Aplink ir gamtiniai i štekliai
58. pabr ėžia poreik įstiprinti ES pastangas sprend žiant did žiulius sunkumus aplinkos srityje, su kuriais
labiausiai susiduria neturtingi žmon ės, kuri ųišgyvenimas visi škai priklauso nuo gamtini ųišteklių;
59. šiame kontekste d žiaugiasi ilgokai u ždelstais ir nesenai prisiimtais Komisijos įsipareigojimais nuo
žodžiųpereiti prie darb ųvyraujan čiose aplinkos apsaugos tendencijose bei įsavo darbotvark ęsvarbiu klau-
simu įtraukti strategijas d ėl tvaraus vystymosi skatinimo;
Įgyvendinimas
60. pra šo Komisijos Afrikos strategijoje pateikti i šsamųįgyvendinimo plan ąsu ai škiu tvarkara ščiu, nuro-
dyti i šsamias priemones ir finansinius i šteklius ( įskaitant valstybi ųnariųfinansinius įsipareigojimus), įvardinti
skirtingus poveikio lygius (vietin į, nacionalin į, regionin į, visos Afrikos) ir j ųvaidmenis bei nustatyti patikim ą
jungtin įstebėsenos mechanizm ąpažangai vertinti ( įtraukiant Europos Parlament ąir Afrikos S ąjung ą),
61. reikalauja, kad šisįgyvendinimo planas apimt ųvisąAfrik ą,įskaitant Šiaurės Afrik ą, Subsacharos
regiono Afrik ąir Piet ųAfrik ą, kuri ųatžvilgiu šiuo metu galioja atskiri reglamentai ir susitarimai (angl.
MEDA reglamentas, Kotonu susitarimas, ir Piet ųAfrikai –Prekybos, pl ėtros ir bendradarbiavimo susitarimas
bei reglamentas d ėl Europos rekonstrukcijos ir vystymosi programos (angl. EPRD) ) bei atskiri įsipareigojimai
Komisijos lygiu, ir ragina Komisij ąapibr ėžti, kaip jie bus koordinuojami ir suvienodinami, kad taip b ūtų
prisid ėta prie AS nustatyt ųviso žemyno prioritet ų;
62. pabr ėžia, kad auk ščiau nurodytame Komisijos komunikate i šdėstytųpasiūlymųesmėpriklauso nuo
dabartini ųnacionalini ųir regionini ųprogram ųįgyvendinimo, bei apgailestauja, kad nebuvo pateikta nauj ų
pasiūlymųgerinti j ųįgyvendinim ąir pritaikyti j ųtikslus ir veiksm ųprogramas prie nauj ųprioritet ųir kad
pošio naujo dokumento d ėl strategijos ir nauj ųpoky čiųAfrikoje (ypa čpo AS ir jos institucij ųsusik ūrimo)
nebuvo pasi ūlyta per žiūrėti dabartini ųŠaliųstrategij ųdokument ųir nacionalini ųbei regionini ųprogram ų;
63. i šreiškia nepasitenkinim ądėl ambicij ųstokos pasi ūlytuose finansiniuose pagrinduose: Komisija mato
galimyb ętik mobilizuoti didesnius finansinius i šteklius „laikotarpiui po 9-ojo Europos pl ėtros fondo “ir
nesvarsto galimyb ės panaudoti atleidimo nuo skol ųkaip priemon ės mobilizuoti papildomus finansinius
išteklius TVT siekimui;
*
**
64. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai, valstybi ųnariųvyriausyb ėms, AS ir
AKR šalims.
