Komisijos rekomendacija Tarybai įgalioti Komisiją pradėti derybas su Tarptautine vynuogių ir vyno organizacija (pranc. OIV) dėl Europos bendrijos stojimo sąlygų ir tvarkos /* KOM/2008/0577 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.9.2008 KOM(2008) 577 galutinis KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI įgalioti Komisiją pradėti derybas su Tarptautine vynuogių ir vyno organizacija (pranc. OIV) dėl Europos bendrijos stojimo sąlygų ir tvarkos KOMISIJOS REKOMENDACIJA TARYBAI įgalioti Komisiją pradėti derybas su Tarptautine vynuogių ir vyno organizacija (pran c. OIV) dėl Europos bendrijos stojimo sąlygų ir tvarkos A. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ĮVADAS Tarptautinė vynuogių ir vyno organizacija (OIV) yra tarpvyriausybinė mokslinė ir technologinė vynuogių ir vyno, vyno gėrimų, valgomųjų vynuogių, razinų ir kitų jų produktų srityje veikianti organizacija. Ji įsteigta 2001 m. balandžio 3 d. Paryžiuje pagal tarptautinę sutartį ir jos pirmtakė tarptautiniu 1924 m. lapkričio 29 d. susitarimu 1924 m. įsteigta Tarptautinė vyno tarnyba , kuri 1958 m. rugsėjo 4 d. sprendimu tapo Tarptautine vynuogių ir vyno organizacija. 2006 m. balandžio 3 d. OIV narėmis buvo 43 valstybės, prie kurių laikinai stebėtojų teisėmis prisijungė buvusios Tarnybos narės. OIV nepriklauso šešios Europos Sąjungos valstybės narės: Jungtinė Karalystė, Lenkija, Danija, Lietuva, Latvija, Estija. OIV tikslai ir funkcijos numatyti organizacijos steigiamosios sutarties 2 straipsnio 1 ir 2 dalyse. Remiantis šiomis nuostatomis, OIV tikslai pagal jos kompetenciją yra šie: 1. nurodyti savo narėms priemones, kuriomis būtų sudaryta galimybė paisyti vyno sektoriaus gamintojų, vartotojų bei kitų šios rinkos dalyvių interesų; 2. teikti pagalbą kitoms tarptautinėms tarpvyriausybinėms ir nevyriausybinėms organizacijoms, ypač užsiimančioms standartizavimu; 3. prisidėti tarptautiniu mastu derinant esamus standartus ir metodus, ir prireikus, rengiant naujus tarptautinius standartus, siekiant pagerinti vyno produktų gamybos ir prekybos sąlygas, atsižvelgiant į vartotojų interesus. Pagal steigiamąją sutartį numatytų OIV misijų kryptys vėliau numatomos ir konkrečiai nustatomos „trimečiame strateginiame plane“, kuris yra organizacijos veiklos pagrindas. Trimetis strateginis planas vėliau smulkiau išdėstomas „metų programoje“. Išsamų OIV struktūros, veiklos principų pristatymą galima rasti organizacijos interneto tinklapyje adresu www.oiv.org. Siekiant užtikrinti nuoseklią Bendrijos poziciją dėl išorės santykių ir tinkamiau derinti vidaus priemones, kurių imamasi veikiant Bendrijos kompetencijos ribose, būtų tikslinga ir reikalinga numatyti Europos bendrijos įstojimą į OIV. Bendrijai stojant į OIV šios organizacijos steigiamojo akto (2001 m. balandžio 3 d. Paryžiaus sutarties, kuria įsteigiama Tarptautinė vynuogių ir vyno organizacija) keisti nereikėtų. Tačiau kol sprendimas dėl stojimo būtų priimtas, Bendrijos ir valstybės narės, siekdamos aktyvesnio Bendrijos dalyvavimo OIV veikloje, stengtųsi labiau derinti savo veiklą su šia organizacija ir sustiprinti svečių teisėmis dalyvaujančios EB vaidmenį. Kita vertus Tarybos reglamente (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo[1] numatyta, kad