LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.12.8 
SEK(2010) 1511 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
Pateikiama kartu su  
  
Pasiūlymu dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTO 
  
dėl energijos rinkos vien tisumo ir skaidrumo 
   
{KOM(2010) 726 galutinis} 
{SEK(2010) 1510 galutinis} 
LT 2   LT Patikimos kainos, susiformuojan čios likvidžiose didmenin ėse rinkose, siun čia lemiamus 
trumpalaikius signalus optimaliam energijos gamybos įmonių ir vartojimo subjekt ų veikimui. 
Jos taip pat sudaro ilgalaikes gaires, kai reikalingos b ūsimos investicijos į energetikos 
infrastrukt ūrą. Jos suteikia užtikrintumo įmonėms, kad jos gal ės reaguoti į pokyčius rinkose. 
Tai bus gyvybiškai svarbu, kadangi ateities mažo anglies dioksido kiekio technologij ų 
ekonomika pareikalaus ilgal aikio matomumo, kad b ūtų garantuotos didel ės kapitalo 
investicijos į naujos kartos įrangą. Galiausiai, ta čiau ne mažiau svarbu – didmenini ų rinkų 
rezultatai yra patikima gair ė mažmenin ėms kainoms buitiniams ir pramon ės vartotojams ir 
skatina veiksmingai vartoti energij ą. 
Kadangi nuo energijos rink ų priklauso Europos pilie čių gerovė ir Europos įmonių 
konkurencingumas, svarbiausia, kad pilie čiai, įmonės ir nacionalin ės institucijos gal ėtų 
pasikliauti energijos rink ų vientisumu. Jei tinkamai neužkertamas kelias galimai nes ąžiningos 
prekybos praktikai, tai mažina visuomen ės pasitikėjimą, kliudo investicijoms , didina energijos 
kainų nepastovum ą ir apskritai gali padidinti energijos kainas. Tai savo ruožtu gali sumažinti 
kitų sektorių ir daug energijos vartojan čių pramonės šakų konkurencingum ą. 
ES lygmens finansinis reglamentas – Piktnaudžia vimo rinka direktyva (PRD) – tik iš dalies 
aprėpia energijos rinkas, ka dangi ji skirta finans ų rinkoms. Nors jos priemon ės dabar yra 
persvarstomos, d ėl jos visaapiman čio pobūdžio ji nesugeb ės sureaguoti į visus su energetika 
susijusius pažeidimus rinkoje (pvz., strategin į gamybin ės nuosavyb ės nuslėpimą). Energijos 
vidaus rinkos teis ės aktai nenustato standart ų, užtikrinan čių tokių rinkų vientisum ą. Valstybi ų 
narių lygmeniu gali b ūti taikomos tam tikros kitos taisykl ės, tačiau jų taikymo sritis ribota, 
dažnai susijusi tik su viena prekybos platforma ir skirta tik vienai valstybei narei. 
Apibendrinant, energijos rinkas reglamentuojan čių taisyklių nepakanka, kad b ūtų užtikrintas 
stabilus ir tvarkingas j ų veikimas. Rinkos negali b ūti visapusiškai stebimos ir sunku aptikti 
specifinius pažeidimus, pvz., tarptautinius, susijusius su įvairiomis prek ėmis ir rinkomis. Š į 
požiūrį savo rekomendacijose Komisijai palaiko sektori ų reguliavimo institucijos ir Komisijos 
surengtų konsultacij ų respondentai. 
Tikslai 
(1) Reikėtų veiksmingos ir efektyvios sistemos, kuri užtikrint ų, kad Europos prekybos 
energija rinkos veikt ų tinkamai, t. y. j ų rezultatai neb ūtų iškraipyti d ėl 
piktnaudžiavimo rinka ir jie atitikt ų rinkos pagrindus. Taip bus įgytas didesnis 
suinteresuot ųjų šalių pasitikėjimas, o tai savo ruožt ų padidins dalyvavim ą, stiprumą ir 
likvidumą bei sumažins sandori ų išlaidas. 
