Konkrečias 2020 m. ypatybes ir jų poveikį TUI, be kita ko, Europos Sąjungai, geriausia suprasti, kai jos nagrinėjamos ilgesnio laikotarpio kontekste. Taip galima jas palyginti atsižvelgiant tiek į aplinką ir įvykius iki COVID-19 pandemijos, tiek į tam tikro pasaulio ekonomikos suaktyvėjimo, įskaitant TUI sandorius, pirmąjį 2021 m. ketvirtį požymius.

JAV ir CAN

Be atitinkamų bendresnio pobūdžio nacionalinių tikrinimo mechanizmų penkios valstybės narės, t. y. Italija, Lenkija, Prancūzija, Slovėnija ir Vengrija, taip pat priėmė laikinąsias priemonės dėl TUI, susijusias su pažeidžiamumu dėl COVID-19 ir sumažėjusiomis ES turto kainomis.

Kai 2017 m. buvo teikiamas Europos Komisijos pasiūlymas, 11 valstybių narių taikė nacionalinius TUI tikrinimo mechanizmus konkretiems sektoriams arba plačiau. 2021 m. liepos 1 d. jų buvo 18 (žr. toliau pateiktą žemėlapį). Be to, kad padaugėjo tikrinimo mechanizmą taikančių valstybių narių, taip pat buvo pakoreguota ir išplėsta esamų mechanizmų taikymo sritis, o į valstybių narių mechanizmus vis dažniau, kartais pažodžiui, įtraukiami pagrindiniai reglamento elementai.

Iš šių investicijų dokumentų rinkinių apie 80 % nebuvo oficialiai patikrinti dėl to, kad jie akivaizdžiai nedaro poveikio saugumui ar viešajai tvarkai arba dėl to, kad jie nepatenka į nacionalinio tikrinimo mechanizmo taikymo sritį (t. y. neatitinka kriterijų) (žr. 5 diagramą).

TUI tikrinimo reglamentu nustatytas Komisijos ir ES valstybių narių bendradarbiavimo TUI tikrinimo srityje mechanizmas, o sprendimą, kurias investicijas tikrinti, patvirtinti, nustatyti sąlygas ar blokuoti, priima tikrinančiosios valstybės narės pagal savo atitinkamas taisykles ir tikrinimo mechanizmus. Todėl šiame skyriuje remiamasi valstybių narių pateiktais duomenimis apie atvejus, patikrintus pagal jų teisės aktus ir tikrinimo mechanizmus per visus 2020 m., ir šie duomenys apibendrinami. 2020 m. valstybės narės, teikdamos ataskaitas Komisijai pagal reglamento 5 straipsnį, pranešė, kad gavusios prašymus dėl patvirtinimo peržiūrėjo 1 793 investicijų dokumentų rinkinius. Šie dokumentų rinkiniai susiję su TUI septyniose ataskaitas teikiančiose valstybėse narėse.

Informacija, kurią prašoma pateikti, paprastai apima vieną ar daugiau iš šių dalykų: duomenis apie tikslinės bendrovės produktus ir (arba) paslaugas; galimą produktų priskyrimą dvejopo naudojimo produktams; pirkėjus, konkurentus ir rinkos dalis; tikslinės bendrovės IN teisių paketą ir mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą, ir papildomas svarbiausias investuotojo savybes. Šios informacijos prašoma siekiant geriau įvertinti tikslo ypatingą svarbą arba galimą investuotojo keliamą grėsmę.

Rengiant šią pirmąją metinę ataskaitą valstybių narių buvo paprašyta pateikti savo nuomonę trimis temomis: a) TUI tikrinimo reglamento ir bendradarbiavimo mechanizmo pridėtinė vertė, b) visos svarbios iškilusios procedūrinės problemos ir c) galimi tokių problemų sprendimo būdai. Toliau pateikiamos įvairių valstybių narių – kai kurios iš jų turi nacionalinį tikrinimo mechanizmą, o kai kurios jo neturi – nuomonių citatos.

