Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai pagal 2007 m. kovo 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 378/2007, kuriuo nustatomos tiesioginių išmokų savanoriško moduliavimo taisyklės, 7 straipsnį /* KOM/2009/0407 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.7.2009 KOM(2009) 407 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI pagal 2007 m. kovo 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 378/2007, kuriuo nustatomos tiesioginių išmokų savanoriško moduliavimo taisyklės, 7 straipsnį KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI pagal 2007 m. kovo 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 378/2007, kuriuo nustatomos tiesioginių išmokų savanoriško moduliavimo taisyklės, 7 straipsnį Ši ataskaita parengta vadovaujantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 378/2007,[1] 7 straipsniu, kuriame nustatoma, kad „Komisija iki 2008 m. gruodžio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą dėl savanoriško moduliavimo taikymo, prireikus kartu su atitinkamais pasiūlymais.“ Atlikus bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos patikrinimą patenkintas poreikis didinti finansavimą kaimo plėtrai didinant savanoriško moduliavimo normą. Savanorišką moduliavimą taikančios valstybės narės palaipsniui keis savanorišką moduliavimą privalomu moduliavimu ir taip visoje ES bus geriau suderintos moduliavimo normos. Dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija nenumato jokių tolesnių savanoriško moduliavimo iniciatyvų. 1. Bendrosios aplinkybės 1.1. Sąvoka „moduliavimas“ Terminas „moduliavimas“ žymi biudžeto lėšų perkėlimą iš tiesioginių išmokų ūkininkams (BŽŪP pirmojo ramsčio) į kaimo plėtros priemones (BŽŪP antrąjį ramstį). Vykdant 2003 metų BŽŪP reformą nustatytas privalomas moduliavimas pradedant nuo 3 % normos 2005 m., 4 % – 2006 m. ir 5 % – 2007 m. ir vėliau, derinant su 5 000 EUR frančize; esant mažesnei sumai, tiesioginės išmokos nemažinamos. Be to, 2005 m. susitarta, kad Jungtinė Karalystė ir Portugalija galės ir toliau naudoti savanorišką moduliavimą pagal Reglamento (EB) Nr. 378/2007 nuostatas. 1.2. Savanoriško moduliavimo teisinė sistema Pagal Reglamentą (EB) Nr. 378/2007 Jungtinei Karalystei, kurioje jau buvo taikomas savanoriškas moduliavimas, ir Portugalijai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1698/2005[2] 70 straipsnio 4a dalyje įtvirtintą leidžiančią nukrypti nuostatą suteikiama galimybė 2007–2012 m. taikyti savanorišką moduliavimą. Savanoriškas moduliavimas vykdomas kaip tiesioginių išmokų mažinimas, kuris papildo sumažinimą dėl privalomo moduliavimo. Bendra mažinimo norma turi būti taikoma kiekvienais kalendoriniais metais; tačiau Jungtinė Karalystė, taikanti bendrosios išmokos schemą regioniniu lygmeniu, taip pat gali taikyti pagal regionus diferencijuotas normas. Didžiausia sumažinimo norma –20 %. Kaip ir privalomo moduliavimo atveju, numatoma 5 000 EUR frančizė. Tačiau priešingai nei privalomo moduliavimo atveju, valstybėms narėms leidžiama nukrypti nuo šios nuostatos ir jos netaikyti (kaip tai daroma Jungtinėje Karalystėje). Komisija nustato grynąsias sumas, gaunamas taikant savanorišką moduliavimą, remdamasi norma (-omis), kurią (-ias) nurodė atitinkamos valstybės narės. Šios papildomos moduliuotos lėšos naudojamos kaimo plėtros priemonėms toje pačioje valstybėje narėje finansuoti. Nenustatytas įpareigojimas taikyti nacionalinį bendrąjį