Galiausiai reikia atsižvelgti į ekonomines perspektyvas pasauliniu mastu. ES išliks pasaulinė ekonomikos jėga ir lydere tvaraus augimo srityje. Naujausios ilgalaikės EBPO prognozės rodo, kad per artimiausią dešimtmetį realusis BVP euro zonoje kasmet augs 1,4 proc. (bendras metinio augimo koeficientas). Vis dėlto šias augimo prognozes pablogins pokyčiai kituose regionuose ir Europos santykinė pozicija tarptautinėje ekonomikoje pasikeis. Manoma, kad jau 2024 m. 85 proc. pasaulio BVP augimo sudarys jo augimas ne ES. Nuolatinis Kinijos augimas per artimiausią dešimtmetį darys didelį poveikį pasaulio ekonomikos pokyčiams – EBPO prognozuoja, kad Kinijos BVP kasmet augs po 4,7 proc.

COVID-19 pandemija paspartino šiuos pokyčius ir paskatino atkreipti į juos dėmesį, tačiau sukėlė ir tam tikrų sunkumų. Ji parodė, kad ekonomikos yra tarpusavyje susijusios, jos grindžiamos stabiliomis ir nuspėjamomis tarptautinėmis taisyklėmis ir atspariais transporto kanalais. Ji atskleidė, kad pasaulinis bendradarbiavimas ir pasitikėjimas gali žlugti. Dėl jos taip pat kilo klausimų, ar teisingai derinamos politikos priemonės, susijusios su vidaus ir išorės tiekimo išteklių įvairinimu ir strateginių gamybos pajėgumų ir rezervų kaupimu. Ji taip pat parodė, kad krizės sąlygomis svarbu plėsti sveikatos priežiūros produktų gamybą ir kad reikia bendradarbiauti siekiant užtikrinti lygias galimybes labiau pažeidžiamiems gyventojams. Be to, jai kilus labai padidėjo valdžios parama ekonomikai ir kišimasis į ją – to reikia siekiant išgelbėti mokias bendroves ir apsaugoti darbo vietas, tačiau tai nėra tvarus sprendimas ilguoju laikotarpiu ir dėl to gali kilti įtampa.

Ketvirta, skaitmeninė transformacija yra dar viena svarbi darnaus vystymosi varomoji jėga, taip pat konkurencijos ir netinkamo daugiašalio valdymo erdvė. Pereinant prie skaitmeninio dešimtmečio, Europos skaitmeninės transformacijos rėmimas yra tiek vidaus, tiek išorės politikos, įskaitant prekybos politiką ir priemones, prioritetas. Taip pat toliau keisis prekybos pobūdis. Ji vis labiau bus grindžiama inovacijomis, sustiprintos intelektinės nuosavybės (IN) apsauga, vis didės prekybos paslaugomis vaidmuo, palyginti su prekyba prekėmis. Paslaugos ne tik tiesiogiai suteikia naudos vertės grandinei (finansinės paslaugos, telekomunikacijos, IT, transportas ir logistika), bet, – ir tai dažnai būna dar svarbiau, – jos suteikia naudos todėl, kad yra įtraukiamos į produktų gamybą. Dėl paslaugų plėtros ekonomikoje ir skaitmeninių technologijų išpopuliarėjimo sukurtos gerai apmokamos ir aukštos kokybės darbo vietos bei paskatintas ekonomikos augimas.

Siekiant atgaivinti ekonomiką ES prekybos politika turėtų toliau atlikti savo esminį vaidmenį – padėti prekiauti prekėmis ir paslaugomis taip, kad būtų kuriamos galimybės ir ekonominė gerovė. Pirmiausia turėtų būti siekiama naudos piliečiams, darbuotojams ir įmonėms. Taip pat ES prekybos politika turėtų padėti pertvarkyti ES ekonomiką atsižvelgiant į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Ji neabejotinai turėtų prisidėti prie visų Žaliojo kurso tikslų įgyvendinimo, įskaitant užmojį iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Be to, ilgalaikis ES konkurencingumas, klestėjimas ir vaidmuo pasaulyje priklausys nuo jos gebėjimo vykdyti skaitmeninę pertvarką ir ja pasinaudoti. Todėl daugiašalėje ir dvišalėje prekybos politikoje žalioji ir skaitmeninė pertvarka turėtų būti svarbiausias prioritetas. Tam, kad ES galėtų išlaikyti ir padidinti savo įtaką rengiant šiuo atžvilgiu būtinas taisykles, ji turi laikytis strategiškesnio požiūrio į tarptautinį bendradarbiavimą reguliavimo srityje. Tam reikia didesnės prekybos politikos ir ES vidaus politikos integracijos.

