvavimo laikotarpis – 20 metų, jis gali būti pratęstas dar dvejais metais).78 Preqin , „Privataus kapitalo 
apžvalga“ (angl. „Private 
Equity Spotlight“ ), 2015 m. 
gegužės mėn., p. 8.
79 SWD(2015) 206  final , p. 151, 
159.
58 Pastabos 
Dėl didelės veiksmų laisvės, susijusios su ERPF ir ESF finansinių 
priemonių pakartotiniu taikymu, baigus veiksmų programas 
atnaujinamasis poveikis gali išnykti
99 
2007–2013 m. pasidalijamojo valdymo finansinių priemonių teisinėje sistemoje 
nustatyta, kad valstybė narė gali pasilikti visus išteklius, kurie iki užbaigimo buvo 
panaudoti bent vieną kartą, tačiau jie turi būti pakartotinai panaudoti tikslinės 
grupės naudai80. Komisijos gairėse dėl finansinių priemonių81 ir 2007–2013 m. 
veiksmų programų užbaigimo82 siūloma iš ERPF ir ESF priemonių atgautus ište -
klius pakartotinai investuoti neribotą laiką.
100  
Vis dėlto manome, kad 2007–2013 m. laikotarpiui skirto Bendrojo reglamento 
nuostatų dėl neterminuotų reinvesticijų taip aiškinti negalima83. Pavyzdžiui, pagal 
šias nuostatas taip pat leidžiama sumažinti priemonei skirtą kapitalą ir finansinių 
priemonių išteklius naudoti kaip dotacijas. Be to, teisiniu požiūriu, už veiklą, kuri 
vykdoma užbaigus programas ir nėra susijusi su ES biudžetu, išskirtinai atsako 
valstybė narė ir Komisijos priežiūra jai netaikoma, išskyrus atvejus, kai teisiniame 
pagrinde nustatyta kitaip.
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu?
101  
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu BNR 44 ir 45 straipsniuose išaiškinta ke -
letas klausimų, susijusių su ESI fondų priemonių pakartotiniu naudojimu 2023 m. 
pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui.
102  
Be to, į 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui skirtus teisės aktus įtraukus 
nuostatas dėl grąžintų išteklių pakartotinio naudojimo ne trumpiau kaip aštuo -
nerius metus nuo tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos, aiškiai pripažintas 
finansinių priemonių atnaujinamasis taikymas pasibaigus tinkamumo finansuoti 
laikotarpiui84. Šia nuostata Bendrųjų nuostatų reglamente nustatytas minimalus 
laikotarpis, kuriuo gali būti skiriamos lėšos finansinėms priemonėms, tačiau išsa -
miau nenurodyta, kaip tai turėtų būti daroma. Mūsų nuomone, Komisija turėtų 
išaiškinti šį aspektą.80 Bendrojo reglamento 
78 straipsnio 7 dalis.
81 Europos Komisija, „Atnaujintos 
gairės dėl finansų inžinerijos 
priemonių pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 44 straipsnį“ 
(angl. „Revised Guidance Note 
on Financial Engineering 
Instruments under Article 44 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006“), 
COCOF(10-0014-05), 2012 m. 
vasario 10 d., 5.2.5 punktas.
82 2015 m. balandžio 30 d. 
C(2015) 2771, „Komisijos 
sprendimo, kuriuo iš dalies 
keičiamas Sprendimas 
C(2013) 1573 dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo patvirtintų 
veiksmų programų užbaigimo 
gairių patvirtinimo (2013–
2017 m.), priedas“ (angl. 
„Annex to the Commission 
Decision amending Decision 
C(2013) 1573 on the approval 
of the guidelines on the 
closure of operational 
programmes adopted for 
assistance from the European 
Regional Development Fund, 
the European Social Fund and 
the Cohesion Fund (2007-
2013)“), p. 7.
83 Bendrojo reglamento 
108 straipsnis, taikomas kartu 
su BNR 152 straipsnio 1 dalimi 
ir 153 straipsniu.
84 BNR 45 straipsnis.
59 Pastabos 
103  
Labai svarbus dalykas, kuris leistų išvengti praeityje padarytų klaidų kartoji -
mo, yra standartizavimas: vadovaujančiosioms institucijoms suteikus galimybę 
rengti finansines priemones laikantis Komisijos nustatytų standartinių nuostatų 
ir sąlygų, priemonių nustatymo procesas turėtų tapti gerokai racionalesnis ir 
lengvesnis.
104  
2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisiniame pagrinde taip pat leidžiama 
finansines priemones toliau taikyti kitu programavimo laikotarpiu, o ne reikalauti, 
kad jos būtų likviduotos ir pakeistos naujomis priemonėmis85. Taip gali būti sutau -
pyta lėšų ir laiko, nes finansinės programos būtų parengtos ir įgyvendinamos nuo 
pat programavimo laikotarpio pradžios, o priemonei skirtas lėšas būtų galima 
padidinti atsižvelgiant į  ex ante  poreikių vertinimą. Tačiau tais atvejais, kai fondo 
valdytojas buvo išrinktas surengus atvirą konkurso procedūrą, laiko gali būti 
sutaupyta nedaug, nes bet kokiu atveju reikės surengti naują atvirą procedūrą ir 
išrinkti naują fondo valdytoją. Atsižvelgiant į atsakymus, kuriuos gavome suren -
gę apklausą (žr.  15 langelį ), daugelis fondų valdytojų pageidautų gauti daugiau 
Komisijos patarimų, kaip perkelti priemones į 2014–2020 m. laikotarpį.85 BNR 38 straipsnio 3 dalies 
b punktas.
Atsakymai, gauti surengus apklausą: aspektai, dėl kurių reikėtų išsamesnių 
Komisijos patarimų (2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
Klausimas Atsakymų lygis1
Ankstesniu programavimo laikotarpiu nustatytų priemonių perkėlimas į naują programavi -
mo laikotarpį (2014–2020 m.)27 %
Pasitraukimo politika ir likvidavimo nuostata 21 %
Taisyklės, taikytinos parenkant fondų valdytojus 18 %
Pakartotinis finansinei priemonei grąžintų lėšų panaudojimas pasibaigus tinkamumo 
finansuoti laikotarpiui17 %
Priemonių nustatymas ES lygmeniu 9 %
Kita 8 %
1 Klausimai buvo nusiųsti 50-ies didžiausių ERPF priemonių vadovams ir (arba) vadovaujančiosioms institucijoms, atsakymų lygis buvo 80 %.
Šaltinis: Audito Rūmai.15 langelis
60 Pastabos 
105  
Galiausiai reikia pasakyti, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija 
pradėjo rengti įvairius pristatymus ir praktinius seminarus, skirtus gerajai patirčiai 
perduoti ir valstybių narių pareigūnams mokyti. 2015 m. sausio mėn., praėjus 
vieneriems metams nuo 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžios, Komi -
sija taip pat pradėjo naudoti techninių konsultacijų platformą ( www.fi-compass.
eu), skirtą praktinei patirčiai, susijusiai su ES teisiniais reikalavimais dėl finansinių 
priemonių, perduoti.
Ar finansinės priemonės pasirodė esančios 
ekonomiškai efektyvus ES biudžeto įgyvendinimo 
būdas?
106  
Finansinės priemonės, kitaip nei įprastinės dotacijos, yra valdomos fondų valdy -
tojų (o ne viešojo administravimo institucijų). Paprastai tai finansų tarpininkai, pa -
vyzdžiui, privatūs arba valstybės valdomi bankai. Finansinių priemonių valdymas 
kainuoja, todėl fondų valdytojai turi teisę gauti atlygį už jų suteiktas paslaugas. 
Fondo valdytojo patirtų valdymo sąnaudų (padengiamų remiantis išlaidų įrody -
mais) ir mokesčių (sutartos teikiamų paslaugų kainos arba atlygio) dydis paprastai 
nustatomas finansavimo sutartyje, sudaromoje dėl kiekvienos finansinės prie -
monės. Atlygiu turėtų būti padengiamos finansinės priemonės administracinės 
sąnaudos (įskaitant ryšių su investuotojais palaikymo, teisines išlaidas ir išlaidas 
auditoriams) ir, jei tai privačiojo sektoriaus fondų valdytojai, gali būti taikoma pel -
no marža. Atlygis turėtų priklausyti nuo finansinio produkto rūšies (t. y. garanti -
jos, paskolos ar nuosavas kapitalas), jo dydis turėtų būti grindžiamas objektyviais 
kriterijais (pavyzdžiui, suteikiant daug nedidelių paskolų paprastai patiriamos 
didesnės administracinės sąnaudos nei suteikiant nedaug didelių paskolų).
107  
Remdamiesi naujausiais valstybių narių Komisijai pateiktais duomenimis, išanali -
zavome faktinių valdymo sąnaudų ir mokesčių lygį 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo priemonių srityse ir išnagri -
nėjome, ar jis buvo pakankamai susietas su fondo valdytojo veiklos rezultatais. Be 
to, nagrinėdami 2014–2020 m. programavimo laikotarpį, įvertinome, ar nustatant 
techninės paramos, kuri valstybėms narėms išmokama ESI fondų įgyvendinimo 
tikslais, lygį buvo atsižvelgiama į finansinėms priemonėms skirtą (ir todėl papras -
tai nacionalinių arba regioninių administravimo institucijų nevaldomą) finansavi -
mo dalį.
61 Pastabos 
Didelės valdymo sąnaudos ir mokesčiai, palyginti su faktiniu 
išmokėjimo galutiniams naudos gavėjams lygiu
Bendros valdymo sąnaudos viršijo faktinius išmokėjimus 
galutiniams naudos gavėjams maždaug 2 % priemonių atveju
108  
Kai kurių priemonių valdymo sąnaudos ir mokesčiai netgi viršijo galutiniams 
naudos gavėjams faktiškai išmokėtas sumas. Atlikę 1 025 ERPF ir ESF finansinių 
priemonių analizę, nustatėme 23 tokius atvejus 8-iose valstybėse narėse (Bulgari -
joje, Čekijoje, Vokietijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, Italijoje, Lenkijoje ir Jungtinėje 
Karalystėje). Iš viso pagal šias priemones prašyta padengti 28 milijonus eurų val -
dymo sąnaudų ir mokesčių, susijusių su 4 milijonų eurų išmokėjimu galutiniams 
naudos gavėjams. Be to, yra panašių priemonių, pagal kurias finansų tarpinin -
kams neapmokama jokių valdymo sąnaudų ir mokesčių (žr.  16 langelį ).
Atvejo tyrimas. Fondų valdytojai, nemokamai įgyvendinantys finansines 
priemones: Graikijos „Verslumo fondas“ ir JEREMIE kontroliuojantysis Vengrijoje
a) Graikijos „Verslumo fondas“
Graikijos „Verslumo fondas“ nepadengia valdymo sąnaudų ir mokesčių bankams, atliekantiems finansų tarpi -
ninkų funkciją. Vietoj to fondas ir bankai bendrai finansuoja galutiniams naudos gavėjams teikiamas paskolas. 
Be to, jie dalijasi paskolos įsipareigojimų nevykdymo rizika. Pagrindinis bankų motyvas dalyvauti priemonėje 
yra rizikos pasidalijimas. Todėl jie dalyvauja priemonėje neprašydami padengti valdymo sąnaudų ir mokesčių.
b) JEREMIE Vengrija
JEREMIE Vengrija finansų tarpininkams taip pat nepadengia valdymo sąnaudų ir mokesčių, susijusių su pasko -
los priemonėmis. Vietoj to paskolos finansų tarpininkams teikiamos už labai mažas palūkanų normas, palyginti 
su rinka. Maža palūkanų norma nėra atlygis fondo valdytojui, nes ją atsveria didesnė finansų tarpininkai prisi -
imama rizika, palyginti su ES finansuojamais fondais. Neįvykdžius paskolos įsipareigojimų, finansų tarpininkai 
paprastai prisiima didžiausiąją nuostolio dalį.16 langelis
62 Pastabos 
Bendros valdymo sąnaudos ir mokesčiai siekia 75 % galutiniams 
naudos gavėjams išmokėtos finansinės paramos
109  
Išsamiau išanalizavome Komisijos duomenis, valdymo sąnaudas ir mokesčius pa -
lygindami su galutiniams naudos gavėjams faktiškai išmokėtomis sumomis Mūsų 
gauti rezultatai pagal atskiras valstybes nares pateikti 6 lentelėje .
110  
Iš 1 025 ERPF ir ESF priemonių, dėl 274 priemonių, įgyvendintų dešimtyje iš 25 
valstybių narių (Švedijoje, Austrijoje, Latvijoje, Maltoje, Suomijoje, Lietuvoje, Ru -
munijoje, Graikijoje, Vengrijoje ir Kipre) nustatėme, kad Komisijai pateikti duome -
nys apie valdymo sąnaudas ir mokesčius buvo išsamūs visų finansinių priemonių 
atveju. Dar šešiose valstybėse narėse (Lenkijoje, Portugalijoje, Vokietijoje, Slova -
kijoje, Bulgarijoje ir Jungtinėje Karalystėje) 392 finansinės priemonės, apie kurias 
buvo pateikta tokia informacija, sudarė 84–98 %, vertinant pagal bendrą finansi -
nėms priemonėms skirto kapitalo sumą. Visose kitose valstybėse narėse priemo -
nės, apie kurias buvo pateikta patikima valdymo sąnaudų ir mokesčių informacija, 
sudarė du trečdalius ar mažiau bendros skirtos sumos86. Apie kai kurias finansines 
priemones duomenų išvis nebuvo pateikta arba pateikti duomenys buvo nepa -
tikimi (pavyzdžiui, nurodytos valdymo sąnaudos ir mokesčiai buvo dešimt kartų 
didesni už faktiškai išmokėtą sumą). Be to, tais atvejais, kai būdavo nurodoma, 
kad valdymo sąnaudos ir mokesčiai lygūs nuliui, galėjo būti, kad iš tikrųjų taip ir 
buvo arba kad duomenys nebuvo pateikti. Tokius duomenis pašalinome iš toles -
nės analizės.86 Slovėnija (66 %), Ispanija 
(63 %), Prancūzija (37 %), Italija 
(28 %), Danija (18 %), Čekija 
(16 %), Nyderlandai (10 %), 
Belgija (1 %) ir Estija (0 %).
63 Pastabos 
Bendrų valdymo sąnaudų ir mokesčių, susijusių su ERPF ir ESF finansinėmis 
priemonėmis, analizė; padėtis 2014 m. gruodžio 31 d.
Valstybė narėPraneštos 
bendros valdymo 
sąnaudos  
(milijonais eurų)Priemonių 
skaičius  
(įskaitant 
subfondus)Valdymo sąnaudos ir mokesčiai
Procentinė priemonei išmokėta 
dalisProcentinė galutiniams naudos 
gavėjams išmokėta dalis
Iš visoMetinis 
vidurkisIš visoMetinis 
vidurkis
Slovakija 9 7 9 % 2 % 75 % 16 %
Čekija 4 5 9 % 3 % 47 % 16 %
Prancūzija 14 120 9 % 2 % 19 % 4 %
Švedija 21 11 13 % 2 % 17 % 3 %
Kipras 2 5 10 % 2 % 16 % 3 %
Jungtinė Karalystė 124 74 10 % 2 % 16 % 3 %
Ispanija 43 16 6 % 1 % 16 % 2 %
Austrija 2 2 6 % 1 % 12 % 3 %
Latvija 17 15 8 % 2 % 12 % 2 %
Bulgarija 20 10 6 % 1 % 11 % 3 %
Italija 51 128 4 % 1 % 11 % 2 %
Malta 1 2 8 % 2 % 10 % 2 %
Lenkija 110 248 9 % 2 % 10 % 2 %
Danija 1 9 9 % 2 % 10 % 2 %
Lietuva 29 36 7 % 1 % 9 % 2 %
Suomija 4 1 6 % 1 % 9 % 1 %
Vokietija 105 45 7 % 1 % 9 % 1 %
Nyderlandai 0 11 6 % 1 % 8 % 1 %
Rumunija 8 4 5 % 1 % 6 % 1 %
Portugalija 18 56 4 % 1 % 5 % 1 %
Graikija 29 32 2 % 0 % 4 % 1 %
Slovėnija 3 3 3 % 1 % 4 % 1 %
Belgija 0 9 4 % 1 % 4 % 1 %
Vengrija 17 170 2 % 0 % 2 % 0 %
Estija 0 6 0 % 0 % 0 % 0 %
Iš viso 631 1 025
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.6 lentelė
64 Pastabos 
87 Bendrojo reglamento 
78 straipsnio 6 dalis.
88 Įgyvendinimo reglamento 
43 straipsnio 4 dalis.
89 Komisijos reglamento 
Nr. 448/2004 8 taisyklės 
2.7 punktas ir 9 taisyklės 
2.6 punktas.Baigiamajame etape iš ES biudžeto nebuvo kompensuotos 
teisės aktais nustatytas ribas viršijusios valdymo sąnaudos ir 
mokesčiai
Metinės valdymo sąnaudos ir mokesčiai iš esmės neviršijo 4 % visų 
finansinei priemonei skirtų lėšų
111 
2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisinio pagrindo pagrindiniame regla -
mente87 pateiktos tik glaustos nuostatos dėl atlygio fondo valdytojui, tačiau viršu -
tinės valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos jau buvo nustatytos Komisijos įgyvendi -
nimo reglamente88. Konkrečiai kalbant, buvo nustatytos tokios metinės viršutinės 
ribos:
 ο 2 % per metus, skaičiuojant nuo kapitalo, pagal veiksmų programą įnešto 
į kontroliuojančiuosius fondus ir skirto naudoti garantijų fondams;
 ο 4 % per metus, skaičiuojant nuo kapitalo, pagal veiksmų programą arba kon -
troliuojančiojo fondo įnešto į mikrokreditų priemones, skirtas labai mažoms 
įmonėms;
 ο 3 % per metus, skaičiuojant nuo kapitalo, visais kitais atvejais įnešto pagal 
veiksmų programą arba kontroliuojančiojo fondo.
Savo teisėkūros akto pasiūlyme Komisija, atsižvelgusi į 2000–2006 m. programavi -
mo laikotarpio patirtį, nustatė šias viršutines ribas. Taigi bendros viršutinės valdymo 
sąnaudų ir mokesčių ribos sudarė 5 % kapitalo akcijų fondo atveju ir 2 % garantijų 
fondo atveju89.
112  
Nustatydamos fondo valdytojo atlygį pasidalijamojo valdymo srityje, vadovau -
jančiosios institucijos privalo laikytis struktūrinių fondų ir valstybės pagalbos 
teisinių sistemų. Be to, vadovaujančiosios institucijos privalo pasirūpinti, kad 
atlygio nuostatos atitiktų priemonės investavimo strategiją, taip užtikrindamos, 
kad fondo valdytojas būtų finansiškai skatinamas vykdyti veiklą atsižvelgdamas 
į veiksmų programoje nustatytus tikslus. Todėl derybos dėl finansavimo sutarties 
nėra lengva užduotis; per mūsų surengtus pokalbius daugelis vadovaujančiųjų 
institucijų nurodė neturinčios reikiamos praktinės patirties, kad galėtų tai padary -
ti 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžioje.
65 Pastabos 
90 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 42 straipsnio 
1 dalies d punktas.
91 Bendrojo reglamento 
78 straipsnio 6 dalies 
d punktas, laikantis 
Įgyvendinimo reglamento 
43 straipsnio 4 dalyje 
nustatytų ribų.
92 COCOF (10-0014-05), 2012 m. 
vasario 8 d., 2.6 skirsnis.113  
Teisės aktais nustatytos viršutinės valdymo išlaidų ir mokesčių ribos tam tikromis 
sąlygomis gali būti viršytos (pavyzdžiui, jei valdymo sąnaudos ir mokesčiai ati -
tinka rinkos sąlygas ir neviršija tų, kurias mokėtų privačiojo sektoriaus investuo -
tojai, arba jei fondo valdytojas buvo atrinktas pagal viešųjų pirkimų procedūrą). 
Remiantis valstybių narių Komisijai teikiamomis ataskaitomis, informacijos apie 
tai, kaip dažnai buvo viršytos viršutinės ribos, nėra.
114  
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai padengiami iš finansinei priemonei skirto kapi -
talo, nereikalaujant, kad jas padengtų galutiniai naudos gavėjai. Šios sąnaudos 
laikomos tinkamomis finansuoti iki fondo likvidavimo, kuris daugeliu atvejų 
sutampa su programos užbaigimu90. Valdymo sąnaudų ir mokesčių, kuriuos 
prašyta padengti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sukauptų ERPF ir ESF 
lėšų, tinkamumą finansuoti Komisija tikrins tik 2017 m. ir 2018 m., analizuodama 
užbaigimo dokumentus.
Kai kuriais atvejais bendros valdymo sąnaudos užbaigimo metu 
veikiausiai viršys viršutines ribas
115  
Iki 2017 m. kovo 31 d. patirtos ir apmokėtos valdymo sąnaudos arba mokesčiai 
gali būti deklaruojami kaip tinkamos finansuoti ERPF ir ESF veiksmų programų, 
pagal kurias buvo nustatyta finansinė priemonė, sąnaudos91. Reglamente nusta -
tyta, kad viršutinės valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos yra skaičiuojamos nuo 
„pagal veiksmų programą į kontroliuojančiuosius fondus įnešto kapitalo“. Pasak 
Komisijos, Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnyje nurodytos viršutinės ribos 
yra taikomos visam kapitalo įnašui į finansinę priemonę, o ne faktiniam įnašui, 
skirtam suteikti finansinę paramą galutiniams naudos gavėjams. Šį požiūrį patvir -
tina esamos 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui skirtos gairės dėl valdymo 
sąnaudų ir mokesčių92.
116  
Mūsų nuomone, Komisija turėjo išaiškinti nuostatas dėl viršutinių valdymo są -
naudų ir mokesčių ribų kaip taikomas faktiškai panaudotam kapitalui, kuris pagal 
veiksmų programą buvo skirtas finansinei priemonei, t. y. kapitalui, kuris buvo 
panaudotas finansinei paramai galutiniams naudos gavėjams teikti. Fondų valdy -
tojams neturėtų būti atlyginama už nepanaudotą priemonėms skirtą kapitalą.
66 Pastabos 
93 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu Komisija išleido tris 
COCOF gairių dokumentus dėl 
finansų inžinerijos priemonių: 
COCOF (07/0018/01), COCOF 
(08/0002/03) ir COCOF 
(10-0014-05).