finansavimą, t. y. papildomoms lėšoms netaikomos skirtingų krypčių viršutinės ribos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 70 straipsnio 3 dalyje. Atitinkamos valstybės narės turi pateikti poveikio vertinimus, visų pirma ūkininkų ekonominės padėties ir konkurencingumo žemės ūkio sektoriuje, atsižvelgiant į poreikį vengti ūkininkams nepagrįstai taikyti nevienodas sąlygas. Šiuo pagrindu iki 2008 m. pabaigos Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti savanoriško moduliavimo taikymo ataskaitą. Pagal Komisijos reglamente (EB) Nr. 1236/2007[3] nustatytas įgyvendinimo taisykles numatoma: a) į kiekvienos kaimo plėtros programos finansavimo planą įtraukti taikant savanorišką moduliavimą gaunamas sumas (Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 II priedo A dalies 6.1 punktas) ir b) panaikinti senąją savanoriško moduliavimo tvarką, nustatytą Reglamente (EB) Nr. 1655/2004. 1.3. Ekonominio poveikio analizės ribotumas Vis dar labai anksti daryti bet kokias aiškias išvadas dėl savarankiško moduliavimo poveikio ūkių ekonominei padėčiai. Jungtinėje Karalystėje pirmųjų savanoriško moduliavimo biudžeto lėšų, skirtų Jungtinės Karalystės kaimo plėtros programoms pagal Reglamentą (EB) Nr. 378/2007, buvo galima gauti tik nuo 2007 m. spalio mėn. Šiaurės Airijoje kaimo plėtros programa iš dalies pakeista, siekiant nuo 2008 m. lapkričio mėn. į ją įtraukti savanorišką moduliavimą. Portugalijoje per anksti vertinti bet kokį poveikį, nes sumas, gaunamas taikant savanorišką moduliavimą, bus galima naudoti kaimo plėtros programose tik nuo 2010 m. Taip pat svarbu pripažinti, kad itin nepastoviu permainų laikotarpiu savanoriško moduliavimo atskaitymai yra tik vienas iš labai įvairių veiksnių, darančių poveikį ūkių ekonominei padėčiai 2007–2008 m. Didesnį poveikį ūkių pajamoms darė kiti veiksniai, pavyzdžiui, kylančios prekių kainos, kylančios sąnaudų kainos, kreditavimo sąlygų sugriežtinimas, Jungtinėje Karalystėje – svaro sterlingų susilpnėjimas euro atžvilgiu, ekstremalios oro sąlygos ir gyvūnų ligų protrūkiai. Tačiau šioje valstybėje narėje bendras pajamų pokytis buvo teigiamas dėl to, kad prekių kainos smarkiai pakilo. 2. Savanoriško moduliavimo taikymas Jungtinėje Karalystėje 2.1. Pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 378/2007 2 straipsnio 1 dalį 2007 m. birželio 12 d. Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie savanoriško moduliavimo normas 2007–2012 m. ir ex ante poveikio vertinimą. Jungtinė Karalystė kiekviename regione nustatė tokias metines normas ir nenumatė taikyti frančizės: Metai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Anglija | 12,0 % | 13,0 % | 14,0 % | 14,0 % | 14,0 % | 14,0 % | Velsas | 0 % | 2,5 % | 4,2 % | 5,8 % | 6,5 % | 6,5 % | Škotija | 5,0 % | 8,0 % | 8,5 % | 9,0 % | 9,0 % | 9,0 % | Šiaurės Airija | 4,5 % | 6,0 % | 7,0 % | 8,0 % | 9,0 % | 9,0 % | Dėl nacionalinio bendrojo finansavimo, visi regionai teikia bendrąjį finansavimą, kuris sudaro papildomai 1,6 mlrd. EUR. Toliau nurodyti nacionalinio bendrojo finansavimo procentiniai dydžiai: 1 kryptis | 2 kryptis | 3 kryptis | 4 kryptis | Anglija | 0 % | 40,00 % | 0 % | 0 % | Šiaurės Airija | 0 % | 62,00 % | 0 % | 0 % | Škotija | 55,21 % | 55,21 % | 55,21 % | 65,00 % | Velsas | 45,00 % | 45,00 % | 45,00 % | 0 % | Pasak Jungtinės Karalystės atstovų, savanoriškas moduliavimas sudarytų galimybę geriau subalansuoti du BŽŪP ramsčius atsižvelgiant į 2007–2013 m. pirmojo ir antrojo ramsčių santykį prieš pradedant Jungtinėje Karalystėje taikyti savanorišką moduliavimą (14:1) ir užbaigus taikyti moduliavimą (7:1), palyginti su 15 ES valstybių narių vidurkiu – 5:1. 