P6_TA(2005)0446
Europos S ąjungos vystymosi politika
Europos Parlamento rezoliucija d ėl pasi ūlymo d ėl bendro Tarybos, Europos Parlamento ir Komisijos
parei škimo d ėl Europos S ąjungos vystymosi politikos „Europos masto susitarimas “(2004/2261(INI))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ąTarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialini ų
reikal ųkomitetui ir Region ųkomitetui pavadinimu „Pasiūlymas d ėl jungtinio Tarybos, Europos Parla-
mento ir Komisijos parei škimo d ėl Europos S ąjungos vystymosi politikos „Europos masto sutarimas ““
(KOM(2005)0311),
— atsižvelgdamas įEkonomikos ir socialini ųreikal ųkomiteto nuomon ę(CESE 1072/2005),C 280 E/484 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
— atsižvelgdamas įRegion ųkomiteto nuomon ę(CdR 224/2005),
— atsižvelgdamas įEB vystymosi politikos įvertinim ą, kur įatliko Europos vystymosi politikos valdymo
centras, U žjūrio vystymosi institutas ir Instituto Complutense de Estudios Internacionales (2005 m. vasario
mėnuo),
— atsižvelgdamas įEBPO Vystymosi paramos komiteto (EBPO VPK) 2002 m. ataskait ąapie Europos bend-
rijos vystymosi bendradarbiavim ą,
— atsižvelgdamas į2003 m. vasario 25 d. Romos suderinimo parei škimąir 2005 m. kovo 2 d. Pary žiaus
deklaracij ądėl pagalbos veiksmingumo,
— atsižvelgdamas į2000 m. rugs ėjo 8 d. Jungtini ųTaut ųTūkstantme čio deklaracij ą, kurioje i šdėstyti
Tūkstantme čio vystymosi tikslai –tarptautin ės bendruomen ės bendrai nustatyti kriterijai skurdo panai-
kinimui,
— atsižvelgdamas įJungtini ųTaut ųVystymo programos (JTVP) parengtas Žmonijos raidos ataskaitas,
— atsižvelgdamas į2005 m. parengt ąTūkstantme čio ekosistem ųįvertinim ą„Gyvenimas pla čiai: gamtos
turtai ir žmoni ųgerov ė“,
— atsižvelgdamas įJT prekybos ir vystymosi konferencijos (UNCTAD) 2002 m. ataskait ą„Kaip įveikti
skurd ąmažiausiai i šsivys čiusiose šalyse“,
— atsižvelgdamas įtarptautini ųkonferencij ų, ypa čįTarptautin ės vystymosi finansavimo konferencijos
(Monter ėjus, 2002 m.), Pasaulio vir šūniųsusitikimo tvaraus vystymosi klausimais (Johanesburgas,
2002 m.), Pasaulio vir šūniųsusitikimo socialin ės raidos klausimais (Kopenhaga, 1995 m.), Tre čiosios
Jungtini ųTaut ųkonferencijos, skirtos ma žiausiai i šsivys čiusioms šalims (Briuselis, 2001 m.), Ketvirtosios
Pasaulio prekybos organizacijos ministr ųkonferencijos (Doha, 2001 m.), Ketvirtosios pasaulio moter ų
konferencijos (Pekinas, 1995 m.), Tarptautin ės konferencijos gyventoj ųir vystymosi klausimais (ICPD)
(Kairas, 1994 m.), JT generalin ės asambl ėjos 1999 m. neeilin ės sesijos, skirtos įvertinti pa žangąsiekiant
ICPD tiksl ų(„Kairas +5 “), vaikams pritaikyto pasaulio (Niujorkas, 2002 m. gegu žėsmėnuo) ir Pasaulio
švietimo forumo (Dakaras, 2000 m.), baigiam ąsias deklaracijas ir i švadas,
— atsižvelgdamas įįsipareigojimus, kuriuos ES prisi ėmė2002 m. kovo m ėnesįBarselonos vir šūniųsusiti-
kime, vykusiame prie šMonter ėjaus konferencij ą,
— atsižvelgdamas įsavo 2001 m. kovo 1 d. rezoliucij ądėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos
Parlamentui d ėl Europos bendrijos vystymosi politikos (1),
— atsižvelgdamas įEuropos bendrijos vystymosi politikos ataskait ą, (VPA) kuri ąTaryba ir Komisija patvir-
tino 2000 m. lapkri čio 10 d.,
— atsižvelgdamas įBendr ųjųreikal ųir išorės santyki ųtarybos 2004 m. lapkri čio 22–23 d. ir 2005 m.
gegu žės2 3–24 d. pos ėdžiųišvadas,
— atsižvelgdamas įsavo 2005 m. baland žio 12 d. rezoliucij ądėl Europos S ąjungos vaidmens siekiant
Tūkstantme čio pl ėtros tiksl ų(2),
— atsižvelgdamas įsavo 2005 m. rugs ėjo 8 d. rezoliucij ądėl sunki ųir užleistųligųbesivystan čiose
šalyse (3),
— atsižvelgdamas įEuropos Komisijos 2004 m. spalio 29 d. prane šimądėlTūkstantme čio vystymosi
tikslų2000–2004 m. (SEK(2004)1379),
— atsižvelgdamas į2005 m. baland žio 12 d. Komisijos komunikat ąTarybai, Europos Parlamentui ir Eko-
nomikos ir socialini ųreikal ųkomitetui pavadinimu „Paspartinti pa žangąsiekiant T ūkstantme čio vysty-
mosi tiksl ųįgyvendinimo –Europos S ąjungos įnašas“(KOM(2005)0132),
(1) OL C 277, 2001 10 1, p. 130.