(2) Taisyklės turi veiksmingai išaiškinti specifinius rinkos pažeidimus. Jos turi b ūti 
vienodos visoje Europoje, kad verslininkai gal ėtų taikyti vienodus atitikties standartus 
ir nesusidurt ų su skirtingomis taisykl ėmis ir reikalavimais prekiaudami skirtingose 
valstybėse narėse. Be to, jos turi b ūti išsamios ir tikti visiems atitinkamiems 
sandoriams. Tai taip pa t reiškia, kad taisykl ės turi būti suderinamos su esamais 
finansiniais teis ės aktais. Tuo tikslu šia iniciatyva į didmenin ę energijos rink ą bus 
įvestos PRD įtvirtintos prekybos pasina udojant viešai neatskle ista informacija ir 
manipuliavimo rinka s ąvokos. Ta čiau išsamus taisykli ų rinkinys bus pateiktas 
deleguotuose teis ės aktuose. 
(3) Tam, kad pažeidimai rinkoje b ūtų aptikti, didmenin ės energijos rinkos turi b ūti nuolat 
stebimos. Tuo tikslu efektyvi ai veikiantis rinkos steb ėtojas turėtų laiku gauti išsamius 
LT 3   LT ir patvirtintus sandori ų duomen ų rinkinius. Aptikus pažeidim ą rinkoje, turi b ūti 
užtikrintas taisykli ų laikymasis. Tuo tikslu turi b ūti paskirtos kompetentingos 
vykdymo prieži ūros institucijos, galin čios veiksmingai tirti ir įrodyti piktnaudžiavimo 
atvejus energijos rinkose. Joms reik ėtų veiksming ų sankcijų taikymo įgaliojimų, kad 
rinkos dalyviai b ūtų atgrasyti nuo tolesni ų pažeidim ų. Siekiant kovoti su sud ėtingais 
tarptautiniais ir su įvairiomis prek ėmis susijusiais piktnaudžiavimais rinkoje, b ūtina 
įsteigti tinkam ą finansų ir energetikos reguliavimo institucij ų tarpusavio koordinavimo 
mechanizm ą. 
Politikos variantai 
Be įprastinės veiklos scenarijaus, išnagrin ėti septyni variantai, kurie aprašyti toliau: 
0 variantas. Įprastinė veikla  
Pagal šį variantą nesiimama jokios specialiai sektor iui skirtos inicia tyvos, reguliavimo 
institucijos priži ūri tik kai kurias pr ekybos rinkos dalis. N ėra ES lygmeniu suderint ų elgsenos 
rinkoje taisykli ų, kurios b ūtų darniai įgyvendintos valstyb ėse narėse. Prieži ūros sistemos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje skirtingos ir, nors nacionalin ės energetikos reguliavimo 
institucijos vis glaudžiau bendradarbiaus  su Energetikos reguliavimo institucij ų 
bendradarbiavimo agent ūra (ACER), n ėra nustatyta duomen ų prieigos ir keitimosi jais tvarka 
rinkos steb ėjimo tikslais. Tod ėl sunku ar net ne įmanoma aptikti rinkos pažeidim ų, vykstančių 
keliose rinkose ir apr ėpiančių skirtingus, bet susijusi us produktus / prekes. 
ES veiksm ų nebuvimas nereiškia, kad valstyb ės narės nesiims veiksm ų. Nacionaliniai teis ės 
aktų leidėjai jau prad ėjo lopyti ši ą spragą ir pradėjo taikyti naciona lines priemones, įskaitant 
duomenų apie sandorius rinkim ą, reguliuojamojo steb ėjimo ir atskaitomyb ės sistemas. Šios 
sistemos, nors aiškiai didinan čios reguliuojamosios prieži ūros aprėptį, neišvengiamai liks 
neišsamios. Stebint tik su viena valstybe nare  susijusius sandorius, prekybos energija rink ų 
aspektai, susij ę su įvairiomis prek ėmis, ir tarptautiniai aspektai liks nepasteb ėti ir tam tikri 
manipuliavimo rinka atvejai liks neaptikti. 
1a variantas. Taisykl ės apibrėžiamos ES lygiu, valstyb ės narės stebi ir užtikrina vykdym ą 
Šis variantas numato ES lygmeniu apibr ėžtas rinkos pažeidim ų taisykles. Rinkos stebimos 
valstybių narių lygmeniu, remiantis necentralizuota sandori ų atskaitomybe kompetentingoms 
reguliavimo institucijoms. Nacionalin ės reguliavimo institucijos prisiimt ų atsakomyb ę už 
sandorius, sudaromus j ų jurisdikcijai priklausan čioje valstyb ėje narėje (ar susijusius su ja)1. 
