LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 26.10.2009 
SEK(2009) 1405 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Poveikio vertinimo santrauka  
 
pridedama prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
Kova su ŽIV/AIDS Europos S ąjungoje ir kaimynin ėse šalyse 2009–2013 m. 
  
{COM(2009) 569 galutinis} 
{SEC(2009) 1403} {SEC(2009) 1404} 
 
LT 2   LT 1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Atsižvelgiant į naujausius ŽIV/AIDS tyrim ų rezultatus, preliminar ų 2006–2009 m. veiksm ų 
planą ir konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis, įvardijamos tokios b ūsimų veiksmų 
sritys: 
1.1. Ne įvykdyti politiniai įsipareigojimai 
Nors tam tikra pažanga padaryta, vis d ėlto ne visi sutarti politiniai įsipareigojimai buvo 
įvykdyti. Tarptautin ė bendruomen ė toliau siekia užsibr ėžtų ir įgyvendinam ų tikslų (visuotinai 
užtikrinamos galimyb ės naudotis prevencijos, gydymo, prieži ūros ir paramos priemon ėmis), 
tačiau pilietinei visuomenei n ėra sistemingai užtikrinamos galimyb ės dalyvauti formuojant, 
įgyvendinant ir stebint vis ų valstybių narių ir kaimynini ų šalių politiką. 
1.2. Centralizuotos ES steb ėsenos ir ataskait ų teikimo sistemos duomen ų spragos 
Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras (ECDC) padar ė pažangą stebint ŽIV/AIDS 
padėtį. Vis dėlto, norint susidaryti bendr ą epidemijos vaizd ą, reikia išsamesni ų, geriau 
palyginam ų ir suderinam ų duomenų.  
1.3. Nepakankami su prevencija ir gydymu susij ę veiksmai ir galimai mažesnis 
sveikatos biudžetas 
Prevencijos strategijos vis dar yra nepakankamai veiksmingos. Europos S ąjungoje dar yra 
daug ŽIV infekuot ų arba AIDS sergan čių asmenų, kuriems liga nebuvo diagnozuota. Svarbios 
ŽIV prevencijos priemon ės yra konsultavimas ir savanoriškas pasitikrinimas, ta čiau jos dar 
nėra prieinamos visoje Europoje. Ne visiškai užtikrinamos ir gydymo, prieži ūros ir paramos 
galimybės. Politiniai veiksmai turi b ūti orientuoti į labiausiai paveikt ų asmenų grupes (pvz., į 
intravenini ų narkotikų vartotojus, vyrus, lytiškai santykiaujan čius su vyrais ir imigrantus iš 
regionų, kuriuose liga itin paplitusi). 
Ši liga pakito – dabar tai yra ne mirtina, o l ėtinė liga; parama dar tikrai n ėra visuotin ė ir jos 
lygis įvairiose Europos S ąjungos ir kaimynin ėse šalyse vis dar labai skiriasi1. Žinių spragos  
Nepakanka žini ų šiose srityse: 
i) socialiniai mokslai ir ypa č ŽIV perdavimo elgsenos aspektai,  
ii) socialinis ekonominis prevencijo s ekonominio veiksmingumo tyrimas, 
iii) nauj ųjų prevencijos technologij ų plėtra ir naudojimas, 
iv) ES ir kaimynini ų šalių tarpvalstybinis aspektas, 
v) intensyvesni gydymo ir vakcin ų biomedicininiai tyrimai. 
1.4. Nerim ą keliančios tendencijos tam tikrose Ryt ų Europos šalyse 
Rytų Europa (Baltijos valstyb ės narės, Ukraina, Moldovos Respub lika ir Rusijos Federacija) 
yra vienas iš pasaulio region ų, kuriame gr ėsmingai daug ėja ŽIV, dažnai kartu su susijusiomis 
infekcijomis, kaip antai tuberkulioz ė (atspari daugeliui vaist ų) arba hepatitas, atvej ų.  
2. P AGRINDIN Ė EUROPOS VEIKSM Ų PRIEŽASTIS  
Su ŽIV/AIDS susijusi ų uždavini ų sprendimas ES lygmeniu yra dalis bendros sveikatos ir 
socialinės politikos, pagal kuri ą, siekiant sumažinti infekcij ų plitimą ES, didžiausias d ėmesys 
                                                 
1 Antiretrovirusinio ŽIV gydymo ir AIDS simptom ų gydymo išlaidos gali b ūti labai didel ės, tačiau 
antiretrovirusinio (ARV) gydymo išlaidos sudaro tik dal į visų žmonėms, kurių liga progresuoja, skirto 
gydymo ir paskesn ės kontrolės išlaidų. 
 