Antra, nors dauguma atvejų 1 etape įvertinami greitai per nustatytas 15 kalendorinių dienų, 2 etapo atvejų vertinimo trukmė labai įvairi, atsižvelgiant į tai, kiek laiko valstybėms narėms reikia pateikti atsakymus į Komisijos prašymą pateikti papildomos informacijos – dažnai tai priklauso nuo investuotojo, apie kurį prašoma tą informaciją pateikti.

Galiausiai pati tikrinančioji valstybė narė turės nuspręsti dėl tikrinamo sandorio, be kita ko, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę.

Nuomonės buvo pateiktos dėl mažiau nei 3 % visų atvejų, apie kuriuos pranešta, ir yra teikiamos tik tada ir jei to reikia atsižvelgiant į atvejo aplinkybes, konkrečiau – investuotojo keliamos rizikos profilį ir investicijos tikslo kritiškumą. Visos pateiktos rekomenduojamos rizikos mažinimo priemonės yra proporcingos ir konkrečiai pritaikytos atsižvelgiant į nustatytą riziką ir ypatingą svarbą.

Be 265 atvejų, apie kuriuos pranešta pagal reglamento 6 straipsnį, Komisija taip pat pasinaudojo reglamento 7 straipsniu.

„Yra pavojus, kad reikalavimas pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokias tiesiogines užsienio investicijas, kurios yra oficialiai tikrinamos, gali susilpninti bendradarbiavimo mechanizmą ir turėti įtakos jo veiksmingumui [...] siūlo, kad Komisija inicijuotų valstybių narių diskusiją dėl galimybės parengti gaires dėl to, apie kuriuos atvejus turi būti pranešama, ir ar valstybės narės gali nepranešti apie tam tikrus atvejus, pvz., jei atvejai akivaizdžiai neturi jokio tarpvalstybinio poveikio.“

Kalbant apie pasiūlymus, kaip spręsti iškilusias svarbias procedūrines problemas, susijusias su darbuotojų skaičiumi ir (arba) žmogiškaisiais ištekliais, buvo pasiūlyta surengti diskusiją (ir galbūt parengti gaires) apie tai, ką reikia pranešti pagal TUI tikrinimo reglamentą, kad būtų geriau sutelktas dėmesys ir išvengta „pernelyg apkrauti“ sistemą. Vienas konkretesnis pasiūlymas yra kaip nors pažymėti svarbesnius TUI sandorius iš visų tų, apie kuriuos pranešta, , kad kitos valstybės narės į juos atkreiptų dėmesį. Be kita ko, taip pat buvo pasiūlyta paaiškinti terminus ir Europos Komisijos rengiamas mėnesines statistines apžvalgas, įskaitant valstybių narių pagal reglamentą pateiktas pastabas.

Kitas klausimas, kurį kėlė kelios valstybės narės, yra terminai. Kelios valstybės narės pažymėjo, kad TUI tikrinimo reglamente nustatyti terminai yra per trumpi, be kita ko, siekiant tinkamai įvertinti sudėtingus TUI sandorius ir užduoti klausimų ar teikti pastabų. Viena valstybė narė pažymėjo, kad papildomų problemų kyla dėl skirtingų valstybių narių nacionaliniuose mechanizmuose ir TUI tikrinimo reglamente nustatytų terminų.

Vienas bendresnio pobūdžio klausimas, kurį iškėlė kelios valstybės narės, yra didesnio dėmesio TUI tikrinimui poveikis darbuotojų skaičiui. Kelios valstybės narės atkreipė dėmesį į ribotus išteklius, ypač mažesnėse valstybėse narėse ir tikrinimo institucijose, be kita ko, atsižvelgiant į sudėtingus kelių jurisdikcijų sandorius, apie kuriuos pranešta pagal TUI reglamentą, taip pat į labai trumpus jame nustatytus terminus. Kitos valstybės narės nurodė, jog nenuosekliai suvokiama, apie ką pranešama pagal TUI tikrinimo reglamentą, ir teigė, kad pranešama apie per daug TUI sandorių, įskaitant TUI sandorius, kurie nėra svarbūs kitoms ES valstybėms narėms arba nedaro joms poveikio, todėl neracionaliai naudojami ištekliai.

