KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie GAMINIŲ SAUGOS IR RINKOS PRIEŽIŪROS DOKUMENTŲ RINKINIO Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vartojimo gaminių saugos pasiūlymas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gaminių rinkos priežiūros pasiūlymas /* SWD/2013/034 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie GAMINIŲ SAUGOS IR RINKOS PRIEŽIŪROS DOKUMENTŲ RINKINIO Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl vartojimo gaminių saugos pasiūlymas ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl gaminių rinkos priežiūros pasiūlymas 1. problemos aprašymo santrauka, subsidiarumas ir tikslai 1.1. Politinės aplinkybės Laisvas saugių ir reikalavimus atitinkančių gaminių judėjimas – vienas svarbiausių Europos Sąjungos principų. Šis principas – tai svarbus bendrosios rinkos aspektas, kuriuo vartotojams ir įmonėms sudaromos sąlygos gaminius įsigyti ir parduoti kitoje valstybėje narėje. Šiame poveikio vertinime aptariami pagaminti ne maisto produktai, kuriems taikomos tam tikrų kategorijų gaminiams nustatytos ES derinimo taisyklės, arba vartojimo gaminiams taikoma Direktyva 2001/95/EB dėl bendros gaminių saugos (Bendros gaminių saugos direktyva). Šiame ES taisyklių rinkinyje nustatyti daugelio gaminių saugos reikalavimai, o likusių kategorijų gaminiams taikomos Sutarties laisvo judėjimo nuostatos ir savitarpio pripažinimo principas. Vykdant rinkos priežiūrą turėtų būti galima nustatyti nesaugius ar kitokius žalingus gaminius, neleisti jiems patekti į rinką arba juos iš rinkos pašalinti, ir taikyti sankcijas nesąžiningiems ar net nusikalstantiems veiklos vykdytojams. Be to, tokia priežiūra taip pat turėtų turėti didelį atgrasomąjį poveikį. Bendrojoje rinkoje, kurioje užtikrinamas laisvas gaminių judėjimas, rinkos priežiūra turi būti vykdoma labai koordinuotai ir taip, kad būtų greitai reaguojama didžiulėje teritorijoje. Tačiau rinkos priežiūra nebėra priderinta prie Sąjungos reglamentavimo sistemos naujovių. Per pastarąjį dešimtmetį pasistūmėta į priekį įgyvendinant Bendros gaminių saugos direktyvą, kuri į nacionalinę teisę turėjo būti perkelta iki 2004 m. sausio 15 d., be to, 2010 m. sausio 1 d. pradėtas taikyti Reglamentas (EB) Nr. 765/2008, nustatantis su gaminių prekyba susijusius akreditavimo ir rinkos priežiūros reikalavimus. Dabar šie teisės aktai ir rinkos priežiūros taisyklės, nustatytos tam tikruose konkrečių sektorių Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose, yra visų vartojimo gaminių (suderintų ir nesuderintų) ir visų suderintų gaminių (skirtų vartotojams ir profesionaliesiems naudotojams) rinkos priežiūros ES teisinis pagrindas. Tačiau rinkos priežiūros taisyklės yra suskaidytos ir pasklidusios po įvairius Sąjungos teisės aktus (Reglamente 765/2008, Bendros gaminių saugos direktyvoje ir konkrečių sektorių Sąjungos derinamuosiuose teisės aktuose), todėl veiklos vykdytojams ir nacionalinėms institucijoms trūksta aiškumo. Sąjungos gaminių saugos ir atitikties taisyklių apžvalga Gaminiai || Vartojimo || Profesionaliojo naudojimo Suderinti || Konkrečių sektorių direktyvos ir