EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 5.7.2016 COM(2016) 446 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS 2015 m. metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita



Turinys Įvadas Veiklos rodikliai ir rezultatai 1.1. Svarbiausia J.-C. Junckerio vadovaujamai Komisijai – veiklos rezultatai 1.2. Pažangos santrauka 1.3. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1A biudžeto išlaidų kategorija) 1.3.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.3.2. 2007–2013 m. DFP programų rezultatai 1.4. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (1B biudžeto išlaidų kategorija) 1.4.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.4.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.5. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai (2 biudžeto išlaidų kategorija) 1.5.1. Informacija apie 2014–2020 m. programų įgyvendinimą 1.5.2. 2007–2013 m. programų rezultatai 1.6. Saugumas ir pilietybė (3 biudžeto išlaidų kategorija) 1.6.1. 2014–2020 m. DFP programų įgyvendinimas 1.6.2. 2007–2013 m. DFP programų rezultatai

1.7. Europos vaidmuo pasaulyje (4 biudžeto išlaidų kategorija) 1.7.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas 1.7.2. 2007–2013 m. programų rezultatai Išvados dėl vykdymo ir rezultatų Pasiekti valdymo rezultatai 2.1. Vidaus kontrolės tikslų siekimas 2.1.1. Teisėtumo ir tvarkingumo rizikos valdymas. Rizikos suma atskleidžiant duomenis 2.1.2. Kontrolės išlaidų efektyvumas ir supaprastinimas 2.1.3. Kovos su sukčiavimu strategijos 2.2. Valdymo patikinimas 2.3. Patikinimas atsižvelgiant į Vidaus audito tarnybos (VAT) darbo rezultatus 2.4. Biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos ir išorės auditorių rekomendacijų vykdymas Išvada dėl pasiektų valdymo rezultatų



Įvadas ES biudžetas suteikia galimybę europiečiams drauge imtis veiksmų ir spręsti bendrus uždavinius Europos ir tarptautiniu lygmeniu. ES biudžetas sudaro apie 1 proc. ES bendrųjų nacionalinių pajamų, 2 proc. ES viešųjų išlaidų, jo lėšos naudojamos Europos lygmeniu kartu su nacionalinių biudžetų lėšomis bei kitomis politikos ir reguliavimo priemonėmis stengiantis padėti Sąjungai pasiekti savo strateginius tikslus. Pirmiausia jis padeda įgyvendinti Pirmininko J.-C. Junckerio nustatytus politikos prioritetus. Šie prioritetai atspindi pagrindinius Europos ekonomikos ir visuomenės uždavinius, pagal juos planuojama visa Komisijos veikla. Šie prioritetai labai gerai papildo 2010 m. pradėtos įgyvendinti darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijos „Europa 2020“ tikslus (strategijoje nustatyta keletas iki 2020 m. užsibrėžtų pasiekti pagrindinių užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, klimato kaitos, energetikos, švietimo, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi tikslų). Šie bendri tikslai yra ir visos Europos Sąjungos, ir jos valstybių narių orientyrai, o į valstybių narių planus perkeliami per Europos semestro procesą.

Kad būtų lengviau įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, parengta 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa (DFP) ir su ja susijusios finansinės programos. Siekiant išlaidas ir politikos tikslus susieti labiau, į 2014–2020 m. DFP įtrauktas išsamus veiklos rezultatų rodiklių rinkinys. Pagal šiuos rodiklius galima vertinti, kiek pažangos padaryta ir kokių rezultatų pasiekta pagal kiekvieną programą, koks šių programų indėlis į galutinius rezultatus ir koks poveikis padarytas Europos ekonomikos augimui ir piliečių gerovei. Metinėje 2015 m. ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje sujungtos dvi ankstesnės ataskaitos: vertinimo ataskaita, rengiama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 318 straipsnį, ir apibendrinamoji ataskaita, kurią reikalaujama rengti pagal Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalį. Ataskaitą sudaro informacija apie ES biudžeto vykdymo ir valdymo veiklos rezultatus, taigi, joje išsamiai apžvelgiama, kaip ES biudžetas padeda siekti Sąjungos politikos prioritetų, kokį vaidmenį atlieka Komisija, puoselėdama veiklos rezultatų kultūrą, užtikrindama, kad būtų laikomasi griežčiausių biudžeto valdymo standartų, ir skatindama jų laikytis. Ataskaitoje įvertinta atitiktis ir rezultatai, todėl ji yra svarbi Komisijos indėlio į metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesą dalis. 2015 m. ES biudžetas. Indėlis į politikos įgyvendinimą ir reagavimą į krizes 2015 m. Komisija gerokai pažengė įgyvendindama dešimt Pirmininko J.-C. Junckerio politikos gairėse išdėstytų politikos prioritetų. 315 mlrd. EUR Investicijų planas Europai yra labai reikalingas investicijų į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą postūmis. Be to, remiantis pagrindiniais strateginiais pasiūlymais tokiais klausimais, kaip energetikos sąjunga, kapitalo rinkų sąjunga ir bendroji skaitmeninė rinka, nubrėžtas tvirtesnės, atviresnės vidaus rinkos ir didesnio ekonominio dinamiškumo kelias. 2015 m. Komisija taip pat operatyviai ir visapusiškai reagavo į įvairius Europos ekonomikai ir visuomenei iškilusius iššūkius: tebesitęsiančią pabėgėlių krizę, teroristinius išpuolius, padėties kaimyninėse Europos šalyse nestabilumą, didelį nedarbą ir vangų ekonomikos atsigavimą, Graikijos finansinį nestabilumą ir ekonominį Rusijos nustatyto draudimo eksportuoti žemės ūkio ir perdirbtus maisto produktus poveikį. Šios sudėtingos sąlygos nulėmė tai, kaip ES biudžetas vykdytas 2015 m. Norint atremti šiuos didžiulius iššūkius, reikėjo ne tik imtis politinės lyderystės, bet ir naudoti ES biudžeto lėšas strategiškai. Laikantis politikos prioritetų, buvo stengiamasi, kad ES biudžeto lėšomis būtų kuo labiau prisidedama prie darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų. Sėkmingas programų „Horizontas 2020“ įgyvendinimas, finansinėms priemonėms, pagal kurias finansavimas teikiamas MVĮ, skirtų išteklių telkimas laikotarpio pradžioje, mokėjimų Jaunimo užimtumo iniciatyvai paremti paspartinimas, programos „Erasmus+“ programos mobilizavimas, Europos strateginių investicijų fondo ir Solidarumo paketo sukūrimas stengiantis palengvinti ūkininkų padėtį – tai pavyzdžiai, kaip operatyviai ir veiksmingai buvo telkiamos biudžeto lėšos siekiant padėti įgyvendinti politikos prioritetus. Dėl pabėgėlių krizės kyla uždavinių, kurių ES iki šiol neteko spręsti. Nors akivaizdu, kad vien skyrus papildomų finansinių išteklių pabėgėlių krizės išspręsti nepavyks (be to, ES galės tik šiek tiek prisidėti prie šioje srityje iškilusių pasaulinių finansinių poreikių), imantis politikos priemonių, kuriomis disponuoja ES, be jokios abejonės, reikalingas ir strateginis požiūris į finansavimą. ES atsakas į pabėgėlių krizę yra aiškus ES biudžeto panaudojimo kaip vienos iš daugialypio atsako į labai didelį iššūkį priemonių pavyzdys. 2015 m. Komisija pristatė Europos migracijos darbotvarkę, kurioje išdėstė išsamų planą, kaip silpninti neteisėtos migracijos paskatas, gelbėti gyvybes ir apsaugoti ES išorės sienas. Joje numatyta suformuoti tvirtą bendrą prieglobsčio politiką ir naują teisėtos migracijos politiką. Komisija taip pat pristatė Europos saugumo darbotvarkę – bendradarbiavimo ir bendrų Sąjungos veiksmų saugumo srityje pagrindą ateinantiems penkeriems metams siekiant plėtoti tikrą ES vidaus saugumo erdvę. 2015 m. pabėgėlių krizei spręsti skirtas finansavimas padidintas 50 proc. – iki 3,7 mlrd. EUR, o 2015–2016 m. laikotarpiu – daugiau kaip 10 mlrd. EUR. Iš šių papildomų lėšų sustiprintos Viduržemio jūros operacijos „Tritonas“ ir „Poseidonas“, taip pat agentūros FRONTEX, Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) ir Europolo pajėgumai. Papildomų lėšų taip pat skirta ekstremaliųjų situacijų Sąjungos viduje priemonėms ir naudojantis jomis kurtas pabėgėlių perkėlimo Sąjungoje iš pirmųjų su migrantų antplūdžiu susidūrusių valstybių narių mechanizmas. Tris kartus padidinusi finansavimą patruliavimui jūroje centrinės ir rytinės Viduržemio jūros dalies migracijos maršrutais, ES padėjo išgelbėti daugiau kaip 252 000 žmonių 2015 m. ir dar 100 000 iki 2016 m. vidurio. Ji taip pat dvigubai sustiprino pastangas užkirsti kelią neteisėtam žmonių gabenimui ir išardyti prekiautojų žmonėmis grupuotes. ES biudžetas naudotas ne tik atvykstančių migrantų srautui tvarkyti, bet ir priežastiniams migracijos veiksniams šalinti – teikta tiesioginė humanitarinė pagalba Sirijai, Irakui ir kitoms kaimyninėms šalims (Turkijai, Libanui, Jordanijai); siekiant sudaryti sąlygas įgyvendinti sausumos veiksmus, sukurti du nauji patikos fondai ir finansavimo priemonė. Į Europos Sąjungos regioninį patikos fondą, reaguojant į Sirijos krizę, iš ES biudžeto skirta 570 mln. EUR. Iš šio fondo Sirijos krizės problemoms spręsti bus teikiama darni ir didesnė regioninė pagalba. Šiomis lėšomis bus reaguojama į poreikius užtikrinti, kad Sirijos pabėgėliai išliktų atsparūs ir greitai atsigautų kaimyninėse šalyse, taip pat į priimančiųjų valstybių bendruomenių ir administravimo institucijų poreikius. Europos Komisija taip pat įsteigė Skubiosios pagalbos patikos fondą stabilumui didinti ir pagrindinėms neteisėtos migracijos ir asmenų persikėlimo Afrikoje priežastims šalinti. Šis patikos fondas sudarytas iš 1,8 mlrd. EUR ES biudžeto, Europos plėtros fondo lėšų ir iš ES valstybių narių bei kitų paramos teikėjų įnašų. Sukurta ES pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė; pagal ją koordinuojama iš viso 3 mlrd. EUR lėšų parama, skirta pabėgėliams Turkijoje ir priimančiosiose bendruomenėse remti. 1 mlrd. EUR šios pagalbos bus finansuojama iš ES biudžeto. Nuo 2016 m. sausio 1 d. iš priemonės skiriamos dotacijos ir kita finansinė parama. Dėl griežtos vykdymo stebėsenos, intensyvaus išteklių perskirstymo ir teigiamų pajamų pokyčių nereikėjo valstybių narių raginti skirti papildomų nuosavų išteklių papildomoms 2015 m. išlaidoms padengti. 2015 m. biudžetas buvo visiškai įvykdytas ir vėl užtikrintas jo tvarumas, laipsniškai naikinant susikaupusias neapmokėtas ankstesnio programavimo laikotarpio sąskaitas pagal su Europos Parlamentu ir Taryba suderintą mokėjimų planą. Tačiau finansavimo iš ES biudžeto poreikiams vis augant, bus labai svarbu užtikrinti ne tik tai, kad ateinančiais metais politikos prioritetams remti būtų skirta pakankamai lėšų, bet ir tai, kad biudžetas būtų pakankamai lankstus ir būtų galima reaguoti į nenumatytus įvykius.

Metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos struktūra Šios ataskaitos 1 skirsnyje, remiantis naujausiais turimais duomenimis apie rezultatus, pasiektus naudojant ES biudžeto lėšas iki 2015 m. pabaigos, apibendrinti ES biudžeto vykdymo rezultatai. Rengiant šią ataskaitą remtasi Komisijos padalinių metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija, į pasiūlymą dėl 2017 m. biudžeto įtrauktomis programų suvestinėmis ir kitais šaltiniais, pvz., ES programų vertinimo ir įgyvendinimo ataskaitomis. Ataskaitoje pateikiama apibendrinta informacija, o daugiau išsamių duomenų apie programų tikslus ir pažangą siekiant rodiklių, palyginti su pradiniais ir siekiamais lygiais, pateikta metinėse veiklos ataskaitose ir programų suvestinėse. Nors ataskaita parengta dėl 2015 m. ataskaitinių metų, joje remtasi naujausiais turimais duomenimis, o šie kai kuriais atvejais yra susiję su ankstesniais ataskaitiniais metais. Ataskaitoje pagal kiekvieną biudžeto išlaidų kategoriją pateikiama informacija apie 2014–2020 m. DFP programų įgyvendinimo pažangą ir naujausi turimi duomenys apie 2007–2013 m. DFP programų rezultatus. Europos Parlamento ir Europos Audito Rūmų prašymu ataskaitoje taip pat aptariamos sąsajos su strategija „Europa 2020“, pateikiami konkretūs ES finansavimo pridėtinės vertės pavyzdžiai. Ataskaitoje taip pat pateikiama pagrindinių kitokio pobūdžio, su išlaidomis nesusijusių politikos priemonių, naudotų kartu su išlaidų programomis bendriesiems Sąjungos prioritetams remti, pavyzdžių. Šiame skirsnyje taip pat aprašomas Komisijos vykdomas darbas įgyvendinant ES iniciatyvą „ES biudžeto kryptis – konkretūs rezultatai“ – plačią iniciatyvą, kuria siekiama užtikrinti, kad ES biudžeto lėšos būtų panaudotos kuo veiksmingiau ir būtų pasiekta ES piliečiams naudingų rezultatų.



2 skirsnyje aprašyta, kaip Komisija valdė ES biudžetą 2015 m. Rengiant informaciją apie valdymo rezultatus, remtasi Komisijos padalinių metinėmis veiklos ataskaitomis, kuriose išsamiai aprašyta vidaus kontrolės aplinka ir su ja susiję aspektai. Jei per metus patirta problemų, ataskaitoje aprašoma, kaip Komisijos padaliniai sprendė šiuos kilusius uždavinius. Šiame skirsnyje apibendrinama informacija apie pasiektus vidaus kontrolės tikslus, su teisėtumu ir tvarkingumu susijusios rizikos valdymą, kontrolės išlaidų efektyvumą ir kovos su sukčiavimu strategijas. Remdamasi skirsnio pabaigoje pateiktomis išvadomis, padarytomis pagal iš visų padalinių gautus valdymo patikinimus ir pagal patikinimą, gautą remiantis vidaus audito darbo rezultatais, Komisija, priimdama šią ataskaitą, prisiima bendrą politinę atsakomybę už 2015 m. ES biudžeto valdymą.



