LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2005.4.6 
KOM(2005) 123 galutinis 
2005/0046 (COD) 
2005/0047 (COD) 
2005/0048 (CNS) 
2005/0049 (COD)  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programos suk ūrimo 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2008–2013 m. Europos pab ėgėlių fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo 
bendrąją program ą steigimo 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2007–2013 m. Išorini ų sienų fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją 
program ą steigimo 
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2007–2013 m. Europos fondo tre čiųjų šalių piliečių integracijai pagal Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą steigimo 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2008–2013 m. Europos gr ąžinimo fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo 
bendrąją program ą steigimo  
(pateikta Komisijos) 
{SEK(2005) 435} 
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
dėl 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programos 
sukūrimo 
Komunikatas d ėl Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programos suk ūrimo yra 
nuoseklių pasiūlymų, kuriais siekiama teikti tinkam ą paramą laisvės, saugumo ir teisingumo 
erdvei pagal 2007–2013 m. finansines perspektyvas, dalis. Iš tikr ųjų, būtina lygiagre čiai ir 
lygiai taip pat intensyviai pl ėtoti visus tris pagrindinius laisv ės, saugumo ir teisingumo tikslus, 
tokiu būdu leidžiant taikyti subalansuot ą požiūrį, pagrįstą demokratijos, pagarbos 
pagrindin ėms teisėms ir laisv ėms bei teisin ės valstybės principais. Pagrind ų programa remia 
kiekvieną šių tikslų, kiekvienoje politikos kryptyje numatydama b ūtiną tinkamų intervencij ų 
suderinamum ą ir aiškiai susiedama po litinius tikslus su jiems įgyvendinti turimais ištekliais. 
Be to, ši strukt ūra atspindi esmin į laisvės, teisingumo ir saugumo srityse turimos finansin ės 
paramos supaprastinim ą ir racionalizavim ą, leidžiant į pasiekti didesn į prioritetų skirstymo 
lankstumą ir didinti visuotin ą skaidrum ą.  
1. ĮVADAS  
Pirmą kartą Amsterdamo sutartyje pasi ūlytas tikslas laipsniškai sukurti laisv ės, saugumo ir 
teisingumo erdv ę tapo vienu kertini ų Europos S ąjungos raidos akmen ų. Šis tikslas logiškai 
išplaukia iš ambicing ų ekonominio augimo ir darnaus vystymosi tiksl ų: didesnę mūsų žemyno 
gerovę galima pasiekti tik saugioje ir patikimoje aplinkoje, garantuojan čioje savo pilie čiams ir 
verslo sektoriui veiksming ą naudojim ąsi savo teis ėmis ir laisv ėmis, o taip pat saugan čioje juos 
nuo nusikalstamumo ir terorizmo.  
Laisvės, saugumo ir teisingumo erdv ėje garantuojamos pagrindin ės asmens teis ės (laisvė, 
saugumas ir teisingumas) yra pusiausvyroj e su pagrindine atsakomybe (už saugum ą ir 
teisingum ą), kurios tikimasi iš S ąjungos1. Europos pilie čiai teisėtai tikisi iš Europos S ąjungos, 
kad ši, garantuodama pagarb ą pagrindin ėms laisvėms ir teis ėms, imtųsi veiksmingesnio ir 
bendro poži ūrio spręsdama tokias tarpvalstybi nes problemas, kaip neteis ėta migracija ir 
prekyba žmon ėmis, terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas.  
Remdamasi Tamper ės programos rezultatais, Europos Vadov ų Taryba 2004 m. lapkri čio mėn. 
patvirtino daugiamet ę program ą („Hagos program ą“), apibrėžusią naują darbotvark ę ir 
sudarančią sąlygas Sąjungai toliau pl ėtoti ankstesnius pasiekimus ir s ėkmingai vykdyti jos 
laukiančius uždavinius. Tarp nubr ėžtų tikslų yra ir tolesn ė bendrųjų migracijos ir prieglobs čio 
politikos kryp čių plėtra, integruoto išorini ų sienų kontrolės ir stebėjimo valdymo sistemos 
steigimas, kur į privaloma numatyti vadovaujantis valstybi ų narių solidarumo ir s ąžiningo 
pasiskirstymo atsakomybe bendruoju principu, įskaitant viso to finansinius padarinius. Šios 
                                                 
1 „Laisv ė yra vienijantis principas, svarbi ausias Europos projekto ramstis. Ta čiau neturint žmoni ų 
pripažįstamos saugumo, teisin ės valstyb ės ir teisingumo sistemos, neb ūtų galima užtikrinti 
pasinaudojimo teise į laisvę ir pagarbos demokratin ėms vertyb ėms. Taigi, Europos laisv ės, saugumo ir 
teisingumo erdv ė suteikia demokratijos, pagarbos žmogaus teis ėms ir teisinei valstybei garantij ą. 
Esminis Europos pilietyb ės elementas – tai bendras pripažinimas, kad šie principai, dabar įtraukti į 
Pagrindini ų laisvių chartiją, yra kertinis kiekvieno S ąjungoje gyvenan čio asmens integracijos akmuo“, 
„Europos S ąjungos projektas“ KOM (2002) 247 galutinis.  
 
LT 3   LT sąvokos taip pat įtvirtintos Konstituc ijoje kaip pagrindiniai sienos kontrol ės, prieglobs čio ir 
imigracijos bendr ųjų politikos kryp čių principai.  
Savo komunikatuose, apibr ėžusiuose 2007–2013 m. finansini ų perspektyv ų strategines 
kryptis2, Komisija jau yra pabr ėžusi tiksl ą remti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės 
sukūrimą, skiriant tam pakankamai finansini ų išteklių, ir įtraukti jį į naująją biudžeto eilut ę, 
susijusią su „Pilietybe, laisve, saugumu ir teisingumu“. Vadovaujantis Europos Vadov ų 
Tarybos apibr ėžtais tikslais, si ūloma Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų 
programa bus skirta sąžiningai pasiskirstyti atsakomybe tarp valstybi ų narių pasidalijant 
finansine našta, susidaran čia diegiant integruot ą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir 
įgyvendinant bendr ąsias prieglobs čio ir imigracijos politikos kryptis.  
2. SIŪLOMA INTERVENCIJA – SOLIDARUMO IR MIGRACIJOS SRAUT Ų VALDYMO 
PAGRIND Ų PROGRAMA  
2.1. Pagrindų programos tikslai 
Bendrijos finansini ų program ų įgyvendinimas privalo b ūti veiksmingo politikos priemoni ų 
paketo, skirto su ES politikos kryp čių plėtojimu susijusiems konkretiems tikslams siekti, 
dalis. Šiuo poži ūriu, intervencijos sri čių ir pobūdžio pasirinkimas privalo b ūti nustatytas 
remiantis spr ęstinų poreikių vertinimu ir atsižvelgiant į papildomum ą su kitomis galimomis 
priemonėmis, ypa č teisės aktais. Iki šiol bendrosios prieglobs čio, migracijos ir sienos 
valdymo politikos kryptys daugiausia buvo nustatomos teis ės aktuose. Šie standartai pad ėjo 
Bendrijos politikos šiose srityse pagrindus. Ta čiau standart ų įgyvendinimas reiškia atskiroms 
valstybėms narėms tenkan čią nevienod ą naštą, iš kurių kelioms tenka neproporcingai didel ė 
dalis pareig ų, pasitarnausian čių visos Bendrijos labui, tuo tarpu kai nevienodas j ų vykdymas 
galėtų kelti pavoj ų veiklos vienodomis s ąlygomis suk ūrimo tikslui.  
Šios politikos kryptys turi įtakos daugeliui žmoni ų. Iš 25 valstybi ų narių susidedan čioje ES 
valstybės narės atsako už maždaug 6 000 kilometr ų ilgio sausumos sienos ir apie 85 000 
kilometrų ilgio pakrant ės kontrolę; remiantis apskai čiavimais, į tarptautinius oro uostus ES 
kasmet atskrenda 100 milijon ų keleivių, tarp kuri ų yra ir asmen ų, kuriems neleidžiama 
įvažiuoti. Kasmet valstyb ės narės daugiau nei 340 000 tre čiųjų šalių piliečių neleidžia atvykti 
į ES, sulaiko apie 500 000 j ų teritorijose neteis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių ir 
išsiunčia apytiksliai 300 000 tre čiųjų šalių piliečių, kurie į jas atvyko neteis ėtai, gyveno 
neteisėtai ar kurie gr ąžinami į savo šalis d ėl kitokių priežasčių. Iš 25 valstybi ų narių 
susidedan čioje ES kiekvienais metais  apytiksliai 2,2 milijono tre čiųjų šalių piliečiams 
išduodami leidimai gyventi ar b ūti įsidarbinimo, šeimos susijungimo, studij ų, tyrimų ar 
kitokiais pagrindais. Šiuo metu 25 valstybi ų narių ES gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių 
bendras skai čius dvigubai viršija ES pilie čių, pasinaudojusi ų savo teise gyventi kitoje 
valstybėje narėje, skaičių ir nuolat auga daugiausia d ėl migracijos saldo.  
                                                 
2 Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui. „M ūsų bendros ateities k ūrimas – išsipl ėtusios 
Europos S ąjungos politikos sunkumai ir biudžeto priemon ės 2007–2013 metais“. KOM (2004) 101, 
2004 2 10.  
 Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui. „2007–2013 met ų finansinės perspektyvos“, 
KOM (2004) 487, 2004 7 14.  
 