reglamentai, Bendros gaminių saugos direktyva || Konkrečių sektorių direktyvos ir reglamentai Nesuderinti || Bendros gaminių saugos direktyva || Nacionalinės gaminių saugos taisyklės pagal Tarpusavio pripažinimo reglamentą SESV 34–36 straipsniai Ši iniciatyva – vienas svarbiausių veiksmų, numatytų Europos vartotojų darbotvarkėje[1] ir II bendrosios rinkos akte[2], kuriuos Komisija priėmė 2012 m. 1.2. Problemos apibūdinimas – nesaugūs ir reikalavimų neatitinkantys gaminiai bendrojoje rinkoje Gaminių vidaus rinka – didžiulė. 2010 m. ES vidaus prekybos suderintais ir nesuderintais vartojimo gaminiais vertė sudarė beveik 1 trilijoną eurų. Apskaičiuota, kad prekybos (tiek vartojimo, tiek profesionaliojo naudojimo prekėmis) suderintuose sektoriuose vertė 27 ES valstybėse narėse siekė ne mažiau kaip 2 100 mlrd. EUR. ES vidaus rinka turėtų būti ta vieta, kurioje užtikrinamas laisvas saugių gaminių judėjimas. Kad laisvo saugių gaminių judėjimo principas būtų taikomas veiksmingai, būtina, kad visose valstybėse narėse būtų vienodu būdu nustatoma, ar gaminys yra saugus, ar ne ir ar jis turi likti rinkoje, ar ne. Laisvas saugių gaminių judėjimas turėtų būti skatinamas, o nesaugūs gaminiai turėtų būti veiksmingai surandami ir šalinami iš ES bendrosios rinkos. 1.2.1. 1 problema. Sunku laikytis ES gaminių saugos reikalavimų Ekonominės veiklos vykdytojams dažnai sunku laikytis ES gaminių saugos reikalavimų, nes paprastai vadinamiesiems nesuderintiems gaminiams taikomi kitokie reikalavimai nei suderintiems gaminiams. Be to, nesuderintoje srityje ES gaminių saugos reikalavimai dažnai nevienareikšmiai, jais nenustatomi išsamūs saugos vertinimo kriterijai, o suderintoje srityje trūksta teisinio aiškumo dėl skirtingų ir vienas kitą dubliuojančių gaminių saugos lygmenų. Nesaugūs ir reikalavimų neatitinkantys gaminiai ne tik kelia riziką vartotojams ir kitiems naudotojams, dėl jų patiriamos svarbios ekonominės pasekmės – nesąžininga konkurencija. Taisyklių nesilaikantys veiklos vykdytojai gali nemažai sutaupyti išvengdami reikalavimų laikymosi išlaidų. Todėl jie gali pardavinėti savo gaminius mažesnėmis negu įstatymų besilaikančių konkurentų kainomis. Sektoriuose, kuriuose konkurencija yra didelė dėl maža kaina importuojamų gaminių, Europos pramonė priversta veikti nepalankiomis sąlygomis. Taigi dėl tokios padėties baudžiami įstatymų besilaikantys gamintojai, nes reikalavimų laikymasis tampa nepalankią konkurencinę padėtį lemiančiu veiksniu. Stiprėjant prekybos globalizacijos tendencijoms, nesaugių ir reikalavimų neatitinkančių gaminių problema vis labiau siejama su iš trečiųjų šalių importuojamomis prekėmis (nors ne vien su jomis). 1.2.2. 