Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl Sprendimo Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams įgyvendinimo /* KOM/2007/0552 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.9.2007 KOM(2007) 552 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl Sprendimo Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams įgyvendinimo TURINYS 1. Įvadas 3 2. LUCAS projektas 3 2.1. Įgyvendinimas 3 2.2. Naudoti ištekliai 6 2.3. Pasiūlymai, kaip galima būtų ir ateityje naudoti teritorijų tyrimų metodus 8 3. MARS projektas 11 3.1. Projekto tikslas 11 3.2. Metodologija 11 3.3. Rezultatų vertinimas 13 3.4. Išvados 13 3.5. 1 PRIEDAS 14 1. ĮVADAS 2000 m. gegužės 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1445/2000/EB dėl aerofotografavimo ir distancinio zondavimo technologijų naudojimo žemės ūkio statistikos tikslams 1999–2003 metais[1], kuris 2003 m. lapkričio 10 d. Sprendimu Nr. 2066/2003/EB [2] buvo toliau taikomas iki 2007 m. ir 2004 m. balandžio 21 d. Sprendimu Nr. 786/2004/EB pradėtas taikyti naujosioms valstybėms narėms (ES-10), Komisija turėjo: - Bendrijos lygiu įgyvendinti teritorijos tyrimo projektą žemės ūkio statistikos srityje (LUCAS projektą); taip pat - ir toliau naudoti nuotolinį stebėjimą, ypač pradėjus eksploatuoti agrometeorologinę sistemą (MARS projektas). Ši ataskaita buvo parengta laikantis Sprendimo Nr. 1445/2000/EB 6 straipsnio, ir joje atskirai aptariamas abiejų šių priemonių įgyvendinimas, nurodomi ištekliai ir pateikiami pasiūlymai, kaip galima būtų ateityje naudoti teritorijos tyrimo ir nuotolinio stebėjimo technologijas. 2. LUCAS PROJEKTAS Pagrindinis LUCAS bandomojo projekto tikslas – išbandyti, ar įmanoma Bendrijos lygiu atlikti teritorijos tyrimą, visų pirma siekiant: „– rinkti duomenis, kurių reikia bendrajai žemės ūkio politikai įgyvendinti ir kontroliuoti, taip pat žemės ūkio, aplinkos ir kaimo sąveikai analizuoti, – apskaičiuoti pagrindinėmis kultūromis apsodintus žemės plotus.“ Todėl juo numatoma gauti pakankamai tikslią ES lygmens suderintą informaciją apie žemės, ypač žemės ūkio paskirties, naudojimą ir dangą. Juo taip pat siekiama rinkti teritorinio lygmens informaciją apie aplinką. 2.1. Įgyvendinimas 2.1.1. Vykdoma veikla Nuo 2000 m. pradėta: LUCAS tyrimai buvo atliekami 2001–2002 m., 2003 m., 2006 m. (atliekant parengiamąjį tyrimą 2005 m.) ir 2007 m. 2 lentelėje išvardytos valstybės narės, kuriose buvo atliekami tyrimai. Pirmasis LUCAS tyrimas, kuris buvo suskirstytas į du etapus (teritorijos apžiūros tyrimas pavasarį ir ūkių tyrimas rudenį), buvo atliekamas maždaug 100 000 punktų. Remiantis neigiama 2001–2003 m. patirtimi, 2004 m. buvo nuspręsta nebeorganizuoti rudenį planuoto ūkių tyrimo ir vėliau buvo apibrėžta nauja metodika (ES tinkleliu grindžiamas naujas imties planas, atitinkantis INSPIRE rekomendacijas). Atsižvelgiant į tyrimo imties planą (169 197 punktai 2006 m.) reikėjo pagal nuotraukų vertinimą sluoksniuoti pagrindinės imties vietoves 2 km tinklelyje, kuris 2005 m. apėmė ES-25 teritoriją. Tyrime daugiausia dėmesio skiriama žemės ūkio paskirties žemei, pirminės imties dydis – 50 % ariamosios žemės ir daugiamečių kultūrų ir 40 % ganyklų (taip pat įtraukti visi ne žemės ūkio sluoksniai, kurių kiekvieno imties dydis – 10 %). Pagal šią metodiką, tyrimo inspektoriai, naudodami GPS technologiją, ortofotografijas ir žemėlapius punktams žemėje lokalizuoti ir pasiekti, stebi kiekvieno georeferencinio tyrimo punkto lauko parametrus. Priklausomai nuo tyrimo pobūdžio, be pagrindinių parametrų gali būti renkami kiti rodikliai (pvz., skersinių pjūvių kartografavimas arba dirvožemio mėginių ėmimas). 