1 skirsnis Veiklos rodikliai ir rezultatai 1.1. Svarbiausia J.-C. Junckerio vadovaujamai Komisijai – veiklos rezultatai Laikantis biudžeto drausmės ir atsižvelgiant į vienas kitam prieštaraujančius ES biudžeto lėšų poreikius, būtina daug dėmesio telkti į veiklos rezultatus ir į praktinius įgyvendinimo aspektus. 2015 m. tam prireikė maksimaliai išnaudoti DFP numatytas lankstumo galimybes, be kita ko – didelę dalį išteklių perskirstyti, kad turimi ištekliai būtų panaudoti svarbiausiems prioritetams įgyvendinti, bet kartu išliktų stabili ilgalaikių investicijų aplinka. Pirmininkas J.-C. Junckeris jau kadencijos pradžioje davė toną: „Nepakanka vien išmintingai paskirstyti pinigų. Turėsime pasiekti daugiau su mažesniais ištekliais. Turime kuo geriau išnaudoti biudžetą ir pinigus leisti išmintingai. [...] Žmonės nori, kad pasiektume rezultatus. Jie taip pat nori žinoti, kaip išleidžiame mokesčių mokėtojų pinigus“.

Kad minėtas įsipareigojimas būtų įvykdytas, 2015 m. pirmininko pavaduotoja K. Georgieva paskelbė iniciatyvą „ES biudžeto kryptis – konkretūs rezultatai“ (BFOR). Iniciatyva paremta dabartine rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistema, kuria siekiama paskatinti nustatyti naują atitikties, veiklos rezultatų, lėšų panaudojimo ir programos rezultatų pusiausvyrą. Susitelkimas, operatyvumas ir rezultatai – tai pagrindiniai daugelio iniciatyvų principai, kuriais vadovaujamasi keturiose srityse: nustatant, kuriose srityse reikėtų investuoti ES biudžeto lėšas, kad būtų skatinama įgyvendinti pagrindinius prioritetus ir pagrindinių tikslų būtų siekiama su reikiama energija ir lankstumu; tobulinant būdus, kaip investuoti ES biudžeto lėšas, kad būtų pasiektas kuo didesnis sverto poveikis, – dažniau naudojant finansines priemones ir taikant paprastesnę, proporcingą, ekonomiškai efektyvią kontrolę; analizuojant, kaip vertinamas ES biudžeto vykdymas ir rezultatai, kad būtų įgyvendinamas racionalus ir realistiškas veiklos rezultatų planas, įskaitant ataskaitas dėl teisėtumo, tvarkingumo ir rezultatų; užtikrinant veiksmingą viešinimo tvarką, pagal kurią prieinamai ir suprantamai būtų teikiama informacija platesnei visuomenei apie ES biudžeto lėšomis pasiektus rezultatus, palaikomas vaisingas dialogas su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant diskusijas su ekspertais ir politikais dėl rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo ir metinę konferenciją, skirtą iniciatyvai BFOR. Vienas iš geresnio ES biudžeto rezultatų viešinimo piliečiams pavyzdžių yra speciali ES rezultatų interneto svetainė, apie kurią metinėje iniciatyvos BFOR konferencijoje paskelbė pirmininko pavaduotoja K. Georgieva. Joje pateikiama įvairių finansavimo sričių pavyzdžių, kaip panaudotos ES biudžeto lėšos, ir paaiškintas praktinis ES finansuotų projektų poveikis Europos ir kitoms šalims. Pagal iniciatyvos BFOR darbotvarkę pažangos siekiama nuolat, bet jau 2015 m. padaryta konkrečių Komisijos strateginio planavimo ir programavimo ciklo bei biudžeto procedūros patobulinimų. Šie pokyčiai padeda geriau planuoti, stebėti veiklos rezultatus ir atsiskaityti už juos tiek Komisijai vykdant savo veiklą, tiek įgyvendinant visas išlaidų programas. Toliau peržiūrimi iš ES biudžeto finansuojamoms programoms nustatyti veiklos rezultatų rodikliai. Ši peržiūra padės pasirinkti tinkamiausius, patikimais duomenimis pagrįstus rodiklius, pagal kuriuos, rengiant metinį ES biudžetą, bus galima vertinti, kokia pažanga padaryta siekiant tikslų, ir pateikti aiškesnę bei išsamesnę informaciją apie veiklos rezultatus. Kiti patobulinimai bus aprašyti 2016 m. ataskaitose. Vienas iš pavyzdžių – kiekvienas Komisijos padalinys rengia daugiametį strateginį planą. Šis planas rengiamas remiantis visuotiniais bendraisiais tikslais, apimančiais dešimt J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos politikos prioritetų ir padedančiais siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir vykdyti įsipareigojimus pagal Sutartį. Patikimo finansų valdymo srityje padaryta pažanga apskaičiuojant rodiklius, pagal kuriuos vertinamas kontrolės išlaidų efektyvumas ir kiekvienos politikos srities rizikos sumos. Šiame darbe Komisija taip pat remiasi Vidaus audito tarnybos (VAT) atliktu darbu ir pateiktomis rekomendacijomis. Vadovaudamasi savo metodika ir geriausia patirtimi, VAT veiklos rezultatus vertino netiesiogiai, t. y. vertino, ar ir kaip vadovybė sukūrė kontrolės sistemas savo veiklos rezultatams (veiksmingumui ir efektyvumui) matuoti. Norėdama padėti Komisijai vadovautis savo metodika ir geriausia patirtimi, VAT 2015 m. atliko keletą veiklos rezultatų auditų, per kuriuos vertino, kaip Komisijos padaliniai valdo ir stebi konkrečių tikslų, kuriuos jie gali kontroliuoti ir pasiekti savo darbu ir veiksmais, įgyvendinimą, kaip jie valdo ir stebi ES politikos vykdymą ir kaip jie už visa tai atsiskaito. Daugiau informacijos apie Vidaus audito tarnybos atliktus veiklos rezultatų auditus pateikta 3 priede. --- Šioje naujoje metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje laikomasi naujosios Komisijos atsiskaitymo už veiklos rezultatus metodikos. Ji taip pat rodo, kad Komisija yra pasiryžusi stengtis paprastinti atsiskaitymą už biudžeto vykdymo rezultatus. Ši ataskaita yra kompleksinio ataskaitų rinkinio, skirto biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesui remti, dalis. Tolesniuose skirsniuose išdėstyti naujausi turimi duomenys apie ES biudžeto lėšomis pasiektus rezultatus. Skirsnio pradžioje apibendrinama strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimo pažanga, o toliau aptariamas ir 2014–2020 m. programų įgyvendinimas, ir 2007–2013 m. programų rezultatai.

1.2. Pažangos santrauka Kad būtų pasiektas pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo uždavinys, strategijoje „Europa 2020“ iškelti penki pagrindiniai tikslai užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, klimato ir energetikos, švietimo, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi srityse. Pagal šiuos pagrindinius tikslus kiekviena valstybė narė formuluoja nacionalinius tikslus. Už pažangą siekiant šių tikslų nacionaliniu lygmeniu visų pirma atsakingos valstybės narės, o ES biudžeto lėšomis padedama siekti pagrindinių tikslų ES lygmeniu. Komisija stebi pagrindinių strategijos „Europa 2020“ tikslų įgyvendinimą pagal devynis rodiklius. Informacija apie pažangą, padarytą laikantis šių rodiklių, reguliariai atnaujinama ir skelbiama Eurostato interneto svetainėje. Toliau pateikiamoje diagramoje parodyti naujausi turimi devynių rodiklių duomenys. Joje pavaizduota nuo 2008 m. padaryta pažanga ir tai, kiek trūksta, kad atitinkami strategijos „Europa 2020“ tikslai būtų pasiekti. Su aplinkos apsaugos tikslais ir švietimu susiję rodikliai atspindi siekiant pagrindinių tikslų padarytą pažangą. Užimtumo, mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros, kovos su skurdu arba socialine atskirtimi srityse – priešingai – reikia dėti daugiau pastangų. 1 grafikas. Pagrindiniai strategijos „Europa 2020“ tikslai ES biudžetas taip pat yra svarbus įrankis, padedantis įgyvendinti tokius bendruosius politikos tikslus, kaip klimato srities veiksmai ir biologinė įvairovė. Norėdama reaguoti į klimato kaitos keliamus uždavinius ir su jais susijusius investicijų poreikius, ES nusprendė bent 20 proc. 2014–2020 m. biudžeto – iš viso 180 mlrd. EUR per visą laikotarpį – išleisti veiksmams kovos su klimato kaita srityje. Kad šis rezultatas būtų pasiektas, klimato kaitos padarinių mažinimo ir prisitaikymo veiksmai įtraukiami į visas pagrindines ES išlaidų programas, visų pirma į sanglaudos politiką, regioninės plėtros, energetikos, transporto, mokslinių tyrimų ir inovacijų, bendrą žemės ūkio politiką ir ES vystymosi politiką. Nuo 2014 m. biudžeto projekto su klimato srities veiksmais susijusių išlaidų sąmatos kasmet stebimos vadovaujantis Rio de Žaneiro rodikliais pagrįsta metodika. Apskaičiuota, kad integruotiems klimato srities veiksmams 2015 m. iš viso skirta apie 17 proc. lėšų, o 2016 m. ši dalis turėtų sudaryti 22 proc. Kaip ir klimato srities veiksmų integravimo srityje, pagal biologinės įvairovės srities išlaidų stebėjimo procedūrą prognozuota, kad 7 proc. 2015 m. biudžeto ir 9 proc. 2016 m. biudžeto lėšų bus skirta ES biologinės įvairovės mažėjimui sustabdyti ir pasukti priešinga linkme, – tai bus svarus indėlis į strategijos „Europa 2020“ tvaraus augimo tikslus. Tolesniuose skirsniuose aprašoma, kaip susiję 2014–2020 m. DFP programų ir strategijos „Europa 2020“ tikslai. Aptariant biudžeto išlaidų kategorijas, kurios tiesiausiai susijusios su strategija „Europa 2020“ (1A, 1B ir 2), informacija apie pasiektus 2007–2013 m. programų rezultatus taip pat sugrupuota pagal strategijos „Europa 2020“ prioritetus, stengiantis kiek galima parodyti, kaip ES biudžeto lėšomis prisidėta siekiant strategijos tikslų. 2 grafikas. 2015 m. ES biudžetas pagal biudžeto išlaidų kategorijas 2015 m. ES biudžetą sudarė 162, 273 mlrd. EUR. Maždaug pusė šios sumos (48 proc., arba 78 mlrd. EUR) skirta 1 išlaidų kategorijai „Pažangus ir integracinis augimas“, kurią sudaro 1A išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ (10,8 proc.) ir 1B išlaidų kategorija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ (37,2 proc.). 2 išlaidų kategorija „Tvarus augimas. Gamtiniai ištekliai“ buvo antra pagal dydį biudžeto išlaidų kategorija. Jai skirta 39,4 proc. lėšų.

1.3. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti (1A biudžeto išlaidų kategorija) 2015 m. išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ programoms skirta 17,55 mlrd. EUR (1A išlaidų kategorijos įsipareigojimai). Tai sudaro 10,8 proc. visų metinio biudžeto išlaidų. Pagrindinės biudžeto išlaidų kategorijos „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ programos: bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“; dideli infrastruktūros projektai („Galileo“, Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER), „Copernicus“); programa „Erasmus+“, iš kurios finansuojami švietimo, mokymo, jaunimo ir sporto sričių veiksmai; Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP), iš kurios finansuojamos transeuropinės transporto jungtys, energijos ir IRT tinklai; naujas Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), kuris yra Investicijų plano Europai dalis.



Komisijos prioritetai Šios biudžeto išlaidų kategorijos programomis daugiausia prisidedama prie J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų „Darbo vietos, augimas ir investicijos“, „Bendroji skaitmeninė rinka“, „Energetikos sąjunga ir klimatas“, „Stipresnė ir teisingesnė ekonominė ir pinigų sąjunga“ įgyvendinimo. Jos padeda įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ pažangaus ir tvaraus augimo prioritetus ir prisideda prie integracinio augimo daugiausia tuo, kad programa „Horizontas 2020“ (kuri pakeitė Septintąją bendrąją mokslinių tyrimų programą (FP 7)) ir programa „Erasmus+“ padeda kurti darbo vietas ir veikia užimtumą. 3 grafikas. Kairėje: 1A išlaidų kategorijai tenkanti viso 2015 m. biudžeto dalis. Dešinėje: prie pagrindinių programų, 2015 m. finansuotų pagal 1A išlaidų kategoriją „Kitos programos“, be kitų, priskirtos Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programa, programos „Customs“ ir „Fiscalis“. Prie kategorijos „Dideli infrastruktūros projektai“ taip pat priskirtos programos „Galileo“, Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (angl. EGNOS), „Copernicus“, ITER. Visos sumos nurodytos milijonais eurų.

1.3.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas Pagal naująją DFP daugelis 1A išlaidų kategorijos programų įgyvendinimo funkcijų dabar vykdomos per agentūras (vykdomąsias arba nacionalines, kai kuriais atvejais – decentralizuotas), bendrąsias įmones, iniciatyvas pagal 185 straipsnį arba Europos investicijų banką (finansinių priemonių atveju). Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ „Horizonto 2020“ 2014–2015 m. darbo programa visiškai įgyvendinta. Iki 2015 m. pabaigos paskelbti 198 kvietimai teikti pasiūlymus, o gauti 78 268 pasiūlymai. Iš šių pasiūlymų 10 658 įtraukti į pagrindinį arba rezervo sąrašą. Sėkmingi pasiūlymai sudarė vidutiniškai 14 proc. Iš to matyti, kad paraiškų perteklius išlieka didelis ir kad ES finansavimo šioje srityje paklausa yra didelė. „Galileo“, Europos geostacionarinė navigacinė tinklo sistema (EGNOS) ir „Copernicus“ 2015 m. paspartėjo „Galileo“ palydovų dislokavimas: sėkmingai paleisti trys palydovai, dislokuoti dar šeši. Iki 2015 m. gruodžio mėn. bendras paleistų palydovų skaičius padidėjo dukart, iš viso jų yra 12, o 9 iš jų eksploatuojami. Tai palydovinės navigacijos pasaulyje spartus dislokavimo tempas. Oro uostų su EGNOS pajėgumais skaičius padidėjo nuo 150 (2014 m.) iki 174 (2015 m.). Toliau įgyvendintas bendradarbiavimo susitarimas su Ukraina: pagal kaimynystės priemonę EGNOS plėtoti Ukrainoje skirta 5 mln. EUR. 2015 m. programa „Copernicus“ išplėtota dar labiau ir tapo visu pajėgumu veikiančia žemės stebėjimo programa: 2015 m. birželio 22 d. pagal ją sėkmingai paleistas palydovas „Sentinel-2A“, dėl to sistema papildyta galimybėmis atkurti optinį vaizdą. Pavyzdžiui, remiantis „Copernicus“ palydovų duomenimis, 2015 m. Jungtinė Karalystė ir Airija buvo iš anksto įspėtos apie potvynius, o Afganistanui padėta įvertinti žemės drebėjimo padarinius. Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius (ITER) ITER organizacija iš viso pasirašė 104 (iš 139) pirkimo susitarimus dėl įvairių ITER reaktoriaus statybos darbų paketų. Tai sudaro 90,5 proc. visos projekto vertės natūra. Vadinasi, didelė ITER veiklos dalis dabar yra ITER narių rankose ir jie įgyvendins ITER komponentus. Bendroji Europos ITER įmonė (F4E), atsakinga už ES įnašą į ITER organizaciją, jau sudarė didžiąją dalį didelės vertės (daugiau kaip 100 mln. EUR) sutarčių. 2015 m. gruodžio 31 d. duomenimis, F4E buvo pasirašiusi 766 darbų pirkimo sutartis ir skyrusi 145 dotacijas, iš viso už maždaug 2,8 mlrd. EUR (2008 m. vertė). Tačiau vykdant projektą kilo sunkumų, pirmiausia dėl vėlavimo, išlaidų viršijimo rizikos ir bendro valdymo. Didelė dalis šios rizikos susijusi su pačiu projekto pobūdžiu – jis yra sudėtingesnis už moderniausias dabartines branduolių sintezės technologijas – ir sudėtinga valdymo struktūra. 2015 m. kovo mėn. įmonės F4E valdyba patvirtino tobulinimo veiksmų planą, kuriame taip pat atsižvelgė į Europos Parlamento ir Europos Audito Rūmų ataskaitose per 2013 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą pateiktas pastabas (planas šiuo metu vykdomas). „Erasmus+“ Nuo 2014 m. programoje „Erasmus+“ sujungtos septynios ankstesnės programos ir įtraukta naujų švietimo mainų veiksmų. 2014–2015 m. 18 000 ES finansuotų veiksmų dalyvavo daugiau negu milijonas asmenų. Nustatytos lankstesnės judumo sąlygos, labiau atitinkančios kintančius visos Europos studentų poreikius ir diplomų struktūrą (Bolonės procesas).

Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) 2015 m. pagal dotacijų susitarimus, pasirašytus remiantis 2014 m. EITP kvietimais teikti pasiūlymus, 263 transporto projektams skirta 12,8 mlrd. EUR. Panaudojant EITP finansavimą, iš viso atlikta 28,3 mlrd. EUR investicijų; joms panaudotos ES, regioninių ir valstybių narių biudžetų ir Europos investicijų banko (EIB) paskolų lėšos. Pagal du 2015 m. paskelbtus energetikos srities EITP kvietimus teikti pasiūlymus 35 tyrimų ir darbų projektams paskirstyta 366 mln. EUR paramos. Didžioji dalis paramos skirta Baltijos jūros regiono projektams, taip pat Vidurio ir Pietryčių Europos projektams, kuriais tose Europos dalyse sprendžiami energijos tiekimo saugumo uždaviniai. Visais atrinktais projektais siekiama padidinti energijos tiekimo saugumą ir sumažinti valstybių narių izoliuotumą nuo visos ES energijos tinklų. Jais siekiama padėti sukurti europinę energijos rinką ir į elektros energijos sistemą integruoti iš atsinaujinančiųjų išteklių pagamintą energiją. 2014–2020 m. laikotarpiu EITP finansinėmis priemonėmis planuojama panaudoti apie 2 mlrd. EUR. Tuo tikslu 2015 m. liepos 22 d. dėl EITP skolos priemonės įgyvendinimo su Europos investicijų banku pasirašytas EITP skolos priemonės perdavimo susitarimas. Dėl šio svarbaus žingsnio skolos priemonę buvo galima pradėti naudoti remiantis patirtimi, įgyta naudojant tokias 2007–2013 m. laikotarpio priemones, kaip Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) projektams skirta paskolų garantijų priemonė ir Projektų obligacijų iniciatyvos (POI) bandomasis etapas. 2015 m. gegužės mėn. atitinkamos valstybės narės patvirtino Europos koordinatorių pasiūlytus devynių TEN-T reglamente numatytų pagrindinių tinklo koridorių darbo planus. 2015 m. birželio mėn. jie buvo oficialiai pristatyti Rygoje vykusiame renginyje „TEN-T dienos“. Tuo remiantis nustatyti kiekvieno iš koridorių prioritetai, o tada priimti sprendimai dėl tokių veiksmų, kaip tyrimai, darbai ir valdymo susitarimai. Susitarimas dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Kaip projektų obligacijų iniciatyvos (POI) bandomasis etapas padėjo pritraukti papildomo finansavimo svarbiems infrastruktūroms projektams 2012 m. birželio mėn. ES valstybių arba vyriausybių vadovai, norėdami duoti papildomą postūmį įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ tikslus, priėmė Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo. Vienas iš pagal šį susitarimą įgyvendintų veiksmų – Projektų obligacijų iniciatyva (POI). 2015 m. gruodžio mėn. užbaigtas POI bandomojo etapo išorės vertinimas. Jį atliekant vertinti įvairūs infrastruktūros projektai, remti nuo 2012 m. iki 2015 m. liepos mėn., naudojantis Projektų obligacijų iniciatyvos kredito vertės padidinimo sprendimu. Padaryta išvada, kad POI užpildė akivaizdžią rinkos spragą – sukūrė produktą, kuriuo sumažinta pagrindinė su infrastruktūros projektais susijusi institucinių investuotojų rizika. Tuo tikslu POI bandomuoju etapu privačiajam sektoriui suteiktos palankesnės sąlygos aktyviau prisidėti prie ilgalaikio didelių transeuropinių transporto tinklų, transeuropinių energijos tinklų, IRT ir plačiajuosčio ryšio projektų finansavimo kapitalo rinkoje. Be to, plėtojant šią iniciatyvą ypač svarbus buvo Europos Komisijos ir EIB susitarimas dėl rizikos pasidalijimo ir ES indėlis, todėl EIB galėjo imtis rizikingesnių ir didesnių sandorių bei plėsti investuotojų bazę. Be to, vertinimo išvadose pažymėta, kad penkiais iki 2015 m. liepos 31 d. (t. y. vertinamojo laikotarpio pabaigos datos) užbaigtais Projektų obligacijų iniciatyvos kredito vertės didinimo sandoriais, įskaitant gautą ES įnašą, pasiektas 12,9 sverto koeficientas, nors tikėtasi, kad visų Projektų obligacijų iniciatyvos kredito vertės didinimo sandorių, kuriuos numatyta sudaryti naudojantis esama ES biudžeto parama, sverto koeficientas bus 18,6 (4 270 mln. EUR kapitalo išlaidų padalijus iš 230 mln. EUR ES biudžeto įnašo). Tai visiškai atitinka lūkesčius. Per pirmus tris 2016 m. mėnesius, naudojantis ES biudžeto parama, sudaryti dar du Projektų obligacijų iniciatyvos kredito vertės didinimo sandoriai, taigi pagal POI iš viso sudaryta 10 sandorių (įskaitant sandorius, kurių riziką prisiėmė EIB). Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa (COSME) 2015 m. pradėjus taikyti mechanizmą, pagal kurį Paskolų garantijų fondui (PGF) iš programos COSME biudžeto skiriamos lėšos laikotarpio pradžioje, įnašas į rizikingesnių MVĮ sandorių finansavimą tapo dar didesnis, negu būtų buvęs be ESIF garantijos (pasirašyta 18 garantijų susitarimų, iš viso dėl 163 mln. EUR teisinių įsipareigojimų). Tikimasi, kad didesniu PGF biudžetu visų pirma pasinaudos naujai įsteigtos įmonės ir mažesnės MVĮ, kurioms sunkiausia gauti finansavimą. 2015 m. rugsėjo 30 d. duomenimis, daugiau kaip 30 000 MVĮ jau buvo gavusios iš viso daugiau kaip 700 mln. EUR finansavimą. 2015 m. gruodžio 31 d. duomenimis, daugiau kaip 51 000 MVĮ jau buvo gavusios beveik 1 300 mln. EUR finansavimą iš padidinto programos COSME PGF biudžeto.

Apie 450 000 MVĮ pasinaudojo Europos įmonių tinklo paslaugomis – nuo informavimo ES klausimais iki specializuotų konsultacinių paslaugų arba pagalbos užmezgant tarpusavio partnerystės ryšius per įmonių atstovų komandiruotes ir ryšių mezgimo renginius. Tikslas – pasinaudojant 3 000 visuose ES regionuose ir 35 šalyse už ES ribų dirbančių tinklo darbuotojų padidinti MVĮ konkurencingumą ir paskatinti jų gebėjimus diegti inovacijas. 625 dalyvaujančios organizacijos suteikė 60 000 MVĮ specializuotas konsultacijas galimybių gauti finansavimą, intelektinės nuosavybės teisių, verslo ir technologijų peržiūros, efektyvaus išteklių naudojimo klausimais. Ryšių mezgimo renginiuose dalyvavo apie 22 000 MVĮ. Ši veikla padėjo pasiekti 3 190 specialių rodiklių (apie tai pranešė įmonės) ir lėmė daugybės projektų sėkmę. Pagal programą „Erasmus jauniems verslininkams“ naujiems verslininkams arba norintiesiems jais tapti suteikiama galimybė mokytis iš patyrusių, smulkiu verslu beužsiimančių kitų šalių verslininkų. Iki šiol užregistruota beveik 12 000 verslininkų paskyrų, tarp 7 700 verslininkų nustatyta 3 900 derančių paskyrų. Investicijų planas Europai Pagrindinis 2015 m. Komisijos prioritetas buvo pasirengti įgyvendinti 2014 m. paskelbtą Investicijų planą Europai. Finansų sutelkimas Investicijų plano Europai pagrindas – Europos strateginių investicijų fondas (ESIF), kurį valdo EIB grupė. 2016 m. gegužės mėn. pabaigos duomenimis, EIB grupė iš viso buvo patvirtinusi apie 100 mlrd. EUR investicinės vertės ESIF projektų; jiems papildomai iš ESIF skirtas 9,3 mlrd. EUR finansavimas investicijoms į infrastruktūrą ir inovacijas ir 3,5 mlrd. EUR MVĮ skirtas finansavimas. Iš to matyti, kad priemonė taikoma sėkmingai. Visą poveikį ekonomikai bus galima išsamiai įvertinti tik iniciatyvą iki galo įgyvendinus. 2016 m. gegužės mėn. Komisija pateikė pirmąją ESIF garantijų fondo valdymo ataskaitą, kaip reikalaujama teisės aktuose. Investicijų į realiąją ekonomiką rėmimas 2015 m. taip pat dėta daug pastangų rengiantis pradėti taikyti dvi pagrindines priemones, kad Investicijų planas būtų lengvai prieinamas projektų vykdytojams: 2015 m. rugsėjo 1 d. pradėjo veikti Europos investavimo konsultacijų centras (EIKC), o 2016 m. o birželio 1 d. pradėjo veikti Europos investicinių projektų portalas (EIPP). Europos investavimo konsultacijų centras (EIKC) siūlo projektų vykdytojams galimybę vienoje vietoje gauti techninę pagalbą, konsultacijų ir patarimų. Iki 2016 m. gegužės mėn. pabaigos jis išnagrinėjo daugiau kaip 160 prašymų. EIB ir Europos Komisija glaudžiai bendradarbiavo su pagrindine Nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų (NSFB) grupe ir parengė susitarimo memorandumą dėl galimo EIKC ir NSFB bendradarbiavimo. Iki 2016 m. gegužės mėn. pabaigos susitarimo memorandumą pasirašė 18 nacionalinių skatinamojo finansavimo bankų iš 16 valstybių narių. Komisijos sukurtas Europos investicinių projektų portalas (EIPP) yra viešas interneto portalas, kuriame ES projektų vykdytojai gali intensyviau viešinti savo projektus galimiems tarptautiniams investuotojams. Investicijoms palankios aplinkos sukūrimas Kad būtų pagerinta verslo aplinka ir finansavimo sąlygos, investicijų plane numatyta toliau plėtoti bendrąją skaitmeninę rinką, energetikos sąjungą ir kapitalo rinkų sąjungą. Po krizės ir privačiojo, ir viešojo sektoriaus investicijų raida įvairiose šalyse buvo skirtinga. Investicijoms išliko ir reguliavimo, ir ne reguliavimo kliūčių. Nustatyti ir pašalinti šias kliūtis yra vienas iš uždavinių, kurį reikia išspręsti norint pagerinti bendrąsias sąlygas, sumažinti biurokratinius reikalavimus ir reguliavimo trukdžius. Komisija užmezgė struktūrinį dialogą su valstybėmis narėmis, kad padėtų pašalinti tas nacionalines investicijų kliūtis įgyvendinant Europos semestrą. Parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) MVĮ garantijų priemonė (MVĮGP), kuriai iš ES biudžeto įsipareigota skirti 649,90 mln. EUR, pritraukė 20,7 mlrd. EUR MVĮ finansavimą 381 592 MVĮ, suteikiant 463 295 paskolas. Pasiektas MVĮGP sverto poveikis yra 38,6.





Pagal MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonę (angl. GIF) 555 mln. EUR ES išteklių investuota į rizikos kapitalo fondus ir taip iš viso į 437 reikalavimus atitinkančias investicijų gavėjas (MVĮ) pritrauktas beveik 3,12 mlrd. EUR finansavimas. Pasiektas GIF sverto poveikis yra maždaug 5,6. Šių MVĮ pardavimo, turto ir užimtumo rodikliai auga sparčiau nei tų, kurios nėra remiamos iš nuosavo kapitalo arba rizikos kapitalo fondo, taip pat, palyginti su kitomis įmonėmis, mažiau tikėtina, kad jos neįvykdys įsipareigojimų. 1.3.2. 2007–2013 m. DFP programų rezultatai Įgyvendinimo aspektai Iš neseniai užbaigto Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (BP 7) ex post vertinimo matyti, kad per septynerius programos įgyvendinimo metus (2007–2013 m.) iš viso paskelbti 487 kvietimai ir gauta beveik 136 000 tinkamų finansuoti pasiūlymų. Finansuota apie 25 000 projektų, o jų dalyvių iš 170 šalių buvo daugiau kaip 134 000. Iš viso dalyvavo apie 29 000 organizacijų, iš jų daugiau kaip 70 proc. – pirmą kartą. MVĮ sudarė daugiau kaip 50 proc. visų dotacijos susitarimuose dalyvavusių pramonės sektorių organizacijų. Be to, programa BP 7 buvo reikšmingas indėlis į J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetą „ES vaidmuo pasaulio arenoje“. Jos dalyvių iš neasocijuotųjų trečiųjų šalių buvo daugiau kaip 7 800, Europos Komisija jai skyrė daugiau kaip 700 mln. EUR. Programai FP 7 pritaikius supaprastinimo priemones, palyginti su programa FP 6, dalyviams padėta sutaupyti daugiau kaip 550 mln. EUR. Mokslinių tyrimų vykdomosios agentūros (REA), valdančios didelę programos „Horizontas 2020“ dalį, vertinimas atskleidė, kad faktinės REA valdymo 2012–2015 m. išlaidos buvo 34,8 mln. EUR (15 proc.) mažesnės už pradinę sąmatą, nes sutaupyta personalo ir infrastruktūros išlaidų. Programos vykdymą pavedus agentūrai REA, palyginti su pradine sąmata, sutaupyta 24 proc. daugiau išlaidų (53,4 mln. EUR, palyginti su 43,1 mln. EUR). Išanalizavus Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomosios agentūros (ERCEA), valdančios programos „Horizontas 2020“ dalį, už kurią atsakinga Europos mokslinių tyrimų taryba (ERC), faktines išlaidas, paaiškėjo, kad 2012–2015 m. jos buvo 20,6 mln. EUR (12 proc.) mažesnės už pradinę sąmatą, nes sutaupyta pridėtinių išlaidų, tačiau faktinės personalo išlaidos viršijo 2014–2015 m. sąmatas. Programos vykdymą pavedus agentūrai ERCEA, palyginti su pradine sąmata, faktiškai sutaupyta šiek tiek daugiau išlaidų (46,5 mln. EUR, palyginti su 44,6 mln. EUR). 2014 m. sausio mėn. TEN-T vykdomoji agentūra tapo Inovacijų ir tinklų vykdomąja agentūra (INEA), atsakinga, inter alia, už kai kurių EITP programos dalių (transporto, energetikos ir telekomunikacijų) ir už programos „Horizontas 2020“ specialiųjų transporto ir energetikos programų įgyvendinimą. 2011–2013 m. atlikus ex post vertinimo tyrimą paaiškėjo, kad agentūra išlaidų efektyvumo požiūriu buvo naudingiausias TEN-T programos įgyvendinimo sprendimas. Toks sprendimas padėjo sutaupyti 8,8 mln. EUR ES biudžeto lėšų, palyginti su išlaidomis, kurių būtų buvę patirta, jei programą Komisija būtų įgyvendinusi pati. Indėlis į pasiektus politikos rezultatus Pažangus augimas 2015 m. atliekant programos FP 7 ex post vertinimą pažymėti 12 149 užbaigtų programos FP 7 projektų (jie sudaro maždaug 50 proc. visų FP 7 projektų) rezultatai. Nors programos FP 7 galutinį poveikį rinkai vertinti dar per anksti, atliekant vertinimą apskaičiuota, kad per 25 metus netiesioginis ekonominis poveikis sudarys 500 mlrd. EUR, arba apie 20 mlrd. EUR papildomo bendrojo vidaus produkto (BVP) per metus.