2 problema. Suskaidyta gaminių rinkos priežiūra bendrojoje rinkoje Nepaisant daug kur suderintų saugos standartų ir kitų gaminiams taikomų reikalavimų (pvz., aplinkos) visoje Sąjungoje ir to, kad daugeliu gaminių dažnai prekiaujama daugiau nei vienoje valstybėje narėje, bendroji rinka reglamentuojama 27 atskiromis vykdymo užtikrinimo sistemomis. Pagrindinė priežastis, kodėl rinkoje yra tiek daug reikalavimų neatitinkančių gaminių, – neveiksminga rinkos priežiūra Europos Sąjungoje. Pagrindinės neveiksmingos ir neefektyvios rinkos priežiūros bendrojoje ES rinkoje priežastys: menkas įvairių valstybių narių rinkos priežiūros institucijų veiklos koordinavimas, blogas ES keitimosi informacija apie gaminių keliamą riziką procedūrų veikimas ir nenuoseklus veiksmų, kurių imamasi visos ES mastu gaminių saugos srityje, vykdymo užtikrinimas. Kai veiksmų reikia imtis kitoje valstybėje narėje, institucijos turi turėti galimybę pasitelkti kitų valstybių narių kolegas. Tačiau kitaip nei kitose srityse, pvz., reglamentuojamose Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje reglamentu arba Paslaugų direktyva, gaminių saugos srityje rinkos priežiūros institucijos neturi galimybės taikyti procedūrų, kuriomis užtikrinamas veiksmingas reikalavimų vykdymas. Taip iššvaistomi dideli ištekliai ir nepasinaudojama svarbiomis sąveikos galimybėmis. 1.3. ES teisė veikti Bendroji gaminių rinka – vienas svarbiausių Europos Sąjungos pasiekimų. Tačiau po to, kai vartojimo ir kitiems gaminiams nebeliko nacionalinių kliūčių, nesąžiningiems prekiautojams atsirado galimybių netaikyti vartotojų saugos taisyklių arba atsisakyti įgyvendinti su gaminiais susijusius ES teisės aktus. Todėl ES turi teisę pagal SESV 114 straipsnį imtis veiksmų, kad užtikrintų tinkamą vartojimo gaminių bendrosios rinkos veikimą ir padidintų tarpvalstybinės rinkos priežiūros veiksmingumą. Teisę imtis veiksmų suteikia ir SESV 168 straipsnio 1 dalis ir 169 straipsnio 1 dalis. 168 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos ir veiklos kryptis turi būti užtikrinama aukšto lygio žmonių sveikatos apsauga, o 169 straipsnio 1 dalyje numatyta, kad siekdama remti vartotojų interesus ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų apsaugą, Sąjunga padeda apsaugoti vartotojų sveikatą, saugą ir ekonominius interesus. Nors veikia ES bendroji rinka, už gaminių saugos reikalavimų vykdymo užtikrinimą atsakingos valstybės narės. Remiantis subsidiarumo principu, veiksmų prieš riziką keliančius gaminius imasi valstybės narės. Tačiau rinkos priežiūros vykdymo būdai ir organizavimas įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi. Atsižvelgiant į tai, kad prie nacionalinių sienų prekės praktiškai nebetikrinamos, problemų kyla dėl skirtingo rinkos priežiūros organizavimo nacionaliniu lygiu. Norėdama užtikrinti, jog rinkoje prekiaujama tik saugiais ir reikalavimus atitinkančiais gaminiais, kiekviena valstybė narė priklauso nuo kaimyninių valstybių vykdomos rinkos priežiūros. Taigi netinkama rinkos priežiūra vienoje valstybėje narėje gali smarkiai pakenkti kitų valstybių narių pastangoms. Todėl šiai problemai spręsti skirti ES veiksmai yra pagrįsti. 1.4. Tikslai 1.4.1. Bendrieji politikos tikslai Bendrasis tikslas, kurio siekiama šia iniciatyva, – sumažinti rinkoje esančių nesaugių ar reikalavimų neatitinkančių gaminių skaičių ir taip pagerinti vidaus rinkos veikimą ir užtikrinti aukšto lygio vartotojų ir kitų gaminių naudotojų apsaugą. 