Komisija, leisdama naudoti naujus vynininkystės metodus „ remiasi Tarptautinės vynuogių ir vyno organizacijos (OIV) rekomenduojamais ir paskelbtais vynininkystės metodais “ ir analizės metodus, kad „ produktų, kuriems taikomas šis reglamentas, sudėties nustatymo analizės metodai ir taisyklės, pagal kurias galima nustatyti, ar šiems produktams buvo naudojami leidžiamų vynininkystės metodų neatitinkantys procesai, yra OIV rekomenduojami ir paskelbti metodai ir taisyklės “. Be to, remiantis Reglamentu (EB) Nr. 479/2008, OIV rekomenduojamų vynininkystės metodų standartų laikymasis yra pakankama sąlyga vynams iš trečiųjų šalių įvežti į Europos rinką. Tuo pagrindžiama būtinybė stiprinti Bendrijos ir OIV santykius. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai: - įgalioti Komisiją pradėti ir vesti derybas su OIV dėl Europos bendrijos stojimo į OIV sąlygų ir tvarkos, laikantis sutarties 300 straipsnyje numatytų nuostatų; - paskirti atitinkamą komitetą, kuris Komisijai padėtų vykdyti šią užduotį; - priimti siūlomus derybų nurodymus. Taip pat Komisija Tarybai rekomenduoja paprašyti valstybių narių pareikšti paramą šiems tikslams. 2. BENDRIJOS KOMPETENCIJA OIV VEIKLOS SRITYJE OIV yra tarpvyriausybinė organizacija, užsiimanti plataus masto standartizavimo veikla, rengiamos rezoliucijos, rekomendacijos ir pasiūlymai, susiję su įvairiais vyno produktų gamybos ir prekybos aspektais, pavyzdžiui, vynininkystės metodai, produktų apibūdinimas ir apibrėžimas, ženklinimas, išleidimo į rinką sąlygos, analizės metodai ir produktų vertinimas, geografinių nuorodų apsauga ir augalų veislių apsauga. Dažniausiai tokios rezoliucijos, nekeičiant jų taikymo srities, įtraukiamos į išsamesnius standartus, dažniausiai pateikiamus kodeksuose ir nuolat atnaujinamus pagal organizacijos priimtas rezoliucijas. Iki šiol OIV paskelbė keletą standartų rinkinių, kuriais remiasi visos organizacijos narės, pavyzdžiui, Tarptautinis vynininkystės kodeksas, Tarptautinis vynininkystės metodų kodeksas, Tarptautinių vyno ir vynuogių misos analizės metodų rinkinys, Tarptautinių spiritinių gėrimų analizės metodų rinkinys, Tarptautinis vyno ir vyno spiritinių gėrimų konkursų standartas, Tarptautinis vyno ir vyno spiritų ženklinimo etiketėmis. Nuo bendro vyno rinkos organizavimo sukūrimo Bendrija savo kompetenciją vyno srityje išlaikė ir praplėtė, todėl Bendrijai BRO srityje, kuri daugiausia reglamentuojama Reglamentu (EB) Nr. 479/2008 ir jo įgyvendinimo reglamentais, suteikta išimtinė kompetencija. Bendrijos antrinės teisės aktai, OIV kompetencijos srityje: - 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (OL L 179, 1999 7 14), - 2008 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 479/2008 dėl bendro vyno rinkos organizavimo (OL L 148, 2008 6 6), - 2008 m. gegužės 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 423/2008, nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 įgyvendinimo taisykles ir nustatantis Bendrijos vynininkystės metodų bei procesų kodeksą (kodifikuota redakcija, OL L 127, 2008 5 15), - 2002 m. balandžio 29 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 753/2002, nustatantis tam tikras Tarybos reglamento (EB) Nr. 1493/1999 nuostatų dėl kai kurių vyno sektoriaus produktų aprašymo, pavadinimo, pateikimo