MFP išmokama dalimis ir tik tuo atveju, jei valstybė atitinka konkrečius struktūrinių reformų kriterijus, dėl kurių su ja buvo susitarta. Tai padeda įgyvendinti griežtas koregavimo ir reformų priemones, kuriomis siekiama stiprinti viešųjų finansų sistemas ir teikti paramą tvariam bei integraciniam augimui ir darbo vietų kūrimui. Be to, išankstinė MFP suteikimo sąlyga yra ta, kad paramą gaunanti šalis taiko veiksmingus demokratinius mechanizmus, be kita ko, yra sukūrusi daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikosi teisinės valstybės principų ir pateikia garantiją, jog gerbs žmogaus teises. Taip makrofinansine parama papildoma nuolatinė ES bendradarbiavimo parama ir padedama siekti platesnio masto tikslo – išsaugoti stabilumą ir didinti gerovę už ES ribų. MFP plačiai pripažinta kaip veiksminga reagavimo į krizę priemonė, kuria ES suteikiama galimybė imtis aiškių ir lanksčių veiksmų ir daryti politinį poveikį. Tai patvirtinta kelių užbaigtų MFP programų nepriklausomų ex post vertinimų išvadose.

2.1.Rytinės kaimyninės šalys

Rytinių kaimyninių šalių ekonomika labai nukentėjo nuo COVID-19 pandemijos poveikio. 2020 m. visų šių šalių ekonomika smuko dėl dvigubo sukrėtimo, susijusio su griežtomis izoliavimo priemonėmis (išskyrus Baltarusijoje), kurias taikant buvo apribotas vidaus suvartojimas, ir, mažesne apimtimi, sumažėjusia išorės paklausa. Reaguojant nacionaliniu lygmeniu buvo įgyvendinami reikšmingi fiskaliniai paketai, kurių tikslas – teikti paramą bendrovėms ir darbo vietoms, ir skatinamoji pinigų politika, o tai tam tikru mastu sumažino sukrėtimą. Tarptautinė parama taip pat padėjo daugumai šių šalių patenkinti didėjančius finansavimo poreikius. Visos šios priemonės padėjo neleisti nedarbo lygiui augti daugumoje šalių. Didžiąją 2020 m. dalį infliacija pagal vartotojų kainų indeksą buvo vidutinio lygio arba santykinai nedidelė, nes nebuvo su paklausa susijusio spaudimo, o naftos kainos buvo mažesnės. Todėl dauguma centrinių bankų toliau taikė pinigų politikos švelninimo priemones, nors šalyse, kurių valiutos reikšmingai nuvertėjo, tai buvo daroma šiek tiek nuosaikiau. Vis dėlto metų pabaigoje švelninimo priemonių ciklas buvo sustabdytas (kai kuriais atvejais priemonės net buvo atšauktos), nes vėl kilo infliacinis spaudimas, susijęs su importo kainomis (maisto ir kuro) ir silpnesnių šalių valiutų perleidžiamuoju poveikiu. Per praėjusius metus reikšmingai pagerėjusi fiskalinė būklė nuo 2020 m. pradžios gerokai susilpnėjo. Smunkant ekonomikai, sustojo pajamų augimas, o išlaidos reikšmingai padidėjo siekiant remti bendroves ir (arba) darbo vietas ir užtikrinti, kad būtų patenkinti nauji, skubūs sveikatos priežiūros poreikiai. Dėl šios priežasties, taip pat dėl silpnesnės nacionalinės valiutos ir mažesnio nominaliojo BVP suprastėjo valstybės skolos rodikliai. Kalbant apie išorės aspektus, einamosios sąskaitos pokyčiai buvo įvairūs. Nors dėl pandemijos labai susitraukė importas, nes sumažėjo paklausa ir biržos prekių (visų pirma energetikos produktų) kainos, tai negalėjo kompensuoti smūgio, kurį patyrė nemažą turizmo sektorių turinčios šalys (Gruzija) arba nuo biržos prekių itin priklausomos šalys (Azerbaidžanas). Kalbant apie finansinius aspektus, pradinis kapitalo perkėlimas, siejamas su didėjančiu netikrumu, buvo sumažintas tarptautinėms finansų įstaigoms (visų pirma TVF, kuris išmokėjimus sutelkė pradiniu etapu) teikiant reikšmingą finansinę paramą. Po pradinio sukrėtimo vėl buvo atnaujintas skolinimasis rinkose.