Apskaičiuota, kad dėl trumpalaikio sverto poveikio ir ilgalaikio didinamojo poveikio kiekvienas iš programos FP 7 biudžeto išleistas euras inovacijoms, naujoms technologijoms ir produktams tiesiogiai ir netiesiogiai atnešė maždaug 11 EUR. Atliekant programos FP 7 ex post vertinimą pažymėta, kad pagal programos FP 7 projektus pateikta 1 700 patentų paraiškų ir nustatyta daugiau kaip 7 400 komercinio panaudojimo atvejų. Kadangi daugiau negu pusė programos FP 7 projektų dar vykdomi, tikimasi, kad nurodytas poveikis per artimiausius metus dar padidės. Pagal iš programos FP 7 remtus projektus, palyginti su programoje FP 6 dalyvavusiomis organizacijomis, iki projektų pabaigos pasiektas didesnis technologinės brandos lygis, o tai yra pasirengimo diegti naujoves vertinimo rodiklis. Išanalizavus Bendrijos inovacijų tyrimo rezultatus matyti, kad pagal programą FP 7 remtos novatoriškos bendrovės labiau linkusios diegti rinkai naujus produktus, procesus arba paslaugas ir tikimybė, kad jos gaus vidutiniškai didesnę dalį pajamų iš naujovių negu pagal programą FP 7 neremtos įmonės, yra didesnė. Atlikus priešingo scenarijaus analizę ir įvertinus vienam tyrėjui tenkantį vidutinį patentų paraiškų skaičių paaiškėjo, kad programoje FP 7 dalyvaujančių organizacijų tyrėjai vidutiniškai dažniau linkę teikti patentų paraiškas negu ES bendrosiose programose nedalyvaujančių organizacijų tyrėjai. Programa FP 7 ypač veiksmingai padėjo stiprinti mokslinę kompetenciją. Pagal programos FP 7 projektus iki šiol parengta 170 000 leidinių. Iš jų 54 proc. yra atviros prieigos. Iš 1 proc. daugiausia cituojamų leidinių programos FP 7 leidiniai vidutiniškai sudaro 3,6 proc. Ši dalis yra 2,8, 2 ir 3,6 karto didesnė už atitinkamai ES, JAV ir pasaulio vidurkį. Apie EMTT mokslinę kompetenciją liudija didelis straipsnių populiariausiuose moksliniuose žurnaluose, kuriuose pripažįstamas EMTT finansavimas, skaičius ir tai, kad tarp gavusiųjų EMTT finansavimą yra 11 Nobelio premijos laureatų ir 5 savo srities medalininkai. Programoje FP 7 dalyvavo daugiau kaip 13 000 MVĮ, jos gavo 6,4 mlrd. EUR. Tai gerokai daugiau už siektą 15 proc. MVĮ finansavimo pagal FP 7 bendradarbiavimo programą rodiklį, kurį programos FP 7 pradžioje nustatė Taryba ir Europos Parlamentas. Iš ekonometrinės analizės rezultatų matyti, kad programoje BP 7 dalyvaujančių MVĮ rezultatai 38 proc. geresni už kontrolinės grupės rezultatus, susijusius su užimtumo augimu ir veiklos pajamomis. ES pridėtinės vertės pavyzdys Pasak internetu vykdytų konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais dėl programos BP 7 ex post vertinimo respondentų, visai Europai aktualių uždavinių sprendimas pasitelkus Europos mokslinius tyrimus yra viena svarbiausių Europos Sąjungos, palyginti su valstybių narių veiksmais, pridėtinės vertės sričių (kartu didėja mokslinių tyrimų srities konkurencija, skatinamas tyrėjų judumas). Pagal programą „Horizontas 2020“, kuri pakeitė programą BP 7, Europos Komisija yra įsteigusi keletą visuomeninių uždavinių sprendimo apdovanojimų. Šie programos „Horizontas“ apdovanojimai – piniginės premijos tiems, kas efektyviausiai išsprendžia apibrėžtą uždavinį. Jais skatinama diegti naujoves. Apibrėžiamas tikslas, bet nenurodoma, kas turėtų diegti naujovę arba kaip reikėtų siekti tikslo. 2014 m. Vokietijos biofarmacijos bendrovė „CureVac GmbH“ laimėjo apdovanojimą už inovacijas, jai skirta 2 mln. EUR premija už pažangą diegiant naują technologiją, padedančią aplinkos temperatūroje išlaikyti gyvybę saugančias vakcinas stabilios būklės ir taip įveikti vieną didžiausių vakcinų naudojimo besivystančiose šalyse kliūčių. 2015 m. apdovanojimas paskatino papildomas privačias investicijas į mokslinius tyrimus, kai Bilo ir Melindos Geitsų fondas paskelbė įsipareigojąs investuoti 46 mln. EUR į įmonę „CureVac“, kad būtų paspartintas naujos vakcinų technologijos kūrimas ir daugybės vakcinų nuo infekcinių ligų gamyba. Pagal FP 7 programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) tyrėjams (įskaitant 10 000 kandidatų į mokslų daktarus) skirta daugiau kaip 50 000 stipendijų. Stipendijas gavo 148 tautybių asmenys iš 86 viso pasaulio šalių, todėl MSCV yra labiausiai tarptautinė programos FP 7 dalis. MSCV padėjo paskatinti geriausius tyrėjus likti Europoje, nes beveik 34 proc. stipendijų gavėjų buvo ne ES šalių gyventojai, 46 proc. tyrėjų, atvykusių į ES iš pramoninių šalių, pasibaigus MSCV stipendijai liko ES (vis dėlto tiesioginės programos įtakos įvertinti neįmanoma). Iš tyrimo rezultatų paaiškėjo, kad, apie 80 proc. MSCV stipendijų gavėjų nuomone, stipendija jiems padėjo pagerinti karjeros perspektyvas. Iš to matyti, kad finansinę paramą pagal programą gavę asmenys vertina programos indėlį į savo mokslinės karjeros pokyčius. Tvarus augimas Programa „Pažangi energetika Europai“ (PEE) davė apčiuopiamos naudos: nuo 2007 m. pagal programos PEE projektus pagamintos atsinaujinančiosios energijos kiekis prilygsta 7 milijonų gyventojų metiniam elektros suvartojimui, sutaupytos pirminės energijos kiekis prilygsta daugiau negu 2 milijonų namų ūkių metiniam elektros suvartojimui. Tikimasi, kad šie projektai paskatins daugiau negu 4 mlrd. EUR investicijas į tvarią energetiką. Iš pirminės energijos, kurią tikimasi sutaupyti per metus dėl vykdomų programos PEE projektų, preliminarios sąmatos matyti, kad jos kiekis turėtų viršyti 312 000 tonų naftos ekvivalento (tne) per metus. Programos PEE naudą pajuto daugiau kaip 40 mln. visos ES gyventojų. Atliekant vertinimą pažymėta, jog tikimasi, kad ekologinių inovacijų projektų vidutinis sverto koeficientas bus apie 20 (per 2 metus nuo projekto pabaigos 1 EUR viešųjų investicijų atneš 20 kartų daugiau bendrųjų pajamų), o vidutinis grynasis užimtumas padidės maždaug po 8 asmenis (dirbančius visu etatu) pagal kiekvieną projektą. Pavertus į piniginius rodiklius, tai reikštų, kad bendra Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos ekologinių inovacijų iniciatyvos nauda aplinkai ir ekonomikai per 5 metus iš viso sudarys daugiau negu 1,6 mlrd. EUR.

Siekis, kad energija būtų saugesnė, įperkamesnė ir tvaresnė Į 2015 m. ES įžengė įsipareigodama užtikrinti saugų įperkamos energijos tiekimą savo piliečiams bei įmonėms ir kovoti su klimato kaitos priežastimis. Vasario mėn. pradėta kurti energetikos sąjunga, padėsianti vartotojams sutaupyti pinigų ir energijos, tausoti aplinką, paskatinsianti kurti konkurencingą energijos rinką ir užtikrinti saugų energijos tiekimą. Liepos mėn. paskelbta keletas susijusių pasiūlymų, pvz., dėl ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos peržiūros, aiškesnio energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo ir geresnių sąlygų energijos vartotojams. Komisija taip pat pradėjo viešas konsultacijas dėl naujo elektros energijos rinkos modelio. Vasario mėn. Komisija pristatė komunikatą, kuriame išdėstė, kaip iki 2020 m. visose valstybėse narėse pasiekti 10 proc. elektros energijos tinklų sujungimo tikslą. Iki 2015 m. pabaigos jau pristatyti keli jungiamųjų linijų projektai, kuriais Baltijos šalys šiaurėje, Pirėnų pusiasalis pietuose ir Malta bus sujungti su likusia ES dalimi. Rugsėjo mėn. Komisija priėmė naują strateginį energetikos technologijų (SET) planą. Jo tikslas – paspartinti mažo anglies dioksido kiekio technologijų plėtrą ir diegimą, suaktyvinti valstybių narių bendradarbiavimą. Lapkričio mėn. Komisija paskelbė pirmąją metinę energetikos sąjungos būklės ataskaitą, kurioje aptarta nuo bendrosios energetikos sąjungos strategijos priėmimo padaryta pažanga. Tačiau šiai strategijai įgyvendinti dar prireiks nemažai pastangų, o 2016-ieji energetikos sąjungai bus lemiami metai. Be to, ES atliko pagrindinį vaidmenį derantis dėl pirmo pasaulyje visuotinio ir teisiškai privalomo klimato srities susitarimo. Jį gruodžio mėn. Paryžiuje priėmė 195 šalys. Susitarime išdėstytas pasaulinis veiksmų planas, kaip viso pasaulio šalys galėtų išvengti pavojingos klimato kaitos, užtikrindamos, kad visuotinis klimato atšilimas būtų daug žemesnis už 2°C ribą. Kartu investuotojams, įmonėms ir politikams tai yra aiškus ženklas, kad pasaulis ilgam pereina prie švarios energijos, o taršus iškastinis kuras nebeturi būti naudojamas kaip išteklius. Integracinis augimas Iš programos FP 7 ex post vertinimo matyti, kad nors programa FP 7 tiesiogiai nebuvo skirta darbo vietoms kurti, dėl programos tiesioginio poveikio per 10 metų bus sukurta 130 000 darbo vietų mokslinių tyrimų srityje, o dėl netiesioginio poveikio per 25 metus – 160 000 papildomų darbo vietų. Programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ (MSCV) pagerino tyrėjų įsidarbinimo ir karjeros plėtros galimybes, judumą Europoje ir kitose pasaulio šalyse. 95 proc. MSCV stipendijos gavėjų, pasibaigus jų stipendijos laikotarpiui, įsidarbino per dvejus metus. Programa BP 7 padėjo pasamdyti tyrėjus ilgesniam laikui, nes didelė dalis (43 proc.) projektams laikinai pasamdytų tyrėjų pasiliko pagalbos gavėjų tyrėjų grupėse ir pasibaigus projektui. Vienas iš dviejų užsienyje studijuojančių arba besimokančių pirmosios pakopos Europos studentų naudojasi programa „Erasmus“ ir iš programos „Erasmus“ duomenų matyti, kad programa „Erasmus“, palyginti su nejudžiais studentais, įsidarbinimo galimybes padeda padidinti 45 proc. Rytų Europos studentų, dalyvavusių programoje „Erasmus“, ilgalaikio nedarbo tikimybė sumažėjo 83 proc. Apklausus programos „Erasmus jauniems verslininkams“ dalyvius, paaiškėjo, kad daugiau negu trečdalis joje dalyvavusių būsimųjų verslininkų faktiškai ėmėsi verslo, o dviem trečdaliams programoje dalyvavusių patyrusių verslininkų kilo naujų idėjų, jie įgijo techninių žinių, pradėjo dirbti naujose rinkose ir padidino savo apyvartą.



1.4. Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda (1B biudžeto išlaidų kategorija) 2015 m. pagal 1B išlaidų kategoriją programoms skirta 60,4 mlrd. EUR, o tai sudaro 37,2 % viso 2015 m. ES biudžeto.