ir apsaugos taikymo taisykles (OL L 118, 2002 5 4), - 2000 m. liepos 24 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1607/2000, nustatantis išsamias Reglamento (EB) Nr. 1493/1999 dėl bendro vyno rinkos organizavimo įgyvendinimo taisykles, ypač dėl antraštinės dalies, skirtos rūšiniam vynui, pagamintam konkrečiuose regionuose (OL L 185, 2000 7 25), - 1990 m. rugsėjo 17 d. Komisijos Reglamentas (EEB) Nr. 2676/90 nustatantis vynų analizės metodus Bendrijoje (OL L 272, 1990 10 3), - 1991 m. birželio 10 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1601/91, nustatantis bendrąsias aromatintų vynų, aromatintų vyno gėrimų ir aromatintų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles (OL L 149, 1991 6 14), - 1994 m. sausio 25 d. Komisijos Reglamentas (EB) Nr. 122/94 nustatantis tam tikras išsamias Tarybos reglamento (EEB) Nr. 1601/91, nustatančio bendrąsias aromatizuotų vynų, aromatizuotų vyno gėrimų ir aromatizuotų vyno kokteilių apibrėžimo, aprašymo ir pateikimo taisykles, taikymo taisykles (OL L 21, 1994 1 26), - 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 (OL L 39, 2008 2 13), - 2000 m. kovo 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/13/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių maisto produktų ženklinimą, pateikimą ir reklamavimą, derinimo (OL L 109, 2000 5 6), - 2007 m. spalio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas (Bendras bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentas) (OL L 299, 2007 11 16), iš dalies pakeistas 2008 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 361/2008, kuriuo įtraukiamos vaisių ir daržovių sektoriui taikomos taisyklės, - 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2789/1999, nustatantis valgomųjų vynuogių prekybos standartą (OL L 336, 1999 12 29), - 2001 m. gruodžio 20 d. Tarybos direktyva 2001/112/EB dėl žmonių maistui skirtų vaisių sulčių ir tam tikrų panašių produktų (OL L 10, 2002 1 12). OIV veiklos sritis, kurioje valstybės narės turi išimtinę kompetenciją, yra labai siaura, o jos reikšmė siekiant bendrų OIV tikslų nėra labai didelė. Dabartinė Bendrijos viduje susiklosčiusi padėtis neatitinka Bendrijos statuso OIV, kurioje šiuo metu teisę aktyviai dalyvauti priimant sprendimus turi tik valstybės narės. Kad Bendrija šioje organizacijoje galėtų tiesiogiai veikti pagal savo kompetenciją, jos statusas nėra tinkamas, nes valstybių pozicijos ir toliau vertinamos individualiai, nepriklausomai nuo to, ar poziciją pateikianti valstybė priklauso Bendrijai. Be to, jau dabar Bendrijos teisės aktuose daromos tiesioginės nuorodos į OIV rezoliucijas dėl analizės metodų, vyno BRO srityje pripažįstamas „Tarptautinių vyno ir vynuogių misos analizės metodų rinkinys“ ir stengiamasi palaipsniui, kiek tai įmanoma, suderinti standartus su kitais OIV nustatytais standartais, pavyzdžiui, „Tarptautiniu vynininkystės metodų kodeksu“ ir „Tarptautiniu vynininkystės kodeksu“. Bendrijos stojimas į OIV taip pat yra vyno BRO reformos proceso, kuriame Taryba nusprendė sustiprinti OIV priimamų teisės aktų ir Bendrijos teisės aktų ryšį, dalis. Nustatant Bendrijos vynininkystės metodų standartus numatoma remtis OIV priimtomis rekomendacijomis. Taryba taip pat nutarė, kad leistini analizės metodai yra OIV rekomenduojami ir paskelbiami metodai. 