ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
STV laikoma vertinga priemone sveikatos sistemų tvarumui užtikrinti ir inovacijoms skatinti ES lygmeniu, tačiau dėl daugelio trūkumų valstybės narės ir ekonominės veiklos vykdytojai neišnaudojo visų STV galimybių, o tai turėjo neigiamų pasekmių ir ES pacientams bei sveikatos priežiūros specialistams. 1) Apsunkintas ir iškreiptas patekimas į rinką dėl skirtingų nacionalinių STV procedūrų ir metodikų, kai ekonominės veiklos vykdytojai, norintys įdiegti sveikatos technologiją daugelyje valstybių narių, susiduria su skirtingais duomenų reikalavimais. 2) Nacionalinių STV įstaigų darbo dubliavimas reiškia, kad jos tuo pačiu metu arba per panašų laikotarpį atlieka tų pačių sveikatos technologijų klinikinius vertinimus. Be to, bendrų klinikinių vertinimų (santykinio veiksmingumo vertinimų – SVV), kuriuos atliko STV įstaigų grupė vykdant dabartinius Sąjungos finansuojamo bendradarbiavimo projektus (EUnetHTA 3 bendrasis veiksmas), rezultatai nebuvo naudojami nacionaliniu lygmeniu (nereikšmingas panaudojimas), o tai lėmė papildomą dubliavimą, papildomą darbą ir papildomas išlaidas.3) Dabartinio STV srities bendradarbiavimo netvarumas. Galiojantis ES STV srities bendradarbiavimas yra grindžiamas projektais nesant garantijų dėl veiklos tęstinumo ir ilgalaikio finansavimo.
0 galimybė. Bazinis scenarijus. Pasirinkus šią galimybę, ES politika nebūtų keičiama. 1 galimybė. Su teisėkūra nesusijusios iniciatyvos. Pasirinkus šią galimybę, būtų nustatytos gairės, kaip tobulinti esamas ES priemones atsižvelgiant į valstybių narių nepagrįstai nustatytus duomenų vietos apribojimus. Prieiga prie duomenų reguliavimo kontrolės tikslais turėtų būti užtikrinama galiojančiomis valstybių narių taisyklėmis. Nustačius ES lygmens geriausių darbo metodų gaires, būtų lengviau rinktis kitus debesijos paslaugų teikėjus ir persikelti duomenis pas kitą paslaugų teikėją arba atgal į nuosavas informacines sistemas. 2 galimybė. Į principus orientuota teisėkūros iniciatyva ir bendradarbiavimo pagrindai. Pasirinkus šią galimybę, būtų nustatytas laisvo duomenų judėjimo Europos Sąjungoje principas, pagal kurį būtų uždrausti nepagrįsti duomenų vietos reikalavimai, nebent jų reikalingumas būtų grindžiamas nacionalinio saugumo argumentais, o apie visus naujus duomenų vietos reikalavimus reikėtų pranešti. Kitoje valstybėje narėje duomenis sauganti ir (arba) tvarkanti įmonė būtų teisės aktais įpareigota duomenis pateikti priežiūros institucijai, jeigu institucija to paprašytų. Turėtų būti sudaryta galimybė rinktis kitus debesijos paslaugų teikėjus ir persikelti duomenis pas kitus paslaugų teikėjus arba atgal į nuosavas informacines sistemas, o specialiomis nuostatomis turėtų būti skatinamas duomenų saugojimo ir (arba) tvarkymo bendrųjų standartų ir (arba) sertifikavimo schemų rengimas. Keitimasis informacija ir bendradarbiavimas siekiant parengti bendrą tvarką ir sukurti geriausius darbo metodus, taip pat veiksmingas nustatytų principų įgyvendinimas turėtų vykti per valstybių narių paskirtus bendruosius informacinius centrus ir iš jų sudarytoje visos Europos politikos grupėje. A variantas. Pasirinkus 2 galimybės A variantą, duomenų perkėlimas būtų organizuojamas ne teisės aktų nuostatomis arba bendru reguliavimu, o savitvarkos principais gerinant sąlygas (be kita ko, procesus, terminus ir taikomus mokesčius), kuriomis duomenys perkeliami pas kitą paslaugų teikėją arba atgal į naudotojo nuosavas informacines sistemas. Pasirinkus šį politikos galimybės variantą, reikėtų paaiškinti, kad galiojantys duomenų saugojimo ir tvarkymo saugumo srities reikalavimai būtų toliau taikomi profesionaliesiems naudotojams, savo duomenis saugantiems arba tvarkantiems kitoje Europos Sąjungos valstybėje narėje, net jei tokias paslaugas jie perka, pavyzdžiui, iš debesijos paslaugų teikėjo. 3 galimybė. Išsamios teisėkūros iniciatyva. Pasirinkus šią galimybę, būtų nustatytos visiškai suderintos taisyklės, kokius duomenų vietos reikalavimus laikyti nepagrįstais (baltieji arba juodieji sąrašai). Tarptautinė prieiga prie reikiamų duomenų priežiūros institucijoms būtų užtikrinama pagal pagrindinius privalomo bendradarbiavimo reikalavimus. Debesijos paslaugų teikėjai būtų įpareigoti sudaryti kuo geresnes duomenų persikėlimo sąlygas ir pakankamai išsamiai skelbti su tuo susijusius procesus, techninius reikalavimus ir kainas. Būtų parengti duomenų saugojimo ir (arba) tvarkymo saugumo debesijos kompiuterijoje bendrieji standartai ir speciali Europos sertifikavimo schema.
C. Tinkamiausios galimybės poveikis