4 grafikas. Kairėje: pagrindinės programos, finansuotos 2015 m. pagal 1B išlaidų kategoriją. Prie kategorijos „Kita“ priskirti, be kitų, „Atokiausi ir retai apgyvendinti regionai“ ir „Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas“. Dešinėje: 1B išlaidų kategorijai tenkanti viso 2015 m. biudžeto dalis. Visos sumos – milijonais eurų. DFP 1B išlaidų kategorija apima Europos regioninės plėtros fondą (ERPF), Sanglaudos fondą (SF), Europos socialinį fondą (ESF), įskaitant Jaunimo užimtumo iniciatyvos (JUI) specialų papildomą asignavimą ir Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondą (EPLSAF). Visos šios programos įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo principą. Komisijos prioritetai ERPF, SF ir ESF sudaro ES sanglaudos politikos pagrindą. Jų 2014–2020 m. biudžetas yra 351,8 mlrd. EUR. Tai svarbiausia ES investicijų priemonė strategijos „Europa 2020“ tikslams įgyvendinti, remiant ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą ES lygmeniu ir struktūrines reformas nacionaliniu lygmeniu. Sanglaudos politikos intervenciniais veiksmais padedama siekti keleto J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų, būtent: „Darbo vietos, augimas ir investicijos“, „Bendroji skaitmeninė rinka“, „Energetikos sąjunga ir klimatas“. Sanglaudos politika taip pat padeda plėtoti vidaus rinkos ir imtis veiksmų siekiant įveikti pabėgėlių krizę ir spręsti migracijos politikos uždavinius. Pertvarkyta sanglaudos politika 2014–2020 m. laikotarpiu visiškai suderinta su pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“. Finansavimas pagal sanglaudos politiką keliose valstybėse narėse sudaro daugiau kaip 60 proc. viešųjų investicijų biudžeto, o remiant ilgalaikes investicijų strategijas jam vis dar tenka vienas pagrindinių vaidmenų. Kaip sanglaudos politika prisideda prie konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo Vadovaujantis Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų teisės aktais, pagal ESI fondų lėšomis bendrai finansuojamas 2014–2020 m. programas atsižvelgiama į visas atitinkamas konkrečioms šalims skirtas per Europos semestrą pateiktas rekomendacijas. Kad ESI fondų lėšomis būtų lengviau naudotis ir jos būtų naudojamos efektyviau, veiklos programos buvo kruopščiai suderintos su ankstesnėmis konkrečioms šalims skirtomis rekomendacijomis, o prieš jas patvirtinant reikėjo įvykdyti tam tikras reformas (ex ante sąlygos). Šis tvirtas pertvarkytos sanglaudos politikos integravimas į naująją ES ekonomikos valdymo sistemą pagal 2014–2020 m. DFP padeda užtikrinti, kad politikos priemonėmis būtų tinkamiau reaguojama į kintančias ekonomikos sąlygas ir atsirandantį disbalansą. Kadangi pagrindines pastangas Komisija buvo sutelkusi į sėkmingą derybų dėl 2014–2020 m. programų baigtį, 2015 m. Komisija taip pat įgyvendino tikslinius veiksmus, kuriais stengėsi šalinti konkrečioms šalims iškilusius sunkumus ir didinti valstybių narių pajėgumą veiksmingai užbaigti savo 2007–2013 m. programas. 1.4.1. 2014–2020 m. programų įgyvendinimas Iki 2015 m. pabaigos visos 2014–2020 m. sanglaudos politikos veiksmų programos (VP) Komisijos buvo patvirtintos, todėl visas programas buvo galima iš karto pradėti įgyvendinti. Patobulinus 2014–2020 m. laikotarpio programavimą, užtikrinta, kad programos būtų labiau orientuotos į rezultatus, investicijų poreikiai būtų susieti su konkrečiais uždaviniais ir prioritetais, o šiems būtų nustatyti atitinkami rezultatų rodikliai ir tikslai. Kiekviena programa turi veiklos rezultatų planą, pagal kurį vertinami jos rezultatai. Taip sukuriamos sąlygos rengti skaidrias ataskaitas ir vertinti, kiek pažengta įgyvendinant programos tikslus. 2015 m. pabaigoje valstybės narės jau buvo atrinkusios daugiau kaip 10 000 projektų. 2015 m. gruodžio mėn. Komisijos paskelbtame komunikate „Investavimas į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą. Kuo geriau panaudoti Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšas“ išsamiai apžvelgiamos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui suplanuotos ESI fondų investicijos ir rezultatų rodikliai, kurių tikimasi jomis pasiekti.

Apskritai įvertinta, kad, palyginti su status quo, 2014–2020 m. ESI fondų programų įgyvendinimas darys tiesioginį teigiamą poveikį, ypač BVP augimui, ir kad šis poveikis, programoms pasibaigus, bus jaučiamas dar ilgą laiką. Numatomas poveikis ypač reikšmingas ES-13 valstybių narių, kuriose ESI fondams tenka reikšminga viešųjų investicijų dalis, grupei. Numatoma, kad tose valstybėse narėse skirtumas, palyginti su status quo, programų įgyvendinimo laikotarpio pabaigoje šoktelės iki +2,7 proc., o po 2020 m. bent 10 metų stabiliai laikysis virš 2 proc. ribos. Informacija apie įgyvendinimą ir rezultatus daugiausia bus teikiama metinėse ERPF, SF ir ESF programų įgyvendinimo ataskaitose. Komisija atidžiai seks šią informaciją. Pirmąsias metines įgyvendinimo ataskaitas valstybės narės turi pateikti 2016 m. birželio mėn. Būtinos įgyvendinimo sąlygos Ex ante sąlygos yra vienas pagrindinių naujų pertvarkytos sanglaudos politikos elementų. Nustatant jas siekiama, kad lėšos būtų naudojamos efektyviau. Tai bendrosios sąlygos, kad investicijos būtų efektyvios. Šias sąlygas reikėtų įvykdyti iš anksto – ne vėliau kaip pirmaisiais įgyvendinimo metais. Nors apie 75 proc. visų ex ante sąlygų buvo įvykdytos iki programų patvirtinimo, maždaug 750 jų nebuvo įvykdyta (pavyzdžiui, dėl bendrųjų transporto planų, kuriais grindžiamos transporto investicijos). Su Komisija suderinti veiksmų planai dėl šių sąlygų įvykdymo ne vėliau kaip iki 2016 m. pabaigos. Kai kurių vėlavimų pastebėta įgyvendinant šiuos veiksmų planus: iš 470 veiksmų planų, kuriuos iš pradžių planuota užbaigti iki 2015 m. pabaigos, 142 buvo užbaigti 2015 m., 3 veiksmų planus planuojama įvykdyti 2016 m. Komisija atidžiai stebėjo, kaip įgyvendinami veiksmų planai, susiję su ex ante sąlygų įvykdymu, ir 2016 m. toliau tai darys. Institucijų skyrimas yra dar vienas naujas pertvarkytos sanglaudos politikos elementas. Jo tikslas – sugriežtinti patikinimą, atsakomybę pagal subsidiarumo principą perdavus valstybėms narėms. Per šį procesą valstybės narės paskiria institucijas, kurios bus atsakingos už programų valdymą ir kontrolę, ir užtikrina, kad nuo pat laikotarpio pradžios būtų tinkamai sukurtos reikiamos sistemos. Kai procesas užbaigiamas, pagal programas galima pradėti teikti mokėjimo prašymus Komisijai. Pirmąsias institucijas valstybės narės paskyrė 2015 m. 2015 m. pabaigoje valstybės narės pranešė Komisijai apie paskirtas programų institucijas pagal 20 proc. ESF, ERPF ir SF programų – kiek lėčiau, negu planuota pagal pradinį tvarkaraštį. Tačiau Komisija teikia paramą valstybėms narėms, norėdama padėti įveikti patiriamus sunkumus. Speciali parama Graikijai Imantis priemonių siekiant padėti Graikijai, sutarta 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu padidinti išankstinį finansavimą iš struktūrinių fondų, tinkamas finansuoti išlaidas 100 proc. padengti iš ES lėšų ir anksčiau išmokėti likusią 2007–2013 m. programų 5 proc. dalį. Bendras poveikis sudarė 2 mlrd. EUR (pusė 2015 m. ir pusė 2016 m.). Jaunimo užimtumo iniciatyva (JUI) 2015 m. balandžio mėn. valstybės narės pateikė pirmąjį Jaunimo užimtumo iniciatyvos (JUI) įgyvendinimo stebėsenos duomenų rinkinį (vertinta iki 2014 m. pabaigos). Remiantis pateiktais duomenimis, įgyvendinant iniciatyvą dalyvavo iš viso maždaug 138 000 dalyvių. Didžiausia nurodyta problema – nepakankamas viešasis finansavimas JUI veiklai pradėti. Dėl to Komisija pasiūlė 2015 m. pagal JUI iki 30 proc. padidinti išankstinio finansavimo dalį, kad būtų lengviau finansuoti pradines priemones. Šio išankstinio finansavimo lėšos išmokėtos iš 2015 m. ES biudžeto. Iš vėlesnio 2015 m. tyrimo ir pokalbių su vadovaujančiosiomis institucijomis matyti, kad JUI įgyvendinti pradėta daugelyje valstybių narių, kurios atitinka reikalavimus. Iki 2015 m. 10 valstybių narių pranešė jau įsipareigojusios konkretiems veiksmams skirti 75 proc. arba didesnę savo JUI biudžeto dalį. Iki 2015 m. gruodžio mėn. pabaigos 20 JUI įgyvendinančių valstybių narių bendros remti atrinktų veiksmų išlaidos iš viso sudarė 3,3 mlrd. EUR, o pagalbos gavėjai deklaravo 380 mln. EUR. To paties tyrimo duomenimis, iki 2015 m. lapkričio mėn. didesnės valstybės narės ir (arba) pagrindinės JUI pagalbos gavėjos sugebėjo įtraukti tūkstančius jaunų žmonių: Italija (ryšys užmegztas su maždaug 375 000 žmonių arba jie jau įtraukti į priemones), Portugalija (100 000), Graikija (32 000), Prancūzija (32 000) ir Vengrija (16 000). MVĮ iniciatyva

Praktiškai pradėta įgyvendinti ir MVĮ iniciatyva. Tai bendra Komisijos ir EIB grupės (Europos investicijų banko ir Europos investicijų fondo) finansinė priemonė, kurios paskirtis – paskatinti MVĮ finansavimą apdraudžiant dalį paskolas išdavusių finansų įstaigų MVĮ paskolų portfelių. Atitinkami produktai, kurie yra vienodai patrauklūs ir bankams, ir MVĮ, gali būti itin veiksmingi ir padėti operatyviai ir veiksmingai padidinti skolinimą realiajai ekonomikai, kurti darbo vietas ir paskatinti ekonomikos augimą. Keletas valstybių narių (Bulgarija, Ispanija, Malta) jau pradėjo įgyvendinti šią iniciatyvą, kelios kitos valstybės narės (tarp jų – Rumunija, Italija, Suomija) taip pat paskelbė ketinančios prie jos prisidėti. Darbo vietų kūrimas ir darbo rinkos sąlygų gerinimas Kurti darbo vietas ir gerinti užimtumo padėtį padėjo ne tik ES biudžeto lėšos ir pagal specialias programas skiriama parama, bet ir įvairiomis Komisijos vykdomos iniciatyvos: -pradėta įgyvendinti naująjį Europos jaunimo paktą. Pagal jį siekiama iki 2017 m. pabaigos sudaryti 10 000 verslo ir švietimo sektorių partnerystės susitarimų, bent 100 000 naujų pameistrystės, stažuotės vietų ir darbo vietų pradedantiesiems darbuotojams; -pratęstas socialinis dialogas. Jame dalyvauja daug socialinių partnerių iš įvairių sektorių ir juo siekiama geriau spręsti Europoje iškilusius ekonominius ir socialinius uždavinius; -Komisija pasiūlė priimti Europos prieinamumo aktą, pagal kurį būtų gerinamas vidaus rinkos veikimas – panaikinus kliūtis laisvai judėti ir užkirtus joms kelią, neįgaliems žmonėms taptų prieinami jiems sukurti produktai ir paslaugos; -vienu pagrindinių Komisijos veiksmų stengiantis pagerinti Europos darbo rinką tapo darbo jėgos judumo rėmimas ir geresnis socialinės apsaugos sistemų koordinavimas. EURES, Europos darbo mobilumo portale, darbuotojai gali lengvai naudotis visų valstybių narių valstybinių užimtumo tarnybų laisvų darbo vietų duomenų baze ir pagal tuos duomenis internetu teikti darbo prašymus. 2015 m. EURES sustiprintas, modernizuotas ir tapo modernia visiems prieinama ir naujausias IT technologijas naudojančia judumo priemone; -padaryta pažanga vertinant sąžiningų ir saugių darbo sąlygų srities ES teisės aktus. Netrukus bus užbaigtas išsamus acquis, kurį sudaro 24 darbuotojų saugos ir sveikatos direktyvos, vertinimas. Šis vertinimas atliekamas pagal Komisijos reglamentavimo kokybės ir rezultatų programą (REFIT), kuria siekiama, kad ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo reglamentavimo sistema būtų paprastesnė, aiškesnė ir patikimesnė. 1.4.2. 2007–2013 m. programų rezultatai Įgyvendinimo aspektai Finansavimas pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpio sanglaudos politiką skirtas iš viso 440 veiksmų programų (322 ERPF ir SF ir 118 ESF programų). Visas biudžeto asignavimas sudaro 346,5 mlrd. EUR. Daugelyje valstybių narių 2015 m. pabaigoje trijų sanglaudos politikos fondų programų įgyvendinimo lygis buvo pakankamas (80,2 proc., neįskaitant dar nagrinėjamų neapmokėtų prašymų), tik Rumunija, Italija ir Kroatija vis dar šiek tiek vėluoja. Bendra ESF programų įgyvendinimo pažanga visose valstybėse narėse iki 2015 m. pabaigos pasiekė 80,5 proc. lygį. ESF lėšų panaudojimo tempas šalyse, kuriose veiklos rezultatai prasčiausi, buvo didesnis negu 65 proc., išskyrus Kroatiją (52,3 proc.) ir Rumuniją (51,1 proc.). ERPF ir ESF programų įgyvendinimo tempas baigiantis 2015 m. toliau spartėjo, o visų valstybių narių bendras įgyvendinimo tempas, neįskaitant nagrinėjamų prašymų, sudarė 80 proc. Vėlavimų pastebėta tik Rumunijoje, Italijoje ir Kroatijoje. Šio vėlavimo poveikį vis dar galima sušvelninti, nes su finansinėmis priemonėmis susijusias išlaidas dar galima teikti apmokėti. Kroatijoje išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis truks iki 2016 m. pabaigos. Išanalizavus turimą projektų atrankos stebėsenos informaciją, taip pat programų institucijų 2015 m. birželio mėn. pateiktose metinėse įgyvendinimo ataskaitose išdėstytą informaciją matyti, kad dauguma 2007–2013 m. sanglaudos politikos veiksmų programų vykdomos sėkmingai. Iki 2015 m. rudens ERPF ir SF lėšomis visose valstybėse narėse paremta daugiau kaip 760 000 projektų.

