LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.3.31 
KOM(2011) 159 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
EUROPOS S ĄJUNGOS PROGRAMA SAFA 
SEK(2011) 301 galutinis 
LT 2   LT KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
EUROPOS S ĄJUNGOS PROGRAMA SAFA 
 
(Tekstas svarbus EEE) 
1. ES PROGRAMA  SAFA   
1.1. Aviacijos sauga – pagrindinis Europos S ąjungos ir jos valstybi ų narių 
prioritetas 
Aviacijos sauga – Europos S ąjungos (ES) ir jos valstybi ų narių prioritetas. Pagrindin ė 
priemonė, padedanti siekti šio tikslo, yra ES Užsienio valstybi ų orlaivių saugos įvertinimo 
(SAFA, angl. Safety Assessment of Foreign Aircraft ) programa. Šioje programoje 
dalyvaujan čios valstyb ės turi atlikti tre čiųjų šalių orlaivių patikrinimus perone ir nustatyti, ar 
orlaiviai, įgula ir veikla atitinka tarptautiniu s saugos reikalavimus. Nuo 1996 m., kai 
programa SAFA prad ėta vykdyti priži ūrint Europos civilin ės aviacijos konfer encijai (ECAC, 
angl. European Civil Aviation Conference ) kartu su Jungtine aviacijos administracija (JAA, 
angl. Joint Aviation Authorities ), ši programa vis labiau pasiteisina kaip itin veiksminga 
Europos, o kartu ir tarptautin ės aviacijos saugos didinimo priemon ė.  
ES nuo pat pradži ų tvirtai palaik ė ir rėmė programą SAFA. Ji aktyviai dalyvauja įgyvendinant 
šią program ą – ES yra SAFA valdymo komiteto nar ė, be to, Europos Komisija Jungtinei 
aviacijos administracijai skyr ė finansavim ą. 
Įgyvendinant bendr ąją Bendrijos strategij ą užtikrinti ir palaikyt i visoje Europoje vienod ą 
aukštą civilinės aviacijos saugos lyg į, 2004 m. balandžio 21 d. Bendrijoje priimta Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/36/EB d ėl trečiųjų šalių orlaivių, kurie naudojasi 
Bendrijos oro uostais, saugos1 (SAFA direktyva). Šia direktyva ES valstyb ės narės teisiškai 
įpareigotos atlikti j ų oro uostuose nut ūpusių trečiųjų šalių orlaivių (trečiosios šalies orlaivis – 
tai orlaivis, kuris naudojamas arba kuriuo sk rydžiai atliekami nekontroliuojant ES valstyb ės 
narės kompetentingai institucijai) patikrinimus perone. Ta čiau pagal direktyv ą ES valstyb ėms 
narėms nedraudžiama tikrinti kit ų ES valstybi ų narių orlaivius. Valstyb ėms narėms nustatytas 
dvejų metų laikotarpis, per kur į jos turėjo priimti šiai direktyvai įgyvendinti b ūtinus 
nacionalin ės teisės aktus2.  
Be to, ECAC valstybi ų narių generalini ų direktori ų sprendimu, programa SAFA perduota 
Europos bendrijos kompetencijai.  Taigi nuo 2007 m. sausio 1 d. už ES programos SAFA 
administravim ą ir tolesn ę plėtrą atsako Europos Komisija, kuria i padeda Europos aviacijos 
saugos agent ūra (EASA, angl. European Aviation Safety Agency ). EASA – Kelne įsikūrusi 
Europos Komisijos agent ūra, pagal Komisijos reglament ą (EB) Nr. 768/20063 Komisijos 
vardu administruojanti ES programos SAFA vykdym ą.  
Iki 2006 m. programos SAFA operatyvines užduotis įgyvendino Centrin ė jungtinė aviacijos 
administracija (CJAA, angl. Central Joint Aviation Authorities ). 2006 m. pabaigoje CJAA 
                                                 