Ši galimybė turi didelių privalumų – pasirinkus ją: 1) įmonių patiriamos bendros prievolių vykdymo išlaidos, palyginti su dabartine padėtimi, sumažės 55 proc. (2,3 mlrd. EUR), o tarpvalstybinę prekybą norinčių pradėti vykdyti įmonių išlaidos, palyginti su alternatyvia – tiesioginio registravimo – sistema, sumažės 95 proc.; 2) tiekėjai iš ES nepriklausančių šalių turės taikyti PVM visiems sandoriams, kurių paskirties vieta – ES; taip bus užtikrintos vienodos sąlygos tradicinės ir skaitmeninės ekonomikos sektorių ES įmonėms ir dėl to padidės jų konkurencingumas; 3) bus taikomos priemonės, dėl kurių išaugs ES vidaus e. prekyba; 4) bus užtikrinta, kad būtų geriau vykdomos prievolės, ir bus panaikintas smulkių siuntų importui taikomas neapmokestinimas PVM – dėl to valstybių narių gaunamos PVM pajamos padidės 7 mlrd. EUR per metus (nuo 2021 m.).
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2017 07 03

JOIN(2016) 49 final/3

CORRIGENDUM

This document corrects document JOIN(2016) 49 final of 10.11.2016.

Concerns the Lithuanian language version.

The document title was updated.

The text shall read as follows:

BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

Tarptautinis vandenynų valdymas. Mūsų vandenynų valdymo darbotvarkė

{SWD(2016) 352 final}
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

dėl naudojimosi įgaliojimais priimti deleguotuosius aktus, Komisijai suteiktais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 692/2011 dėl Europos turizmo statistikos

1.Pagrindiniai faktai

2011 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 692/2011 dėl Europos turizmo statistikos nustatyta bendra Europos Sąjungos turizmo statistikos sistemingo plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema.

Reglamentu (ES) Nr. 692/2011 Komisijai suteikti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais:

·iš dalies keičiamos terminų apibrėžtys, siekiant pritaikyti jas prie pasikeitusių tarptautinių apibrėžčių (2 straipsnio 2 dalis);

·iš dalies keičiami duomenų perdavimo terminai, siekiant atsižvelgti į ekonomikos, socialinę arba technikos pažangą (9 straipsnio 5 dalis), ir

·siekiant atsižvelgti į ekonomikos, socialinę arba technikos pažangą atitinkamai pritaikomi priedai. Tačiau Komisija negali keisti priedų nuostatų dėl neprivalomo reikalaujamų duomenų pobūdžio ir taikymo srities apribojimo (3 straipsnio 2 dalis).

Be to, Reglamente (ES) Nr. 692/2011 pabrėžiama, jog ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu prieš priimdama deleguotuosius aktus tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais.

2.Teisinis pagrindas

Reglamento (ES) Nr. 692/2011 11 straipsnio 2 dalimi Komisijai įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus suteikiami penkerių metų laikotarpiui nuo 2011 m. rugpjūčio 11 d. Šie įgaliojimai bus savaime pratęsiami penkerių metų laikotarpiams, išskyrus atvejus, kai Europos Parlamentas arba Taryba pareiškia prieštaravimų dėl tokio pratęsimo likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kiekvieno laikotarpio pabaigos.