2.2. Komisijos sprendimai 2007/679/EB ir 2007/680/EB Komisijos sprendime 2007/679/EB[4] nustatytos grynosios sumos, gaunamos taikant savanorišką moduliavimą remiantis pagal regionus diferencijuotomis metinėmis normomis, apie kurias pranešė Jungtinė Karalystė: Metai | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | Iš viso (mln. EUR) | 362,0 | 424,0 | 464,4 | 475,5 | 481,6 | 481,6 | Komisijos sprendime 2007/680/EB[5] atitinkamai pakoreguotas Europos žemės ūkio garantijų fondo išlaidoms skiriamas grynasis likutis, su Jungtine Karalyste susijusios sumos ir bendros Bendrijos paramos kaimo plėtrai 2007–2013 m. sumos. Todėl 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu iš pirmojo ramsčio į antrąjį būtų perkeliama iš viso 2 689 mln. EUR, gautų taikant savanorišką moduliavimą; Jungtinėje Karalystėje kaimo plėtrai skirtas biudžetas būtų daugiau nei padvigubintas (nuo 1 910 mln. EUR iki 4 599 mln. EUR), o to paties laikotarpio bendras ES kaimo plėtrai skirtas biudžetas būtų padidintas iki 91,9 mlrd. EUR. 2.3. Ataskaita pagal Reglamento (EB) Nr. 378/2007 5 straipsnį Jungtinės Karalystės 2008 m. gruodžio mėn. pateiktoje ataskaitoje aprėpiamas laikotarpis nuo 2007 m. kovo mėn. iki 2008 m. rugsėjo mėn. Kadangi įplaukų iš savanoriško moduliavimo buvo galima gauti tik nuo 2007 m. spalio mėn., pasak Jungtinės Karalystės atstovų, per anksti daryti bet kokias aiškias išvadas. 2.3.1. Papildomų iš savanoriško moduliavimo gaunamų lėšų naudojimas Papildomos lėšos visų pirma naudojamos aplinkosaugos reikmėms pagal 2 kryptį, kaip nurodyta toliau: Kryptis | Anglija | Škotija | Šiaurės Airija | Velsas | 1 | 10,45 % | 14,29 % | 17,00 % | 10 % | 2 | 76,09 % | 68,58 % | 65,04 % | 80 % | 3 | 8,74 % | 11,57 % | 0,00 % | 10 % | Iniciatyva „Leader“ | 4,72 % | 5,57 % | 17,96 % | 0 % | Iš viso | 100 % | 100 % | 100 % | 100 % | 2.3.2. Ūkių pajamos Pranešime teigiama, kad remiantis naujausiais statistiniais duomenimis apie ūkininkų pajamas būtų galima spręsti, kad Jungtinės Karalystės žemės ūkio pramonės būklė yra santykinai gera ir konkurencinga, nors savanoriškas moduliavimas taikomas nuo 2001 m. (2000–2006 m. bendra išmokėta suma – apie 4 500 mln. EUR). Metai | Jungtinės Karalystės regionas | Savanoriš-ko moduliavi-mo norma | Savanoriškas moduliavimas po atskaitymo (mln. GBP) | Bendros ūkių pajamos (mln. GBP) | Savanoriško moduliavimo atskaitymų pokytis | Bendrų ūkio pajamų pokytis | 2006 | Anglija | 6,0 % | 101,0 | 1555 | Šiaurės Airija | 4,5 % | 11,0 | 160 | Škotija | 4,5 % | 19,9 | 537 | Velsas | 0,5 % | 1,2 | 52 | 2007 | Anglija | 12,0 % | 218,0 | 1631 | 117,0 | 76,0 | Šiaurės Airija | 4,5 % | 11,0 | 233 | 0 | 73,0 | Škotija | 5,0 % | 22,7 | 628 | 2,7 | 91,0 | Velsas | 0 % | 0,0 | 46 | -1,0 | -6,0 | Savanoriškas moduliavimas neturėtų daryti didelio poveikio ūkininkų ekonominei padėčiai ir jų konkurencingumui žemės ūkio sektoriuje 2008 m. Bendroms ūkių pajamoms (TIFF) didesnį poveikį nei savanoriškas moduliavimas darė kiti veiksniai, ne patį menkiausią poveikį darė valiutų kurso pokyčiai. Didesnės grūdų kainos pirmoje 2008 m. pusėje ir didesnės mėsos bei pieno kainos buvo viena iš padidėjusios produkcijos vertės priežasčių; numatoma, kad tai tik iš dalies atsvers didesnės išlaidos