1 OL L 143, 2004 4 30, p. 76. 
2 Žr. 2008 m. rugs ėjo 24 d. Komisijos ataskait ą dėl trečiųjų šalių orlaivių, kurie naudojasi Bendrijos oro 
uostais, saugos. C(2008) 5265 galutinis. 
3 OL L 134, 2006 5 20, p. 16. 
LT 3   LT programos SAFA koordinavimo darb ą, įskaitant centralizuot ą duomen ų bazę, perdavė 
Europos aviacijos saugos agent ūrai. 
Tolesnis penkiolikos ES nepriklausan čių ECAC valstybi ų narių dalyvavimas ir atitinkamai 
europinis programos mastas užtik rintas EASA pasirašius darbin į susitarim ą su kiekviena iš t ų 
valstybių. ES programoje SAFA iš viso dalyvauja 42 valstyb ės, įskaitant 27 ES valstybes 
nares ( žr. Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento A pried ėlį). 
1.2. Šios ataskaitos tikslas 
Iš šios ataskaitos aiškiai matyti ES pastangos užtikrinti saugesn ę Europos oro erdv ę. 
Pagrindiniai saugios oro susisiekimo sistemos principai – saugos informacijos skaidrumas ir 
savitarpio informavimas apie  pagrindines SAFA patikrinim ų išvadas. Visuomen ės 
pasitikėjimą oro susisiekimo sauga dar lemia ir tai, ar jai sudarytos s ąlygos gauti tinkamos 
informacijos apie tarptautini ų saugos standart ų įgyvendinim ą. Todėl Direktyvos 2004/36/EB 
6 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad Komisija turi kasmet skelbti suvestin ę informacijos 
ataskaitą, su kuria gali susipažinti visuomen ė bei sektoriaus suinteresuotosios šalys ir kurioje 
pateikiama visos gautos informacijos analiz ė. Ši analiz ė turi būti paprasta ir lengvai 
suprantama. Iš jos turi b ūti aišku, ar oro susisiekimo keleivi ų saugai kyla didelis pavojus. 
Ši ataskaita yra ketvirtoji metin ė (2009 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d.) ataskaita. 
1.3. ES programos SAFA taikymo principai 
Kiekvienoje programoje SAFA dalyvaujan čioje valstyb ėje gali būti atliekami orlaivi ų (ES 
valstybėse narėse – trečiųjų šalių orlaivių, o Europos S ąjungai nepriklausan čiose ECAC 
valstybėse – užsienio valstybi ų orlaivių) patikrinimai perone , daugiausia susij ę su orlaivio 
dokumentais ir žinynais, orlaivio įgulos licencijomis, akivaizdžia orlaivio b ūkle ir privalomos 
keleivių salono saugos įrangos buvimu ir b ūkle. Šie patikrinimai atliekami remiantis 
Tarptautin ės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO, angl. International Civil Aviation 
Organisation ) standart ų 1 (Personalo licencijavimas), 6 (Orlaivi ų naudojimas) ir 8 (Orlaivi ų 
tinkamumas skraidyti) priedais. 
Tikrinama laikantis visoms dalyvaujan čioms valstyb ėms bendros tvarkos. Patikrinim ų 
rezultatai pateikiami bendros form os ataskaitose. Jei nustatoma dideli ų trūkumų, kreipiamasi į 
oro vežėją ir atitinkam ą (oro vež ėjo arba registracijos valstyb ės) aviacijos administracij ą, 
siekiant susitarti d ėl taisomųjų priemoni ų, kurios bus taikomos ne tik tikrintam orlaiviui, bet ir 
kitiems susijusiems orlaiviams, jei tr ūkumas yra bendro pob ūdžio. Visais ataskait ų 
duomenimis ir papildoma informacija kei čiamasi, tie duomenys ir informacija kaupiami 
EASA sukurtoje ir administruojamoje centrin ėje kompiuterin ėje duomen ų bazėje.  
Pagrindines ES programos SAFA ypatybes galima apibendrinti taip: 
• ji taikoma visose SAFA dalyvaujan čiose valstyb ėse – iš esm ės visose 42 ECAC 
valstybėse (ES valstyb ėse narėse ir Europos S ąjungai nepriklausan čiose ECAC 
valstybėse, pasirašiusiose EASA darbin į susitarim ą); 
• perone atlikt ų SAFA patikrinim ų rezultatai pla čiai skelbiami naudojantis centrine 
duomenų baze; 
• taikomas principas „iš apa čios į viršų“ – programa pagr įsta orlaivi ų patikrinimais 
perone; 
LT 4   LT • pagal program ą daugiausia d ėmesio skiriama tre čiųjų šalių orlaiviams, 
skraidantiems į ES ir į SAFA dalyvaujan čias valstybes (nors gali b ūti atliekami ir 
ES valstybi ų narių orlaivių SAFA patikrinimai); 
• svarbiausias programos tikslas – tikrinti, kaip laikomasi tarptautini ų saugos 
taisyklių (ICAO standart ų), kurios tarptautiniu mast u bendrai taikomos visiems 
tikrinamiems orlaiviams. 
1.4. Didelis ES programos SAFA ind ėlis į visą aviacijos saugos grandin ę 
Iš patirties, sukauptos atlieka nt SAFA patikrinimus per pastaruosius kelerius metus, matyti, 
kad, remiantis SAFA patikrinim ų rezultatais, galima nustatyti bendrus užsienio oro vež ėjų 
saugos rodiklius. Ta čiau tokie rodikliai yra riboti, nes ne įmanoma visapusiškai įvertinti tam 
tikro orlaivio arba oro vež ėjo saugos. Laikas, per kur į reikia atlikti patikrinim ą, yra ribotas, 
todėl sunku įvertinti tam tikrus aspektus (pvz., įgulos ištekli ų valdymą, visą tinkamumo 
skraidyti b ūklę ir kt.) – d ėl šios priežasties per tok į patikrinim ą gaunami duomenys yra 
nepakankamai išsam ūs. Programoje dalyvaujan čiose valstyb ėse labiau suderinus SAFA 
patikrinim ų tvarką šių rodiklių vertė dar labiau padid ės. 
Išsamiai įvertinti tam tikr ą orlaivį ar oro vež ėją galima tik tuo atveju, jei atsakinga nacionalin ė 
civilinės aviacijos administracija (oro v ėžėjo ar registracijos valstyb ės) užtikrina nuolatin ę 
priežiūrą. Vykdant ES program ą SAFA gaunama informacija: 
– pirmiausia yra naudinga kaip prevencin ė priemonė, padedanti nustatyti galimas 
neigiamas saugos tendencijas. Tai, kad nustatoma daug ir (arba) pasikartojan čių 
su tam tikru oro vež ėju susijusi ų pažeidim ų, labai aiškiai rodo galimus 
struktūrinius trūkumus, b ūdingus to oro vež ėjo kokybės kontrolės valdymui ir 
valstybės, kurioje tam oro vež ėjui išduotas oro vež ėjo pažym ėjimas, atsakingos 
nacionalin ės civilinės aviacijos administraci jos vykdomai saugos prieži ūrai. Be to, 
galima nustatyti ir panašias su tam tikr ų tipų orlaiviais susijusias neigiamas 
tendencijas; 
– tiesioginė nauda – atliekant SAFA patikrini mus galima realiuoju laiku prisid ėti 
prie ką tik patikrinto orlaivio na udojimo saugumo, nes patikrinim ą atliekančios 
institucijos skatinamos užtikrinti, kad prieš atnaujinant skrydžius tuo orlaiviu b ūtų 
imtasi taisom ųjų veiksmų. 
Be to, įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 2111/2005 d ėl oro vež ėjų, kuriems taikomas 
draudimas vykdyti veikl ą Bendrijoje, Bendrijos s ąrašo sudarymo4, SAFA patikrinimai tapo 
dar svarbesni, kadangi ji e yra vienas iš kriterij ų, į kuriuos Komisija atsižvelgia spr ęsdama dėl 
oro vežėjų įtraukimo į Bendrijos s ąrašą. Į patikrinimus atsižvelgta 2006 m. kovo m ėn. 
sudarant pirm ąjį Bendrijos s ąrašą ir vėliau reguliariai j į atnaujinant. 
1.5. Programos įgyvendinimo pažanga 2009 m. 
Kad nustatyt ų, kaip būtų galima patobulinti dabartin ę SAFA program ą, Komisijos tarnybos 
kartu su EASA nuolat stebi, kaip ji taikoma.  
                                                 