Likus ne mažiau kaip devyniems mėnesiams iki penkerių metų laikotarpio pabaigos Komisija turi parengti naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaitą. Šia ataskaita įgyvendinamas pastarasis reikalavimas.

Pirmoji ataskaita, apimanti 2011–2015 m. laikotarpį, buvo priimta 2016 m. sausio mėn.

3.Naudojimasis deleguotaisiais įgaliojimais pagal Reglamentą (ES) Nr. 692/2011

Nuo 2016 m. Komisija priėmė du deleguotuosius aktus: Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2019/1681 ir Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 2020/1569.

·Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1681

Reglamento (ES) Nr. 692/2011 3 straipsnio 2 dalimi ir 9 straipsnio 5 dalimi Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais pritaikomi priedai ir iš dalies keičiami duomenų perdavimo terminai, kad būtų atsižvelgta į ekonomikos, socialinę ir technikos pažangą.

Per dešimtmetį nuo Reglamento (ES) Nr. 692/2011 įsigaliojimo dėl ekonomikos, socialinės ir technikos pažangos pasikeitė šiuos statistinius duomenis naudojančių subjektų poreikiai. Be to, našiau rengiant duomenis pasidarė įmanoma juos parengti tinkamesniu laiku ir aktualesnius naudotojams. Šiame deleguotajame akte atsižvelgta į tokią pažangą ir Reglamentas (ES) Nr. 692/2011 atnaujintas iš dalies pakeičiant duomenų perdavimo terminus ir I bei II priedus.

Atnaujintomis nuostatomis:
2 pavyzdys. Siuntinio kilmės ir paskirties vietos yra skirtingose valstybėse narėse, siuntinys vežamas per tranzito valstybę narę. Dalyvauja trys paslaugų teikėjai – po vieną kiekvienoje valstybėje narėje. ·Paslaugų teikėjo Nr. 1 paslaugas tiesiogiai užsakė siuntėjas valstybėje narėje A, jis įsipareigoja atlikti siuntinio surinkimo procedūras. ·Valstybėje narėje A paslaugų teikėjas Nr. 1 paveda paslaugų teikėjui Nr. 2 atlikti siuntinio rūšiavimo valstybėje narėje B ir vežimo į valstybę narę C procedūras. Teikdamas informaciją apie su tuo susijusias pajamas paslaugų teikėjas Nr. 1 žymi: „išsiunčiamas tarptautinis siuntinys“ ir „užsakyta siuntėjo“. Tokiu atveju nurodomos pajamos yra siuntėjo sumokėta kaina. ·Valstybėje narėje B paslaugų teikėjas Nr. 2 tvarko siuntinio rūšiavimo ir vežimo į valstybę narę C procedūras. Teikdamas informaciją apie paslaugų kiekį ir pajamas paslaugų teikėjas Nr. 2 žymi: „išsiunčiamas tarptautinis siuntinys“ ir „tvarkyta kito siuntinių pristatymo paslaugų teikėjo vardu“. ·Paslaugų teikėjas Nr. 3 įsipareigoja pristatyti siuntinį valstybėje narėje C, jo paslauga nėra tiesiogiai užsakyta siuntėjo. Teikdamas informaciją apie siuntinį jis žymi: „tvarkyta kito siuntinių pristatymo paslaugų teikėjo vardu“ ir „gaunamas tarptautinis siuntinys“.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis,2018 05 22

COM(2018) 272 final/2

2018/0128(NLE)

CORRIGENDUM

This document corrects the document COM(2018) 272 final.

Concerns correction of date for all linguistic versions.