2007 m. pavasarį pagal LUCAS projektą atliktas dar vienas imties dalies punktų, kurie buvo tiriami 2005–2006 m., tyrimas, kuriame daugiausia dėmesio buvo skiriama aplinkos kintamiesiems, pvz., erozijos rizikai, drėkinimo ir kraštovaizdžio ypatumams. Buvo pradėta keletas studijų, susijusių su tyrimo rezultatų analize, galimybe naudoti LUCAS tyrimų duomenis agrarinės aplinkosaugos rodikliams, galimybe renkant duomenis naudoti aeronuotraukų vertinimą, nuotraukų naudojimu kraštovaizdžio skirstymui į kategorijas, pasirengimu būsimiems LUCAS tyrimams ir technologijų kontrole duomenų rinkimo procesui gerinti. 2.1.2. Svarbiausi rezultatai Toliau apibendrinami svarbiausi rezultatai atsižvelgiant į sprendime išdėstytus reikalavimus: Po 2001–2007 m. valstybėse narėse atliktų bandomųjų tyrimų paaiškėjo, kad šį projektą galima įgyvendinti Bendrijos lygiu. Bendri LUCAS tyrimo metodikos privalumai yra šie: 1) didelis teminis tikslumas, 2) didelis reprezentatyvumas, 3) suderintas tyrimo metodas, 4) tikslus pokyčių nustatymas, 5) lanksti tyrimo struktūra ir 6) greitas vykdymas (naujausia informacija)[3]. LUCAS duomenys buvo renkami visose 2 lentelėje išvardytose valstybėse narėse. 2001–2003 m. ES-15 buvo tiriama žemės danga, žemės naudojimas ir aplinkos parametrai (skersinių pjūvių linijiniai elementai, erozija, triukšmas ir pavojai). 2005 m. atliekant tyrimą pradėta taikyti nauja metodika, o pokyčių priežastys išsamiai aprašytos 2005 m. specialiojoje LUCAS ataskaitoje[4]. Pasitelkus 2001–2007 m. surinktus duomenis galima atlikti laiko eilučių analizę bendrai žemės ūkio politikai kontroliuoti atsižvelgiant į dėl metodikos pasikeitimų ir ribotos duomenų imčių aprėpties atsiradusius suvaržymus. Žemės ūkio, aplinkos ir kaimo tarpusavio sąveiką galima nagrinėti vertinant žemės dangos ir (arba) žemės naudojimo pokyčius laikui bėgant arba pagal skersinių pjūvių kartogramas, taip pat analizuojant tiriamus aplinkos parametrus (kraštovaizdžio nustatymas, erozijos rizika, drėkinimas, struktūriniai ir linijiniai elementai, kurie buvo tiriami 2007 m.). Be kitų, bandomajame etape buvo gauti šie svarbūs rezultatai: - patikima, ES lygiu suderinta metodika, kuria siūloma dviejų etapų nesusijusių punktų atranka, skaidant į sluoksnius po pirmojo etapo[5]; - daug duomenų ir nuotraukų (1.2 TB), kurie gali būti naudojami vertinant žemės naudojimo ir žemės dangos pasikeitimus laikui bėgant arba kaip specifinių tyrimų imties pagrindas; - naudojama IT infrastruktūra, kurią galima iš karto naudoti būsimiems tyrimams, ir kurią sudaro kompiuterio aparatinės įrangos sistemos, duomenų saugykla, programinė įranga, kuri reikalinga duomenims rinkti, tikrinti duomenis pagal nuotraukas ir kontroliuoti jų kokybę, sudaryti imtis ir skaičiuoti vertinimus, taip pat nuotraukose užfiksuoto kraštovaizdžio įvairovei nustatyti bei palyginti skirtingus tinklelius, naudojamus teritorijų tyrimams. - Didelė patirtis vadovaujant teritorijos tyrimams. 