3.2.2. Perėjimo prie žaliosios ekonomikos ir atsakingų bei tvarių vertės grandinių rėmimas

Kaip nurodyta Europos žaliojo kurso komunikate, kova su klimato kaita ir aplinkos būklės blogėjimu yra svarbiausias ES prioritetas. To turi būti siekiama visomis ES politikos priemonėmis, tačiau pažanga priklausys nuo to, kiek pasauliniai partneriai, didieji teršėjai, yra pasirengę siekti platesnio užmojo tikslų. Prekybos politika atliks svarbų pagalbinį vaidmenį.

Per artimiausią dešimtmetį Komisija yra pasiryžusi užtikrinti, kad prekybos priemonėmis būtų padedama ir skatinama įgyvendinti visuotinį perėjimą prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, įskaitant investicijų į švarią energiją spartinimą, ir jomis taip pat būtų skatinamos žiedinės, atsakingos ir tvarios vertės grandinės. Tai reiškia, kad, be kita ko, reikės skatinti įmones atsakingai elgtis ir laikytis reikalavimų aplinkosaugos, žmogaus teisių ir darbo srityse. Kartu tai reiškia, kad reikia sudaryti sąlygas ir galimybes tvariems gaminiams ir paslaugoms.

Siekiant įgyvendinti šią viziją bus reikalingi įvairaus lygmens veiksmai – daugiašaliai, dvišaliai ir savarankiški veiksmai.

Siekiant padėti pereiti prie žaliosios neutralaus poveikio klimatui, aplinką tausojančios ir atsparios ekonomikos turės būti sukurta geresnė daugiašalė sistema. Siekdama užtikrinti, kad PPO būtų siekiama aukštų aplinkosaugos tikslų, ES bendradarbiaus su bendramintėmis šalimis. Ji, be kita ko, imsis iniciatyvų ir veiksmų, įskaitant prekybos ir klimato iniciatyvą, kuriais skatinama atsižvelgti į klimato ir tvarumo aspektus vykdant įvairias PPO funkcijas. Šios iniciatyvos, be kita ko, apims tam tikrų prekių ir paslaugų liberalizavimą, skaidrumą ir ekologišką pagalbą prekybai. Jos taip pat turėtų apimti laipsnišką iškastinio kuro subsidijavimo taisyklių kūrimą. Taip pat bus skatinamos diskusijos PPO dėl to, kaip prekyba gali padėti užtikrinti deramą darbą ir socialinį sąžiningumą.

Platus ES dvišalių prekybos susitarimų tinklas palengvina prekybą ekologiškų technologijų, prekių, paslaugų ir investicijų srityse. Tvarumo aspektas įtraukiamas ne tik į plataus užmojo prekybos ir darnaus vystymosi skyrius, jis ir toliau bus atspindėtas daugelyje kitų ES prekybos ir investicijų susitarimų aspektų. Prekybos susitarimai padeda skatinti taikyti netaršius ir veiksmingesnius gamybos būdus ir technologijas ir suteikia galimybę ekologiškoms prekėms ir paslaugoms patekti į rinką. Jie padeda užtikrinti mūsų atsinaujinančiosios energijos pramonei galimybę patekti į trečiųjų šalių rinkas ir užtikrinti neiškraipytą prekybą žaliavomis ir energetikos prekėmis, kurių reikia norint užtikrinti reikiamą tiekimą, kad būtų remiamas perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Be to, prekybos susitarimai yra svarbi bendradarbiavimo su mūsų partneriais klimato kaitos, biologinės įvairovės, žiedinės ekonomikos, taršos, švarios energijos technologijų, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir efektyvų energijos vartojimą, taip pat perėjimo prie tvarių maisto sistemų srityse platforma. Į būsimus prekybos susitarimus Komisija pasiūlys įtraukti skyrių dėl tvarių maisto sistemų. ES pasiūlys, kad būsimuose prekybos ir investicijų susitarimuose Paryžiaus susitarimo laikymasis būtų laikomas esminiu elementu. Be to, su Didžiojo dvidešimtuko šalimis sudarant prekybos ir investicijų susitarimus turėtų būti vadovaujamasi bendru tikslu kuo greičiau neutralizuoti poveikį klimatui ir laikomasi Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) rekomendacijų. Šis tikslas taip pat turėtų būti aiškiai matomas pagal Paryžiaus susitarimą teikiamuose nacionaliniu lygmeniu nustatytuose įpareigojančiuose veiksmuose (NDC). Be to, ES prekybos ir investicijų susitarimuose teiks pirmenybę veiksmingam Biologinės įvairovės konvencijos įgyvendinimui.