3. BENDRIJOS įSTOJIMAS į OIV 3.1 Europos bendrijos statusas ir Komisijos dalyvavimas OIV veikloje Nors 2001 m. balandžio 3 d. Sutarties, kuria įsteigiama Tarptautinė vynuogių ir vyno asociacija, 8 straipsnyje aiškiai numatyta galimybė tarpvyriausybinėms organizacijoms tapti visateisėmis narėmis, šiuo metu Europos bendrija OIV oficialaus statuso neturi. Šiuo metu Komisija, kaip Europos bendrijos atstovė, nuolat kviečiama dalyvauti Visuotiniame susirinkime, ekspertų grupių, pakomitečių ir komitetų veikloje, tačiau ji negali dalyvauti Vykdomojo komiteto (sušaukiamo ad hoc ) veikloje ir OIV nemoka jokių savanoriškų įnašų. Todėl dabartinis statusas, leidžiantis Komisijos atstovams tik pasyviai dalyvauti OIV veikloje, yra nepakankamas ir netinkamas. 3.2 Bendrijos narystės tikslingumas Atsižvelgiant į tai, kad didelė dalis OIV kompetencijos sričių reglamentuojamos Bendrijos teisės aktuose, pageidautina, kad Bendrijos vaidmuo OIV veikloje būtų didesnis ir oficialus, kad Bendrijos galėtų užtikrinti nuoseklią savo poziciją tarptautiniu lygiu ir tinkamą Bendrijos interesų atstovavimą. Tinkamiausias sprendimas būtų Bendrijai tapti visateise organizacijos nare. Kitos Bendrijos galimybės, remiantis OIV steigiamaisiais dokumentais, t.y. galimybė gauti ypatingojo stebėtojo arba svečio statusą, nepakankamos. Svečių arba ypatingojo stebėtojo statusas nesuteikia teisės dalyvauti OIV veikloje, tik galimybę „pareikšti nuomonę“ ir „dalyvauti“ kai kurių jos organų veikloje, be galimybės teikti naujų teisės aktų pasiūlymus arba dalinius pakeitimus. Todėl nei vienas šių statusų Komisijai nesuteikia galimybės pasisakyti tose srityse, kuriose ji turi išimtinę kompetenciją, ar apginti Bendrijos lygiu priimtus sprendimus. Be to, steigiamajame OIV akte numatyta, kad piniginį įnašą moka ir tarpvyriausybinės organizacijos, turinčios specialųjį statusą. Komisijai šis įstatuose numatytas reikalavimas nepriimtinas, nes už tai jai balso teisė nesuteikiama. Dėl išvardytų priežasčių galimybė tarptautinėms organizacijoms su OIV sudaryti bendradarbiavimo protokolą yra nepakankama. 3.3 Narystės paraiška a) Stojimo etapai 2001 m. balandžio 3 d. Sutartyje aiškiai numatyta galimybė tarpvyriausybinėms organizacijoms tapti OIV narėmis. Europos bendrijos stojimas turėtų vykti tokiais etapais: - Taryba Komisijai suteikia leidimą vesti derybas dėl Europos bendrijos stojimo į OIV sąlygų ir tvarkos; - Komisija pradeda ir veda derybas su OIV, po kurių turėtų būti pasirašomas stojimo protokolas; - Komisija priima pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Bendrijos stojimo į OIV ir jį pateikia Tarybai; - Tarybos sprendimu Europos bendrijai suteikiamas leidimas stoti į OIV; Pasirašymo ir priėmimo dokumentai pateikiami Prancūzijos Respublikos Užsienio reikalų ministrui (Sutarties, kuria steigiama OIV, IX antraštinės dalies 15 straipsnis); - Bendrija įstoja pagal Sutarties, kuria steigiama OIV, atitinkamose nuostatose numatytą tvarką. b) Procedūros taisyklės Remiantis organizacijos Vidaus tvarkos bendrosiomis nuostatomis, OIV ir Europos bendrija turi sudaryti protokolą, kuriame būtų numatytos konkrečios stojimo sąlygos ir balsų paskirstymo tvarka. Protokolas pasirašomas Vykdomajam komitetui