94 Europos Komisija, „Atnaujintos 
gairės dėl finansų inžinerijos 
priemonių pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 44 straipsnį“ 
(angl. „Revised Guidance Note 
on Financial Engineering 
Instruments under Article 44 
of Council Regulation (EC) No 
1083/2006“), 
COCOF(10-0014-05), 2012 m. 
vasario 10 d., 2.6.12 punktas.2007–2013 m. programavimo laikotarpiu teisiškai nereikalauta, 
kad atlygis būtų grindžiamas rezultatais
117  
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu su finansinėmis priemonėmis susijęs 
patikimas finansų valdymas ir faktiniai fondo valdytojo rezultatai, kaip valdymo 
sąnaudų ir mokesčių nustatymo kriterijai, buvo minimi tik Komisijos gairėse, bet 
ne teisiniame pagrinde93.
118  
Remdamiesi mūsų atliktu rezultatų ir atitikties auditu, nustatėme, kad su rezulta -
tais susietos atlygio sistemos veikiau buvo išimtinė nei įprasta praktika: iš devynių 
2013–2015 m. laikotarpiu nagrinėtų priemonių tik pagal vieną atlygis fondo valdy -
tojui buvo grindžiamas rezultatais.
119  
Kai atlygis fondų valdytojams nėra grindžiamas rezultatais, fondų valdytojai 
menkai skatinami faktiškai pervesti lėšas galutiniams naudos gavėjams. Tai galėjo 
turėti neigiamos įtakos finansinių priemonių veiksmingumui 2007–2013 m. pro -
gramavimo laikotarpiu. Be to, tokiu atveju ERPF ir ESF priemonių valdymas tampa 
gana patrauklus ir nepatyrusiems fondų valdytojams (taip pat žr. 86 dalį).
120  
2012 m. Komisija vadovaujančiosioms institucijoms rekomendavo fondų valdy -
tojų atlygį sieti su faktiškai padarytų investicijų kokybe, vertinama pagal jų įnašą 
siekiant strateginių veiksmų programų tikslų, ir su ištekliais, kurie buvo grąžinti 
naudojimui iš investicijų, kurios buvo padarytos pagal priemonę94. Tačiau ši reko -
mendacija buvo pateikta COCOF gairėse ir nėra teisiškai privaloma.
67 Pastabos 
95 Europos Komisija, „Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 
2 dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d.“, p. 29.Atlikdama valdymo sąnaudų ir mokesčių vertinimą Komisija 
nepakankamai atsižvelgė į faktinę galutiniams naudos 
gavėjams suteiktą paramą
Komisijos įvertis, kad nuo 2007 m. patirtos bendros valdymo 
sąnaudos sudarė 631 milijoną eurų, gali būti per mažas
121  
2015 m. gruodžio mėn. Komisija, remdamasi 2014 m. valstybių narių pateiktais 
duomenimis, apskaičiavo, kad nuo programavimo laikotarpio pradžios pagal ERPF 
ir ESF priemones buvo patirta ne mažiau kaip 631 milijonas eurų valdymo sąnau -
dų ir mokesčių95.
122  
Komisijos teigimu, tai sudaro 4,7 % veiksmų programų įnašų išmokėtų susijusioms 
priemonėms 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.
123  
Jei į skaičiavimus nebūtų įtrauktos toliau nurodytų kontroliuojančiųjų fondų ir 
specialiųjų fondų tarpusavio mokėjimų sumos, jau įtrauktos kaip veiksmų progra -
mų įnašai į kontroliuojančiuosius bankus, šis bendras valdymo sąnaudų ir mokes -
čių rodiklis padidėtų iki 6,2 %. Be to, fondų valdytojai taip pat gali imti mokesčius 
iš galutinių naudos gavėjų, tačiau šių mokesčių nenurodyti Komisijai. Todėl, 
kadangi Komisijos skaičiavimai pagrįsti neišsamiais duomenimis, faktiniai skaičiai 
(absoliučios sumos ir veiksmų programų įnašų dalys) veikiausiai yra didesni.
Jei valdymo sąnaudos ir mokesčiai būtų apskaičiuojami remiantis 
galutiniams naudos gavėjams suteikta finansine parama, jie 
gerokai viršytų Komisijos praneštus lygius
124  
Apskritai, remdamiesi 6 lentelėje  nurodytomis 764 ERPF ir ESF priemonėmis, 
nustatėme, kad bendros valdymo sąnaudos ir mokesčiai sudaro iki 75 % galuti -
niams naudos gavėjams suteiktos finansinės paramos, taigi metinis jų vidurkis yra 
iki 16 %.
125  
Dėl tų dešimties valstybių narių, kurios pateikė patikimus duomenis apie visas 
savo 274 ERPF ir ESF lėšas, nustatėme, kad bendros valdymo sąnaudos ir mokes -
čiai sudarė nuo 2 % iki 17 % finansinės paramos, suteiktos galutiniams naudos 
gavėjams. Iš čia gauname, kad metinis vidurkis yra 1–3 %.
68 Pastabos 
Labai skiriasi įvairių rūšių finansinių priemonių valdymo sąnaudos 
ir mokesčiai
126  
Be to, valdymo sąnaudų ir mokesčių lygis priklauso nuo priemonės rūšies. Rem -
damiesi Komisijos pateiktais patikimais duomenimis, nustatėme vidutines vertes, 
kaip nurodyta 7 lentelėje . Mažiausia yra vidutinė garantijų priemonių valdymo 
sąnaudų ir mokesčių procentinė dalis, didžiausia – nuosavybės priemonių.
Vidutinės bendros valdymo sąnaudos ir mokesčiai pagal finansinių priemonių rūšis, 
procentinėmis skirto kapitalo dalimis
Finansinės priemonės rūšisVidutinė bendrų valdymo sąnaudų ir mokesčių 
procentinė dalis, padėtis 2014  m. gruodžio 
31 d.
Paskola 4,2 %
Garantija 2,7 %
Nuosavas kapitalas 11,0  %
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis 2015 m. Komisijos duomenimis.
1  Europos Komisija, „Duomenų apie finansų inžinerijos priemonių finansavimo ir įgyvendinimo pažangą suvestinė, parengta remiantis ataskai -
tomis, kurias vadovaujančiosios institucijos pateikė pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, padėtis 2014 m. gruodžio 31 d.“.7 lentelė
127  
Be to, finansinių priemonių įgyvendinimas per kontroliuojantįjį fondą paprastai 
yra brangesnis, nes valdymo sąnaudos ir mokesčiai mokami abiem lygmeni -
mis (t. y. kontroliuojančiojo fondo ir specialiojo fondo). Taip pat pažymime, kad 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu viršutinės valdymo sąnaudų ir mokesčių 
ribos nepriklausė nuo investicijų pagal finansinę priemonę apimties, nes jie buvo 
mokami kaip procentinė veiksmų programos įnašo dalis (žr. 108 dalį).
69 Pastabos 
96 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 63 dalį.
97 Lane Clark ir Peacock, 
„Investicijų valdymo mokesčių 
tyrimas“ (angl. „Investment 
management fee survey“), 
2015 m., ir Morningstar, 
„Mokesčių tyrimas: 
investuotojai mažina išlaidų 
normas“ (angl. „Fee Study: 
Investors Are Driving Expense 
Ratios Down“), 2015 m.
98 KfW Economic Research  Nr. 18, 
„Už ką moki – tą ir gauni. 
Rizikos kapitalo fondų atlygio 
struktūra ir jos padariniai“ 
(angl. „You get what you pay 
for – The remuneration 
structure of VC funds and its 
consequences“), 2013 m. kovo 
7 d.
99 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 62 ir 72 dalis.Atsižvelgiant į suteiktą finansinę paramą, ERPF ir ESF priemonių 
valdymo sąnaudos ir mokesčiai yra gerokai didesni nei 
centralizuotojo valdymo priemonių arba privačiojo sektoriaus 
investicinių fondų.
128  
Be to, atlikę analizę, nustatėme, kad vidutinės centralizuotojo valdymo finansinių 
priemonių arba privačiojo sektoriaus investicinių fondų valdymo sąnaudos ir mo -
kesčiai buvo gerokai mažesni nei ERPF ir ESF priemonių, jei lyginsime su galuti -
niams naudos gavėjams iki 2014 m. pabaigos suteikta finansine parama:
 ο bendros veiklos sąnaudos, kurias EEEVF paprašė padengti nuo 2011 m., kai 
buvo pradėta jo veikla, sudarė apie 5 % visų investuotų sumų. Tai reiškia, kad 
metinės sąnaudos sudarė 1,2 %;
 ο Komisijos vertinimu, su EMSPP (paskolų ir garantijų priemonėmis kartu paė -
mus) susijusios vidutinės metinės iš ES biudžeto padengtinos sąnaudos yra ne 
didesnės kaip 0,5–0,7 % skirto kapitalo96. Tai atitinka metines 0,2 % garantijų, 
suteiktų pagal EPMF priemonę galutiniams naudos gavėjams, sumos.
129  
Atlikę analizę, taip pat nustatėme, kad net ir EIB ir EIF valdymo sąnaudos ir mo -
kesčiai, susiję su ERPF priemonėmis, paprastai būdavo didesni už tuos, kuriuos 
buvo prašoma padengti tuo atveju, kai šie fondai vykdė fondų valdytojų funkciją, 
susijusią su centralizuotojo valdymo priemonėmis.
130  
Išnagrinėję du 2015 m. paskelbtus privačiojo sektoriaus investicinių fondų val -
dytojų atlygio tyrimus, nustatėme, kad vidutinis metinis visų rūšių fondų (išsky -
rus kontroliuojančiuosius fondus) valdymo mokestis buvo 0,6–1 %97. Abiejuose 
tyrimuose taip pat buvo nurodyta, kad pastaraisiais metais valdymo mokesčiai 
mažėjo. Dar viename 2013 m. paskelbtame tyrime nurodoma, kad metiniai rizikos 
kapitalo akcijų fondo valdymo mokesčiai svyruoja nuo 2,0 % iki 2,5 %98.
131  
Mūsų analizė rodo, kad pagal atskiras ERPF ir ESF priemones prašoma padengti 
labai nevienodas valdymo sąnaudas ir mokesčius. Remdamasi turima informacija 
apie faktines atskirų ERPF ir ESF finansinių priemonių sąnaudas, Komisija negali 
įvertinti, ar šie sąnaudų skirtumai yra pagrįsti. Panašias pastabas esame pateikę 
kitoje specialiojoje ataskaitoje99.
70 Pastabos 
100 2011 m. gruodžio 13 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1310/2011, 
kuriuo iš dalies keičiamos 
Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 nuostatos, 
susijusios su grąžintina 
parama, finansų inžinerija ir su 
tam tikromis su išlaidų 
deklaracija susijusiomis 
nuostatomis (OL L 337, 
2011 12 20, p. 1).
101 Europos Komisija, „Duomenų 
apie finansų inžinerijos 
priemonių finansavimo ir 
įgyvendinimo pažangą 
suvestinė, parengta remiantis 
ataskaitomis, kurias 
vadovaujančiosios institucijos 
pateikė pagal Tarybos 
reglamento (EB) 
Nr. 1083/2006 67 straipsnio 2 
dalies j punktą, 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpis, 
padėtis 2014 m. gruodžio 
31 d.“, p. 27.Valdymo sąnaudų ir mokesčių ataskaitų teikimo suvaržymai 
valstybėse narėse
Informacija apie valdymo sąnaudas ir mokesčius Komisijai 
pateikta tik pagal maždaug 60 % visų ERPF ir ESF priemonių
132  
2011 m. Komisija įpareigojo valstybes nares teikti metines ataskaitas apie pasi -
dalijamojo valdymo priemones100. Vadovaujančiosios institucijos tokią informa -
ciją pirmą kartą turėjo pateikti 2011 m. ataskaitose. Be kitų duomenų, Komisija 
reikalavo pateikti informaciją apie valdymo sąnaudas ir mokesčius, bet ERPF ir ESF 
vadovaujančiosioms institucijoms tai nebuvo privaloma. 2014 m. duomenys apie 
valdymo sąnaudas ir mokesčius buvo pateikti tik pagal 63 % priemonių, vertinant 
pagal bendrą sumą, pagal ERPF ir ESF veiksmų programas išmokėtą finansinėms 
priemonėms (palyginimui: 2013 m. šis rodiklis buvo 50 %)101.
133  
Be to, pažymime, kad nurodant valdymo sąnaudas ir mokesčius, įtraukiamos tik 
apmokėtos sumos. Tačiau būta ir tokių atvejų, kai sukauptos sąnaudos ir mo -
kesčiai nebuvo apmokėti. Tokios sąnaudos ir mokesčiai de facto  nebuvo įtraukti 
į ataskaitas, dėl to nukentėjo jų išsamumas ir Komisijai buvo nurodytos ne visos 
valdymo sąnaudos ir mokesčiai.
Ar šis klausimas buvo išspręstas 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu?
Atsižvelgiant į problemas, susijusias su valdymo sąnaudomis ir mokesčiais, 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu buvo imtasi įvairų priemonių.
71 Pastabos 
102 BNR 46 straipsnio 1 dalis ir 
111 straipsnis.
103 Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 46 straipsnio 
2 dalies e punktas.
104 Komisijos deleguotojo 
reglamento (ES) 
Nr. 480/2014 13 straipsnis.Valstybėms narėms nustatyti trumpesni ataskaitų pateikimo galutiniai 
terminai, Komisijai – ilgesni
134  
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės finansinių priemonių 
įgyvendinimo ataskaitą privalo Komisijai pateikti savo metinėje įgyvendinimo 
ataskaitoje. Tai reiškia, kad atsiskaitoma mėnesiu anksčiau (gegužės 31 d. paly -
ginti su birželio 30 d. ankstesniuoju laikotarpiu, kai atskaitomybė nebuvo įtraukta 
į metinę įgyvendinimo ataskaitą; 2017 ir 2019 metais terminas išlieka birželio 
30 d.)102. Be to, valstybių narių pateiktiems duomenims peržiūrėti Komisijai buvo 
nustatytas šešių mėnesių laikotarpis. Tai reiškia kad, išskyrus 2017 ir 2019 me -
tus, Komisijai nustatytas konsoliduotos įgyvendinimo ataskaitos dėl finansinių 
priemonių pateikimo galutinis terminas iš spalio 1 d. buvo nukeltas į lapkričio 
30 d. Dėl to svarbi informacija apie finansinių priemonių įgyvendinimą biudžeto 
įvykdymą tvirtinančiosioms institucijoms taps prieinama netgi vėliau nei pagal 
dabartinę tvarką.
Vadovaujančiosios institucijos privalo teikti Komisijai ataskaitas apie 
valdymo sąnaudas ir mokesčius
135  
2014–2020 m. finansinėms priemonėms taikomas reikalavimas, kad vadovaujan -
čiosios institucijos tų priemonių įgyvendinimo ataskaitos priede pateiktų duome -
nis apie valdymo sąnaudas ir mokesčius103. Tai svarbus patobulinimas, Komisijai 
suteiksiantis galimybę ateinančiais metais daug geriau analizuoti ir stebėti finan -
sinių priemonių įgyvendinimą.
Viršutinės valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos sumažintos ir diferencijuotos 
pagal priemonių rūšis
136  
Palyginti su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, matome du pagrindinius 
viršutinių valdymo sąnaudų ir mokesčių ribų skirtumus. Pirma, viršutinių fon -
do valdytojo atlygio ribos diferencijuotos pagal finansinių priemonių rūšis104 
(žr.  8 lentelę ).
72 Pastabos 
Skirtingų rūšių pasidalijamojo valdymo finansinių priemonių viršutinės valdymo 
sąnaudų ir mokesčių ribos (2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
Viršutinės ribos Pagrindinis metinis atlygis Rezultatais grindžiamas metinis atlygis
Kontroliuojantysis fondas 7 %Pirmuosius 12 mėnesių – 3 % 0,5 %
Kitus 12 mėnesių – 1 % 0,5 %
Vėlesniais metais – 0,5 % 0,5 %
Paskolos 8 % 0,5 % 1 %
Garantijos 10 % 0,5 % 1,5 %
Nuosavas kapitalas 20 %Pirmuosius 24 mėnesius – 2,5 %12,5 %
Vėlesniais metais – 1 %22,5 %
Mikrokreditas 10 % 0,5 % 1,5 %
Kita 6 % 0,5 % 0,5 %
1  Taikoma laikotarpiui po finansavimo sutarties pasirašymo; didesnė norma gali būti taikoma tik šiuo laikotarpiu, o iš esmės – tik laikotarpiu nuo 
faktinio programai skirtų įnašų išmokėjimo kontroliuojančiajam fondui.
2 Nuosavam kapitalui taikomas pagrindinis atlygis susietas su finansinei priemonei įsipareigotomis skirti sumomis. 
Šaltinis:  Europos Komisija, Valstybėms narėms skirtos BNR 42 straipsnio 1 dalies d punkto taikymo gairės. Tinkamos finansuoti valdymo sąnaudos 
ir mokesčiai (angl. Guidance for Member States on Article 42(1)(d) CPR– Eligible management costs and fees ) (EGESIF_15-0021-01), p. 8.8 lentelė
137  
Antra, viršutinės ribos (dabar skaičiuojamos kaupiamuoju, o ne metiniu princi -
pu) yra gerokai mažesnės, palyginti su taikytomis 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu. Apskritai manome, kad sumažintų viršutinių ribų taikymas kaupiama -
jai fondo valdytojo atlygio sumai yra teigiamas poslinkis, tačiau Komisija nepa -
grindė, kaip šios viršutinės ribos buvo nustatytos. Atlikę iki šiol pateiktų faktinių 
2007–2013 m. programavimo laikotarpio duomenų analizę, nustatėme, kad iš 
tikrųjų procentiniai dydžiai buvo mažesni (žr. 120 dalį).
73 Pastabos 
105 BNR 123 konstatuojamoji dalis 
ir 42 straipsnis.
106 Komisijos deleguotojo 
reglamento (ES) 
Nr. 480/2014 12, 13 ir 
14 straipsniai.
107 Europos Komisija, „Valstybės 
pagalbos rizikos finansų 
investicijoms skatinti gairės“, 
3.6.1 punktas.Rezultatais grindžiamos fondo valdytojo atlygio sudedamosios dalys daro 
nedidelį skatinamąjį poveikį
138  
BNR taip pat nurodyta, kad nustatant 2014–2020 m. valdymo sąnaudas ir mo -
kesčius, turėtų būti atsižvelgiama į fondo valdytojo rezultatus. Pirmiausia visos 
valdymo sąnaudos ir mokesčiai, užbaigiant deklaruotini kaip tinkami finansuoti, 
turi būti nustatomi pagal rezultatais grindžiamą skaičiavimo metodiką (taip pat 
žr. 6 lentelę )105.
139  
Rezultatais grindžiami valdymo sąnaudų ir mokesčių nustatymo kriterijai ir taiko -
mos viršutinės ribos išsamiau aptarti deleguotajame akte106.
140  
Be to, pagal Komisijos gaires dėl rizikos finansų investicijų107, ši rezultatais grin -
džiama atlygio dalis turi būti didelė ir skirta atlyginti už iš anksto nustatytų 
konkrečių politikos tikslų pasiekimą ir fondo valdytojo finansinius rezultatus. 
Pastarieji turėtų būti vertinami ne tik pagal tai, ar sėkmingai išmokėtos skirtos 
pradinės lėšos arba kiek pritraukta privataus kapitalo, bet ir pagal faktinį investi -
cijų pelningumą.
141  
Vis dėlto pažymime, kad nustatant bendrą fondo valdytojo atlygį, kuris yra kom -
pensuotinas iš ES biudžeto, šios naujos rezultatais grindžiamos sudedamosios 
dalys atlieka tik antraeilį vaidmenį, ir taip yra dėl šių priežasčių:
 ο atsižvelgiant į įprastą kontroliuojančiojo arba specialiojo fondo veiklos tru -
kmę, Komisijos deleguotajame akte nustatytos viršutinės ribos paprastai ne -
sunkiai pasiekiamos ir negaunant rezultatais grindžiamos atlygio dalies. Dėl 
to labai efektyvaus fondo valdytojas didžiausią galimą atlygį pasieks anksčiau 
nei ne tokio efektyvaus fondo valdytojas, ir vėliau už jo paslaugas nebebus 
atlyginama;
 ο netaikoma mokesčio už prastus rezultatus, kuriuo būtų užtikrinta, kad fondo 
valdytojas prisiimtų dalį finansinių nuostolių, kurie gali būti patirti įgyvendi -
nant finansinę priemonę. Iš tikrųjų, pagal dabartinę atlygio sistemą, didžiau -
sią galima atlygį gali gauti net ir tie fondų valdytojai, kurių veiklos rezultatai 
yra neigiami;
74 Pastabos 
108 Bendrojo reglamento 
45 straipsnis.
109 Bendrojo reglamento 
46 straipsnis.
110 2011 m. spalio 6 d. 
SEC(2011) 1141  final  (taip pat žr. 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 56 dalį ir 
Specialiosios ataskaitos 
Nr. 16/2013 74–75 dalis). ο pagal reglamentavimo sistemą nereikalaujama, kad vadovaujančioji instituci -
ja iš anksto nustatytų minimalius rezultatų lygius (arba minimalias pelningu -
mo normas), kurios turėtų būti pasiektos, kad fondo valdytojas galėtų gauti 
rezultatais grindžiamą atlygio dalį.
Todėl apskritai manome, kad rezultatais grindžiamos fondo valdytojo atlygio dalies, 
bendrai finansuojamos iš ES biudžeto, skatinamasis poveikis yra labai mažas ir turėtų 
būti peržiūrėtas.
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai yra papildomos 
sąnaudos, patiriamos šalia ERPF ir ESF veiksmų programų 
administracinių sąnaudų
142  
ERPF ir ESF veiksmų programų valdymas, kontrolė, stebėjimas ir vertinimas kai -
nuoja: šias nacionalinių institucijų administracines sąnaudas sudaro darbuotojų 
darbo užmokestis, veiklos sąnaudos (pavyzdžiui, kelionių ir mokymo sąnaudos) ir 
sąnaudos, susijusios su informavimo ir ryšių veikla. Valstybės narės gali naudotis 
ERPF ir ESF teikiama technine parama, skirta šioms administracinėms sąnaudoms 
padengti108.
143  
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu techninė parama galėjo sudaryti iki 
4 %viso ERPF arba ESF veiksmų programos finansavimo109. Toks pat lygis paliktas 
ir 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Jis buvo nustatytas remiantis 2010 m. 
Komisijos vardu atliktu jos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio poveikio 
vertinimo tyrimu110. Šiuo pagrindu Komisija apskaičiavo, kad per visą laikotarpį 
valstybės narės techninei paramai gali išleisti iki 13,6  milijardų  eurų.