LT 4   LT Bendrijos finansinis solidarumas privalo sugeb ėti paremti tolesn ę ES apibr ėžto visapusiško ir 
subalansuoto migracijos sraut ų valdymo poži ūrio plėtotę ir įgyvendinim ą. Jis privalo tinkamai 
prisidėti prie keturi ų esminių šio požiūrio ramsčių: 
• Pirma, valstyb ės narės įsipareigojo taikyti Šengeno acquis ir sukurti ES bendr ąją 
integruoto sien ų valdymo sistem ą. Atitinkamai, jos yra įpareigotos veiksmingai valdyti 
asmenų srautus ties išorin ėmis sienomis, kad užtikrint ų, viena vertus, aukšt ą apsaugos lyg į 
ties išorin ėmis sienomis d ėl valstybi ų narių vidaus saugumo, o antra vertus, skland ų šių 
sienų kirtimą bona fide keliautojams, turintiems valstybi ų narių konsulini ų įstaigų 
užsienyje išduotas vizas. Si ekiant sumažinti neteis ėto atvykimo atvej ų skaičių, šie tikslai 
konkrečiai reiškia Viduržemio j ūros pakrant ės ir rytų sausumos sien ų apsaugą bei valstybi ų 
narių konsulini ų įstaigų trečiosiose šalyse veiklos stiprinim ą. 
• Antra, 2002 m. pri ėmus Europos gr ąžinimo veiksm ų programą, valstybės narės pasižadėjo, 
remdamosi bendrais standartais ir geriausia praktika, parengti bendr ąją grąžinimo politik ą. 
Veiksminga Bendrijos gr ąžinimo politika yra b ūtina siekiant papildyti patikim ą teisinę 
imigracijos ir prieglobs čio politik ą; ji taip pat yra svarbus kovos su neteis ėta imigracija 
elementas. Atskir ų valstybių narių pastangos gr ąžinimo valdymo srityje ribojamos ne tik 
finansine, bet ir politinio poveikio bei siun čiamo signalo prasme; įgyvendindamos 
grąžinimo operacijas, valstyb ės narės susiduria su panašiais sunkumais, kuriuos galima 
geriau įveikti drauge pasitelkiant išteklius ir patirt į. Be to, valstyb ės narės turėtų būti 
skatinamos parengti „integruoto gr ąžinimo valdymo“ sistem ą: analizuoti ir vertinti galimas 
grąžinamų asmenų grupes, teisinius ir logistinius suvaržymus valstyb ėje narėje ir padėtį 
grąžinimo valstyb ėje, parengti konkre čius ir tikslinius š į uždavinį atitinkan čius veiksmus. 
Tai turėtų padėti sumažinti vidaus sien ų neturinčioje ES neteis ėtai esančių trečiųjų šalių 
piliečių antrinį judėjimą.  
• Trečia, įgyvendinant bendr ąją imigracijos politik ą, reikia, kad Bendrija imt ųsi patikim ų 
veiksmų daugialyp ėje trečiųjų šalių piliečių integracijos srityje. Bendroji imigracijos 
politika turi aiški ų pasekmi ų konkurencingumui ir Lisabonos strategijos tiksl ų 
įgyvendinimui. Nors imigracija pati savaime neišsprendžia demografinio sen ėjimo, 
nepertraukiam ų imigracijos sraut ų gali reik ėti vis dažniau, siekiant patenkinti ES darbo 
rinkos poreikius ir už tikrinti Europos klest ėjimą. Tai pabr ėžia būtinybę užtikrinti, kad ES 
migracijos politika suteikt ų saugų teisinį statusą ir garantuojam ą visumą teisių, padedan čių 
integruoti priimtus asmenis, skatinti j ų integracij ą į visus visuomen ės gyvenimo aspektus 
ir, visų svarbiausia, j ų integracij ą į darbo rink ą. Reikėtų sukurti bendr ąją imigrantų teisėms 
ir įsipareigojimams taikytin ą veiksmų visumą. Tarybos ir valstybi ų narių vyriausybi ų 
atstovų 2004 m. patvirtintuose Bendruos iuose pagrindiniuose imigrant ų integracijos 
politikos Europos S ąjungoje principuose pripaž įstama, kad imigracija yra nuolatinio 
pobūdžio Europos visuomen ės reiškinys, ir kad visos valstyb ės narės turėtų palaikyti ir 
ugdyti visuomenes, kuriose atvyk ėliai jaustųsi laukiami, kadangi kuri ai nors valstybei narei 
nepavykus sukurti ir įgyvendinti s ėkmingos migrant ų integracijos politikos, tai gali tur ėti 
įvairiausių neigiamų pasekmi ų kitoms valstyb ėms narėms. Atitinkamai, valstyb ės narės 
turėtų būti skatinamos rengti ir įgyvendinti atvyk ėliams palankias programas bei veikl ą, 
skatinti aktyv ų pilietiškum ą per pilietiškesn į, kultūrinį, religinį ir politin į dalyvavim ą, 
gerinti vieš ųjų ir privačių paslaugų teikėjų gebėjimus atsiliepti į jų poreikius ir pad ėti 
visuomenei prisitaikyti prie įvairovės.  
• Galiausiai, siekiant užkirsti keli ą nereikalingam antriniam jud ėjimui ES, kai tik viena 
valstybė narė atsako už konkretaus praš ymo suteikti prieglobst į nagrinėjimą, reikėtų kiek 
 
LT 5   LT įmanoma sumažinti galimus nukrypimus nuo pri ėmimo ir įsileidimo praktikos. Privaloma 
skatinti visas valstybes nares tolygiai įgyvendinti aukštos kokyb ės bendrąją Europos 
prieglobsčio politiką, skatinant valstybi ų narių tarpusavio pastang ų priimant pab ėgėlius ir 
perkeltuosius asmenis ir atsakant už toki ų veiksmų padarinius pusiausvyr ą. 
Dar vienas šio poži ūrio esmini ų elementų yra bendradarbiavimas su tre čiosiomis šalimis. 
Atsižvelgiant į siūlomos finansin ės sistemos strukt ūrą, šis išorės matmuo nebus įtrauktas į 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų program ą, tačiau į jį bus tinkamai 
atsižvelgta si ūlomos finansin ės sistemos 4 biudžeto eilut ėje įgyvendinant 2004 m. rugs ėjo 
mėn. Komisijos pristatytas išor ės pagalbos priemones.  
2.2. Pagrindų programos strukt ūra 
Pagrindų programos pagrindu bus parengti finansin io solidarumo mechan izmai (fondai) šiose 
keturiose srityse: 
• išorinių sienų kontrolė ir stebėjimas („integruotas sien ų valdymas“), viz ų politika, 
papildant Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos valstybi ų narių 
išorės sienų valdymo agent ūros veiklą (FRONTEX agent ūra);  
• ES neteis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių grąžinimas;  
• teisėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių integracija;  
• prieglobstis (remiantis jau veikian čiu Europos pab ėgėlių fondu3). 
Akivaizdu, kad pl ėtojant ir įgyvendinant bendr ąsias politikos kryptis, įskaitant Bendrijos 
teisės aktus, šiose keturiose srityse, atsižvelgiama į poreikį užtikrinti vienas kit ą papildančius, 
tačiau skirtingus veiklos tikslus. Jis apima nevienod ą valstybėms narėms tenkan čių 
įsipareigojim ų lygį ir intensyvum ą, kuriems b ūtina skirti atitinkam ą finansinę paramą. Jis taip 
pat reiškia, kad kiekviena valstyb ė narė privalo įdiegti ir nacionaliniu lygmeniu palaikyti 
priemones, leidžian čias tinkamai įvykdyti savo įsipareigojimus kiekvienoje iš keturi ų 
politikos kryp čių net ir tada, kai poveikio la ipsnis joms yra ribotas.  
Be to, šiems veiksmams Sutartyse numatytas skirtingas teisinis pagrindas, o jie patys apima 
sritis, kurioms taikomos su Danijos, Airijos ir Jungtin ės Karalyst ės pozicija susijusi ų 
protokolų ar Šengeno acquis  nuostatos.  
Taigi, Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programa susideda iš keturi ų atskirų 
priemonių (įsteigiančių keturis fondus) kiekvienoje iš ši ų keturių politikos sri čių.  
Nors šie keturi fondai bus įgyvendinami kaip keturios skirtingos teisin ės priemon ės, politine ir 
funkcine prasme jie sudaro darni ą visumą: kiekvienas fondas atsp indi politikos krypties 
tikslus, kurie drauge su kit ų trijų krypčių tikslais leis sukurti laisv ės erdvę. Būtent sėkmingas 
įgyvendinimas visose keturiose srity se lems, ar bus pasiekti visa pusiški tikslai. Taigi, keturi 
fondai veiks vadovaujantis bendrosiomis įgyvendinimo ir valdymo taisykl ėmis laikantis to 
paties strategi nio tvarkaraš čio, bus koordinuotai įvertinami bei perži ūrimi (žr. 3 skirsn į).  
                                                 
3 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2004/904/EB d ėl Europos pab ėgėlių fondo 2005–2010 m. 
laikotarpiui įsteigimo. OL L 381, 2004 12 28, p. 52. 
 
LT 6   LT Įsigaliojus Sutar čiai dėl Konstitucijos, Komisija gal ės išnagrin ėti tolesnio derinimo ir 
supaprastinimo galimybes, kurios gal ėtų atsirasti d ėl naujojo teisinio pagrindo (ypa č dėl III-
268 straipsnio).  
Finansinių išteklių kiekviename fonde skyrimas valstyb ėms narėms bus grindžiamas 
konkrečiais ir objektyviais kriterijais, atspindin čiais valstybi ų narių padėtį atsižvelgiant į 
įsipareigojimus, kuriuos jos prisi ėmė visos Bendrijos vardu ar jos visos naudai konkre čioje 
politikos kryptyje. Šie kriterija i daugiausia bus kiekybinio pob ūdžio. Siekiant atsižvelgti tiek į 
pradinę padėtį valstybėse narėse, tiek ir į jos kaitą, kriterijai kiek įmanoma bus grindžiami 
„įprastiniais“ duomenimis ir „sraut ų“ duomenimis: tai leis papildyti vienos valstyb ės narės 
turimus išteklius, pavyzdžiui, augan čiam asmen ų skaičiui tikslin ėje gyventoj ų grupėje 
paremti.  
Šiuo tikslu, priemon ėse numatoma pasitelkti Bendrijos statistik ą, o jos nesant, nacionalin ę 
statistiką. Nors gali kilti tam tikr ų techninių sunkumų, manoma, kad statistikos pasitelkimas 
lėšų skirstymui tur ėtų teigiamą poveikį, nes padidint ų šalies mastu skiriam ą dėmesį teisingų 
duomenų pateikimui laiku. Si ūlomas šios statistikos pasitelkimas skirstant l ėšas 2007–2013 
m. laikotarpiui yra įmanomas, ypa č tikintis, kad planuojami priimti teis ės aktai dėl migracijos 
statistikos sudarys geresnes suderintos statistikos tur ėjimo galimybes.  
Išorinių sienų fonde sukuriamas svertinio koeficiento mechanizmas, grindžiamas inter alia 
FRONTEX agent ūros atliekama bendros rizikos analize. Numatomos specialios nuostatos, 
skirtos padengti konkre čias papildomas išlaidas, susijusias su supaprastinto tranzito 
dokument ų (STD) ir supaprastinto tr anzito geležinkeliu dokument ų (STGD) schemos 
įgyvendinimu pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 693/2003 ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
694/2003.  
Europos pab ėgėlių, Integracijos ir Gr ąžinimo fonduose, remiantis Europos pab ėgėlių fondo 
pavyzdžiu, kiekviena valstyb ė narė gaus nedidel ę nustatyto dydžio sum ą, skirtą užtikrinti 
minimalų išteklių lygį šiems tikslams įgyvendinti.  
2.3. Papildomumas su politikos ir kitomis priemon ėmis 
Pagrindų programa yra politikos priemoni ų paketo, sudaryto tolesniam bendrosios 
prieglobsčio, migracijos ir išorini ų sienų politikos pl ėtojimui, elementas: jis privalo b ūti 
glaudžiai susietas su kit ų politikos priemoni ų, ypač teisės aktų, įgyvendinimu ir rengimu. 
Finansinis solidarumas privalo tarnauti aiškiai apibr ėžtiems tikslams ir leisti bendrai 
finansuoti didel ę papildom ą naudą Bendrijai teikian čius veiksmus. Fond ų naudojimas iš 
esmės privalo b ūti susietas su nacionalin ės padėties gerinimu bendr ųjų standartų prasme arba 
teikti kolektyvin ę naudą ES mastu per įgyvendinamus koordinuotus ar bendrus veiksmus.  
Pagrindų programos steigimas ir vykdymas papildys kitas iniciatyvas ir įstaigas, įsteigtas 
įgyvendinant bendr ąją migracijos, prieglobs čio ir išorini ų sienų politiką.  
Visų pirma, išpl ėtotos didelio masto IT sistemos, remian čios išorini ų sienų bei vizų politiką 
(Vizų informacin ė sistema, Šengeno informacin ė sistema) ir prieglobs čio politik ą 
(EURODAC), pastebimai prisideda prie Be ndrijos solidarumo, sukur damos bendradarbiavim ą 
ir ekonomiškai nauding ą keitimąsi informacija tarp valstybi ų narių. Nors šios informacin ės 
sistemos n ėra įtrauktos į Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programos 
biudžeto prognoz ę, jų išplėtojimas ir naudojimas priklauso ilgalaikiams įsipareigojimams, o 
jas įsteigiančiuose teis ės aktuose n ėra jų trukmę ribojančių nuostatų. Greta d ėl plėtros 
 