4 OL L 344, 2005 12 27, p. 15. 
LT 5   LT Kaip reikalaujama Komisijos direktyvoje 2008/49/EB5, EASA išleido ir paskelb ė antrą 
patikrinim ų perone proced ūroms skirt ų išsamių gairių rinkinį. Procedūros apima visas 
susijusias sritis: patikrinim ų planavim ą, rengimą ir vykdym ą, taip pat veiksmus, kuri ų 
imamasi atlikus patikrinim ą. 
Kelios 2007 m. prad ėtos iniciatyvos buvo t ęsiamos 2009 m. ir tapo įprasta standartine veikla, 
vykdoma pagal ES program ą SAFA, pvz., dalyvaujan čių valstybių į SAFA duomen ų bazę 
įvestų ataskaitų kokybės patikrinimas ir duomen ų bazės analizė. Šios kas keturis m ėnesius 
atliekamos analiz ės tikslas – kuo anks čiau nustatyti galimas saugos problemas ir neigiamas 
tendencijas, kad b ūtų galima laiku užkirsti joms keli ą, kol jos netapo realia gr ėsme 
tarptautin ės aviacijos saugai. Šios analiz ės metodika patobulinta siekiant kuo geriau panaudoti 
turimus SAFA duomenis. 
Be to, 2009 m. Komisijos prašoma, EASA su įvairių pasaulio šali ų aviacijos institucijomis 
pradėjo derybas, kuri ų tikslas – įtraukti į ES program ą SAFA daugiau dalyvi ų ir kartu 
užtikrinti aukšt ą standartizacijos ir darnos lyg į.  
Galiausiai, siekdama užtikrint i, kad visi SAFA patikrini mai visose SAFA dalyvaujan čiose 
valstybėse būtų atliekami standartizuotai, EASA prad ėjo vykdyti standartizacijos program ą. 
Visos valstyb ės tikrinamos siekiant įvertinti, kaip į nacionalin ę teisę perkeltos susijusios ES 
direktyvos ir kaip laikomasi bendros inspektori ų kvalifikacijos užtikrinimo ir patikrinim ų 
vykdymo tvarkos. Tikrinama taikant tuos pa čius darbo metodus, kuriuos EASA naudoja per 
standartizacijos vizitus, susijusius su kitomis aviacijos saugos sritimis – Komisijos reglamente 
(EB) Nr. 736/20066 nurodytomis sritimis.  2009 m. atlikti 5 tokie patikrinimai: Liuksemburge, 
Lietuvoje, Portugalijoje, Šv edijoje ir Šveicarijoje. 
1.6. Rizika pagr įstas metodas 
Komisijos reglamentu (EB) Nr. 351/20087 įtvirtinta europin ė SAFA patikrinimo prioritet ų 
nustatymo koncepcija: reikalaujama, kad dalyvaujan čios valstyb ės teiktų pirmumą tam tikrų 
tikrinamųjų objektų (konkrečių oro vež ėjų arba vis ų oro vež ėjų, kuriems pažym ėjimas 
išduotas konkre čioje valstyb ėje) patikrinim ų daliai. Prioritet ų sąrašą sudaro ir, jei reikia, 
reguliariai atnaujina Europos Komisija, atsižvelgdama į minėtu reglamentu nustatytus 
kriterijus, t. y.: 
– informacij ą, kurią perduoda EASA, atlikusi SAFA duomen ų bazės analizę; 
– informacij ą, gaunamą iš Skrydži ų saugos komiteto susitikim ų; 
– informacij ą, kurią Komisija gauna iš valstybi ų narių. 
Be to, pirmumo tvarka tikrinami oro vež ėjai, išvardyti oro vež ėjų, kuriems draudžiama 
vykdyti veikl ą Bendrijoje, Bendrijos s ąrašo (sudaryto pagal Reglament ą (EB) Nr. 2111/2005) 
B priede, taip pat kiti oro vež ėjai, kuriems pažym ėjimas išduotas toje valstyb ėje, kurioje 
pažymėjimas išduotas kitiems tuo metu į Bendrijos s ąrašą įtrauktiems oro vež ėjams. 
                                                 