Apie sandorius kiekvienai reguliavimo institu cijai atskirai praneša prekybininkai arba 
trečiosios šalys. Prekybininkai ir (arba) tarpininkai tur ėtų pranešti apie visus savo didmeninius 
energetikos sandorius savo įsisteigimo šalies reguliavimo institucijai, neatsižvelgiant į tiekimo 
vietą2. Pranešama sandori ų informacija ir duomen ų formatai apibr ėžiami ES lygmeniu. 
Sandorių duomenys saugomi skirtingais b ūdais atskirose 27 nacionalini ų reguliavimo 
institucijų sistemose. Reguliavimo instit ucijos dirba pagal necentralizuot ą keitimosi 
duomenimis mechanizm ą, leidžiant į joms steb ėti visus sandorius, vykstan čius jų 
jurisdikcijoje, ir taikyti specia liai pritaikytas elgsenos rinkoje  taisykles. Jei sandoriai susij ę su 
                                                 
1 Jei šalyje A įsisteigęs prekybininkas su kitu šalyje B įsisteigusiu prekybininku sudaro sandor į dėl į šalį 
C tiekiamos elektros, steb ėjimo atsakomyb ę prisiima šalies C reguliavimo institucija.  
2 Jei šalyje A įsisteigęs prekybininkas sudaro sandorius d ėl tiekimo į šalis B, C ir D (arba susijusio su 
jomis), jis tur ėtų pranešti apie šiuos sandorius reguliavimo institucijai, kuri turi jurisdikcij ą šalyje A. 
LT 4   LT keliomis valstyb ėmis narėmis (pvz., susitarimai d ėl vietos kain ų skirtumų), turėtų būti 
taikomos atitinkamos taisykl ės ir koordinavimo mechanizmai. Tokios taisykl ės ir 
mechanizmai taip pat tur ėtų apibrėžti vykdymo užtikrinimo atsakomyb ę ir prievoles 
bendradarbiauti. Bendradarbiavim ą reguliavimo srityje gal ėtų palaikyti ES įstaiga (pvz., 
ACER). 
1b variantas. Taisykl ės apibrėžiamos ES lygmeniu, valstyb ės narės praneša, stebi ir užtikrina 
vykdymą, Agentūra apdoroja duomenis ir st ebi tarptautin ius ir su įvairiomis prek ėmis 
susijusius pažeidimus  
Pagal šį variantą, kaip ir pagal 1a variant ą, su pažeidimais rinkoje susijusios taisykl ės, 
atskaitomyb ės prievolės, duomen ų formatai ir steb ėjimo bei vykdymo užtikrinimo prievol ės 
apibrėžiamos ES lygmeniu. Ta čiau, palyginti su 1a variantu, yra du skirtumai. 
Pirma, nors valstybi ų narių kompetentingos institucijos taip pat stebi sandorius, už kuriuos 
prisiima atsakomyb ę, yra papildomas ES lygmeniu įvestas steb ėjimo lygmuo. Ši steb ėjimo 
funkcija sutelkt ų dėmesį į tarptautinio pob ūdžio ir su įvairiomis prek ėmis susijusio 
piktnaudžiavimo rinka aptikim ą. 
Antra, užuot naudodamosi necen tralizuotu keitimosi duomenimis mechanizmu, reguliavimo 
institucijos siun čia duomenis apie sandorius tiesiogiai į ES agent ūrą, kuri juos r ūšiuoja pagal 
teikėjo vietą. Tuomet sur ūšiuoti duomen ų rinkiniai siun čiami atgal atitinkamai 
kompetentingai reguliavimo institucijai. Vis ų gautų duomenų kopija lieka ES agent ūroje, kad 
ji galėtų stebėti nurodytus piktnaudžiavimus rinkoje. 