LT 7   LT numatyto prat ęsimo, negalima atmesti funkcij ų išplėtojimo 2007–2013 m., kuriems reik ės 
numatyti biudžeto prognoz ę pasiūlytos finansin ės struktūros 3 eilut ėje.  
FRONTEX agent ūros veikla taip pat veiksmingai prisideda prie bendradarbiavimo stiprinimo 
per technin ę ir veiklos param ą, sutelkdama visoms dalyvaujan čioms valstyb ėms prieinam ą 
įrangą ir išteklius. Laipsniškam agent ūros veiklos srities ir apimties pl ėtojimui, ypa č po 2007 
m. numatyto įvertinimo, reik ės numatyti tinkamus išteklius b ūsimos finansin ės struktūros 3 
biudžeto eilut ėje. Komisijos tarnybos pasitelks FRONTEX agent ūrą programavimo ir 
vertinimo etapuose.  
Remdamasi šiuo metu vykstan čios parengiamosios veiklos rezultatais, Komisija svarstys 
Europos migracijos steb ėjimo tarnybos suk ūrimą, siekdama sustiprinti daugialypi ų migracijos 
ir prieglobs čio reiškini ų aspektų stebėseną ir analizę.  
Yra numatytos nuostatos ne tik si ekiant išvengti  bet kokio fond ų veiklos dubliavimo, bet ir 
užtikrinti, kur įmanoma, visokeriop ą teigiamos s ąveikos pl ėtojimą. Konkrečiai, prieglobs čio 
negavusių prieglobs čio prašytoj ų grąžinimo priemoni ų finansavimas iš Europos pab ėgėlių 
fondo neatitiks reikalavim ų nuo pirm ųjų daugiamet ės programos įsigaliojimo met ų, 
prasidedan čių 2008 m. sausio 1 d.  
Finansavimas iš Gr ąžinimo fondo bus numatytas tik nuo 2008 m., atsižvelgiant į Hagos 
programoje pasi ūlytą būtinybę iš anksto įvertinti parengiam ųjų grąžinimo veiksm ų (2005–
2006 m.) rezultatus.  
Ypatingas d ėmesys taip pat buvo skirtas Integracijos f ondo ir Europos socialinio fondo (ESF) 
veiksmų papildomumui ir teigiamai s ąveikai tiek apibr ėžiant Integracijos fondo tikslus, tiek ir 
jį naudojant. Pasitelkdamas š į konkretų ir novatoriškumo siekiant į požiūrį, Integracijos fondas 
iš tiesų galės papildyti platesn ės aprėpties ESF tikslus ir leis nustatyti s ėkmingas strategijas 
bei praktikas, kurias galima dar labiau suderinti su ESF.  
3. RACIONALIZACIJA IR SUPAPRASTINIMAS  
3.1. Pereinamasis laikotarpis su dabartin ėmis priemon ėmis 
Pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų program ą įgyvendinami keturi 
fondai sudaro darni ą visumą, visapusiškai remian čią bendrųjų išorinių sienų, migracijos ir 
prieglobsčio politikos kryp čių plėtojimą, visiškai laikantis solidarumo, papildomos naudos ir 
papildomumo princip ų. Jie perims ir iki visapu siško veikimo lygmens išpl ėtos galiojan čių 
programų veiksmus ir parengiamuosius veik smus, tokius kaip: ARGO, INTI, 
parengiamuosius veiksmus gr ąžinimo valdymo ir Europos pab ėgėlių fondo (EPF) srityse.  
2005 m. sausio 1 d. prasid ėjęs antrasis EPF etapas baigsi s 2010 m. Greta savanoriško gr įžimo 
reikalavimus atitinkan čių sąlygų paaiškinimo, prie šio komunikato prid ėtu pasiūlymu iš dalies 
keisti EPF papras čiausiai siekiama suderinti valdymo ir kontrol ės sistemos tvarkarašt į ir 
praktines įgyvendinimo priemones su kitiems trims fondams pasi ūlytomis priemon ėmis: jo 
galiojimas prat ęsiamas iki 2013 m., o naujos nuostatos įsigalios nuo 2008 m. sausio 1 d., tokiu 
būdu leidžiant iki galo įgyvendinti nuo 2005 iki 2007 m. trunkant į pirmąjį dabartinio 
sprendimo daugiame čio programavimo cikl ą. Pasibaigus šiam laikotarpiui, programavimo 
ciklas bus suderintas su kit ų trijų fondų ciklais.  
 
LT 8   LT Tačiau derėtų numatyti, kad EPF turinio pakeitimai tur ėtų būti pristatyti v ėlesniu 2005 m. 
laikotarpiu drauge su Komisijos komunikatais, ypa č dėl:  
• Deklaracijos d ėl nacionalin ėse naujakuryst ės programose dalyvaujan čių asmenų, 
atsižvelgiant į sritį, kurioje taikomas Tarybos sprendimas d ėl EPF II 2005–2010 m., kuriuo 
Komisijos prašoma iki 2005 m. pabaigos pateikti pasi ūlymą dėl Europos pab ėgėlių fondo 
pakeitimo, atsižvelgiant į 2004 m. lapkri čio 2 d. Tarybos išvadas d ėl ilgalaiki ų sprendim ų 
prieinamumo gerinimo. Šiose Tarybos iš vadose Komisijos buvo paprašyta pateikti 
pasiūlymą dėl ES naujakuri ų schemos. Dar reik ės sureguliuoti pagal ES naujakuryst ės 
schemą ar net ne jos ribose teikiamo visiš ko ar dalinio finansavimo priemones.  
• Hagos programa ragina 2005 m. sukurti „reikiamas strukt ūras, apiman čias valstybi ų narių 
nacionalines prieglobs čio tarnybas, siekiant sudaryti s ąlygas praktiniam ir konstruktyviam 
bendradarbiavimui“. Tod ėl reikės svarstyti, kokiomis s ąlygomis ši ų struktūrų nuostatos 
turėtų būti įtrauktos į „Bendrijos veiksmus“, ir kokias galimybes reik ės numatyti Europos 
paramos biurui.  
3.2. Bendros valdymo ir kontrol ės priemon ės 
Kadangi pagrind ų programos tikslai yra sustiprinti bendr ųjų politikos kryp čių įgyvendinim ą 
nacionaliniu lygmeniu, ji bus įgyvendinama valstybi ų narių ir Komisijos pasidalijamojo 
valdymo principu. Tai leis valstyb ėms narėms pasirinkti veiksmus remiantis nuodugnia 
poreikių analize ir vietos pad ėčiai pritaikyta strategija, d ėl kurios bus susitarta 
bendradarbiaujant su Komisija. Kadangi pa sidalijamojo valdymo negalima taikyti tre čiosioms 
šalims, užduotys bus perduodamos vykdyti decentralizuotai Išorini ų sienų fonde 
dalyvaujan čioms šalims, susijusioms su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir pl ėtojimu. 
Priemonių projektuose nurodomus Bendrijos veiksmus ir Komisijos technin ę paramą 
Komisija įgyvendins tiesioginio valdymo b ūdu.  
Tos pačios nuostatos buvo apibr ėžtos ir keturi ų priemoni ų veiklai: daugiame čio strateginio 
programavimo ciklai (išskir iant du 2007–2010 m. ir 2011–2013 m. laikotarpius), pagr įsti 
Komisijos pateiktomis gair ėmis, metiniu ištekli ų paskirstymu ir veikla grindžiamu 
programavimu bei daugiame čiais įvertinimais.  
Panašiai, keturi ų fondų valdymo ir kontrol ės sistemos tur ėtų būti derinamos, d ėl ko sprendim ų 
projektuose numatytos be ndro ar pasidalijamojo įgyvendinimo nuostatos ar strukt ūros 
(Komitetas, nacionalin ės valdymo ir audito priemon ės).  
Šių fondų valdymo b ūdai remiasi b ūtinybe užtikrinti darnum ą ir skaidrum ą. Darnum ą, nes 
priemonių projektai nustato minimalias s ąlygas, taikytinas valdymo, vidaus kontrol ės ir audito 
sistemoms, o taip pat apima visus subjektus. Skaidrum ą, nes kiekvienos priemon ės dalies 
rezultatai žinomi skirtingiems subjektams. Keturiuose sprendim ų projektuose taip pat 
atsižvelgiama į struktūrinių fondų programavimo ir įgyvendinimo mechanizmo įvertinimų 
išvadas, siekiant sukurti tokius mechanizmus, kurie tuo pa čiu metu užtikrint ų išteklių 
sutelkimą pagrindiniams ir strateginiams tikslams, ir įgyvendinimo mechanizm ą, užtikrinant į 
veiksming ą įgyvendinim ą tiek šalies, tiek ir Bendrijos lygmeniu, bei ger ą Bendrijos 
finansavimo valdym ą ir kontrol ę.  
 