LT 3   LT skiriamas ŽIV/AIDS prevencijai ir naujoms strategijoms, orientuotoms į ŽIV infekuotus arba 
AIDS sergan čius asmenis ir rizikos grupes.  
2.1. Subsidiarumas 
ES valstyb ėms narėms ir kaimynin ėms šalims tenka didžiausia atsakomyb ė už savo pilie čių 
sveikatos apsaug ą ir gerinim ą. EB sutarties 152 str. reik alaujama, kad nustatant ir 
įgyvendinant visas Bendrijos politi kos ir veiklos kryptis turi b ūti užtikrinama aukšto lygio 
žmonių sveikatos apsauga.  
2.2. B ūtinumo nustatymas 
ŽIV/AIDS yra užkre čiamoji liga. Su ja turi b ūti kovojama koordinuojant nacionalini ų 
vyriausybi ų pastangas. ŽIV plitimui įtakos turi tarpvalstybinis jud ėjimas, tačiau laisvas 
asmenų judėjimas yra pagrindinis ES politikos ramstis.  
ES šiuo metu gyvena apytikriai 64 mln. migrant ų iš ES nepriklausan čių šalių. Nors imigrantai 
į ES atvyksta iš pa čių įvairiausių šalių, jie sudaro didel ę dalį asmenų, ŽIV užsikr ėtusių per 
heteroseksualinius lytinius santykius. Šiai grupei taip pat gresia socialin ė atskirtis, tod ėl tokių 
žmonių galimybės, susijusios su tikrinimu, prevencija, gydymu, prieži ūra ir parama gali b ūti 
ribotos.  
Kad būtų galima sekti epidemiologines tendencijas ir pad ėti valstyb ėms narėms taikyti 
tinkamas visuomen ės sveikatos priemones, ES reikia suderintos prieži ūros sistemos. ES, 
norėdama taikyti masto ekonomij ą, turi tur ėti bendrą mokslini ų tyrimų darbotvark ę. 
Atsižvelgdama į didelį ŽIV infekuot ų arba AIDS sergan čių asmenų skaičių kai kuriose 
kaimynin ėse šalyse, ES yra suinteresuota jas įtraukti į bendrą darbą.  
2.3. ES teikiama papildoma nauda 
Komisijos vaidmuo ir toliau tur ėtų išlikti svarbus visoje Eu ropoje koordinuojant pastangas 
sprendžiant ŽIV/AIDS problem ą. ŽIV infekcijos galima išvengti. Skatindama keitim ąsi 
idėjomis ir metodais, Komisija teikia svarbi ų žinių, veikia kaip diskusij ų forumas ir skatina 
valstybių narių mainus. Atskiros valstyb ės narės vargiai geb ėtų užtikrinti tok į tarpvalstybin į 
bendradarbiavim ą. 
ES galėtų įtraukti ŽIV į atitinkamas ES politikos sritis, kaip antai laisvas žmoni ų judėjimas, 
žmogaus teis ės, moksliniai tyrimai ir nediskriminavimas, kaip aktuali ą visuomen ės sveikatos 
problemą. Šalims gal ėtų būti naudinga suderinti savo poli tikos kryptis su Europos ger ąja 
patirtimi. 
3. P OLITIKOS TIKSLAI  
Bendras tikslas – prisid ėti prie žmoni ų negalavim ų ir ligų, kurias sukelia ŽIV infekcija, 
prevencijos ir mažinimo, šalinti pavojaus žmoni ų sveikatai šaltinius, kaip nustatyta Sutarties 
152 str., ir gerinti ŽIV infekuot ų arba AIDS sergan čių asmenų ir didžiausios rizikos grupi ų 
gyvenimą.  
3.1. Konkret ūs tikslai:  
(a) išlaikyti politin ę lyderystę ir suinteresuot ųjų šalių įsipareigojim ą;  
(b) gerinti ŽIV/AIDS epidemiologi nius duomenis atliekant steb ėseną;  
(c) remti ES valstybes nares ir kaimynines šalis, kurian čias intervencines 
visuomen ės sveikatos apsaugos priemones, pagal kurias 
 
