Be to, Komisija diegia suderintą požiūrį į vakcinų paskirstymą ES valstybėse narėse. Paskirstymo metodika, dėl kurios susitarė Komisija ir valstybės narės, užtikrinama, kad visos valstybės narės turėtų vienodas galimybes gauti esamų dozių, atsižvelgiant į jų gyventojų skaičių.

Europai mokantis gyventi su pandemija ypač svarbu, kad valstybės narės laikytųsi bendros vakcinų paskirstymo ir skiepijimo strategijos, be to, naudotųsi įrodymais pagrįstomis ir proporcingomis bendruomenės lygmens plitimo mažinimo priemonėmis, kad užtikrintų valdomą viruso plitimo greitį. Abu veiksmai turėtų būti pritaikyti prie vietos ir regionų poreikių. Be to, siekiant suderinti mūsų pastangas, užtikrinti ir parodyti solidarumą, taip pat kuo labiau užtikrinti visapusišką vidaus rinkos veikimą ir gerą visuomenės sveikatos valdymą COVID-19 ir kitais klausimais, taip pat visų ES piliečių apsaugą nepriklausomai nuo jų gyvenamosios vietos, reikalingas ES lygio koordinavimas. Spalio 2 d. įvykusiame specialiajame Europos Vadovų Tarybos susitikime valstybės narės paragino Tarybą ir Europos Komisiją toliau intensyvinti bendras koordinavimo pastangas ir darbą, susijusį su vakcinų kūrimu ir platinimu ES lygiu.

Spalio 11 d. duomenimis, ES/EEE ir Jungtinėje Karalystėje užregistruota daugiau kaip 4 mln. susirgimo COVID-19 atvejų. Be to, beveik visose šioje geografinėje teritorijoje esančiose šalyse stebimas aukštas ar nuolat augantis pranešimų apie COVID-19 atvejus per 14 dienų lygis. Daugiau negu pusėje šalių stebimas aukštas arba nuolat augantis vyresnių negu 65 m. amžiaus žmonių susirgimų lygis, ir pusėje šalių dėl susirgimų COVID-19 padaugėjo arba jau yra didelis intensyviosios priežiūros įstaigų užimtumas ir (arba) naujų hospitalizacijos atvejų skaičius. Mirtingumo lygis per 14 d. laikotarpį didėja jau daugiau kaip dvi savaites ir beveik pusėje šalių stebimas aukštas arba nuolat didėjantis lygis.

Kadangi veikiausiai ne vieną COVID-19 vakciną sudarys dvi dozės, valstybės narės turės būtinai įdiegti veiksmingą priminimo sistemą. Be to, bus svarbu susijusiose žiniasklaidos priemonėse ir populiariais komunikacijos kanalais (interneto platformose) gyventojams pateikti aiškią informaciją apie riziką ir naudą ir surinkti reikiamus duomenis, kad būtų galima priminti apie antrą skiepo dozę ir atsekti tuos, kurie per reikiamą laikotarpį nepasiskiepijo antrąja doze. Tokie veiksmai yra labai svarbūs siekiant veiksmingai įdiegti saugią vakciną.

Atsiradus vienai ar daugiau COVID-19 vakcinų svarbu užtikrinti, kad skiepijimo tarnybos galėtų tinkamai pristatyti ir platinti vakcinas per nustatytą laikotarpį ir atsižvelgdamos į sparčiai kintančią epidemiologinę padėtį. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad skiepijimo tarnybos turėtų pakankamai išteklių savo užduotims atlikti: tiek kvalifikuotos darbo jėgos COVID-19 vakcinų administravimui, tiek būtinų medicininių ir apsaugos priemonių atsargas. Kalbant apie būtiną darbo jėgą, valstybės narės jau dabar turėtų apsvarstyti galimybę įdarbinti daugiau žmonių ir vykdyti mokymo programas, kuriose galėtų dalyvauti studentai arba į pensiją išėję darbuotojai. Kalbant apie reikalingos medicininės ir apsaugos įrangos tiekimą, reikėtų atsižvelgti į galimas gamybos kliūtis. Valstybės narės turėtų pasinaudoti bendromis viešųjų pirkimų preliminariosiomis sutartimis, kurias Komisija pasirašo dalyvaujančių valstybių narių vardu, kad jos galėtų užsakyti skiepijimui COVID-19 vakcina reikalingų prekių. Be to, pagal „rescEU“, kaip Sąjungos civilinės saugos mechanizmo dalį, bus toliau kaupiamos valstybių narių turimos neatidėliotinos medicininių atsako priemonių atsargos.

