2014 m. Europos kultūros sostinių (Umeo ir Rygos) renginių ex post vertinimas

2014 m. Europos kultūros sostinių (Umeo ir Rygos) renginių ex post vertinimas

Nepaisydama to, Komisija mano, jog duomenys ir kiti įrodymai, kuriais grindžiamas šis vertinimas, yra pakankamai pagrįsti, kad ji galėtų pasidalyti bendrais vertinimais ir vertinimo išvadomis, kurie, kaip manoma, padeda susidaryti iš esmės teisingą ir išsamų dviejų 2014 m. Europos kultūros sostinių vaizdą, nors ir trūksta patikimų duomenų bei kitų nepriklausomų įrodymų labai tvirtoms išvadoms apie veiksmingumą ir poveikį pagrįsti.

Be to, kai kurie iš nustatytų tikslų yra plačios aprėpties ir jų poveikį įvertinti sunku, taigi dar yra pernelyg anksti, kad remiantis šiuo vertinimu būtų galima nustatyti bet kokį ilgesnės trukmės poveikį. Todėl dauguma įrodymų veikiau sutelkti į našumą ir rezultatus ar aukštesnio lygio privalumus, o ne į poveikį vietoje, kuriam materializuotis prireiks daugiau laiko. Kad būtų geriau nustatytas toks poveikis, šiems dviem miestams būtų naudinga atlikti vadinamuosius longitudinius vertinimus, visų pirma siekiant patvirtinti viešųjų išlaidų EKS iniciatyvai veiksmingumą kultūriniu, socialiniu ir ekonominiu požiūriais, taip pat naudotis įvairesniais vertinamaisiais duomenimis išvadoms pagrįsti.

Pirminiai duomenų šaltiniai buvo per du apsilankymus kiekviename mieste arba telefonu atlikti interviu ir internetinė apklausa Rygoje. Šiais interviu buvo siekiama įvairiais požiūriais įvertinti kiekvieną EKS, įskaitant valdymo grupių, vietos ir nacionaliniu lygmenimis sprendimus priimančių asmenų, pagrindinių kultūrinės veiklos vykdytojų ir įvairių partnerių, dalyvaujančių įgyvendinant EKS programas, taip pat įvairių organizacijų, kurios arba vadovauja EKS projektams, arba juose dalyvauja, perspektyvas.

Vertintojas vertino miestų pajėgumą įgyvendinti projektus ir EKS veiklos valdymo ir administravimo veiksmingumą ir daro išvadą, kad projektų įgyvendinimo mechanizmai, sukurti EKS projektams įgyvendinti, iš esmės abiejuose miestuose veikė gerai.

„Umeo 2014“ įgyvendino komanda, tiesiogiai dirbanti Umeo savivaldybėje. Ataskaitoje pabrėžiama, kad komanda nuo pat pradžių susilaukė didelės politinės paramos, kadangi EKS metai buvo numatyti kaip priemonė vietos politiniams tikslams, tiek kultūros, tiek kitose srityse, pasiekti ir todėl leido nustatyti aiškius tikslus. Viena pagrindinių valdymo struktūros ypatybių buvo „atviro šaltinio“ metodo, grindžiamo bendra kūryba ir dalyvavimu, taikymas. Iš esmės, šis metodas sudarė galimybę nustatyti plačias programų temas bei kriterijus ir leido kultūrinės veiklos vykdytojams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams patiems „užpildyti“ programos turinį. Apskritai, ataskaitoje daroma išvada, kad „Umeo 2014“ valdymas buvo geras, nepaisant to, kad galutinė komanda buvo suformuota jau projekto vystymo etapu, nors ji ir galėjo būti išplėsta ankstyvesniu etapu, kad didžioji kultūrinės programos turinio dalis būtų buvusi sukurta anksčiau.

EKS veiklai vystyti ir paraiškoms koordinuoti Rygos miesto taryba įsteigė atskirą organizaciją – „Ryga 2014“ fondą. Jam vadovavo buvęs Miesto tarybos kultūros skyriaus vadovas. Ataskaitoje teigiama, kad šis modelis – kuris nėra išskirtinis ir jau buvo taikomas ankstesnėse EKS – pasiteisino, kaip pats tinkamiausias projekto įgyvendinimo modelis, kadangi sumažino administracinę naštą, buvo išvengta kai kurių biurokratinių procesų, taikomų valstybės ar savivaldybės institucijoms šalyje, ir užtikrino tam tikrą savarankiškumą, leidusį EKS programą rengti „laisvai“ be pernelyg didelės išorės įtakos. Ataskaitoje taip pat teigiamai vertinamas administravimo komandos ir visų politinių struktūrų teikiamos paramos visu projekto įgyvendinimo laikotarpiu stabilumas.