5 OL L 109, 2008 4 19, p. 17. 
6 OL L 129, 2006 5 17, p. 10. 
7 OL L 109, 2008 4 19, p. 7. 
LT 6   LT EUROKONTROL Ė padeda įgyvendinti ši ą prioritetų nustatymo koncepcij ą: pagrindin ė jos 
priemonė – Europos oro eismo valdymo sistema – padeda valstyb ėms dalyv ėms realiuoju 
laiku gauti informacij ą apie prioritet ų sąraše esančių oro vežėjų skrydžių planavim ą.  
2009 m. iš 11 349 SAFA patikrinim ų 2 253 (19,85 %) patikrinimai buvo susij ę su prioritet ų 
sąraše esančiais tikrinamaisiais objektais. 
2. CENTRIN Ė SAFA  DUOMEN Ų BAZĖ 
EASA administruoja centrin ę SAFA duomen ų bazę nuo 2006 m. gruodžio m ėn., kai 
Nyderlanduose įsikūrusi Centrin ė jungtinė aviacijos administracija (CJAA) perdav ė ją Kelne 
(Vokietijoje) veikian čiai EASA. Už ataskait ų įtraukimą į duomenų bazę ir toliau atsako 42 
SAFA dalyvaujan čių valstybių nacionalin ės aviacijos administracijos (NAA). 
2009 m. SAFA dalyvaujan čios valstyb ės atliko net 11 349 patikrinimus, per kuriuos nustatyti 
9 688 neatitikties faktai ( žr. Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento A pried ėlį). 
Duomenų bazėje esantys duomenys lai komi konfidencialiais. Vis ų dalyvaujan čių valstybių 
nacionalin ės aviacijos administracijos gali naudotis duomen ų baze per (apsaugot ą) prieigą 
internetu. 2009 m. teis ė susipažinti su internetine duomen ų baze taip pat suteikta tre čiųjų šalių 
aviacijos institucijoms: jos gali susipažinti su ataskaitomis apie oro vež ėjus, kuriems 
pažymėjimas išduotas institucijos šalyje.  
3. TIKRINIMO  SRITYS 
SAFA direktyvoje nustatyta, kad įtarus, jog orlaiviai neatitinka tarptautini ų saugos standart ų 
(pavyzdžiui, remiantis periodine EASA atliekama duomen ų bazės analize), valstyb ės narės 
turi tuos orlaivius tikrinti pirmumo tvarka . Be to, SAFA patikrinimai perone gali b ūti 
vykdomi atsitiktin ės atrankos tvarka. 
Tikrinant daugiausia d ėmesio gali b ūti skiriama atsižvelgiant į šias penkias sritis: 
(1) konkreti oro vež ėjo valstyb ė (konkrečios valstyb ės oro vežėjų tikrinimas); 
(2) tam tikras orlaivio tipas; 
(3) tam tikras skrydži ų pobūdis (reguliarieji, nereguliarieji, krovini ų gabenimas ir 
kt.); 
(4) konkretus tre čiosios šalies oro vež ėjas; 
(5) tam tikras orlaivis, nustatomas pagal jo individual ų registracijos ženkl ą. 
2009 m. patikrint ų oro vežėjų valstybių, orlaivių tipų ir oro vež ėjų sąrašai pateikti Komisijos 
tarnybų darbinio dokumento B, C ir D pried ėliuose. Iš ši ų priedėlių galima aiškiai suprasti, 
kokia plati ES programos SAFA apr ėptis ir tai, kad ji nediskrimi nuojamai taikoma ir ES, ir ne 
ES oro vež ėjams. 
Tai, kad programa įgyvendinama sklandžiai, taip pat ma tyti iš toliau pateiktos lentel ės, kurioje 
apibendrinta pried ėliuose pateikta informacija ir pateikiama veiklos apžvalga.  
LT 7   LT Patikrinimai  11 349 patikrinimai 
Oro vežėjas daugiau kaip 1100 skirting ų oro vežėjų 
Oro vežėjo valstyb ė iš 131 valstyb ės 
Orlaivio tipas  kurie vykdo skrydžius 220 skirting ų tipų ir atmain ų orlaiviais
Iš toliau pateikiamos lentel ės matyti, kad didži ąją dalį visų skrydžių ES valstyb ėse narėse 
vykdo ES oro vež ėjai, o SAFA dalyvaujan čios valstyb ės dažniausiai ir toliau taik ė 
bendruosius ankstesn ės ECAC programos SAFA kriterijus. 
 ES oro vež ėjų 
patikrinimai  Ne ES oro vež ėjų 
patikrinimai  
2009 m.  5917 5432 
Procentin ė dalis  52,1 % 47,9 % 
Iš 11 349 patikrinim ų 9 462 patikrinimus (83,4 %) atliko ES valstyb ės narės (žr. A pried ėlį). 
47,9 % (5 432) – oro vež ėjų, kuriems pažym ėjimas išduotas tre čiosiose šalyse, o likusieji 
52,1 % (5 917) – ES oro vež ėjų patikrinimai. 
4. PAGRINDINIAI  SAFA  PATIKRINIM Ų REZULTATAI 
4.1. Bendroji informacija apie patikrinim ų rezultatus 
Per SAFA patikrinim ą SAFA inspektorius, tikrindamas orlaivio atitikt į tarptautin ėms 
taisyklėms (ICAO standartams), naudoja kontrolin į sąrašą, kuriame išvardyti iš viso 54 įvairūs 
tikrinimo punktai. Per šiuos patikrinimus gali b ūti nustatyta įvairių neatitikties fakt ų 
(paprastai vadinam ų „nukrypimais nuo ICAO standart ų“). Toliau pateikiamoje lentel ėje 
bendras neatitikties fakt ų (F) skai čius lyginamas su bendru patikrinim ų (P) ir patikrint ų 
punktų (PP) skai čiais. Tačiau dažniausiai tikrinami ne visi punktai, kadangi laiko nuo orlaivio 
atvykimo iki jo išvykimo nepakanka visam patikrinimui atlikti. Tod ėl bendro neatitikties 
faktų skaičiaus ir bendro patikrint ų punktų skaičiaus santykis gali b ūti reikšmingesnis nei vien 
pagal patikrinim ų skaičių nustatytas santykis.  
 Laikotarpis  
  2009 m. sausio 1 d.–2009 m. gruodžio 31 d.  
Iš viso patikrinim ų (P) 11 349 
Iš viso patikrint ų punktų (PP)  408 217 
Iš viso neatitikties fakt ų (F) 9 688 
Vidutinis per vien ą patikrinim ą 
patikrint ų punktų skaičius 35,99 
LT 8   LT Neatitikties faktai / patikrinimai 
(F/P)  0,854 
Neatitikties faktai / patikrinti 
punktai (F/PP)  0,0237 
 
4.2. Nustatyti neatitikti es faktai ir j ų kategorijos 
Atsižvelgiama ne vien į bendrą tikrinant nustatyt ų neatitikties fakt ų skaičių, bet ir į tų 
neatitikties fakt ų sunkumą. Todėl nustatytos trys neatitikties fakt ų kategorijos. 1 kategorijos 
neatitikties faktas vadinamas neesminiu fakt u; 2 kategorijos neat itikties faktas yra 
reikšmingas, o 3 kategorijos – esminis. S ąvokos „neesminis“, „reikšmingas“ ir „esminis“ 
susijusios su nukrypimo nuo ICAO standart o laipsniu. Pagrindinis neatitikties fakt ų skirstymo 
į kategorijas tikslas – įvertinti atitikt į standartui ir neatitik ties tam standartui sunkum ą.  
Patikrinimai ir neatitikties fakt ų kategorijos įrašomos į duomenų bazę, o rezultatai pateikti 
šioje lentel ėje. 
  
