SMK, kuris įsigaliojo 2016 m. gegužės 1 d. ir buvo iš dalies pakeistas 2019 m. , nustatyti terminai – 2020, 2022 ir 2025 m. – iki kurių turi būti laipsniškai užbaigti darbai, susiję su IT pertvarka ir įgyvendinimu. SMK 278 straipsnyje nustatyta, kad muitinės formalumams atlikti gali būti toliau naudojamos esamos elektroninės ir popieriuje surašytų dokumentų naudojimu pagrįstos sistemos (vadinamosios pereinamojo laikotarpio priemonės), kol pradės veikti atitinkamos SMK numatytos naujos arba sunaujovintos elektroninės sistemos. Pereinamojo laikotarpio priemonės turi nustoti galioti, kai tik įdiegiamos atitinkamos elektroninės sistemos.

Siekiant remti šį sudėtingą elektroninį perėjimo prie visiškai skaitmeninės muitinės aplinkos procesą, SMK DP yra nustatyti kiekvienos elektroninės sistemos diegimo (ir galimų jo etapų) terminai 2020–2025 m.

278a straipsniu Komisija įpareigojama teikti metinę likusių elektroninių sistemų diegimo pažangos ataskaitą. Šiuo tikslu Komisija rinko informaciją apie padarytą pažangą remdamasi 1) nacionaliniais planais, kuriuos valstybės narės privalo pateikti du kartus per metus (sausio ir birželio mėn.), ir 2) apklausa, kurioje dalyvavo jos tarnybos ir valstybės narės, kad nustatytų daromą pažangą.

Iš planavimo ir pažangos informacijos, kuri surinkta iš valstybių narių ir Komisijos ir įtraukta į šią ataskaitą, matyti, kokia faktinė padėtis buvo birželio mėn. pabaigoje, ir pateikiama prognozė, kokia pažanga turėtų būti pasiekta iki 2020 m. pabaigos. Kaip buvo nurodyta 2019 m. ataskaitoje, 2020 m. ataskaitoje taip pat pateikiama analizė, grindžiama išsamesne informacija, kurią pateikė valstybės narės pagal nuo 2020 m. įgyvendinamas nacionalines koordinavimo programas, skirtas pagrindinėms decentralizuotoms visos Europos sistemoms tranzito ir eksporto srityse.

Siekiant pastebėti svarbius pokyčius, surinkti duomenys taip pat buvo palyginti su 2019 m. duomenimis. Per apklausą projektų vadovų buvo paprašyta informuoti apie žinomus vėlavimus įgyvendinant planavimo tvarkaraščius, susijusius su elektroninių sistemų diegimu, tokių vėlavimų priežastis ir taikomas priemones. Per apklausą gauti duomenys yra ir kiekybiniai (t. y. terminai, kurių laikytasi ar nesilaikyta, ir įvykdyti arba neįvykdyti etapai), ir kokybiniai (t. y. išsamūs kylančių sunkumų, numatomos rizikos ir apskaičiuoto projektų sudėtingumo aprašymai).

3.SMK numatytų elektroninių sistemų projektų metodika

Elektroninių sistemų kūrimo darbai vyksta keliomis stadijomis:

-Pirma, parengiamas aiškinamasis dokumentas, kuriame išdėstomas projekto pagrindimas ir apibrėžiami biudžeto poreikiai. Paprastai aiškinamajame dokumente apibūdinamos veiklos aplinkybės, pateikiamas problemų aprašymas, projekto aprašymas ir (arba) apimtis, nurodomi alternatyvūs sprendimai, sąnaudos ir trukmė.

-Po to parengiamas vizijos dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnė informacija apie projektą, susijusi su jo struktūra, sąnaudomis, trukme ir rizika, taip pat informacija apie, pvz., etapus, siektinus rezultatus ir projekto organizavimą.

-Vėliau, siekiant padėti parengti sistemų funkcines specifikacijas, vykdomas veiklos procesų modeliavimas, t. y. teisės aktuose nustatyti veiklos procesai pavaizduojami kaip procesų srautai arba procesų modeliai. Pavaizduojamais procesų modeliais siekiama užtikrinti bendrą supratimą ir analizę.

-Šiomis aplinkybėmis rengiamos techninės specifikacijos, kuriose išsamiau nurodoma, kaip bus konstruojama sistema, kokia struktūra bus naudojama, kokius pranešimus teiks ekonominės veiklos vykdytojai ir muitinės įstaigos, kokios bus sąsajos su kitomis sistemomis, bandymų planai ir pan.

Pastartuoju metu rengiant SMK projektus projektų metodika buvo optimizuota, o veiklos procesų modeliavimas, duomenų modeliavimas ir techninės specifikacijos dažniau rengiami vienu metu ir nuo pat pradžių glaudžiai bendradarbiaujant su teisės, verslo ir IT ekspertais, kurie atstovauja tiek Komisijai, tiek nacionalinėms administracijoms, taip pat konsultuojantis su verslo atstovais. Be to, vykdant kelis projektus laipsniškai pritaikyti kartotinio kūrimo ir diegimo modeliai.

Komisija ir valstybės narės reguliariai rengia susitikimus, kad apibrėžtų ir suderintų šiuos kiekvienos visos Europos sistemos projektų dokumentus. Be to, Komisija nuolat konsultuojasi su verslo bendruomene per Prekybos ryšių grupę. Pagrindinis uždavinys – užtikrinti, kad toliau sklandžiai veiktų esamos sistemos, kol kuriamos naujos. Kai jos bus sukurtos, tuomet bus labai svarbu užtikrinti, kad būtų sklandžiai pereita nuo esamų prie sunaujovintų sistemų. Tai būtina siekiant užtikrinti, kad būtų išvengta poveikio verslo ir muitinės operacijoms.

4.SMK numatytų elektroninių sistemų diegimo pažangos apžvalga

Siekiant įdiegti reikalingas elektronines sistemas, SMK DP yra numatyta įgyvendinti septyniolika projektų – už keturiolikos visos Europos sistemų kūrimą yra atsakinga Komisija kartu su valstybėmis narėmis, o už tris – tik valstybės narės.

4.1. Komisija gali pranešti, kad nuo 2020 m. pabaigos bus sėkmingai sunaujovintos ar įdiegtos aštuonios iš septyniolikos sistemų.

Šių metų ataskaitoje visų pirma reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad 2020 m. birželio 1 d. sėkmingai įdiegta sistema SMK informaciniai lapai specialiosioms procedūroms (INF SP). Veikiant naujai sistemai taikomas suderintas metodas, kuriuo siekiama efektyviai valdyti laikinojo įvežimo perdirbti ir laikinojo išvežimo perdirbti procedūras, taip pat gerinama muitinės įstaigų vykdoma stebėsena ir kontrolė.

Aštuonios baigtos diegti visos Europos sistemos (naujos ir sunaujovintos):