2.1.3. Įgyvendinant bandomuosius projektus ir tyrimus įgyta patirtis Vertinimai gali būti pateikti reikiamu tikslumu ES lygiu. Įgyvendinant LUCAS projektą gaunama suderina visos ES informacija apie žemės ūkio vietoves, taip pat apie žemės dangą ir naudojimą, pvz., miesto zonų ir miškų duomenys. Tikimasi, kad pagrindinių kategorijų, pvz., kviečių, grūdinių augalų, ariamosios žemės, daugiamečių ganyklų, daugiamečių kultūrų, miškų, miesto zonų arba vidaus vandenų, tikslumas bus apie 2 % arba didesnis[6]. Lyginant su nacionaliniais statistiniais duomenimis, iš esmės ariamosios žemės duomenys dera gerai. Žemesniuose lygmenyse patenkinamai dera visų grūdinių augalų, paprastųjų kviečių, miežių ir kukurūzų duomenys (išskyrus 2006 m. dėl vėlyvo pavasario ir vėlyvos sėjos). Mažesnėse vietovėse skirtumai yra proporcingi pasėlių pasiskirstymui teritorijoje. 1 lentelė – tikslumas, kurį pavyko pasiekti vykdant LUCAS projektą pagal pagrindines žemės dangos klases 2001 m., 2003 m. ir 2006 m. 2001 | 2003 | 2006 | Plotas% | Tikslumo paklaida: CV (%) | Plotas% | Tikslumo paklaida: CV (%) | Plotas% | Tikslumo paklaida: CV (%) | NENATŪRALI ŽEMĖ | 4,80 | 2,7 | 4,80 | 2,2 | 5,62 | 1,07 | Pasėlių plotai | 25,80 | 1,3 | 25,08 | 1 | 30,92 | 0,26 | Miško plotai | 35,00 | 1 | 35,23 | 0,8 | 28,83 | 0,40 | KRŪMAIS APAUGĘ PLOTAI | 8,30 | 2,9 | 8,18 | 2 | 5,69 | 1,35 | GANYKLOS | 15,70 | 1,4 | 16,06 | 1,1 | 23,25 | 0,42 | NEĮSISAVINTA ŽEMĖ | 3,10 | 5,3 | 2,49 | 3 | 3,42 | 1,29 | VANDUO | 7,30 | 3 | 7,29 | 2,1 | 1,70 | 1,76 | Pastaba: Paviršiaus pokyčius atsižvelgiant į žemės dangos klases nuo 2001 –2003 m. iki 2006 m. lėmė tai, kad skirtingose valstybėse narėse buvo atliekami atitinkami tyrimai. | Tvirtinant duomenis žemės nuotraukos yra svarbiausios. Tyrimų metu tikrinant kokybę paaiškėjo, kad tyrimo inspektorių padarytos nuotraukos (t. y. kraštovaizdžio, punkto ir dangos nuotraukos) yra labai naudingos norint vietoje surinktus duomenis patikrinti, patvirtinti ir galbūt pakoreguoti. Iki gegužės mėn. tyrimus vietose vykdyti sudėtinga. Atliekant 2006 m. tyrimą buvo mėginta įprastinį tyrimo laikotarpį (gegužės mėn.– liepos mėn. vidurys) paankstinti (kovo mėn. – birželio mėn.), kad iki birželio 15 d. būtų pateikti pasėlių plotų įvertinimai. Net jei pirmalaikius vertinimus galima pateikti iki birželio mėn. vidurio, rezultatams didelį poveikį daro oro sąlygos ir žemdirbystės sezono etapas. Duomenų neatitikimų gali atsirasti dėl to, kad ankstyvuose etapuose gali būti sumaišyti grūdiniai augalai, parodyta per daug neįsisavintos žemės (jai priskiriant vėlyvos sėjos plotus ir pūdymus) arba dėl užtvindytų arba nepasiekiamų plotų, dėl ko neįmanoma ištirti tam tikrų vietų. Punktus vėl galima rasti žemėje. Naudojantis GPS technologija, ankstesnių tyrimų nuotraukomis ir žemėlapiais bei ortofotografijomis, 2007 m. vėl buvo galima rasti visus 2006 m. teisingai tirtus punktus. 2.2. Naudoti ištekliai 2 lentelė – LUCAS tyrimų išlaidos (EUR) ES-25 stratifikacija | 900 000 | Belgija ir Liuksemburgas | 62 475 | 47 361 | 65 065 | NN | Čekija | 66 830 | NN | Danija | 98 803 | 112 692 | Vokietija | 403 936 | 339 329 | 747 000 | NN | Graikija | 115 499 | 100 084 | Ispanija | 227 149 | 228 053 | 530 318 | NN | Prancūzija | 419 295 | 237 074 | 983 528 | NN | Italija | 180 488 | 147 028 | 232 500 | NN | Latvija | 44 597 | NN | Lietuva | 45 000 | NN | Vengrija | 238 727 | NN | Nyderlandai | 97 957 | 107 338 | 61 400 | NN | Austrija | 157 808 | 129 669 | Lenkija | 78 254 | 451 000 | NN | Portugalija | 110 808 | 92 801 | Slovakija | 94 640 | NN | Suomija | 248 377 | 197 511 | Švedija | 511 470 | 329 470 | Jungtinė Karalystė ir Airija | 255 791 | 156 340 | Estija, Vengrija ir Slovėnija (Phare 2000) | 447 500 | IŠ VISO | 3 600 133 | 2 424 463 | 1 139 726 | 3 742 659 | 700 