Pasiūlymas

TARYBOS REKOMENDACIJA

dėl visapusiško požiūrio į kalbų mokymą ir mokymąsi

{SWD(2018) 174 final}
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2017 11 07

COM(2017) 646 final

KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

Dveji metai po Paryžiaus susitarimo. ES klimato srities įsipareigojimų įgyvendinimas



(reikalaujama pagal 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 280/2004/EB, 21 straipsnį)

(required under Article 21 of Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on a mechanism for monitoring and reporting greenhouse gas emissions and for reporting other information at national and Union level relevant to climate change and repealing Decision No 280/2004/EC)



{SWD(2017) 357 final}
1 laukelis. 2014–2020 m. laikotarpio ES biudžetas trumpai ·sudaro maždaug 1 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų ir 2 proc. visų viešųjų išlaidų; ·ribojamas bent 5 metų daugiamete finansine programa (DFP). Dabartinėje programoje (2014–2020 m.) numatyta 1 087 mlrd. EUR įsipareigojimų; ·didžia dalimi finansuojamas kiekvienos valstybės narės įnašais pagal jos santykines pajamas ir prie išorės sienų surinktais muitais. Biudžetą papildo ir nedidelė dalis pridėtinės vertės mokesčio pajamų. ES mokesčio nėra. Dėl pajamų sistemos susitaria visos valstybės narės, ir ją tvirtina nacionaliniai parlamentai; ·įgyvendinant sanglaudos politiką visoje ES pritraukia daugiau kaip 480 mlrd. EUR investicijų, kad, pavyzdžiui, paramą gautų per 1 mln. įmonių, 42 mln. piliečių pasinaudotų geresnėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, pagerėtų 25 mln. asmenų gresiančių potvynių ir gaisrų prevencija, papildomai beveik 17 mln. ES piliečių galėtų prisijungti prie nuotekų valymo įrenginių, o papildomai 15 mln. namų ūkių būtų įvestas plačiajuostis internetas ir sukurta 420 000 naujų darbo vietų. Be to, beveik 5 mln. europiečių pasinaudos mokymo ir mokymosi visą gyvenimą programomis, o 6,6 mln. vaikų galės lankyti naujas modernias mokyklas ir vaikų priežiūros įstaigas; ·tikimasi, pritrauks bent 500 mlrd. EUR vertės investicijų per išplėstinį J.-C. Junckerio planą (Europos strateginių investicijų fondas); ·suteikia daugiau kaip 74 mlrd. EUR mokslinių tyrimų ir inovacijų programai „Horizontas 2020“, tarp kurios laimėjimų – 6 Nobelio premijos,4 Fieldso medaliai ir pasaulinio masto atradimai (pavyzdžiui, Ebolos vakcinos tyrimai, fundamentalūs vėžio ir Alzheimerio ligos tyrimai, orlaiviai, kurie išmeta mažiau anglies dioksido ir kelia mažesnį triukšmą); ·skiria daugiau kaip 30 mlrd. EUR transporto, energetikos ir komunikacijų transeuropiniams tinklams naudojantis Europos infrastruktūros tinklų priemone; ·remia dinamišką maždaug 400 mlrd. EUR vertės žemės ūkio sektorių, o tai reiškia maždaug 7 mln. ūkininkų; remia 380 000 ūkių modernizavimą 8,7 mlrd. EUR suma; kaimo plėtros lėšomis finansuojamos investicijos, padedančios didinti biologinę įvairovę, didinti energijos vartojimo efektyvumą, kurti verslą ir modernizuoti gamybos įrangą; ·finansuoja navigacijos sistemą GALILEO, kurios reikmėms į orbitą iki šiol paleista ir visiškai veikia 15 ES palydovų, ir Europos Žemės stebėjimo ir stebėsenos programą „Copernicus“; ·2015–2017 m. sutelkė daugiau kaip 17 mlrd. EUR pabėgėlių krizei ES viduje ir už jos ribų suvaldyti; ·finansuoja programą „Erasmus“, kuri per 30 metų prisidėjo prie daugiau kaip 9 mln. asmenų, ypač studentų ir jaunimo, judumo į kitas šalis; ·suteikia daugiau kaip 8 mlrd. EUR kovai su jaunimo nedarbu naudojantis Jaunimo užimtumo iniciatyva ir iki šiol parėmė 1,6 mln. jaunuolių; ·daugiau kaip 20 proc. visų išlaidų siekia skirti kovos su klimato kaita veiksmams; ·skiria maždaug 8 mlrd. EUR humanitarinės pagalbos, todėl ES yra viena iš pagrindinių humanitarinės pagalbos teikėjų pasaulyje.
Administracinės išlaidos pagal sutartis, kurios dėl susiklosčiusios vietinės praktikos arba dėl to, kad yra susijusios su įrangos tiekimu, turi būti apmokėtos pasibaigus finansiniams metams, įskaitomos į tų finansinių metų, kuriais jos yra patirtos, biudžetą.