1.4.2. Konkretūs politikos tikslai · konsoliduoti ir sustiprinti ES gaminių saugos reikalavimus; · geriau koordinuoti rinkos priežiūros veiklą bendrojoje ES prekių rinkoje ir padidinti jos veiksmingumą; · supaprastinti ES teisės aktų sistemą. 1.4.3. Veiklai skirti politikos tikslai · užtikrinti ES gaminių saugos reikalavimų nuoseklumą; · sumažinti gaminių saugos reikalavimų, taikomų nesuderintiems vartojimo gaminiams, neaiškumą; · stiprinti ES bendradarbiavimo mechanizmus; · didinti ES gaminių saugos procedūrų nuoseklumą; · didinti ES masto veiksmų gaminių saugos srityje veiksmingumą. 2. Politikos galimybės Pateikiamas politikos galimybes Komisija nustatė glaudžiai bendradarbiaudama su visomis suinteresuotųjų šalių grupėmis. Tam tikros politikos galimybės buvo atmestos iš pat pradžių, tarp jų galimybė reglamentuoti paslaugų saugą, priimti gaminių saugos reikalavimus, taikomus nesuderintiems profesionaliojo naudojimo gaminiams[3], priimti specialias internetinės gaminių prekybos taisykles ir panaikinti bendrąjį reikalavimą, pagal kurį visi vartojimo gaminiai turi būti saugūs. 2.1. 1 konkretus politikos tikslas – konsoliduoti ir sustiprinti ES gaminių saugos taisykles 2.1.1. Veiklai skirtas politikos tikslas – užtikrinti ES gaminių saugos reikalavimų nuoseklumą 1.A galimybė. Pagrindinis scenarijus Išlaikyti vartojimo gaminių saugos reikalavimų ir suderintų gaminių saugos reikalavimų skirtumus 1.B galimybė. Priderinti vartojimo gaminių saugos reikalavimus prie suderintų gaminių saugos reikalavimų 1.C galimybė. Nustatyti ne tokius griežtus vartojimo gaminių saugos reikalavimus, palyginti su suderintų gaminių saugos reikalavimais 1.D galimybė. Nustatyti griežtesnius vartojimo gaminių saugos reikalavimus, palyginti su suderintų gaminių saugos reikalavimais 2.1.2. Veiklai skirtas politikos tikslas – sumažinti gaminių saugos reikalavimų, taikomų nesuderintiems vartojimo gaminiams, neaiškumą 2.A galimybė. Pagrindinis scenarijus: procedūrų, atliekamų iki standartizavimo, nesuderintų su naująja Europos standartizavimo tvarka, taikymas nesuderintiems vartojimo gaminiams 2.B galimybė. Tiesioginis ad-hoc saugos reikalavimų taikymas 2.C galimybė. Neprivalomų ad-hoc saugos reikalavimų formalaus priėmimo panaikinimas (suderinimas su naująja Europos standartizavimo tvarka) 2.D galimybė. Jau parengtų Europos standartų priėmimo skubos tvarka procedūra be standartizavimo įgaliojimų 2.2. 2 konkretus politikos tikslas. Geriau koordinuoti rinkos priežiūros veiklą bendrojoje ES prekių rinkoje ir padidinti jos veiksmingumą 2.2.1. Veiklai skirtas politikos tikslas – stiprinti ES bendradarbiavimo mechanizmus 3.A galimybė. Pagrindinis scenarijus: išlaikyti status quo, daugiausia remiantis savanorišku rinkos priežiūros koordinavimu 3.B galimybė. Priemonių, nustatytų vietoje vykdant rinkos priežiūrą, tarpvalstybinio vykdymo užtikrinimo koordinavimas 3.C galimybė. Bendras rinkos priežiūros veiklos koordinavimo racionalizavimas 3.D galimybė. ES rinkos priežiūros centralizavimas ne maisto gaminių srityje (ES rinkos priežiūros agentūra) 2.2.2. Veiklai skirtas politikos tikslas – didinti ES gaminių saugos procedūrų nuoseklumą 4.A galimybė. Pagrindinis scenarijus: nustatyti, kad pranešimai būtų toliau siunčiami