 Neatitikties fakt ų skaičius  
(F) Neatitikties fakt ų santykis  
(F kat./P)  
metai Patikrinim ų 
skaičius  
(I) 1 kat.  
(neesmin
iai) 2 kat.  
(reikšmingi)  3 kat.  
(esminiai)Iš viso 1 kat. F/P  2 kat. F/P  3 kat. F/P  Iš viso F/P  
11 349 3 880 3 816 1 992 9 688 0,342 0,336 0,176 0,854 2009 
m.   40 % 39,4 % 20,6 % 100,00 %         
 
4.3. Praėjusių laikotarpi ų apžvalga 
         Metai            
  1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Iš viso  
1996–
2009 m.  
Iš viso 
patikrinim ų (P) 75 1 748 2 767 2 833 2 394 2 706 3 234 3 413 4 568 5 457 7 458 8 594 10 337 11 349 66 933 
Iš viso patikrint ų 
punktų (PP) 1 675 31 413 88 400 95 524 80 454 82 935 93 681 100 014 148 850 181 440 260 524 300 035 358 046 408 217 
2 231 208
Iš viso 
neatitikties 
faktų (F) 212 1 951 2 573 2 631 2 587 2 851 3 064 3 242 6 799 8 492 12 481 12 073 11 298 9 688 
79 942 
Neatitikties 
faktai / 
patikrinimai 
(F/P) 2,8267 1,1161 0,9299 0,9287 1,0806 1,0536 0,9474 0,9499 1,4884 1,5562 1,6704 1,405 1,093 0,854 
1,194 
Neatitikties faktai / 
patikrinti punktai 
(F/PP) 0,127 0,062 0,029 0,028 0,032 0,034 0,033 0,032 0,046 0,047 0,048 0,040 0,032 0,024 
0,036 
LT 9   LT  
751,7482,767 2,833
2,3942,7063,2343,4134,5685,4577,4588,59410,33711,349
02,0004,0006,0008,00010,00012,000
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Metinis SAFA patikrinim ų skaičius nuo programos pradžios 1996 m. 
 
2.83
1.12
0.93 0.951.561.67
1.40
1.09
0.851.49
0.95
1.051.08
0.93
0.000.501.001.502.002.503.00
1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 
Vidutinis per vien ą patikrinim ą nustatytų neatitikties fakt ų skaičius (1996–
2009 m.) 
LT 10   LT 4.4. Nustatyti neatitikties faktai pagal regionus 
    Neatitikties fakt ų skaičius (F) Neatitikties fakt ų santykis (F kat./P)  
Regionas  Patikrint ų 
valstybių 
skaičius 
 Patikrint ų 
oro vežėjų 
skaičius 
 Patikri
nimai 
(P) 1 kat. 
(neesmi
niai) 2 kat. 
(reikšmingi)  3 kat. 
(esmini
ai) Iš viso 1 kat. 
F/P 2 kat. 
F/P 3 kat. 
F/P Iš viso F/
P 
ES8 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,678  
EUROPA 
(ECAC)9  43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Rusijos 
Federacija, 
Baltarusija ir Vidurin ė 
Azija
10 7 88 931 408 381 219 1 008  0,438  0,409  0,235  1,083  
Šiaurės 
Amerika11 3 111 633 263 159 139 561 0,415  0,251  0,220  0,886  
Lotynų 
Amerika ir 
Karibų 
jūros šalys12 20 43 171 86 105 44 235 0,503  0,614  0,257  1,374  
Artimieji 
Rytai ir Šiaurės 
Afrika
13 18 94 1 284  618 650 345 1 613  0,481  0,506  0,269  1,256  
                                                 
8 ES – Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graiki ja, Ispanija, Italija, Jungtin ė 
Karalystė, Kipras, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Portugalija, 
Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slov ėnija, Suomija, Švedija, Vengrija, Vokietija. 
9 Europa (ECAC) – Airija, Albanija, Arm ėnija, Austrija, Azerbaidžanas, Be lgija, Bosnija ir Hercegovina, 
Bulgarija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Gruzija, 
Islandija, Ispanija, Italija, Jungtin ė Karalystė, Juodkalnija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, 
Liuksemburgas, Malta, Moldovos Respublika, Monakas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, 
Prancūzija, Rumunija, San Marinas, Serbija, Slovakija, Slov ėnija, Suomija, Švedija,  Šveicarija, Turkija, 
Ukraina, Vengrija, Vokietija. 
10 Rusijos Federacija, Baltarusija ir Vidurin ė Azija – Baltarusija, Kazach stanas, Kirgizija, Rusijos 
Federacija, Tadžikistanas, Turkm ėnistanas, Uzbekistanas. 
11 Šiaur ės Amerika (NA, angl. North America ) – Bermud ų salos, Jungtin ės Amerikos Valstijos, Kanada. 
12 Lotyn ų Amerika ir Karib ų jūros regionas (LAC, angl. Latin America & the Caribbean ) – Anglija, 
Antigva ir Barbuda, Argentina, Aruba, Baha mos, Barbadosas, Belizas, Bolivija, Brazilija, Čilė, 
Dominika, Dominikos Respublika, Ekvadoras, Gajana, Grenada, Gvatemala, Haitis, Hond ūras, 
Jamaika, Kaiman ų salos, Kolumbija, Kosta Rika, Kuba, Me ksika, Nikaragva, Olandijos Antilai, 
Panama, Paragvajus, Peru, Puerto Rikas, Salvadoras, Sent  Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vinsentas ir 
Grenadinai, Surinamas, Terkso ir Kaikoso salos,  Trinidadas ir Tobagas, Urugvajus, Venesuela 
(Bolivaro Respublika). 
13 Artimieji Rytai ir Šiaur ės Afrika (MENA, angl. Middle East and North Africa ) – Alžyras, Bahreinas, 
Egiptas, Irakas, Iranas (Islamo Respublika), Iz raelis, Jemenas, Jordanija, Jungtiniai Arab ų Emyratai, 
Kataras, Kuveitas, Libanas, Libijos Arab ų Socialistin ė Liaudies Džamachirij a, Marokas, Omanas, 
Saudo Arabija, Sirijos Arab ų Respublika, Sudanas, Tunisas. 
LT 11   LT Afrika14 22 40 410 140 204 98 442 0,341  0,498  0,239  1,078  
Azija15 17 47 315 155 136 80 371 0,492  0,432  0,254  1,178  
Okeanija16 4 14 35 8 8 3 19 0,229  0,229  0,086  0,543  
Visų valstybių vidurkis  0,342 0,336 0,176 0,854 
 
  
0.000.501.001.502.002.503.003.50
2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010AF R
AS
CIS
Europe (ECAC)
EU
LA C
MENA
NA
OC
 
Iš penkeri ų metų raidos matyti, kad vidutinis neatitikties fakt ų (nustatyt ų per vien ą 
patikrinim ą) skaičius visuose geografiniuose regionuose sumaž ėjo.  
Remiantis šioje lentel ėje pateiktais duomenimis, galima daryti išvadas, kad: 
– per vieną ES, ECAC ir Okeanijos valstybi ų oro vež ėjų orlaivių patikrinim ą 
nustatyta mažiau neatitikties fakt ų, nei vidutinis neatitikties fakt ų skaičius; 
– iš neatitikties fakt ų ir patikrinim ų santykio matyti, kad didžiausia pažanga 
padaryta Afrikos regione, nors tokiems rezultatams įtakos turi tai, kad labai dažnai 
                                                 