LT 4   LT – nacionalin ėse strategijose didžiausias d ėmesys b ūtų skiriamas 
didžiausios rizikos gyventoj ų grupėms; 
– būtų gerinamos didel ės rizikos grupi ų, kurioms gresia užsikr ėsti ŽIV, 
gyvenimo s ąlygos ir užtikrinama prevencija, gydymas, prieži ūra ir 
parama;  
– nacionalin ėse strategijose b ūtų pabrėžiamos neišspr ęstos problemos 
(nenustatyta arba neteisingai nustatyta diagnoz ė, nauji prevencijos 
metodai, naujos gydymo galimyb ės ir kt.); 
– nepaisant ekonomikos kriz ės, būtų užtikrinama, kad kovai su 
ŽIV/AIDS b ūtų skiriama pakankamai l ėšų; 
(d) gerinti žinias apie gydym ą, vakcinas ir mikrobicidus, visuomen ės sveikatos 
mokslinius tyrimus, elgsenos moksl ą, socialinius ekonominius tyrimus. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Toliau lyginamos trys skirtingos politikos pa sirinktys pirmiau nurodytiems tikslams siekti.  
4.1. 1 pasirinktis. Įprastiniai veiksmai. Toliau vykdomas dabartinis veiksm ų planas 
ir atliekamas jo vertinimas 
Pradinė „Įprastinių veiksmų“ pasirinktis reiškia, kad b ūtų pratęsiamas dabartinio veiksm ų 
plano taikymas ir t ęsiami prad ėti veiksmai. Taip b ūtų išlaikyta ES politin ė parama, o 
Komisija ir suinteresuotosios šalys gal ėtų užbaigti jau prad ėtus veiksmus ir t ęsti sėkmingą 
veiklą. Būtų galima nustatyti rodiklius rezultatams steb ėti ir visapusiam dabartinio veiksm ų 
plano vertinimui atlikti. Atsižvelgiant į pirmiau nustatytus prioritetus ir priemones, prieži ūra 
ir moksliniai tyrimai b ūtų tęsiami. 
4.2. 2 pasirinktis. Naujas ES politik os arba kovos su ŽIV/AIDS veiksm ų planas 
nerengiamas  
Šiuo atveju Komisija nesiimt ų naujos su ŽIV/AIDS susijusios politin ės iniciatyvos. 
Didžiausi ą dėmesį Komisija skirt ų esamoms finansuojamoms priemon ėms ir programoms, 
pavyzdžiui, mokslini ų tyrimų programoms, sveikatos program ai, Europos socialiniam fondui, 
Europos kaimynyst ės ir partneryst ės priemonei (EKPP), išorinei ŽIV politikai ir specializuot ų 
agentūrų, kaip antai Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras (ECDC) ar Europos 
narkotikų ir narkomanijos steb ėsenos centras (EMCDDA), vykdomai techninei paramai. 
Tačiau nesant naujo ES kovos su ŽIV/AIDS veiksm ų plano, su ŽIV susijusios išlaidos gal ėtų 
būti perskirstytos. ECDC ir toliau vykdyt ų priežiūrą neatsižvelgdama į naujus aptartus 
politikos poreikius.  
4.3. 3 pasirinktis. Dabartini ų veiksmų papildymas. Naujas Ko misijos politikos ir 
veiksmų planas  
Komisija numatyt ų atnaujint ą politinį stimulą išlaikyti ŽIV/AIDS klausim ą politinėse 
darbotvark ėse. Būtų nustatyti politiniai kovos su ŽIV/AIDS prioritetai visoje Europoje. Pagal 
naują Komisijos politik ą būtų numatyta daug politini ų priemoni ų, o Komisijos tarnybos ir 
suinteresuotosios šalys, ekspert ų grupės ir pilietin ės visuomen ės forumas gal ėtų patobulinti 
veiksmų planą, kuriame b ūtų nurodyti rodikliai pažangai ve rtinti. Šia pasirinktimi b ūtų 
atsižvelgiama į naujas tendencijas ir sprendži ami nustatyti uždaviniai (susij ę su prevencija, 
prioritetiniais regionais, prioritetin ėmis grup ėmis). ES ir suinteresuotosios šalys veikt ų 
vadovaudamosi pirmuoju 2006–2009 m. ES veiksm ų planu ir daugiau d ėmesio skirt ų tokioms 
svarbioms sritims kaip prevencija, gydymas ir moksliniai tyrimai.  
 