2.2.Pietinės kaimyninės šalys

COVID-19 pandemija labai sutrikdė ekonominę veiklą pietinėse kaimyninėse šalyse, kuriose prasidėjo ekonomikos nuosmukis. 2020 m. vykęs smarkus nuosmukis yra susijęs su vidaus priemonių, skirtų plitimui valdyti, neigiamu poveikiu vartojimui ir investicijoms, taip pat su tuo, kad labai sumažėjo pagrindinių regiono prekybos partnerių išorės paklausa. Sulėtėjusi pasaulinė ekonominė veikla neigiamai paveikė užsienio investicijų srautus, emigrantų perlaidų apimtis ir turizmą. Laiku priimtais fiskalinių skatinimo priemonių paketais ir taikant vis labiau skatinamąją pinigų politiką iš dalies buvo sumažintas ekonominis sukrėtimas, nors dėl to itin padidėjo šalių biudžeto deficitas ir skolos santykis su BVP. Blogėjanti fiskalinė būklė yra susijusi tiek su mažesnėmis pajamomis, gaunamomis sumažėjus ekonominiam aktyvumui, tiek su didesnėmis išlaidomis, kurios skirtos kovai su sveikatos krize, paramai bendrovėms ir užimtumui. Infliacija taip pat sumažėjo, nes energijos kainos mažesnės, o paklausa apribota. Kalbant apie išorės aspektus, iš einamųjų sąskaitų matyti, kad gerokai sumažėjo importas, nes mažėja paklausa ir – biržos prekių importuotojų atveju – biržos prekių (visų pirma energetikos produktų) kainos, taip pat pastebimas didelis poveikis eksportui ir turizmui, nes sumažėjo pasaulinė paklausa ir taikomi su sveikata susiję kelionių ribojimai. Sudėtingomis finansų rinkos sąlygomis išorės partneriai ir tarptautinės finansų įstaigos suteikė labai reikalingą finansinę paramą, skirtą didėjantiems finansavimo poreikiams patenkinti, likvidumui didinti ir stabilumui regione apsaugoti. Žvelgiant į ateitį, regionas toliau patirs sunkumų, nes bus vis mažiau politinių galimybių spręsti su ekonomikos nuosmukiu susijusias problemas. Daugelyje šalių politinės sąlygos nėra stabilios, todėl ekonominė perspektyva lieka neaiški, glaudžiai susijusi su pandemijos raida ir pasaulinės ekonominės veiklos atsigavimo tempu.

2.3.Vakarų Balkanai

2020 m. kovo mėn. pradžioje COVID-19 pandemijos protrūkis staiga nutraukė ekonomikos augimą Vakarų Balkanuose. Siekdamas sustabdyti viruso plitimą valdžios sektorius įgyvendino plitimo valdymo priemones visame regione, be kita ko, uždarė sienas, apribojo socialinius kontaktus ir daliai ekonomikos sektorių pritaikė izoliavimo priemones. Dėl krizės ardomojo poveikio labai sumažėjo gamybos apimtys, nes smukus namų ūkio vartojimui ir labai sumažėjus eksportui bei investicijoms nukentėjo visų šalių ekonomika. Mažėjantis importas ir padidėjęs valdžios sektoriaus vartojimas buvo pagrindiniai švelninantys veiksniai, bet jų nepakako, kad būtų kompensuota neigiama kitų išlaidų komponentų dinamika. Mažėjant ekonominei veiklai, darbo vietų augimas buvo neigiamas, bet darbo jėgos aktyvumas taip pat sumažėjo, todėl nedarbo lygis kol kas neaugo. Iš infliacijos dinamikos matyti, kad tiek visuminė paklausa, tiek energijos kainos yra mažos, o 2020 m. visose Vakarų Balkanų šalyse infliacija buvo labai maža, kartais neigiama. Atsižvelgdamos į infliaciją mažinantį spaudimą ir pakankamą likvidumą visame pasaulyje, Vakarų Balkanų šalys, vykdančios nepriklausomą pinigų politiką, ėmė taikyti papildomą skatinamąją pinigų politiką. Siekiant kovoti su neigiamu krizės poveikiu, taip pat dėl itin sumažėjusių pajamų buvo suteikta didelės apimties parama namų ūkiams ir bendrovėms, todėl smarkiai išaugo visų regiono šalių biudžeto deficitas. Be to, sumažėjo BVP, taigi, palyginti su 2019 m. pabaiga, valdžios sektoriaus skolos ir BVP santykis reikšmingai padidėjo. Kalbant apie išorės aspektus, einamųjų sąskaitų deficitas padidėjo, palyginti su ankstesniais metais, nes vis dar yra reikšmingai sumažėjęs paslaugų eksportas (pvz., turizmas), o gaunamos emigrantų perlaidos dažniausiai mažėjo. Žvelgiant į ateitį, ekonominė perspektyva lieka labai neapibrėžta, nes ekonominės veiklos atsigavimas priklauso nuo pandemijos raidos, kuri glaudžiai susijusi su vakcinacijos sparta.

3.Makrofinansinės paramos programos 2020 m.