14 Afrika (AFR, angl. Africa ) – Angola, Beninas, Bisau Gvin ėja, Botsvana, Burkina Fasas, Burundis, 
Centrinės Afrikos Respublika, Čadas, Dramblio Kaulo Krantas, Džibutis, Eritr ėja, Etiopija, Gabonas, 
Gambija, Gana, Gvin ėja, Kamer ūnas, Kenija, Komorai, Kongas, Kongo Demokratin ė Respublika, 
Lesotas, Liberija, Madagaskaras, Malavis, Malis, Mauricijus, Mauritanija, Mozambikas, Namibija, 
Nigerija, Nigeris, Piet ų Afrika, Pusiaujo Gvin ėja, Ruanda, San Tom ė ir Prinsip ė, Seišeliai, Senegalas, 
Siera Leon ė, Somalis, Svazilandas, Tanzanijos Jungtin ė Respublika, Togas, Uganda, Zambija, 
Zimbabvė, Žaliasis Kyšulys. 
15 Azija (AS, angl. Asia) – Afganistanas, Bangladešas, Brun ėjaus Darusalamas, Butanas, Filipinai, 
Honkongas (Ypatingasis Administracinis Kinijos Regionas), Indija, Indonezija, Japonija, Kambodža, Kinija, Kor ėjos Liaudies Demokratin ė Respublika, Kor ėjos Respublika, Laoso Liaudies Demokratin ė 
Respublika, Malaizija, Maldyvai, Mianmara s, Mongolija, Nepalas, Pakistanas, Ryt ų Timoras, 
Singapūras, Šri Lanka, Tailandas, Taivanas, Vietnamas. 
16 Okeanija (OC, angl. Oceania ) – Australija, Fidžis, Kiribatis, Ma ršalo salos, Mikronezija (Federacin ės 
Valstijos), Naujoji Zelandija, Nauru, Palau, Papua Naujoji Gvin ėja, Saliamono salos, Samoa, Tonga, 
Tuvalu, Vanuatu. 
LT 12   LT buvo tikrinamas Angolos oro vež ėjas TAAG (163 patik rinimai); šiuos 
patikrinimus nuspr ęsta atlikti po to, kai šis vež ėjas buvo iš dalies išbrauktas iš oro 
vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veikl ą Bendrijoje, s ąrašo.  
LT 13   LT 4.5. Pasiskirstymas pagal ICAO regionus 
    Neatitikties fakt ų skaičius (F) Neatitikties fakt ų santykis (F kat./P)  
Regionas  Patikrint ų 
valstybių 
skaičius 
 Patikrint ų 
oro vežėjų 
skaičius 
 Patikrinimai 
(P) 1 kat. 
(neesminiai)Cat. 2 
(reikšmingi)3 kat. 
(esminiai) Iš viso 1 kat. 
F/P 2 kat. 
F/P 3 kat. 
F/P Iš viso F/P
APAC17 19 58 311 148 125 78 351 0,476  0,402  0,251  1,129  
ESAF18 10 19 312 75 82 36 193 0,240  0,263  0,115  0,619  
ES19 56 784 8 957  2 931  2 833  1 428  7 192  0,327  0,316  0,159  0,803  
MID20 18 85 953 334 418 221 973 0,350  0,439  0,232  1,021  
NACC21 10 127 652 288 178 144 610 0,442  0,273  0,221  0,936  
SAM22 9 20 66 39 58 23 120 0,591  0,879  0,348  1,818  
WACAF23 12 21 98 65 122 62 249 0,663  1,245  0,633  2,541  
Visos 
valstybės 134 1 114  11 349  3 880  3 816  1 992  9 688  0,342  0,336  0,176  0,854  
Remiantis šioje lentel ėje pateiktais duomenimis, galima daryti išvadas, kad: 
                                                 