(2) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0115.
(3) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0341.2006 11 18 LT C 280 E/485 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
— atsižvelgdamas įprofesoriaus Jeffrey Sachs vadovaujamos JT T ūkstantme čio projekto specialiosios
paskirties grup ės prane šimą„Investavimas įvystym ąsi: praktinis T ūkstantme čio vystymosi tiksl ųįgyven-
dinimo planas “,
— atsižvelgdamas įdaugia šalius aplinkosaugos susitarimus (DAS) d ėl klimato kaitos, ozono sluoksnio plo-
nėjimo, biologin ėsįvairov ės, pelki ų, dykum ųsusidarymo, pavojing ųatliek ųir išliekan čiųorganini ųter-
šalų,
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įVystymosi komiteto prane šimą(A6–0319/2005),
„Europos masto sutarimas “
1. d žiaugiasi iniciatyva paskelbti tri šalįparei škimądėl bendros ES vystymosi vizijos ir pabr ėžia poreik į
Parlamentui vienodai su kitomis institucijomis visi škaiįsitraukti įderyb ųproces ą, vadovaujantis galiojan čia
bendro sprendimo proced ūra, kad tuo b ūtųlabai prisidedama siekiant vystymosi politikos nuoseklumo,
koordinavimo, papildomumo, kokyb ės ir veiksmingumo tiksl ų;
2. d žiaugiasi pasi ūlyta jungtine deklaracija ir si ūlo ai škiau apibr ėžti jos oficial ųstatus ą(t. y. kad deklara-
cija b ūtųįpareigojanti vystymosi politikos tvarka Europos S ąjungos ir jos valstybi ųnariųveiksmams, susiju-
siems su visomis besivystan čiomis šalimis, kaip nurodo EBPO VPK), be to, ragina paai škinti, kaip jungtinis
parei škimas siesis su vystymosi bendradarbiavimo finansavimo priemone;
3. apgailestauja, kad pasi ūlyme n ėra joki ųkonkre čiųteigini ų, kuriais b ūtųįvertinamas ES pagalbos ir
2000 m. VPA veiksmingumas bei i šmoktos pamokos ir j ųpoveikis Bendrijos pagalbai;
4. d žiaugiasi pastangomis pirmiau min ėto Komunikato pirmoje dalyje suderinti pagrindinius ES pagalbos
tikslus ir principus; ta čiau ragina siekti didesnio ai škumo, ypa čdėl prioritet ųir to, kaip turi b ūti didinamas
ES vystymosi bendradarbiavimo nuoseklumas ir koordinavimas;
5. d žiaugiasi pastangomis pirmiau min ėto Komunikato antroje dalyje parengti gaires vystymosi politikai
įgyvendinti Bendrijos lygmeniu; ta čiau ragina ai škiai apibr ėžti ypating ąBendrijos pagalbos vaidmen į, remian-
tis jos lyginamojo prana šumo analize;
6. mano, kad dabartin ėBendrijos pagalbos organizacin ėstrukt ūra Briuselio lygmenyje, b ūtent programa-
vimo ir įgyvendinimo atskyrimas, n ėra optimali siekiant veiksmingai įgyvendinti vystymosi politik ą;
7. pa žymi, kad globalizacija padidino nelygyb ępasaulyje, ir si ūlo, kad vienas i šbūsimųEuropos vysty-
mosi politikos tiksl ųbūtųtolygesnis vystymasis;
Tikslai ir principai
8. pabr ėžia, kad bendras ES vystymosi bendradarbiavimo tikslas tur ėtųbūti„pasinaudojant tvariu vysty-
musi suma žinti ir ilgainiui panaikinti skurd ą“; pabr ėžia, kad skurdo samprata yra susijusi su įvairiais aspek-
tais, su žmogi škaisiais geb ėjimais, tokiais kaip vartojimo ir maisto saugumas, sveikata, švietimas, teis ės,
galimyb ėbūti išklausytam, žmogaus saugumas, socialinis teisingumas, orumas ir padorus darbas;
9. pritaria po žiūriui, kad skurdo panaikinimo (pirmas žingsnis siekiant įgyvendinti TVT) skatinimas,