degalams, trąšoms ir pašarams. Iš tikrųjų prognozuojama, kad po padidėjimo 2006 ir 2007 m. bendros ūkių pajamos ir bendros ūkių pajamos vienam asmeniui 2008 m. šiek tiek didės. Be to, ūkininkai ilgesnį laikotarpį gaus naudos iš paramos kaimo plėtrai, kuri padidinta vykdant savanorišką moduliavimą, daromo poveikio ekonomikai; ūkininkai gauna tiesioginės naudos iš didžiosios daugumos papildomų lėšų – kaip agrarines aplinkosaugos išmokas, kurios padeda užtikrinti tam tikrą tikrumą ir stabilumą ūkių pajamų atžvilgiu. Šioje lentelėje apibendrinamas numatomas poveikis ūkininkų pajamoms: Anglija | Šiaurės Airija | Škotija | Velsas | Savanoriško moduliavimo normos (mažiausios ir didžiausios) | 12–14 % | 4,5–9 % | 5–9 % | 2,5–6,5 % | Numatomas poveikis bendroms ūkių pajamoms | nėra | -3 % / -6 % | nėra | -3,9 % / -10,2 % | Numatomas poveikis pajamoms grynaisiais | nėra | nėra | -0,5 % / -4,3 % | -1,5 % / -4,4 % | Jungtinės Karalystės žemės ūkio konkurencingumas neturėtų būti paveiktas, o taikant bendrąjį finansavimą turėtų būtų apribotas ūkių įplaukų mažėjimas. Iš tikrųjų dėl savanoriško moduliavimo nacionalinio bendrojo finansavimo Jungtinėje Karalystėje bendros bendrosios žemės ūkio politikos grynosios išlaidos padidės (vien Anglijoje 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu + 1 mlrd. EUR). 2.3.3. Poveikis aplinkai Anglijoje 99 % savanoriško moduliavimo bendrų viešųjų išlaidų (131,5 mln. EUR) teko agrarinės aplinkosaugos išmokoms, daugiausia Aplinkos valdymo sistemų dalyvavimo lygmeniui. Šioje sistemoje reikalaujama pamatinio aplinkosaugos vadybos lygmens, o dalyviai gali rinktis iš labai įvairių, daugiau kaip 50, vadybos galimybių. Tarp jų – visų rūšių ūkininkavimas ir tokia veikla, kaip gyvatvorių priežiūra, akmenų sienų priežiūra, mažai sąnaudų reikalaujančios pievos, apsaugos zonos ir ariamosios žemdirbystės galimybės. Nuo 2007 m. sausio mėn. pasirašyta daugiau kaip 10 500 naujų agrarinių aplinkosaugos susitarimų; visi jie finansuojami iš savanoriško moduliavimo gautomis lėšomis. Netaikant savanoriško moduliavimo nebūtų buvę įmanoma tokiu tempu išplėsti Aplinkos valdymo sistemą. 2008 m. Škotijoje visa 34,9 mln. EUR suma (bendros viešosios išlaidos) panaudota išmokoms mažiau palankioms ūkininkauti vietovėms. Velse, kuriame nuspręsta neatlikti jokių savanoriškų atskaitymų iš bendrosios išmokos schemos 2007 m. išmokų, vykdant savanorišką moduliavimą (kai tai bus galima daryti) pagrindinis tikslas aišku bus parama agrarinėms aplinkosaugos priemonėms, o siauresniu mastu – parama ūkininkavimu ir (arba) miškininkyste grindžiamam mokymui ir verslo prietaikoms. Šiaurės Airijoje savanoriškas moduliavimas bus skirtas toms priemonėms, kuriomis teikiama tiesioginė parama ūkininkams (mokymo ir informavimo veiklai, žemės ūkio valdoms modernizuoti, mažiau palankių ūkininkauti vietovių kompensuojamosioms išmokoms, agrarinėms aplinkosaugos išmokoms, miškininkystės priemonėms ir ne žemės ūkio veiklai įvairinti). Tikimasi, kad agrarinės aplinkosaugos priemonės duos labai įvairios naudos aplinkai. Jos turėtų sumažinti galimus neigiamus sumažintų tiesioginių išmokų, kaip antai karvių žindenių skaičiaus sumažinimas (dėl kurio gali būti per mažai naudojamos kai kurios svarbios buveinės), padarinius ir galimą intensyvesnę veiklą pieno, jautienos ir ariamosios žemdirbystės sektoriuose, kurie gali turėti įtakos vandens kokybei ir dirvožemio erozijai. 