Vakcinos nuo COVID-19 poreikis kasdien didėja, viso pasaulio ekspertai ir mokslininkai be perstojo dirba, kad sėkmingai sukurtų vakcinas, tačiau vakcinų kokybės, saugos ir veiksmingumo standartams pavojus negresia. Piliečių saugumas yra ir visada bus svarbiausias Europos Komisijos prioritetas. Sauga, kokybė ir veiksmingumas yra pagrindiniai reikalavimai, taikomi bet kokiai vakcinai ar vaistams, kad jie patektų į ES rinką. COVID-19 vakcinų saugos reikalavimai išlieka tokie pat griežti kaip ir bet kurios kitos vakcinos ES, ir pandemijos sukeltos aplinkybės ar skuba to nepakeis.

Norint užtikrinti pakankamą skiepijimo saugiomis COVID-19 vakcinomis lygį jau dabar svarbu pradėti stiprinti visuomenės pasitikėjimą vakcinomis. Kadangi trūksta pasitikėjimo vakcinomis, pastaruoju metu nepakankamai skiepijama, pavyzdžiui, nuo pagrindinių vaikystės ligų, todėl pasitaiko ligų, kurių būtų galima išvengti skiepijant, kaip antai tymų, naujų protrūkių. Problemos, kylančios mažėjant pasitikėjimui vakcinomis, buvo aprašytos, be kita ko, Europos Komisijos komunikate „Sustiprintas bendradarbiavimas kovojant su ligomis, kurių galima išvengti skiepijant“, ataskaitoje „Pasitikėjimo vakcinomis padėtis ES 2018 m.“ ir tų pačių metų tyrimo „Wellcome Global Monitor“ ataskaitoje dėl pasitikėjimo vakcinomis. Tai nėra naujas reiškinys.

Kaip pabrėžta Komisijos komunikate „Kova su dezinformacija apie COVID-19“, klaidinimai ir dezinformacija apie galimas COVID-19 vakcinas toliau tarpsta ir tikėtina, kad galiausiai tai apsunkins skiepijimą ir sumažins pasiskiepijusiųjų skaičių. Bus labai svarbu kartu su Pasaulio sveikatos organizacija ir interneto platformomis koordinuoti veiksmus ir bendradarbiauti su ES ir pasaulio lygmens subjektais, siekiant stebėti dezinformaciją apie COVID-19, kovoti su ja ir veiksmingai reaguoti į iššūkius, kylančius dėl klaidinimo. Būtina laiku teikti aiškią informaciją ir laikytis iniciatyvaus požiūrio dėl atsako į melagingą ir klaidinančią informaciją. Komisija iki 2020 m. pabaigos dezinformacijos reiškiniui skirs dar daugiau dėmesio Europos demokratijos veiksmų plane.

Be to, nors ir visiškai laikomasi aukštos kokybės, saugos ir veiksmingumo standartų, COVID-19 vakcinos yra kuriamos labai greitai, dėl to gali būti ypač sunku sukurti pasitikėjimą tokiomis vakcinomis piliečiams reiškiant susirūpinimą dėl per tokį trumpą laiką sukurtų vakcinų saugumo. Svarbu, kad valstybės narės jau dabar pradėtų teikti piliečiams objektyvią, tikslią, faktinę ir tikslinę informaciją apie COVID-19 vakcinų svarbą. Būtina aiškinti, kad tokios vakcinos veikiausiai bus vienintelė reali išeitis iš šios pandemijos ir kad ES rinkodaros leidimų išdavimo procedūra yra griežta, todėl saugos ar veiksmingumo atžvilgiu nebus daroma jokių išlygų. Laiku teikiant atnaujinamą ir nuoseklią informaciją apie vakcinų kūrimo, tvirtinimo, pateikimo rinkai, įdiegimo ir saugos stebėsenos procesus bus lengviau įtikinti piliečius, kad veikia visi saugos ir vakcinų veiksmingumo užtikrinimo mechanizmai.