2 variantas. Taisykl ės apibrėžiamos ES lygmeniu, bendra i stebi speciali ES agent ūra ir 
valstybės narės, vykdym ą užtikrina valstyb ės narės 
Skirtingai nuo 1b varianto, apie  sandorius pranešama ES agent ūrai. Nenumatyta tiesiogin ė 
atskaitomyb ė reguliavimo institucijoms, ta čiau nacionalin ės institucijos turi prieig ą prie ES 
įstaigos turim ų duomenų. Ta pačia tvarka, kuri aprašyta pagal 1b variant ą, ES agent ūra 
rūšiuoja sandorius ir siun čia tikslinius duomen ų rinkinius atitinkamoms reguliavimo 
institucijoms. Taip jos gali steb ėti jų jurisdikcijoje vykdomus sandorius pa čios nerinkdamos 
duomenų. 
3 variantas. Taisykl ės apibrėžiamos ES lygmeniu, bendrai stebi ACER ir valstyb ės narės, 
vykdymą užtikrina valstyb ės narės 
Šis variantas lygiavertis 2 variantui, ta čiau visos ES lygmens įstaigos funkcijos ir 
kompetencija priskiriamos ACER. 
4 variantas. Taisykl ės apibrėžiamos ES lygmeniu, stebi ir tarptautiniais atvejais vykdym ą 
užtikrina ACER arba speciali ES agent ūra 
Šis variantas lygiavertis 2 ir 3 variantams, ta čiau visais tarptautiniais aptikt ų pažeidim ų 
atvejais už vykdymo užtikrinim ą atsakomyb ę p r i s i i m a  A C E R  a r b a  E S  a g e n t ūra. Tačiau šis 
variantas iš tolesn ės analizės išbraukiamas, kadangi Komisija neturi priežas čių manyti, kad, 
aptikus pažeidim ą, valstyb ės narės nesugeb ės užtikrinti taisykli ų vykdymo taip pat 
veiksmingai, kaip Agent ūra ar ACER. Remiantis subs idiarumo principu, aptikus 
piktnaudžiavim ą, vykdymo užtikrinimo veiksm ų turėtų imtis nacionalin ės institucijos. 
LT 5   LT 5 variantas. Rink ų savireguliavimas  
Pagal šį variantą numatoma, kad valstybin ės institucijos ES lygmeniu ar valstyb ėse narėse 
nesiima joki ų veiksmų nei apibr ėžiant taisykles, nei vykdant steb ėjimą. Laikoma, kad 
pramonė pati susitars d ėl tam tikr ų rinkos vientisumo taisykli ų. Jei būtų sužinoma apie 
pažeidimą, tokių taisyklių vykdymo užtikrinimu gal ėtų pasirūpinti nacionaliniai teismai arba 
bendros rinkos prieži ūros lygmens valstybin ės institucijos. Negalima atmesti galimyb ės, kad 
pramonė vienu ar kitu b ūdu susitart ų nustatyti taisykles d ėl pažeidim ų rinkoje. Ta čiau 
stebėjimas ir toki ų taisyklių laikymosi užtikrinimas grei čiausiai būtų a priori  neveiksmingas, 
nes nebūtų paskatos rinkos dalyviams teikti duomenis, kad juos steb ėtų kiti rinkos dalyviai ar 
privačios įmonės, neturin čios valstybini ų institucij ų nepriklausomumo lygmens. D ėl silpno 
stebėjimo rinkos vientisumo sistema grei čiausiai būtų silpna. D ėl šių priežasčių šio varianto 
atsisakyta. 
6 variantas. PRD išpl ėtimas (nesiimama sektoriui skirt ų veiksmų)  
Finansų rinkos teis ės aktų išplėtimas apr ėpiant visas susijusias energijos rinkas jas įtrauktų į 
finansų reguliavimo sistem ą. Nepaisant glaudži ų energijos rink ų ir kai kuri ų finansų rinkų 
saitų, fizinių energijos rink ų įtraukimas į PRD ir su energetika susijusi ų pažeidim ų (pvz., 
gamybinės nuosavyb ės nuslėpimas, viešai neatskleistos informacijos apibr ėžimas) draudimo 
apibrėžimas joje nepageidaujamas ir suskaidyt ų jos visaapimant į pobūdį. Tai patvirtino 
CESR/ERGEG savo rekomendacijo se Komisijai, kuriose nurod ė, kad „Tiesiog išpl ėsti su 
piktnaudžiavimu rinka susijusi ų taisyklių taikymo srit į <...> PRD, apimant fizinius produktus, 
nerekomenduojama <...> taip atsirast ų rizika, kad PRD b ūtų netinkamai taikoma kitose 
srityse“3. Atsižvelgiant į šią tvirtą rekomendacij ą ir išskirtin ę PRD taikymo srit į, šis variantas 
detaliau nebuvo svarstytas. 