ir pagal RAPEX procedūrą, ir pagal apsaugos procedūrą 4.B galimybė. Supaprastinti RAPEX procedūrą 4.C galimybė. Supaprastinti RAPEX procedūrą ir ją racionalizuoti priderinant prie apsaugos procedūros 2.2.3. Veiklos tikslas – didinti ES masto veiksmų dėl gaminių saugos veiksmingumą 5.A galimybė. Pagrindinis scenarijus: nustatyti, kad visos ES masto gaminių saugos priemonės būtų toliau netiesiogiai taikomos tik vienus metus 5.B galimybė. ES masto gaminių saugos priemonių taikymo srities išplėtimas ir taikymas suderintiems ne vartojimo gaminiams 5.C galimybė. Nustatyti, kad ES masto gaminių saugos priemonės būtų taikomos tiesiogiai 5.D galimybė. Panaikinti ES masto gaminių saugos priemonių laikiną galiojimą 5.E galimybė. Sujungti 5.B, 5.C ir 5.D galimybes 2.3. 3 konkretus politikos tikslas. Supaprastinti ES teisės aktų sistemą Kitus du konkrečius politikos tikslus papildo tikslas supaprastinti gaminių saugos ir rinkos priežiūros teisės aktų sistemą. Supaprastinant reikėtų 1) sujungti įvairiuose teisės aktuose nustatytas rinkos priežiūros taisykles į vieną horizontalų rinkos priežiūros reglamentą, 2) patikslintą Bendros gaminių saugos direktyvą pakeisti reglamentu ir 3) panaikinti Direktyvą 87/357/EEB, o jos nuostatą, kad maistą imituojantys gaminiai neturi kelti pavojaus vartotojų sveikatai ir saugai, perkelti į naująjį Vartojimo gaminių saugos reglamentą, kuriuo pakeičiama Bendros gaminių saugos direktyva. 3. Poveikio tyrimas ir numatytų politikos galimybių palyginimas Galimybės vertinamos daugiausia kokybiniu požiūriu, nes nėra patikimų statistinių ar bent jau įvertinių duomenų, kiek yra nesaugių ir nesuderintų vartojimo gaminių ir kiek reikalavimų neatitinkančių suderintų gaminių. 3.1. 1 konkretus politikos tikslas. Konsoliduoti ir sustiprinti ES gaminių saugos taisykles 3.1.1. Veiklos politikos tikslas – užtikrinti ES gaminių saugos reikalavimų nuoseklumą Kad visoje ES vartotojams ir kitiems naudotojams būtų užtikrinta vienoda aukšto lygio apsauga nuo nesaugių gaminių ir būtų užkirstas kelias kliūtims ES vidaus rinkoje, ES gaminių saugos taisyklės turi būti aiškios ir įvairiuose gaminių sektoriuose tarpusavyje suderintos. Galimybių palyginimas atskaitos tašku pasirenkant pagrindinį scenarijų Galimybės Klausimai || 1.B galimybė || 1.C galimybė || 1.D galimybė Vartotojų sauga || ++ || - || ++ Teisinis aiškumas ir tikrumas || ++ || + || - Rinkos priežiūros veiksmingumas ir našumas || ++ || -- || + Ekonominės veiklos vykdytojų patiriamų išlaidų pokytis, palyginti su pagrindiniu scenarijumi Galimybės Išlaidų rūšys || 1.B galimybė || 1.C galimybė || 1.D galimybė Informacijos tyrimų išlaidos / teisinės išlaidos || Sumažėja || Šiek tiek padidėja || 0 Gamybos sąnaudos || 0* || 0 || Padidėja * šiek tiek padidėja, išskyrus labai mažai gamintojų grupei Teiktina galimybė. 