Daugiau dėmesio veiklos rezultatams Atsižvelgiant į tai, kad Komisija daugiau dėmesio skiria veiklos rezultatams, įgyvendinant 2014 m. Komisijos pradėtą bandomąją iniciatyvą, 2015 m. vėl parengta visų 322 ERPF ir SF programų veiklos rezultatų apžvalga. Padaryta išvada, kad veiklos rezultatai geri arba priimtini pagal 91 proc. programų, menki arba kritinio lygio – pagal 9 proc. programų. Tai teigiamas pokytis, palyginti su padėtimi, užfiksuota po ankstesnio 2014 m. vertinimo (pagal jo rezultatus 12 proc. programų laikytos rizikingomis). Ypač pagerėjo programų valdymo ir kontrolės, projektų atrankos ir finansinių priemonių veiklos rezultatai, dėl to visose valstybėse narėse bendras ERPF ir SF programų įgyvendinimo tempas paspartėjo ir 2015 m. pabaigoje pasiektas 87 proc. lygis. Tačiau finansų inžinerijos priemonės ir toliau įgyvendinamos lėčiau, negu planuota iš pradžių: iki 2014 m. pabaigos iš bendros 17,06 mlrd. EUR sumos finansinėms priemonėms dar neišmokėta 1,04 mlrd. EUR. Indėlis į pasiektus politikos rezultatus Kadangi BVP augimas yra tik vienas iš daugelio ES sanglaudos politikos tikslų, makromodeliavimui skirtame ex post vertinimo skirsnyje apskaičiuota, kad kiekvienu 2007–2013 m. sanglaudos politikos investicijų euru iki 2023 m. bus sukurta apie 2,7 EUR papildomo BVP. Kitaip tariant, dėl sanglaudos politikos bus sukurta beveik 1 trln. EUR papildomo BVP. Be to, artėja prie pabaigos ERPF, SF ir ESF teminių dalių ex post vertinimai, o išsamesnės veiklos rezultatų išvados bus pateiktos kitų metų ataskaitoje. Toliau aprašyti iki 2014 m. pasiekti sanglaudos politikos rezultatai visų pirma pagrįsti naujausia turima stebėsenos informacija, gauta iš metinių įgyvendinimo ataskaitų, kurias valstybės narės pateikė 2015 m., ir išvadų, gautų iš jau baigtų ex post vertinimų (t. y. aplinkos, transporto ir įmonių rėmimo). Pažangus augimas (ERPF ir ESF) Pažangaus augimo srities rezultatai pasiekti ir sutelkus finansinius išteklius, ir padėjus pagerinti investavimo sąlygas. Programomis skatinamas darbo vietų kūrimas, ekonomikos augimas ir investicijos visoje Europoje, dėmesį sutelkus į mažiausiai išvystytas, bet augimo galimybių turinčias sritis ir sektorius. Siekiant paremti įmonių ir mokslinių tyrimų centrų bendradarbiavimą, visoje ES iki 2014 m. bendrai finansuota daugiau kaip 36 000 projektų. Kai kurių valstybių narių (Jungtinės Karalystės) veiklos rezultatai buvo puikūs ir gerokai viršijo pradinius tikslus, o kitose valstybėse narėse (pvz., Lenkijoje, Belgijoje arba Austrijoje) viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimo lygis vis dar žemesnis už siekiamą, bet dedamos nuoseklios pastangos, kad šis svarbus bendradarbiavimas būtų glaudesnis. ES pridėtinės vertės pavyzdys ERPF paramos pridėtinė vertė pasireiškia tuo, kad valstybės narės griežto fiskalinio konsolidavimo sąlygomis gauna papildomą finansinę paramą augimą skatinančioms investicijoms. Šiomis investicijomis paskatinta ekonominė veikla daro BVP trumpalaikį poveikį (tikimasi, kad ES-12 valstybių narių grupės BVP 2007–2016 m. didės po 2,7 proc. per metus), o dėl struktūrinių ES ekonomikos patobulinimų – ir ilgalaikį poveikį (kuris pasireikš tik ilguoju laikotarpiu). Sėkmingos ERPF investicijos pavyzdys yra 2013 m. Ispanijos Ekstremaduros regione įsteigtas beveik 16 mln. EUR kontroliuojantysis fondas. Fondo lėšos panaudotos greičiau negu per du mėnesius, dėl to padidintos beveik du kartus – iki 30 mln. EUR. Iš fondo teiktos paskolos MVĮ augimui ir inovacijoms skatinti, taip fondas padėjo plėsti privačių investicijų rinką vieninteliame Ispanijos regione, kuris laikomas mažiau išsivysčiusiu (konvergencijos regionas). Iki šiol šia parama pasinaudojo daugiau kaip 600 MVĮ. Esminiai sėkmės veiksniai yra Europos investicijų fondo ir regioninės vyriausybės partnerystė ir kruopštus regioninės rinkos ex ante įvertinimas. Tai leido sukurti specialiai pritaikytą finansinę priemonę. Remdamasi šia patirtimi Ekstremadura iš jai skirto regioninio ERPF asignavimo skyrė 75 mln. EUR 2014–2020 m. Ispanijos MVĮ iniciatyvai.

Pasinaudojant ERPF finansavimu įvykdyti beveik 95 000 mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų. Dėl jų iki 2014 m. sukurta daugiau kaip 40 000 viso etato mokslinių tyrimų srities darbo vietų, taip viršijant tikslą sukurti iš viso 33 500 darbo vietų. Pastovi pažanga ypač matoma Lenkijoje, kur iki 2014 m. sukurta beveik 5 000 mokslinių tyrimų srities darbo vietų. Dėl ERPF investicijų, ypač mažiau išsivysčiusiuose regionuose, pastaraisiais metais plačiajuosčio ryšio tinklas ES gerokai išplėstas. Dėl ERPF paramos iki 2014 m. prieigą prie plačiajuosčio ryšio įgijo dar daugiau kaip 8 mln. namų ūkių. Ypač reikšmingų rezultatų užfiksuota Graikijoje: 2014 m. išplėstas plačiajuosčio interneto ryšio tinklas, prie kurio papildomai prijungta 800 000 gyventojų, o Slovėnijoje dėl iki 2014 m. padarytų investicijų prieigą prie plačiajuosčio ryšio įgijo dar daugiau kaip 70 000 gyventojų. Kai kuriose valstybėse narėse šalinant atotrūkį tarp regionų, turinčių prieigą prie šiuolaikinių informacijos ir ryšių technologijų, ir regionų, kuriuose tokios prieigos nėra arba ji ribota, vis dar yra konkrečių neišspręstų uždavinių. Šie uždaviniai bus išspręsti 2014–2020 m. laikotarpiu, naudojantis papildomomis investicijomis. Iki 2014 m. dėl ERPF investicinės paramos MVĮ sukurta daugiau kaip 825 000 darbo vietų. Šie intervenciniai veiksmai pastaraisiais metais buvo pagrindinė krizės padarinių mažinimo priemonė. Be to, naudojantis ERPF parama visoje ES sukurta daugiau kaip 120 000 naujų įmonių. Iš pirminių paramos įmonėms (MVĮ, didelėms įmonėms, finansinėms priemonėms) darbo paketų vertinimo, atlikto vykdant 2007–2013 m. ERPF ir SF ex post vertinimą, rezultatų matyti, kad ERPF dotacijomis paremta bent 246 000 MVĮ (neskaičiuojant netiesioginės paramos), o pirmiausia dotacijas gavo labai mažos įmonės. Parama sudaro apie 47,5 mlrd. EUR, arba 16 proc. visų ERPF asignavimų. Nustatyta trejopa pagrindinė nauda: pagerėjo paremtų subjektų ekonominiai veiklos rezultatai (nepaisant bendro ekonominio nuosmukio), dėl investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą padaugėjo inovacijų ir pakito elgsena. Gerokai mažesnė paramos dalis (apie 6 mlrd. EUR) teko maždaug 3 700 didesnių įmonių, kurių daugelis vos viršija MVĮ nustatytą slenkstinę ribą. Pagal daugumą remtų projektų tikslai buvo pasiekti, pvz., padidėjo privačios investicijos, pagerėjo įmonių našumo rodikliai arba sukurta papildomų darbo vietų. Tačiau vertinimo dokumentuose tvirtinama, jog regionai ir valstybės narės turėtų sutelkti savo paramą tam, kad išnaudotų netiesioginę naudą, pvz., didesnes įmones įtrauktų į vietos tiekimo grandinę. Tokia parama teikia vilčių, nes gali padėti padidinti regiono investicijų ir darbo vietų tvarumą. Iš pirminių ESF ex post vertinimo rezultatų matyti, kad žmogiškojo kapitalo srityje ESF prisidėjo prie mokslo ir technologijų sistemos plėtros ir stiprinimo (teikdamas finansinę paramą ir konsultacijas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje). ESF taip pat padėjo stiprinti mokslinių tyrimų srities gebėjimus, pritraukti papildomų žmogiškųjų išteklių į mokslinių tyrimų sritį ir padidinti užimtumą. Dėl aukštojo mokslo kokybės pažymėtina, kad ESF prisidėjo prie sistemos lygio pokyčių: studijų programų gerinimo, darbuotojų rengimo ir e. mokymosi priemonių naudojimo. Tvarus augimas (ERPF ir SF) 2014 m. pabaigoje valstybių narių pateiktais duomenimis, papildomi atsinaujinančiosios energijos gamybos pajėgumai, tiesiogiai sukurti ERPF ir SF remtais intervenciniais veiksmais, sudaro beveik 4 000 MW ir, palyginti su 2013 m., padidėjo daugiau kaip 1 200 MW. Be to, nemažai projektų tęsiama siekiant padidinti daugiabučių namų ir viešųjų pastatų energinį efektyvumą, visų pirma, ES-12 grupės valstybėse narėse, kuriose abiejų tipų pastatuose suvartojama daug energijos. Nurodyta, kad dėl šių intervencinių veiksmų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis 2014 m. pabaigoje sudarė 475 592 kt CO2 ekvivalentų. Užbaigus energijos vartojimo efektyvumo viešuosiuose ir gyvenamuosiuose pastatuose darbo paketo vertinimą vykdant ERPF ir SF ex post vertinimą paaiškėjo, kad nors rezultatai pasiekti per 2007–2013 m. programavimo laikotarpį, programų stebėsenos sistemose užfiksuota tik jų dalis. Kadangi nėra standartizuotos rodiklių struktūros, registruoti įvairūs ir nenuoseklūs duomenys. Vis dėlto pagal įvairias programas pasiektus rezultatus galima palyginti pagal du dažniausiai naudojamus rezultatų rodiklius: energijos vartojimo sumažėjimas ir išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažėjimas: iki 2013 m. (t. y. likus dvejiems metams iki programų pabaigos 2015 m. pabaigoje) dėl, be kitų dalykų, energijos vartojimo efektyvumo srities intervencinių veiksmų pagal peržiūrėtas programas energijos suvartojimas sumažintas 2 904 GWh per metus, o išmetamų teršalų kiekis sumažintas 1 454 kilotonų CO2 ekvivalento per metus.

Rizikos prevencijos srityje, naudojantis ERPF ir SF parama, 2014 m. sukurta geresnė apsauga nuo gamtinio pavojaus maždaug 20 milijonų žmonių, kuriems gresia potvyniai, ir 30 milijonų žmonių, kuriems gresia miškų gaisrai. Nors bendra pažanga siekiant tikslų geriamojo vandens ir nuotėkų valymo srityje vis dar sudaro 38 proc. siekiamo lygio, valstybės narės pranešė apie labai pagerėjusią padėtį: remiantis absoliučiaisiais 2014 m. pabaigos skaičiais, pagal vandens ir nuotėkų projektus papildomai aptarnauta gerokai daugiau gyventojų nei 2013 m. (atitinkamai daugiau kaip 1,7 mln. ir daugiau kaip 1,2 mln.). Iš pirminių aplinkos apsaugos darbo paketo vertinimo, atlikto per vykdomą ERPF ir SF ex post vertinimą, rezultatų matyti, kad daugelyje ES-13 grupės ir pietinių ES-15 grupės valstybių narių sanglaudos politika yra vienas pagrindinių viešojo finansavimo šaltinių, todėl labai prisidėjo prie ES vandens ir atliekų tvarkymo tikslų įgyvendinimo. Daugelis šių šalių labai pažengė į priekį: atliekų tvarkymo srityje perdirbama atliekų dalis padidėjo beveik visose ES-13 grupės valstybėse narėse; vandens srityje iš ERPF ir Sanglaudos fondo finansuoti geriamojo vandens tiekimo projektai, pagal kuriuos aptarnauta ne mažiau kaip 4 mln. ES piliečių, projektais prisidėta prie geresnio nuotėkų valymo maždaug 7 mln. ES piliečių. Be to, atliekant vertinimą nustatyta, kad finansų analizė, atlikta rengiant nagrinėtus pagrindinius vandens ir atliekų tvarkymo projektus (t. y. daugiau kaip 50 mln. EUR investicijas), tapo tvirtu šių aplinkos projektų finansinio tvarumo pagrindu. Valstybės narės taip pat pranešė iki 2014 m. pabaigos, palyginti su 2013 m., pažengusios transporto srityje: dėta ypatingų pastangų įgyvendinti intervencinius veiksmus, dėl kurių ankstesniais metais patirta daugiau sunkumų, pvz., naujų kelių tiesimo (įskaitant TEN) ir geležinkelių rekonstrukcijos srityse. Didžiausia pažanga užfiksuota kelių rekonstrukcijos srityje (2014 m. pabaigoje pranešta apie daugiau kaip 30 000 km kelių, 2013 m. pabaigoje – apie maždaug 20 000 km). Pažengta ir tradiciškai lėtesnės raidos geležinkelių rekonstrukcijos srityje: iki 2014 m. pabaigos rekonstruota beveik 4 000 km geležinkelio, o iki 2013 m. pabaigos – tik kiek daugiau negu 3 000 km. Iš pirminių transporto srities darbo paketo vertinimo vykdant ERPF ir SF ex post vertinimą rezultatų matyti, kad, stengiantis patenkinti regionų su nepakankamai išvystyta transporto infrastruktūra poreikius, pagal sanglaudos politiką teikta parama paskatino geresnį susisiekimą ir valstybių narių viduje, ir tarp valstybių narių. Ji taip pat paskatino tobulinti transporto intervencinių veiksmų planavimo metodus (pvz., rengiant transporto strategijas) ir rengimo metodus (pvz., pagerinus paraiškų dėl ES paramos didelėms, 50 mln. EUR viršijančioms investicijoms į transportą kokybę), kartu valstybės narės paskatintos laikytis ES strateginių dokumentų ir skirti daugiau dėmesio tvariam transportui. Integracinis augimas (ERPF ir ESF) Šioje srityje ERPF ir ESF parama teikiama bendrai: investuojama ir į infrastruktūrą, ir į žmogiškąjį kapitalą švietimo ir mokymo, aktyvios darbo rinkos politikos priemonių ir palankių sąlygų neturinčių grupių įtraukties į darbo rinką bei visuomenės gyvenimą srityse. Iš pirminių ESF ex post vertinimo rezultatų matyti, kad dėl ESF paramos indėlio į tikslą suteikti galimybes įsidarbinti visoje ES finansuota 12 proc. nacionalinės aktyvios darbo rinkos politikos (ADRP) priemonių. Kai kuriuose konvergencijos regionuose (ES-12 grupės ir pietinėse valstybėse narėse, pvz., Graikijoje) iš ESF finansuota nemaža ADRP dalyvių dalis. Atliekant vertinimą taip pat nustatyta, kad ESF intervenciniai veiksmai, per Europos semestrą pateiktos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir strategija „Europa 2020“ gerai dera tarpusavyje. Pavyzdžiui, ESF parama padėjo pertvarkyti keleto valstybių narių viešąsias įdarbinimo tarnybas – buvo stiprinami jų gebėjimai planuoti ir vykdyti programas ir (arba) ugdomi darbuotojų įgūdžiai. ESF investicijos į žmogiškąjį kapitalą apėmė intervencinius veiksmus, kuriais siekta ugdyti įvairių tikslinių grupių įgūdžius, gerinti švietimo ir mokymo sistemų kokybę ir įmonių gebėjimą prisitaikyti prie kintančių sąlygų. Mažiau išsivystę regionai (konvergencijos tikslo regionai) galėjo įgyvendinti įvairesnę veiklą (palyginti su labiau išsivysčiusiais regionų konkurencingumo tikslo regionais) mokymosi visą gyvenimą srityje, reformuodami švietimo ir mokymo sistemas ir ugdydami žmogiškuosius išteklius mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse. 2013 m. pabaigos duomenimis, ESF investicijos buvo reikšmingas papildomas šaltinis (51 mlrd. EUR, įskaitant nacionalinį bendrą finansavimą), kuriuo prisidėta prie strategijos „Europa 2020“, švietimo ir mokymo strategijų ir su jomis susijusių konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų įgyvendinimo; pasiekta ne mažiau kaip 21 mln. rezultatų (46 proc. visų dalyvių), kuriuos sudaro kvalifikacijos įgijimas (13 proc.), užimtumas (8 proc.) ir geresni įgūdžiai arba kompetencija ar kiti teigiami rezultatai (25 proc.). Socialinės įtraukties srityje, pasinaudodamos ESF intervenciniais veiksmais, valstybės narės galėjo papildyti vykdomus socialinės įtraukties veiksmus ir paremti daugiau dalyvių, negu būtų galėjusios kitu atveju, ypač ekonominio nuosmukio sąlygomis. Socialinei įtraukčiai skirta 11,5 mlrd. EUR (įskaitant nacionalinį bendrą finansavimą). Iki 2013 m. pabaigos ne mažiau kaip 1,3 mln. socialinės įtraukties prioritetinių krypčių dalyvių surado darbą, įgijo kvalifikaciją arba pasiekė kitus teigiamus rezultatus. Prie jų nepriskirti su nematerialiaisiais ištekliais susiję rezultatai (pvz., pasitikėjimo savimi padidėjimas, sveikatos būklės pagerėjimas, aktyvesnis dalyvavimas pilietinės visuomenės gyvenime, aktyvesnės pastangos ieškoti darbo), nes valstybės narės juos retai fiksavo. Naudodamosi ESF parama valstybės narės taip pat galėjo pasiūlyti labiau pritaikytas paslaugas konkrečioms tikslinėms grupėms, kurios kitu atveju būtų galėjusios naudotis tik bendrosiomis, jų specifiniams (ir dažnai daug didesniems) poreikiams nepritaikytomis paslaugomis.