LT 5   LT 4.4. 4 pasirinktis. Nebetinkamos pasirinktys 
Teisės aktai.  ŽIV/AIDS yra politiškai sv arbi sveikatos ir socialin ė problema, ta čiau Sutartyje 
nėra teisinio pagrindo ŽIV klausimui skirtai direktyvai arba reglamentui. Valstyb ės narės ir 
kaimynin ės šalys rengia nacionalinius planus ir programas, ta čiau jie tampa dar naudingesni, 
jei dalijamasi ger ąja patirtimi ir konkre čiais įrodymais pagr įstais sprendimais. 
Kampanija.  Rengiant Europos ŽIV kampanij ą nebuvo įmanoma atsižvelgti į visas situacijas 
ir visus Europos kult ūrinius skirtumus. To paties negalima taikyti visoms rizikos grup ėms; tai 
nebūtų nei ekonomiška, nei veiksminga.  
5. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
5.1. 1 pasirinktis. Įprastiniai veiksmai. Toliau vykdomas dabartinis veiksm ų planas  
Ekonominis poveikis 
ES tiesiogin ės išlaidos  tikriausiai b ūtų panašaus dydžio kaip ir ankstesniu laikotarpiu (2006–
2009 m.). Atlikus į šią pasirinkt į įtrauktą vertinimą būtų galima nustatyti ES ir nacionalini ų 
pastangų poveikį epidemijai. 
Šia pasirinktimi b ūtų užtikrintas t ęstinumas ir skatinamos didel ės įvairių suinteresuot ųjų 
šalių investicijos. 
Numatoma, kad išlaidos iš nacionalini ų biudžetų finansuojamoms priemon ėms, palyginti 
su 2006–2009 m., nekist ų. Nei viena iš veiksm ų plane nurodyt ų priemoni ų šalims neb ūtų 
privaloma.  
Parengus suderint ą veiksmų planą, grindžiam ą tvirtu politiniu įsipareigojimu, veiksmingu 
dalijimusi patirtimi ir solidžiomis žiniomis, darbas b ūtų veiksmingesnis, b ūtų sumažinta 
pastangų dubliavimo tikimyb ė ir būtų remiamas planavimas nacionaliniu lygmeniu. 
Vis dėlto, numatoma, kad d ėl ekonomikos nuosmukio  nacionalin ės išlaidos sveikatai bus 
apkarpytos, ypa č trumpuoju ir vidutin ės trukmės laikotarpiu. Yra pavo jaus, kad sumažintos 
būtų ir su ŽIV/AIDS susijusios išlaidos. N ėra numatyta joki ų papildom ų su ataskait ų teikimu 
susijusių valstybių narių išlaidų, kadangi ECDC atliekama prieži ūra yra finansuojama iš ES 
biudžeto. 
Socialinis poveikis  
Šios pasirinkties atveju prevencija, gydymas ir prieži ūra taptų prieinamesni; taigi, šios 
pasirinkties socialinis poveikis b ūtų teigiamas. Iš ties ų, dėl veiksming ų prevencijos program ų 
mažėja ŽIV perdavimo atvej ų. Prevencija, ankstyva diagnoz ė ir gydymas gali pad ėti 
sustabdyti arba sul ėtinti ligos progresavim ą ir išlaikyti asmenis darbingus ; o tai gali 
pagerinti ŽIV infekuot ų arba AIDS sergan čių asmenų gyvenimo kokyb ę. 
Nenustačius naujos ES politikos krypties ECDC vykdoma prieži ūra nepadėtų spręsti naujų 
uždavinių ir neatitikt ų duomenų poreikių.  
5.2. 2 pasirinktis. Naujas ES politik os arba kovos su ŽIV/AIDS veiksm ų planas 
nerengiamas  
Ekonominis poveikis 
ES tiesiogin ės išlaidos  tikriausiai sumaž ėtų, bet nedaug. Nepakankamai aiškiai nusta čius 
politinius kriterijus, politin ė ir finansin ė parama gal ėtų būti ne tokia veiksminga. D ėl politinės 
motyvacijos ES mastu bendradarbiauti ŽIV/AI DS klausimais nebuvimo gali kisti program ų 
metiniai prioritetai, pirmenyb ė gali būti suteikta kitiems, su ŽIV/AIDS nesusijusiems 
 