1.B galimybė. Priderinti vartojimo gaminių saugos reikalavimus prie suderintų gaminių saugos reikalavimų 3.1.2. Veiklos politikos tikslas – sumažinti gaminių saugos reikalavimų, taikomų nesuderintiems vartojimo gaminiams, neaiškumą Politikos galimybės, kuriomis siekiama sumažinti gaminių saugos reikalavimų, taikomų nesuderintiems vartojimo gaminiams, neaiškumą, vertinamos atsižvelgiant į tai, ar jas pasirinkus būtų lengva rengti Europos standartus pagal bendros gaminių saugos taisykles, procedūrų atitiktį naujuoju Standartizacijos reglamentu (ES) Nr. 1025/2012 nustatytai bendrajai tvarkai ir viešojo administravimo išlaidas. Vertinant pagal savalaikiškumą ir administracinės naštos mažinimą, 2.C ir 2.D galimybės laikomos pranašesnėmis už 2.B galimybę. Lyginant 2.C ir 2.D galimybes pagal standartų užsakymo procedūrų derėjimą, galima teigti, kad 2.C galimybė yra geresnė už 2.D galimybę. Galimybių palyginimas pagal iš anksto nustatytus kriterijus Galimybės Kriterijai || 2.B galimybė || 2.C galimybė || 2.D galimybė Sparta || - || + || ++ Derėjimas || - || + || - Institucijų (nacionalinių ir ES) išlaidos || Nesikeičia || Sumažėja || Sumažėja Teiktina galimybė. 2.C galimybė. Neprivalomų ad-hoc saugos reikalavimų formalaus priėmimo panaikinimas (suderinimas su naująja Europos standartizavimo tvarka) 3.2. 2 konkretus politikos tikslas. Geriau koordinuoti rinkos priežiūros veiklą bendrojoje ES prekių rinkoje ir padidinti jos veiksmingumą 3.2.1. Veiklos politikos tikslas – stiprinti ES bendradarbiavimo mechanizmus Įvairių politikos galimybių poveikis vertinamas ir lyginamas pagal rinkos priežiūros veiksmingumo ir našumo kriterijus, atsižvelgiant į turimus išteklius ir tikslą užtikrinti tolygią rinkos priežiūrą visoje ES bendrojoje rinkoje. Kitaip nei pasirinkus 3.B ir 3.C galimybes, kuriomis siekiama nuveikti daugiau nedidinant turimų išteklių, 3.D galimybė greičiausiai būtų naudingesnė bendrosios ES rinkos ir vartotojų saugos požiūriu, tačiau dėl jos prireiktų didelių investicijų centralizuotai ES rinkos priežiūros sistemai ne maisto gaminių saugos srityje sukurti. Tačiau net ir pasirinkus 3.D galimybę, tik tam tikra veikla (pvz., sisteminis tikrinimas, valstybių narių rinkos priežiūros institucijų veikimo kokybės tarpusavio vertinimas, vykdymo užtikrinimo institucijų ir nacionalinių RAPEX kontaktinių centrų koordinavimo stebėsena) galėtų būti perkelta į centrinį ES lygmenį. Nacionaliniu lygmeniu turėtų būti toliau vykdomi pagrindiniai rinkos priežiūros veiksmai, kaip antai: gamintojų, importuotojų ir platintojų tikrinimas vietoje, gaminių tyrimas, rizikos vertinimas ir rizikos valdymas. Taigi panašu, kad 3.C galimybė yra tinkamiausia norint pasiekti tikslą bendrojoje ES rinkoje užtikrinti nuoseklią ir tolygią decentralizuotos rinkos priežiūros sistemą. Naudos požiūriu 3.C galimybė yra geresnė už 3.B, tačiau potencialiai blogesnė nei 3.D; sąnaudų požiūriu ji tokia pati kaip 3.B galimybė, bet geresnė nei 3.D. Galimybių palyginimas pagal pagrindinį scenarijų Galimybės Klausimai || 3.B galimybė || 3.C galimybė || 3.D galimybė Vartotojų / naudotojų sauga || + || ++ || ++ Reikalavimų besilaikančių ekonominės veiklos vykdytojų konkurencingumas || + || ++ || ++ Rinkos priežiūros veiksmingumas || + || ++ || +++ Rinkos priežiūros našumas || + || ++ || + Galimybė suderinti vykdymo užtikrinimo metodus vidaus rinkoje || + || ++ || +++ Valdžios institucijų patiriamų išlaidų pokytis, palyginti su pagrindiniu scenarijumi Galimybės Išlaidų rūšys || 3.B galimybė || 3.C galimybė || 3.D galimybė Nacionalinių rinkos priežiūros institucijų išlaidos || Šiek tiek padidėja || Šiek tiek padidėja || Padidėja ES išlaidos || Šiek tiek padidėja || Šiek tiek padidėja || Labai padidėja Teiktina galimybė. 