Abi EKS buvo planuojamos ir įgyvendinamos sunkiais ekonominiais laikais abiejų miestų ir nacionaliniu lygmeniu ir todėl finansinis veiksmingumas buvo svarbus jų planavimo ir įgyvendinimo aspektas. Nors Umeo ir Rygos turimi ištekliai (atitinkamai 45,6 ir 27,3 milijono eurų) jų kultūrinėms programoms buvo skirtingi, abu miestai parodė, kad EKS veikla gali būti sėkmingai įgyvendinta turint santykinai nedidelį biudžetą ir ribotų išteklių laikais.

Ataskaita rodo, kad abi EKS buvo iš esmės finansuojamos viešojo, o ne privačiojo sektoriaus. Ataskaitoje pabrėžiama, kad nei vienam miestui nepavyko gauti tiek privačiojo sektoriaus išteklių, kiek jie buvo nurodę savo pradinėse paraiškose, ir privačiojo sektoriaus finansavimas sudarė mažiau kaip 10 % bendro šių dviejų EKS biudžeto. Nors paprastai EKS visada labiausiai priklauso nuo viešųjų biudžetų, verta pažymėti, kad abi 2014 m. EKS nepadarė didelės pažangos, pritraukdamos privačiojo sektoriaus finansavimą kaip tiesioginės paramos, ar rėmimo, ar reklamos forma. Vertintojų nuomone, taip yra iš dalies dėl dabartinės ekonominės situacijos ir tikimasi, kad pagerėjus ekonominei padėčiai, priklausomybė nuo viešųjų išteklių įgyvendinant EKS veiklą keisis į gerąją pusę.

4.3.Kultūrinės veiklos plėtojimo ir kultūrinio bei meninio turinio kūrimo veiksmingumas

Nepaisant išsamių duomenų apie rezultatus ir poveikį trūkumo, vertinime daroma išvada, kad 2014 m. abiejų miestų kultūrinės veiklos apimtis buvo ypač didelė (iš viso Rygoje buvo surengta 500 renginių su šūkiu „Nenugalima jėga“ ir šiek tiek virš 1000 – Umeo su šūkiu „Smalumas ir aistra“) . Nors sunku įrodyti, kiek šiuose dviejuose miestuose 2014 m. buvo daugiau kultūros, palyginti su ankstesniais metais, daugelis vertinimo dalyvių teigė, kad jos buvo „bent dvigubai daugiau“.

Abiem EKS taip pat pavyko parengti plačią kultūrinę programą, pasižyminčią didele kultūros žanrų įvairove, kurios renginiai vyko ištisus metus ir įvairiose miesto dalyse ar net už miesto ribų. Jos maksimaliai išnaudojo kultūros metų suteiktą galimybę parengti kultūrinę programą, kuri nebuvo nei konservatyvi, nei atsargi, o jos renginiai buvo didesnio masto ir inovatyvesni nei anksčiau. Nors abu miestai surengė įvairių daug dėmesio pritraukusių ir „pompastiškų“ renginių, tačiau į programą įtraukė ir mažesnio masto kultūrinės veiklos, susilaukusios nemažesnio pripažinimo.

Pasak vertintojo, abiejų EKS kultūrinių programų meninę kontrolę ir rengimo valdymą vykdė patyrę ir patikimi asmenys, turintys gerą ir gilų šių miestų kultūrinės darbotvarkės suvokimą. Pačios koordinavimo tarnybos (taip pat projektų) pasižymėjo meniniu išprusimu ir darė kur kas daugiau nei vien tik valdė ir stebėjo našumą bei biudžetus.

4.4.Europos aspekto plėtojimo veiksmingumas

Ataskaitoje nurodoma, kad Umeo kultūrinė programa 2014 m. savo pobūdžiu buvo labiau europinė nei ankstesnių metų miesto kultūrinė veikla. Ji buvo pagrįsta bendra koncepcija „Umeo – šiaurinis kambarys Europos name“, kadangi tai sienos kirtimo ir ilgalaikio bendradarbiavimo Sápmi rajone, apimančiame šiaurines Suomijos, Norvegijos, Švedijos ir Rusijos dalis, vieta. Nenukrypstant nuo šios bendros koncepcijos, buvo išsamiai išnagrinėta keletas konkrečių temų, įskaitant kai kurias, susijusias su samių, vietinių šiaurinės Skandinavijos gyventojų, kultūra, žemėmis ir tapatumu. Kultūrinė programa, sudaryta pagal aštuonis samių kalendoriaus metų laikus, apėmė visas samių kultūros sritis – akmens meną, muziką, amatus, aprangą.