2.Direktorius informuoja Biudžeto komiteto pirmininkus ir Regioninį valdymo komitetą per 7 dienas nuo sprendimo priėmimo pagal 1 dalį.

b)nepagrįstai išmokėtas patikslintas sumas, kurios gali būti tiesiogiai atskaitomos iš naujo to paties tipo mokėjimo tam pačiam gavėjui pagal tą skyrių, straipsnį ir už tuos finansinius metus, kuriais remiantis buvo išmokėta per didelė suma, ir dėl kurių atsiranda tarpiniai mokėjimai arba likučių išmokėjimai.

d)sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos, nustatymo, pašalinimo ir tolesnės kontrolės;

e)tinkamo rizikos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, valdymo atsižvelgiant į daugiametį programų ir atitinkamų mokėjimų pobūdį.

3.Efektyvi ir veiksminga vidaus kontrolė grindžiama geriausia tarptautine praktika ir visų pirma apima Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 36 straipsnio 3 ir 4 dalyse nustatytus elementus, atsižvelgiant į Transporto bendrijos struktūrą ir dydį, jai pavestų užduočių pobūdį, sumas ir susijusią finansinę ir veiklos riziką.

IV ANTRAŠTINĖ DALIS

BIUDŽETO KOMITETAS

14 straipsnis

1.Įsteigiamas Biudžeto komitetas.

2.Biudžeto komitetas pataria direktoriui dėl Transporto bendrijos veiklos finansų valdymo. Kad Biudžeto komitetas galėtų atlikti šią užduotį, jam pateikiama visa būtina informacija arba paaiškinimai dėl biudžeto klausimų ir klausimų, galinčių turėti poveikį biudžetui.

3.Biudžeto komitetas gali teikti ataskaitas Regioniniam valdymo komitetui ir rekomendacijas biudžeto klausimais ir visais klausimais, kurie gali turėti įtakos biudžetui.

15 straipsnis

1.Biudžeto komitetą sudaro po vieną narį iš kiekvienos susitariančiosios Pietryčių Europos šalies ir du Europos Sąjungos, kuriai atstovauja Europos Komisija, nariai.

2.Biudžeto komiteto posėdžiams pirmininkauja Europos Komisija. Pirmininkas gali paskirti bendrapirmininkį.

3.Biudžeto komiteto eiliniai posėdžiai vyksta bent du kartus per metus. Be to, Biudžeto komitetas renkasi pirmininko reikalavimu arba ne mažiau kaip vieno trečdalio jo narių prašymu.

4.Biudžeto komitetas patvirtina savo vidaus darbo tvarkos taisykles. Jo rekomendacijos gali būti priimamos taikant rašytinę procedūrą. Biudžeto komitetas sprendimus priima paprasta balsų dauguma, įskaitant Europos Sąjungos balsavimą už. Jei balsai pasiskirsto po lygiai, lemiamą balsą turi Europos Sąjunga.

5.Nuolatinis sekretoriatas teikia administracinę paramą Biudžeto komitetui.

6.Nuolatiniam sekretoriatui Biudžeto komiteto posėdžiuose atstovaujama be balsavimo teisių.

V ANTRAŠTINĖ DALIS

BIUDŽETO VYKDYMAS

1 skyrius

Bendrosios nuostatos

16 straipsnis

Leidimus suteikiančio pareigūno pareigas atlieka direktorius.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2023 03 24

COM(2022) 495 final/2

CORRIGENDUM

This document corrects document COM(2022) 495 final of 28 September 2022.

Concerns all language versions.

Addition of a missing annex.The act is not concerned.

PRIEDAS

to the Proposal for a

DIRECTIVE OF THE EUROPEAN PARLIAMENT AND OF THE COUNCIL

on liability for defective products

{SEC(2022) 343 final} - {SWD(2022) 315 final} - {SWD(2022) 316 final} - {SWD(2022) 317 final}
•Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 189 straipsnis ir 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktis.

Pagal nusistovėjusią Teisingumo Teismo praktiką „Sąjungos teisės akto ... teisinio pagrindo parinkimas turi būti grindžiamas objektyviais kriterijais, kuriems gali būti taikoma teisminė kontrolė ir prie kurių, be kita ko, priskirtinas šio akto tikslas ir turinys“.