144  
Tačiau 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu finansinėmis priemonėmis bus 
įgyvendinta gerokai didesnė ERPF ir ESF biudžeto dalis (žr. 21 dalį). Tai reiškia, kad 
dotacijomis grindžiamai finansavimo veiklai pagal ERPF ir ESF veiksmų progra -
mas bus skirta daugiau techninės paramos lėšų, nes didžiąją su finansinėmis 
priemonėmis susijusios administracinės veiklos dalį vykdys fondo valdytojas. 
Reikalavimus padengti su šia veikla susijusias valdymo sąnaudas ir mokesčius 
fondų valdytojai tiesiogiai teiks veiksmų programoms (arba galutiniams naudos 
gavėjams). Taigi, dėl didesnio finansavimo pasitelkiant finansines priemones taip 
pat netiesiogiai padidės bendros ES biudžeto patiriamos administracinės sąnau -
dos, nes padidės iš ES biudžeto teikiamos techninės paramos valstybėms narėms 
suma, skirta likusiai dotacijomis grindžiamai finansavimo veiklai.
75 Pastabos 
111 Europos Komisija, „Bendras 
algų, premijų ir priedų 
finansavimas iš struktūrinių 
fondų 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu“ 
(angl. „Co-financing salaries, 
bonuses, top-ups from 
Structural Funds during the 
2007-2013 programme 
period“), Galutinė ataskaita, 
2014 m.
112 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 5/2015 58 ir 71 dalis.
113 Žr. Specialiosios ataskaitos 
Nr. 8/2015 57, 63–64, 
71–72 dalis ir 4 rekomendaciją.145  
Taip pat pažymime, kad 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nacionalinės 
administravimo institucijos nebuvo įpareigotos teikti išsamių ataskaitų, kaip buvo 
išleista techninė parama111. Ankstesnėje ataskaitoje jau atkreipėme dėmesį, kad 
Komisija neturi palyginamosios informacijos apie faktines kiekvienos valstybės 
narės, veiksmų programos arba kiekvieno finansavimo mechanizmo (t. y. dotacijų 
arba finansinių priemonių) administracines sąnaudas112. Dėl to sunku įvertinti, ar 
techninės paramos lygiai yra pagrįsti, atsižvelgiant į valstybių narių patirtas fakti -
nes ERPF ir ESF veiksmų programų įgyvendinimo sąnaudas.
146  
Todėl pakartojame mūsų ankstesnę rekomendaciją, kad Komisija turėtų atlikti 
lyginamąją 2014–2020 m. programavimo laikotarpio dotacijų ir (centralizuotojo 
ir pasidalijamojo valdymo) finansinių priemonių įgyvendinimo sąnaudų analizę, 
kad būtų galima nustatyti faktinius jų lygius113. Tokia informacija būtų labai svarbi 
rengiant laikotarpiui po 2020 m. skirtus pasiūlymus dėl teisėkūros aktų.
76
 Išvados ir rekomendacijos
147  
Apskritai pažymime, kad galutiniams naudos gavėjams finansinėmis priemonė -
mis teikiama finansinė parama turi didelių pranašumų, palyginti su dotacijomis, 
nes kiekvieną finansinėmis priemonėmis suteiktų lėšų eurą iš principo galima 
panaudoti daugiau kaip vieną kartą. Be to, tai, jog paskolos, garantijos ir kapitalo 
investicijos privalo būti grąžinamos, turėtų taip pat iš principo turėti poveikį galu -
tinių naudos gavėjų elgsenai, ir galiausiai pagerinti viešųjų lėšų panaudojimą bei 
sumažinti tikimybę, kad galutiniai naudos gavėjai taps priklausomi nuo viešosios 
paramos.
148  
Atlikę šį auditą, vis dėlto nustatėme didelių problemų, dėl kurių 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu buvo ribojamas finansinių priemonių, kaip ES biudžeto 
vykdymo mechanizmo, veiksmingumas:
 ο daugelio ERPF ir ESF finansinių priemonių apimtis buvo per didelė, o 2014 m. 
pabaigoje tebebuvo didelių problemų, susijusių su skirto kapitalo išmokėji -
mu pagal šias priemones (vidutiniškai buvo panaudota apie 57 % viso skirto 
kapitalo, pagal veiksmų programas išmokėto finansinėms priemonėms). 
Šiam perviršiniam pradinio kapitalo skyrimui įtakos turėjo ir tai, kad per visą 
2007–2013 m. programavimo laikotarpį valstybės narės siekė išvengti įsiparei -
gojimų panaikinimo;
 ο apskritai pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo finansinėmis priemonėmis 
nepavyko sėkmingai pritraukti privataus kapitalo;
 ο iki šiol, tik nedaugeliu ERPF ir ESF finansinių priemonių pavyko sėkmingai 
teikti atnaujinamąją finansinę paramą; ir
 ο ERPF ir ESF finansinių priemonių atveju, aukšti, palyginti su faktine galu -
tiniams naudos gavėjams suteikta finansine parama, valdymo sąnaudų ir 
mokesčių lygiai, ir taip pat pasirodė esą gerokai didesni už centralizuotojo 
valdymo priemonių arba privačiojo sektoriaus investicinių fondų valdymo 
sąnaudas ir mokesčius.
149  
Kartu pažymime, kad, remiantis 2007–2013 m. laikotarpiu įgyta praktine patirtimi, 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu padaryta su finansinėmis priemonėmis 
susijusių teisinės sistemos patobulinimų, tačiau problemų vis dar išlieka. Mūsų 
pagrindinės išvados ir rekomendacijos dėl 2007–2013 m. ir 2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpio pateiktos laikantis mūsų ataskaitos struktūros.
77 Išvados ir rekomendacijos 
Ar finansinių priemonių apimtis atitiko rinkos poreikius?
150  
Manome, kad daugelio finansinių priemonių apimtis buvo per didelė. Tai rodo, 
kad vadovaujančiosios institucijos, prieš skirdamos lėšų finansinėms priemonėms 
pagal ERPF ir ESF veiksmų programas, ne visada tinkamai įvertindavo rinkos 
poreikius. Dėl to, nustatant finansines priemones, būdavo skiriama per daug 
kapitalo, todėl išmokėjimo lygiai buvo maži. Šiam perviršiniam pradinio kapitalo 
skyrimui įtakos turėjo ir tai, kad valstybės narės norėjo išvengti n + 2 taisyklės 
taikymo.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo 
finansinėms priemonėms nustačius privalomojo ex ante  vertinimo reikalavimą, bus 
plačiai padedama užtikrinti, kad finansinėms priemonėms nebūtų skiriama per daug 
lėšų. Vis dėlto šių vertinimų sėkmė priklausys nuo to, ar jie bus pagrįsti patikimomis 
prielaidomis ir analize. Pasidalijamojo valdymo priemonių srityje perviršinio lėšų 
skyrimo taip pat siekiama išvengti taikant dalinių mokėjimų principą (išmokas iš ES 
biudžeto susiejant su lėšų išmokėjimu galutiniams naudos gavėjams). Be to, Bendrų -
jų nuostatų reglamente numatyta galimybė reguliariai peržiūrėti ex ante  vertinimą 
pasikeitus ekonominei arba rinkos aplinkai, tačiau tokios galimybės nenumatyta cen -
tralizuotojo valdymo priemonėms. Laikotarpio vidurio peržiūra (kuri leido nagrinėti 
tokius aspektus) buvo atlikta daugumos, bet ne visų, centralizuotai valdomų finan -
sinių priemonių atžvilgiu. Galiausiai reikia pasakyti, kad nė vienu atveju nenumatyta 
nepriklausomos ex ante  vertinimų peržiūros.
151  
Finansinių priemonių dėmesys regionams 2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu padėjo valstybėms narėms parengti daug mažos apimties finansinių prie -
monių Dažnu atveju, atskiri ERPF ir ESF specialieji fondai nebuvo tokio dydžio, 
kuris fondų sektoriuje laikomas tinkamu, kad fondai būtų valdomi veiksmingai 
(žr. 27–61 dalis).
78 Išvados ir rekomendacijos 
1 rekomendacija
Kiek tai susiję su finansinių priemonių ex ante  vertinimais:
a) Komisija, atlikdama centralizuotojo valdymo priemonių ex ante  vertinimą, 
taip pat turėtų sistemingai atlikti įgytos patirties analizę.
Tikslo įgyvendinimo data: kai tik finansinė priemonė įsteigiama.
b) Komisija, be įgytos patirties, turėtų taip pat įvertinti pagrindinių socialinių ir 
ekonominių pokyčių poveikį priemonės ir atitinkamo iš ES biudžeto prašomo 
įnašo pagrindimui, atsižvelgdama į atitinkamas savo vidurio laikotarpio visų 
centralizuotai valdomų finansinių priemonių peržiūras;
Tikslo įgyvendinimo data: kai tik baigiamos laikotarpio vidurio peržiūros.
2 rekomendacija
Komisija ir valstybės narės turėtų siekti nustatyti kuo tinkamesnį specialiųjų 
ERPF ir ESF fondų dydį, kad, jei įmanoma, būtų pasinaudota didele masto eko -
nomija, susijusia su šių priemonių valdymo sąnaudomis. Komisija turėtų pateikti 
valstybėms narėms papildomas gaires dėl to, kaip nustatyti valstybių narių arba 
Sąjungos lygmens (tiesiogiai arba netiesiogiai valdomas Komisijos) finansines 
priemones.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga (Komisijai), kai tik finansinė priemonė 
įsteigiama (valstybėms narėms).
Ar finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti privataus 
kapitalo?
152  
Nustatėme, kad Komisija ir valstybės narės 2007–2013 m. programavimo laikotar -
piu susidūrė su dideliais sunkumais siekdamos pritraukti privačiojo sektoriaus in -
vestuotojų į pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo finansines priemones. Visų 
pirma pažymėtina, kad privačiojo sektoriaus investuotojams į finansines priemo -
nes taikant lengvatinį režimą, nepavyko pritraukti daug papildomo finansavimo. 
Be to, manome, kad Komisijos skaičiuojamu finansinių priemonių sverto įverčiu 
netinkamai atsižvelgiama į tai, kiek papildomų lėšų pritraukiama dėl viešojo 
finansavimo iš ES biudžeto. Be to, valstybės narės neįpareigotos teikti Komisijai 
informaciją apie privačius įnašus į ERPF ir ESF priemonėms skirtą kapitalą.
79 Išvados ir rekomendacijos 
153  
Šiame etape neatrodo tikėtina, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui 
pagal veiksmų programas arba papildomais įnašais bus pritraukta nemaža suma 
privačių lėšų. Gairėse, kurias Komisija parengė 2014 m. balandžio mėn. nepa -
kankamai atsižvelgiama į 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nustatytas 
„gerąsias praktikas“, kaip geriausia taikyti lengvatinio režimo nuostatas norint 
pritraukti daugiau privataus kapitalo, kartu nekeliant per didelės rizikos viešaja -
me sektoriuje.
154  
Galimybė 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu finansinėms priemonėms to -
liau taikyti išankstinius sprendimus dėl mokesčių, kuri tam tikromis sąlygomis gali 
skatinti mokesčių vengimą, prieštarauja pačios Komisijos politikai šiuo klausimu 
(žr. 62–91 dalis).
3 rekomendacija
Finansiniame reglamente (ir vėlesniuose sektorių reglamentuose) Komisija turėtų 
pateikti visose ES biudžeto srityse taikytiną finansinių priemonių sverto apibrėžtį, 
pagal kurią būtų aiškiai išskirtas privačių ir viešųjų įnašų pagal veiksmų programą 
ir (arba) papildomų privačių arba viešųjų kapitalo įnašų svertas ir būtų atsižvelgta 
į susijusios priemonės pobūdį. Šia apibrėžtimi, galbūt laikantis EBPO gairių šiuo 
klausimu, turėtų būti aiškiai nurodyta, kaip nustatomos ES ir nacionaliniais viešai -
siais įnašais sukauptos sumos
Tikslo įgyvendinimo data: peržiūrint Finansinį reglamentą, o sektorių reglamentų 
atveju – kai bus atliekama laikotarpio vidurio peržiūra.
4 rekomendacija
Dėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ERPF ir ESF finansinių priemonių Ko -
misija turėtų užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų išsamius ir patikimus duome -
nis apie privačius įnašus į kapitalą, skirtą pagal veiksmų programas ir papildomai 
joms.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. pabaiga.
80 Išvados ir rekomendacijos 
5 rekomendacija
Kiek tai susiję su ERPF ir ESF finansinėmis priemonėmis, Komisija turėtų vals -
tybėms narėms parengti papildomas gaires dėl to, kaip būtų geriausia taikyti 
lengvatinio režimo nuostatas norint pritraukti daugiau privataus kapitalo, kartu 
nekeliant per didelės rizikos viešojo sektoriaus subjektams, skiriantiems lėšų 
priemonėms.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga.
6 rekomendacija
Kiek tai susiję su centralizuotojo valdymo priemonėmis, bendrieji rizikos pasidali -
jimo principai, kurie gali turėti poveikį ES biudžetui, turėtų būti nustatyti atitinka -
mą priemonę reglamentuojančiuose teisės aktuose.
Tikslo įgyvendinimo data: teikiant naujų ar esamų peržiūrėtų finansinių priemo -
nių pasiūlymus.
7 rekomendacija
2014–2020 m. laikotarpiu Komisija turėtų užtikrinti, kad visų iš ES biudžeto fi -
nansuojamų finansinių priemonių atžvilgiu valstybės narės ir EIB grupė naudotų 
tik tas struktūras, kurios atitinka jos pačios su apmokestinimo tvarka susijusias 
rekomendacijas ir veiksmus.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga.
Ar finansinėmis priemonėmis buvo teikiama atnaujinamoji 
finansinė parama?
155  
Įgyvendinant didžiąją dalį ERPF ir ESF priemonių, iki 2014 m. pabaigos esminio 
lėšų atnaujinamojo poveikio nebuvo. Taip atsitiko dėl to, kad vėluojant įgyven -
dinimui, buvo sunkiau 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu pagal ERPF ir ESF 
finansines priemones išmokėti visas skirtas lėšas. Siekiant padidinti tikimybę, kad 
pagal daugelį finansinių priemonių būtų bent kartą išleistos joms skirtos pradinės 
lėšos, tinkamumo finansuoti laikotarpį reikėjo pratęsti nuo 2015 m. gruodžio mėn. 
iki 2017 m. kovo mėn. Be to, po užbaigimo 2017 m. kovo mėn., finansinių priemo -
nių įgyvendinimas paliekamas valstybių narių nuožiūrai, todėl dar reikės įvertinti, 
kokiu lygiu bus užtikrintas atnaujinamasis poveikis.
81 Išvados ir rekomendacijos 
156  
2014–2020 m. programavimo laikotarpio teisinio pagrindo nuostatomis riboja -
ma galimybė nustatomoms priemonėms skirti per daug kapitalo ir padedama 
padidinti tikimybę, kad bus pasiektas atnaujinamasis poveikis. Tačiau tam reikia 
pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nustatytų trūkumų, be 
to, vadovaujančiosios institucijos realiau vertina, kokia ESI fondų dalis gali būti 
įgyvendinta finansinėmis priemonėmis.
157  
Padaryta ir kitų pakeitimų, kurie turėtų padėti veiksmingiau nustatyti priemones, 
tačiau nustatėme, kad būtinos papildomos gairės dviem konkrečiais aspektais 
(žr. 92–105 dalis).
8 rekomendacija
Komisija turėtų imtis tinkamų priemonių, kad 2014–2020 m. laikotarpiu per priva -
lomą aštuonerių metų laikotarpį nuo tinkamumo finansuoti laikotarpio pabaigos 
valstybės narės užtikrintų atnaujinamąjį lėšų pobūdį. Tai būtų galima pasiekti 
į finansavimo sutartį pareikalavus įtraukti aiškią sąlygą, užtikrinančią, kad finansa -
vimas būtų naudojamas numatytais tikslais.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga.
9 rekomendacija
Komisija turėtų parengti gaires, susijusias su nuostatomis, pagal kurias leidžiama 
finansines priemones toliau taikyti kitu programavimo laikotarpiu, ypač tais atve -
jais, kai fondų valdytojai atrenkami viešųjų pirkimų būdu.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga.
82 Išvados ir rekomendacijos 
Ar finansinės priemonės pasirodė esančios ekonomiškai efektyvus 
ES biudžeto įgyvendinimo būdas?
158  
Nustatėme, kad didelė ERPF ir ESF finansinėms priemonėms skirto pradinio 
kapitalo dalis buvo išleista valdymo sąnaudoms ir mokesčiams. Be to, mokesčių 
lygis buvo gerokai aukštesnis nei centralizuotojo valdymo priemonių arba pri -
vačiojo sektoriaus investicinių fondų srityje, jei lyginsime su galutiniams naudos 
gavėjams faktiškai suteikta finansine parama. Atsižvelgiant į 2014 m. pabaigoje 
nustatytus aukštus lygius, kyla didelė rizika, kad įgyvendinant daugelį ERPF ir ESF 
priemonių, bus viršytos 2007–2013 m. teisiniame pagrinde nustatytos viršutinės 
valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos. Aukšti valdymo sąnaudų ir mokesčių lygiai 
gali reikšti, kad esama didelės problemos, susijusios su tuo, kaip šis finansavimo 
mechanizmas buvo įgyvendinamas 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.
Iki 2017 m. kovo 31 d. patirtos ir apmokėtos valdymo sąnaudos arba mokesčiai gali 
būti deklaruojami kaip tinkamos finansuoti ERPF ir ESF programų, pagal kurias buvo 
nustatyta finansinė priemonė, išlaidos. Reglamente nustatyta, kad viršutinės valdy -
mo sąnaudų ir mokesčių ribos yra skaičiuojamos nuo į priemones „pagal veiksmų 
programą įnešto kapitalo“.
Pasak Komisijos, Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnyje nurodytos viršutinės 
ribos yra taikomos visam kapitalo įnašui į finansinę priemonę, o ne faktiniam įnašui, 
skirtam suteikti finansinę paramą galutiniams naudos gavėjams. Mūsų nuomone, už -
baigimo metu Reglamente nustatytos viršutinės ribos vis dėlto turėtų būti taikomos 
faktiškai panaudotam kapitalui, kuris pagal veiksmų programą buvo skirtas finansinei 
priemonei, t. y. kapitalui, kuris buvo panaudotas finansinei paramai galutiniams nau -
dos gavėjams teikti. Fondų valdytojams neturėtų būti atlyginama už nepanaudotą 
priemonėms skirtą kapitalą.
159  
Komisija nėra parengusi išsamios ERPF ir ESF finansinių priemonių įgyvendinimo 
sąnaudų apžvalgos ir nuodugniai išsiaiškinusi, kaip nustatomos valdymo sąnau -
dos ir mokesčiai ir ar jie yra pagrįsti. Komisijai taip pat trūksta informacijos apie 
bendras kiekvienos valstybės narės administracines sąnaudas, susijusias su ESI 
fondų įgyvendinimu 2014–2020 m. laikotarpiu, priklausančiu nuo to, kaip naudo -
jamasi alternatyviais finansavimo mechanizmais (t. y. dotacijomis arba grąžina -
mąją finansine parama, pirmiausia – teikiama finansinėmis priemonėmis).
83 Išvados ir rekomendacijos 
160  
Taip pat pažymime, kad šios valdymo sąnaudos ir mokesčiai yra papildomos 
sąnaudos, patiriamos šalia ERPF ir ESF veiksmų programų administracinių sąnau -
dų. Kadangi valdymo sąnaudos padengiamos iš priemonei skirtų pradinių lėšų, 
šiomis sąnaudomis sumažinamas galutiniams naudos gavėjams prieinamo finan -
savimo iš ES biudžeto lygis.
161  
2014–2020 m. programavimo laikotarpiui buvo sutrumpinti valstybėms narėms 
taikomi galutiniai ataskaitų teikimo terminai, nes dabar ataskaitos dėl finansinių 
priemonių teikiamos su metine įgyvendinimo ataskaita. Ši ataskaita yra teikiama 
Komisijai mėnesiu anksčiau nei ankstesnės ataskaitos dėl finansinių priemonių, 
išskyrus 2017 ir 2019 metais. Kita vertus, Komisijai pateikti ataskaitą biudžeto įvyk -
dymą tvirtinančioms institucijoms nustatytas šešių mėnesių galutinis terminas. 
Tuo tarpu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija turėjo tris mėnesius 
duomenims tikrinti ir pristatyti savo konsoliduotą įgyvendinimo ataskaitą dėl 
finansinių priemonių. Tai reiškia, jog svarbi informacija apie finansinių priemonių 
įgyvendinimą ir susijusias sąnaudas pateikiama vėliau nei ankstesniu laikotarpiu.
162  
Su valdymo sąnaudomis ir mokesčiais susiję teisės aktai buvo gerokai patobulinti, 
nustatant mažesnes nei 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu taikytas viršu -
tines bendrų sumų ribas. Tačiau rezultatais grindžiamos sudedamosios dalys dar 
nėra pakankamai ištobulintos, todėl Komisija privalo pateikti papildomą išaiškini -
mą, kaip vadovaujančiosios institucijos turėtų taikyti šias nuostatas derėdamosi 
dėl finansavimo sutarčių (žr. 106–145 dalis).
10 rekomendacija
Atsižvelgdama į būsimą 2007–2013 m. programavimo laikotarpio užbaigimą, 
Komisija turėtų:
a) užtikrinti, kad valstybės narės pateiktų išsamią informaciją apie patirtas ir 
sumokėtas valdymo sąnaudas ir mokesčius iki 2017 m. kovo mėn.,
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. pabaiga.
b) paaiškinti, kad viršutinės valdymo sąnaudų ir mokesčių ribos turi būti taiko -
mos faktiškai pagal finansinę priemonę panaudotam skirtam kapitalui, t. y. 
pagal veiksmų programą padarytam įnašui, kuris buvo panaudotas finansinei 
paramai galutiniams naudos gavėjams teikti.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. kovo mėn. pabaiga.
84 Išvados ir rekomendacijos 
11 rekomendacija
2014–2020 m. laikotarpiu rezultatais grindžiamo fondų valdytojų atlygio atžvilgiu,
a) Komisija turėtų pateikti teisėkūros akto pasiūlymą, kuriame būtų peržiūrėtos 
dabartinės BNR nuostatos, siekiant padidinti skatinamąjį šių nuostatų poveikį.
Tikslo įgyvendinimo data: 2016 m. pabaiga.
b) Valstybių narių vadovaujančiosios institucijos, derėdamosi dėl finansavimo 
sutarčių, turėtų plačiai naudotis esamomis rezultatais grindžiamo atlygio 
fondų valdytojams sudedamosiomis dalimis. Be to, savanoriškai galėtų būti 
taikomos papildomos sudedamosios dalys.