Be to, EKS sudarė Umeo galimybę padidinti savo kultūrinių renginių Europos ir tarptautinį aspektą pasitelkiant tarptautinius menininkus, specialiai pakviestus ar užsakytus organizuoti patiems ar bendrai su kitais renginius, darbus ir parodas. Iš viso 195 projektuose buvo vienaip ar kitaip bendradarbiaujama su menininkais ar kultūros organizacijomis iš kitų (daugiausia Europos) šalių.

Galiausiai, vertintojo nuomone, „Umeo 2014“ – nepaisant geografinio iššūkio, keliamo jo santykinio izoliuotumo dėl buvimo aukštai Šiaurėje – sugebėjo maksimaliai išnaudoti EKS statusą siekdamas pritraukti į miestą europinę auditoriją, o rinkodaros ir komunikacijos veikla padarė jį žinomą. Atsižvelgiant į tai, ataskaitoje paminėti teigiami „Caught by [Umeå]“ surengtos turnė, kurios metu buvo užmegzti tiesioginiai miesto ir jo kultūros sektoriaus atstovų kontaktai su keleto skirtingų Europos miestų auditorija prieš prasidedant EKS metams siekiant paskatinti domėjimąsi Umeo miestu, pasiekimai. Be to, 2013–2014 m. laikotarpiu užsakytų naktų skaičius visose turistų apgyvendinimo vietose išaugo 24 %.

Kalbant apie Rygą, ataskaita rodo, jog Europos aspektas atsispindėjo daugelyje įvairių renginių ir veiklos sričių. Tai ir projektai, skirti bendroms europiečiams temoms, pavyzdžiui, Pirmasis pasaulinis karas ar buvę KGB rūmai, ar parama mainų ar mobilumo programoms, įgyvendinamomis su įvairiomis ES valstybėmis narėmis. Taigi nustatyta, kad 40 % visų EKS projektų pasižymėjo tarptautiniu aspektu, t. y. į projektų įgyvendinimą buvo įtraukti užsienio piliečiai: atlikėjai, menininkai ir renginių organizatoriai (dauguma jų europiečiai).

EKS taip pat buvo vertinama kaip įvairių šalių menininkų „susitikimo vieta“ ir galimybė bendradarbiauti įvairiose veiklos srityse.

Kalbant apie tarptautinio miesto žinomumo didinimą (pagrindinis EKS motyvas), „Ryga 2014“ rezultatai buvo nevienareikšmiai. 2014 m. pirmoje pusėje užsienio turistų, apsilankiusių Latvijoje, skaičius išaugo 18,9 %, o Ryga kaip EKS buvo paminėta 2 800 publikacijose (98 % atsiliepimų buvo teigiami), tačiau, atrodo, kad mažiau kaip 2 % auditorijos buvo iš kitų šalių.

4.5.Piliečių įtraukimo ir informavimo veiklos veiksmingumas

Vertinime teigiama, kad vienas pagrindinių veiksmingumo aspektų abiejuose miestuose buvo tai, kad EKS statusas padėjo padidinti bendruomenės grupių ir kaimyninių rajonų susidomėjimą kultūra ir jos pasiekiamumą ir jei ne EKS, jie paprasčiausia nebūtų įgiję kultūrinės patirties.

Abi programos šiuo požiūriu buvo labai iniciatyvios, ir buvo dedama daug pastangų, kad jos kultūrinis turinys būtų patrauklus kuo įvairesnei auditorijai įtraukiant į programą pasirodymus ir renginius, kuriuos galima priskirti populiariajam, alternatyviajam ar inovatyviajam žanrams. Umeo ir Rygoje EKS renginiuose atitinkamai apsilankė 71 % ir 76 % gyventojų, o Latvijos sostinėje EKS renginius iš viso aplankė 1,6 milijono žmonių. Projekto vystytojai buvo skatinami tiksline auditorija rinktis nepakankamai atstovaujamas grupes, daugelis renginių vyko netradicinėse vietose už miesto centro ribų ir buvo pateiktos aiškios gairės (per seminarus ar rekomendacijų forma), kaip geriausiai išplėsti dalyvavimą.

Be to, abiejuose miestuose EKS projekto vystymas buvo įtraukus ir skaidrus: buvo rengiami atviri konkursai siūlyti su projektu susijusias idėjas, kurios būtų generuojamos „iš apačios į viršų“, kad projektų autoriai būtų kultūros veikėjai, o ne strategai. Šis atviro požiūrio metodas Umeo buvo labai veiksminga priemonė, suteikusi vietiniam kultūros sektoriui ir didelei visuomenės daliai realią galimybę formuoti kultūrinę programą ir ją įgyvendinti išskirtiniu ir patikimu būdu. Tačiau vertintojo nuomone, šis metodas tinka tik miestams, atviriems bendrai kūrybai ir tarptautiniam bendradarbiavimui, taip pat pasižymintiems tarpusavio pasitikėjimo kultūra ir turintiems bendro sutarimo tradiciją.