17 APAC – Azijos ir Ramiojo vandenyno ICAO regionas: Australija, Bangladešas, Brun ėjaus 
Darusalamas, Butanas, Fidžis, Filipinai, Indi ja, Indonezija, Japonija, Kambodža, Kinija ( įskaitant 
Honkongą ir Makao), Kiribatis, Kor ėjos Liaudies Demokratin ė Respublika, Kor ėjos Respublika, Kuko 
salos, Laoso Liaudies Demokratin ė Respublika, Malaizija, Maldyvai, Maršalo salos, Mianmaras, 
Mikronezija, Mongolija, Naujoji Zelandija, Nauru, Nepalas, Palau, Papua Naujoji Gvin ėja, Saliamono 
salos, Samoa, Singap ūras, Šri Lanka, Tailandas, Tonga, Vanuatu, Vietnamas. 
18 ESAF – Ryt ų ir Pietų Afrikos ICAO regionas: Angola, Botsvana, Burundis, Džibutis, Eritr ėja, Etiopija, 
Kenija, Komorai, Lesotas, Madagaskaras, Malavis, Mauricijus, Mozambikas, Namibija, Piet ų Afrika, 
Ruanda, Seišeliai, Somalis, Svazilandas, Tanzanijos Jungtin ė Respublika, Uganda , Zambija, Zimbabv ė. 
19 EUR – Europos ir Šiaur ės Atlanto ICAO regionas: Airija, Albanija, Alžyras, Andora, Arm ėnija, 
Austrija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Belgija, Bosnija ir Hercegovina, Bulgarija,  Buvusioji Jugoslavijos 
Respublika Makedonija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Gruzija,  Islandija, Ispanija, Italija, Jungtin ė 
Karalystė (įskaitant Kaiman ų salas ir Bermud ų salas), Juodkalnija, Kazachstanas, Kirgizija, Kroatija, 
Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Marokas, Moldova, Monakas, Nyderlandai (išskyrus 
Olandijos Antilus), Norvegija, Portugalija, Pranc ūzija, Rumunija, Rusijos Federacija, San Marinas, 
Serbija, Slovakija, Slov ėnija, Suomija, Švedija, Šveicarija, Tadžikistanas, Tunisas, Turkija, 
Turkmėnistanas, Ukraina, Uzbekist anas, Vengrija, Vokietija. 
20 MID – Artim ųjų Rytų ICAO regionas: Afganistanas, Bahreinas, Egiptas, Irakas, Iranas, Izraelis, 
Jemenas, Jordanija, Jungtiniai Arab ų Emyratai, Kataras, Kipras, Kuveitas, Libanas, Libijos Arab ų 
Socialistin ė Liaudies Džamachirija, Omanas, Pa kistanas, Saudo Arabija, Sirijos Arab ų Respublika, 
Sudanas. 
21 NACC – Šiaur ės Amerikos, Centrin ės Amerikos ir Karib ų jūros ICAO regionas: Antigva ir Barbuda, 
Bahamos, Barbadosas, Belizas, Dominikos Re spublika, Grenada, Gvatemala, Haitis, Hond ūras, 
Jamaika, Jungtin ės Amerikos Valstijos, Kanada, Kosta Rika, Kuba, Meksika, Nikaragva, Salvadoras, 
Sent Kitsas ir Nevis, Sent Lusija, Sent Vins entas ir Grenadinai, Tr inidadas ir Tobagas. 
22 SAM – Piet ų Amerikos ICAO regionas: Argentina, Bolivija, Brazilija, Čilė, Ekvadoras, Gajana, 
Kolumbija, Panama, Paragvajus, Peru, Surinamas, Urugvajus, Venesuela. 
23 WACAF – Vakar ų ir Centrin ės Afrikos ICAO regionas : Beninas, Bisau Gvin ėja, Burkina Fasas, 
Centrinės Afrikos Respublika, Čadas, Dramblio Kaulo Krantas, Gabonas, Gambija, Gana, Gvin ėja, 
Kamerūnas, Kongas, Kongo Demokratin ė Respublika, Liberija, Malis, Mauritanija, Nigerija, Nigeris, 
Pusiaujo Gvin ėja, San Tom ė ir Prinsip ė, Senegalas, Siera Leon ė, Togas, Žaliasis Kyšulys. 
LT 14   LT – per oro vež ėjų iš EUR regiono valstybi ų orlaivių patikrinim ą nustatoma mažiau 
neatitikties fakt ų, nei vidutinis neatitikties fakt ų skaičius; 
– per vieną MID, SAM, WACAF, NACC, APAC ir ESAF region ų valstybių oro 
vežėjų orlaivių patikrinim ą nustatoma daugiau neatitikties fakt ų, nei vidutinis 
neatitikties fakt ų skaičius. 
     
Vidutinis neatitikties fakt ų skaičius pagal ICAO region ą –
raida per pastaruosius 5 metus 
0,000,501,001,502,002,503,003,504,00
2005 2006 2007 2008 2009APAC 
ESAF
EUR/NAT
MID 
NACC  
SAM 
WACAF
 