Iš viso iki 2014 m. pabaigos visose ESF teminėse politikos srityse užregistruota 98,2 mln. ESF intervencinių veiksmų dalyvių. Kalbant apie rezultatus, pagal programą pasiekta, kad programoje dalyvautų bent tiek pat dalyvių, kaip per ankstesnį programavimo laikotarpį. Kalbant apie rezultatus, dėl 2007–2013 m. stebėsenos ir atsiskaitymo sistemų ribotumo susumavus rezultatų rodiklius matoma tik dalis vaizdo. Nurodyta, kad ne mažiau kaip 8,9 mln. dalyvių surado darbą iš karto arba netrukus po intervencinio veiksmo, ne mažiau kaip 8,5 mln. dalyvių įgijo kvalifikaciją, gavo sertifikatą arba sėkmingai baigė mokymo kursą. Dar 12,8 mln. dalyvių nurodė pasiekę kitų teigiamų rezultatų, tokių kaip pagerėję įgūdžiai ir kompetencija. Bendras išvadas, padarytas atliekant ex post vertinimą ir valstybėms narėms atliekant vertinimą, galima laikyti teigiamomis, nors dėl stebėsenos sistemų trūkumų ir dėl to, kad atlikta labai nedaug priešingo scenarijaus poveikio vertinimų, išvados daugiausia paremtos kokybiniais duomenimis. Kalbant apie ERPF, investicijų į švietimo ir vaikų priežiūros infrastruktūrą pažanga išlieka sparti: užbaigta daugiau kaip 30 000 projektų, pagal kuriuos investuota į švietimo infrastruktūrą – statytos naujos mokyklos arba kolegijos ir modernizuotos bei aprūpintos jau esamos. Beveik visos jos įkurtos mažiau išsivysčiusiuose (konvergencijos) regionuose, daugiausia apie jas pranešė viena valstybė narė (Italija). Kitos valstybės narės tokius veiksmus taip pat vykdė, tik nenaudojo rodiklio, pagal kurį vertinamas remtos infrastruktūros pajėgumas, dėl to negalima pateikti patikimo suminio rodiklio, žyminčio, kiek žmonių ES lygmeniu gavo naudos iš šios infrastruktūros.



1.5. Tvarus augimas. Gamtos ištekliai (2 biudžeto išlaidų kategorija) 2015 m. pagal 2 išlaidų kategoriją skirta 63,9 mlrd. EUR – tai sudaro 39,4 proc. viso 2015 m. ES biudžeto. 2 išlaidų kategorija apima du bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramsčius: I ramstį, kurį sudaro rinkos rėmimo priemonės ir iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) finansuojamos tiesioginės išmokos, ir II ramstį, kurį sudaro kaimo plėtros parama, finansuojama iš Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP). Prie šios išlaidų kategorijos taip pat priskiriamas Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF), tarptautinė bendros žuvininkystės politikos (BŽP) dimensija, [t. y. regioninės žuvininkystės valdymo organizacijos (RŽVO) ir tausios žuvininkystės susitarimai (TŽS)], taip pat veikla klimato ir aplinkos srityse pagal Aplinkos ir klimato politikos programą (LIFE). Komisijos prioritetai Veiksmai pagal šią išlaidų kategoriją padeda siekti Komisijos prioritetų „Darbo vietos, augimas ir investicijos“ ir „Energetikos sąjunga ir klimatas“, iš dalies – prioriteto „Skaitmeninė bendroji rinka“. Jie taip pat padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų tvaraus augimo srityje, o kai kuriais atvejais, kai investuojama į darbo vietų kūrimą ir inovacijas, – pažangaus ir integracinio augimo srityse. 5 grafikas. Kairėje: pagrindinės 2015 m. pagal 2 išlaidų kategoriją finansuotos programos. Dešinėje: 2 išlaidų kategorijai tenkanti viso 2015 m. biudžeto dalis. Visos sumos nurodytos milijonais eurų.



Komisijos veiksmai, kuriais siekiama įveikti žemės ūkio krizę Kai Rusija uždraudė importuoti pieno ir kiaulienos produktus iš ES, Komisija stengėsi užtikrinti reikalingą rinkos stabilumą dviem būdais. Iš pradžių ji pradėjo teikti paramą privačiam sandėliavimui, kad sumažėtų rinkos pasiūla. Paskui ji skyrė tiesioginių išmokų ir priėmė iš įvairių kitų specialių priemonių sudarytą „Solidarumo paketą“, kuriuo stengtasi, kad ūkininkų pinigų srautai būtų sklandesni. Patvirtintos specialios laikinosios paramos priemonės, skirtos dėl Rusijos draudimo importuoti vaisius ir daržoves nukentėjusiems ūkininkams paremti. Bendra jų vertė sudarė 219,3 mln. EUR, o pieno sektoriuje taikytų papildomų paramos priemonių vertė siekė 54,3 mln. EUR. Be to, suaktyvintos pardavimo skatinimo ne ES šalyse priemonės: pirmą kartą iš biudžeto 2015 m. tam skirta 3 mln. EUR (kitos sumos bus skirtos iš 2016 ir 2017 m. biudžetų). 2015 m. imtasi iniciatyvų remti žemės ūkio rinkas ir tobulinti tiekimo grandin, pavyzdžiui: -skleisti rinkos informaciją paskelbiant rinkos rezultatų suvestines. Taip rinkos taps skaidresnės, o rinkos dalyviai galės priimti sprendimus remdamiesi išsamia informacija; -kurti analizės forumus, pvz., Žemės ūkio rinkų darbo grupės (nagrinėjančios tokias temas kaip rinkos skaidrumas, nesąžininga prekybos praktika, galimybės naudotis finansinėmis priemonėmis ir ateities sandorių rinkos) ir Aukšto lygio forumo dėl veiksmingesnės maisto tiekimo grandinės, arba atnaujinti jų veiklą.

1.5.1. Informacija apie 2014–2020 m. programų įgyvendinimą Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) Iš EŽŪGF sėkmingai mokėtos tiesioginės išmokos ūkininkams ir rinkos išlaidoms dengti pirmaisiais 2014–2020 m. DFP įgyvendinimo metais. Bendro rinkos organizavimo (BRO) srityje vykdomų konkrečių sektorių rėmimo programų įgyvendinimas pasiekė įvairius atitinkamo ciklo etapus. Reaguojant į Rusijos nustatytą tam tikrų ES žemės ūkio produktų importo draudimą ir pieno ir mėsos sektorių rinkos nuosmukį, imtasi papildomų rinkos rėmimo priemonių: pagal tam tikras pieno produktų ir vaisių ir daržovių pašalinimo iš rinkos schemas teikta pagalba privačiam sandėliavimui. Šiomis priemonėmis nukentėjusiems valstybių narių gamintojams suteikta labai reikalinga parama, jos padėjo atitinkamuose sektoriuose atkurti pusiausvyrą. Kaip matyti iš prekybos statistikos duomenų, Europos žemės ūkio sektoriui pavyko rasti alternatyvių rinkų Europos Sąjungoje ir už jos ribų (ypač Azijoje): nors Rusijos rinka buvo prarasta, bendra ES žemės ūkio produktų eksporto vertė per 12 mėnesių nuo draudimo įvedimo 2014 m. rugpjūčio mėn. padidėjo 6 proc. ES eksportuotojai daugiausia pelno uždirbo, be kitų rinkų, JAV (+19 proc.) ir Kinijoje (+39 proc.). ES vyno eksportas per pirmuosius devynis 2015 m. mėnesius, palyginti su tuo pačiu praėjusiųjų metų laikotarpiu, padidėjo 660 mln. EUR (10,3 proc.). Pasiekti šią sėkmę padėjo parama, teikta pagal konkrečių sektorių programas pardavimui ne ES šalyse skatinti, taip pat investicijos į vynuogynus, perdirbimo ir rinkodaros priemones. Dėl tiesioginių išmokų pažymėtina, kad 2015 finansiniais metais iš EŽŪGF toliau finansuotos pasirengimo reformoms schemos, tačiau taip pat įgyvendinti tam tikri 2013 m. bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos elementai, įskaitant valstybių narių pagalbos dydžio konvergenciją. Administravimo srityje Komisija nuo 2014 m. padėjo valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti tiesioginių išmokų priemones, pvz., rengė konsultacinius dokumentus arba diskusijas per ekspertų grupių susitikimus.



Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) Kalbant apie EŽŪFKP, priimtos visos 118 kaimo plėtros programų. Komisija mano, kad, nepaisant vėlesnio programų patvirtinimo (paskutinės programos patvirtintos 2015 m. gruodžio mėn.), vis tiek bus galima pasiekti programų tikslus ir įvykdyti su jais susijusius uždavinius. 2015 m. gruodžio 31 d. duomenimis, įsipareigojimų prisiimta dėl 23,5 mlrd. EUR. Tai sudaro 24 proc. viso 2014–2020 m. EŽŪFKP biudžeto. Kalbant apie mokėjimus, iš valstybių narių iki 2015 m. pabaigos gauta prašymų iš viso dėl 3,77 mlrd. EUR, o tai vis dar sudaro 4 proc. visų įsipareigojimų. Iš to matyti, kad artimiausiais metais įgyvendinimą reikės paspartinti. Daug dėmesio supaprastinimui 2015 m. pradžioje Komisija ėmėsi iniciatyvos dideliu mastu supaprastinti viso žemės ūkio acquis. Iki 2015 m. pabaigos padaryta teisės aktų pakeitimų, pavyzdžiui: -pratęstas paramos paraiškų teikimo terminas; -suteikta daugiau lankstumo skiriant savanorišką susietąją paramą; -išmokos jauniesiems ūkininkams; -sumažinta administracinė našta pagalbos gavėjams ir valstybių narių administravimo institucijoms, supaprastintant integruotą administravimo ir kontrolės sistemą (IAKS), pvz., įdiegtos prevencinės preliminarios kryžminės patikros, padaryta įvairių patobulinimų konsultaciniuose dokumentuose, ypač dėl tiesioginių išmokų, susijusių su veiksmų ekologijos srityje įgyvendinimu. Taip pat paprastinamos taisyklės dėl administracinių nuobaudų pagal IAKS.

Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF) Dėl EJRŽF pažymėtina, kad vėlai (2014 m. gegužės mėn.) priėmus EJRŽF reglamentą, derybų su valstybėmis narėmis procesas užsitęsė ir derybos baigtos tik 2015 m. gruodžio mėn. Komisija jau patvirtino visas 27 EJRŽF veiksmų programas. Siekdama užtikrinti sklandžią įgyvendinimo pradžią, Komisija priėmė keletą įgyvendinimo ir deleguotųjų aktų. Ji taip pat teikė konsultacijas valstybėms narėms per EJRŽF komiteto ir EJRŽF ekspertų grupės susitikimus, kuriuose pirmiausia pabrėžė naujus EJRŽF ypatumus. 2015 m. pabaigoje iš viso galiojo 14 protokolų, pridėtų prie tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) su ES nepriklausančiomis šalimis (2013 m. galiojo 10, 2014 m. – 13). 2015 m. sėkmingai užbaigtos derybos dėl protokolų atnaujinimo su Grenlandija ir Mauritanija, taip pat dėl naujų TŽPS su Liberija ir Kuko Salomis. Tačiau TŽPS su Mozambiku ir Kiribačiu, pasibaigus paskutinių protokolų galiojimo laikotarpiui, nebepratęsti.



Aplinkos ir klimato politikos programa (LIFE) Programa LIFE įgyvendinama sėkmingai. Programos LIFE reglamentu nustatytos naujo pobūdžio dotacijos (integruotos dotacijos, techninė pagalba, gebėjimų stiprinimas ir parengiamieji projektai) sėkmingai naudotos praktiškai, paskelbti atitinkami kvietimai teikti pasiūlymus. Didelė projektų, skirtų klimato srities veiksmams, ir integruotų projektų paklausa patvirtino, kad programoje LIFE padaryti pakeitimai įvertinti labai palankiai. Po pirmųjų dviejų 2014 ir 2015 m. kvietimų teikti pasiūlymus gauta daugiau kaip 300 projektų paraiškų siekti klimato srities veiksmų tikslų. Dėl integruotų projektų pažymėtina, kad 2015 m. pagal programą LIFE skirta 63,8 mln. EUR parama šešiems integruotiems iš programos LIFE finansuotiems aplinkos projektams: jie padės koordinuotai panaudoti daugiau kaip 1,4 mlrd. EUR papildomas EŽŪFKP, ERPF ir nacionalines bei privačias lėšas. Kai kurių politikos rezultatų pagal 7-ąją aplinkos veiksmų programą (AVP 7) taip pat padėjo pasiekti mokslinė, techninė ir logistinė iš programos LIFE finansuota parama, pvz., veikla, susijusi su žiedinės ekonomikos paketo rengimu ir priėmimu, parengiamasis darbas ir logistinė parama Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijai (COP21), per kurią pirmą kartą sudarytas visuotinis, teisiškai privalomas pasaulinis susitarimas dėl klimato. 1.5.2. 2007–2013 m. programų rezultatai Įgyvendinimo aspektai EŽŪGF tiesioginės išmokos pagal ankstesnę tvarką, taikytą iki 2013 m. BŽŪP reformos, sklandžiai išmokėtos, o valstybių narių administravimo institucijos laiku parengė skaičiavimus ir paskirstė paramą. Kalbant apie kaimo plėtrą (EŽŪFKP), kai kurių valstybių narių programose 2007–2013 m. laikotarpiu padaryta pataisų. Keisti aspektai, susiję su finansinių asignavimų perkėlimu tarp priemonių, pagalbos gavėjų tikslinių grupių ir tinkamumo kriterijų pritaikymu. Tai padėjo išspręsti lėto lėšų panaudojimo tempo pirmaisiais įgyvendinimo metais klausimą, taip pat išspręsti keletą nenumatytų problemų, kilusių dėl pasikeitusių ekonominių ir bendresnių politinių sąlygų. Apskaičiuota, kad šiuo metu galutinė 2007–2013 m. laikotarpiu panaudotų lėšų dalis sudaro 98 proc.