pasiūlius ir gavus Visuotinio susirinkimo sutikimą. Tačiau protokolas sudaromas tik po derybų, kuriose Europos bendrija dalyvauja tokiomis pat kaip ir OIV teisėmis, tai negali būti vienašališkas OIV veiksmas. Bet kuriuo atveju, rengiant pasiūlymą dėl stojimo protokolo reikės suderinti valstybių narių veiksmus Vykdomajame komitete. Valstybių narių suderinti veiksmai dar svarbesni derantis dėl tam tikrų esminių punktų, tokių kaip Bendrijos dalyvavimo organizacijos organų veikloje tvarka, dalyvavimas renkamosiose pareigose, piniginio įnašo dydžio nustatymas ir kiti praktiniai aspektai, į kuriuos OIV turės atsižvelgti ir nustatyti protokole, kad Europos bendrija galėtų visapusiškai naudotis savo teisėmis ir kad jos veiksmų nevaržytų juridinio arba administracinio pobūdžio apribojimai. Tokiomis galiomis būtų galima naudotis, neįgyjant naujų balsavimo teisių. 3.4 Europos bendrijos ir valstybių narių kompetencijos koordinavimas ir pasiskirstymas Narystei įsigaliojus Komisija ir valstybės narės kartu dalyvautų OIV veikloje narių teisėmis. Todėl, remiantis dalyvavimo kitose tarptautinėse organizacijose pavyzdžiu, reikėtų nustatyti vidines koordinavimo procedūras, kuriomis būtų užtikrintas veiksmingas Bendrijos interesų OIV atstovavimas. Itin svarbu numatyti konkrečias procedūras dėl: - pasirengimo OIV susitikimams, o ypač koordinavimo procedūras Briuselyje ir vietoje, skirtas nustatyti bendrąsias pozicijas ir Bendrijos pozicijas bei bendro atsakymo į organizacijos pateikiamus klausimynus tvarką. - balsavimo teisės ir veiksmų laisvės, priklausomai nuo kompetencijos rūšies (išimtinė, nacionalinė, pasidalijamoji) pasiskirstymas. Koordinavimo tvarka turėtų būti numatyta gana išsamiai, kad ją būtų paprasta taikyti, tačiau kartu ji turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima atlikti būtinus pakeitimus. Šios procedūros galėtų būti konkrečiai nustatytos Komisijos ir Tarybos susitarime, pridedamame prie galutinio Tarybos sprendimo, kuriuo Bendrijai leidžiama įstoti į OIV. Nustatydama veiksmingą derinimo tvarką ir griežtai jos laikydamasi, įstodama į OIV Europos bendrija privalėtų parengti bendro pobūdžio kompetencijos deklaraciją, kuri būtų pridedama prie Tarybos sprendimo dėl įstojimo pagal Komisijos pateiktą pasiūlymą bei įtraukiama į Bendrijos ir OIV sudarytą stojimo protokolą. Vėliau, Bendrijai dalyvaujant OIV veikloje, remiantis šia deklaracija paprastai prieš kiekvieną susirinkimą būtų parengiama konkreti kompetencijos deklaracija. 4. PEREINAMOJO LAIKOTARPIO PRIEMONėS Europos bendrijos, siekiančios pagerinti santykius su OIV dėl narystės, statusas pereinamuoju laikotarpiu turėtų būti tinkamesnis, nei šiuo metu turimas statusas. Bendrija turėtų stiprinti institucinius santykius su OIV, sustiprindama dalyvavimą svečių teisėmis, kad pagal šios organizacijos vidaus tvarkos 5 straipsnį galėtų dalyvauti visų organizacijos organų, išskyrus Mokslinį ir techninį komitetą, veikloje, todėl Generalinio direktoriaus būtų prašoma prireikus leisti dalyvauti svečio teisėmis. Formaliai šis statusas nekeistų Bendrijos padėties OIV, ji ir toliau dalyvautų svečio teisėmis, todėl Tarybos įgaliojimai nereikalingi. Be to, Bendrija ir valstybės narės, siekdamos geriau koordinuoti vidaus veiklą ir visada parengti bendrą poziciją Bendrijos kompetencijai priklausančiose srityse, turėtų labiau bendradarbiauti. Todėl valstybės narės ir Komisija, siekdamos, kad Europos bendrijos, OIV sekretoriatui imantis priemonių galėtų geriau ir veiksmingiau dalyvauti OIV veikloje, turėtų susitarti. 