LT 9   LT 3.3. Įvertinimas ir perži ūra 
Siekiant užtikrinti veiksm ų efektyvum ą, būtina reguliariai atlikti politikos priemoni ų 
įgyvendinimo, rezultat ų ir poveikio įvertinimą. Ypač tai yra svarbu įgyvendinant Solidarumo 
ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programą.  
- pirma, 2005–2006 m. bus atlikti papildomi tyrimai, skirti apibr ėžti pradini ų daugiame čių 
gairių prioritetus pagal nauj ąją programą, o taip pat nustatyti darni ą ir baigtin ę stebėsenos ir 
vertinimo sistem ą (įskaitant s ąnaudų, produktų, rezultatų ir pasekmi ų kiekybini ų ir kokybini ų 
rodiklių bendrų rinkinių apibrėžimą);  
- antra, pirmojo pagrind ų programos veiklos įvertinimo rezultatai tur ėtų būti pateikti 2010 m., 
kai bus perži ūrima Hagos programa; į šio vertinimo rezultatus bus  atsižvelgta valdant ir 
vykdant program ą;  
- trečia, fonduose numatyt ų daugiame čių program ų rezultatų įvertinimai, kurie turi b ūti 
pateikti 2012 m., padarys reik iamas išvadas atsižvelgiant į jų peržiūrą, o 2015 m. bus 
įvertintas j ų poveikis.  
Dėl politikos poky čių ir įvertinimų rezultatų būtina numatyti programos perži ūrėjimo ir, jei 
reikia, jos pritaikymo prie nauj ų ar kintan čių poreikių ir prioritet ų galimybę:  
- 2009 m. galimyb ė peržiūrėti tam tikrus fond ų veiklos aspektus, tokius kaip: finans ų 
paskirstymo b ūdai integracijos ir išorini ų sienų, o ypač integracijos, srityse, atsižvelgiant į 
2005 m. inicijuot ų parengiam ųjų veiksmų galutinio įvertinimo rezultatus,  
- iki 2010 m. pabaigos, remiantis pirmuoju įvertinimu, siekiant nustatyti  pagrindines kryptis ir 
prioritetus d ėl pagrindų programos ateities.  
4. FINANSINIAI IŠTEKLIAI  
2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programai numatyta skirti 
bendra suma siekia 5,8663 mlrd. eur ų (galiojan čiomis kainomis). Iš šios sumos 1,184 mlrd. 
eurų numatyta skirta prieglobs čiui, 759 mln. eur ų – Grąžinimo fondui; 1,771 mlrd. eur ų – 
trečiųjų šalių piliečių integracijai ir 2,152 mlrd. eur ų – išorinių sienų valdymui. Valstyb ėms 
narėms skirtos sumos nebus perkeliamos iš vieno fondo į kitą.  
Be jau min ėtų bendrųjų sumų nurodytai pagrind ų programai, 2007–2013 m. FRONTEX 
agentūrai preliminariai numatyta skirti 285,1 mln. eur ų suma, tuo tarpu didelio masto 
informacini ų sistemų sukūrimo sąmata siekia daugiau negu 900 mln. eur ų; taip pat, prat ęsiant 
dabartinius parengiamuosius veiksmus, tam pa čiam laikotarpiui preliminariai buvo numatytas 
62,3 mln. eur ų biudžetas ir galimam Europos migracijos steb ėjimo tarnybos steigimui.  
 
LT 10   LT PRIEDAS  
dėl 2007–2013 m. Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo pagrind ų programos 
sukūrimo  
Papildomumas su agent ūromis ir kitomis priemon ėmis laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvėje 
Finansinėse perspektyvose yra numatytos kelios viena kit ą papildan čios priemon ės, skirtos 
prisidėti prie teisingumo, laisv ės ir saugumo erdv ėje nustatyt ų politikos tiksl ų įgyvendinimo:  
- pagrindų programos, pakeisian čios Komisijos šioje srityje administruojam ą biudžeto eilu čių 
gausybę;  
- agentūrų ir Bendrijos ar S ąjungos įstaigų finansavimas iš Bendrijos biudžeto; 
- susijusių didelio masto informacini ų sistemų sukūrimas ir valdymas.  
Naujosiose finansin ėse perspektyvose bus įtraukta su nuro dytos pagrind ų programos sritimi 
susijusi agent ūra:  
• Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos valstybi ų narių 
išorės sienų valdymo agent ūra, įsteigta  pagal 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglament ą 
(EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantį Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos 
Sąjungos valstybi ų narių išorės sienų valdymo agent ūrą (OL L 349, 2004 11 25, p. 1).  
Kitos galiojan čios priemon ės liks galioti, kadangi j ų neaprėpia naujoji pagrind ų programa. 
Šios priemon ės susijusios su prieglobs čio, migracijos ir išorini ų sienų politikos kryp čių srityse 
Tarybos ir (arba) Europos Parlamento teis ės aktų pagrindu įsteigtų didelio masto IT sistem ų 
sukūrimu ir įgyvendinimu: 
• EURODAC sistema , įsteigta pagal 2000 m. gruodž io 11 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
2725/2000 d ėl ,,Eurodac“ sistemos suk ūrimo piršt ų atspaudams lyginti siekiant 
veiksmingiau taikyti Dublino konvencij ą (OL L 316, 2000 12 15, p. 1) ir 2003 m. vasario 
18 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 343/2003, nustatant į valstybės narės, atsakingos už 
trečiosios šalies pilie čio vienoje iš valstybi ų narių pateikto prieglobs čio prašymo 
nagrinėjimą, nustatymo kriterijus ir mechanizmus (OL L 050, 2003 2 25, p. 1).  
• Vizų informacin ė sistema (VIS) , įsteigta pagal 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendim ą 
2004/512/EB d ėl Vizų informacin ės sistemos (VIS) suk ūrimo (OL L 213, 2004 6 15, p. 5), 
dėl kurios Komisija yra pateikusi pasi ūlymą (KOM(2004)835), kuriame išd ėstė Vizų 
informacin ės sistemos (VIS) paskirt į, funkcijas ir atsakomyb ės sritis, 
• Šengeno informacin ė sistema (SIS II) , dėl kurios iki 2005 m. pirmojo ketvir čio pabaigos 
Komisija ketina pateikti pasi ūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento.  
Šių informacini ų sistemų sukūrimas ir naudojimas priklauso ilgalaikiams įsipareigojimams, o 
jas įsteigiančiuose teis ės aktuose n ėra jų trukmę ribojančių nuostatų. Greta d ėl plėtros 
numatyto prat ęsimo, negalima atmesti funkcij ų išplėtojimo 2007–2013 m.  
 
LT 11   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. ĮVADAS  
Siekiant garantuoti nuosekl ų ryšį tarp politikos tiksl ų ir lėšų, skirtų tiems tikslams pasiekti, 
2007–2013 m. finansin ės perspektyvos nuo pat pradži ų buvo rengiamos vadovaujantis 
nustatytais politiniais tikslais. Kadangi laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės sukūrimas yra 
laikomas vienu iš svarbiausi ų Europos S ąjungos prioritet ų dar daugel į metų, šiam tikslui 
pasiekti b ūtina skirti žymiai daugiau finansini ų lėšų. Savo komunikatuose „M ūsų bendros 
ateities kūrimas – išsipl ėtusios Europos S ąjungos politikos sunkuma i ir biudžeto priemon ės 
2007–2013 m.“4 ir „2007–2013 m. finansin ės perspektyvos“5 Komisija taip pat pabr ėžė, kad 
siekiant b ūsimose finansin ėse perspektyvose sukurti daugia u paprastumo, svarbu naudoti 
teisinių priemoni ų pakeitimus. Remdama tris teisingumo, laisv ės ir saugumo tikslus, Komisija 
nustato aiški ą sistemą Bendrijos finansini ų intervencij ų plėtojimui, susistemindama savo 
pasiūlymus pagal tris bendras ir nusta tytais politikos tikslais pagr įstas Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo, Pagrindini ų teisių ir teisingumo, Saugumo ir teisi ų apsaugos 
programas. 
Šių program ų turinys buvo apibr ėžtas Komisijos darbiniame dokumente6, kuriame 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendrajai programai buvo nustatytas toks esminis 
tikslas: remti solidarumo princip ą žmonių srautų valdymo srityje, užtikrinant s ąžiningą 
pasiskirstym ą atsakomybe  tarp valstybi ų narių, pasidalijant finansine našta diegiant 
integruotą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir įgyvendinant bendr ąsias prieglobs čio ir 
imigracijos politikos kryptis.  (..) 
Šis solidarumas tur ėtų sustiprinti ir remti įgyvendinim ą Bendrijos politikos ir teis ės aktų, 
susijusių su šiomis keturiomis viena kit ą papildančiomis migracijos sraut ų valdymo sritimis:  
integruotas išorini ų sienų valdymas, skirtas lygiaver čiam ir vienodam apsaugos lygiui ties 
išorinėmis sienomis užtikrinti;  
• prieglobsčio politika, kaip tai jau yra pagal Europos pab ėgėlių fondą7, skirta remti 
valstybių narių tarpusavio solidarumu pagr įstos bendros Europos prieglobs čio politikos 
plėtojimą ir įgyvendinim ą bei skatinti valstybi ų narių pastangų, atsakant už pab ėgėlių ir 
perkeltųjų asmenų priėmimo padarinius, pusiausvyr ą;  
• kova su neteis ėta imigracija, vis ų pirma, ES neteis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių ar 
neteisėtai link ES migruojan čių asmenų grąžinimas; 
• trečiųjų šalių piliečių įsileidimas ir integracija, vis ų pirma, socialin ė, pilietinė ir kultūrinė 
integracija, kad jie gal ėtų įsikurti ir aktyviai dalyva uti visame Europos visuomen ės 
gyvenime.  
                                                 
4 KOM (2004) 101, 2004 2 10. 
5 KOM (2004) 487, 2004 7 14. 
6 P. Vitorino 2004 m. rugs ėjo 28 d. pranešimas Komisijai (SEC (2004) 1195) „Suteikti veiklos užmoj į 
laisvės, saugumo ir teisingumo erdvei: politikos kontekstas ir ateities finansini ų intervencij ų kryptys“. 
7 2004 m. gruodžio 2 d. Tarybos sprendimas 2004/904/EB d ėl Europos pab ėgėlių fondo 2005–2010 m. 
laikotarpiui įsteigimo, OL L 381, 2004 12 28.  
 