LT 6   LT klausimams, kurie yra remiami pagal tam tikr ą ES politikos srit į. Tokią padėtį būtų sunku 
pateisinti, nes kasmet ŽIV užsikre čia 2,7 mln. gyventoj ų visame pasaulyje ir yra didžiulis 
vakcinų ar gydymo poreikis. 
Jei ŽIV/AIDS klausimas nebeb ūtų prioritetinis, tai neigiamai atsiliept ų įvairioms 
suinteresuotosioms šalims , veikiančioms mokslini ų tyrimų, paslaugų, mokymo ir paramos 
srityse. Dvišalis arba daugiašalis bendradarbiavimas ES nedalyvaujant vargu  ar galėtų 
kompensuoti  trūkstamą ES politin į įsipareigojim ą ekonomikos kriz ės metu.  
Pagrindinis šios pasirinkties tr ūkumas – ja perteikiama politin ė žinia. ŽIV/AIDS prevencijos  
programoms sveikatos biudžeto mažinimas tur ėtų itin didel į poveikį. Sumažinus prevencijos 
programų skaičių, padidėtų išlaidos sveikatos prieži ūrai, padaug ėtų infekcijų, išaugtų 
gydymo išlaidos, taip pat atsirast ų socialinių, ekonomini ų pasekmių ir darbo rinkos poky čių. 
Valstybėms narėms nenumatoma joki ų papildom ų ataskaitų teikimo ir prieži ūros išlaidų.  
Socialinis poveikis  
Nesant Komisijos politin ės paramos, kova su ŽIV/AIDS gal ėtų netekti dalies finansavimo. 
Sunku numatyti, koki ų papildom ų veiksmų imtųsi valstyb ės narės ir suinteresuotosios šalys, 
neturėdamos ES politini ų gairių. Galima daryti prielaid ą, kad tarptautiniu mastu suderint ų 
tikslų nebūtų pasiekta visose Europos šalyse. Tai gal ėtų turėti neigiam ą socialinį poveikį, be 
to, padaug ėtų ŽIV/AIDS atvej ų.  
Būtų mažiau galimybi ų suteikti daugiau teisi ų nevyriausybin ėms organizacijoms  ginti 
pažeidžiam ų grupių interesus ES ir kaimynin ėse šalyse.  
Ši pasirinktis b ūtų nepakankamai veiksminga siekia nt palaikyti bendradarbiavim ą visoje 
Europoje, b ūtų ypač sunku pakreipti veikl ą kita linkme – spr ęsti naujus uždavinius  arba 
socialinius klausimus . Kaip ir 1 pasirinkties atveju, ECDC vykdoma prieži ūra nepadėtų 
spręsti naujų uždavinių ir neatitikt ų duomenų poreikių. 
5.3. 3 pasirinktis. Dabartini ų veiksmų papildymas. Naujas ES politikos ir veiksm ų 
planas  
Ekonominis poveikis 
Pagal šią pasirinkt į naujo veiksm ų plano įgyvendinimo uždaviniai b ūtų paskirstyti įvairioms 
suinteresuotosioms šalims.  
ES tiesiogin ės išlaidos  tikriausiai b ūtų panašaus dydžio kaip ir ankstesniu laikotarpiu (2006–
2009 m.). Turint politin ę paramą, daugiau d ėmesio skiriant naujiems uždaviniams ir naujoms 
tendencijoms, b ūtų galima tik ėtis daugiau teigiam ų pokyčių, o ištekliai gal ėtų būti perskirstyti 
veiksmingesn ėms priemon ėms. Atlikus numatyt ą vertinimą būtų galima nustatyti ES ir 
nacionalini ų pastangų poveikį epidemijai. Pagal ši ą pasirinkt į ŽIV/AIDS klausimas yra 
prioritetinis visoje ES. Didžiausias d ėmesys skiriamas t ęstinumui ir įvairių suinteresuot ųjų 
šalių, veikiančių mokslinių tyrimų, paslaugų, mokymo ir kitose srityse, skatinimui. 
Numatoma, kad išlaidos iš nacionalini ų biudžetų finansuojamoms priemon ėms, palyginti 
su 2006–2009 m., nekist ų. Nei viena iš priemoni ų nei vienai šaliai neb ūtų privaloma. Vis 
dėlto, labiau akcentuojant naujuosius prioritetus, nacionalin ės lėšos galėtų būti perskirstytos  
ir daugiau l ėšų būtų skiriama naujiems prevenciniams metodams, kuriuos taikant didesnis 
dėmesys būtų skiriamas didžiausios rizikos grup ėms ir glaudesniam Ryt ų Europos šali ų 
tarpvalstybiniam bendradarbiavimui – taip b ūtų pasiekta didesnio ekonominio veiksmingumo. 
Ekonomikos nuosmukis  galėtų paveikti su ŽIV/AIDS susijusi ą pagalbą ir turėti poveikio 
prevencijos programoms d ėl galimo sveikatos biudžeto mažinimo. 3 pasirinktis skatint ų ES 
 