000 | * Kol kas nėra išskaidyta pagal valstybes nares 3 lentelė – LUCAS metodologinės analizės išlaidos (EUR) Apibūdinimas | SĄNAUDOS | 2001 m. LUCAS tyrimo rezultatų metodologinė analizė | 90 200 | Nuotraukų vertinimo vaidmens atliekant LUCAS tyrimą analizė | 50 000 | Bendrijos LUCAS tyrimo (2002–2004 m.) duomenų naudojimo analizė | 463 790 | 2 etapo imties gerinimas | 3 000 | LUCAS duomenų (kraštovaizdžio klasifikacija) daugiamatė kryžminė analizė | 280 000 | Galimybės naudoti LUCAS perspektyvų studija | 150 000 | Daugelio duomenų šaltinių sujungimas | 42 500 | Technologijų kontrolė | 70 000 | Iš viso | 1 149 490 | 4 lentelė – LUCAS IT infrastruktūros išlaidos (EUR) Apibūdinimas | SĄNAUDOS | Serveriai, diskinė atmintinė ir atsarginių kopijų darymo sistema | 109 813.22 | Darbo vietos, ekranai, spausdintuvai | 8 203.77 | Duomenų įvedimo priemonės kūrimas | 111 830.00 | Vaizdo apdorojimo programinė įranga | 36 587.00 | Duomenų bazių kūrimas, duomenų saugykla | 251 732.00 | Iš viso | 518 165.99 | 2.3. Pasiūlymai, kaip galima būtų ir ateityje naudoti teritorijų tyrimų metodus Nustatytos svarbiausios ES politikos sritys, kuriose galima pasinaudoti LUCAS projektu – žemės danga ir (arba) žemės naudojimas, kraštovaizdžio įvairovė ir struktūra, dirvožemio erozija ir kokybė, taip pat žemės valdymas. Tokiose politikos srityse, kaip oro tarša, vandens kokybė ir miškų stebėsena, LUCAS projektu galima padėti vykdyti teisinius valstybių narių įsipareigojimus derinant duomenis ir sudarant galimybę juos gauti palyginti nedidelėmis pastangomis[7]. 2.3.1. Turimi LUCAS duomenys gali būti naudingi įvairiems tikslams: a) žemės ūkio ir aplinkos duomenims rinkti Įgyvendinant LUCAS projektą būtų galima gauti pasėlių plotų įvertinimus , kurie nebūtų parengti remiantis ūkių deklaracijomis, ir juos patvirtinus būtų galima naudoti BŽŪP rinkos valdymui tuomet, kai kiti pasėlių statistiniai duomenys nėra iki galo parengti arba nėra visiškai patikimi. LUCAS projekto duomenimis taip pat galima pasinaudoti kaip imties pagrindu atliekant labiau specifinio pobūdžio su žemės ūkiu arba aplinkos klausimais susijusius tyrimus. Tai vienas iš labai nedaugelio nustatytų veiksnių, kuris padėtų rengti agrarinės aplinkosaugos kraštovaizdžio ir žemės dangos pokyčių rodiklius . Vienas svarbus informacijos trūkumas, kurį galima panaikinti įgyvendinus LUCAS projektą, yra susijęs su linijinių elementų buvimu ir kraštovaizdžio įvairove visoje Europoje. Jį galima laikyti unikaliu bazinės informacijos šaltiniu erozijos rizikai modeliuoti , drėkinimo naudojimui tirti ir kraštovaizdžio elementams žymėti, taip pat kitiems aplinkos rodikliams. b) Duomenų teikimas kraštovaizdžio analizei Istorinis kraštovaizdžio elementų archyvas, aplinkos informacija ir nuotraukos yra vertingas bazinės informacijos šaltinis tendencijų analizei ateityje atlikti. Įgyvendinant LUCAS projektą gaunami duomenys, reikalingi ilgalaikei Europos masto žemės ūkio ir aplinkos klausimų stebėsenai. Kitas privalumas yra tai, kad bus galima tiksliai lyginti per kitus tyrimus užfiksuotus pastebėjimus, kad būtų galima nustatyti žemės dangos ir žemės naudojimo skirtumus ir pokyčius. Kartu su ortofotografijomis ir nuotolinio stebėjimo duomenimis, įgyvendinant LUCAS projektą bus galima suprasti žemės ūkio erdvinį organizavimą ir žemės ūkio, gamtosaugos, kultūros paveldo bei žaliųjų zonų pusiausvyrą. Įgyvendinant projektą bus galima sužinoti gyvenamųjų vietovių dydį, vietovę, išsidėstymą