Viena valstybė narė pabrėžė, kad pranešimai pagal TUI tikrinimo reglamentą gali užtikrinti „informuotumą“ apie sandorius, apie kuriuos galėjo būti nepranešta pagal tam tikrą nacionalinį mechanizmą, bet apie kuriuos pagrįstai turėjo būti pranešta arba kurie galėjo paskatinti tikrinimo instituciją imtis ex officio veiksmų. Kita valstybė narė pažymėjo, kad keičiantis informacija valstybės narės gali anksčiau nustatyti riziką, susijusią su TUI sandoriu, o dar kita valstybė narė pažymėjo, kad stambesnių ar didesnės aprėpties sandorių, turinčių poveikį kelioms valstybėms narėms, atveju bendradarbiavimo mechanizmas „padėjo priimti galutinį sprendimą ir geriau bendrai ir suderintai reaguoti.“

Kaip pažymėjo kelios valstybės narės, reglamentu ir bendradarbiavimo mechanizmu suteikiama vertingos mokomosios patirties, be kita ko, susijusios su kitų valstybių narių taikomais metodais ir priemonėmis, skirtomis ypač svarbiems sektoriams. Šis aspektas tiesiogiai tiko ir buvo labai svarbus kelioms valstybėms narėms rengiant arba atnaujinant savo tikrinimo teisės aktus, be kita ko, orientuojant tuos teisės aktus į tam tikrus sektorius.

-dėl išteklių ribotumo – Komisija apie tai žino ir pati su tuo susiduria. Ji jau ėmėsi tam tikrų konkrečių veiksmų, kad palengvintų darbą, įskaitant tinkamas elektronines priemones. Ekspertų grupės diskusijos taip pat padeda spręsti valstybių narių iškeltas problemas, siekiant bendro sutarimo tam tikrais klausimais, kiek tai įmanoma nekeičiant reglamento, įskaitant sandorių tinkamumą ir terminų apskaičiavimą pagal reglamentą. Komisija jau skyrė papildomų išteklių savo tarnyboms TUI tikrinimui atlikti, o valstybės narės primygtinai raginamos taip pat tai padaryti. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į tai, kad per ateinančius mėnesius įsigalios nauji arba iš dalies pakeisti nacionaliniai tikrinimo mechanizmai.

-Kalbant apie susitarimą dėl galimų apribojimų ar atvejų atrankos kriterijų, pagal kuriuos pagal reglamentą būtų pranešama apie sandorius, vienai valstybei sandoriai gali neatrodyti jautrūs, o kitai – atvirkščiai, be to, kai kurios valstybės yra teisiškai įpareigotos pranešti apie visus tikrinamus sandorius pagal savo atitinkamus nacionalinės teisės aktus. Komisija primena, kad reglamento 6 straipsnio 1 dalimi valstybės narės įpareigojamos pranešti apie „visas tikrinamas tiesiogines užsienio investicijas jų teritorijoje“.

-Toliau aiškindama tokias sąvokas kaip tiesioginė užsienio investicija ir užsienio investuotojas, Komisija pateikė atnaujintą dažnai užduodamų klausimų dokumentą, kuriame pateikiama daugiau informacijos apie reglamente vartojamas sąvokas. Komisija yra pasirengusi prireikus jį atnaujinti.

-Dėl skirtingų terminų – nustatytų valstybių narių teisės aktuose ir nustatytų reglamente ir valstybių narių teisės aktuose – Komisija pažymi, kad reglamentu terminai nebuvo derinami ir kad valstybių narių nacionaliniuose tikrinimo mechanizmuose yra didelių skirtumų. Bendradarbiavimo mechanizmas, taip pat oficialūs ir neoficialūs ryšiai gali padėti kuo labiau sumažinti netyčines šių skirtumų pasekmes, tačiau norint koreguoti reglamente nustatytus oficialius terminus, kurie gali būti laikomi pernelyg griežtais, reikėtų pakeisti reglamentą.