3.C galimybė. Bendrojo decentralizuotos rinkos priežiūros koordinavimo racionalizavimas bendrojoje ES rinkoje. 3.2.2. Veiklos politikos tikslas – didinti ES gaminių saugos procedūrų nuoseklumą Galimybės vertinamos ir lyginamos pagal tai, ar jas pasirinkus būtų veiksmingai aptinkami pavojingi gaminiai ir ar našiai valdomos ES pranešimo procedūros valstybių narių ir Komisijos požiūriu. 4.A galimybė nepašalintų ir nesumažintų esamų ES pranešimo procedūrų trūkumų, todėl yra netinkama užsibrėžtam tikslui pasiekti. 4.B ir 4.C galimybės leistų veiksmingai aptikti nesaugius gaminius ES vidaus rinkoje, nes abi jos leistų supaprastinti RAPEX pranešimo sąlygas ir būtų pasiektas tikslas užtikrinti geresnį įspėjimo apie pavojingus ne maisto gaminius procedūrų veikimą. Manoma, kad 4.C galimybė yra geresnė už 4.B, nes ją pasirinkus būtų gauta papildomos naudos – būtų racionalizuotos įvairios procedūros ir naudotojams būtų lengviau jas taikyti. Pokyčių palyginimas pagal pagrindinį scenarijų valdžios institucijų atžvilgiu Galimybės Kriterijai || 4.B galimybė || 4.C galimybė Veiksmingas nesaugių gaminių aptikimas || Padidėja || Padidėja Nacionalinių rinkos priežiūros institucijų išlaidos || Šiek tiek padidėja || Sumažėja ES išlaidos || 0 || Sumažėja Teiktina galimybė. 4.C galimybė. Supaprastinti RAPEX procedūrą ir ją racionalizuoti priderinant prie apsaugos procedūros 3.2.3. Veiklos politikos tikslas – didinti veiksmų, kurių dėl gaminių saugos imamasi ES mastu, veiksmingumą Kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad ES lygmens veiksmai, kurių imamasi dėl rizikos keliančių gaminių, būtų veiksmingesni, ypač tais atvejais, kai atskirų valstybių narių veiksmais neužtikrinamas nuoseklus atsakas, su gaminių sauga susijusios ES priemonės turi būti nustatomos laiku, jos turi būti nuspėjamos ir nacionalinių rinkos priežiūros institucijų veiksmingai įgyvendinamos. Geriausias būdas (veiksmingas ir kartu nuspėjamas) užtikrinti, kad būtų laiku reaguojama į saugos problemas, – nustatyti, kad ES gaminių saugos priemonės būtų taikomos tiesiogiai, tuo pat metu suteikiant galimybę šias priemones priimti tokiam laikotarpiui, kuris kiekvienu atveju nustatomas atskirai, arba neriboti jų galiojimo. Galėtų būti nustatyta, kad ES gaminių saugos priemonės būtų tiesiogiai taikomos, kad rinkos priežiūros institucijos vykdymo užtikrinimo priemonių galėtų imtis be jokio papildomo delsimo ar netikrumo, susijusio su perkėlimu į nacionalinę teisę kiekvienoje atskiroje valstybėje narėje. 5.B, 5.C ir 5.D galimybių palyginimas pagal iš anksto nustatytus kriterijus Galimybės Kriterijai || 5.B galimybė || 5.C galimybė || 5.D galimybė || 5.E galimybė Sparta || 0 || + || + || ++ Nuspėjamumas || 0 || 0 || + || ++ Veiksmingas taikymas || + || ++ || 0 || +++ Teiktina galimybė. 