Tikslo įgyvendinimo data: nedelsiant.
12 rekomendacija
Komisija turėtų atlikti lyginamąją 2014–2020 m. laikotarpio dotacijų ir grąžinamo -
sios finansinės paramos, daugiausia teikiamos pasitelkiant finansines priemones, 
įgyvendinimo sąnaudų analizę, kad galėtų nustatyti faktinius jų lygius. Tokia 
informacija būtų labai svarbi rengiant pasiūlymus dėl teisėkūros aktų, skirtų laiko -
tarpiui po 2020 m., ir nustatant deramą techninės paramos lygį.
Tikslo įgyvendinimo data: 2017 m. pabaiga.
85 Išvados ir rekomendacijos 
163  
Galiausiai reikia pasakyti, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bus labai 
svarbu, kad Komisija ir EIB veiksmingai koordinuotų iš ES biudžeto finansuojamų 
pasidalijamojo ir centralizuotojo valdymo finansinių priemonių taikymą su Euro -
pos strateginių investicijų fondu (ESIF), dar vadinamu Junckerio planu. Tik tuomet 
bus galima užtikrinti veiksmingiausią iš ES biudžeto finansuojamų finansinių 
priemonių indėlį į reikiamas ES infrastruktūros investicijas.
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
 PirmininkasŠią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2016 m. birželio 1 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu

86
 Priedai
Pasidalijamojo valdymo finansinės priemonės: kaip jos veikia (2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpis)
a) Paskolos priemonėsI priedas
Šaltinis:  Europos Komisija, EIB, „FI Compass. Finansinių priemonių produktai. Paskolos, garantijos, nuosavas ir kvazinuosavas kapitalas“ (angl. „FI 
Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity“), p. 5.FINANSAVIMASGRĄŽINIMAS
GRĄŽINIMASPASKOLA
PASKOLA
GRĄŽINIMAS
GRĄŽINIMAS
INVESTICIJA
PAJAMOS  
GRĄŽINIMASPASKOLAPASKOLAKaip tai veikia?
ESI fondų vadovaujančioji institucija (ESI fondų programa)  
 
  
GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI 
 
 GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI  GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI 
  GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI 
  FINANSINIAI TARPININKAI ir
KARTU INVESTUOJANTYS 
ASMENYS
87 Priedai 
Pasidalijamojo valdymo finansinės priemonės: kaip jos veikia (2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpis)
b) Garantijų priemonėsI priedasFINANSAVIMAS
GRĄŽINIMASPASKOLA
PASKOLAĮMOKA
GRĄŽINIMAS
GRĄŽINIMASGRĄŽINIMAS
PASKOLA
GRĄŽINIMAS
PASKOLAKaip tai veikia?
SKOLINTOJASESIF vadovaujančioji institucija (ESIF programa)
MOKĖJIMAS
Neįvykdžius
įsipareigojimųGARANTAS IR KITAS GARANTAS
GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI GALUTINIAI NAUDOS
GAVĖJAI
Šaltinis:  Europos Komisija, EIB, „FI Compass. Finansinių priemonių produktai. Paskolos, garantijos, nuosavas ir kvazinuosavas kapitalas“ (angl. „FI 
Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity“), p. 9.
88 Priedai 
Pasidalijamojo valdymo finansinės priemonės: kaip jos veikia (2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpis)
c) Nuosavo (arba kvazinuosavo) kapitalo priemonėsI priedasFINANSAVIMAS
GRĄŽINIMAS
 
 
 
PASITRAUKIMAS  
 Kaip tai veikia?   
ESI fondų vadovaujančioji institucija (ESI fondų programa)    
  
 
GALUTINIAI NAUDOS GAVĖJAI  INVESTAVIMAS  
ĮSIGYTOS AKCIJOSFINANSINIAI TARPININKAI ir
kartu investuojantys
asmenys
Šaltinis:  Europos Komisija, EIB, „FI Compass. Finansinių priemonių produktai. Paskolos, garantijos, nuosavas ir kvazinuosavas kapitalas“ (angl. „FI 
Compass – Financial Instrument products. Loans, guarantees, equity and quasi-equity“), p. 14.
89 Priedai 
Termino „finansinės priemonės“ apibrėžtis teisiniame pagrinde (2014–2020 m. ir 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiai)
Regioninė politika
(ERP ir ESF)Socialinė politika
(EaSI)Transporto ir energetikos politika
(EITP)
2014–2020  m.Finansinių priemonių apibrėžtis pateikta Finansiniame reglamente, todėl ji taikoma visose biudžeto srityse:
2 straipsnis
„p) finansinės priemonės – Sąjungos finansinės paramos priemonės, papildomumo pagrindu teikiamos iš biudžeto siekiant vieno ar 
kelių konkrečių Sąjungos politikos tikslų. Tokios priemonės gali būti investicijos į nuosavą kapitalą ar į kvazinuosavą kapitalą, paskolos 
ar garantijos, arba kitos rizikos pasidalijimo priemonės, kurios prireikus gali būti derinamos su dotacijomis;“.
Konkrečiam sektoriui taikytinos apibrėžties 
nėra.
Bendrųjų nuostatų reglamente tiesiogiai 
remiamasi Finansiniame reglamente pateikta 
apibrėžtimi.Nepaisant Finansiniame reglamente 
pateiktos bendros apibrėžties, EaSi 
reglamente minimos paskolų, garantijų, 
nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapi -
talo priemonės.Nepaisant Finansiniame reglamente 
pateiktos bendros apibrėžties, EITP regla -
mente minimos
nuosavo kapitalo priemonės, paskolos ir 
(arba) garantijos, projektų obligacijų rizikos 
pasidalijimo priemonės.
Regioninė politika
(ERP ir ESF)Socialinė politika  
(EMSPP)Transporto ir energetikos politika
(TEN)
2007–2013  m.Oficialios apibrėžties nėra.
Įgyvendinimo reglamente ir COCOF gairėse yra 
pateiktos netiesioginės apibrėžtys.
Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnis:
„43–46 straipsniai taikomi finansų inžine -
rijos priemonėms, kurias sudaro veiksmai, 
suteikiantys grąžinamąsias investicijas arba 
garantijas dėl grąžinamųjų investicijų ar abu 
dalykus kartu:
[…]“
COCOF gairės:
„1.2.12. Todėl norint, kad pagal veiksmų 
programas teikiamus įnašus būtų galima 
priskirti finansų inžinerijos priemonėms pagal 
struktūrinių fondų reglamentus, būtina užti -
krinti, kad tokie įnašai […] būtų teikiami kaip 
grąžinamosios investicijos, t. y. kaip kapitalas, 
paskolos ir (arba) kaip garantijos dėl tokių grą -
žinamųjų investicijų, atsižvelgiant į konkrečias 
Bendrojo reglamento 44 straipsnio pirmosios 
pastraipos a, b arba c punktų nuostatas.
1.2.13. Grąžinamosios investicijos atskiriamos 
nuo negrąžinamosios paramos arba dotacijų ir 
šiose gairėse apibrėžiamos kaip dovanojamas 
tiesioginis finansinis įnašas.“Oficialios apibrėžties nėra.
Nepaisant to, EMSPP sprendime yra mi -
nimos garantijos ir rizikos pasidalijimo 
priemonės, nuosavo kapitalo priemonės 
ir skolos priemonės.Oficialios apibrėžties nėra.
Nepaisant to, TEN reglamente minimos 
paskolų garantijų priemonės, projektų 
obligacijų rizikos pasidalijimo priemonės ir 
rizikos kapitalo dalyvavimas investiciniuose 
fonduose.
EEPEG reglamente minima investicijų 
priemonė, kurios akcininkas bus ES.
Šaltinis:  Europos Komisija.II priedas
90 Priedai III priedas28 valstybėse narėse įgyvendintų ERPF finansinių priemonių apžvalga: fondų skai -
čius ir skirtos lėšos (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis, padėtis 2014 m. gruodžio 31 d.
KiprasSPPTFR
ITBG
GRUK
DEFI SE
AT
RO
MTCYBEPL
CZ
HU
SLNLDKET
LV
LT
SK
Graikija Italija MaltaŠvedija Vokietija Danija
Nyderlandai Jungtinė Karalystė
Belgija Prancūzija
Portugalija IspanijaLenkija Latvija Suomija Estija
Slovakia Lithuania Čekija
Rumunija Vengrija Bulgarija 
Austria Slovėnija 
< 4
4 - 8
8 - 1212 - 16Sutartiniai ženklai
(procentinė viso ERPF biudžeto dalis)41
-
21
-
17
3
-
-
838
5 %5
-
2
--
3
--
13
5 %11
---
11
---
72
8 %
741032
-
25
7
--
662
12 %
9
-
7
--
2
--
159
16 %11
121
-
7
--
18
2 %
120
2
341211
5
-
56
230
3 %
56
38
-
33
7
--
376
3 %16
42
--
10
--
950
4 %
108
182333
62
-
26
2526
12 %21
-
1
----
10
2 %32
4
17
245
--
1308
11 %5122
----
17
6 %1
----
1
--
35
4 %5
-
3
--
11
-
119
6 %14
15161
--
146
6 %227
14
110
9211
---
973
3 %
34
3
22
45
---
396
12 %513
--
1
--
171
1 %711
--
4
-
1
95
170
1
74202847
--
762
6 %10
21133
--
330
10 %41111
---
129
1 %
2
--
11
--
10
1 %31
-
1
-
1
--
105
5 %Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
Bendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalisBendras fondų skaičius
Kontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Mišrūs fondai
Kiti fondai
Nenurodyta
ERPF įnašai (milijonais eurų)
ERPF biudžeto dalis
91 Priedai IV priedas
Šaltinis:  Audito Rūmai, remiantis Komisijos duomenimis, padėtis 2014 m. gruodžio 31 d.
ITDEPLDKET
LV
LT
< 1
1 - 2
2 - 33 - 41
-
-
1
---
6
2 %Estija Latvija
1
---
-
-
1
13
2 %
211
---
14
1 %
-Lietuva
21
1
20
---
31
<1 %-Lenkija
4
-
211
-
-
126
1 %Vokietija 
20
2
75
-
51
261
4 %Italija4
-
1
-
-
-
3
10
4 %Danija
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
ESF įnašai (milijonais eurų)
Procentinė viso ESF biudžeto dalisKontroliuojantieji fondai
Paskolų fondai
Garantijų fondai
Kapitalo fondai
Nenurodyta
Mišrūs fondaiBendras fondų skaičius  
Sutartiniai ženklai
(procentinė viso
ESF biudžeto dalis)28 valstybėse narėse įgyvendintų ESF finansinių priemonių apžvalga: fondų skaičius 
ir skirtos lėšos (2007–2013 m. programavimo laikotarpis)
92 Priedai V priedasEx ante  vertinimo reikalavimų santrauka (2014–2020 m. programavimo laikotarpis)
AspektasPasidalijamojo valdymo finansinės priemonės sanglaudos 
politikos srityje (2014–2020 m. programavimo 
laikotarpis)Centralizuotojo valdymo priemonės socialinės, 
energetikos ir transporto politikos srityse (taikoma nuo 
2013 m. sausio 1 d.)
Teisinis pagrindasTeisinis pagrindas:
Aspektai, kurie turėtų išanalizuoti ir pateikti ataskaitose, nustaty -
ti BNR 37 straipsnio 2 ir 3 dalyse; šie aspektai nurodyti toliau.Teisinis pagrindas:
Finansinio reglamento 140 straipsnio 2 dalies f punkte nustatyta, 
kad finansinės priemonės turi būti nustatomos remiantis ex ante  
vertinimu. Šio vertinimo sudedamosios dalys aprašytos Finansi -
nio reglamento taikymo taisyklėse1 ir apibendrintos toliau.
Rinkos 
nepakankamumasRinkos nepakankamumo, neoptimalių investicinių situacijų ir 
investicijų poreikių analizė.Rinkos netobulumo arba nepakankamumo arba neoptimalių 
investicinių situacijų nustatymas, investicijų poreikių nustatymas 
atsižvelgiant į politikos tikslus.
Pridėtinė vertėFinansinių priemonių, kurios, kaip manoma, turi būti remiamos 
iš ESI fondų, pridėtinės vertės vertinimas, suderinamumo su 
kitomis viešosios intervencijos, skirtos tai pačiai rinkai, formomis 
vertinimas, numatomų veiksmų proporcingumo vertinimas 
ir priemonių, kuriomis siekiama sumažinti rinkos iškraipymą, 
vertinimas. ο Įrodymas, kad nustatytų rinkos poreikių negalima tinkamai 
ir laiku patenkinti rinkos principais grindžiama veikla 
arba kitokia ES intervencija nei finansavimas pasitelkiant 
finansines priemones.
 ο Įrodymas, kad numatyta finansinė priemonė dera su naujo -
mis ir esamomis finansinėmis priemonėmis, taip išvengiant 
sutapimo.
Valstybės pagalba Galimi su valstybės pagalba susiję padariniai. Netaikoma
SvertasPapildomų viešųjų ir privačiųjų lėšų, kurias finansinė priemonė 
galėtų pritraukti iki galutinio naudos gavėjo lygmens (tikėtinas 
sverto padarinys), įvertis.Numatytų veiksmų proporcingumo vertinimas atsižvelgiant 
į finansavimo trūkumo dydį, tikėtiną sverto poveikį ir papildomus 
kokybinius padarinius.
Investavimo 
strategijaSiūloma investavimo strategija, įskaitant finansinių produktų, 
kurie galėtų būti pasiūlyti, analizę.Veiksmingiausio finansinės priemonės įgyvendinimo būdo 
nustatymas.
RezultataiLaukiamų rezultatų aprašymas ir informacija apie tai, kaip 
pasitelkiant atitinkamą finansinę priemonę tikimasi prisidėti 
įgyvendinant konkrečius susijusio prioriteto tikslus, įskaitant to 
indėlio rodiklius.Tinkamų veiklos rodiklių rinkinio nustatymas.
Įgyta patirtisPatirties, įgytos praeityje valstybei narei įgyvendinant panašias 
priemones ir atliekant ex ante vertinimus, vertinimas.Teisiniame pagrinde nėra nė vienos panašios nuostatos dėl 
ankstesnės patirties.
Peržiūros 
galimybėNuostatos, kuriomis leidžiama ex ante  vertinimą peržiūrėti 
ir prireikus atnaujinti bet kurios finansinės priemonės, kuri 
įgyvendinama remiantis tokiu vertinimu, įgyvendinimo metu, 
jeigu įgyvendinimo etapu vadovaujančioji institucija mano, kad 
ex ante  vertinimas nebegali tiksliai atspindėti įgyvendinimo metu 
esančių rinkos sąlygų.Teisiniame pagrinde nėra peržiūros nuostatos.
1  2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, p. 1) 224 straipsnis.
93 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
II
Komisija pripažįsta, jog teikti finansinę paramą iš ES biudžeto taikant finansines priemones naudinga daugeliu 
požiūriu, todėl per 2014–2020 m. programavimo laikotarpį aktyviai skatina ir ragina dažniau jas taikyti.
VI
Komisija mano, kad Audito Rūmų nustatytų problemų poveikis įvairiose valstybėse narėse taikant įvairias finansines 
priemones yra skirtingas ir kad apskritai finansinėmis priemonėmis ES lėšos tebeskiriamos veiksmingai ir efektyviai.
VI Pirma įtrauka
Komisijos nuomone, vidutinis 57 % išmokėjimo lygis (2014 m. pabaigoje) rodo labai netolygią padėtį. Pavojus, kad 
užbaigiant priemones nepavyks užtikrinti visiško išmokėjimo, susijęs tik su keliomis finansinėmis priemonėmis 
keliose valstybėse narėse.
2014 m. pabaigoje išmokėjimo lygis buvo nedidelis dėl kelių veiksnių, įskaitant finansų krizę, ribotą patirtį kai 
kuriose valstybėse narėse ir vėlyvą kai kurių priemonių taikymo pradžią.
VI Antra įtrauka
Kalbant apie pasidalijamojo valdymo finansines priemones, dėl teisinių ataskaitų teikimo reikalavimų Komisija 
negalėjo gauti išsamių duomenų apie valstybių narių privačiųjų investuotojų dalyvavimą. Komisija vis dėlto pažymi, 
jog pagal valstybės pagalbos taisykles tam tikroms finansinėms priemonėms reikalaujamas minimalus privačiųjų 
investuotojų dalyvavimas (pvz., 30 %, o kai kuriais atvejais net 60 %).
Komisija mano, jog 2007–2013 m. sukurtomis centralizuotojo valdymo finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti 
nemenkus išteklius iš privačiojo sektoriaus projektų lygmeniu, net ir tais atvejais, kai fondo (kaip antai fondo „Mar -
guerite“) lygmeniu nebuvo jokių privačių indėlių. Manome, jog taikant šias priemones įgyta patirtis padeda Komisi -
jai kurti dar daugiau privačiųjų investicijų gebančias pritraukti priemones.
VI Trečia įtrauka
Komisija mano, jog pakartotinio lėšų naudojimo dažnis per tinkamumo finansuoti laikotarpį savaime nėra galutinis 
tikslas.
Be to, finansavimo terminas numatomas (turi būti pritaikytas) atsižvelgiant į finansuojamų investicijų tipą, o bet 
kokias išvadas apie ribotą atnaujinamąjį poveikį reikėtų daryti atsižvelgiant į finansinės priemonės sukūrimo datą, 
lengvatinį laikotarpį, terminą ir galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius.
Komisijos atsakymas 94
VI Ketvirta įtrauka
Pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpio taisykles valdymo sąnaudos ir mokesčiai susiję su finansinėms prie -
monėms sumokėtomis lėšomis, o ne lėšomis, išmokėtomis galutiniams gavėjams. Komisija pažymi, jog palyginimas 
su centralizuotojo valdymo priemonėmis bus įmanomas tik užbaigiant ERPF ir ESF priemones.
2014–2020 m. valdymo sąnaudos ir mokesčiai turi būti susiję su veiklos rezultatais, įskaitant galutiniams gavėjams 
išmokėtas sumas.
VIII Pirma rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Kai sukuriama nauja finansinė priemonė, atliekant ex ante  vertinimą reikėtų įtraukti įgytos patirties su panašiomis 
priemonėmis analizę.
VIII Antra rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Pagal centralizuotojo valdymo priemonių teisinį pagrindą numatomos laikotarpio vidurio peržiūros ar įvertinimai.
Dėl visų tokių būsimų laikotarpio vidurio finansinių priemonių peržiūrų Komisija užtikrins, kad būtų atsižvelgiama 
į įgytą patirtį ir visų didelių socialinių ekonominių pokyčių poveikį priemonės pagrindimui ir atitinkamam įnašui iš 
ES biudžeto.
VIII Trečia rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisijos nuomone, ši rekomendacija įgyvendinama remiantis įgyvendinimo variantų gairių pagal BNR 38 straipsnio 
1 dalies b punktą projektu, kuris valstybėms narėms buvo pirmą kartą pristatytas 2016 m. balandžio 28 d. ir dabar 
baigiamas rengti, taip pat valstybėms narėms pateiktais išsamiais paaiškinimais, kas yra MVĮ iniciatyva, ir valstybėms 
narėms pateikta aiškinamąja brošiūra apie ESI fondų ir ESIF papildomumą.
VIII Ketvirta rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Jai neatrodo būtina iš dalies keisti Finansinį reglamentą ir (arba) pagrindines sektoriaus taisykles (BNR ir centralizuo -
tojo valdymo sektoriaus taisykles) ir ji mano, jog tą klausimą galima tinkamai išspręsti parengus gaires.
Šiuo klausimu ESI fondų generaliniai direktoratai pradėjo rengti ataskaitų teikimo gairių projektą. Projektas buvo 
pristatytas valstybėms narėms 2016 m. balandžio 28 d., jame numatoma pateikti išsamią informaciją apie sverto 
skaičiavimą, kaip numatyta Finansiniame reglamente. Kalbant apie centralizuotojo valdymo priemones, 2015 m. bir -
želio mėn. Komisija, siekdama nuosekliai ir darniai laikytis taikytinų Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse 
nustatytų sverto poveikio reikalavimų, patikslino 2014–2020 m. finansinių priemonių sverto skaičiavimo metodiką.
Komisijos atsakymas 95
VIII Penkta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Užbaigdamos veiksmų programas, valstybės narės turės pateikti ataskaitą apie nacionalinį privatų bendro finansa -
vimo įnašą į finansinę priemonę ir apie nacionalinio bendro finansavimo įnašo teikėjų tapatybę, suteikto nacionali -
nio bendro finansavimo rūšį ir bendro investavimo lėšas, kuriomis papildomi programos ištekliai.
VIII Šešta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Komisija pradėjo rengti paskatinamojo atlygio gairių projektą, kuris buvo pristatytas valstybėms narėms 2015 m. 
spalio mėn.; galutinė redakcija dar rengiama.
VIII Septinta rekomendacija
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai, kiek ji susijusi su pasiūlymais dėl teisėkūros aktų, kurie bus pateikti 
programavimo laikotarpiu po 2020 m.
VIII Aštunta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, į galutinę įgyvendinimo variantų gairių pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies 
b punktą redakciją Komisija įtrauks papildomas rekomendacijas nustatyti reikalavimą, kad finansinių priemonių 
struktūros būtų suderintos su 2016 m. sausio mėn. Komisijos komunikate dėl kovos su mokesčių vengimu doku -
mentų rinkinio išdėstyta politika.
Kalbant apie centralizuotojo valdymo priemones, Komisija jau kreipėsi raštu į EIB ir EIF ir pabrėžė savo kovos su 
mokesčių vengimu priemonių svarbą, ragindama EIB (EIF) toliau skatinti geriausios patirties naudojimą šioje srityje. 
Komisija aktyviai bendrauja su EIB ir EIF jų politikos šioje srityje peržiūros klausimais.
VIII Devinta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Galutinėje įgyvendinimo variantų gairių pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies b punktą redakcijoje Komisija pabrėš BNR 
įtvirtinto reikalavimo dėl lėšų, grąžinamų pagal vadovaujančiųjų institucijų pasirašytą finansavimo susitarimą, nau -
dojimo svarbą ir nurodys, jog tos nuostatos tinkamumą turi patvirtinti audito institucijos atlikdamos įprastą audito 
darbą.
VIII Dešimta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
2014 m. gegužės mėn. ex ante  vertinimo gairėse paaiškinamos sąlygos, kuriomis 2014–2020 m. programavimo lai -
kotarpio ištekliais prisidedama prie įgyvendinamos finansinės priemonės, o į finansines priemones įgyvendinančių 
įstaigų atrankos gairių projektą, kurį Komisija pradėjo rengti, numatoma įtraukti skirsnį, kuriame būtų paaiškintos 
sutarčių keitimo sąlygos. Galutinė šios gairių redakcija dar rengiama.