Iš Europos žuvininkystės fondo (EŽF, veikusio iki EJRŽF) teiktas finansavimas žuvininkystės sektoriui ir pakrantės bendruomenėms, stengiantis padėti joms tapti ekonomiškai atsparioms ir ekologiškai tvarioms. Iki 2015 m. gegužės 31 d. įsipareigojimų prisiimta dėl 90,8 proc. EŽF lėšų. Nuo 2007 m. iki 2015 m. gegužės 31 d. valstybių narių prisiimti įsipareigojimai sudarė 3,91 mlrd. EUR ir buvo prisiimti dėl 134 689 veiksmų. Per tą patį laikotarpį investicijos į žuvininkystės ir akvakultūros sektorių pasiekė 9,27 mlrd. EUR: 42 proc. iš EŽF, 26 proc. iš viešųjų nacionalinių įnašų ir 32 proc. iš privataus finansavimo. Padaryta pažanga įgyvendinant darnaus žuvininkystės regionų vystymosi priemones: jos sudarė daugiau kaip 11 proc. visų įsipareigojimų pagal EŽF. Kalbant apie sverto poveikį, kiekvienas EŽF įsipareigotas skirti paramos euras atneša 1,37 EUR įsipareigotos skirti nacionalinės paramos (+2,2 proc., palyginti su 2014 m. gegužės 31 d.): 0,75 EUR sudaro privačios lėšos, o 0,62 EUR – nacionalinis viešasis įnašas. 2015 m. tausios žvejybos partnerystės susitarimų (TŽPS) vykdymo rezultatai vertinti per bendresnį įvairių bendros žemės ūkio politikos finansinių priemonių vertinimo procesą. Atliekant vertinimą nustatyta, kad TŽPS valdymas atitiko patikimo finansų valdymo principus. Išanalizavus galimybės žvejoti suteikimo išlaidas, kurias dengia ne ES laivai pagal privačius susitarimus, ir mokesčius, kuriuos moka laivų savininkai, palyginti su iškrauto laimikio verte, ES sulygti galimybės žvejoti suteikimo mokesčiai laikyti palankiais ir efektyviais laivų savininkams. Atliekant vertinimą nustatyta, kad susitarimai dėl tunų buvo ekonomiškai naudingesni už mišrios žvejybos susitarimus. Pagal programą LIFE+ dotacijų projektams skirta 81 proc. daugiamečio programos biudžeto, kurį sudaro 2,1 mlrd. EUR. Per visą laikotarpį skirta 1,7 mlrd. EUR ir pritraukta finansavimo (1,8 mlrd. EUR), kurio suma buvo beveik dvigubai didesnė už ES skirtąją. Indėlis į pasiektus politikos rezultatus Kadangi 2007–2013 m. Kaimo plėtros programų ir EŽF programų vykdymo rezultatų ex post vertinimas dar nebaigtas, toliau pateikiami pasiekti rezultatai daugiausia pagrįsti turima paskiausia šių programų stebėsenos informacija. Pažangus augimas 2007–2013 m. laikotarpiu BŽŪP darė stiprią teigiamą įtaką ūkininkų sektoriaus gyvybingumui, nes sektorius galėjo naudotis tiksliniu finansavimu savo veiklos rezultatams gerinti. 2005–2014 m. ES žemės ūkio sektorius savo gamybos našumą kasmet didino 0,7 proc. (ES-13 grupės valstybėse narėse – 1,7 proc. per metus). Iš to akivaizdžiai matyti, kad gamybos veiksniai buvo išnaudojami efektyviau. Pagal kaimo plėtros finansavimo projektus remtas žinių gilinimas, investicijos, įvairių formų bendradarbiavimas ir inovacijos. 2007–2013 m. iš EŽŪFKP paremta 430 000 ūkių modernizavimo projektų, 165 000 jaunųjų ūkininkų įsikūrimo projektų, 385 000 ūkininkų dalyvavimas kokybės schemose ir daugiau kaip 5 milijonai ūkininkų mokymo dienų. Kaimo plėtros priemonėmis taip pat padėta sukurti 70 000 labai mažų (ne žemės ūkio) įmonių. EŽŪFKP lėšomis taip pat remtos priemonės, kuriomis 8 milijonams kaimo gyventojų sudaryta geresnė prieiga prie plačiajuosčio ryšio ir (arba) IRT. Prieiga prie naujos kartos ryšio kaimo vietovėse iki 2014 m. pabaigos pasiekė 25 proc., padidėjusi nuo mažiau kaip 20 proc. 2013 m. Nors 2007–2013 m. laikotarpiu pagal kaimo plėtros programas finansinėmis priemonėmis naudotasi vis dar kukliai (364 mln. EUR iš 16 kaimo plėtros programų 7 valstybėse narėse), kai kurie rezultatai teikė vilčių. Pavyzdžiui, 2010–2014 m. Rumunijoje veikęs pagal kaimo plėtros politiką finansuotas garantijų fondas padėjo suteikti 265 mln. EUR dydžio paskolų, suteikęs vos 116 mln. EUR vertės užtikrinimą 1 040 garantijų forma.

Tvarus augimas 2007–2013 m. daugiau kaip 80 proc. visų BŽŪP išmokų buvo skirtos ūkininkams, kad jie laikytųsi pagrindinių aplinkos (taip pat maisto saugos, gyvūnų ir augalų sveikatos ir augalų gerovės) standartų. Be to, naudodamiesi EŽŪGF parama ūkininkai galėjo atsisakyti žalingos intensyvios praktikos. Žemės ūkio sektoriuje (įskaitant dirvožemį) išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis ir toliau stabiliai mažėjo: 2001–2012 m. kasmet vidutiniškai po 0,7 proc. Taip prisidėta prie siekiamo tikslo mažinti išmetamo CO2 kiekį. Pagal kaimo plėtros programas skirta įvairaus pobūdžio išmokų konkrečioms vietovėms siekiant paskatinti tokią valdymo praktiką, kuri darytų realų teigiamą poveikį biologinei įvairovei, dirvožemiui, vandeniui, orui tiek žemės ūkio, tiek miškininkystės sektoriuose. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu plotas, kuriame taikytos agrarinės aplinkosaugos schemos, išsiplėtė iki 47 mln. ha, o tai sudarė daugiau negu 25 proc. 2013 m. ES-27 grupės valstybių narių žemės ūkio naudmenų. Visų pirma parama ūkininkams, kad jie pereitų prie ekologinio ūkininkavimo, apėmė 7,7 mln. hektarų. Visa tai turėjo daug įtakos didinant ES ūkininkavimo ekologiškumą. Dėl EŽF pažymėtina, jog 2007–2013 m. valstybės narės aktyviai naudojosi EŽF eksploatavimo nutraukimo priemone, kad pritaikytų žvejybos pajėgumus pagal esamus išteklius. Daugelis valstybių narių savo 2013 m. laivynų pajėgumų ataskaitose paskelbė, kad jų žvejybos laivynai atitinka eksploatuojamus išteklius, tačiau kai kuriose vietovėse, ypač Viduržemio jūros regione, pajėgumų perteklius išliko. 2015 m. Komisijos metinėje EŽF priemonių įgyvendinimo ataskaitoje patvirtinta, kad EŽF parama laivyno priemonėms (nuolatiniam arba laikinam žvejybos sustabdymui) laipsniškai mažėjo ir kad toliau teikta parama aplinkai mažiau kenkiančiai žvejybos praktikai, o tai padėjo padidinti žuvų, sugaunamų laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio lygio, išteklių skaičių nuo 27 (2014 m.) iki 39 (2015 m.). Programa LIFE+ padėjo didinti visuomenės informuotumą ir dalyvavimą įgyvendinant ES aplinkos politiką ir teisės aktus ir prisidėjo prie gero valdymo šioje srityje. Programa tapo veiksminga priemone, kuria skatintas 6-ojoje aplinkos veiksmų programoje (AVP 6) nustatytų prioritetų įgyvendinimas. Atliekant programos vertinimus patvirtinta, kad programa LIFE+ buvo „sėkminga priemonė, turinti didelę ES pridėtinę vertę“. Per dvidešimt įgyvendinimo metų, be „kiekybinės naudos, vertinamos 600 mln. EUR per metus“, programa LIFE padėjo išsaugoti ir atkurti maždaug 4,7 mln. ha žemės; pagerinti vandens kokybę maždaug 3 mln. ha teritorijoje; užtikrinti geresnę oro kokybę maždaug 12 mln. žmonių; išvengti maždaug 300 000 tonų atliekų ir perdirbti dar 1 mln. tonų atliekų; kasmet 1,13 mln. tonų sumažinti išmetamą CO2 kiekį. ES pridėtinės vertės pavyzdys Programa LIFE veikia lyg platforma, kurioje keičiamasi geriausia patirtimi, dalijamasi žiniomis, o jos dalyviai visoje ES gali mokytis vieni iš kitų patirties. Pasidalyta daugiau kaip 25 proc. programos LIFE gamtos išsaugojimo priemonių rezultatų ir jie skleisti visoje ES. Tokio sėkmingo dalijimosi žiniomis pavyzdys yra projektas „Elia“. Jo tikslas buvo sukurti žaliuosius biologinės įvairovės koridorius po aukštos įtampos linijomis miškuose ir kartu mažinti elektros perdavimo sistemos operatorių metines priežiūros išlaidas. Dėl šio projekto atkurtas 155 km (775 ha) žemės plotas Belgijoje ir 31 km (155 ha) žemės plotas Prancūzijoje. Abiejose šalyse vykdant ilgalaikį apsaugos priemonių valdymą dalyvavo 732 suinteresuotieji asmenys, atstovaujantys 28 suinteresuotųjų asmenų grupėms. Iš išlaidų ir naudos analizės matyti, kad metinės priežiūros išlaidos sumažėjo 2,5–5 kartais, o pradinės investicijos grįžo vos po 3–9 metų. Tikimasi, kad, pasibaigus šiam programos LIFE projektui, Belgijos operatorius savo lėšomis šią metodiką pritaikys dar 600 km antžeminių elektros linijų, o per metus bus sutaupoma apie 1 mln. EUR išlaidų. Pagal šį projektą įgyvendintos priemonės taikytinos daugiau kaip 75 000 km visoje ES. Integracinis augimas

Derinant tiesiogines išmokas ir rinkos priemones pavyko sumažinti prarandamų darbo vietų skaičių ir gamybos našumo praradimą. 2014 m. užimtumo lygis kaimo vietovėse grįžo į 63,3 proc. lygį. Tai buvo svarbu 11 mln. ES ūkių, 22 mln. jų nuolatinių darbuotojų ir su ūkininkavimu susijusiems žmonėms, pvz., 22 mln. dirbančiųjų maisto produktų perdirbimo, mažmeninės prekybos maisto produktais srityse ir teikiančiųjų su maistu susijusias paslaugas, taip pat kitiems pradinės ir galutinės grandinės darbuotojams (visame sektoriuje iš viso yra beveik 44 milijonai darbo vietų). 2007–2013 m. BŽŪP kaimo plėtros priemonėmis, kuriomis paremta beveik 53 000 pagrindinių paslaugų kaimo vietovėse (pvz., transporto, elektros, namų ūkių priežiūros) gerinimo projektų, taip pat skatinta darni teritorinė ES plėtra. Kalbant apie EŽF, neseniai parengtame tyrime apskaičiuota, kad Žuvininkystės vietos veiksmų grupės (ŽVVG) sukūrė ne mažiau kaip 7 300 darbo vietų, dar 12 500 darbo vietų išsaugota (apskaičiuota, kad vienos darbo vietos išsaugojimo išlaidos sudarė 32 000 EUR), naudojantis EŽF parama sukurta daugiau kaip 200 naujų įmonių. Remiantis 2015 m. užbaigtu vertinimu, TŽPS priemonės pagal ekonominę naudą ES ir ne ES šalių laivynams buvo veiksmingos. Pagal TŽPS parama suteikta maždaug 2 500 ES piliečių įdarbinti ES laivuose daugelyje ES pakrantės regionų, daugiausia Ispanijos Andalūzijos, Galicijos regionuose, Baskų krašte ir Kanarų salose, Latvijoje , Lietuvoje, Prancūzijos Bretanės ir Reunjono regionuose, Lenkijos Pamario regione. Tačiau nustatyta, kad darbo vietų kūrimą pagal TŽPS tokiuose regionuose kaip Andalūzija ir Kanarų salos neigiamai veikė vertinamuoju laikotarpiu (2007–2013 m.) sumažėjusios žvejybos galimybės pagal Vakarų Afrikoje sudarytus mišrios žvejybos susitarimus. 1.6. Saugumas ir pilietybė (3 biudžeto išlaidų kategorija) Į 3 ES biudžeto išlaidų kategoriją įtrauktos įvairios programos (2,5 mlrd. EUR, arba 1,6 proc. viso 2015 m. ES biudžeto), padedančios spręsti aktualius politikos uždavinius, tokius kaip saugumas, prieglobstis, migracija ir integracija, sveikata, vartotojų apsauga, kultūra ir dialogas su piliečiais. Finansuojami tie projektai, pagal kuriuos ES bendradarbiavimas gerokai padidina veiksmingumą. 6 grafikas. Kairėje: pagrindinės 2015 m. pagal 3 išlaidų kategoriją finansuotos programos. Dešinėje: 3 išlaidų kategorijai tenkanti viso 2015 m. biudžeto dalis. Visos sumos nurodomos milijonais eurų. Šiemet dėl pabėgėlių krizės šiai biudžeto daliai teko ypač didelis spaudimas. Patrigubinus sumą, iš pradžių skirtą Viduržemio jūros operacijoms „Tritonas“ ir „Poseidonas“, sustiprintos agentūros FRONTEX, EASO ir Europolas ir skirta papildoma parama didžiausio migrantų antplūdžio valdymo centrams kurti. Siekiant padėti pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, kaip antai Graikijai ir Italijai, gerokai sustiprintos Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF) ir Vidaus saugumo fondo (VSF) ekstremaliųjų situacijų priemonės (+130 mln. EUR). 25 mln. EUR taip pat skirta perkėlimo schemai finansuoti.



Komisijos prioritetai Į 3 biudžeto kategoriją įtrauktos programos daugiausia padeda siekti šių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų: „Teisingumas ir pagrindinės teisės“ ir „Migracija“. Nepaisant nedidelio šių programų biudžeto, programomis