demokratija, geras valdymas ir pagarba žmogaus teis ėms yra svarbiausi vystymosi tikslai; vis d ėlto pabr ėžia,
kad kova su skurdu bus s ėkminga tik tokiu atveju, jei aplinkos ir gamtiniai i štekliai bus naudojami darniai ir
ne ma žesnis d ėmesys bus skiriamas investicijoms įžmones, ypating ądėmesįskiriant jaunimui ir moterims ,
visųpirma –sveikatos apsaugoje ir švietime, ir įgerov ėskūrimą, ypating ądėmesįskiriant verslumui, moks-C 280 E/486 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
lui ir technologijoms, darbo viet ųkūrimui, pagarbai darbinink ųteisėms, galimyb ėms gauti paskolas, nuosa-
vybės teis ėms ir infrastrukt ūrai; pabr ėžia, kad vystymasis įmanomas tik suteikus lygias teises moterims ir kad
lyčiųlygyb ėturėtųbūti svarbi vis ųpolitini ųstrategij ųdalis;
10. remia tikros partneryst ės, nuosavyb ės ir politinio dialogo principus bei teis ėmis gr įstąpožiūrįįvys-
tymąsi; pabr ėžia paramos šaliųpartneri ųpastangoms tobulinti savo skurdo ma žinimo strategijas, aktyviai
dalyvaujant šiųšaliųparlamentams ir pilietin ės visuomen ės organizacijoms, svarb ą;s iūlo išplėsti pagrindini ų
Kotonu partneryst ės susitarimo princip ųtaikymo srit įtaip, kad šie principai b ūtųtaikomi visoms besivys-
tančioms šalims;
11. pabr ėžia svarb ųpilietin ės visuomen ės,kaip paslaug ųteikėjos bei demokratijos ir žmogaus teisi ųpuo-
selėtojos, vaidmen įbesivystan čiose šalyse ir ragina didinti param ą, skirt ądidinti šaliųpartneri ųNVO paj ė-
gum ą; taip pat pripa žįsta Europos pilietin ės visuomen ės vaidmen į, tod ėl ragina supaprastinti projekt ų
rėmimo, įskaitant finansavim ą, taisykles;
12. pabr ėžia, jog reikia, kad ES dirbt ųsiekdama demokratizuoti tarptautines institucijas, kad b ūtųgeriau
atstovaujama besivystan čiųšaliųinteresams ir b ūtųstiprinama demokratija siekiant kiekvieno interes ų;
13. d žiaugiasi, kad ES pasi ūlymo projektas skirtas stiprinti ES ginkl ųeksporto steb ėsenąsiekiant u žtik-
rinti, kad ES pagaminti ginklai neb ūtųnaudojami prie šcivilius gyventojus, ir apima konkre čias priemones,
skirtas riboti nekontroliuojam ąšauliųginkl ųir lengvosios ginkluot ės platinim ą; taip pat ragina ES prisiimti
atsakomyb ęužpraeities ginkl ųeksport ąir sustiprinti bei paspartinti i šminavimo ir nusiginklavimo progra-
mas regionuose, kuriuose vyko karai;
Teminis aspektas ir prioritetai
14. d žiaugiasi pastangomis labiau sutelkti d ėmesįtuo pat metu i šlaikant pakankam ąlankstum ą; apgailes-
tauja, kad pateikus veiksm ųtemas nebuvo nurodyti ai škūs prioritetai, ypa čBendrijos lygmeniu, ir ragina
paaiškinti, kod ėl pasirinkti tokie tikslai, veiksm ųtemos ir prioritetai;
15. pabr ėžia svarb ą, suteikiam ąžmogaus teis ėms, kuriant, įgyvendinant ir stebint ES finansuojamus arba
bendrai finansuojamus projektus;
16. pabr ėžia, kad reikia skirti ypating ądėmesįŽIV ir AIDS, maliarijos ir tuberkulioz ės prevencijai ir
gydymui, o taip pat seksualin ės ir reprodukcin ės sveikatos, ly čiųlygyb ės ir moter ųteisiųpropagavimui,
klimato kaitos suma žinimui ,prekybos reformai, konflikt ųprevencijai, demokratijai ir geram valdymui (pir-