LT 7   LT valstybes nares ir kaimynines šalis vieš ąsias išlaidas toliau skir ti didžiausios rizikos grup ėms 
ir skirti lėšų ekonomiškai veiksmingiausioms sveikatos priemon ėms.  
Pagerinus ataskaitų teikimą ir prieži ūrą šalims, šiuo metu ECDC siun čiančioms 
nepakankamai duomen ų, gali susidaryti papildom ų išlaidų. Kitoms šalims papildom ų išlaidų 
nesusidaryt ų. Joms b ūtų naudingas geresniais duomenis pagr įstas geresnis planavimas – 
paprastai tai yra ekonomiškai veiksminga. 
Socialinis poveikis  
Komisijos komunikate ir veiksm ų plane b ūtų pabrėžiamas tęstinumas  ir politinė valia  
laikytis nustatyt ų tarptautini ų įsipareigojim ų. Jame b ūtų nustatyti konkret ūs tikslai, 
nacionaliniu lygmeniu b ūtų galima geriau paskirstyti l ėšas ir užtikrinti veiksmingesn ę 
infrastrukt ūrą. 
3 pasirinktis b ūtų naudinga pilietinei visuomenei , ŽIV/AIDS paveiktiems asmenims ir 
pramonei . Visų šios ligos paveikt ų asmenų gyvenimo s ąlygos pager ėtų esant stipresnei 
politinei lyderystei ir aktyviau da lyvaujant pilietinei visuomenei.  
 
LT 8   LT Pasirinkus ši ą pasirinktį: 
– būtų skatinama spr ęsti su ŽIV/AIDS susijusius socialinius klausimus  (atstūmimas, 
diskriminavimas, žmogaus teisi ų nepaisymas),  
– būtų suteikiama daugiau teisi ų pilietinei visuomenei, kuri atlieka svarb ų vaidmen į kovoje 
su ŽIV/AIDS,  
– nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu b ūtų kontroliuojamas epidemijos ir susijusi ų 
infekcijų (tuberkulioz ės, hepatito ir lytiniu keliu plintan čių infekcijų) mastas,  
– būtų gerinamas pirmiau nurodyt ų klausimų sprendimas,  
– būtų pasitelkiama ekspert ų patirtis siekiant spr ęsti būsimus uždavinius.  
Geresnė priežiūra ir steb ėsena visoje Europoje, kuri ą daugiausia vykdo ECDC ir kitos 
specializuotos ir normas nustatan čios institucijos – veiksming ų ir tvarių visuomen ės sveikatos 
priemonių pagrindas. 
 