Variantų įvertinimas 
Apskritai išnagrin ėti 1–3 variantai pasirod ė geresni už įprastinės veiklos scenarij ų, kadangi jie 
įvairiais laipsniais gali geriau aptikti ir nut raukti pažeidimus rinkoje ir sumažina atitinkamas 
visuomen ės išlaidas. Bet visi šie variantai reikalauja didesni ų administracini ų išlaidų. 1b, 2 ir 
3 politikos variantai žymiai parankesni už 1a variant ą, nes sudaro galimyb ę geriau aptikti 
tarptautinius ir su įvairiomis prek ėmis susijusius pažeidimus. 2 ir 3 variantai geresni už 1b 
variantą, nes turi galimyb ę padidinti visos steb ėjimo veiklos veiksmingum ą. Tiesiogiai ir 
centralizuotai renkami duomenys supaprastint ų ir paspartint ų bendrą duomenų apdorojim ą, 
sumažinant duomen ų tiekimo maršrut ų skaičių. Tai taip pat sumažint ų duomenų perdavimo ir 
tvarkymo klaid ų skaičių. 
3 variantas grei čiausiai leist ų veiksmingiausiai aptikti ir sustabdyti su energijos rinka 
susijusius piktnaudžiavimo atvejus d ėl bendros ACER reguliavimo patirties ir specializacijos 
energetikos srityje. Kadangi ACER jau veikia, šiai agent ūrai priskirtos rinkos prieži ūros 
funkcijos palaikymo administracin ės išlaidos taip pat b ūtų mažesnės, palyginti su 2 variantu, 
pagal kur į reikėtų įsteigti nauj ą agentūrą. Todėl 3 variantas geriausiai  atitinka nustatytus 
tikslus. Nors bendr ą siūlomų priemoni ų naudą sunku kiekybiškai įvertinti, atrodo, kad ji 
aiškiai atsveria sukuriam ą administracini ų išlaidų naštą. 
                                                 
3 CESR ERGEG rekomendacijos Eu ropos Komisijai – atsakymas į klausimą F.20 – piktnaudžiavimas 
rinka. 
LT 6   LT Kiti aspektai 
Sektoriui skirt ų taisyklių parengimas – teisin ė forma 
Kadangi svarbias prekybos energija platform as jau reglamentuoja PRD, su pažeidimais 
rinkoje susijusios apibr ėžtys, specialiai skirtos fizin ėms energijos rinkoms, turi labai gerai 
derėti su PRD. Kiek įmanoma ir logiška, šios taisykl ės turėtų būti pagrįstos PRD apibr ėžčių 
pamatinėmis sąvokomis. Ta čiau svarbiausia, kad specialiai sukurta sistema b ūtų atsižvelgta į 
savitas energijos rink ų savybes, pirmiausia – į aukštą jų jautrumo dideliems kainos poky čiams 
dėl ekonominio ar fizinio paj ėgumų nuslėpimo lygį. 
Siekiant užtikrinti į lankstum ą ir teisinį tikrumą, taisyklės turėtų būti parengtos vadovaujantis 
konsultacijomis su rinkos da lyviais. Po to jos gal ėtų būti padarytos privalomomis Komisijos 
priimtais deleguotais teis ės aktais. Š į siūlymą palaikė dauguma nuomon ę pareiškusi ų 
pramonės atstovų. Tai atitinka suprating ą požiūrį į kiekvien ą iš galim ų variantų, kuriems 
būtinos ES lygmens taisykl ės. Tai atitinka metodik ą, taikytą reguliuojant finans ų sektorių 
pagal Lamfalusio (Lamfalussy) tvark ą, ir todėl taip pat pad ėtų finansinio ir specialiai 
sektoriams skirto reguliavimo suderinamumui. Kai už steb ėjimą ir išsamesni ų gairių rengimą 
atsakinga ES agent ūra, geriausia pagrindinio teis ės akto forma yra reglamentas. 