SESV 189 straipsnio 1 dalyje nustatyta: „Siekdama skatinti mokslinę ir techninę pažangą, pramonės konkurencingumą ir įgyvendinti savo politiką, Sąjunga parengia Europos kosmoso politiką. Šiuo tikslu ji gali skatinti bendras iniciatyvas, remti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei koordinuoti pastangas, reikalingas kosmosui tyrinėti ir panaudoti.“

Šis Susitarimas prie to prisideda, kaip matyti iš jo 1 straipsnio, pagal kurį „tikslas yra parengti pagrindus Šalių bendradarbiavimui skatinant, teikiant ir naudojant civilinius GPS ir GALILEO navigacijos ir laiko nustatymo signalus ir paslaugas, pridėtinės vertės paslaugas, patikslinimus, pasaulio navigacijos ir laiko nustatymo prekes“. Be to, „Šalys ketina palaikyti dvišalius ir daugiašalius darbo santykius, kaip numatyta šiame Susitarime, skatindamos ir lengvindamos šių signalų, paslaugų ir įrangos naudojimą taikiems civiliniams, komerciniams ir mokslo tikslams, kurie atitinka abipusio saugumo interesus ir juos palaiko“. Pagal SESV 216 straipsnio 1 dalį, ES tokiu būdu yra kompetentinga nuspręsti dėl Susitarimo galiojimo pratęsimo savo vardu, kad pasiektų SESV 189 straipsnyje nustatytus tikslus.

Sprendimo dėl Susitarimo galiojimo pratęsimo ES vardu procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 6 dalies a punkto v papunktis. Komisijai nebūtina prašyti Tarybos leidimo derėtis dėl pratęsimo pagal SESV 218 straipsnio 2 dalį. Susitarimo 20 straipsnio 5 dalyje numatytos ne derybos, bet paprastas informavimas.
Be to, MAC protokole išdėstytos nuostatos dėl teisių gynimo priemonių nemokumo atveju ir pagalbos nemokumo atveju, galinčios turėti poveikį Reglamento (ES) 2015/848 dėl nemokumo bylų taikymui (X straipsnis Teisės gynimo priemonės nemokumo atveju bei XI straipsnis Pagalba nemokumo atveju.

•Pareiškimai dėl Europos Sąjungos išimtinei kompetencijai priklausančių dalykų

XXIV straipsnyje (Regioninė ekonominės integracijos organizacija) reikalaujama, kad MAC protokolo pasirašymo metu Europos Sąjunga pateiktų depozitarui pareiškimą, kuriame būtų nurodomi šiame Protokole reglamentuojami dalykai, kuriuos Europos Sąjungos valstybės narės perdavė jos kompetencijai. Minėtas pareiškimas pridedamas prie šio pasiūlymo.

Be to, pagal kai kurias MAC protokolo taisykles susitariančiosios šalys privalo arba gali pateikti pareiškimus dėl jo nuostatų taikomumo arba taikymo srities arba jų įgyvendinimo būdo. Visos šios nuostatos yra laisvai pasirenkamos ir yra taikomos tik tuo atveju, jeigu šio protokolo ratifikavimo, tvirtinimo arba prisijungimo prie jo metu pagal MAC protokolo XXVIII straipsnį (Pareiškimai, susiję su tam tikromis nuostatomis) pateikiamas pareiškimas.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

•Proporcingumo principas

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

Nuo pirmojo UNIDROIT surengto Vyriausybių ekspertų komiteto susitikimo 2016 m. rugsėjo mėn. valstybės narės buvo nuolat informuojamos Tarybos civilinės teisės klausimų darbo grupėje (bendrieji reikalai) ir su ja konsultavosi, kad suderintų ES poziciją. ES suderintą poziciją pirmajame Vyriausybių ekspertų susitikime galima rasti minėtame Tarybos dokumente 7083/17 su žyma „EU RESTRICTED“. Be to, valstybių narių įgaliotiniai buvo informuoti vietoje Romoje per ES ad hoc koordinacinį pasitarimą. Komisija pateikė 2019 m. Tarybos civilinės teisės klausimų darbo grupės (bendrieji reikalai) pirmosios ir antrosios sesijų rezultatų ataskaitas. 2018 ir 2019 m., tvirtinant derybinius nurodymus ir taip rengiantis 2019 m. lapkričio mėn. vyksiančiai diplomatinei konferencijai, vyko tolesnės diskusijos.