menyb ęteikiant kovai su korupcija), nes j ųveiksmingai nesprend žiant kitos vystymosi pastangos gali b ūti
berg ždžios;
17. si ūlo Jungtiniame parei škime didesn įdėmesįskirti šiems aspektams:
— daug ma žas pajamas gaunan čiųšaliųatsilieka įgyvendindamos su sveikatos apsauga susijusius TVT;
daugumai j ųreikalinga pagalba rengiantis nepaprastosioms sveikatos apsaugos pad ėtims, pavyzd žiui,
gripo pandemijai; nepakankamai d ėmesio skiriama ligoms, kurioms gydyti n ėra vaist ųarba atliekama
mažai vaist ųtyrim ų; did žiulis medik ųtrūkumas, ypa čįpietus nuo Sacharos esan čioje Afrikos dalyje
(atsirad ęsišdalies d ėl„protųnutek ėjimo“) yra didel ėproblema, kuri ąsprend žiant reikia sisteminio
požiūrioįsveikatos apsaug ąir vystym ąsi (svarbiausiu prioritetu pasirenkant sveikatos apsaugos sistem ų
stiprinim ą), didesn ės paramos sveikatos apsaugos sektoriui ir did žiausio d ėmesio skurdo ma žinimo
strategijoje su sveikatos apsauga susijusiems rezultatams,
— esminis vaidmuo tenka nacionaliniams parlamentams, tod ėl visi škai dalyvaujant Europos Parlamentui
reikia specialios paramos, skirtos stiprinti demokrati škai i šrinktus parlamentus ir gerinti j ųdarbo s ąly-
gas,2006 11 18 LT C 280 E/487 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
— parama, teikiama įgyvendinant Bendrijos pagalbos kuriant infrastrukt ūrąprogram ą, privalo b ūti labiau
subalansuota, ma žiau d ėmesio skiriant keli ųtiesimui, o did žiausi ądėmesįskiriant galimybei naudotis
informacijos ir ry šiųtechnologijomis, vandeniu, energijos šaltiniais ir kaimo vystymui,
— lyčiųlygyb ės ir moter ųteisiųpropagavimas yra ne tik labai svarbus pats savaime, kartu tai yra pagrin-
dinėžmogaus teis ėir socialinio teisingumo klausimas bei priemon ė, padedanti pasiekti vis ųTVT, įgy-
vendinti Pekino veiksm ųprogram ą, Kairo veiksm ųprogram ąir Konvencij ądėl visųform ųmoter ųdis-
kriminacijos panaikinimo; tod ėl visose ES politikos ir veiklos srityse, susijusiose su santykiais su
besivystan čiomis šalimis, b ūtinas stiprus ly čiųlygyb ės komponentas,
— atsižvelgiant įpagrindinio švietimo ir sveikatos apsaugos svarb ą, valstybi ųnariųir Bendrijos paramos
prioritetas tur ėtųbūti Pasaulio vir šūniųsusitikimo socialinio vystymosi klausimais (Kopenhaga) 20/20
principas,
— švietimas yra vystymosi pagrindas; viena did žiausi ųkliūčiųtinkamam naudojimuisi formaliojo dieninio
mokymo galimyb ėmis yra vaik ųdarbas; bet kurioje strategijoje mokymui skatinti privalo b ūti numatyti
veiksmai kovai su vis ųrūšiųvaikųdarbu,
— kadangi dauguma skurd žiųkaimo gyventoj ųyra priklausomi nuo tradicin ės biomase pagr įstos ekono-
mikos, o daugelyje region ųsparčiai prast ėja mi škų, dirvo žemiųir jūros i štekliųbūklėbei tr ūksta van-
dens, tod ėl kyla didelis pavojus šimtųmilijon ųžmoni ųpragyvenimo šaltiniams; tod ėl reikia didel ės
apimties mi škųatželdinimo, dirvo žemio ir j ūros i štekliųapsaugos bei vandens i štekliųvaldymo pro-
gram ų,
— dabartin ės gamybos ir vartojimo sistemos, d ėl kuri ųpadid ėjo neigiamas poveikis aplinkai, kelia ilgalaik į
pavoj ųvisuomen ės gerovei; blog ėjant aplinkos b ūklei itin nesaugi yra skurd žiųžmoni ųpadėtis,
— besivystan čiosšalys netur ėtųpakartoti su tar ša susijusias i šsivys čiusiųšaliųklaid ų, turint mintyje tai, kad