Prekių aprėptis 
Elektros energijos ir duj ų rinkos yra susijusios su kit ų prekių rinkomis, pirmiausia su 
pagrindini ų energetikos produkt ų ir apyvartini ų taršos leidim ų (EUA) pagal ES apyvartini ų 
taršos leidim ų prekybos sistem ą (EU ETS). 
Akmens anglys yra svarbiausias pagrindinis kur as, naudojamas energijai gaminti, o naftos ir 
naftos produkt ų kaina turi poveikio elek tros energijos kainoms d ėl to, kad yra ilgalaiki ų dujų 
tiekimo sutar čių rodiklis. Ta čiau šios rinkos pasauliniu mast u prekiauja su stambiais rinkos 
dalyviais iš tre čiųjų šalių. Izoliuotas ES lygmens steb ėjimas būtų neišsamus, o pažeidim ų 
prevencijos taisykl ės – iš dalies ne įgyvendinamos. Š į požiūrį palaikė ir konsultacijose 
dalyvavę respondentai. 
Tačiau apyvartini ų taršos leidim ų srityje yra kitaip. Prekyba a pyvartiniais taršos leidimais 
pagal Bendrijos šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistem ą 
(EU ETS) pagal apibr ėžtį yra europin ė. Įdiegus ją anglies dioksidas tapo labai svarbus 
Europos elektros energijos rinkoje. Elektros  energijos gamybos sektorius yra daugiausia 
teršalų išmetantis sektorius ES, sudarantis 40 % viso pagal EU ETS išmetamo kiekio. 
Apyvartini ų taršos leidim ų kiekis riboja gamintoj ų kuro pasirinkim ą ir, atsižvelgiant į tai, kitų 
kuro rūšių paklausą; lygiai taip pat santykini ų kuro kain ų pokyčiai turi poveik į jėgainių 
panaudojimui ir d ėl to apsprendžia anglies dioksido paklaus ą. Todėl abi rinkos yra 
priklausomos viena nuo kitos. Atsižvelgdama į šias sąsajas ir į didėjančią prekybos anglies 
dioksidu rink ų svarbą, Komisija nusprend ė inicijuoti išsami ą peržiūrą, kaip geriausia 
užtikrinti ši ų rinkų vientisum ą. Peržiūros rezultatai tur ėtų būti žinomi 2011 m. . 
Stebėjimas ir vertinimas 
Nuolatinis specialios paskirti es sistemos energijos rink ų vientisumui užtikrinti įgyvendinimo 
vertinimas ir steb ėjimas tur ės aprėpti keletą sričių, įskaitant energijos rinkoms skirt ų su 
piktnaudžiavimu rinka susijusi ų taisyklių tinkamum ą, sąveiką su finans ų rinkos reguliavimu, 
poveikį valstybi ų narių lygmens rinkos prieži ūrai ir praktin į vykdymo užtikrinimo 
koordinavimo veikim ą, ES lygmens steb ėjimo veiksmingum ą ir tikrąjį atskaitomyb ės apie 
sandorius poveik į rinkos dalyviams. 
LT 7   LT Mes numatome steb ėjimo ir persvarstymo tvarkarašt į pagal šiuos metmenis: 
Po dvejų metų ACER teikia Komisijai ataskait ą dėl naujos sistemos poveikio valstybi ų narių 
lygmens prieži ūrai, dėl nacionalinio lygmens institucij ų bendradarbiavimo užtikrinant 
vykdymą patirties ir d ėl naujų susitarim ų poveikio rinkos dalyviams, ypa č atskaitomyb ės apie 
sandorius atžvilgiu. Remdamasi ACER ataskait a Komisija persvarstys ES lygmens steb ėjimo 
veiksmingum ą. 
Po penkeri ų metų rengiama bendra ACER ir finansinio reguliavimo institucij ų apžvalga apie 
specialios energijos rinkos vientisumo sistem os ir platesnio finansinio reguliavimo s ąveiką ES 
ir nacionaliniu lygiu. 
Remdamasi bendra ACER ir finansinio reguliavimo institucij ų apžvalga Komisija tur ėtų 
persvarstyti specialios energijos rink ų vientisumo sistemos bendr ą veiksmingum ą.