LT 12   LT 2. VEIKSMO PAGRINDIMAS – EUROPOS PAB ĖGĖLIŲ FONDO PAKEITIMAS  
Pirmąja šio solidarumo išraiška tapo EPF įsteigimas 2000 m.8, remiantis trej ų metų 
parengiamaisiais veiksmais. Europos Parl amento palaikytas ir Komisijos pasi ūlymo pagrindu 
įsteigtas fondas leido pad ėti pamatus Bendrijos bendrai veiklai, taikan čiai visapusišk ą požiūrį 
prieglobsčio prašytoj ų ir žmonių, kuriems reikalinga tarptautin ė apsauga, pri ėmimo srityje. Jis 
taip pat pad ėjo užsitikrinti pritarim ą direktyvai d ėl laikinos apsaugos perkeltiesiems asmenims 
suteikimo esant masiniam srautui. Art ėjant prie pabaigos bendr ąją Europos prieglobs čio 
sistemą įsteigiančių teisės aktų derinimo pirmajam etapui, vadovaudamasi pirminio 
sprendimo s ąlygomis ir remdamasi Komisijos pasi ūlymu Taryba tur ėjo vėliausiai iki 2004 m. 
gruodžio 31 d. perži ūrėti šį sprendim ą.  
Įvertinimas ir išsamios konsultac ijos su suinteresuotomis šalimis įvyko 2003 m.: vidutinio 
laikotarpio EPF I įvertinimas buvo užbaigtas 2003 m. lapkri čio, o 2003 m. spalio 30–31 d. 
buvo surengta visuotin ė konferencija. Remdamasi šio įvertinimo ir išpl ėstinio poveikio 
vertinimo rezultatais9, 2004 m. vasario 12 d. Komisija pri ėmė pasiūlymą dėl EPF steigimo 
antrajam etapui nuo 2005 iki 2010 m. 10 Šį pasiūlymą Taryba pri ėmė 2004 m. gruodžio 2 d. 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą sudarantiems kitiems trims 
fondams šiuo metu si ūloma daug nuostat ų ir mechanizm ų iš antrojo EPF etapo: 
• plačiau naudojamas fond ų veiklos strateginis programavimas, suteikiant Komisijai 
stipresnį vadovaujant į vaidmen į ir atsižvelgiant į prieglobs čio politikos srityje Bendrijos 
priimtų teisės aktų sistemą;  
• ne tik tikslin ės gyventoj ų grupės į lėšų valstybėms narėms paskirstymo kriterijus 
įtraukimas, bet ir tai, kad ypa č naujosios valstyb ės narės privalo daryti strukt ūrines 
investicijas, kad gal ėtų garantuoti nacionalini ų prieglobs čio sistemų veiksmingum ą;  
• programavimo ir veiksm ų cikliškumas, duodantis naudingiausius ir gyvybingiausius 
rezultatus įgyvendinant konsultacijos procesu (tarp nacionalini ų partnerių ir tarp valstybi ų 
narių bei Komisijos) pagr įstas daugiametes strategijas;  
• pasidalijamojo valdymo nuostat ų sustiprinimas, kur į remia padidinta parama Bendrijos 
lygmeniu (bendra finansin ė ir administracin ė struktūra ir bendros valdymo priemon ės), 
kaip priemon ės įgyvendinimo pagal gero finansinio valdymo principus garantas.  
Be to, siekiant pastebim ų rezultatų ir stipraus poveik io ne tik tikslin ėms grupėms, bet ir 
pačioms sistemoms, pasi ūlyme numatyta laipsniškai didinti biudžet ą, ypač nuo 2008 m., kuris 
taps reikšminga Bendrijos solidarumo išraiška.  
Atsižvelgiant į naujausią šio pasiūlymo įvertinimą ir peržiūrą bei šios priemon ės trukmę, EPF 
darytini pakeitimai, susij ę su Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendrosios programos 
pagal nauj ąsias finansines perspektyvas pri ėmimu, tur ėtų būti sutelkti ties proced ūrų 
racionalizavimu (sude rinant jas su kitiems trims fondams si ūlomomis proced ūromis), 
                                                 
8 2000 m. rugs ėjo 28 d. Tarybos sprendimas 2000/596/EB d ėl Europos pab ėgėlių fondo steigimo 2000–
2004 m., OL L 252, 2000 10 6, p. 12.  
9 SEK (2004) 161, 2004 2 12.  
10 KOM(2004)102, 2004 2 12, Pasi ūlymas dėl Tarybos sprendimo d ėl Europos pab ėgėlių fondo 2005–
2010 m. laikotarpiui įsteigimo.  
 
LT 13   LT įgyvendinimo trukme (prat ęsimas iki 2013 m.) ir papildomumu bei teigiama s ąveika (ypa č 
turint omenyje veiksmus pagal „Gr ąžinimo fond ą“ ).  
2.1. Priemonės trukmė 
Kadangi dabartinis EPF et apas truks iki 2010 m., si ūloma prat ęsti jo trukm ę iki finansini ų 
perspektyv ų pabaigos, t.y. iki 2013 m. Ve iklos prasme tai reikš tre čiosios daugiamet ės 
programos (nuo 2011 iki 2013 m.) įgyvendinimo pradži ą. Kadangi pagal EPB II valstyb ės 
narės šiuo metu pradeda įgyvendinti pirm ąją strateginę daugiamet ę programą, trunkančią nuo 
2005 m. iki 2007 m. pabaigos, si ūloma, kad šis pasi ūlymas įsigaliotų antrojo daugiame čio 
programavimo laikotarpio pirm ųjų metų pradžioje, t.y. 2008 m. sausio 1 d.  
2.2. Valdymo ir kontrol ės sistemų racionalizacija 
EPF II (2005–2010 m.) jau yra išsami ų nuostatų dėl pasidalijamojo valdymo praktinio 
įgyvendinimo. Siekiant už tikrinti pagal bendr ąją programą siūlomų kitų trijų fondų valdymo 
ir kontrol ės procedūrų suderinamum ą ir įmanomas bendras priemones, Komisija si ūlo visiems 
keturiems fondams priimti tas pa čias nuostatas. Šios nuostatos buvo parengtos konkre čiai 
atsižvelgiant į struktūrinių fondų įgyvendinimo sistemos reform ą11 ir į Komisijos 2004 m. 
rugsėjo 9 d. komunikate12 nustatytas atitinkam ų Komisijos ir valstybi ų narių atsakomyb ės 
sričių apibrėžimo kryptis. Siekiant nekom plikuoti valdymo ir kontrol ės priemoni ų 
įgyvendinimo, taip pat si ūloma, kad šios priemon ės įsigaliotų 2008 m. sausio 1 d., baigus 
įgyvendinti pirm ąjį daugiamet į ciklą. 
2.3. Papildomumas ir teigiama s ąveika 
EPF buvo pirmoji Bendrijos finansin ė priemon ė, išreiškusi Bendrijos ir valstybi ų narių 
solidarum ą prisiimant bendrosios politikos išorini ų sienų, imigracijos ir prieglobs čio srityse 
sukūrimo padarinius. Pateikus pasi ūlymą dėl nuoseklios Solidarumo ir migracijos sraut ų 
valdymo veiksm ų programos suk ūrimo, EPF tampa priemoni ų paketo, siekian čio sukurti 
veikimo vienodomis s ąlygomis Europos lygmeniu sistem ą, dalimi.  
Šiuo tikslu šis pasi ūlymas, drauge su Teis ėtai esančių trečiųjų šalių piliečių integracijos fond ą, 
Išorinių sienų fondą ir Grąžinimo fond ą steigiančių sprendim ų projektais, numato sukurti 
mechanizmus, užtikrinan čius nuosekliai vykdom ą visų keturių priemoni ų programavim ą, 
įgyvendinim ą ir įvertinimą. Siekiant užkirsti keli ą dubliavimuisi su si ūlomu Grąžinimo fondu, 
sprendime taip pat įtraukiami pakeitimai d ėl grąžinimo reikalavimus atitinkan čių veiksmų 
taikymo srities. Vis ų pirma, prieglobs čio negavusi ų prieglobs čio prašytoj ų grąžinimo 
priemonės turėtų būti finansuojamos iš Gr ąžinimo fondo ir tod ėl neatitikt ų finansavimo iš 
EPF reikalavim ų nuo pirm ųjų daugiamet ės programos met ų, prasidedan čių 2008 m. sausio 
1 d.  
Priežastys, d ėl kurių buvo atskirti šie du fondai, išd ėstytos išsamiau išpl ėstiniame poveikio 
vertinime.  
                                                 
11 Pasi ūlymas dėl Tarybos reglamento, nustatan čio bendrąsias nuostatas d ėl Europos regionin ės plėtros 
fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo, KOM(2004) 492 galutinis, 2004 7 14.  
12 Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai „Valstybi ų narių ir Komisijos atsakomyb ė 
bendrai valdant strukt ūrinius fondus ir Sanglaudos fond ą – dabartin ė situacija ir naujojo programavimo 
laikotarpio po 2006 m. perspektyva“, KOM(2004) 580 galutinis, 2004 9 6.  
 