investicijoms įšvarias ir efektyvias technologijas teikiama daug didesn ėparama; pabr ėžia, kad svarbu
suma žinti besivystan čiųšaliųpriklausomyb ęnuo naftos ir duj ų, kartu atsi žvelgiant įnaftos kain ų
augim ą, kuris kelia gr ėsmęsugriauti šiųšaliųbiud žetus,
— šimtųmilijon ųskurd žiųžmoni ųpadėtis yra itin nesaugi žemės dreb ėjimų, tropini ųaudr ų, potvyni ų,
cunami ų, dideli ųsausr ųar kit ųpavoj ųatveju, o didel ės nelaim ės kelia pavoj ųvystymuisi; pabr ėžia, kad
TVT bus sunku įgyvendinti daugelyje ma žas pajamas gaunan čiųšalių, jei įvystymosi ir skurdo ma ži-
nimo strategijas nebus tinkamai įtrauktas nelaimi ųrizikos suma žinimo, įskaitant socialinio draudimo
nuo nelaimi ųsistemas, aspektas,
— pripa žindamas, kad skurdas, nepakankamas i šsivystymas ir trapios valstyb ės sukuria palankias s ąlygas
konfliktams ir nauj ųgrėsmiųsaugumui atsiradimui, įskaitant tarptautinius nusikaltimus ir terorizm ą,i r
taip pat sutinka, kad pokonfliktin ėmis s ąlygomis vystymasis, ne tik institucini ųpajėgum ųkūrimas,
užima svarbi ąvietąatkuriant socialin ęvisuomen ės organizacij ąir remiant taikos k ūrimo ir sutaikinimo
procesus,
— užimtumas yra svarbi kovos su skurdu priemon ėir sąlyga. Tod ėl pirmenyb ėturėtųbūti teikiama gali-
mybei dirbti tinkam ądarb ąir pagarbai pagrindin ėms TDO konvencijoms;
Pagalbos priemon ės, finansiniai i štekliai, veiksmingumas ir nuoseklumas
18. teigiamai vertina įsipareigojim ąEuropos S ąjungoje padidinti pagalbos biud žetąsiekiant, kad 2015 m.
jis sudaryt ų0,7 proc. bendr ųjųnacionalini ųpajam ų; skatina sukurti pa žangius mechanizmus vystymosi
bendradarbiavimo finansavimui, pvz., tarptautines mokes čiųsistemas; vis d ėlto pabr ėžia, kad tuo pat metu
reikia labai pagerinti pagalbos kokyb ęir pagalbos i šmokas ir kad svarbu geriau įvertinti jos rezultatus bei
poveik įTVT indikatori ųpožiūriu; be to, bendras EB pagalbos skyrimo kriterij ųrinkinys turi b ūti nukreiptas
neturtingiausioms šalims ir gyventojams;C 280 E/488 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
19. ragina didinti ma žas pajamas gaunan čioms šalims skiriam ųlėšųvystymuisi dal į;
20. mano, kad su skolomis susijusi iniciatyva, skirta labai įsiskolinusioms neturtingoms šalims, gal ėtų
būti daug veiksmingesn ė; ragina aktyviau nura šyti skolas šalims, kurias slegia nepakeliama skol ųnašta ir
kuriųvyriausyb ės gerbia žmogaus teises ir demokratij ąbei atsakingai investuoja po skol ųnura šymo atlais-
vintus i šteklius; be to, pabr ėžia, kad skol ųnura šymas netur ėtųsukelti žaling ųekonomikos politikos s ąlygųir
turėtųpapildyti oficiali ąvystymosi param ą(OVP);
21. mano, kad itin svarbios didesn ės ES ir valstybi ųnariųpastangos atsekti neteisingai paskirstytas arba
panaudotas l ėšas ir jas susigr ąžinti, kad l ėšas būtųgalima panaudoti numatytiems tikslams;
22. ragina pertvarkyti Europos investicij ųbanko (EIB) i šorinio skolinimo įgaliojimus, kad EIB tapt ųvisa-
verti škai veikian čiu vystymo banku, vykdan čiu ES vystymosi strategijas ir galin čiu finansuoti vie šąsias inves-
ticijas įpaslaugas ir bendrus interesus atitinkan čias priemones;