5.E galimybė. Sujungti 5.B, 5.C ir 5.D galimybes 4. Teisėkūros priemonių forma Siūloma, kad atrinktos galimybės būtų perkeltos į du atskirus teisės aktus: 1 problema būtų išspręsta priėmus Bendros gaminių saugos direktyvą pakeičiantį Vartojimo gaminių saugos reglamentą, kuriame būtų išlaikytas bendrasis reikalavimas, kad visi vartojimo gaminiai turi būti saugūs, o jo nuostatos dėl ekonominės veiklos vykdytojų prievolių būtų suderintos su atitinkamomis Sprendimo Nr. 768/2008/EB[4] 1 priedo nuostatomis. 2 problema būtų išspręsta naujuoju reglamentu dėl gaminių rinkos priežiūros, kuris būtų pagrindinė rinkos priežiūros priemonė ne maisto prekių srityje. ES vidaus rinkos teisės aktų rinkos priežiūros nuostatos, kurios šiuo metu yra išsibarsčiusios keliuose atskirų sektorių ES teisės aktuose, Reglamente (EB) Nr. 765/2008 ir Bendros gaminių saugos direktyvoje, būtų pakeistos naujojo reglamento nuostatomis. Reglamentas yra tiesiogiai visose valstybėse narėse taikomas aktas, todėl juo būtų pasiektas labai aukštas vartojimo gaminių saugos ir rinkos priežiūros taisyklių suderinimo lygis. Vartojimo gaminių saugos reglamentu būtų nustatytos ekonominės veiklos vykdytojų prievolės, kurių vykdymas būtų užtikrinamas tiesiogiai (taip užtikrinant vienodas sąlygas), o rinkos priežiūros institucijos, aptikusios nesaugių vartojimo gaminių ar nustačiusios jų neatitiktį, būtų įgaliotos imtis neatidėliotinų veiksmų, ir šių taisyklių nereikėtų perkelti į įvairius nacionalinius įstatymus. 5. Stebėsena ir vertinimas Bus ne tik atliekamas teisės aktų vertinimas praėjus penkeriems metams po jų įsigaliojimo, ES gaminių saugos taisyklių taikymo stebėsena bus vykdoma renkant susijusią informaciją iš šių šaltinių: i) Eurobarometro vartotojų saugos tyrimų, ii) GRAS-RAPEX informacijos sistemos, iii) bendrosios informacijos rėmimo sistemos (ICSMS) ir iv) Vykdymo užtikrinimo rodiklių stebėsenos priemonės, kuria apžvelgiami tam tikri rinkos priežiūros valstybėse narėse parametrai. Remiantis Eurobarometro tyrimų duomenimis galima išsiaiškinti vartotojų ir ekonominės veiklos vykdytojų nuomonę apie rinkoje esančių gaminių saugą. Šią nuomonę svarbu žinoti norint įvertinti, ar iniciatyva padėjo padidinti vartojimo gaminių saugą ir vartotojų pasitikėjimą rinka ir reglamentavimo sistema. Įvertinti, ar būsimi teisės aktai padės mažinti ekonominės veiklos vykdytojų reikalavimų laikymosi išlaidas ir ar bus gauta naudos dėl sąžiningesnės konkurencijos ir reikalavimų nesilaikančių rinkos dalyvių pašalinimo, galima būtų remiantis visų pirma pramonės atliekamais ad-hoc tyrimais. Galiausiai įsitikinti, ar gerėja rinkos priežiūros veiklos koordinavimas ir veiksmingumas bendrojoje rinkoje, būtų galima vertinant vykdymo užtikrinimo rodiklius ir duomenis, kurie yra perduodami arba kuriais keičiamasi per IT sistemas, kurias naujuosiuose teisės aktuose numatoma toliau plėtoti. [1] COM(2012)225 galutinis. [2] COM(2012)573 galutinis. [3] Profesionaliojo naudojimo gaminiai – tai gaminiai, kuriuos naudoja tik profesionalieji naudotojai, ne vartotojai, pvz., pramonės mašinos, žaliavos ar pusgaminiai. [4] R1–R7 straipsniai.