-Dėl tolesnio įvairių priemonių sąveikos paaiškinimo, pvz., labiau derančių reglamento ir kitų politikos priemonių bei reguliavimo institucijų, pvz., susijungimų priežiūros ir prudencinės priežiūros, pvz.., finansinių paslaugų srityje, Komisija sutinka, kad šį klausimą būtų galima toliau svarstyti, inter alia, ekspertų grupėje.

-Galiausiai, kalbant apie kelių jurisdikcijų TUI sandorius, t. y. kai investicijos tikslas yra keliose ES valstybėse narėse (dėl to, kad daugiau nei vienoje ES valstybėje narėje yra patronuojamųjų bendrovių, arba dėl to, kad jis teikia prekes ar paslaugas daugiau nei vienoje valstybėje narėje), tikėtina, kad skirtingose valstybėse narėse šie sandoriai bus tikrinami keliones valstybėse narėse ir jos keisis klausimais ir (arba) pastabomis. Dėl tokių atvejų kyla nemažai sunkumų, įskaitant skirtingus terminus pagal skirtingus nacionalinės teisės aktus, o tai gali trukdyti suderinti pagal reglamentą teikiamų pranešimų ir vertinimo laiką. Šiuo metu reglamente šis klausimas nėra aiškiai sprendžiamas. Vis dėlto iš patirties jau matyti, kad atitinkamos valstybės narės ir Komisija turėtų glaudžiau neoficialiai koordinuoti savo veiklą, kaip jau buvo padaryta daugelio TUI sandorių, apie kuriuos pranešta, atveju. Tačiau, atsižvelgdama į didelę tokių kelių jurisdikcijų TUI sandorių dalį (29 %) ir susijusias problemas, Komisija mano, kad ateityje šį klausimą reikės atidžiai apsvarstyti.

3.Veiksmai, kurių imtasi po 2020 m. spalio 11 d., ir ateities perspektyvos

Nepaisant to, kad TUI tikrinimo reglamentas visapusiškai taikomas tik nuo 2020 m. spalio 11 d., remiantis ligšioline patirtimi galima padaryti tam tikras preliminarias išvadas, nes jau imtasi tam tikrų veiksmų reglamento ir bendradarbiavimo mechanizmo veiksmingumui didinti.

Konkrečiai kalbant, siekdama palengvinti veiksmingą reglamento įgyvendinimą ir užtikrinti didesnį valstybių narių pagal reglamento 6 straipsnį teikiamų pranešimų atitikties ir išsamumo laipsnį, Komisija pateikė atnaujintas investuotojams skirtų pranešimų formas ir dažnai užduodamų klausimų dokumentą. Pranešimo forma, kurią savo interneto svetainėse paskelbė ir kelių valstybių narių tikrinimo institucijos, skirta tam, kad investuotojas pateiktų išsamesnę informaciją apie sandorį, apie kurį pranešta, įskaitant informaciją, kurios reikalaujama pagal reglamento 9 straipsnio 2 dalį. Taip siekiama dvejopo tikslo – leisti atlikti išsamesnį sandorių, apie kuriuos pranešta, vertinimą 1 etape ir kai kurių sandorių atveju sumažinti papildomos informacijos prašymų ir 2 etapo vertinimų poreikį.

Apskritai, kaip patvirtino valstybės narės, reglamentas ir bendradarbiavimo mechanizmas – vertinga ir veiksminga priemonė. Jie yra patikimi ir nebuvo pastebėta pranešimų, nuomonių ar kitų veiksmų pagal reglamentą nutekinimo atvejų. Siekiant užtikrinti būtiną visų susijusių šalių, t. y. investicijos sandorio šalių, pranešančiosios valstybės narės, kitų 26 valstybių narių ir Komisijos tarpusavio pasitikėjimą, labai svarbu tinkamai tvarkyti ir apsaugoti bet kokią informaciją, pateiktą įgyvendinant reglamento 6, 7 ir 8 straipsnius. Reglamentas ir bendradarbiavimo mechanizmas taip pat pasirodė esą naudingi ir veiksmingi siekiant svarbiausio politikos tikslo, t. y. užtikrinti mūsų kolektyvinį saugumą ir viešąją tvarką, taip pat Sąjungos svarbos projektus ir programas.