ES prekybos ir investicijų susitarimai bei bendroji lengvatų sistema (BLS) taip pat atliko svarbų vaidmenį skatinant pagarbą pagrindinėms žmogaus ir darbo teisėms, išdėstytoms JT pagrindinėse Tarptautinės daro organizacijos (TDO) konvencijose. Ypatingas prioritetas bus teikiamas šių įsipareigojimų vykdymui, įskaitant kovą su vaikų darbu kaip vieną iš Komisijos platesnio masto veiksmų, kuriais siekiama užtikrinti visišką vaikų darbo netoleravimą. Vienas iš pagrindinių būsimos bendrosios lengvatų sistemos (BLS) peržiūros tikslų bus toliau didinti prekybos galimybes besivystančioms šalims, kad remiantis tarptautinėmis vertybėmis ir principais, pavyzdžiui, darbo ir žmogaus teisių, būtų mažinamas skurdas ir kuriamos darbo vietos.

Įgyvendindama kiekvieną iš galiojančių ir būsimų susitarimų skyrių Komisija toliau didins šių susitarimų tvarumą. Taip bus griežčiau vykdomi prekybos ir darnaus vystymosi įsipareigojimai reaguojant į skundus, pateiktus už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingam vyriausiajam pareigūnui (CTEO). 2021 m. atliekant 15 punktų plano dėl veiksmingo prekybos ir darnaus vystymosi skyrių (DVS) įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo ankstyvąją peržiūrą bus apsvarstyti papildomi veiksmai. Peržiūra apims visus svarbius DVS įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo aspektus, įskaitant įsipareigojimų apimtį, stebėsenos mechanizmus, sankcijų už reikalavimų nesilaikymą galimybę, nuostatą dėl esminių elementų, taip pat institucinę struktūrą ir reikiamus išteklius.

Be to, autonominės priemonės padeda siekti tikslo užtikrinti, kad prekyba būtų tvari, atsakinga ir derėtų su bendrais mūsų tikslais ir vertybėmis. Tinkamas pavyzdys – pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas (CBAM). Siekdama, kad anglies dioksido nutekėjimas netrukdytų veiksmingai įgyvendinti jos pačios klimato politikos priemonių, Komisija rengia pasiūlymą dėl CBAM. Dar vienas pavyzdys – Komisijos ketinimas pateikti pasiūlymą dėl teisės aktų, kuriais siekiama spręsti miškų naikinimo ir alinimo problemą. Siekiant užtikrinti, kad tiekimo grandinės būtų tvarios ir atsakingos, svarbus bus Komisijos pasiūlymas dėl tvaraus įmonių valdymo, įskaitant privalomą išsamų patikrinimą dėl aplinkosaugos reikalavimų, žmogaus ir darbo teisių. Atsižvelgiant į poveikio vertinimą, jis apims veiksmingas priemones ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad ES bendrovių vertės grandinėse nebūtų vietos priverčiamajam darbui.

Nauja visuotinė sankcijų už žmogaus teisių pažeidimus sistema taip pat bus svarbi siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma žmogaus teisių. Ją sukūrusi ES įgijo sistemą, suteiksiančią galimybę atsakomybėn traukti pavienius asmenis, subjektus ir įstaigas, įskaitant valstybinius ir nevalstybinius subjektus, atsakingus dėl šiurkščių žmogaus teisių pažeidimų visame pasaulyje, dalyvavusius tokiuose pažeidimuose arba su jais susijusius.

Importuojamos prekės turi atitikti atitinkamus ES teisės aktus ir standartus. Iš pirmiau pateiktų pavyzdžių matyti, kad tam tikromis PPO taisyklėse apibrėžtomis aplinkybėmis ES gali pagrįstai reikalauti, kad importuojami gaminiai atitiktų tam tikrus gamybos reikalavimus. Pasaulinės prekybos taisyklėmis siekiama nustatyti nuspėjamą ir nediskriminacinę prekybos sistemą, kartu užtikrinant kiekvienos šalies teisę nustatyti reglamentavimą atsižvelgiant į jos visuomenės pageidavimus. Gamybos reikalavimų taikymas importui pagrįstas būtinybe apsaugoti pasaulio aplinką arba atsižvelgti į etines problemas. Visais atvejais, kai ES planuoja taikyti tokias priemones importuojamiems gaminiams, jos bus taikomos laikantis visų PPO taisyklių, visų pirma nediskriminavimo ir proporcingumo principo, kad būtų išvengta nebūtino prekybos trikdymo.

Komisija imsis iniciatyvos rengti tvaraus augimo standartus ir sukurs tarptautinius standartus, atitinkančius Europos žaliąjį kursą, ir bendradarbiaus su savo partneriais, kad būtų parengtos ir įgyvendintos panašaus masto užmojų taisyklės.