Komisijos atsakymas 96
VIII Vienuolikta rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Veiksmų programų užbaigimo gairėse (Komisijos sprendimas C(2015) 2771) nustatyta pareiga teikti ataskaitas apie 
iki 2017 m. kovo mėn. patirtas valdymo sąnaudas ir sumokėtus mokesčius.
VIII Dvylikta rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisijos nuomone, taisyklės aiškiai išdėstytos teisiniame pagrinde, dėl kurio parengtos išsamios gairės, ir šiame 
etape neįmanoma pateikti kitokio aiškinimo.
VIII Trylikta rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisijos nuomone, privalomos nuostatos dėl rezultatais grindžiamo atlygio, nustatytos BNR 42 straipsnio 5 dalyje, 
ir išsamūs veiklos rezultatų vertinimo kriterijai, nustatyti Deleguotojo akto 480/2014 12 straipsnyje, yra pakanka -
mas pagrindas užtikrinti pageidaujamą skatinamąjį poveikį, ir šiame etape nėra pakankamo pagrindo, kuriuo būtų 
galima pateisinti pakeitimo pasiūlymą.
VIII Keturiolikta rekomendacija
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Komisija pritaria, jog vadovaujančiosios institucijos turėtų kuo geriau išnaudoti galiojančius teisinius reikalavimus.
VIII Penkiolikta rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Kalbant apie šios rekomendacijos įgyvendinamumą ir proporcingumą, Komisija mano, jog analizei atlikti reikėtų 
atskirti vadovaujančiosios institucijos ir tikriausiai tų pačių abi užduotis atliekančių darbuotojų patiriamas dotacijų 
ir finansinių priemonių išlaidas. Be to, dotacijų ir finansinių priemonių bei pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio val -
dymo finansinių priemonių sąnaudų struktūra skiriasi, nes tai skirtingos politikos įgyvendinimo priemonės, skirtos 
skirtingoms investicijų tipams.
ĮVADAS
02
Komisija norėtų pabrėžti papildomus pranašumus, kaip antai geresnes ekspertines žinias ir galimybę naudotis dides -
niu finansinių politikos įgyvendinimo įrankių skaičiumi.
Komisijos atsakymas 97
08
Komisija pabrėžia, kad fondų valdytojų atrankos kriterijai, apibrėžti Reglamento Nr. 480/2014 7 straipsnyje, taikytini 
net ir tais atvejais, kai netaikomos viešųjų pirkimų taisyklės.
Pagal valstybės pagalbos taisykles reikalaujama, kad fondo valdytojo atrankos procesas būtų atviras, skaidrus ir 
nediskriminacinis.
Komisija mano, jog taip patikimai užtikrinama pagrįsta fondų valdytojų atranka.
09
Komisija pažymi, jog remiantis pasiūlymu dėl teisėkūros akto fondo valdytojas skiriamas ne visoms centralizuotojo 
valdymo priemonėms, pvz., EaSI reglamente nurodyta EIB grupė, bet neatmetama galimybė, kad gali būti ir kitų 
fondų valdytojų.
22
Komisija primena, kad ESIF tikslas – pritraukti bent 315  milijardų  eurų numatant 16  milijardų  eurų ES biudžeto garan -
tiją ir papildomų 5 milijardų eurų gebėjimus prisiimti riziką panaudojant EIB išteklius.
Tikimasi, kad ši garantija užtikrins didesnį svertą, palyginti su įvairiais ESI fondų finansinių priemonių produktais.
Pastabos
31
Atsižvelgiant į finansinių priemonių taikymo laikotarpį, paskutiniais įgyvendinimo metais tikimasi padidėjimo, 
o galutinę išvadą dėl išmokėjimo lygio galima padaryti užbaigiant priemones.
32
Žr. Komisijos atsakymą į 2014 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos 43 dalies ir 5 rekomendacijos pastabas.
33
Komisijos nuomone, išmokėjimo lygis nėra savaime susijęs su skirtų pradinių lėšų suma dėl toliau išvardytų veiksnių:
Išmokėjimo lygiai nagrinėjami remiantis 2014 m. pabaigoje surinktais duomenimis. 2014 m. pažanga (12 % didesni 
VP įnašai į finansines priemones ir 38 % didesnės išmokos galutiniams gavėjams ir atitinkamai 10 procentinių 
punktų didesni bendrieji išmokėjimo lygiai) atitinka finansinių priemonių taikymo laikotarpį. Komisija tikisi, kad 2015 
m. ataskaitoje ir 2016 bei 2017 m. aprėpiančioje galutinėje ataskaitoje nurodytas panaudojimo lygis bus gerokai 
didesnis.
Komisija pažymi, jog yra ir kitų veiksnių, darančių įtaką išmokėjimo lygiams 2014 m. pabaigoje, kaip antai naujos 
2014 m. sukurtos priemonės ir vėlyvas atsiskaitymas pagal finansines priemones kai kuriose valstybėse narėse 
2012 ir 2013 m.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 53 ir 54 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 98
34
Komisijos nuomone, bendrąjį finansinių priemonių 75 % panaudojimo lygį ir maždaug 60 % išmokėjimo lygį 2014 m. 
pabaigoje galima laikyti tinkamu. Kaip parodyta 2a diagramoje , kai kuriose valstybėse narėse panaudojimo lygiai 
skiriant gana dideles sumas finansinėms priemonėms taip pat dideli.
Kaip visada, teikiant statistikos duomenis yra išimčių:
- nedidelis bendrasis panaudojimo lygis ir didelis išmokėjimo lygis Rumunijoje ir Čekijoje;
- didelis bendrasis panaudojimo lygis ir vidutinis išmokėjimo lygis Graikijoje ir Prancūzijoje;
- žemas bendrasis panaudojimo lygis Italijoje, Ispanijoje ir Slovakijoje.
Komisija įgyvendina konkrečius veiksmus, kad padėtų prastesnius rezultatus pasiekusioms valstybėms padidinti 
savo administracinius pajėgumus, kad jos sugebėtų naudoti lėšas pagal savo poreikius.
Bendras Komisijos atsakymas į 36–38 dalių pastabas
Komisija nustatė Audito Rūmų nurodytą riziką (net jeigu tam tikrais atvejais padidėjimą lėmė rinkos sąlygos). Šis 
klausimas sprendžiamas 2014–2020 m. taisyklėse dėl dalinių mokėjimų.
Komisija norėtų pažymėti, jog bet kuriuo atveju finansiniai tarpininkai nepritars tam, kad finansinės priemonės įgy -
vendinimas prasidėtų neturint pakankamos jai skirtos pinigų sumos.
40
Pagal subsidiarumo principą dėl su valdymo sąnaudomis ir mokesčiais susijusių sąlygų susitaria vadovaujančioji 
institucija ir fondo valdytojas.
Daugeliu atvejų tos sąlygos taip pat apėmė rezultatais grindžiamą atlygį ir (arba) mažesnes valdymo sąnaudas ir 
mokesčius nei maksimalios reglamente nustatytos ribos. Kai kuriais atvejais iš ES biudžeto nebuvo apmokamos 
jokios valdymo sąnaudos ir mokesčiai.
Reglamente nustatytas tik didžiausias tinkamų finansuoti valdymo sąnaudų ir mokesčių lygis, kurį lemia su kapitalo 
įnašu susijusi ribinė vertė.
41
Investicijų į MVĮ finansinės priemonės, kurias valdo EIF, pradėtos taikyti 2013–2014 m., o 2015 m. kai kurioms prie -
monės skirtos papildomos sumos. Nors 2014 m. pabaigoje išmokėjimo lygiai buvo mažesni nei vidurkis, iki taikymo 
laikotarpio pabaigos tikimasi tolesnio reikšmingo padidėjimo.
Kalbant apie investicijas į miesto plėtros fondus (MPF), nuo 2014 m. EIB ir MPF itin suaktyvino investicinę veiklą. 
Lėtą investicinių projektų pradžią galutinių naudos gavėjų lygmeniu galima paaiškinti infrastruktūros pobūdžiu ir jį 
atitinkančiu ilgesniu JESSICA projektų ciklu, dėl kurių tenka taikyti sudėtingesnius leidimų gavimo procesus, naudoti 
valstybės pagalbą ir atlikti avansinius mokėjimus už darbą. Kai kurie Pietų Europos fondai taip pat nukentėjo dėl 
makroekonominės ir bankų sektoriaus krizės.
Komisijos atsakymas 99
43
Komisijos nuomone, į jos uždarymo gaires įtrauktiems pakeitimams taikoma Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 su 
pakeitimais 78 straipsnio 6 dalis, tad teisės akto keisti nereikėjo (taip pat žr. Komisijos atsakymą į 2014 m. Audito 
Rūmų ataskaitos 6.52 dalies ir 5 rekomendacijos pastabas).
44
Komisijos nuomone, norinti įvertinti išmokėjimo lygį iki 2015 m. pabaigos nereikėtų remtis ankstesnių metų išmokė -
jimo lygių duomenimis, nes nebūtų atsižvelgiama į visą finansinių priemonių taikymo laikotarpį ir laiką, praėjusį nuo 
tam tikro fondo įsteigimo.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 43 dalies pastabas.
48
Iš patirties žinoma, kad nederėjo išsamiai reglamentuoti verslo plano turinio. Tai taip pat atitinka pasidalijamojo 
valdymo dvasią ir subsidiarumo ir proporcingumo principus.
Dėl pirminės Bendrojo reglamento 43 straipsnio 2 dalies formuluotės kilo svarbių klausimų. Pvz., nuspręsta, kad 
nederėtų reikalauti, jog bendro finansavimo partneriai pateiktų verslo planą, nes jį (arba kitą tinkamą dokumentą) 
turėtų pateikti tik fondo valdytojas. Be to, 43 straipsnio 2 dalyje nedaroma jokio skirtumo tarp kontroliuojančiojo 
fondo verslo plano ir finansinio tarpininko verslo plano, tad dėl jo turinio kilo painiava.
2014–2020 m. teisinėje sistemoje, kuri yra išsamesnė, taip pat nenustatomas tikslus verslo plano turinys. Kuriant 
finansinę priemonę itin svarbus vadovaujančiosios institucijos ir fondo valdytojo pasirašomas finansavimo susitari -
mas. Į finansavimo susitarimą turi būti įtraukta investavimo strategija, verslo planas ir kai kurie kiti svarbūs elemen -
tai (žr. BNR IV priedą).
50
Komisija yra ne vieną kartą rekomendavusi valstybėms narėms į finansavimo susitarimus įtraukti galimo lėšų išė -
mimo iš finansinių priemonių sąlygas ir numatyti dalinius priemonių mokėjimus (žr. COCOF FIP gairių 10-0014-05-EN 
5.3 punktą).
51
Komisija pažymi, jog toje pačioje šalyje skirtingi fondai veikia skirtingai.
Komisijos nuomone, be trūkumų vertinimo patikimumo, yra kitų veiksnių, dėl kurių galėjo būti sukurtos pernelyg 
didelės priemonės (pvz., finansų krizė arba vėlyvas lėšų išmokėjimui įtakos turinčių priemonių sukūrimas).
Be to, finansinės priemonės yra rinkos lemiamos priemonės. Atlikus trūkumų vertinimą nustatoma, ar stebimas tam 
tikras rinkos nepakankamumas. Tačiau rinkos sąlygos gali labai pasikeisti praėjus keleriems metams po priemonių 
sukūrimo. Todėl, vertinant finansinės priemonės veiklos rezultatus remiantis trūkumų analizės ryšiu su išmokėjimo 
lygiais, ko gero, neatsižvelgiama į tas besikeičiančias rinkos sąlygas.
Komisijos atsakymas 100
52
Komisija pažymi, jog 2007–2013 m. teisinėje sistemoje atlikti trūkumų vertinimą buvo reikalaujama tik netiesiogiai. 
Atsižvelgdama į tai, Komisija teigiamai vertina faktą, kad 82 % Audito Rūmų apklausos respondentų atliko vertinimą.
53
Komisija primena, jog netiesioginis reikalavimas atlikti trūkumų vertinimą 2007–2013 m. neapėmė jokių privalomų ir 
išsamių reikalavimų dėl ex ante  vertinimo, nustatytų BNR 37  straipsnyje  2014–2020 m. laikotarpiui. Komisijos nuo -
mone, naujasis teisinis reikalavimas užkirs kelią susijusiai rizikai, o antrasis peržiūros etapas neduotų papildomos 
naudos.
Už ex ante vertinimo atlikimą atsako vadovaujančioji institucija, o apie jo rezultatus pranešama stebėsenos komitetui 
prieš priimant sprendimą padaryti programai skirtus įnašus į finansines priemones. Ex ante  vertinimas savaime nėra 
sprendimas. Jis padeda išvengti įvairių subjektų įvairiais lygmenimis įgyvendinamų priemonių dubliavimosi ir neati -
tikimų ir kai kurių per 2007–2013 m. laikotarpį nustatytų problemų.
Iš Komisijos patirties žinoma, kad 2014–2020 m. ex ante  vertinimus atlieka rinkoje patyrę ir kvalifikuoti subjektai, 
įskaitant EIB grupę. Ex ante  vertinimo reikalavimas skirtas užtikrinti jo nepriklausomumą ir objektyvumą. Ex ante  
vertinimui taikoma griežta visuomenės kontrolė, kuri daug vertingesnė nei „nepriklausoma peržiūra“, nes vertinimo 
rezultatai pateikiami stebėsenos komitetui ir skelbiami per tris mėnesius po užbaigimo datos.
Komisijos nuomone, naujoji dalinių mokėjimų sistema veiks ir kaip rinkos tyrimas, ir kaip antrasis apsaugos 
lygis. Jeigu išmokėjimo galutiniams naudos gavėjams lygiai bus mažesni nei tikėtasi, Komisija nebemokės jokių 
kompensacijų.
54
Komisija pažymi, jog į „įgytą patirtį“ ir „didelius socialinius ekonominius pokyčius“ jau atsižvelgta atliekant sistemi -
nes 2014–2020 m. centralizuotojo valdymo priemonių laikotarpio vidurio peržiūras. Todėl Komisija mano, kad ex ante  
vertinimų, siekiant atsižvelgti į šiuos aspektus, nereikia atnaujinti.
55
Komisija primena, kad nors finansinės priemonės turėtų būti kuriamos pagal (nacionalinių ar regioninių) programų 
taisykles, tai nereiškia, kad finansinė priemonė turi būti taikoma visuose regionuose. Gali būti keli programai skirti 
įnašai į vieną finansinę priemonę, taip pasinaudojant masto ekonomija ir kritine mase.
Taip pat pabrėžiama, jog finansinėms priemonėms regione skiriamos sumos nėra atsitiktinės. Jos skiriamos pagal 
programos strategiją, kuria remiantis vyko derybos dėl programos, kartu atsižvelgiant į regiono poreikių analizę, 
patvirtinamą programos ex ante  įvertinimu.
Komisijos atsakymas 101
57
Pagal Sanglaudos politiką tikslas buvo suteikti pakankamai galimybių pasirinkti geriausią įgyvendinimo variantą 
atsižvelgiant į nustatytą rinkos nepakankamumą, kad būtų suteikta kuo veiksmingesnė parama.
Remiantis ex ante  vertinimu, priemonės turi būti kuriamos taip, kad būtų išvengta dubliavimosi ir užtikrintas papil -
domumas. Gali būti keli programoms skirti įvairių regionų įnašai į vieną finansinę priemonę, taip pasinaudojant 
masto ekonomija ir kritine mase. Atsižvelgiant į priemonių rūšį (pvz., paskolos ir garantijos) ir valstybių narių ypatu -
mus, kai kurių mažesnių fondų veiklos rezultatai tokie pat geri kaip didesnių fondų arba net geresni (pvz., Vokieti -
joje, Lenkijoje ar Prancūzijoje).
Komisija mano, kad ex ante  vertinimu įrodant pakankamą finansinės priemonės mastą bus sulaukta patikimų ir tin -
kamų rezultatų, kurie bus tikslesni nei bet kokia verslo fondų sektoriaus pateikta bendro pobūdžio informacija.
59
Komisija primena, kad dėl tokios galimybės Bendrųjų nuostatų reglamente nepanaikinami geografiniai kiekvie -
nos dalyvaujančios programos apribojimai. Geografinis tinkamumas yra viena iš svarbiausių Sanglaudos politikos 
savybių.
Žr. Komisijos atsakymus į 55 ir 57 dalių pastabas.
61
Remdamosi Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 38 straipsnio 1 dalies a punktu, vadovaujančiosios institucijos gali 
įnešti finansinį įnašą į Sąjungos lygmeniu sukurtas finansines priemones, kurias tiesiogiai arba netiesiogiai valdo 
Komisija.
Komisija yra pateikusi išsamius paaiškinimus ir glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis įgyvendinant MVĮ 
iniciatyvą, kuri yra ES lygmens finansinė priemonė. Be to, Komisija išleido valstybėms narėms skirtą aiškinamąją 
brošiūrą apie ESI fondų ir ESIF papildomumą. Jeigu bus kuriamos naujos ES lygmens priemonės, valstybių narių 
prašymu Komisija rengs programos išteklių panaudojimo ES lygmens priemonėms gaires.
64
Sverto apibrėžtis pagrįsta Finansinio reglamento taikymo taisyklių 223 straipsniu, pagal kurį valstybė narė gali regu -
liariai teikti ataskaitas.
Diskusija apie bendrą sverto apibrėžtį vyko tarp visų Komisijos tarnybų. Bendra sąvoka pateikiama 2011 m. spalio 19 
d. Komisijos komunikato COM(2011) 662 2.3.4 punkte.
Komisijos atsakymas 102
65
Audito Rūmų ir Komisijos diskusijos apie sverto apibrėžtį tęsiasi nuo 2010 m. Kaip minėta Komisijos atsakyme į 64 
dalies pastabas, sverto apibrėžtis pagrįsta Finansiniu reglamentu ir pagal ją užtikrinamas reguliarus valstybių narių 
ataskaitų teikimas.
Komisijos nuomone, Audito Rūmų siūlomas sverto poveikio paaiškinimas neatitinka ES finansinio reglamento tai -
kymo taisyklių 223 straipsnyje pateiktos apibrėžties: „tinkamumo kriterijus atitinkantiems galutiniams gavėjams tei -
kiamo finansavimo suma, padalyta iš Sąjungos įnašo sumos“. Tai reiškia, jog svertas turėtų būti laikomas finansinei 
priemonei skirtų Sąjungos finansinių išteklių (įnašo) ir (bendrosios) tinkamumo kriterijus atitinkantiems galutiniams 
gavėjams teikiamo finansavimo sumos (rezultato) santykiu.
Pagal tokį aiškinimą faktiškai užtikrinamas palyginamas požiūris į finansinių priemonių ir dotacijų sverto poveikį.
Pasidalijamojo valdymo priemonių atveju valstybėms narėms teikiant ataskaitas užtikrinama, kad Komisija galėtų 
atskirti privačiųjų ir nacionalinių viešųjų įnašų svertą pagal VP ir (arba) papildomus privačiojo arba viešojo kapitalo 
įnašus. Bendras finansavimas nebūtinai yra vien viešasis finansavimas. Prioritetinė kryptis gali būti sutelkta ties 
tinkamomis finansuoti viešosiomis išlaidomis arba tinkamomis finansuoti bendrosiomis išlaidomis (įskaitant viešą -
sias ir privačiąsias išlaidas). Daugelis krypčių, sukurtų MVĮ ir apskritai privačiajam sektoriui,grindžiama bendrosiomis 
išlaidomis (žr. Bendrųjų nuostatų reglamento 120 straipsnį).
Kadangi Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai visada įgyvendinami per veiksmų programas, bendrai finan -
suojamas viešaisiais ir (arba) privačiaisiais ištekliais (o kitose politikos srityse įgyvendinamoms finansinėms priemo -
nėms toks bendras finansavimas programos lygmeniu nebūtinas), nederėtų manyti, jog toks bendras finansavimas 
neturėtų būti laikomas per ESI fondus įgyvendinamų finansinių priemonių sverto ištekliais.
67
Komisija pabrėžia, kad iš 2014–2020 m. valstybių narių ataskaitų Komisija, be kita ko, galės gauti informacijos apie 
finansinių priemonių sverto poveikį atsižvelgiant ir į bendro finansavimo reikalavimus, t. y. kad nacionalinį bendrą 
finansavimą gali sudaryti viešosios ir (arba) privačiosios išlaidos.
68
Komisija sukūrė horizontaliąją darbo grupę, kad ji rengtų galiojančio Finansinio reglamento taisyklių aiškinimo įgy -
vendinant 2014–2020 m. finansines priemones, įskaitant susijusias su svertu, gaires.
Komisija taip pat nurodo savo atsakymus į 69 ir 73 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 103
69
Pagal galiojantį Finansinį reglamentą ir jo taikymo taisykles reikalaujamas vieningas požiūris į ataskaitų apie svertą 
teikimą. Komisija ėmėsi veiksmų, kad patikslintų sverto skaičiavimo metodiką, kaip nurodyta atsakyme į 68 dalies 
pastabas.
Kadangi finansinėmis priemonėms taikomos nuostatas įsigaliojo 2014 m. sausio mėn., peržiūrėtas požiūris taikomas 
tik 2014–2020 m. finansinėms priemonėms.
Be to, reikėtų pažymėti, jog šių priemonių taikymo sritis visiškai nevienoda, todėl skiriasi ir taikytina metodika. Todėl 
šių skirtumų nereikėtų sistemiškai vertinti kaip neatitikimų.
70
Komisija sutinka, kad įvairioms priemonėms pritaikytos įvairios metodikos turėtų būti patikslintos, ir pažymi, jog 
tokios pastangos jau dedamos.
2015 m. birželio mėn. Komisija, siekdama nuosekliai ir darniai laikytis taikytinų Finansiniame reglamente ir taikymo 
taisyklėse nustatytų sverto poveikio reikalavimų, patikslino sverto skaičiavimo metodiką. Metodika apima šio pro -
gramavimo laikotarpio (2014–2020 m.) ES lygmens finansines priemones. Remiantis minėta metodika, tinkamumo 
kriterijus atitinkantiems galutiniams naudos gavėjams suteikto finansavimo suma atitinka tinkamumo kriterijus 
atitinkantiems galutiniams naudos gavėjams pagal finansinę priemonę per finansinę grandinę suteikto finansavimo 
apimtį, įskaitant Sąjungos įnašo dalį.