Kelių vakcinų pateikimas vienu metu rinkai, kai tik bus įrodyta, kad jos saugios ir veiksmingos, ir jų paskirstymas bus didelis iššūkis, reikalaujantis visų valstybių narių aktyvaus bendradarbiavimo ir suderintų veiksmų. Būtų labai naudinga visoje ES atlikti koordinuotus COVID-19 vakcinų veiksmingumo ir saugos stebėsenos tyrimus. Diskusijas nacionaliniu lygmeniu galima grįsti duomenų ir informacijos mainais bendradarbiaujant ES ir EEE nacionalinėms techninėms imunizacijos ekspertų patariamosioms grupėms. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) gali padėti spręsti su skiepijimo politika susijusius klausimus, sistemingai peržiūrėti turimų įrodymų ataskaitas ir nustatyti atitinkamus veiklos rezultatų ir aprėpties vertinimo rodiklius.

Labai svarbu, kad valstybės narės per šią pasaulinę sveikatos krizę dalytųsi žiniomis ir patirtimi. Komisija padeda valstybėms narėms koordinuoti pastangas ir atsaką į pandemijos keliamą grėsmę per Sveikatos saugumo komitetą. Nors atsakomybė už sveikatos politiką tenka valstybėms narėms, o nacionalinės strategijos gali skirtis dėl įvairių svarbių veiksnių, tokių kaip skirtingi sveikatos priežiūros sistemų pajėgumai, populiacijos struktūra arba epidemiologinė padėtis, vis dėlto svarbu užtikrinti nacionalinių reagavimo į pandemijos keliamą grėsmę veiksmų koordinavimą. Tai apima COVID-19 vakcinų paskirstymą ir naudojimą, kai jos bus patvirtintos. Todėl svarbu užtikrinti, kad valstybių narių sveikatos priežiūros institucijos ir civilinės saugos institucijos bendradarbiautų. Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras galėtų padėti valstybėms narėms šioje srityje, taip pat vykdant stebėseną ir dalijantis informacija. Komisija glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad nustatytų poreikius, išnagrinėtų strategijas ir keistųsi informacija bei geriausia patirtimi. Be to, viena iš siūlomų pavyzdinių iniciatyvų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę yra viešojo administravimo ir paslaugų, įskaitant sveikatos priežiūros, modernizavimas.

SIŪLOMI VEIKSMAI Tvarkaraštis ØValstybės narės turėtų užtikrinti, kad skiepijimo tarnybos turėtų pakankamai pajėgumų skiepyti COVID-19 vakcinomis, įskaitant kvalifikuotą darbo jėgą, ir medicininių bei asmeninių apsaugos priemonių. 2020 m. spalio – lapkričio mėn. ØValstybės narės tikslinėms gyventojų grupėms turėtų užtikrinti lengvą prieigą prie vakcinų – tiek pagal jų įperkamumą, tiek pagal fizinį pasiekiamumą. 2020 m. spalio – gruodžio mėn. ØValstybės narės turėtų būti pasirengusios naudoti vakcinas, kurių charakteristikos ir saugojimo bei gabenimo reikalavimai skiriasi, ir peržiūrėti būtiną su skiepijimu susijusią infrastruktūrą, visų pirma kiek ji susijusi su šaldymo grandine, vėsinamu gabenimu ir laikymo pajėgumais. Nuo spalio mėn. ØValstybės narės turėtų užtikrinti, kad imunizacijos informacinės sistemos ir kiti skiepijimo registrai būtų atnaujinti ir paruošti skiepijimo duomenims apdoroti. Nuo spalio mėn. ØValstybės narės turėtų užtikrinti aiškią komunikaciją apie COVID-19 vakcinų naudą, riziką ir svarbą ir taip stiprinti visuomenės pasitikėjimą. -Valstybės narės turėtų nustatyti geriausios patirties pavyzdžius, kaip veiksmingai išsklaidyti abejones dėl skiepijimosi, ir jais dalytis. -Valstybės narės turėtų bendradarbiauti su sveikatos priežiūros specialistais kaip patikimu informacijos skiepijimo klausimais šaltiniu. Nuo spalio mėn. ØValstybės narės turėtų koordinuoti kovos su klaidinimu ir dezinformacija, susijusiais su galimomis COVID-19 vakcinomis, pastangas ir bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir interneto platformomis. Komisija turėtų palengvinti šias pastangas. Nuo spalio mėn. ØValstybės narės ir visuomenės sveikatos institucijos turėtų pasirengti atlikti vakcinų veiksmingumo ir saugos tyrimus, kurie būtų nepriklausomi nuo pramonės interesų, ir: -sukurti reikiamus tinklus duomenims rinkti ir įrodymams analizuoti, įtraukiant, jei įmanoma, statistiškai reprezentatyviu būdu, skirtingas tikslines gyventojų grupes, pvz., darbuotojus; -užtikrinti mechanizmus, skirtus su vakcinų sauga susijusiems įvykiams nustatyti, peržiūrėti ir į juos reaguoti; -užtikrinti nuolatinio rizikos ir naudos vertinimo mechanizmus; -koordinuojant Europos vaistų agentūrai ir Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrui pasirengti dalyvauti didelio masto visoje ES vykdomuose veiksmingumo ir saugos stebėsenos tyrimuose. Spalio mėn. – 2022 m. ØES ir EEE nacionalinių techninių imunizacijos ekspertų patariamųjų grupių bendradarbiavimas su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru keičiantis duomenimis ir informacija, siekiant remti nacionalines pastangas. Vykdoma ØValstybės narės ir visuomenės sveikatos institucijos, pasinaudodamos Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro technine parama, turėtų sukurti tikslinių gyventojų grupių skiepijimo aprėpties duomenų rinkimo sistemas ir realiuoju laiku stebėti skiepijimo aprėptį pagal individualius duomenis, įskaitant elektroninį imunizacijos registrą, ir laikydamosi asmens duomenų apsaugos taisyklių. Vykdoma ØValstybės narės Europos Komisijos koordinuojamame Sveikatos saugumo komitete turėtų koordinuoti pastangas ir reagavimo į pandemijos keliamą grėsmę veiksmus. Turėtų būti užtikrintas sveikatos priežiūros institucijų ir civilinės saugos institucijų bendradarbiavimas. Vykdoma

4.GALIMOS PRIORITETINĖS GRUPĖS PRADINIAIS VAKCINŲ NAUDOJIMO ETAPAIS

Kai bus sukurtos veiksmingos ir saugios COVID-19 vakcinos, artimiausi pristatymo etapai priklausys nuo turimų gamybos pajėgumų. Valstybės narės turės priimti sprendimus, kurioms grupėms turėtų būti suteikta pirmenybė gauti COVID-19 vakcinas, kad būtų išgelbėta kuo daugiau gyvybių. Šie sprendimai turėtų būti priimami atsižvelgiant į du tikslus: apsaugoti pažeidžiamiausias grupes bei asmenis ir sulėtinti bei galiausiai sustabdyti ligos plitimą.

Valstybės narės ir ekspertų organizacijos pradėjo rengti veiksmų planus ir prioritetų nustatymo sąrašus, atsižvelgdamos į tai, koks poveikis skirtingoms gyventojų grupėms ir bendruomenėms padarytas per pirmąjį pandemijos etapą. Pavyzdžiui, Pasaulio sveikatos organizacijos strateginė imunizacijos ekspertų patariamoji grupė paskelbė COVID-19 vakcinų paskirstymo ir prioritetų nustatymo sistemą, pagrįstą pagrindiniais principais ir įvairiais tikslais. Be to, Nacionalinės mokslo, inžinerijos ir medicinos akademijos neseniai paskelbė galutinę ataskaitą, kurioje rekomenduojama JAV taikyti keturių etapų paskirstymo sistemą.

Remiantis tokiais metodais ir šiuo metu turimomis žiniomis apie koronaviruso požymius ir jo sukeliamą ligą, lentelėje pateikiami pagal eiliškumą nesuskirstytų prioritetinių grupių, į kurias šalys turi atsižvelgti, kai COVID-19 vakcinų naudojimas taps realybe, pavyzdžiai. Kai tik bus žinomi konkretaus produkto duomenys, pavyzdžiui, vakcinos ypatumai ir charakteristikos, jos veiksmingumo ir naudos konkrečioms grupėms vertinimas, taip pat laikymo ir tiekimo grandinės reikalavimai, bus galima nustatyti tikslesnius prioritetus ir teikti rekomendacijas dėl konkrečios vakcinos.

Kadangi neaišku, kokios gali būti tikėtinos įvairių vakcinų veiksmingumo skirtingose tikslinėse grupėse savybės, dar svarbiau dirbti su vakcinų rinkiniais. Pavyzdžiui, ligos sunkumą veiksmingai sumažinanti vakcina turėtų būti skiriama pažeidžiamoms grupėms, o veiksmingai viruso perdavimą mažinanti vakcina turėtų būti skiriama toms grupėms, kuriose liga labiau plinta. Šie aspektai turėtų būti įtraukti į skiepijimo strategijas ir atitinkamus jų tikslus. Tai labai svarbu norint užtikrinti įvairių vakcinų prieinamumą ir galimybes jų gauti, visų pirma atrenkant skirtingas grupes ir nustatant, kurioms grupėms teikiama pirmenybė. Kai kurioms grupėms, pavyzdžiui, jaunimo grupei, gali tekti rengti specialias strategijas, nes pastaruoju metu vis dažniau užsikrėtimas virusu patvirtinamas jauniems žmonėms, taigi jie gali prisidėti prie koronaviruso plitimo. Valstybės narės raginamos aktyviau skleisti informaciją jauniems žmonėms ir užtikrinti, kad jie suprastų padėties rimtumą.

Be to, tarp elementų, kurie nulems šalies lygmens sprendimus ir darys jiems įtaką, yra konkrečių šalių epidemiologinė padėtis tuo metu, kai bus pradedamos naudoti vakcinos, demografinė padėtis, vakcinų pristatymo sistemos ir sveikatos priežiūros sistemos reikalavimai bei pajėgumai. Be to, gerėjant vakcinų prieinamumui reikės atitinkamai koreguoti vakcinų strategijas ir jų tikslus. Pavyzdžiui, iš pradžių pagrindinis strategijose keliamas tikslas veikiausiai bus sumažinti mirtingumą nuo COVID-19 pandemijos ir jos keliamą naštą, taip pat užtikrinti pagrindinių paslaugų tęstinumą, o vėlesniu skiepijimo etapu gali būti siekiama mažinti platesnio masto socialinius ir ekonominius apribojimus ir poveikį. Rengdamos skiepijimo strategijas šalys turėtų numatyti, kad reikės lanksčiai keisti tikslus. Be to, būtinas lengvai pritaikomas ir lankstus požiūris į skiepijimą, padėsiantis reaguoti į sparčius epidemiologinės padėties pokyčius vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygmenimis.

VALSTYBIŲ NARIŲ SVARSTYTINOS PRIORITETINĖS GRUPĖS (ne eilės tvarka) PASTABOS Sveikatos priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugas teikiantys darbuotojai Ypatingos svarbos darbuotojai, kuriems kyla gerokai didesnė rizika užsikrėsti virusu. Vykdantys ypatingos svarbos funkcijas kovojant su pandemija. Vyresni nei 60 metų asmenys Dėl amžiaus padidėjusi sunkios ligos arba mirties rizika. Visų pirma gyvenantys didelės rizikos sąlygomis, pvz., ilgalaikės priežiūros įstaigose. Pažeidžiami asmenys, sergantys lėtinėmis, gretutinėmis ir kitomis susijusiomis ligomis Padidėjusi sunkios ligos arba mirties rizika. Rizikos veiksniai: nutukimas, hipertenzija, astma, širdies ligos, nėštumas. Ne sveikatos sektoriuje dirbantys ypatingos svarbos darbuotojai Pvz., mokytojai, vaiko priežiūros paslaugas teikiantys darbuotojai, žemės ūkio ir maisto pramonės sektoriaus darbuotojai, transporto darbuotojai, policijos pareigūnai ir skubios pagalbos teikėjai. Bendruomenės, kuriose neįmanoma išlaikyti fizinio atstumo Pvz., bendrabučiai, kalėjimai, pabėgėlių stovyklos. Darbuotojai, kurie negali laikytis fizinio atstumo Pvz., gamyklos, mėsos išpjaustymo įmonės ir skerdyklos. Pažeidžiamos socialinės ir ekonominės grupės ir kitos padidintos rizikos grupės Pvz., socialiai remtinos bendruomenės, kurios turi būti apibrėžtos atsižvelgiant į kiekvienos šalies aplinkybes.