LT 9   LT Toliau pateiktoje lentel ėje apibendrinamas trij ų pasirinkčių poveikis konkretiems tikslams.  
Konkretūs tikslai  1 pasirinktis 2 pasirinktis  3 pasirinktis  
Politinė lyderystė ir suderint ų tikslų siekimas  + - ++ 
Griežtesn ė priežiūra ir epidemiologija vykdomai politikai remti + + ++ 
Didesnis valstybi ų narių ir kaimynini ų šalių dėmesys
didžiausios rizikos grup ėms + - ++ 
Skatinti valstybes nares ir kaimynines šalis gerinti žmoni ų,
kuriems rizika užsikr ėsti ŽIV yra didel ė, gyvenimo s ąlygas i r
užtikrinti galimybes visiems naudotis kokybiškomis sveikatos
priežiūros ir gydymo paslaugomis  + - ++ 
Skatinti valstybes nares ir kaimynines šalis pritaikyti ŽIV/AIDS
strategijas prie neišspr ęstų ir (arba) nauj ų uždavinių  + - ++ 
Skatinti valstybes nares ir kaimynines šalis išlaikyti kovai s u
ŽIV/AIDS skirtas valstyb ės ir priva čias lėšas nepaisan t
ekonomin ės krizės + - ++ 
Užpildyti mokslini ų tyrimų spragas skiriant daugiau l ėšų ir
taikant daugiau priemoni ų + + ++ 
Konkrečių tikslų išlaidos  Visos sumos yra apytikslės 
Poveikis ES biudžetui 
Sveikatos programa 
   
20 mln. EUR  
20 mln. EUR 
arba mažiau, 
ŽIV lėšos 
perskirstomos 
kitoms sveikatos 
politikos sritims  
20 mln. EUR, 
lėšos perskirstomos
pagal naujame 
veiksmų plane 
nustatytus 
prioritetus  
Mokslinių tyrimų bendroji programa   
100 mln. EU
R   100 mln. EUR 
arba mažiau, 
ŽIV lėšos 
perskirstomos   100 mln. EUR, 
lėšos 
perskirstomos 
pagal naujus 
prioritetus  
ECDC (prieži ūra ir stebėsena)  
4,4 mln. EUR 
  4,4 mln. EUR  
  4,4 mln. EUR, 
lėšos 
perskirstomos 
pagal naujus 
prioritetus  
Poveikis valstybi ų narių biudžetui  
Sveikatos ir mokslini ų tyrimų biudžetų išlaidos 
 
 Ataskaitų teikimo (prieži ūros) išlaidos
  
Netaikoma,
be pokyčių
 
 
 
ES 
valstybėms 
narėms  
Netaikoma, 
dėl ekonomikos 
krizės biudžetas 
gali būti 
sumažintas  
 
ES valstyb ėms 
narėms  
Netaikoma, 
be pokyčių 
Lėšos 
perskirstomos 
pagal naujus 
prioritetus  
 
Administracin ės 
 
LT 10   LT papildom ų 
administracin i
ų išlaidų nėra papildom ų 
administracini ų 
išlaidų nėra išlaidos d ėl naujų 
duomenų teikimo 
reikalavim ų  
 
Remiantis atliktu poveikio vertinimu, 3 pasi rinkties, naujo Komisijos politikos ir veiksm ų plano, 
poveikis b ūtų didžiausias, tod ėl minėta pasirinktis yra priimtiniausia. 
6. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija gal ėtų stebėti pasiekimus ir iki 2012 m. paskelbti steb ėsenos ataskaitas. Reguliaria 
stebėsena visos suinteresuotosios šalys skatin amos nedelsiant dalytis rezultatais ir 
pasiekimais. Visoms šalims b ūtų paprasčiau keistis ger ąja patirtimi ir lengviau 
bendradarbiauti.