ir susiskaidymą ir tokiu būdu padėti išsaugoti ir valdyti kraštovaizdį. c) Duomenų jungimas su Žemės stebėjimo projektais Tikimasi, kad įgyvendinant LUCAS projektą bus teikiama daugiausia „ in situ “ duomenų, kurie reikalingi GMES ( Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos sistema [8] ) . In situ duomenų ES-27 lygiu tyrimams iš palydovų remti reikia pagal 7-ąją bendrąją mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros programą vykdomai darbo programai „Erdvė“. Europos aplinkos agentūrai (EAA) įgyvendinant CORINE veiksmą buvo pradėta naudotis ir tebėra plačiai naudojamasi LUCAS projekto duomenimis ir nuotraukomis. Įgyvendinant LUCAS projektą gaunama suderinta nuosekli informacija apie žemės dangą ir žemės naudojimą visoje Europos Sąjungos teritorijoje. Tokios žemės valdymo informacijos sistemos ateityje galėtų tapti Europos erdvinės informacijos infrastruktūros (ESDI) pagrindu. 2.3.2. LUCAS tyrimo privalumas – pateikiami ne tik pasėlių įvertinimai, bet ir duomenys, kurių reikia bendriems žemės ūkio ir aplinkos politikos poreikiams tenkinti: Kiekvienu pirmiau nurodytu tikslu atskirai paėmus vargu ar galima būtų pagrįsti LUCAS tyrimo naudą. Tradicinėmis ūkių deklaracijomis grindžiami pasėlių plotų vertinimai egzistuoja daugelyje ES valstybių narių; ir kol kas nėra tinkamai apibrėžtų kraštovaizdžio rodiklių, ir Taryba paprašė Komisijos deramai atsižvelgti į visų su duomenų rinkimu susijusių naujų iniciatyvų, kuriomis peržengiamos esamų teisinių reikalavimų ribos, išlaidas ir pasekmes ištekliams. Kita vertus, modeliavimo arba nuotolinio stebėjimo rezultatai negali pakeisti in situ ((arba apžiūros vietoje ( angl. ground-truth)) stebėsenos, kuri atliekama įgyvendinant LUCAS projektą. LUCAS projektą galima būtų apibrėžti kaip vieną iš Europos in situ standartų (pvz., įgyvendinant INSPIRE iniciatyvą). 2.3.3. Būsimi LUCAS tyrimai 2008 m. pavasarį Bulgarijoje ir Rumunijoje planuojama atlikti LUCAS tyrimą pagal PHARE 2006 m. programą. Jei būtų paprašyta, galima būtų atlikti papildomus specifinius LUCAS tyrimus, kaip imties sąrašą naudojant bendrus LUCAS tyrimus. Norint patenkinti daugelį pirmiau nustatytų poreikių ir išvengti dvigubo darbo vietoje, 2009 m. ir 2012 m. visoje ES galėtų būti atliekami trimečiai LUCAS tyrimai. 3. MARS PROJEKTAS 3.1. Projekto tikslas Agrometeorologinės pasėlių stebėsenos ir derliaus prognozavimo sistemos, kurią sukūrė Jungtinis tyrimų centras (JTC) įgyvendindamas MARS (Nuotolinio stebėjimo sistema žemės ūkio veiklos priežiūrai) projektą Piliečių gynimo ir saugumo instituto Žemės ūkio skyriuje, tikslas – teikti duomenis, kurie reikalingi norint suprasti klimato įvykių poveikį derliui ir prognozuoti pagrindinių pasėlių derlių. Svarbiausias šios veiklos rezultatas – nuo 1998 m. veikianti MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistema. Vadovaujantis Sprendimuose Nr. 1445/2000/EB ir Nr. 2066/2003/EB numatytomis įgyvendinimo procedūromis, šia veikla siekiama suaktyvinti tiek agrometeorologinį modelį, tiek nedidelės skiriamosios gebos NOAA ir VEGETATION palydovinių duomenų apdorojimo grandinę. Šie duomenys naudojami Europos lauko kultūrų derliui analizuoti, stebėti ir prognozuoti. JTC ėmėsi modelių ir programinės įrangos priežiūros, taip pat ėmėsi užtikrinti bendrą projekto priežiūrą. MARS projekto veikla apima specifines Tyrimų bendroje programoje numatytas užduotis, kurios šiame kontekste plačiau neaptariamos. 