3. Savanoriško moduliavimo taikymas Portugalijoje 3.1. Pranešimas pagal Reglamento (EB) Nr. 378/2007 2 straipsnio 1 dalį 2007 m. birželio 18 d. Portugalija pranešė Komisijai apie savanoriško moduliavimo normą 2007–2012 m. ir apie ex ante poveikio vertinimą. Nurodyta metinė norma – 10 % pradedant nuo 2008 m. Jei atsižvelgiama į frančizę, tai sudaro 6,1 % faktinės tiesioginių išmokų sumažinimo normos. Poveikio ūkininkų pajamoms atžvilgiu numatomo sumažinimo dydis varijuoja nuo didžiausio – -13 % už mėsinių galvijų ir mišrius ūkius, iki mažiausio – -2 %/-3 % už ūkius, kuriuose auginami daugiamečiai pasėliai ir pieniniai galvijai. Kartu būtų sumažintas atotrūkis tarp didžiausių ir mažiausių ūkių pajamų, daugiau nei pusė ūkininkų mokamo paketo gautų daugiau kaip 50 000 EUR tiesioginių išmokų per metus. 3.2. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 333/2008 ir Komisijos sprendimas 2008/788/EB Reglamente (EB) Nr. 333/2008[6] nustatytos papildomos pagalbos, teikiamos ūkininkams (frančizė), bendros sumos nacionalinės ribos – 20,4 mln. EUR per metus. 2008 m. rugsėjo 12 d. Portugalija informavo Komisiją, kad ji ketina taikyti tiesioginių išmokų savanorišką moduliavimą tik nuo 2009 m. 2008 m. spalio 3 d. Komisijos sprendime 2008/788/EB[7] nustatytos grynosios metinės sumos, gaunamos taikant savanorišką moduliavimą Portugalijoje, ir jau atsižvelgta į Portugalijos valdžios institucijų sprendimą – grynosios sumos nustatytos tik nuo 2009 m.: Metai | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | mln. EUR | 41,6 | 40,8 | 40,8 | 40,8 | Todėl iš pirmojo ramsčio į antrąjį būtų perkelta 164 mln. EUR. 3.3. Papildomų iš savanoriško moduliavimo gaunamų lėšų panaudojimas Remiantis įsipareigojimu, nustatytu žemyninės Portugalijos kaimo plėtros programoje, papildomos iš savanoriško moduliavimo gaunamos lėšos būtų po lygiai paskirstomos paramai tinklui „Natura 2000“ stiprinti, įskaitant naujų papildomų teritorijų steigimą (pagal 2 kryptį), ir projektams, kuriais stiprinamos ūkių struktūros (pagal 1 kryptį). Kaip jau minėta, 2008 m. rugsėjo 12 d. Portugalija informavo Komisiją, kad tiesioginių išmokų savanorišką moduliavimą ketina taikyti tik nuo 2009 m. Portugalija patvirtino, kad ras pakaitinių būdų laikytis minėto įsipareigojimo, prisiimto pagal žemyninės dalies kaimo plėtros programą. 4. BŽŪP reformos patikrinimo poveikis BŽŪP reformos patikrinimo (2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamentai (EB) Nr. 72/2009, Nr. 73/2009 ir Nr. 74/2009)[8] tikslas – padėti ūkininkams geriau reaguoti į rinkos signalus ir spręsti naujus uždavinius. Šiuo tikslu privalomo moduliavimo norma bus didinama keturiais etapais ir 2012 m. sieks 10 %, o 5 000 EUR frančizė išlaikoma. Be to, dar 4 % nustatomas progresinis moduliavimas už įmokas, didesnes kaip 300 000 EUR. Todėl per ketverius metus į antrąjį ramstį bus perkelta 3,24 mlrd. EUR. Papildomos lėšos bus naudojamos toje pačioje valstybėje narėje naujiems klausimams spręsti: klimato kaitos, atsinaujinančių energijos išteklių, vandentvarkos, biologinės įvairovės, su šiomis užduotimis susijusių naujovių ir pieno sektoriaus priemonių srityse. Šių veiksmų bendrojo finansavimo normos yra 90 % konvergencijos regionuose ir 75 % ne konvergencijos regionuose. Savanorišką moduliavimą taikančios valstybės narės atitinkamai sumažins normas. Tai reiškia, kad atlikus BŽŪP reformos patikrinimą sumažės savanoriško moduliavimo svarba Jungtinei Karalystei ir Portugalijai, o bendram moduliavimui poveikio nebus, kaip parodyta toliau pateiktoje lentelėje: Lentelė. Atlikus BŽŪP reformos patikrinimą gautos savanoriško moduliavimo, pakeisto privalomu moduliavimu, sumos mln. EUR 2009 m. | 2010 m. | 2011 m. | 2012 m. | Iš viso | Jungtinė Karalystė | 67,4 | 100,6 | 134,3 | 167,7 | 470,0 | Portugalija | 8,8 | 11,8 | 15,8 | 19,8 | 56,2 | Be to, dėl po BŽŪP reformos patikrinimo padidinto moduliavimo sumažės kitų, ne naujų užduočių vykdymo finansinių veiksmų laisvė. 