Visuose regionuose neatitikties fakt ų ir patikrinim ų skaičiaus santykis ger ėja. Nors atrodo, 
kad ESAF regione rezultatai pager ėjo labiausiai, tai l ėmė faktas, kad daugiau kaip pus ė šio 
regiono oro vež ėjų patikrinim ų susiję su Angolos oro vež ėju TAAG (163 patikrinimai). 
2007 m. TAAG įtrauktas į oro vežėjų, kuriems draudžiama vykdyti veikl ą Bendrijoje, s ąrašą. 
2009 m. oro vež ėjui TAAG leista iš dalie s atnaujinti skrydžius į Europos S ąjungą (tam tikrais 
orlaiviais ir tik į Portugalijos miest ą Lisabon ą) su sąlyga, kad kiekvien ą skrydį tikrins 
Portugalijos institucijos.  
ES, ECAC ir kit ų pasaulio region ų palyginimas  
    Neatitikties fakt ų skaičius (F) Neatitikties fakt ų santykis (F kat./P)  
Regionas  Patikrint ų 
valstybių 
skaičius 
 Patikrint ų 
oro vežėjų 
skaičius 
 Patikrini
mai 
(P) 1 kat. 
(neesmi
niai) 2 kat. 
(reikšmi
ngi) 3 kat. 
(esminia
i) Iš viso 1 kat. 
F/P 2 kat. 
F/P 3 kat. 
F/P Iš viso F
/P 
ES 27 528 5 917  1 603  1 562  845 4 010  0,271  0,264  0,143  0,678  
Kita 
EUROPOS 
dalis (ne ES ECAC 
valstybės) 16 149 1 653  599 611 219 1 429  0,362  0,370  0,132  0,864  
EUROPA 
(ECAC)  43 677 7 570  2 202  2 173  1 064  5 439  0,291  0,287  0,141  0,718  
Ne ES 
valstybės 107 586 5 432  2 277  2 254  1 147  5 678  0,419  0,415  0,211  1,045  
LT 15   LT Visos 
valstybės 134 1 114  11 349  3 880  3 816  1 992  9 688  0,342  0,336  0,176  0,854  
4.6. Su kontrolinio s ąrašo punktais susij ę neatitikties faktai 
Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento F pried ėlyje pateikti kiekvieno atskiro patikrinimo 
punkto (APP) neatitikties faktai. Tame pried ėlyje nurodytas tam tikro punkto patikrinim ų 
skaičius, neatitikties fakt ų skaičius ir F/APP santykis.  
4.7. Trys pagal kontrolinio s ąrašo punktus dažniausiai nustatomi reikšmingi ir 
esminiai neatitikties faktai 
Patikrinimo kontrolin į sąrašą sudaro keturios pagrindin ės dalys. A dalyje išvardyti orlaivio 
įgulos kabinoje tikrintini dalykai. Kontrolinio s ąrašo B dalis susijusi su (keleivi ų) salone 
tikrintinais dalykais (daugiausia saugos įranga). C dalis susijusi su bendr ąja technine orlaivio 
būkle, kuri patikrinama apeinant orlaiv į. Kontrolinio s ąrašo D dalis susijusi su orlaivio 
krovinių skyriumi ir gabenamu kroviniu. 
Visus A, B, C ir D dalyse nenumatytu s bendruosius neatitikties faktus galima įrašyti 
kontrolinio s ąrašo E (bendroje) dalyje. 
Šalinant tr ūkumus daugiausia d ėmesio turi b ūti skiriama atliekant SAFA patikrinim ą 
nustatytiems 2 kategorijos (reikšmingiems) ir 3 kategorijos (esminiams) neatitikties faktams. Kiekvienos kontrolinio s ąrašo dalies trys pagr indiniai su patikrinim ų skaičiumi susij ę 2 ir 3 
kategorijos neatitikties faktai pateikti lentel ėse po Komisijos tarnyb ų darbinio dokumento D ir 
E priedėlių. 
5. VEIKSMAI,  KURIŲ IMTASI  PO PATIKRINIM Ų PERONE 
Atsižvelgiant į neatitikties fakt ų kategorij ą, skaičių ir pobūdį, gali būti imtasi keleriop ų 
veiksmų. 
Jei iš nustatyt ų neatitikties fakt ų matyti, kad orlaivio ir jame esan čių žmonių saugos lygis 
sumažėjo, reikalaujama imtis taisom ųjų veiksmų. Paprastai orlaivio kapitonui nurodoma 
pašalinti didelius tr ūkumus, apie kuriuos jam pran ešta. Retais atvejais, tur ėdami pagrind ą 
manyti, kad orlaivio kapitonas neketina imtis b ūtinų priemoni ų trūkumams, apie kuriuos jam 
pranešta, pašalinti, inspektoriai oficialiai uždr audžia orlaiviui išskristi. Oficialus tikrinan čios 
valstybės draudimas orlaiviui išskristi reiškia, kad skrydžiai orlaiviu draudžiami tol, kol bus 
imtasi tinkam ų taisomųjų priemoni ų. 
Kita veiksm ų rūšis – taisomieji veiksmai prieš išduodant leidim ą skristi. Prieš suteikiant 
leidimą toliau vykdyti skrydžius orlaiviu , reikalaujama imtis taisom ųjų veiksmų, kad būtų 
pašalinti visi nustatyti tr ūkumai. 
Kitais atvejais or laivis gali išskristi taikant orlaivio naudojimo apribojimus. Toks apribojimas, 
pavyzdžiui, gal ėtų būti taikomas nusta čius trūkumą, susijusį su keleivi ų krėslais. Orlaiv į 
galima naudoti, jei netinkamuose kr ėsluose nes ėdi keleiviai. 
Pagal įprastą praktiką ką tik patikrinto orlaivio kapitonui pr anešama apie neatitikties faktus. 
Be to, apie 2 ir 3 kategorij ų neatitikties faktus pranešama atsa kingai aviacijos administracijai 
LT 16   LT ir pagrindinei oro vež ėjo bazei; joms taip pat pateikiamas prašymas imtis atitinkam ų veiksmų, 
kad trūkumai nesikartot ų. 
Siekiant geriausiai įgyvendinti ES programos SAFA tikslus, b ūtina glaudžiai bendradarbiauti 
su visų valstybių, kurių oro vež ėjams ir orlaiviams taikyti SAFA patikrinimai, civilin ės 
aviacijos administrac ijomis. Šios civilin ės aviacijos administracijos atsako už savo 
nacionalini ų oro vež ėjų skrydžių saugos prieži ūrą pagal atitinkamus tarptautinius saugos 
standartus, tod ėl jų prašoma užtikrinti, kad taisomieji veiksmai b ūtų tinkamai įgyvendinti ir 
kad per SAFA patikrinimus nustatyti neatit ikties faktai, apie kuriuos pranešta, b ūtų pašalinti.  
Tam tikrais atvejais, kai nustatyti orlaivio neatitikties faktai laikomi svarbiais, pavien ės SAFA 
dalyvaujan čios valstyb ės gali nuspr ęsti panaikinti tam orlaiviui išduot ą leidimą atskristi. Tai 
reiškia, kad konkre čiam orlaiviui draudžiama t ūpti tos valstyb ės oro uostuose ir skristi jos oro 
erdvėje. Toks draudimas gali b ūti atšauktas, jei or laivio naudotojas įrodo, kad tr ūkumai 
tinkamai pašalinti. Tod ėl tokios pasekm ės leidimui atskristi gali b ūti (ir paprastai yra) 
laikinos. 
Paskelbdamos tok į draudimą ir vėliau jį atšaukdamos Europos S ąjungai priklausan čios SAFA 
dalyvaujan čios valstyb ės veikia vadovaudamosi Reglamento (EB) Nr. 2111/2005 d ėl oro 
vežėjų, kuriems taikomas draudimas vykdyti veikl ą Bendrijoje, Bendrijos s ąrašo sudarymo 
nuostatomis.  
Patikrinim ų skaičius 11 349  
Neatitikties fakt ų skaičius 9 688 
Administracijos ir oro vež ėjo 
informavimas  3 328 
Orlaivio naudojimo 
apribojimas  95 
Taisomieji  veiksmai prieš 
suteikiant leidim ą skristi  1 358 
Draudimas orlaiviui išskristi  10 KOKIŲ VEIKSM Ų 
IMTASI  
Nedelsiant uždrausta vykdyti 
veiklą 1* 
*Neįskaitant Europos Bendrijos pagal Reglament ą (EB) Nr. 2111/2005 nustatyt ų draudim ų arba veiklos 
apribojim ų 
Kaip numatyta Komisijos direktyvoj e (EB) 2008/49, SAFA dalyvaujan čios valstyb ės kas 
mėnesį siunčia EASA ataskaitas apie veiksmus, kuri ų imtasi po patikrinim ų. Iš tokios 
informacijos matyti oro vež ėjų gebėjimas ir noras pašalinti per SAFA patikrinimus aptiktus 
trūkumus. 
6. IŠVADOS  
2009 m. atlikta daugiausiai patikrinim ų – palyginti su ankstesniais metais patikrinta daugiau 
oro vežėjų. Todėl, taikant program ą, veiksmingiau nustatomos galimos neigiamos saugos 
LT 17   LT tendencijos visame pasaulyje; ji rea liuoju laiku padeda užtikrinti saug ų tikrinamo orlaivio 
eksploatavim ą. 
Be to, 2009 m. imtasi veiksm ų patobulinti ES programos SAFA taikym ą: paskelbtos 
instrukcijos, atlikta SAFA ataskait ų kokybės analizė, pradėta taikyti standartizacijos 
programa, kurios bendrasis tiksla s – užtikrinti, kad visi SAFA patikrinimai visose šalyse b ūtų 
atliekami standartizuotai.