Be to, taip pat galima atsižvelgti į finansavimą, teikiamą ne finansinės priemonės finansinėje grandinėje, jeigu yra 
aiškus ryšys su finansavimu, teikiamu finansinės priemonės finansinėje grandinėje. Atsižvelgiant į tai, kas išdės -
tyta pirmiau, finansuojant infrastruktūrą projektui skirto finansavimo sumai apskaičiuoti, reikia atsižvelgti į visus 
finansavimo šaltinius – nuosavo kapitalo investicijas, paskolas ir dotacijas. Tokiomis aplinkybėmis ES biudžeto įnašu 
į sandorio finansavimą apskritai užtikrinamas didelis sandorio saugumas ir išleidimo pajėgumas, todėl pritraukiamas 
didesnis finansavimas.
Per ataskaitinį laikotarpį nuo 2015 m. Komisija užtikrins geresnį sverto skaičiavimo metodikos laikymąsi atsižvelgiant 
į įvairias priemones ir produktų rūšis.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 69 ir 73 dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 104
7 langelis
Komisija pažymi, jog EBPO metodika susijusi su iš privačiojo sektoriaus gautos oficialaus vystymosi finansavimo 
sumos vertinimu.
Komisijos nuomone, priežastinis ryšys tarp ES biudžeto įnašo ir gautos finansavimo sumos gali būti vertinamas tik 
kiekvienu konkrečiu atveju.
Net riboti ES ir EIB įnašai į projektus gali turėti teigiamą poveikį:
• pritraukti papildomą privatų finansavimą bent tokiai pat sumai, kaip didesnio prioriteto EIB paskolos (taip yra 
vykdant visus paskolų garantijų priemonėmis garantuojamus projektus, kuriuose EIB paskolos lygios kitų bankų 
paskoloms);
• užtikrinti laipsnišką finansinį užbaigimą privačioms finansų įstaigoms arba nacionaliniams plėtros bankams dėl 
pripažinto EIB kaip AAA finansų įstaigos vaidmens;
• viešosioms valdžios institucijoms EIB nustatomi ilgalaikiai terminai įgyvendinant projektus, kurių antraip dėl pri -
vačiųjų investuotojų labiau trumpalaikės investicijų grąžos reikalavimų nebūtų galima finansuoti tik regioniniu 
arba net nacionaliniu lygmeniu.
Atsižvelgdama į pirmiau pateiktus argumentus, Komisija mano, jog dėl bendrų EB ir EIB finansinių įnašų ir EIB kaip 
institucinio banko vaidmens, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos, vykdydamos viešojo ir privačiojo sek -
torių partnerystės projektus, priima sprendimus, kai dalis finansavimo ilguoju laikotarpiu teikiama iš nacionalinių 
biudžetų kartu su ilgalaikiu ES ir EIB dalyvavimu, kurio vien tik privačiosios įstaigos negalėtų užtikrinti.
Daugiklio skaičiavimo metodika patikslinta kuriant Europos strateginių investicijų fondą (ESIF). Tam projekto inves -
ticinės sąnaudos buvo patikslintos taip, kad neapimtų visų ES dotacijų, ES finansinių priemonių arba ESI fondų dota -
cijų ir finansinių priemonių (įskaitant su jomis susijusį nacionalinį viešąjį bendrą finansavimą, užtikrinamą vadovau -
jančiųjų institucijų), naudojamų siūlomam projektui bendrai finansuoti.
Bendras Komisijos atsakymas į 71 ir 72 dalių pastabas
Bendrųjų nuostatų reglamente nustatoma ES fondų įgyvendinimo struktūra. Taikomos ir kitos teisinės sistemos, 
kaip antai Viešųjų pirkimų direktyvos arba valstybės pagalbos taisyklės, nekartojant jų Bendrųjų nuostatų regla -
mente. Taip pat taikytinas ir Finansinis reglamentas, pirmiausia jo pasidalijamajam valdymui taikomos specialiosios 
nuostatos.
2016 m. balandžio mėn. Komisija paskelbė ataskaitų teikimo gaires, kuriose kalbama ir apie sverto skaičiavimą, kad 
valstybės narės galėtų taikyti nuoseklią metodiką. Taip bus užtikrinti patikimi ir palyginami duomenys apie tikėtiną 
ir pasiektą sverto poveikį. Valstybėms narėms teikiant ataskaitas apie pasidalijamojo valdymo priemones, Komisija 
taip pat galės gauti informaciją apie finansinių priemonių sverto poveikį, atsižvelgiant į bendro finansavimo reikala -
vimus, kurie gali apimti viešąsias ir (arba) privačiąsias sąnaudas.
Komisijos atsakymas 105
73
Komisijos nuomone, privačiojo kapitalo pritraukimo tikslas neturėtų būti pernelyg akcentuojamas, visų pirma sekto -
riuose, kuriems būdingas didelis rinkos nepakankamumas.
Ir centralizuotojo valdymo, ir pasidalijamojo valdymo priemonės atžvilgiu kiti tikslai gali būti tokie pat svarbūs (pvz., 
pradėti investuoti į tam tikrą besiformuojančią rinką, sukuriančią didelę vertę ES ekonomikos nuosmukio laikais; 
remti augimą, darbo vietas ir konkurencingumą visose valstybėse narėse ir jų regionuose ir pan.). Tad finansinių 
priemonių sėkmės vertinimas susijęs ne tik su pritrauktų privačiųjų lėšų suma.
Komisija pabrėžia, kad privatusis finansavimas yra papildomas teisinis pasidalijamojo valdymo reikalavimas, įtvirtin -
tas valstybės pagalbos teisinėje sistemoje.
Bendras Komisijos atsakymas į 74–76 dalių pastabas
Komisija pažymi, jog šalims siekiant skirtingų tikslų projektai gali būti kokybiškesni ir, įgyvendinant politiką bei 
pasitelkiant privatųjį sektorių ir jo ekspertines žinias, bus galima pasinaudoti daugeliu įvairių finansinių priemonių. 
Jos nuomone, per profesinius patyrusius mechanizmus teikiama ES parama sustiprins ESI fondų valdymą ir įgyvendi -
nimo sistemą.
Taikant pasidalijamojo valdymo finansines priemones, privilegijuotasis požiūris į privačius investuotojus arba vie -
šuosius investuotojus, veikiančius pagal rinkos ekonomikos principą, ir bet kokie rizikos pasidalijimo susitarimai turi 
atitikti valstybės pagalbos taisykles, nustatytas 2007–2013 m. reglamentuose, ir taikomi tik tiek, kiek būtina tiems 
investuotojams pritraukti.
Be to, kaip numatyta Deleguotojo reglamento Nr. 480/2014 6 straipsnyje, atlyginimas pirmumo tvarka privatiesiems 
investuotojams arba viešiesiems investuotojams, kurie veikia pagal rinkos ekonomikos principą, kaip nurodyta BNR 
37 straipsnio 2 dalies c punkte ir 44 straipsnio 1 dalies b punkte, proporcingas šių investuotojų prisiimtai rizikai ir 
neviršija minimalios sumos, reikalingos tokiems investuotojams pritraukti, ir tai užtikrinama sutarčių nuostatomis ir 
sąlygomis ir procedūrinėmis garantijomis.
77
Komisija mano, jog teisinis pagrindas turėtų apimti bendrąsias sąlygas, susijusias su rizikos ir pajamų pasidalijimo 
mechanizmais, kad būtų užtikrintas pakankamas išsamių sąlygų pagal konkrečius deleguotuosius susitarimus tarp 
Komisijos ir įgaliotųjų subjektų lankstumas (žr. Komisijos atsakymą į 9 langelio pastabas).
9 langelis. Penkta pastraipa
Komisijos nuomone, atlygis, kurį Komisija turi teisę gauti už PGPTT ir POI portfelį, atitinka prisiimtą riziką. Be to, 
sumažėjus PPND, likusią riziką visiškai prisiima EIB.
9 langelis. Šešta pastraipa
2011 m. spalio 19 d. tarnybų darbinis dokumentas buvo tiriamojo pobūdžio, pateikiant jame labai novatoriškos 
beprecedentės sistemos metmenis.
Pagal teisėkūros procedūrą teisėkūros institucijos buvo informuotos apie išsamios sistemos pokyčius, įvykusius dėl 
tolesnių Komisijos ir EIB atliktų skaičiavimų ir rizikos analizės. Bet kuriuo atveju pirmojo nuostolio dalies suskirsty -
mas (95 % ir 5 %) aiškiai nurodytas tarnybų darbiniame dokumente ir šis rizikos pasidalijimo parametras nesikeitė.
Komisijos atsakymas 106
Bendras Komisijos atsakymas į 78 dalies ir 10 langelio pastabas
Komisija mano, jog rizikos paskirstymas pagal nagrinėjamas centralizuotojo valdymo priemones yra pagrįstas, visų 
pirma siekiant įveikti privačiojo sektoriaus nenorą investuoti į tam tikras sritis. Pirmojo nuostolio dalys turėtų būti 
tinkamai pagrįstos ir turi būti taikomos tam tikros išlygos, visų pirma, atsižvelgiant į sektorių ir rinką, kurioje taikoma 
priemonė ir kuria savo ruožtu gali būti grindžiama prisiimama rizika.
Kalbant apie EEEVF, atsižvelgiant į sunkumus skatinant investicijas į besiformuojančią, suskaldytą, mažą ir kapitalui 
imlią efektyvaus energijos vartojimo rinką, investicijoms paskatinti gali prireikti papildomų rizikos ar kitų priemonių.
79
Sprendimai dėl mokesčių fondų sektoriuje Liuksemburge įprasti ir būtini, visų pirma dėl SICAV, siekiant sumažinti 
netikrumą, su kuriuo susiduria investuotojai, ir padaryti tarpvalstybinių investicijų apmokestinimą aiškesnį.
Tokiems fondams sprendimai dėl mokesčių priimami tik dėl rinkos aplinkos, kurioje jie veikia, ir nesusiję su tuo, kad 
finansinė priemonė įgyvendinama per SICAV struktūrą.
80
Komisija pažymi, jog nė vienas iš minėtų tyrimų nesusijęs su SICAV. Komisija pabrėžia, kad tik nedaugelis sprendimų 
dėl mokesčių buvo panaudota, kai didelės tarptautinės bendrovės siekė įgyti nepagrįstą pranašumą. Vis dėlto teisės 
aktų leidėjas dar turi priimti pasiūlymą dėl Tarybos direktyvos COM(2015)135, kurią vėliau reikės perkelti į valstybių 
narių nacionalinę teisę. Rekomendacija C(2012)8806 skirta valstybėms narėms.
Bendras Komisijos atsakymas į 81 dalies ir 11 langelio pastabas
Fondas „Marguerite“ yra Liuksemburge įsteigta SICAV, veikianti pagal rinkos praktiką ir sąlygas ir nacionalinės teisi -
nės aplinkos sąlygas.
Sprendimai dėl mokesčių dažnai priimami dėl Liuksemburge sukurtų finansinių priemonių patvirtinimo tiks -
lais, siekiant sumažinti netikrumą, su kuriuo susiduria investuotojai (ypač, kai fondas siekia pritraukti privačius 
investuotojus).
82
Valstybės narės teisiškai neprivalo teikti Komisijai išsamių ataskaitų apie ERPF ir ESF finansinių priemonių kūrimą. 
Pagal pasidalijamojo valdymo ir subsidiarumo principus valstybės narės turi užtikrinti, kad finansinių priemonių 
kūrimas atitiktų taikytinus ES ir nacionalinės teisės aktus, kad su juo susijusios išlaidos būtų teisėtos ir taisyklingos.
Komisijos atsakymas 107
83
Komisija primena, jog nėra sistemiškai teikiamų ataskaitų, kuriomis būtų siekiama nustatyti privatųjį finansavimą 
galutinių naudos gavėjų lygmeniu.
Audito Rūmų analizėje atsižvelgiama tik į FIP , kurių duomenys įtraukti į II.10 „VP įnašai, išmokėti FIP – nacionalinis 
privatusis bendras finansavimas“. Tačiau, kaip Audito Rūmai paaiškina 85 dalyje, privatus finansavimas taip pat gali 
būti iš VP nedalyvaujančių šaltinių.
85
2014–2020 m. programavimo laikotarpio ataskaitų apie finansines priemones teikimo reikalavimai pateikti BNR 
46 straipsnyje ir Komisijos įgyvendinimo reglamento Nr. 821/2014 I priede. Pastarajame nustatytas ataskaitų apie 
finansines priemones teikimo modelis. Ataskaitos modelio VIII skirsnyje numatyta, kad valstybės narės privalo teikti 
informaciją apie kitų įnašų sumą, ne ESI fondų finansines priemones, įskaitant viešąjį ir (arba) privatųjį įnašus, kurie 
abu turi būti įtvirtinti finansavimo susitarimuose ir mokami galutinių naudos gavėjų lygmeniu. Iš tiesų pagal regulia -
vimo sistemą numatoma, kad ataskaitose apie finansines priemones pagal 46 straipsnį turėtų būti teikiama informa -
cija apie privačiuosius įnašus (vertinant sverto poveikį).
86
Nors pagal 2007–2013 m. teisinį pagrindą aiškiai nereikalaujama nurodyti veiklos rezultatais grindžiamų valdymo 
sąnaudų ir mokesčių, atlygis paprastai nustatomas vadovaujančiosios institucijos ir finansinę priemonę įgyvendi -
nančios įstaigos finansavimo susitarime. Pvz., bent jau Portugalijoje, JK ir Lenkijoje pagal kai kuriuos 2007–2013 m. 
programos laikotarpio ERPF ir ESF priemonių finansavimo susitarimus jau sukurta veiklos rezultatais grindžiamo 
atlygio sistema.
Komisija taip pat pabrėžia, kad daugelyje paskolų fondų privatus bendras finansavimas vyksta fondo lygmeniu ir jį 
teikia pats fondo valdytojas.
87
Komisija pažymi, jog papildomas veiksnys, susijęs su finansinių priemonių kūrimu ir sverto rezultatais pasitelkiant 
papildomas privačiąsias lėšas, yra tikslinių galutinių naudos gavėjų kredito rizikos pobūdis. Derėtų paminėti, kad 
EMSPP skirta didesnės kredito rizikos pobūdžio galutiniams naudos gavėjams.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 12 langelio pastabas.
Komisijos atsakymas 108
12 langelis. Pirma pastraipa
Remiantis ad hoc  audito ataskaita, kurią apie fondą „Marguerite“ Komisijos prašymu parengė išorės konsultantai, 
privataus bendro finansavimo fondo lygmeniu trūko ne dėl privačiojo sektoriaus nenoro investuoti į viešosiomis 
lėšomis finansuojamas priemones, bet dėl nelabai įprastos fondo „Marguerite“ valdymo struktūros, nedidelio įsibė -
gėjusių projektų skaičiaus ir sudėtingų rinkos sąlygų, kuriomis fondui teko veikti.
12 langelis. Antra pastraipa
EEEVF buvo sukurtas per trumpą laiką pagal Europos energetikos gaivinimo programą, siekiant remti itin rizikingus 
ir inovatyvius efektyvaus energijos vartojimo projektus sektoriuje, kuriame dar nebuvo įsteigta konkrečiai jam skirtų 
fondų. Tad Komisija sutiko būti pagrindine fondo investuotoja. Vis dėlto dar yra papildomų investicijų galimybių, nes 
iš viso šiame etape įsipareigota skirti mažiau nei pusę iš 700 mln. eurų fondui numatytos sumos.
89
Komisija pradėjo rengti paskatinamojo atlygio gairių projektą, kuris buvo pristatytas valstybėms narėms 2015 m. 
spalio mėn.; galutinė redakcija dar rengiama.
90
Komisija mano, jog pagrindinius Komisijos ir jos partnerių rizikos pasidalijimo susitarimų aspektus reikia vertinti atei -
tyje kuriant teisinius pagrindus.
Tačiau turi būti užtikrinama pusiausvyra, kad teisiniai pagrindai būtų pakankamai lankstūs ir kad Komisijos ir įgalio -
tojo subjekto rizikos ir pajamų pasidalijimo susitarimai būtų įtvirtinami konkrečiame deleguotajame susitarime.
91
Komisija pripažįsta, kaip svarbu užtikrinti, kad finansinėms priemonėms nebūtų taikomos nepriimtinos mokes -
čių vengimo sistemos. Tai taip pat pakartojama 2016 m. sausio 29 d. komunikate dėl kovos su mokesčių vengimu 
dokumentų rinkinio. Tačiau išankstinių sprendimų dėl mokesčių per se  negalima laikyti nesuderinamais su Komisijos 
politika.
Kalbant apie centralizuotojo ir pasidalijamojo valdymo finansines priemones, kaip numatyta Finansinio reglamento 
140 straipsnio 4 dalyje ir Bendrųjų nuostatų reglamento 38 straipsnio 4 dalyje, šias priemones įgyvendinantys 
subjektai neturi būti įsisteigę tų valstybių, kurios nebendradarbiauja su Sąjunga taikant tarptautiniu mastu sutar -
tus mokesčių standartus, jurisdikcijai priklausančiose teritorijose ir neturi palaikyti verslo ryšių su tose teritorijose 
įsisteigusiais subjektais, o minėtus reikalavimus turi įtraukti į su pasirinktais finansų tarpininkais sudarytas sutartis. 
Tai teisinis finansinių priemonių įgyvendinimo reikalavimas, kuriuo nustatoma patikima ES lėšų naudojimo apsauga.
Komisijos nuomone, riziką reputacijai reikėtų sieti ne su išankstinių sprendimų dėl mokesčių priėmimu, o su konkre -
čiomis tokių susitarimų nuostatomis.
Komisijos atsakymas 109
94
Komisija numato laiku teikti gaires pagal valstybių narių keliamus klausimus ir poreikius.
Bendras Komisijos atsakymas į 96 ir 97 dalių pastabas
Komisija mano, jog pakartotinio lėšų naudojimo dažnis per tinkamumo finansuoti laikotarpį savaime nėra galutinis 
tikslas.
Be to, finansavimo terminas numatomas (turi būti pritaikytas) atsižvelgiant į finansuojamų investicijų tipą, o bet 
kokias išvadas apie ribotą atnaujinamąjį poveikį reikėtų daryti atsižvelgiant į finansinės priemonės sukūrimo datą, 
lengvatinį laikotarpį, terminą ir galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius.
Pvz., taikant 2014–2020 m. iš anksto parengtą paskolų renovacijai efektyvaus energijos vartojimo srityje priemonę 
paskolos grąžinimo terminą galima nustatyti iki 20 metų.
Visas atnaujinamasis ciklas per programavimo laikotarpį prieštarauja tokiai ilgalaikei perspektyvai.
Bendras Komisijos atsakymas į 99 ir 100 dalių pastabas
Komisija pabrėžia, kad vadovaujančiosios institucijos privalo užtikrinti tinkamas priemones, kad būtų laikomasi Ben -
drojo reglamento 78 straipsnio 7 dalies, ir pristatyti tas priemones užbaigiant, pvz., rengti informaciją apie pakarto -
tinį ERPF ir ESF skirtų išteklių likučių panaudojimą, nurodant kompetentingą instituciją, atsakingą už išteklių likučių 
valdymą, pakartotinio naudojimo formą, tikslą, geografinę teritoriją ir numatomą trukmę (žr. užbaigimo gairių 5.2.5 
punktą).
Ši sistema ne tik skatina valstybes nares pakartotinai naudoti išteklius toje pačioje tikslinėje grupėje, bet ir kelis kar -
tus reinvestuoti juos, jeigu yra rinkos spragų. Valstybės narės turi užtikrinti šių nuostatų laikymąsi.
102
Komisija pabrėžia, kad, pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui, į fondą grąžinti ištekliai yra ne ES, o nacionali -
niai ištekliai.
Pagal BNR reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, užtikrinančių, kad finansinėms priemonėms 
grąžinamos lėšos, gautos per ne trumpesnį kaip aštuonerių metų laikotarpį nuo tinkamumo finansuoti laikotar -
pio pabaigos, būtų naudojamos tinkamai (žr. Bendrųjų nuostatų reglamento 45 straipsnį ir IV priedo 1 straipsnio 
j punkte numatytą pavyzdinį finansavimo susitarimą).
Komisija numato tikrinti pagal finansavimo susitarimus įgyvendinamų priemonių tinkamumą nacionalinėms audito 
institucijoms ir Komisijos tarnyboms vykdant įprastą finansinių priemonių audito veiklą.
Komisijos atsakymas 110
104
Komisija pripažįsta, kad atvirai fondo valdytojo atrankos procedūrai reikia laiko. Vis dėlto to negalima išvengti, nes 
reikia laikytis taikytinų atrankos taisyklių, taip pat viešųjų pirkimų taisyklių.
2015 m. vasario mėn. baigtose rengti ex ante  vertinimo gairėse paaiškinama, kokiomis sąlygomis 2014–2020 m. 
programos išteklius galima įnešti į jau sukurtą finansinę priemonę. Be to, Komisija pradėjo rengti finansines priemo -
nes įgyvendinančių subjektų atrankos gairių projektą, į kurį planuojama įtraukti skirsnį su paaiškinimais dėl sutarčių 
keitimo sąlygų (pvz., sąlygų, kuriomis galima pratęsti įgyvendinimo laikotarpį arba padidinti VP įnašo į 2007–2013 m. 
taikomas finansines priemones sumas).
110
Komisija primena, kad mokesčiai, deklaruojami kaip „nuliniai“, daugeliu atvejų reiškia, jog nepatirta jokių valdymo 
sąnaudų ir nesumokėta mokesčių. „Nulines“ valdymo sąnaudas ir mokesčius deklaravo daugiau nei 261 fondas.
111 Antra pastraipa
2007–2013 m. reglamente buvo nuoroda į nacionalines tinkamumo finansuoti taisykles, o ne į ES tinkamumo finan -
suoti taisykles (Reglamento Nr. 1083/2006 56 straipsnio 4 dalis). Toks valstybių narių įgaliojimas atitinka pasidalija -
mojo valdymo ir subsidiarumo principus.
Valdymo sąnaudų ir mokesčių tinkamumo finansuoti taisyklės yra vienas iš nedaugelio teisės aktų elementų, kai 
konkrečių išlaidų apribojimai nustatomi pagal teisinį pagrindą. Atsižvelgiant į teikiamų finansinių produktų rūšį 
reglamente nustatytos įvairios valdymo sąnaudų ir mokesčių ribinės vertės, kurios gali būti mažesnės (bet ne 
didesnės) nei 4 %, t. y. 2 % kontroliuojančiųjų fondų ir garantijų fondų atveju, 3 % paskolų ir nuosavo kapitalo fondų 
atveju ir 4 % mikrokreditų skyrimo priemonių atveju. Viršutinių ribų tikslas – apsaugoti ES finansinius interesus.