2020 m. buvo išskirtiniai per visą MFP priemonės 30 metų gyvavimo istoriją. Visų pirma praėjusiais metais buvo užbaigtos trys MFP operacijos – MFP IV Ukrainai, MFP III Gruzijai ir Moldovai – ir buvo priimta nauja, tolesnė Jordanijai skirta operacija (MFP III).

Be to, per COVID-19 pandemiją Komisija 2020 m. balandžio 22 d. pasiūlė 3 mlrd. EUR MFP operacijų rinkinį, skirtą dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių partnerių, siekiant padėti joms sumažinti ekonominius koronaviruso pandemijos padarinius. Šiuo pasiūlymu buvo papildytas dokumentų dėl Europos komandos rinkinys – tikslinga ES reagavimo strategija, kuria siekiama remti šalių partnerių pastangas kovoti su koronaviruso pandemija. Šis sprendimas (MFP teikimo per COVID-19 pandemiją dokumentų rinkinys) yra precedento neturinčio masto, kalbant apie šalių, kurioms jis taikomas, skaičių ir finansines sumas, be to, Europos Parlamentas ir Taryba jį priėmė rekordiškai greitai – 2020 m. gegužės 25 d..

Šiame dokumentų rinkinyje ES susitarė dėl MFP paskolų, kurios bus paskirstytos taip: Albanijos Respublikai (180 mln. EUR), Bosnijai ir Hercegovinai (250 mln. EUR), Gruzijai (150 mln. EUR), Jordanijos Hašimitų Karalystei (200 mln. EUR), Kosovui (100 mln. EUR), Moldovos Respublikai (100 mln. EUR), Juodkalnijai (60 mln. EUR), Šiaurės Makedonijos Respublikai (160 mln. EUR), Tuniso Respublikai (600 mln. EUR) ir Ukrainai (1,2 mlrd. EUR).

MFP lėšos skiriamos kaip labai palankiomis sąlygomis teikiamos paskolos siekiant padėti toms partnerėms patenkinti skubius finansavimo poreikius. Jos skiriamos 12 mėnesių laikotarpiui po to, kai įsigalioja susitarimo memorandumas, ir išmokamos dviem dalimis. Šis laikotarpis yra trumpesnis nei įprasta (t. y. įprastinė dvejų su puse metų trukmė), o tai lėmė poreikis imtis skubių veiksmų dėl pandemijos, taip pat siekis paramą suteikti greitai ir lankstesniu būdu. Įsigaliojus susitarimo memorandumui ir susitarimui dėl paskolos programos, skiriama pirmoji dalis, kartu taikant bendras išankstines MFP politines sąlygas (turėti veiksmingus demokratinius mechanizmus, įskaitant daugiapartinę parlamentinę sistemą, laikytis teisinės valstybės principo ir gerbti žmogaus teises) ir atsižvelgiant į tai, ar TVF programa vykdoma pagal planą (kai taikoma). Skiriant antrąją dalį, taikoma papildoma sąlyga – turi būti įgyvendintos politikos priemonės, dėl kurių susitarta susitarimo memorandumu.

MFP lėšomis ir TVF parama galima padėti gerinti makroekonominį stabilumą ir sukurti galimybę išteklius skirti tam, kad būtų apsaugoti piliečiai ir sušvelnintos socialinės bei ekonominės pandemijos pasekmės.

Šis MFP dokumentų rinkinys ir greitas jo priėmimas Europos Parlamente ir Taryboje yra svarbus ES solidarumo su šalimis partnerėmis precedento neturinčios krizės metu įrodymas.

2020 m. iš viso išmokėta 1 690 mln. EUR (1 675 mln. EUR paskolomis ir 15 mln. EUR dotacijomis). 1 lentelėje pateikiama išsamesnės informacijos apie iki 2020 m. pabaigos išmokėtas sumas (pagal šalį).

MFP programų įgyvendinimo būklė 2020 m. (pagal regioną)

3.

3.1.Rytinės kaimyninės šalys

·Gruzija. MFP III ir MFP COVID-19

2018 m. pradėta MFP III operacija Gruzijai buvo sėkmingai baigta išmokėjus antrąją ir paskutinę dalį 2020 m. lapkričio mėn. Šios dalies dydis buvo 25 mln. EUR, iš jų 5 mln. EUR išmokėta dotacijomis ir 20 mln. EUR – paskolomis.

Sulaukus oficialaus Gruzijos prašymo dėl naujos MFP per COVID-19 pandemiją, 2020 m. gegužės mėn. Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino COVID-19 MFP dokumentų rinkinį, įskaitant naują Gruzijai skirtą 150 mln. EUR MFP programą. 2020 m. rugsėjo 30 d. Gruzijos parlamentas pasirašė ir ratifikavo su šia MFP susijusį susitarimo memorandumą ir susitarimą dėl paskolos programos, o tai reiškia, kad MFP teikiama iki 2021 m. rugsėjo mėn.