3.2. Metodologija MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistema apima keturias veiklos kryptis: - meteorologinių duomenų pirkimą ir gautų meteorologinių duomenų apdorojimą, skaičiavimą, interpoliavimą ir saugojimą; - meteorologinių duomenų naudojimą Pasėlių augimo stebėsenos sistemos (CGMS) agrometeorologiniame modelyje. Rezultatai apima rodiklių grupę pagrindinių pasėlių augimui imituoti. Šie rodikliai saugomi georeferencinėje duomenų bazėje, kurią pasitelkus galima gauti teminius meteorologinių statistinių duomenų žemėlapius ir kiekvienos kultūros rodiklius; - NOAA-AVHRR ir SPOT-VEGETATION nuotraukų iš palydovų gavimas ir šių duomenų apdorojimas naudojantis JTC apibrėžtomis ir sukurtomis sistemomis. Augimo būklės rodikliai skaičiuojami įtraukiant CORINE žemės dangos (CLC) duomenis; naudojantis CORINE duomenimis galima apskaičiuoti augimo rodiklius žemės dangos klasių lygiu. Todėl galima geriau analizuoti žemės ūkio augalų klases naudojant nedidelės skiriamosios gebos palydovinius rodiklius; - įsteigti JTC ekspertų grupę statistinei duomenų ir kiekybinių prognozių analizei atlikti naudojantis ankstesniais rodikliais ir trumpalaikių pasėlių derliaus analizėms ir prognozėms skelbti. 1, 2 ir 3 punktuose nurodyta veikla buvo privatizuota. Buvo pasirašytos sutartys su išorės konsorciumu 2000–2003 m. (MARSOP), ir darbas buvo tęsiamas pagal naują teisinį pagrindą pasirašius MARSOP2 sutartį 2004–2007 m. laikotarpiui. Pirmiau nurodytai ketvirtajai veiklos krypčiai (ekspertų grupės statistinei kiekybinių prognozių analizei atlikti įsteigimas) JTC tiesiogiai vadovavo Komisija, koordinuojant veiklą su Žemės ūkio GD. Labiausiai įsidėmėtinas šios veiklos rezultatas – MARS biuletenis: 1999–2006 m. buvo išleisti 94 numeriai, 2007 m. planuojama išleisti 21. MARS biuleteniuose pateikiama klimato poveikio pagrindiniams ES pasėliams analizė, įskaitant trumpalaikes oro prognozes; jais nuolat naudojasi AGRI GD tendencijų analizės grupė. Pateikta informacija ir duomenys naudojami BŽŪP sprendimų priėmimo procesui paremti: t. y. maisto balanso skaičiavimams, biudžeto prognozėms ir išlaidų kontrolei, su atsargomis susijusioms intervencinėms priemonėms ir atsargų valdymui, eksporto konkursams, atidėtos žemės dydžio apibrėžimui ir naudojimui, ES rinkų rėmimui ir kt. DG AGRI prašymu rengiami specialūs ad hoc analizių leidiniai. Atlikus duomenų apdorojimą gauti rezultatai viešai skelbiami tinklavietėje http://www.marsop.info. Dėl plėtros proceso ir norint išplėsti MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistemą, kad ji apimtų 25 šalis ir kad ja būtų galima naudotis profesionalesniu lygiu, 2004 m. pagal ASEMARS projektą (Veiksmai MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistemos plėtojimui remti) buvo imtasi veiklos keliose srityse. Jie bus vykdomi iki 2008 m. Projektas yra suskirstytas pagal septynis tikslus, atitinkančius septynias dalis: - CGMS sistemos atnaujinimas: baigti kurti ir tobulinti naujoms (ES-10) valstybėms narėms skirtą Pasėlių augimo stebėsenos sistemą, kalibruoti trūkstamus pasėlius, įtraukti naują Europos dirvožemio žemėlapį, naudotis Corine 2000 m. duomenų rinkiniu ir į CGMS statistinį modulį įdiegti naujas automatizuotas procedūras. - Nauji meteorologinių duomenų rinkiniai: papildomos meteorologinės stotys, skaitmeniniais meteorologiniais modeliais grindžiami duomenys – tiek kaip pakartotinės analizės, tiek kaip prognozės (dešimties dienų, mėnesio ir sezono), agrofenologiniai