113
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai tinkami finansuoti ir atlyginami ES, tik jeigu jie buvo patirti ir sumokėti. Taigi vals -
tybės narės neprivalo teikti ataskaitų apie valdymo sąnaudas ir mokesčius, kurie nebuvo sumokėti, nes negali iš 
Komisijos reikalauti juos atlyginti, todėl jie nėra finansuojami iš ES biudžeto.
Jeigu valdymo sąnaudos ir mokesčiai viršija konkurso tvarka nustatytas viršutines ribas ir deklaruojami Komisijai 
kaip tinkamos finansuoti išlaidos, atitinkamos institucijos (vadovaujančiosios, tvirtinančiosios ir audito institucijos) 
tikrins tokių išlaidų tinkamumą finansuoti ir privalo pranešti Komisijai apie visus pažeidimus.
Komisijos atsakymas 111
Bendras Komisijos atsakymas į 115–117 dalių pastabas
Komisijos nuomone, taisyklės aiškiai išdėstytos teisiniame pagrinde, dėl kurio parengtos išsamios gairės, ir šiuo 
etapu neįmanoma pateikti kitokio aiškinimo.
Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnyje nustatyta, kad viršutinės tinkamų finansuoti išlaidų ribos taikomos iš 
veiksmų programos fondui skirtam kapitalui, o ne fondo kapitalui, naudojamam galutiniams naudos gavėjams 
paremti.
Viršutinės ribos nubrėžia didžiausią tinkamų finansuoti išlaidų sumą ir turi būti apskaičiuojamos remiantis metų 
vidurkiu, pro rata temporis . COCOF gairėse dėl finansų inžinerijos priemonių nurodomas ir išsamiau paaiškinamas 
teisinis pagrindas (žr. 2.6.1–2.6.17 punktus).
Pagal teisinę sistemą reikalaujama, kad 2014–2020 m. valdymo sąnaudos ir mokesčiai būtų susiję su veiklos rezulta -
tais, įskaitant galutiniams naudos gavėjams išmokėtas sumas.
118
Žr. Komisijos atsakymą į 86 dalies pastabas.
122
Remiantis valstybių narių pateiktais duomenimis, bendrosios ERPF ir ESF finansinių priemonių valdymo sąnaudos ir 
mokesčiai 2014 m. pabaigoje sudaro 4,7 % į finansines priemones įneštų sumų, t. y. mažiau nei 1,0 % metinio ekviva -
lento. Tai atitinka Audito Rūmų pateiktus skaičius dėl ES biudžeto įnašų į centralizuotojo valdymo priemones.
123
Komisijai pranešama apie valdymo sąnaudas ir mokesčius, kuriuos vadovaujančiosios institucijos patyrė ir sumokėjo, 
o Komisija kompensavo valstybei narei, neatsižvelgiant į įgyvendinimo lygį, jeigu valdymo sąnaudos buvo patirtos ir 
mokesčiai buvo sumokėti. Komisija pabrėžia, kad kontroliuojančiojo fondo valdytojas ir finansinės priemonės valdy -
tojas atlieka skirtingas funkcijas ir turi teisę gauti atlygį už tų funkcijų atlikimą.
Galutiniams naudos gavėjams taikomi mokesčiai, siekiant išvengti dvigubo finansavimo, turi būti išskaičiuoti iš 
Komisijai deklaruotų tinkamų finansuoti išlaidų. Tokių mokesčių taikymas ir tinkamas jų vertinimas tikrinami atlie -
kant valdymo patikrinimus ir audito darbą.
Bendras Komisijos atsakymas į 124–127 dalių pastabas
Mokesčių ir galutiniams naudos gavėjams teikiamos paramos santykis atspindi padėtį įgyvendinant finansines 
priemones 2014 m. pabaigoje ir bus mažinamas paskesniais metais, nes tikimasi, kad galutiniams naudos gavėjams 
teikiama finansinė parama didės.
Komisijos atsakymas 112
128
Komisija daro nuorodą į savo atsakymą į 124 dalies pastabas ir pažymi, kad daryti palyginimą bus galima tik užbai -
gus ERPF ir ESF priemones.
131
Remiantis pasidalijamojo valdymo ir subsidiarumo principais, nacionalinės institucijos turi užtikrinti, kad atskiri 
veiksmai būtų įgyvendinami laikantis taikytinų teisės nuostatų, įskaitant nuostatas dėl viršutinių kompensavimo 
ribų.
Dėl ERPF ir ESF finansinių priemonių Komisija pabrėžia, kad valdymo sąnaudos ir mokesčiai nustatomi remiantis 
vadovaujančiosios institucijos ir fondo valdytojo sudarytu finansavimo susitarimu, o Komisija nėra tų sutartinių san -
tykių šalis. Tuo šios priemonės skiriasi nuo centralizuotojo valdymo priemonių, pagal kurias Komisija yra sutartinių 
santykių su fondo valdytoju šalis.
133
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai tinkami finansuoti ir atlyginami ES, tik jeigu jie buvo patirti ir sumokėti. Taigi vals -
tybės narės neprivalo teikti ataskaitų apie valdymo sąnaudas ir mokesčius, kurie nebuvo sumokėti, nes negali iš 
Komisijos reikalauti juos atlyginti, todėl jie nėra finansuojami iš ES biudžeto.
Vadovaujančiosios institucijos patirtos valdymo sąnaudos ir sumokėti mokesčiai taip pat gali viršyti Komisijos regla -
mento (EB) Nr. 1828/2006 43 straipsnio 4 dalyje nustatytas ribines vertes, bet tokios sąnaudos ir mokesčiai negali 
būti kompensuojami iš struktūrinių fondų.
134
2014–2020 m. programavimo laikotarpio duomenų santrauką Komisija turi parengti dėl visų penkių ESI fondų. 
Nustatyta, kad, siekiant atsižvelgti į visų fondų taisykles (ir atitinkamus metinės įgyvendinimo ataskaitos pateikimo 
terminus pagal BNR 50 straipsnio 6 ir 7 dalis), laiką, reikalingą valstybių narių (vadovaujančiųjų institucijų) metinėje 
įgyvendinimo ataskaitoje pateiktiems duomenims konsoliduoti ir įvertinti, ir bendrą visų penkių ESI fondų finansinių 
priemonių įgyvendinimo pažangos pristatymą, ataskaitos apie finansines priemones teikiamos kas pusmetį.
Jeigu Komisija pateikia pastabų dėl metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant finansines priemones, ataskaita 
grąžinama vadovaujančiosioms institucijoms ir dviejų mėnesių terminas nebeskaičiuojamas ir pradedamas skaičiuoti 
vėl, kai Komisijai bus pateikta patikslinta informacija.
Taigi suvestiniai duomenys gali būti parengti, kai Komisija atliks išsamų vertinimą ir bus pakankamai įsitikinta dėl 
vadovaujančiųjų institucijų pateiktų duomenų tikslumo ir patikimumo.
Komisijos atsakymas 113
141 Pirma įtrauka
Komisijos nuomone, įprasta kontroliuojančiojo fondo ir specialiojo fondo veiklos trukmė trumpesnė nei tinkamumo 
finansuoti laikotarpis, atsižvelgiant į laiką, kurio reikia finansinei priemonei sukurti (žr. taip pat 93 dalį).
Komisija pabrėžia, kad pagal BNR 42 straipsnio 5 dalį privaloma taikyti veiklos rezultatais grindžiamą apskaičiavimo 
metodiką, o veiklos rezultatų vertinimo kriterijai nustatyti Deleguotojo akto Nr. 480/2014 12 straipsnyje. Bendroji vir -
šutinė tinkamų finansuoti valdymo sąnaudų ir mokesčių riba, siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, nustatyta 
Deleguotojo akto Nr. 480/2014 13 straipsnio 3 dalyje.
Pagal subsidiarumo principą valdymo sąnaudų ir mokesčių mokėjimas turi būti nustatytas finansavimo susitarime. 
BNR ir Deleguotajame akte Nr. 480/2014 nustatytos tik viršutinės didžiausių tinkamų finansuoti išlaidų, kurias galima 
bendrai finansuoti iš ESI fondų, o ne faktinio mokesčių mokėjimo ribos. Taip apsaugomi ES finansiniai interesai.
141 Antra įtrauka
2015 m. lapkričio 26 d. EGESIF gairėse 15-0021-01 dėl valdymo sąnaudų ir mokesčių Komisija paaiškino, kad bonus 
malus  sistema turėtų būti naudojama, jeigu, pvz., pagal konkrečius veiklos rezultatų vertinimo kriterijus visiškas 
valdymo sąnaudų atlyginimas siejamas su nustatytų tikslų pasiekimu (žr. gairių 2.2 punktą 3 puslapyje).
141 Trečia įtrauka
Pagal subsidiarumo principą tokia sąlyga gali būti nustatyta finansavimo susitarime, nes dėl jos turi derėtis vadovau -
jančioji institucija ir finansinę priemonę įgyvendinantis subjektas. Pagrindinio atlygio ir veiklos rezultatais grin -
džiamo atlygio ribomis siekiama apriboti didžiausias tinkamas finansuoti išlaidas.
Komisija taip pat pabrėžia, kad privaloma remtis veiklos rezultatų vertinimo kriterijais.
Veiklos rezultatais grindžiamas atlygis yra privalomas reikalavimas, nustatytas BNR 42 straipsnio 5 dalyje, o veiklos 
rezultatų vertinimo kriterijai nustatyti Deleguotojo akto Nr. 480/2014 12 straipsnyje.
Reguliavimo požiūriu teisės aktų leidėjai nusprendė, jog pakanka užtikrinti patikimą finansinių priemonių 
įgyvendinimą.
Kalbant apie skaidrumą ir patikimą finansų valdymą, taip pat pabrėžiama, jog vadovaujančioji institucija privalo 
stebėsenos komitetą informuoti apie nuostatas dėl veiklos rezultatais grindžiamo patirtų finansinės priemonės 
valdymo sąnaudų arba valdymo mokesčių skaičiavimo. Stebėsenos komitetas kasmet gaus valdymo išlaidų ir per 
praėjusius kalendorinius metus faktiškai sumokėtų mokesčių ataskaitas.
Komisijos atsakymas 114
144
Komisijos nuomone, padidinus finansinių priemonių finansavimą techninė pagalba valstybėms narėms de facto  
nedidėja, nes techninei pagalbai skiriamos sumos susijusios su konkrečiais projektais įgyvendinant programas, o ne 
su finansinėmis priemonėmis užtikrinamu finansavimo lygiu.
Be to, dalis techninės pagalbos turi būti naudojama įgyvendinant finansines priemones (žr. Komisijos atsakymą į 94 
dalies pastabas).
Techninės pagalbos lygis kiekvienoje valstybėje narėje planuojamas atsižvelgiant į tikėtinus poreikius, susijusius su 
programų rengimo ir įgyvendinimo darbais.
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai yra fondo valdytojo atlygis už valdymo funkcijas ir ataskaitų teikimo reikalavimų 
laikymąsi.
Be to, techninės pagalbos sąnaudų veiksnys nebūtinai yra bendroji suma, suteikta pagal dotacijų schemas; tai gali 
būti ir kiti veiksniai, kaip antai valdymo ir kontrolės sistemos ir su įgyvendinimu nacionaliniu ir ES lygmenimis susiju -
sių teisinių reikalavimų sudėtingumas, VP , priemonių ir bendrai finansuojamų didelių projektų skaičius, TĮ skaičius ir 
kt.
145
Komisija pažymi, jog vadovaujančiosios institucijos teikiamoje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje pagrindiniai 
konkrečiais metais įgyvendinami techninės paramos veiksmai aprašyti atskirame skirsnyje. Be to, Komisijai deklaruo -
jamas techninės pagalbos išlaidas tikrina vadovaujančioji institucija arba kitas subjektas atsižvelgdamas į konkrečias 
išlaidų rūšis ir remdamasis sąskaitomis faktūromis, čekiais arba kitais įrodymais.
Remiantis atrankos metodu, vadovaujančiosios institucijos patikrintas išlaidas gali papildomai patikrinti tvirtinan -
čioji institucija, audito institucija ir Komisijos auditoriai.
146
Komisijos nuomone, programos valdymo išlaidų (TI biudžeto) nereikėtų painioti su pavienių programos veiksmų 
įgyvendinimo išlaidomis (finansinių priemonių valdymo sąnaudomis ir mokesčiais), nes įgyvendinant veiksmus, 
kuriems skirtos dotacijos, šios dvi kategorijos taip pat nėra sujungiamos (pvz., projektą prižiūrinčio inžinieriaus atly -
ginimo išlaidos įtraukiamos į projektams skirtas sumas, o ne techninės pagalbos sumas).
Komisija gauna valstybių narių ataskaitas apie techninės pagalbos biudžetą.
Be to, dotacijų ir finansinių priemonių, pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo finansinių priemonių sąnaudų 
struktūros skirtingos.
2012 m. liepos mėn. atliktame tyrime Komisija paskelbė kiekybinę ir kokybinę informaciją apie ES struktūrinių fondų 
valdymo administracines sąnaudas ir administracinę naštą   
(http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf /measuring/measuring_impact_report.pdf ).
Šis tyrimas šiuo metu tikslinamas ir planuojamas paskelbti 2016 m. pabaigoje. Į jį planuojama atsižvelgti atliekant 
supaprastinimo veiksmus.
Komisijos atsakymas 115
Išvados ir rekomendacijos
147
Komisija pripažįsta, jog teikti finansinę paramą iš ES biudžeto taikant finansines priemones naudinga daugeliu 
požiūriu, todėl per 2014–2020 m. programavimo laikotarpį aktyviai skatina ir ragina dažniau jas taikyti.
148
Komisija mano, kad Audito Rūmų nustatytų problemų poveikis įvairiose valstybėse narėse taikant įvairias finansines 
priemones yra skirtingas ir kad apskritai finansinėmis priemonėmis ES lėšos skiriamos veiksmingai ir efektyviai.
148 Pirma įtrauka
Komisijos nuomone, vidutinis 57 % išmokėjimo lygis (2014 m. pabaigoje) rodo labai netolygią padėtį. Pavojus, kad 
užbaigiant priemones nepavyks užtikrinti visiško išmokėjimo, susijęs tik su keliomis finansinėmis priemonėmis 
keliose valstybėse narėse.
2014 m. pabaigoje išmokėjimo lygis buvo nedidelis dėl kelių veiksnių, įskaitant finansų krizę, ribotą patirtį kai 
kuriose valstybėse narėse ir vėlyvą kai kurių priemonių taikymo pradžią.
148 Antra įtrauka
Kalbant apie pasidalijamojo valdymo finansines priemones, dėl teisinių ataskaitų teikimo reikalavimų Komisija 
negalėjo gauti išsamių duomenų apie valstybių narių privačiųjų investuotojų dalyvavimą. Komisija vis dėlto pažymi, 
jog pagal valstybės pagalbos taisykles tam tikroms finansinėms priemonėms reikalaujamas minimalus privačiųjų 
investuotojų dalyvavimas (pvz., 30 %, o kai kuriais atvejais net 60 %).
Komisija mano, jog 2007–2013 m. sukurtomis centralizuotojo valdymo finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti 
nemenkus išteklius iš privačiojo sektoriaus projektų lygmeniu, net ir tais atvejais, kai fondo (kaip antai fondo „Mar -
guerite“) lygmeniu nebuvo jokių privačių indėlių. Manome, jog taikant šias priemones įgyta patirtis padeda Komisi -
jai kurti dar daugiau privačiųjų investicijų gebančias pritraukti priemones.
148 Trečia įtrauka
Komisija mano, jog pakartotinio lėšų naudojimo dažnis per tinkamumo finansuoti laikotarpį savaime nėra galutinis 
tikslas.
Be to, finansavimo terminas numatomas (turi būti pritaikytas) atsižvelgiant į finansuojamų investicijų tipą, o bet 
kokias išvadas apie ribotą atnaujinamąjį poveikį reikėtų daryti atsižvelgiant į finansinės priemonės sukūrimo datą, 
lengvatinį laikotarpį, terminą ir galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius.
Komisijos atsakymas 116
148 Ketvirta įtrauka
Pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpio taisykles valdymo sąnaudos ir mokesčiai susiję su finansinėms prie -
monėms sumokėtomis lėšomis, o ne lėšomis, išmokėtomis galutiniams gavėjams. Komisija pažymi, jog palyginimas 
su centralizuotojo valdymo priemonėmis įmanomas tik užbaigiant ERPF ir ESF priemones.
2014–2020 m. valdymo sąnaudos ir mokesčiai turi būti susiję su veiklos rezultatais, įskaitant galutiniams gavėjams 
išmokėtas sumas.
150
Komisijos nuomone, pavojus, kad užbaigiant priemones nepavyks užtikrinti visiško išmokėjimo, susijęs tik su kelio -
mis finansinėmis priemonėmis keliose valstybėse narėse.
Komisija pažymi, kad 82 % respondentų atsakė, jog atliko rinkos poreikių trūkumų vertinimą, nepaisant to, kad 
pagal teisinę sistemą tai buvo tik netiesioginis reikalavimas. Tai, atsižvelgiant į neprivalomą šio reikalavimo pobūdį 
2007–2013 m., vertintina teigiamai.
151
Komisija pažymi, jog atsižvelgiant į priemonių rūšį (pvz., paskolos ir garantijos) ir valstybių narių ypatumus, kai kurių 
mažesnių fondų veiklos rezultatai tokie pat geri kaip didesnių fondų arba net geresni (pvz., Vokietijoje, Lenkijoje ar 
Prancūzijoje).
1 rekomendacija(a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Kai sukuriama nauja finansinė priemonė, atliekant ex ante  vertinimą reikėtų įtraukti įgytos patirties su anksčiau tai -
kytomis panašiomis priemonėmis analizę.
1 rekomendacija(b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Pagal centralizuotojo valdymo priemonių teisinį pagrindą numatomos laikotarpio vidurio peržiūros ar įvertinimai.
Dėl visų tokių būsimų laikotarpio vidurio finansinių priemonių peržiūrų Komisija užtikrins, kad būtų atsižvelgiama 
į įgytą patirtį ir visų didelių socialinių ekonominių pokyčių poveikį priemonės pagrindimui ir atitinkamam įnašui iš 
ES biudžeto.
Komisijos atsakymas 117
2 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir laiko ją įgyvendinta, kiek tai taikytina Komisijai.
Dėl nacionalinių (regioninių) finansinių priemonių Komisija pradėjo rengti ir 2016 m. balandžio 28 d. valstybėms 
narėms pristatė įgyvendinimo variantų gairių pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies b punktą projektą. Galimybė pasinau -
doti masto ekonomija taip pat svarstoma atliekant ex ante  vertinimą ir vertinant įgyvendinimo sąlygas, kaip api -
brėžta BNR 38 straipsnyje.
Kalbant apie ESI fondų programos įnašus į ES priemones, Komisija yra pateikusi išsamius paaiškinimus ir glaudžiai 
bendradarbiavo su valstybėmis narėmis įgyvendinant MVĮ iniciatyvą, kuri yra ES lygmens finansinė priemonė.
Be to, Komisija išleido valstybėms narėms skirtą aiškinamąją brošiūrą apie ESI fondų ir ESIF papildomumą.
Jeigu bus kuriamos naujos ES lygmens priemonės, valstybių narių prašymu Komisija rengs programos išteklių 
panaudojimo ES lygmens priemonėms gaires.
Kalbant apie tikslinę įgyvendinimo datą, Komisija pabrėžia, kad, kiek tai susiję su Komisija, rekomendacija yra 
įgyvendinama.
152
Komisijos nuomone, privačiojo kapitalo pritraukimo tikslas neturėtų būti pernelyg akcentuojamas, visų pirma sek -
toriuose, kuriems būdingas didelis rinkos nepakankamumas. Ir ES lygmens, ir pasidalijamojo valdymo priemonės 
atžvilgiu kiti tikslai buvo vienodai svarbūs (pvz., pradėti investuoti į tam tikrą besiformuojančią rinką, sukuriančią 
didelę vertę ES ekonomikos nuosmukio laikais; remti augimą, darbo vietas ir konkurencingumą visose valstybėse 
narėse ir jų regionuose). Tad finansinių priemonių sėkmės vertinimas susijęs ne tik su pritrauktų privačiųjų lėšų 
suma.
Kalbant apie pasidalijamojo valdymo finansines priemones, dėl teisinių ataskaitų teikimo reikalavimų Komisija 
negalėjo gauti išsamių duomenų apie valstybių narių privačiųjų investuotojų dalyvavimą. Komisija vis dėlto pažymi, 
jog pagal valstybės pagalbos taisykles tam tikroms finansinėms priemonėms reikalaujamas minimalus privačiųjų 
investuotojų dalyvavimas (pvz., 30 %, o kai kuriais atvejais net 60 %).
Komisija mano, jog 2007–2013 m. sukurtomis centralizuotojo valdymo finansinėmis priemonėmis pavyko pritraukti 
nemenkus išteklius iš privačiojo sektoriaus projektų lygmeniu, net ir tais atvejais, kai fondo (kaip antai fondo „Mar -
guerite“) lygmeniu nebuvo jokių privačių indėlių. Manome, jog taikant šias priemones įgyta patirtis padeda Komisi -
jai kurti dar daugiau privačiųjų investicijų gebančias pritraukti priemones.
ES finansinio reglamento taikymo taisyklių 223 straipsnyje svertas apibrėžtas kaip „tinkamumo kriterijus atitinkanti 
galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo suma, padalyta iš Sąjungos įnašo sumos“. Tai reiškia, jog svertas turėtų 
būti laikomas finansinei priemonei skirtų Sąjungos finansinių išteklių (įnašo) ir (bendrosios) tinkamumo kriterijus 
atitinkantiems galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo sumos (rezultato) santykiu. Taigi Komisijos nuomone, šia 
formuluote visiškai atsižvelgiama į papildomą iš ES biudžeto skiriamo viešojo finansavimo sumą.
Komisijos atsakymas 118
153
Komisijos nuomone, dar per anksti daryti išvadas dėl 2014–2020 m. pritrauksimo privačiojo finansavimo lygio. 2014–
2020 m. dėl platesnės taikymo srities finansinių priemonių turėtų atsirasti papildomų galimybių, taip pat galimybė 
jungtis su ESIF. Komisija pažymi, jog 2014 m. gairėse pateikė pavyzdines paskatinamojo atlygio sistemas.
Įgyvendinimo reglamente Nr. 964/2014 dėl 2014–2020 m. iš anksto parengtų priemonių pateikiama pavyzdžių, kaip 
geriausia taikyti lengvatinio režimo nuostatas siekiant pritraukti daugiau privataus kapitalo neužkraunant pernelyg 
didelės rizikos viešajam sektoriui.