Pagrindiniai veiksmai Komisija: 3.imsis iniciatyvų ir veiksmų, kuriais skatinama atsižvelgti į klimato ir tvarumo aspektus PPO; 4.sieks, kad Didžiojo dvidešimtuko partneriai prisiimtų įsipareigojimus dėl poveikio klimatui neutralumo, sustiprins bendradarbiavimą dėl kitų žaliojo kurso aspektų, kaip antai biologinės įvairovės, tvarios maisto politikos, taršos ir žiedinės ekonomikos, ir pasiūlys Paryžiaus susitarimo laikymąsi padaryti esminiu visų būsimų susitarimų elementu; 5.2021 m. vykdydama 15 punktų veiksmų plano ankstyvąją peržiūrą užtikrins, kad būtų geriau veiksmingai įgyvendinami ir vykdomi prekybos susitarimų darniam vystymuisi skirti skyriai. Peržiūros rezultatai bus panaudoti vykstančiose ir būsimose derybose; 6.teikdama pasiūlymą dėl privalomo išsamaus patikrinimo, įskaitant veiksmingas priemones ir vykdymo užtikrinimo mechanizmus, kuriais siekiama užtikrinti, kad priverčiamasis darbas nerastų vietos ES bendrovių vertės grandinėse, skatins tvarias ir atsakingas vertės grandines. Kol bus pradėtos taikyti privalomosios nuostatos, Komisija pateiks gaires, siekdama padėti ES įmonėms jau dabar imtis atitinkamų priemonių, suderintų su tarptautinėmis išsamaus patikrinimo gairėmis ir principais.

ES yra didžiausia pasaulio prekiautoja paslaugomis* . Prekyba paslaugomis sudaro 25 proc. ES BVP, o paslaugų eksporto vertė viršija 900 mlrd. EUR per metus. Ji taip pat tiesiogiai arba netiesiogiai prisideda prie 21 mln. darbo vietų išlaikymo ES. 60 proc. visų ES tiesioginių užsienio investicijų į kitas pasaulio šalis sudaro investicijos į paslaugas, taip pat tokios investicijos sudaro beveik 90 proc. tiesioginių užsienio investicijų ES. * https://data.oecd.org/trade/trade-in-services.htm.

3.2.3.Skaitmeninės pertvarkos ir prekybos paslaugomis rėmimas

ES prekybos politika turi padėti sukurti aplinką, kurioje ES paslaugų teikėjai galėtų diegti inovacijas ir augti. Pirmiausia reikia atnaujinti bendrą tarptautinių taisyklių sistemą.

Skaitmeninėje srityje vyks didelė pasaulinė konkurencija, pakeisianti pasaulinius ekonominius santykius. ES skaitmeninė transformacija bus sėkminga tik tuo atveju, jei ji savo skaitmeninę darbotvarkę rengs laikydamasi atviro požiūrio, visapusiškai atsižvelgdama į pasaulinę aplinką, kurioje vis daugiau aršios konkurencijos ir kuri kartais kelia grėsmę vertybėmis grindžiamam ES požiūriui į skaitmeninimą. Prekybos politika bus labai svarbi siekiant ES tikslų, susijusių su skaitmenine pertvarka. Europos įmonės naudojasi skaitmeninėmis paslaugomis ir tokio naudojimosi mastas tik didės. Duomenys yra itin svarbūs daugelio įmonių veikloje ir tai yra esminė ES tiekimo grandinių sudėtinė dalis. Skaitmeninės technologijos didina efektyvumą, kuris yra būtinas norint išlikti konkurencingam, tačiau kartu keičia tradicinius pramonės sektorius, kuriuose Europos įmonės turės išlaikyti ir sustiprinti savo konkurencinę padėtį. Be to, skaitmeninė transformacija ir naujų technologijų atsiradimas Europai svarbus saugumo ir vertybių požiūriu, todėl reikalingas kruopščiai suderintas vidaus ir išorės politikos požiūris. Naujų skaitmeninių technologijų, įskaitant dirbtinį intelektą, poveikio klausimą reikia spręsti pasauliniu mastu taikant platesnio užmojo pasaulinius standartus ir taisykles.

Europos skaitmeninės darbotvarkės rėmimas yra vienas iš ES prekybos politikos prioritetų. Tikslas – užtikrinti pirmaujančią ES poziciją skaitmeninėje prekyboje ir technologijų srityje, visų pirma skatinant inovacijas. ES turėtų ir toliau rodyti pavyzdį skaitmeninių standartų ir reguliavimo metodų srityje, visų pirma dėl duomenų apsaugos, nes šioje srityje ES bendrasis duomenų apsaugos reglamentas dažnai laikomas įkvėpimo šaltiniu. Tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, PPO turi nustatyti skaitmeninės prekybos taisykles, o jas kuriant pagrindinis vaidmuo turi tekti ES. Kai tik bus dėl jų susitarta, ES turėtų toliau remti daugiašales PPO derybas, kuriomis siekiama liberalizuoti prekybą paslaugomis ne tik elektroninės prekybos srityje.