5. IšVADOS Bendrija turėtų tapti OIV nare, nes kitoks statusas negali būti laikytinas politiškai ir juridiškai atitinkančiu Bendrijos kompetenciją OIV veiklos srityse. Atsižvelgiant į stojimo proceso ir derybų dėl jo trukmę, taip pat reikėtų numatyti laikinąsias priemones, skirtas pagerinti ir sustiprinti OIV pozicijų koordinavimo vidaus procedūras ir Bendrijos institucinį vaidmenį šioje organizacijoje. Todėl Komisija rekomenduoja Tarybai suteikti jai įgaliojimus pradėti ir vesti derybas su OIV dėl Bendrijos stojimo į OIV sąlygų ir tvarkos remiantis sutarties 300 straipsniu, paskirti atitinkamą komitetą, kuris padėtų Komisijai atlikti šią užduotį ir priimti priede pateikiamus derybų nurodymus. Priede išdėstyti derybų nurodymai parengti, kad Bendrija galėtų tapti OIV nare. Šis statusas suteiktų Bendrijai galimybę jos kompetencijai priklausančiose srityse tomis pačiomis teisėmis kaip ir OIV narės: 1. pareikšti savo poziciją derybų metu arba bet kuriame OIV organų susirinkime, 2. srityse, kuriose sprendimai priimami balsuojant, turėti tokio pat balso teisę kaip ir Bendrijos valstybės narės, atstovaujamos atitinkamo OIV organo veikloje ir saistomos Bendrijos teisės, kuri yra išorės kompetencijos pagrindas, 3. išreikšti sutikimą savo vardu prisiimti teises ir įsipareigojimus, kylančius iš priemonių, dėl kurių priimtas sprendimas OIV. Remiantis EB sutarties 300 straipsniu, derybas turėtų vesti Komisija, konsultuodamasi su specialiuoju Tarybos paskirtu komitetu. Valstybės narės, šiuo metu priklausančios OIV, turėtų teikti visokeriopą pagalbą Bendrijai stojant į šią organizaciją. Deryboms pasibaigus Komisija, remdamasi jų rezultatais, pateiktų pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl Europos bendrijos stojimo į OIV. B. REKOMENDACIJA Atsižvelgdama į išdėstytus faktus, Komisija rekomenduoja: - Tarybai suteikti Komisijai įgaliojimus vesti derybas dėl Europos bendrijos stojimo į OIV sąlygų ir tvarkos; - Tarybai, remiantis Sutartimi, tam, kad Komisija galėtų vesti derybas Europos bendrijos vardu, paskirti specialųjį komitetą, kuris padėtų Komisijai vykdyti šią užduotį; - Tarybai priimti šiuos rekomendacijos priede pateikiamus derybų nurodymus. PRIEDAS Derybų nurodymai 1. Bendrija privalo įgyti visateisės narės statusą, tokį, kaip kitų OIV narių. 2. Šis statusas Bendrijai turi suteikti galimybę dalyvauti derybose ir susitikimuose tomis pačiomis teisėmis kaip ir OIV narės. 3. Bendrija piniginio įnašo į OIV biudžetą nemokės. Jei paaiškėtų, kad tokia pozicija yra netinkama arba dėl jos dabartinės OIV narės nepritartų Bendrijos įstojimui, atsarginis Bendrijos sprendimas būtų jos sutikimas skirti sumą, skirtą padengti tam tikras Bendrijos stojimo į OIV išlaidas. Ši suma būtų nustatoma ne vienašališkai OIV, o susitarus su Bendrija. 4. Bendrijai, kaip visateisei narei, turi būti suteikta teisė naudotis visomis OIV kompetencijai priklausančiomis priemonėmis, dėl kurių derybų metu bus susitarta. [1] OL L 148, 2008 6 6, p. 1