Be to, 2016 m. vasario 22 d. brošiūroje Komisija pateikė ESI fondų ir ESIF sujungimo pavyzdžių, susijusių su paskati -
namuoju atlygiu privatiems investuotojams (žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/pdf/
efsi_esif_compl_en.pdf ).
Galiausiai Komisija pradėjo rengti paskatinamojo atlygio gairių projektą, kuris buvo pristatytas valstybėms narėms 
2015 m. spalio mėn.; galutinė redakcija dar rengiama.
154
Komisija pripažįsta, kaip svarbu užtikrinti, kad finansinėms priemonėms nebūtų taikomos nepriimtinos mokes -
čių vengimo sistemos. Tai taip pat pakartojama 2016 m. sausio 29 d. komunikate dėl kovos su mokesčių vengimu 
dokumentų rinkinio. Tačiau išankstinių sprendimų dėl mokesčių per se  negalima laikyti nesuderinamais su Komi -
sijos politika. Apskritai išankstiniais sprendimais dėl mokesčių siekiama sumažinti netikrumą, su kuriuo susiduria 
investuotojai.
3 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Jai neatrodo būtina iš dalies keisti Finansinį reglamentą ir (arba) pagrindines sektoriaus taisykles (BNR ir centralizuo -
tojo valdymo sektoriaus taisykles) ir ji mano, jog tą klausimą galima tinkamai išspręsti parengus gaires.
Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, ESI fondų generaliniai direktoratai pradėjo rengti ataskaitų teikimo gairių 
projektą. Projektas buvo pristatytas valstybėms narėms 2016 m. balandžio 28 d., jame numatoma pateikti išsamią 
informaciją apie sverto skaičiavimą, kaip numatyta Finansiniame reglamente ir jo taikymo taisyklėse, įskaitant infor -
maciją apie tai, kaip nustatomos skiriamos sumos. Valstybėms narėms teikiant ataskaitas užtikrinama, kad Komisija 
galėtų atskirti privačiųjų ir nacionalinių viešųjų įnašų svertą pagal VP ir (arba) papildomus privačiojo arba viešojo 
kapitalo įnašus.
Kalbant apie centralizuotojo valdymo priemones, 2015 m. birželio mėn. Komisija, siekdama nuosekliai ir darniai 
laikytis taikytinų Finansiniame reglamente ir taikymo taisyklėse nustatytų sverto poveikio reikalavimų, patikslino 
2014–2020 m. finansinių priemonių sverto skaičiavimo metodiką.
Komisijos atsakymas 119
4 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Veiksmų programų užbaigimo gairių (Komisijos sprendimas C(2015) 2771) 5.2.5 skyriuje numatoma, kad galutinėje 
ataskaitoje, kuri yra užbaigimo dokumentų rinkinio dalis, turi būti nurodyta nacionalinių bendro finansavimo teikėjų 
tapatybė, teikiamo nacionalinio bendro finansavimo rūšis ir bendro investavimo lėšos, kuriomis papildomi progra -
mos ištekliai. Be to, pagal I priedo 1 ir 2 šablonus privalomame III.2.2.4 lauke valstybės narės turi nurodyti naciona -
linį privataus bendro finansavimo įnašą, faktiškai įmokėtą į finansinę priemonę.
5 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Apie būdą taikyti lengvatinį režimą siekiant pritraukti daugiau privataus kapitalo neužkraunant pernelyg didelės 
rizikos viešųjų lėšų įnašų į finansines priemones teikėjams kalbama Bendrosios finansinių priemonių ex ante  verti -
nimo metodikos I tome, išleistame 2014 m. balandžio mėn.
Be to, Įgyvendinimo reglamente Nr. 964/2014 dėl 2014–2020 m. iš anksto parengtų priemonių pateikiama pavyzdžių, 
kaip geriausia taikyti lengvatinio režimo nuostatas siekiant pritraukti daugiau privataus kapitalo neužkraunant per -
nelyg didelės rizikos viešajam sektoriui.
Galiausiai Komisija pradėjo rengti paskatinamojo atlygio gairių projektą, kuris buvo pristatytas valstybėms narėms 
2015 m. spalio mėn.; galutinė redakcija dar rengiama.
Kalbant apie tikslinę įgyvendinimo datą, Komisija pabrėžia, kad, kiek tai susiję su Komisija, rekomendacija yra 
įgyvendinama.
6 rekomendacija
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai, kiek ji susijusi su pasiūlymais dėl teisėkūros aktų, kurie bus pateikti 
programavimo laikotarpiu po 2020 m.
7 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Kalbant apie pasidalijamąjį valdymą, į įgyvendinimo variantų gaires pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies b punktą Komi -
sija įtrauks papildomas rekomendacijas nustatyti reikalavimą, kad finansinių priemonių struktūros būtų suderintos 
su 2016 m. sausio mėn. Komisijos komunikate dėl kovos su mokesčių vengimu dokumentų rinkinio išdėstyta politika.
Kalbant apie centralizuotojo valdymo priemones, Komisija jau kreipėsi raštu į EIB ir EIF ir pabrėžė savo kovos su 
mokesčių vengimu priemonių svarbą, ragindama EIB (EIF) toliau skatinti geriausios patirties naudojimą šioje srityje. 
Komisija aktyviai bendrauja su EIB ir EIF jų politikos šioje srityje peržiūros klausimais.
Komisijos atsakymas 120
Be to, Komisija pažymi, kad Finansinio reglamento 140 straipsnio 4 dalyje ir BNR 38 straipsnio 4 dalies antroje pas -
traipoje nustatyta, kad finansines priemones įgyvendinantys subjektai turėtų laikytis taikytinų teisės aktų, be kita 
ko, dėl kovos su pinigų plovimu, terorizmu ir sukčiavimu mokesčių srityje. Finansines priemones įgyvendinantys 
subjektai neturi būti įsisteigę tų valstybių, kurios nebendradarbiauja su Sąjunga taikant tarptautiniu mastu sutartus 
mokesčių standartus, jurisdikcijai priklausančiose teritorijose ir neturi palaikyti verslo ryšių su tose teritorijose įsistei -
gusiais subjektais. Vadovaujančiosios institucijos įtraukia tokius reikalavimus į su pasirinktais finansų tarpininkais 
sudarytas sutartis.
Apmokestinimo tvarkos atitiktis nacionalinės teisės aktams ir ES rekomendacijoms numatyta finansinių priemonių 
įgyvendinimo sistemoje ir įtraukta į gairėse EGESIF 14/0012/02 numatytų valdymo patikrinimų taikymo sritį.
Kalbant apie tikslinę įgyvendinimo datą, Komisija pabrėžia, kad, kiek tai susiję su Komisija, rekomendacija yra 
įgyvendinama.
Bendras Komisijos atsakymas į 155 ir 156 dalių pastabas
Komisija mano, jog pakartotinio lėšų naudojimo dažnis per tinkamumo finansuoti laikotarpį savaime nėra galutinis 
tikslas.
Be to, finansavimo terminas numatomas (turi būti pritaikytas) atsižvelgiant į finansuojamų investicijų tipą, o bet 
kokias išvadas apie ribotą atnaujinamąjį poveikį reikėtų daryti atsižvelgiant į finansinės priemonės sukūrimo datą, 
lengvatinį laikotarpį, terminą ir galutiniams gavėjams teikiamo finansavimo įsipareigojimų neįvykdymo rodiklius.
Kalbant apie įgyvendinimo laikotarpio pabaigą, Komisijos nuomone, į jos uždarymo gaires įtrauktiems pakeitimams 
taikoma Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 su pakeitimais 78 straipsnio 6 dalis, tad teisės akto keisti nereikėjo (taip 
pat žr. Komisijos atsakymą į 43 dalies pastabas ir į 2014 m. Audito Rūmų ataskaitos 6.52 dalies ir 5 rekomendacijos 
pastabas). Komisija pabrėžia, kad vadovaujančiosios institucijos privalo užtikrinti tinkamas priemones, kad būtų 
laikomasi Bendrojo reglamento 78 straipsnio 7 dalies, ir pristatyti tas priemones užbaigiant, pvz., rengti informaciją 
apie pakartotinį ERPF ir ESF skirtų išteklių likučių panaudojimą, visų pirma nurodant kompetentingą instituciją, atsa -
kingą už išteklių likučių valdymą, pakartotinio naudojimo formą, tikslą, geografinę teritoriją ir numatomą trukmę (žr. 
užbaigimo gairių 5.2.5 punktą).
8 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Pagal BNR 45 straipsnį reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi reikiamų priemonių, užtikrinančių, kad finansinėms 
priemonėms grąžinamos lėšos, gautos per ne trumpesnį kaip aštuonerių metų laikotarpį nuo tinkamumo finansuoti 
laikotarpio pabaigos, būtų naudojamos tinkamai (taip pat žr. IV priedo 1 straipsnio j punkte numatytą pavyzdinį 
finansavimo susitarimą). Pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui į fondą grąžinti ištekliai yra ne ES, o nacionali -
niai ištekliai.
Gairėse dėl įgyvendinimo variantų pagal BNR 38 straipsnio 1 dalies b punktą Komisija pabrėš šio reikalavimo pagal 
vadovaujančiųjų institucijų pasirašytą finansavimo susitarimą svarbą ir nurodys, jog tos nuostatos tinkamumą turi 
patvirtinti audito institucijos atlikdamos įprastą audito darbą.
Kalbant apie tikslinę įgyvendinimo datą, Komisija pabrėžia, kad, kiek tai susiję su Komisija, rekomendacija yra 
įgyvendinama.
Komisijos atsakymas 121
9 rekomendacija
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
2014 m. gegužės mėn. patvirtintose ex ante  vertinimo gairėse paaiškinama, kokiomis sąlygomis 2014–2020 m. pro -
gramos išteklius galima įnešti į jau sukurtą finansinę priemonę.
Be to, Komisija pradėjo rengti gairių dėl finansines priemones įgyvendinančių subjektų atrankos projektą. Projektas 
buvo pristatytas valstybėms narėms 2015 m. spalio mėn. ir į jį planuojama įtraukti skirsnį su paaiškinimais dėl sutar -
čių keitimo sąlygų (pvz., sąlygų, kuriomis galima pratęsti įgyvendinimo laikotarpį arba padidinti VP įnašo į 2007–2013 
m. taikomas finansines priemones sumas). Galutinė gairių redakcija dar rengiama.
Kalbant apie tikslinę įgyvendinimo datą, Komisija pabrėžia, kad, kiek tai susiję su Komisija, rekomendacija yra 
įgyvendinama.
158
Bendrosios valdymo sąnaudos ir mokesčiai 2014 m. gruodžio mėn. pabaigoje sudaro 4,7 % į finansines priemones 
įneštų sumų, t. y. mažiau nei 1,0 % metinio ekvivalento.
Valdymo sąnaudos ir mokesčiai tinkami finansuoti ir atlyginami ES, tik jeigu jie buvo patirti ir sumokėti fondo valdy -
tojui. Jeigu valdymo sąnaudos ir sumokėti mokesčiai viršija viršutines ribas, jie atlyginami remiantis tomis ribomis, 
o ne faktiškai sumokėta didesne suma. Tokia priemone apsaugomi ES finansiniai interesai.
Komisijos nuomone, taisyklės aiškiai išdėstytos teisiniame pagrinde, dėl kurio parengtos išsamios gairės, ir šiame 
etape neįmanoma pateikti kitokio aiškinimo.
Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnyje nustatyta, kad viršutinės tinkamų finansuoti išlaidų ribos taikomos iš 
veiksmų programos fondui skirtam kapitalui, o ne fondo kapitalui, naudojamam galutiniams naudos gavėjams 
paremti.
Viršutinės ribos nubrėžia didžiausią tinkamų finansuoti išlaidų sumą ir turi būti apskaičiuojamos remiantis metų 
vidurkiu, pro rata temporis . COCOF gairėse dėl finansų inžinerijos priemonių nurodomas ir išsamiau paaiškinamas 
teisinis pagrindas (žr. 2.6.1–2.6.17 punktus).
Pagal teisinę sistemą reikalaujama, kad 2014–2020 m. valdymo sąnaudos ir mokesčiai būtų susiję su veiklos rezulta -
tais, įskaitant galutiniams naudos gavėjams išmokėtas sumas.
Bendras Komisijos atsakymas į 159 ir 160 dalių pastabas
Komisija, remdamasi valstybių narių pateiktų finansinių priemonių duomenų suvestine, stebi 2007–2013 m. valdymo 
sąnaudas ir mokesčius. Šis reikalavimas nustatytas 2011 m.
2014–2020 m. Komisija turės išsamesnių ir patikimesnių duomenų rinkinį, kuriuo remdamasi galės stebėti visą finan -
sinių priemonių įgyvendinimą, įskaitant valdymo sąnaudas ir mokesčius.
Per abu laikotarpius nacionalinės institucijos privalo užtikrinti valdymo sąnaudų ir mokesčių tinkamumą finansuoti 
pagal taikytinas taisykles ir subsidiarumo principą.
Komisijos atsakymas 122
Komisijos nuomone, programos valdymo išlaidų (TI biudžeto) nereikėtų painioti su pavienių programos veiksmų 
įgyvendinimo išlaidomis (finansinių priemonių valdymo sąnaudomis ir mokesčiais), nes įgyvendinant veiksmus, 
kuriems skirtos dotacijos, šios dvi kategorijos nėra sujungiamos (pvz., projektą prižiūrinčio inžinieriaus atlyginimo 
išlaidos įtraukiamos į projektams skirtas sumas, o ne techninės pagalbos sumas).
Komisija norėtų pabrėžti, jog peržiūri iš valstybių narių gaunamas ataskaitas apie techninės pagalbos biudžetą. Taip 
buvo 2007–2013 m., taip yra ir 2014–2020 m.
161
2014–2020 m. programavimo laikotarpio duomenų santrauką Komisija turi parengti dėl visų penkių ESI fondų. 
Nustatyta, kad, siekiant atsižvelgti į visų fondų taisykles (ir atitinkamus metinės įgyvendinimo ataskaitos pateikimo 
terminus pagal BNR 50 straipsnio 6 ir 7 dalyse), laiką, reikalingą valstybių narių (vadovaujančiųjų institucijų) meti -
nėje įgyvendinimo ataskaitoje pateiktiems duomenims konsoliduoti ir įvertinti, ir bendrą visų penkių ESI fondų 
finansinių priemonių įgyvendinimo pažangos pristatymą, ataskaitos apie finansines priemones teikiamos kas 
pusmetį.
Jeigu Komisija pateikia pastabų dėl metinės įgyvendinimo ataskaitos, įskaitant finansines priemones, ataskaita 
grąžinama vadovaujančiosioms institucijoms ir dviejų mėnesių terminas nebeskaičiuojamas ir pradedamas skaičiuoti 
vėl, kai Komisijai bus pateikta patikslinta informacija.
Taigi suvestiniai duomenys gali būti parengti, kai Komisija atliks išsamų vertinimą ir bus pakankamai įsitikinta dėl 
vadovaujančiųjų institucijų pateiktų duomenų tikslumo ir patikimumo.
162
Veiklos rezultatais grindžiamas atlygis yra privalomas reikalavimas, nustatytas BNR 42 straipsnio 5 dalyje, o veiklos 
rezultatų vertinimo kriterijai nustatyti Deleguotojo akto Nr. 480/2014 12 straipsnyje.
2015 m. lapkričio mėn. paskelbtoje gairėse dėl valdymo sąnaudų ir mokesčių (EGESIF_15-0021-01) Komisija pateikė 
paaiškinimus dėl veiklos rezultatais grindžiamo skaičiavimo metodikos.
10 rekomendacija(a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Apie valdymo sąnaudas ir mokesčius ir toliau bus pranešama rengiant suvestinius duomenis, o 2015 m. gegužės 
mėn. valstybėms narėms buvo išsiųsti konkretūs nurodymai dėl tokių duomenų teikimo.
Pagal gairių dėl veiksmų programų užbaigimo (Komisijos sprendimas C(2015) 2771) I priedo 1 šabloną (privalomi III.4 
ir III.6 laukai) 2 šabloną (privalomas III.4 laukas) valstybės narės iki 2017 m. kovo mėn. privalo pranešti apie patirtas 
valdymo sąnaudas ir sumokėtus mokesčius.
Komisijos atsakymas 123
10 rekomendacija (b)
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisijos nuomone, taisyklės aiškiai išdėstytos teisiniame pagrinde, dėl kurio parengtos išsamios gairės, ir šiame 
etape neįmanoma pateikti kitokio aiškinimo.
Įgyvendinimo reglamento 43 straipsnyje nustatyta, kad viršutinės tinkamų finansuoti išlaidų ribos taikomos iš 
veiksmų programos fondui skirtam kapitalui, o ne fondo kapitalui, naudojamam galutiniams naudos gavėjams 
paremti.
Viršutinės ribos nubrėžia didžiausią tinkamų finansuoti išlaidų sumą ir turi būti apskaičiuojamos remiantis metų 
vidurkiu, pro-rata temporis . COCOF gairėse dėl finansų inžinerijos priemonių nurodomas ir išsamiau paaiškinamas 
teisinis pagrindas (žr. 2.6.1–2.6.17 punktus).
Pagal teisinę sistemą reikalaujama, kad 2014–2020 m. valdymo sąnaudos ir mokesčiai būtų susiję su veiklos rezulta -
tais, įskaitant galutiniams naudos gavėjams išmokėtas sumas.
11 rekomendacija(a)
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Komisijos nuomone, privalomos nuostatos dėl rezultatais grindžiamo atlygio BNR 42 straipsnio 5 dalyje ir išsamūs 
veiklos rezultatų vertinimo kriterijai Deleguotojo akto 480/2014 12 straipsnyje yra pakankamas pagrindas užtikrinti 
pageidaujamą skatinamąjį poveikį, ir šiame etape nėra pakankamo pagrindo, kuriuo būtų galima pateisinti pakei -
timo pasiūlymą.
Be to, Komisija pažymi, jog vadovaujančioji institucija privalo informuoti stebėsenos komitetą apie nuostatas dėl 
veiklos rezultatais grindžiamo patirtų finansinės priemonės valdymo sąnaudų arba valdymo mokesčių skaičiavimo. 
Stebėsenos komitetas kasmet gaus valdymo išlaidų ir per praėjusius kalendorinius metus faktiškai sumokėtų mokes -
čių ataskaitas.
11 rekomendacija(b)
Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.
Komisija pritaria, jog vadovaujančiosios institucijos turėtų kuo geriau išnaudoti galiojančius teisinius reikalavimus. 
Šie reikalavimai taip pat išsamiai paaiškinami gairėse dėl valdymo sąnaudų ir mokesčių.
Pagal galiojantį teisinį pagrindą galima taikyti daugiau veiklos rezultatų vertinimo kriterijų, nei numatyta Deleguo -
tojo akto Nr. 480/2014 12 straipsnyje.
Komisijos atsakymas 124
12 rekomendacija
Komisija nesutinka su šia rekomendacija.
Kalbant apie šios rekomendacijos įgyvendinamumą ir proporcingumą, Komisija mano, jog analizei atlikti reikėtų 
atskirti vadovaujančiosios institucijos ir tikriausiai tų pačių abi užduotis atliekančių darbuotojų patiriamas dotacijų ir 
finansinių priemonių išlaidas. Be to, dotacijų ir finansinių priemonių, pasidalijamojo valdymo ir tiesioginio valdymo 
finansinių priemonių sąnaudų struktūros skirtingos.
Kalbant apie tokios lyginamosios analizės svarbą, Komisija taip pat norėtų pabrėžti, kad dotacijos ir finansinės prie -
monės yra du skirtingi ESI fondų politikos įgyvendinimo būdai, skirti skirtingiems investicijų tipams.
163
Komisija pritaria ESI fondų ir ESIF finansinių priemonių koordinavimo optimizavimo principui.
2016 m. vasario 22 d. Komisija išleido brošiūrą, kurios tikslas – padėti vietos valdžios institucijoms ir projektų vykdy -
tojams išnaudoti visas ESIF ir ESI fondų koordinavimo, sinergijos ir papildomumo užtikrinimo galimybes. Šių dviejų 
priemonių pagrindas, struktūra ir jas grindžiančių teisės aktų sistema skiriasi, tačiau jos viena kitą papildo ir sutvir -
tina. Brošiūroje apžvelgiami ESIF ir ESI fondų deriniai projekto arba finansinės priemonės, pvz., investavimo platfor -
mos, lygmeniu (žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/thefunds/fin_inst/pdf/efsi_esif_compl_en.pdf ).
125 Fondo „Marguerite“ 
atsakymai
Atsakymai į 81 dalies ir 11 langelio teiginius
Struktūra, kurią fondas „Marguerite“ naudoja savo daromoms investicijoms laikyti, buvo sukurta pirmiausia tam, kad 
leistų fondui „Marguerite“ daryti savo atskiras investicijas per atskiras patronuojamąsias bendroves, tuo pat metu 
portfelio ir rizikos valdymo tikslais (leidžiant vieną investiciją atskirti nuo kitos), siekiant palengvinti šių investicijų 
perleidimą ateityje ir palengvinti grynųjų pinigų judėjimą struktūros viduje (iš Fondo „Marguerite“, kai daromos 
investicijos, ir vėliau grįžtamąjį pinigų judėjimą į fondą „Marguerite“ iš šių investicijų). Patvirtinimo sumetimais 
mokestinių taisyklių buvo paprašyta iš Liuksemburgo valdžios institucijų.
Dėl jūsų teiginio „... gali būti, kad naudojant tokią struktūrą, išvengiama kitų mokesčių“, mes manome, kad nuoroda 
į mokesčių išvengimą gali būti klaidinanti, kadangi šis terminas dažnai naudojamas nurodant schemas, kurių tikslas 
yra išvengti teisėtų mokesčių. Fondo „Marguerite“ patarėjas valdo fondo mokestinius dalykus taip, kad užtikrintų jo 
mokestinių prievolių vykdymą ir kad būtų sumokėti visi privalomi fondo mokesčiai.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 14.1.2015
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 11.4.2016
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 1.6.2016
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 5.7.2016
Finansinės priemonės vis dažniau naudojamos finansinei 
paramai iš ES biudžeto teikti per paskolas, garantijas ir 
investicijas į nuosavą kapitalą. Per 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpį finansinėms priemonėms iš ES 
biudžeto skirta apie 21,5 milijardo eurų. Mes nustatėme, 
kad nors jos gali turėti daug privalumų palyginti su kitomis 
ES finansavimo formomis, pavyzdžiui su dotacijomis, jas 
įgyvendinant susiduriama su rimtais sunkumais, kurie gali 
apriboti jų veiksmingumą.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI