Rekomendacija

TARYBOS REKOMENDACIJA

siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Jungtinėje Karalystėje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 126 straipsnio 7 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją,

kadangi:

(1)pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnį valstybės narės turi vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

(2)pagal Protokolo (Nr. 15) dėl tam tikrų su Jungtine Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalyste susijusių nuostatų 4 punktą Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 126 straipsnio 1 dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito JK netaikoma, nebent ji įsivestų eurą. Šio protokolo 5 punkte nustatyta, kad Jungtinė Karalystė turi stengtis vengti perviršinio valdžios sektoriaus deficito;

(3)Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir dideliam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas;

(4)2008 m. liepos 8 d. pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 6 dalį Taryba nusprendė, kad Jungtinėje Karalystėje susidarė perviršinis deficitas, ir pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 7 dalį ir 2009 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo 3 straipsnį pateikė rekomendacijas dėl perviršinio deficito panaikinimo ne vėliau kaip 2009–2010 m. finansiniais metais ;

(5)remdamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 104 straipsnio 8 dalies nuostatomis, 2009 m. balandžio 27 d. Taryba nusprendė, kad Jungtinė Karalystė nesiėmė priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2008 m. liepos 8 d. Tarybos rekomendaciją. 2009 m. gruodžio 2 d. Taryba pateikė patikslintas rekomendacijas pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir rekomendavo Jungtinei Karalystei ištaisyti perviršinio deficito padėtį iki 2014–2015 m. 2010 m. liepos 6 d. Komisija padarė išvadą, kad, remiantis Komisijos 2010 m. pavasario prognoze, Jungtinė Karalystė ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą tuo metu imtis nereikėjo;

(6)[2015 m. birželio X d.], remdamasi 126 straipsnio 8 dalimi, Taryba nustatė, kad Jungtinė Karalystė nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. nesiėmė veiksmingų priemonių, kuriomis būtų atsižvelgiama į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendaciją;

(7)pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnį Taryba turi atitinkamai valstybei narei pateikti rekomendacijas, kad ji per nurodytą laikotarpį ištaisytų perviršinio deficito padėtį. Rekomendacijoje turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šešių mėnesių terminas, iki kurio atitinkama valstybė narė turi imtis veiksmingų priemonių perviršiniam deficitui panaikinti. Be to, rekomendacijoje panaikinti perviršinį deficitą Taryba turėtų reikalauti pasiekti metinius biudžeto tikslus, kurie pagal prognozę, kuria grindžiama rekomendacija, atitinka minimalų metinį struktūrinio balanso, t. y. pagal ciklą pakoreguoto balanso neįtraukiant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, pagerėjimą, kurio lyginamasis dydis būtų ne mažiau kaip 0,5 % BVP;

(8)atnaujintoje Komisijos 2015 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2015–2016 m. realus BVP augs 2,4 %, o 2016–2017 m. – 2,1 % (2014–2015 m. jis augo 2,8 %). Abejais metais augimą iš esmės skatino vidaus paklausa. Tikimasi, kad prognozės laikotarpiu privatus vartojimas laipsniškai gerės, nes spartės nominalaus darbo užmokesčio augimas, o infliacija išliks maža. Infliacija sparčiai mažėjo – 2011 m. rugsėjo mėn. ji buvo didžiausia ir siekė 5,2 %, o 2015 m. pirmajame ketvirtyje – 0,1 %. Tikimasi, kad paskutiniame 2015 m. ketvirtyje ji padidės iki 1,1 % (numatyta, kad metinė infliacija bus 0,4 %), o 2016 m. ji didės toliau ir sieks 1,6 %. Numatyta, kad investicijos mažės maždaug nuo 2014 m., tačiau jos turėtų išlikti santykinai didelės dėl palankių kredito sąlygų, geros įmonių pelno būklės ir didelės paklausos. Manoma, kad išorės sektoriaus poveikis augimui bus neigiamas, tačiau jo mastas bus mažesnis, nes euro zonos – didžiausios JK prekybos partnerės – perspektyva gerėja. Užimtumas išliko didelis; numatoma, kad 2015 m. nedarbo lygis sumažės iki 5,4 %, o 2016 m. – iki 5,3 %;

(9)valdžios sektoriaus deficitas nuo 2009–2010 m. pasiekto aukščiausio 10,9 % BVP dydžio sumažėjo iki 5,2 % BVP 2014–2015 m. Per tą patį laikotarpį struktūrinis balansas sumažintas nuo 8,0 % BVP iki 4,7 % BVP. Nuo 2010–2011 m. iki 2014–2015 m. vidutinis metinis struktūrinių pastangų pagerėjimas siekė 0,7 %. Numatoma, kad, atlikus koregavimą dėl patikslinto potencialaus gamybos apimties augimo nuo dabartinės prognozės iki prognozės, kuria pagrįstos 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos, poveikio, taip pat dėl pajamų pokyčių, palyginti su standartiniais elastingumo dydžiais, poveikio BVP augimui, vidutinės metinės pakoreguotos struktūrinės pastangos sudarys 1,1 % BVP. 2010 m. birželio mėn. nepaprastajame biudžete buvo nustatyta didžioji dauguma konsolidavimo plano priemonių, sudarančių 2,5 % BVP nuo 2010–2011 m. laikotarpio iki 2014–2015 m. laikotarpio. Šiek tiek daugiau kaip ketvirtadalis šių priemonių – apmokestinimo priemonės, o likę trys ketvirtadaliai – išlaidų mažinimo priemonės. Likęs fiskalinis konsolidavimas (maždaug 1 % BVP) buvo vykdomas skelbiant du biudžetinius pranešimus prieš 2010 m. birželio mėn. biudžeto planą ir vėlesnius biudžeto planus bei rudens ataskaitas (angl. Autumn Statements) iki 2014 m. lapkričio mėn. Buvo atlikti tam tikri einamųjų ir kapitalo išlaidų pakeitimai, o konsolidavimo laikotarpis pratęstas iki 2018–2019 m;

(10)valdžios sektoriaus bendroji skola padidėjo nuo 42,7 % BVP 2007–2008 m. iki 88,4 % BVP 2014–2015 m.; nuo 2009–2010 m. ji didėjo nuolat viršydama Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Ši skola didėjo dėl pirminio deficito kitimo ir intervencinių priemonių finansų sektoriuje, kurias pritaikius buvo nacionalizuoti du bankai. Pagal Komisijos 2015 m. pavasario prognozę numatoma, kad skolos santykis su BVP toliau nežymiai didės. Nebalansiniai straipsniai, susiję su intervencinėmis priemonėmis finansų sektoriuje, taip pat galėtų daryti teigiamą poveikį būsimai skolos raidai;