5. Išvados Savanoriškas moduliavimas, grindžiamas Tarybos reglamentu (EB) Nr. 378/2007, arba naudotas trumpai (Jungtinė Karalystė), arba vis dar neįgyvendintas, kaip numatyta pagal kaimo plėtros programas (Portugalija). Todėl labai anksti daryti bet kokias aiškias išvadas dėl savanoriško moduliavimo poveikio ekonominei ūkių padėčiai ir jų konkurencingumui. Kiti veiksniai (pvz., didėjančios prekių kainos, didėjančios sąnaudų kainos, kreditavimo sąlygų sugriežtinimas) tikriausiai padarė didesnį poveikį bendroms ūkininkų pajamoms nei savanoriškas moduliavimas. Kalbant apie kitokį poveikį, reikėtų pažymėti, kad Jungtinėje Karalystėje tikimasi gauti labai įvairios naudos aplinkai, daugiausia taikant agrarines aplinkosaugos priemones, dėl kurių sudaryta gerokai daugiau agrarinių aplinkosaugos susitarimų. Atlikus bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos patikrinimą patenkintas poreikis didinti finansavimą kaimo plėtrai didinant privalomo moduliavimo normą. Todėl nereikia teikti atitinkamų pasiūlymų, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 378/2007 7 straipsnyje. [1] 2007 m. kovo 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 378/2007, nustatantis tiesioginių išmokų, numatytų Reglamente (EB) Nr. 1782/2003, nustatančiame bendrąsias tiesioginės paramos schemų pagal bendrą žemės ūkio politiką taisykles ir nustatančiame tam tikras paramos schemas ūkininkams, savanoriško moduliavimo taisykles, ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1290/2005, OL L 95, 2007 4 5, p. 1. [2] 2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai, OL L 277, 2005 10 21, p 1. [3] 2007 m. spalio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1236/2007, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1974/2006 atsižvelgiant į Tarybos reglamentą (EB) Nr. 378/2007 dėl savanoriško moduliavimo taikymo, OL L 280, 2007 10 24, p. 3. [4] 2007 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas, nustatantis taikant savanorišką moduliavimą gaunamas grynąsias sumas Jungtinei Karalystei 2007–2012 kalendoriniams metams (2007/679/EB), OL L 280, 2007 10 24, p. 25. [5] 2007 m. spalio 22 d. Komisijos sprendimas, iš dalies keičiantis Sprendimą 2006/410/EB, nustatantį sumas, kurios, remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1782/2003 10 straipsnio 2 dalimi, 143d ir 143e straipsniais, yra skiriamos EŽŪFKP, ir sumas, skiriamas EŽŪGF išlaidoms, ir Sprendimą 2006/636/EB, nustatantį Bendrijos paramos kaimo plėtrai sumų metinį paskirstymą valstybėms narėms 2007 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d., L 280, 2007 10 24, p. 27. [6] 2008 m. balandžio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 333/2008, kuriuo nustatomos papildomos pagalbos sumoms taikytinos ribos, naudotinos Portugalijai atliekant Tarybos reglamentu (EB) Nr. 378/2007 įvestą savanorišką moduliavimą, OL L 102, 2008 4 12, p. 19. [7] OL L 271, 2008 10 11, p. 44. [8] OL L 30, 2009 1 31, p. 1.