LT 14   LT 3. PRITAIKYMAS TOLESNIAM PL ĖTOJIMUI  
Komisija v ėliau pateiks pasi ūlymą, kuriuo bus iš esm ės pakeistas EPF. Pakeitimuose vis ų 
pirma būtų atsižvelgta į Hagos program ą ir Deklaracij ą dėl nacionalin ėse naujakuryst ės 
programose dalyvaujan čių asmenų, atsižvelgiant į Tarybos sprendimo d ėl EPF II taikymo srit į 
2005–2010 m.  
Pakeitimai b ūtų susiję su šiomis sritimis: 
• Deklaracijoje d ėl nacionalin ėse naujakuryst ės programose dalyvaujan čių asmenų 
Komisijos prašoma iki 2005 m. pabaigos pateikti pasi ūlymą dėl Europos pab ėgėlių fondo 
pakeitimo, atsižvelgiant į 2004 m. lapkri čio 2 d. Tarybos išvadas d ėl ilgalaiki ų sprendim ų 
prieinamumo gerinimo. Šiose Tarybos išva dose Komisijos buvo paprašyta pateikti 
pasiūlymą dėl ES naujakuri ų schemos. Galiausiai, pasi ūlyme dėl EPB pakeitim ų dar reikės 
sureguliuoti pagal ES naujakuryst ės schemą ar net ne jos ribose teikiamo visiško ar dalinio 
finansavimo priemones.  
• Hagos programa ragina 2005 m. sukurti „reikiamas strukt ūras, apiman čias valstybi ų narių 
nacionalines prieglobs čio tarnybas, siekiant sudaryti s ąlygas praktiniam ir konstruktyviam 
bendradarbiavimui“. Taigi, reik ės apsvarstyti, kaip reik ėtų paremti šias strukt ūras.  
2005 m. ruden į planuojama pateikti komunikatus šiose srityse ir pasi ūlymą dėl EPF 
pakeitimo.  
4. POVEIKIS BIUDŽETUI  
Finansinė pažyma, prid ėta prie 2004 m. vasario m ėn. pateikto pasi ūlymo dėl EPF antrojo 
etapo, tebelieka galioti, atsižvelgiant į vis dar didel į prieglobs čio prašytoj ų skaičių valstybėse 
narėse. Savanoriškas prieglobs čio negavusi ų prašytojų grįžimas šiuo metu sudaro tik nežymi ą 
per fondą įgyvendinam ų veiksmų dalį, todėl neatrodo tik ėtina, jog ši ų veiksmų išbraukimas iš 
fondo taikymo srities tur ėtų pastebim ų pasekmių biudžetui.  
Fondo galiojimo prat ęsimas 2011–2013 m. tur ėtų išlikti suderintas su 2004 m. atliktomis 
sąmatomis ir atsižvelgti į naujuosius prioritetus ir veiksmus, kurie grei čiausiai papildys 
pasiūlymo prognoz ę 2005 m. ruden į. 2005 ir 2006 m. fondui skirta finansin ė suma sudar ė 
114,09 mln. eur ų. 2007–2013 m. Komisijos pasi ūlytose finansin ėse perspektyvose 
asignavim ų suma siekia 1,184 mlrd. eur ų. 2008–2013 m. atitinkama suma sudaro 1,1127 
mlrd. eurų.  
Taip pat privaloma numatyti tam tikr ą sumą, kurią būtų galima naudoti neatid ėliotinoms 
priemonėms įgyvendinti. Ši suma (10 mln. eur ų per metus) nesikeis per vis ą laikotarp į; būtina 
numatyti l ėšų pirmosiomis veiksm ų įgyvendinimo savait ėmis ir tokiu b ūdu pasiruošti 
galimam masiniam pab ėgėlių srautui, o pasibaigus šiam laikotarpiui, jas b ūtų galima papildyti 
atitinkamais įprastinių daugiame čių ir metinių programų valstybėse narėse pakeitimais.  
 
LT 15   LT 2005/0046 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2008–2013 m. Europos pab ėgėlių fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų 
valdymo bendr ąją program ą steigimo 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 63 straipsnio  2 dalies b punkt ą, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą13, 
atsižvelgdami į Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę14, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę15, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos16, 
kadangi: (1) Siekiant palaipsniui sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, Europos bendrijos 
steigimo sutartyje numatyta patvirtinti priemones, kuriomis bus užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, kartu su gretutin ėmis priemon ėmis, susijusiomis su išorini ų sienų 
kontrole, prieglobs čiu ir imigracija, bei su prieglobs čiu, imigracija ir tre čiųjų šalių 
piliečių teisių apsauga susijusias priemones. 
(2) Europos Vadov ų Taryba savo specialiame susitikime Tamper ėje 1999 m. spalio 15–16 
d. dar kart ą patvirtino savo apsisprendim ą sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvę. Šiam tikslui bendroji Europos prieglobs čio ir migracijos politika tur ėtų siekti 
tiek vienod ų sąlygų trečiųjų šalių piliečiams, tiek geresnio migracijos sraut ų valdymo. 
Bendroji prieglobs čio politika, įskaitant Bendr ąją Europos prieglobs čio sistemą, yra 
Europos S ąjungos tikslo laipsniškai sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, 
atvirą tiems, kurie ver čiami aplinkybi ų teisėtai siekia apsaugos Europos S ąjungoje, 
sudėtinė dalis.  
(3) Šios politikos įgyvendinimas tur ėtų būti grindžiamas valstybi ų narių solidarumu ir 
reikalauja veikian čių mechanizm ų, skatinan čių valstybių narių tarpusavio pastang ų 
priimant pab ėgėlius ir perkeltuosius asmenis ir atsa kant už tokio veiksmo padarinius 
pusiausvyr ą. Šiuo tikslu Sprendimu 2000/596/EB
17 2000–2004 m. laikotarpiui buvo 
                                                 
13 OL C ... 
14 OL C ... 
15 OL C ... 
16 OL C ... 
17 OL L 252, 2002 10 6, p. 12. 
 
LT 16   LT įsteigtas Europos pab ėgėlių fondas. Š į sprendim ą pakeitė 2004 m. gruodžio 2 d. 
Tarybos sprendimas 2004/904/EB d ėl Europos pab ėgėlių fondo 2005–2010 m. 
laikotarpiui įsteigimo18. Tai užtikrino valstybi ų narių solidarumo t ęstinumą, 
atsižvelgiant į neseniai prieglobs čio srityje priimtus Bendrijos teis ės aktus, taip pat į 
patirtį, sukauptą įgyvendinant fond ą 2000–2004 m.  
(4) Atsižvelgiant į Komisijos pasi ūlymų dėl Teisėtai esančių trečiųjų šalių piliečių 
integracijos fondo, Neteis ėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo fondo (toliau – 
Grąžinimo fondas) ir Išorini ų sienų fondo steigimo 2007–2013 m.  pagal Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą, visų pirma į bendras valdymo, 
kontrolės ir vertinimo priemones, tur ėtų būti įsteigtas naujas Europos pab ėgėlių 
fondas.  
(5) Būtina pritaikyti fondo trukm ę prie daugiamet ės finansin ės struktūros, kaip buvo 
nustatyta Tarpinstituci niame susitarime, taikytiname 2007–2013 m.  
(6) Ši priemon ė parengta taip, kad sudaryt ų nuoseklios sistemos, pavadintos Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąją programa, dal į. Programa siekiama spr ęsti 
teisingo valstybi ų narių pareigų pasiskirstymo klausim ą, pasidalijant finansine našta, 
atsirandan čia diegiant integruot ą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir įgyvendinant 
bendrąsias prieglobs čio ir imigracijos politikos kryptis, parengtas pagal Europos 
bendrijos steigimo sutarties IV antraštin ę dalį.  
(7) Tinkama remti valstybi ų narių pastangas suteikti tinkamas pri ėmimo sąlygas 
pabėgėliams ir perkeltiesiems asmenims bei taikyti s ąžiningas bei veiksmingas 
prieglobsčio proced ūras siekiant apginti asmen ų, kuriems reikalinga tarptautin ė 
apsauga, teises.  
(8) Pabėgėlių integracija į šalies, kurioje jie yra įsikūrę, visuomen ę yra vienas iš 1951 m. 
liepos 28 d. Ženevos konvencijos d ėl pabėgėlių statuso, papildytos 1967 m. sausio 31 
d. Niujorko protokolu, tiksl ų. Tokiems asmenims privaloma sudaryti s ąlygas dalytis 
Europos S ąjungos pagrindini ų teisių chartijoje paskelbtomis vertyb ėmis. Šiuo tikslu, 
turėtų būti teikiama parama valstybi ų narių veiksmams, skatinantiems ši ų asmenų 
socialinę, ekonomin ę ir kultūrinę integracij ą, prisidedan čią prie ekonomin ės ir 
socialinės sanglaudos, kurios palaikymas ir stiprinimas yra vienas iš esmini ų Bendrijos 
tikslų, numatyt ų Sutarties 2 straipsnyje ir 3 straipsnio 1 dalies k punkte.  
(9) Reikia praktin ės paramos, siekiant sukurti ar pagerinti s ąlygas, leidžian čias 
pabėgėliams ir perkeltiesiems asmenims priimti turima informacija pagr įstą sprendim ą 
išvykti iš valstyb ės narės teritorijos ir sugr įžti namo, jei jie to pageidaut ų, 
vadovaujantis Europos gr ąžinimo fondo nuostatomis.  
(10) Turėtų būti sukurtas finansinis rezervas neatid ėliotinoms priemon ėms įgyvendinti, 
skirtas suteikti laikin ą apsaugą esant masiniam pab ėgėlių srautui pagal 2001 m. liepos 
20 d. Tarybos direktyv ą 2001/55/EB d ėl minimali ų normų suteikiant perkeltiesiems 
asmenims laikin ą apsaugą esant masiniam srautui ir d ėl priemoni ų, skatinan čių 
                                                 
18 OL L 381, 2004 12 28.  
 
LT 17   LT valstybių narių tarpusavio pastang ų priimant tokius asmenis ir atsakant už tokio 
veiksmo padarinius, pusiausvyr ą19.  
(11) Fondo teikiama parama bus veiksmingesn ė ir tikslingesn ė, jeigu reikalavimus 
atitinkančių veiksm ų bendras finansavimas remsis dviejomis daugiamet ėmis 
programomis ir metine darbo programa , kurias parengs kiekviena valstyb ė narė, 
atsižvelgdama į savo pad ėtį ir poreikius.  
(12) Sąžininga skirti išteklius proporcingai pa gal kiekvienai valstybei narei tenkan čią 
finansinę naštą, kylančią iš pastang ų priimant pab ėgėlius ir perkeltuosius asmenis, 
įskaitant pab ėgėlius, kuriems teikiama tarptautin ė apsauga pagal nacionalines 
programas.  
(13) Pasidalijamojo valdymo, minimo 2002 m. bi rželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biud žetui taikomo 
finansinio reglamento 53 straipsnio 1 dalies b punkte20, kontekste reik ėtų nurodyti 
sąlygas, leidžian čias Komisijai vykdyti savo įsipareigojimus d ėl Europos Bendrij ų 
bendrojo biudžeto vykdymo, ir išaiškinti valstybi ų narių prievoles bendradarbiauti. Ši ų 
sąlygų taikymas leis Komisijai įsitikinti, kad valstyb ės narės naudoja fond ą teisėtai ir 
teisingai, laikydamosi gero finans ų valdymo principo, kaip apibr ėžta finansinio 
reglamento 27 straipsnyje. 
(14) Komisija tur ėtų preliminariai suskirstyti turimus asignavimus įsipareigojimams 
naudodama objektyv ų ir skaidrų metodą.  
(15) Teikdamas technin ę paramą fondas tur ėtų remti įvertinimus, su fondo valdymu 
susijusių administracini ų gebėjimų gerinimą, tyrimus, bandomuosius projektus ir 
keitimąsi patirtimi, vis ų pirma skatinant novatoriš kus metodus ir praktik ą.  
(16) Valstybės narės turėtų priimti tinkamas priemones, garantuojan čias gerą valdymo ir 
kontrolės sistemos darb ą. Todėl būtina nustatyti bendruosiu s principus ir b ūtinas 
funkcijas, kurias vykdyt ų visos programos.  
(17) Būtina numatyti bendros už fondo intervencij ų valdymą atsakingosios institucijos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje paskyrim ą ir aiškiai apibr ėžti jos atsakomyb ės sritis. 
Taip pat reik ėtų numatyti audito institucijos paskyrim ą ir jos funkcijas. Be to, siekiant 
užtikrinti vienodus kokyb ės standartus, susijusius su išlaid ų tvirtinimu prieš jas 
perduodant Komisijai, ir išaišk inti informacijos, kuria pagr įstos išlaid ų deklaracijos, 
pobūdį ir kokybę, būtina numatyti paskirti tvirtinan čiąją instituciją.  
(18) Pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus valstyb ės narės yra pirmiausia 
atsakingos už intervencij ų įgyvendinim ą ir kontrol ę.  
(19) Siekiant garantuoti veiksming ą ir teising ą valstybių narių daugiame čių ir metini ų 
programų įgyvendinim ą, reikėtų nustatyti valstybi ų narių įsipareigojimus, susijusius su 
valdymo ir kontrol ės sistemomis, išlaid ų tvirtinimu ir neatitikim ų Bendrijos teisei bei 
jos pažeidim ų prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Valdymo ir kontrol ės srityje vis ų 
                                                 