duomenys, kurie reikalingi atliekant analizes naudojamai MARS duomenų bazei užbaigti ir patobulinti. - Nauji vidutinės ir nedidelės skiriamosios gebos duomenys iš palydovų atliekant analizes naudojamai MARS duomenų bazei užbaigti ir patobulinti, tikslesniems palydoviniais duomenimis grindžiamiems rodikliams skaičiuoti, Meteosat antrosios kartos duomenims rengti, šalnų ir ligų poveikio vertinimams gerinti ir geresnės skiriamosios gebos (200–300 m vietoje 1 km) MODIS ir MERIS duomenims rengti. - Nauja veikianti CGMS, grindžiama tikimybinių meteorologinių prognozių visuma, kad CGMS sistema būtų galima imituoti pasėlių augimą 10 dienų tarpsezoninėms ir sezoninėms meteorologinėms prognozėms rengti ir tikimybinėms pasėlių derliaus prognozėms rengti. - CGMS-Wofost ir Lingra kalibravimo platforma siekiant sistemingai įgyvendinti pasėlių kalibravimą šį procesą kontroliuojant, kad modelius būtų galima atnaujinti ir toliau naudoti pasėliams ir ganykloms bei pievoms. - CGMS jautrumo analizės platforma siekiant įdiegti jautrumo analizės priemonę, susijusią su sistemos tvirtinimu, ir jautrumo analizė, kuria siekiama gerinti modeliavimą. - 2006 m. buvo pradėta įgyvendinti veiklą skelbiant kvietimą dalyvauti konkurse siekiant iš dabartinių nacionalinių tarnybų rinkti agrofenologinius duomenis. Duomenys yra reikalingi modelių kalibravimui pagerinti ir vėliau gautiems imitavimo rezultatams analizuoti. 5 lentelėje (žr. 1 priedą) parodyta, kaip buvo naudojamos Bendrijos lėšos įgyvendinant MARS-STAT projektus 2000–2003 m. ir 2004–2007 m. 3.3. Rezultatų vertinimas 3.3.1. MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistema Naudojant MARS pasėlių derliaus prognozavimo sistemą buvo galima visoje Europoje taikant nepriklausomą ir vienodą metodą įvertinti klimato poveikį derliui ES-25 lygiu. Biuletenyje skelbiamas derliaus prognozes AGRI GD naudoja kaip įvesties duomenis Europos Sąjungos ir šalių kandidačių lauko kultūrų balansams skaičiuoti. Paskelbtų prognozių vertinimą nuolat atlieka JTC MARS padalinys. Kiekybinių derliaus prognozių a posteriori paklaidos yra skaičiuojamos remiantis oficialiais galutiniais duomenimis. 1999–2003 m. prognozavimo paklaidos tėra tik vidutinės reikšmės paklaidos dėl MARS sistemos, kurios buvo skelbtos praėjusiais metais (šaltinis: QUAMP ataskaita, parengta 2003–2004 m. nepriklausomai išorės bendrovei atlikus JTC finansuotą tyrimą). Remiantis grūdiniams augalams apskaičiuota vidutinė kvadratine paklaida (RMSE), paaiškėjo, kad po plėtros padaugėjo prognozių paklaidų (nuo 0,6 q/ha iki 1.5 q/ha). Tačiau nuo pirmųjų kelerių ASEMARS projektų įgyvendinimo metų buvo labai staigi RMSE mažėjimo tendencija (2005 m. paklaida sumažėjo iki 0,1 q/ha) 3.3.2. Papildomi JTC tyrimų biudžeto lėšomis atlikti tyrimai, susiję su žemės dangos vertinimo metodikų gerinimu (institucinė parama EUROSTATUI LUCAS projektui įgyvendinti) Atliekant kitus tyrimus, be agrometeorologinės veiklos buvo atliekama technologijų kontrolė, o JTC teikė savo lėšomis finansuojamą metodologinę paramą LUCAS projektui. Norint kiek įmanoma padidinti LUCAS projekto imties modelio veiksmingą neviršijant numatyto biudžeto, Graikijoje, šios šalies Žemės ūkio ministerijos prašymu, buvo išbandyta nauja metodika. Priėmus patikslintą punktų struktūros ( angl. point frame) metodiką, rezultatais buvo patvirtinta, jog pagerėjo tikslumas, ko ir buvo tikėtasi (variacijos koeficientas pagerėjo tris kartus). Taigi, tyrimas buvo tarsi orientyras LUCAS 2005 m. ir 2006 m. tyrimų specifikacijoms parengti. Antroji veiklos rūšis buvo susijusi su programinės įrangos kūrimu LUCAS vertinimams vadovaujantis nauja punktų struktūros metodika skaičiuoti (CAESAR programinė įranga). Programinė įranga buvo naudojama LUCAS 2005 m. ir 2006 m. tyrimuose. 