Taigi tikėtina, kad pradėjus vykdyti skiepijimo programas reikės taikyti pakopinį metodą. Kai vakcinų gamyba padidės, o vakcinų kiekis ir tiekimo tempas pradės atitikti paklausą, bus svarbu pradėti vertinti kolektyvinį imunitetą ir galimą apsaugą, kurią gali užtikrinti toks imunitetas. Šiandien vis dar neaišku, ar pradėjus vykdyti skiepijimo programas susiformuos kolektyvinis imunitetas – tai priklausys nuo konkrečių vakcinų, kurias bus leista naudoti ES, ir nuo to, kiek gyventojų bus galima paskiepyti.

SIŪLOMI VEIKSMAI Tvarkaraštis ØValstybės narės turėtų sudaryti prioritetinį skiepijimo sąrašą, kuriame būtų nurodytos pagrindinės gyventojų grupės ir bendruomenės ir kuris joms būtų skirtas, idealiu atveju taikant pakopinį ir (arba) laipsnišką metodą. Toks sąrašas turėtų būti lankstus, kad jį būtų galima pritaikyti ir atnaujinti, kai tik bus gauta išsami informacija apie vakciną, ir atsižvelgti į epidemiologinius pokyčius. Vykdoma ØValstybės narės turėtų parengti ir atlikti modeliavimą (pvz., paklausos planavimo ir vakcinų naudojimo tikslinėse grupėse modeliavimą) pageidautina tokiu būdu, kad būtų įmanoma mokytis ir keistis patirtimi visoje Europoje. Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras rengia matematinį modelį, kuris padės valstybėms narėms priimti sprendimus dėl COVID-19 vakcinų panaudojimo planavimo. 2020 m. spalio – gruodžio mėn. ØValstybės narės turėtų reguliariai peržiūrėti kritinius veiksnius, pavyzdžiui, epidemiologinę padėtį nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis, naujus įrodymus apie virusą ir jo poveikį žmonių sveikatai, faktinę vakcinų skyrimo aprėptį ir kam jos skiriamos, vakcinų laikymo ir tiekimo grandinės pajėgumus ir (žmogiškuosius) išteklius, reikalingus gyventojų skiepijimui, ir atitinkamai apibrėžti, iš naujo įvertinti ir pritaikyti skiepijimo nuo COVID-19 tikslus, uždavinius, prioritetus ir strategijas. Vykdoma ØValstybės narės Europos Komisijos koordinuojamame Sveikatos saugumo komitete turėtų dalytis žiniomis ir patirtimi, susijusiomis su skiepijimo strategijų rengimu ir įgyvendinimu, visų pirma su prioritetinių grupių apibrėžtimi ir aprėptimi. Vykdoma

5. TARPINIAI VEIKSMAI. VISUOTINAI PRIEINAMŲ VAKCINŲ LINK

Kol atsiras patvirtintos, saugios ir veiksmingos COVID-19 vakcinos ir kartu užtikrinant kitų esminių sveikatos priežiūros ir visuomenės sveikatos priežiūros paslaugų tęstinumą ir programų vykdymą, ES turi toliau siekti, kad viruso perdavimas būtų sumažintas. Visų pirma tai visuomenės sveikatos priemonės, pažeidžiamų grupių apsauga ir aktyvus piliečių įtraukimas laikytis visuomenės sveikatos priemonių.