19 OL L 212, 2001 8 7, p. 12. 
20 OL L 248, 2002 9 16, p. 1. 
 
LT 18   LT pirma būtina nustatyti metodus, kuriais remdamosi valstyb ės narės užtikrins, kad 
sistemos b ūtų įdiegtos ir deramai veikt ų.  
(20) Nepažeidžiant Komisijos finansin ės kontrolės įgaliojimų, reikėtų stiprinti šios srities 
valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavim ą ir nustatyti kriterijus, leidžian čius 
Komisijai savo nacionalini ų sistemų kontrolės strategijos kontekste nustatyti 
garantijos, kuri ą ji gali gauti iš nacionalini ų audito institucij ų, lygį.  
(21) Fondo remiam ų veiksmų efektyvumas ir poveikis taip pat priklauso nuo t ų veiksmų 
įvertinimo. Reik ėtų reglamentuoti valstybi ų narių ir Komisijos pareigas šioje srityje 
bei įvertinimo patikimumo užtikrinimo tvark ą. 
(22) Veiksmus reik ėtų įvertinti atsižvelgiant į vidurio laikotarpio perži ūrą ir poveikio 
vertinimą, o įvertinimo procesas tur ėtų būti įtrauktas į projekto steb ėsenos priemones.  
(23) Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatoma finansin ė struktūra, kuri taps 
pagrindiniu orientyru biudžeto valdymo institucijai, kaip apibr ėžta 1999 m. geguž ės 6 
d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komi sijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl biudžeto 
vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo proced ūros tobulinimo21 33 punkte. 
(24) Kadangi si ūlomų veiksmų tikslo – skatinti valstybi ų narių tarpusavio pastang ų 
priimant pab ėgėlius ir perkeltuosiu s asmenis pusiausvyr ą – reikiamu mastu valstyb ės 
narės negali pasiekti, nes d ėl veiksmų apimties ir poveikio tai galima geriau padaryti 
Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemone s pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatyt ą 
subsidiarumo princip ą. Pagal šiame straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šis 
sprendimas neapima daugiau, nei yra b ūtina siekiant šio tikslo. 
(25) Šio sprendimo įgyvendinimui b ūtinos priemon ės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą22. 
(26) Pagal Protokolo d ėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos S ąjungos sutarties ir 
Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant š į 
sprendimą, nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti,  
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
I SKYRIUS  
DALYKAS, TIKSLAI IR VEIKSMAI  
1 straipsnis 
Dalykas ir taikymo sritis 
                                                 
21 OL C 172, 1999 6 18, p. 1. 
22 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 19   LT Siekiant prisid ėti prie laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės stiprinimo, pagal Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą šiuo sprendimu nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 
2013 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos pab ėgėlių fondas, toliau – fondas.  
Šiuo sprendimu nustatomi tikslai, prie kuri ų įgyvendinimo prisideda fondas, fondo 
naudojimas, turimi finansiniai ištekliai ir turim ų finansini ų išteklių paskirstymo kriterijai. . 
Sprendimu nustatomos fondo valdymo taisykl ės, įskaitant finansines taisykles, ir steb ėsenos 
bei kontrol ės mechanizmai, pagr įsti pareigų pasidalijimu tarp Komisijos ir valstybi ų narių. 
2 straipsnis 
Bendrasis fondo tikslas 
1. Bendrasis fondo tikslas – remti ir skatinti valstybi ų narių pastangas priimant 
pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis ir at sakant už tokio veiksmo padarinius, 
atsižvelgiant į šioje srityje priimtus Bendrijos teis ės aktus, bendrai finansuojant 
šiame sprendime numatytus veiksmus.  
2. Fondas prisideda prie technin ės paramos finansavimo valstybi ų narių arba Komisijos 
iniciatyva.  
3 straipsnis 
Reikalavimus atitinka ntys veiksmai valstyb ėse narėse 
1. Fondas remia valstyb ėse narėse vykdomus veiksmus, susijusius su:  
(a) priėmimo sąlygomis ir prieglobs čio procedūromis; 
(b) 6 straipsnyje minim ų asmenų, kurių buvimas valstyb ėje narėje yra ilgalaikio ar 
nuolatinio pob ūdžio, integracija; 
(c) 6 straipsnio 1, 2 ir 4 dalyse minim ų asmenų, jeigu jie ne įgijo naujos pilietyb ės, 
ir su 6 straipsnio 3 dalyje nurodom ų asmenų, jeigu dėl jų prašymo suteikti 
tarptautin ę apsaugą nebuvo priimtas neigiamas sprendimas, savanorišku 
grįžimu.  
2. Pri ėmimo sąlygų ir prieglobs čio proced ūrų srityje finansavimo reikalavimus atitinka 
šie veiksmai:  
(a) apgyvendinimo infrastrukt ūra ar paslaugos; 
(b) materialin ės pagalbos ir medicinin ės priežiūros ar psichologin ės pagalbos 
teikimas; 
(c) socialin ė pagalba, informacija ar pagalba administraciniams formalumams 
atlikti;  
(d) teisin ė ir kalbinė pagalba;  
 
LT 20   LT (e) švietimas, kalb ų mokymas ir kitos in iciatyvos, atitinkan čios asmens status ą; 
(f) paramos paslaug ų, tokių kaip vertimas ir mokymas, teikimas, skirt ų priėmimo 
sąlygoms ir prieglobs čio procedūrų veiksmingumui bei kokybei pagerinti;  
(g) informacija vietos bendruomen ėms, bendrausian čiomis su priiman čioje šalyje 
priimamais asmenimis.  
3. 3 straipsnio 1 dalies b punkte min ėtų asmenų ir jų šeimos nari ų integracijos į 
valstybių narių visuomenes srityje finansavimo reikalavimus atitinka šie veiksmai:  
(a) patarimai ir pagalba tokiose srityse, kaip: b ūstas, pragyvenimo l ėšos, 
integracija į darbo rink ą, medicinin ė priežiūra, psichologin ė pagalba ir 
socialinė rūpyba;  
(b) veiksmai, leidžiantys gav ėjams pritapti valstyb ės narės visuomen ėje socialine 
ir kultūrine prasme bei drauge naudotis Europos S ąjungos pagrindini ų teisių 
chartijoje paskelbtomis vertyb ėmis;  
(c) veiksmai, skatinantys ilgalaik į ir darn ų dalyvavim ą visuomeniniame ir 
kultūriniame gyvenime;  
(d) priemon ės, sutelktos ties švietimu, profesiniu mokymu, kvalifikacijos ir 
diplomų pripažinimu;  
(e) veiksmai, skirti skatinti asmenis naudotis savo teis ėmis ir suteikti šiems 
asmenims galimybes pasir ūpinti savimi;  
(f) veiksmai, skatinantys prasming ą šių asmenų ir priiman čios visuomen ės 
bendravim ą ir konstruktyv ų dialogą, įskaitant veiksmus, skatinan čius 
pagrindini ų dalyvių, tokių kaip visuomen ė, vietos valdžios institucijos, 
pabėgėlių asociacijos, savanori ų grupės, socialiniai partneriai ir platesn ė 
pilietinė visuomen ė, dalyvavim ą;  
(g) priemon ės, padedan čios šiems asmenims įgyti įgūdžių, įskaitant kalbos 
mokymą;  
(h) veiksmai, skatinantys vienodas galimybes kreiptis į valstybės institucijas ir 
gauti vienodus rezultatus šiems asmenims tvarkant reikalus valstyb ės 
institucijose.  
4. Savanoriško gr įžimo srityje finansavimo iš fondo re ikalavimus atitinka šie veiksmai: 
(a) informavimo ir konsultavimo pasl augos, susijusios su savanoriško gr įžimo 
iniciatyvomis arba programomis;  
(b) informavimas apie pad ėtį kilmės šalyje ar regione ar ankstesn ėje nuolatin ėje 
gyvenamojoje vietoje;  
(c) bendras arba profesinis moky mas ir pagalba reintegracijai;  
 
LT 21   LT (d) Europos S ąjungoje gyvenan čių kilmės bendruomeni ų veiksmai, kuriais 
palengvinamas šiame sprendime nurodyt ų asmenų savanoriškas gr įžimas;  
(e) veiksmai, palengvinantys nacionalini ų grąžinimo program ų rengimą ir 
įgyvendinim ą.  
5. Nuo 1 iki 4 punkto numatyti veiksmai vis ų pirma skatina bendrosios Europos 
prieglobsčio sistemos srityje galiojan čių atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų nuostatų 
įgyvendinim ą.  
6. Veiksmai atsižvelgia į konkrečią padėtį, kurioje atsid ūrė pažeidžiami asmenys, tokie 
kaip: nepilname čiai, nelydimi nepilname čiai, žmon ės su negalia, pagyven ę žmonės, 
nėščios moterys, vieniši t ėvai, turintys nepilname čių vaikų, taip pat asmenys, kurie 
buvo kankinti, prievartauti ar patyr ė kitokias sunkaus psic hologinio, fizinio ar 
seksualinio smurto formas.  
4 straipsnis 
Bendrijai svarb ūs veiksmai 
1. Komisijos iniciatyva iki 7 % fonde turim ų lėšų gali būti panaudota finansuoti 
tarpvalstybinius veiksmus ar visai Be ndrijai svarbius veiksmus („Bendrijos 
veiksmai“), susijusius su prieglobs čio politika ir 6 straipsnyje minimoms tikslin ėms 
grupėms taikomomis priemon ėmis.  
2. Bendrijos veiksmai laikomi atitinkan čiais reikalavimus, kada jie vis ų pirma: 
(a) skatina Bendrijos bendradarbiavim ą įgyvendinant Bendrijos teis ę ir gerą 
praktiką; 
(b) remia tarpvalstybini ų bendradarbiavimo tinkl ų ir bandom ųjų projektų, pagrįstų 
dviejose ar daugiau valstybi ų narių esančių įstaigų tarpvalstybine partneryste, 
kūrimą, skirtą skatinti naujoves, palengvinti keitim ąsi patirtimi ir gera praktika 
bei pagerinti prieglobs čio politikos kokyb ę; 
(c) remia tarpvalstybines s ąmoningumo ugdymo kampanijas;  
(d) remia tyrimus, informacijos apie geriausi ą praktiką ir visus kitus fondo 
aspektus sklaid ą ir mainus, įskaitant moderniausi ų technologij ų naudojim ą;  
(e) bandomieji projektai ir tyrimai, nagrin ėjantys nauj ų Bendrijos 
bendradarbiavimo form ų ir Bendrijos teis ės galimyb ę šioje srityje; 
(f) remia statistini ų priemoni ų, metodikos ir bendr ų rodiklių rengimą.  
3. Metin ė darbo programa, nustatanti Bendrijos veiksm ų prioritetus, priimama 52 
straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
 