3.4. Išvados Atsižvelgdama į informacijos ir duomenų, gautų JTC pastaruoju metu įgyvendinant MARS projektą BŽŪP remti, naudingumą, Komisija nori, kad ši veikla būtų tęsiama 2008–2013 m. . 3.5. 1 PRIEDAS 5 lentelė – Agrometeorologinės sistemos (MARS-STAT) išlaidos (EUR Dalis/etapas | 1 etapas | 2 etapas | 3 etapas | Iš viso (visi 3 etapai) | Laikotarpis | 2000–2001 m. | 2002 m. | 2003 m. | 2000–2003 m. | 1 DALIS | 151 812 | 99 650 | 99 650 | 351 112 | 2 DALIS | 204 900 | 87 500 | 90 100 | 382 500 | 3 DALIS | 207 294 | 160 010 | 162 310 | 529 614 | 4 DALIS | 259 372 | 197 468 | 200 567 | 657 407 | Koordinavimas | 74 220 | 29 500 | 30 400 | 134 120 | Iš viso/etapas | 897 598 | 574 128 | 583 027 | 2 054 753 | 6 lentelė – MARS išlaidos pagal AGRI GD biudžeto eilutę (įsipareigojimų asignavimai) remiantis Tarybos Sprendimo galiojimo pratęsim | 2004–2007 m. laikotarpiui ir MARS OPII ir ASEMARS projektų grafiku | MARS įsipareigojimai | Projektas/metai | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | 2007 m. | IŠ VISO | MARS OP II, 1 etapas | 850 000 | MARS OP II, 2 etapas | 595 751 | ASEMARS, 1etapas | 649 800 | MARS OP II, 3 etapas | 557 233 | ASEMARS, 2etapas | 650 000 | MARS OP II, 4 etapas | 600 000 | ASEMARS, 3 etapas | 551 924 | ASEMARS, 4 etapas | 647 492 | MARS OP II | 850 000 | 595 751 | 557 233 | 600 000 | ASEMARS | 649 800 | 650 000 | 551 924 | 647 492 | MARS, iš viso | 850 000 | 1 245 551 | 1 207 233 | 1 151 924 | 647 492 | 5 102 200 | [1] OL L 163, 2000 7 4, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 786/2004/EB (OL L 138, 2004 4 30, p. 7). [2] OL L 309, 2003 11 26, p. 9. [3] EFTAS, SADL, LUXspace (2007): Galimybės naudoti LUCAS perspektyvų studija. Galutinė ataskaita, Sutarties Nr. 61103.2005.001-2006.157. [4] Komisijos ataskaita valstybėms narėms dėl teritorijos tyrimo (LUCAS) ir nuotolinio stebėjimo technologijų (MARS) taikymo žemės ūkio statistikos tikslais. COM (2005) XXX. [5] Sisteminė imtis ( bazinė imtis ) yra susieta su 1 km tinkleliu remiantis INSPIRE rekomendacijomis ir atitinka maždaug 4 mln. punktų ES mastu. LUCAS projekto pagrindinė imtis – tai bazinės imties poaibis, atitinkantis 2 km tinklelį, kuris buvo sukurtas naudojant visus lyginius bazinės imties punktus, ir todėl ją sudaro apie 1 mln. punktų. Kiekvienas pagrindinės imties punktas vertinamas naudojantis fotomedžiaga ir priskiriamas vienam iš septynių sluoksnių („ariamoji žemė“, „daugiametės ganyklos“, „miškingos vietovės, apaugusios krūmais vietovės“, „neįsisavinta žemė bei neaukšta arba reta augmenija“, „vanduo“, „nenatūrali žemė“. Iš suskaidytos į sluoksnius pagrindinės imties gaunamas punktų poaibis ( vietos poaibis ), kuris bus klasifikuojamas pagal patikrą vietoje remiantis nustatyta nomenklatūra. [6] Kad būtų galima lyginti su rezultatais, gautais vadovaujantis Tarybos reglamentais (EEB) Nr. 959/93 dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie augalininkystės produktus, išskyrus javus ir (EEB) Nr. 837/90 dėl statistinės informacijos, kurią valstybės narės turi teikti apie javų produkciją. [7] Remiantis išvada: EFTAS, SADL, LUXspace (2007) žr. pirmiau. [8] http://www.gmes.info/.