Tačiau iš ligšiolinės patirties taip pat matyti, kad dar yra ką tobulinti, be kita ko, valstybių narių nustatytose srityse.

Kaip nurodyta pirmiau, Komisija pradėjo išsamų tyrimą. Bendras tyrimo tikslas – užtikrinti, kad valstybių narių TUI tikrinimo mechanizmai ir ES bendradarbiavimo mechanizmas būtų veiksmingi ir rezultatyvūs, įskaitant jų sąveiką.

Tinkamu laiku Komisija rimtai apsvarstys galimybę paskelbti valstybių narių tikrinimo institucijoms ir investuotojams skirtas gaires. Gairių forma pasiteisino kitose reglamentavimo ir vykdymo užtikrinimo srityse, įskaitant konkurencijos politiką. Komisija numatytų konsultacijas su plačiąja visuomene dėl siūlomų TUI tikrinimo gairių.

Dėl to, kad nuolat daugėja valstybių narių, kuriose veikia nacionalinis TUI tikrinimo mechanizmas, ir numatoma, kad padaugės TUI į ES, neišvengiamai padaugės ir pranešimų pagal reglamentą. Komisija atidžiai apsvarstys, kaip supaprastinti procedūras, kad būtų optimaliai naudojami Komisijos ir valstybių narių ištekliai, be kita ko, aiškų dėmesį skiriant tiems TUI sandoriams, kurie gali kelti didesnę riziką daugiau nei vienos valstybės narės saugumui ar viešajai tvarkai, arba Sąjungos svarbos projektams ir programoms. Bus svarstoma, kaip, atsižvelgiant į galiojantį reglamentą, geriausia tvarkyti kelių jurisdikcijų TUI sandorius, be kita ko, galbūt derinant dviejų ar daugiau valstybių narių pranešimus.

O dėl būsimų paties reglamento pakeitimų dar per anksti kalbėti. Tačiau reglamento 15 straipsnyje nustatyta Komisijos pareiga „[įvertinti] šio reglamento veikimą ir veiksmingumą bei [pateikti] ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai“ ne vėliau kaip 2023 m. spalio 12 d., ir prireikus rekomenduoti šio reglamento pakeitimus. Atsižvelgdama į tolesnę patirtį, įgytą taikant reglamentą, Komisija bus pasirengusi prireikus teikti pasiūlymus dėl pakeitimų, kaip taip pat nurodyta neseniai paskelbtame komunikate dėl prekybos politikos (2021 m. vasario mėn.): „Komisija toliau taikys bendradarbiavimo su valstybių narių valdžios institucijomis mechanizmą, kad rizikingos tiesioginės užsienio investicijos nekeltų grėsmės saugumui ir viešajai tvarkai, ir apsvarstys galimybę stiprinti TUI tikrinimo reglamentu nustatytą bendradarbiavimo mechanizmą.“

Tai ne tik aiškiai rodo Komisijos ketinimą kartu su valstybėmis narėmis toliau įgyvendinti TUI tikrinimo reglamentą, bet ir apsvarstyti galimybę sustiprinti bendradarbiavimo mechanizmą. Komunikate taip pat pabrėžiamas pagrindinis TUI tikrinimo reglamento tikslas, t. y. prisidėti prie visų 27 valstybių narių ir ES kolektyvinio saugumo ir viešosios tvarkos užtikrinimo. TUI tikrinimo reglamentas ir bendradarbiavimo mechanizmas yra svarbios priemonės ES atsparumui didinti. Nors ES išlieka atvira TUI, kaip aiškiai matyti iš 3 skyriuje pateiktų duomenų, labai svarbu, kad visos valstybės narės aktyviai ir tiesiogiai padėtų siekti šio bendro saugumo tikslo. Komisija tvirtai tikisi, kad iki kitos metinės ataskaitos daugiau valstybių narių bus priėmusios ir sustiprinusios nacionalinius TUI tikrinimo teisės aktus ir susijusius mechanizmus, skirtus potencialiai rizikingoms užsienio investicijoms iš ES nepriklausančių šalių, ir kad ilgainiui visos 27 valstybės narės turės tokius teisės aktus ir mechanizmus.