23. apgailestauja, kad ES vystymosi politikai tr ūksta nuoseklumo, o tai lemia dideles pagalbos teikimo
sąnaudas ir veiklos dubliavim ąbei sukelia sunkum ųšalims partner ėms; remia Pary žiaus deklaracijoje nuro-
dytas pastangas labiau koordinuoti, suderinti ir atitaikyti b ūdus, kuriais pagalbos teik ėjai planuoja ir teikia
pagalb ą, ir mano, kad tokios pastangos reikalingos ir vidutines pajamas gaunan čioms šalims; vis d ėlto pabr ė-
žia, kad pasi ūlytame jungtiniame parei škime pernelyg neai škiai aptariama, kaip tai bus įgyvendinama;
24. si ūlo ES siekti, kad šaliųpartneri ųnuosavyb ės ir vystymosi strategijos pagrindu b ūtųsiekiama geres-
nio koordinavimo tarp ES valstybi ųnariųir Komisijos vystymosi paramos, priimant bendras šaliųstrategijas
ir naudojant jungtin įdaugiamet įprogramavim ą(pageidautina įtraukti kitus svarbiausius dvi šalius ir daugia-
šalius pagalbos teik ėjus); ragina pasiekti geresn ės koordinacijos ir vienas kito papildymo, veiksmingai deri-
nant šaliųpartneri ųbiud žeto procesus su skurdo ma žinimo strategijomis; be to, si ūlo patvirtinti princip ą
(pasitarus šalims), kad tam tikroje šalyje partner ėje svarbiausio vaidmens imt ųsi ne daugiau kaip 2 –3E S
pagalbos teik ėjai, o sprend žiant konkre čius teminius klausimus b ūtųsiekiama ai škiai pasidalyti u žduotis;
25. pabr ėžia, kad svarbu, jog ES ir valstyb ės nar ės glaud žiai bendradarbiaut ųsu vystymosi veikloje daly-
vaujan čiomis organizacijomis, pvz., JT fondais, programomis ir agent ūromis, įskaitant Jungtini ųTaut ųVys-
tymosi program ą(JTPP), Pasaulio bank ąir Tarptautin įvaliutos fond ą, siekiant sustiprinti ES vystymosi poli-
tikos nuoseklum ąir išvengti veiklos dubliavimo siekiant tarptautiniu mastu susitart ųtikslų;
26. pabr ėžia, kad ES tur ėtųgeriau koordinuoti savo valstybi ųnariųpolitik ąsu Pasaulio banku ir Tarptau-
tiniųvaliutos fondu;
27. pabr ėžia, kad Komisija netur ėtųbūti laikoma 26- ąja ES pagalbos teik ėja; u žuot t ądarius tur ėtųbūti
nustatyta Bendrijos pagalbos teikiama nauda ir susitarta d ėl jos, ypating ądėmesįskiriant galimyb ėms padi-
dinti koordinavim ą, papildomum ą, nuoseklum ąir Bendrijos pagalbos mast ąbei pagerinti su neutralumu
susijus įKomisijos įvaizd į, su valdymu, demokratija ir žmogaus teis ėmis susijusi ąjos veikl ą, padidinti Komi-
sijos vaidmen įpasaulyje, galim ąjos vaidmen įkaip Europos vystymosi politikos specialist ųcentro ir t. t.;
28. pritaria po žiūriui, kad paramos teik ėjųprimetamos specialios s ąlygos, atspindin čios paramos teik ėjų
istorinius ekonominius interesus, da žniausiai yra neveiksmingos; vis d ėlto pabr ėžia, kad i šbiud žeto skiriam ą
param ą, kaip pagalbos mechanizm ą, kuriam teikiama pirmenyb ė, dar reikia atid žiaiįvertinti ir kad galimyb ė
taikyti šįmechanizm ąturėtųbūti svarstoma tik esant tinkamos s ąlygoms ir egzistuojant veiksmingoms
kontrol ės sistemoms, pvz., nepriklausomoms komisijoms, kuri ųveikl ąprižiūri nacionaliniai parlamentai;
kur galima, Komisija ir valstyb ės nar ės tur ėtųpereiti nuo projekt ųpobūdžio pagalbos prie pagalbos sekto-
riams, o nuo pastarosios prie tiesiogin ės biud žeto paramos;2006 11 18 LT C 280 E/489 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis
29. ragina Komisij ąnurodyti Europos Parlamentui kriterijus, pagal kuriuos b ūtųvertinamas poreikis
paremti besivystan čiasšalis ir suteiktos paramos veiksmingumas, jau suteiktos paramos statistiniai rodikliai
bei kontrol ės sistema, sukurta paramos įgyvendinimo veiksmingumui vertinti, siekiant juos dar patobulinti;
30. atkreipia d ėmesįįdidelius Komisijos veiklos tr ūkumus, susijusius su tuo, kaip sprend žiami vaik ų
teisių,l yčiųlygyb ės, moter ųteisių,n eįgaliųjųir aplinkos klausimai; d žiaugiasi aktyvesn ėmis pastangomis
politikos, programavimo, įgyvendinimo ir įvertinimo etapuose ir pa žymi, kad norint padaryti pa žangą,
padėtįreikės labai pagerinti šviečiant ir mokant personal ątiek pagrindin ėje būstinėje, tiek atskirose šalyse;
31. remia pastangas siekti politikos nuoseklumo u žtikrinant, kad ji pad ėtų, o ne trukdyt ųsiekti vystymosi
politikos tiksl ųir rezultat ų, ragina nedelsiant imtis veiksm ų, susijusi ųsu itin neigiam ąpoveik įturin čiomis ES
politikos sritimis, pvz., prekyba, B ŽŪPi r žuvininkyst ės susitarimais; pabr ėžia, kad svarbu pad ėti besivystan-
čioms šalims pasiekti ES maisto, produkt ųir med žiagųsaugumo standartus, kad jie netapt ųkliūtimi norint
patekti įES rinkas; taip pat ragina per penkerius metus palaipsniui panaikinti visas pagalbos eksportui
formas, įskaitant pasl ėptąpagalb ą, teikiam ąper eksporto kreditus, param ąmaistu, eksporto prekybos įmo-
nes ir susiet ąpagalb ą;
32. pa žymi, kad per tris pastaruosius de šimtme čius ma žiausiai i šsivys čiusios šalys tapo tikromis maisto
importuotojomis ir tod ėl ragina žemėsūkio politikoje prioritet ąteikti maisto saugumui;
33. pabr ėžia, kad vystymosi politika yra viena i škeliųpriemoni ų, kuriomis šalinamos nesaugum ąsuke-
liančios prie žastys, ta čiau ji netur ėtųbūti priklausoma nuo saugumo politikos, o bet koks veiksmas, kurio
imamasi vystymosi bendradarbiavimo kontekste, tur ėtųatitikti EBPO VPK pateikiam ąOVP apibr ėžimą;
34. pabr ėžia, kad s ąžininga tarptautin ėprekybos politika ir tinkamos prekybos s ąlygos besivystan čiose
šalyse turi did žiulįpoveik įvystymuisi; tod ėl pabr ėžia, kad svarbu stiprinti tiekim ą,įskaitant šaliųpartneri ų
gebėjimųugdym ą, suteikiant joms galimyb ęprekybos galimybes paversti vystymosi varikliais; tod ėl pabr ėžia
tokiųsričiųkaip žemėsūkis ir maisto saugumas svarb ąir pabr ėžia smulki ųbei vidutinio dyd žioįmoni ų
vaidmen į;
35. mano, kad vystymosi politika turi b ūti pagr įsta pripa žinimu, kad šalis arba regionas turi teis ędemo-
krati škai nustatyti savo politikos kryptis, prioritetus ir strategijas, skirtus apsaugoti savo gyventoj ųpragyve-
nimo šaltinius, socialines, ekonomines ir kult ūrines teises, ir kad Komisija ir valstyb ės nar ės turi gerbti šiuos
principus;
36. d žiaugiasi did ėjančiu pripa žinimu, kad besivystan čiųšaliųrinkos atv ėrimo eili škumas turi b ūti
kruop ščiai parengtas, ir pabr ėžia, kad tai yra susij ęsu besivystan čiųšaliųteise planuoti prekybos liberaliza-
vimo temp ąir kryptis, remiantis savo vystymosi tikslais;
*
**
37. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai ir Komisijai.C 280 E/490 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 17 d., ketvirtadienis