LT 22   LT 5 straipsnis 
Neatidėliotinos priemon ės 
1. Taikant laikinos apsaugos mechanizmus, kaip apibr ėžta Direktyvoje 2001/55/EB, 
fondas taip pat finansuoja pagalbos valstyb ėms narėms priemones, kai tokios 
priemonės vykdomos atskirai nuo 3 straipsnyje nurodyt ų veiksmų ar papildomai su 
jais.  
2. Finansavimo reikalavimus atitinkan čios neatid ėliotinos priemon ės susijusios su šio 
pobūdžio veiksmais: 
(a) priėmimu ir apgyvendinimu; 
(b) pragyvenimo priemoni ų, įskaitant maist ą ir drabužius, teikimu; 
(c) medicinine, psichologin e ar kitokia pagalba; 
(d) personalo ir administracin ėmis išlaidomis, susijusiomis su konkre čių asmenų 
priėmimu ir priemoni ų įgyvendinimu;  
(e) logistikos ir transporto išlaidomis. 
6 straipsnis 
Tikslinės grupės 
1. Šiame sprendime tikslines grupes sudaro šios kategorijos:  
(a) bet kuris tre čiosios šalies pilietis arba asmuo be pilietyb ės, turintis 1951 m. 
liepos 28 d. Ženevos konvencijoje d ėl pabėgėlių statuso ir 1967 m. protokole 
prie konvencijos apibr ėžtą statusą, kuriam leidžiama gyventi kaip pab ėgėliui 
vienoje iš valstybi ų narių;  
(b) bet kuris tre čiosios šalies pilietis ar asmuo be pilietyb ės, kuris naudojasi 
papildoma apsaugos forma, kaip apibr ėžta Tarybos direktyvoje 2004/83/EB23;  
(c) bet kuris tre čiosios šalies pilietis ar asmuo be pilietyb ės, kuris kreip ėsi dėl 
kurios nors 1 ir 2 punkte nurodytos apsaugos formos;  
(d) bet kuris tre čiosios šalies pilietis ar asmuo be pilietyb ės, kuris naudojasi laikina 
apsauga, kaip apibr ėžta Direktyvoje 2001/55/EB.  
2. Tre čiosios šalies pilietis – tai asmuo, kuris n ėra Sąjungos pilietis, kaip apibr ėžta 
Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje.  
                                                 
23 OL L 304, 2004 9 30, p. 12. 
 
LT 23   LT II SKYRIUS 
PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI  
7 straipsnis 
Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis 
1. Fondas teikia pagalb ą, papildan čią nacionalinius, regioninius  ir vietos veiksmus, į 
juos integruodamas Bendrijos prioritetus. 
2. Komisija ir valstyb ės narės užtikrina, kad fondo ir valstybi ų narių pagalba b ūtų 
suderinama su Bendrijos veikla, politikos sritimis ir prioritetais. Šis nuoseklumas 
visų pirma nurodomas daugiamet ėje programoje, minimoje 19 straipsnyje.  
3. Fondo finansuojama veikla atitinka Su tarties nuostatas ir pagal jas priimt ų aktų 
nuostatas.  
8 straipsnis 
Programavimas 
1. Fondo tikslai įgyvendinami per du daugiame čio programavimo laikotarpius (2008—
2010 m. ir 2011—2013 m.). Daugiame čio programavimo sistema apima prioritetus ir 
valdymo, sprendim ų priėmimo, audito ir tvirtinimo proces ą. 
2. Komisijos priimtos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų program ų 
pagrindu.  
9 straipsnis 
Subsidiarumas ir proporcin ė intervencija 
1. Už 19 ir 21 straipsniuose minim ų daugiame čių ir metini ų program ų įgyvendinim ą 
atsako valstyb ės narės atitinkamame teritoriniame lygmenyje pagal kiekvienai 
valstybei narei b ūdingą institucin ę sistemą. Ši pareiga vykdoma vadovaujantis šiuo 
sprendimu. 
2. Komisijos ir valstybi ų narių naudojamos priemon ės skiriasi priklausomai nuo 
Bendrijos paramos, susijusios su audito nuostatomis, dydžio. Diferencijavimas taip pat taikomas vertinimo nuostatoms bei daugiame čių ir metini ų program ų 
ataskaitoms. 
10 straipsnis 
Įgyvendinimo b ūdai 
 
LT 24   LT 1. Fondui skirtas Bendrijos biudžetas įgyvendinamas Tarybos reglamento (EB, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 53 straipsnio 1 da lies b punkte nustatyta tvarka, išskyrus 
4 straipsnyje minimus Bendrijos ve iksmus ir 16 straipsnyje minim ą techninę paramą.  
Valstybės narės ir Komisija užtikrina atitikt į gero finans ų valdymo principui.  
2. Komisija atlieka savo pareig ą vykdyti Europos Bendrij ų bendrąjį biudžetą: 
(a) tikrindama, ar valstyb ėse narėse 32 straipsnyje nustatyta  tvarka yra ir tinkamai 
veikia valdymo ir kontrol ės sistemos; 
(b) nutraukdama arba laikinai  sustabdydama visus ar dal į mokėjimų pagal 41 ir 42 
straipsnius, jeigu netinkamai veikia nacionalin ės valdymo ir kontrol ės 
sistemos, ir taikydama bet kokias kitas reikalingas finansines pataisas 45 ir 46 straipsniuose nustatyta tvarka. 
11 straipsnis 
Papildomumas 
1. Fondo parama nepakei čia viešųjų ar lygiaver čių valstybės narės išlaidų.  
2. Bendradarbiaudama su kiekviena valstybe nare Komisija atlieka vidurio laikotarpio 
papildomumo patikrinim ą iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir ex-post patikrinim ą iki 2015 
m. gruodžio 31 d.  
12 straipsnis 
Partneryst ė 
1. Vadovaudamasi galiojan čiomis nacionalin ėmis normomis ir praktika, kiekviena 
valstybė narė sudaro partneryst ę su jos paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, 
būtent: 
(a) kompetentingomis regionin ėmis, vietos, miesto ir kitomis valstyb ės 
institucijomis; 
(b) bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujan čia pilietinei visuomenei ir 
nevyriausybin ėms organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius. 
Kiekviena valstyb ė narė užtikrina visuotin į ir veiksming ą visų atitinkam ų įstaigų 
dalyvavim ą pagal nacionalines normas ir praktik ą.  
2. Partneryst ė vykdoma visiškai laikantis at itinkamos kiekvienos partneri ų kategorijos 
institucinės, teisinės ir finansin ės kompetencijos. 
Partneryst ė apima daugiame čių program ų rengimą, įgyvendinim ą, stebėseną ir 
vertinimą.  
 
LT 25   LT III SKYRIUS  
FINANSIN Ė STRUKT ŪRA 
13 straipsnis 
Bendrieji ištekliai 
1. Finansin ė orientacin ė suma fondo naudojimui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. 
gruodžio 31 d. yra 1,1127 mlrd. eur ų.  
2. Metinius asignavimus fondui tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama 
finansinių perspektyv ų ribų. 
3. Komisija preliminariai paskirsto metinius išteklius kiekvienai valstybei narei pagal 
14 straipsnyje nustatytus kriterijus.  
14 straipsnis 
Metinis ištekli ų paskirstymas reikalavimus at itinkantiems veiksmams valstyb ėse narėse 
1. Kiekvienai valstybei narei kasmet  iš fondo skiriama fiksuota 300 000 eur ų suma.  
Valstybėms, kurios Europos S ąjungos nar ėmis tapo 2004 m. geguž ės 1 d., 2008–
2013 m. laikotarpiui nustatoma metin ė 500 000 eur ų suma. 
Valstybėms narėms, įstosiančioms į Europos S ąjungą 2008–2013 m., likusiai 2008–
2013 m. laikotarpio dali ai, pradedant nuo kit ų metų po jų įstojimo, nustatoma metin ė 
500 000 eur ų suma.  
2. Lik ę turimi metiniai ištekliai valstyb ėms narėms padalijami tokiu b ūdu: 
(a) 30 % proporcingai vienoj e iš 6 straipsnio 1 dali es 1 ir 2 punktuose nurodyt ų 
kategorijų per paskutinius trejus metus priimt ų asmenų skaičiui;  
(b) 70 % proporcingai 6 straipsnio 1 dalies 3 ir 4 punktuose nurodyt ų ir per 
paskutinius trejus metus užregistruot ų asmenų skaičiui.  
3. Remiamasi naujausiais statistini ais duomenimis, kuriuos paskelb ė Europos Bendrij ų 
statistikos tarnyba, vadovaudamasi prieglobs čio duomen ų rinkimą ir analiz ę 
reglamentuojan čiais Bendrijos teis ės aktais. 
4. Kai 3 dalyje nurodyt ų statistini ų duomen ų negalima gauti, reikiamus duomenis 
pateikia valstyb ės narės. 
15 straipsnis 
Finansavimo strukt ūra 
1. Fondo finansin ė parama teikiama dotacij ų forma. 
 
LT 26   LT 2. Fondo remiami veiksmai be ndrai finansuojami iš vieš ųjų arba priva čių šaltinių, 
veiksmais nesiekiama pelno ir jie neatitinka reikalavim ų finansavimui iš kit ų šaltinių, 
numatytų Europos Bendrij ų bendrajame biudžete. 
3. Fondo asignavimai papildo vieš ąsias arba atitinkamas išlaidas, kurias valstyb ės narės 
skiria šio sprendimo reglamentuojamoms priemon ėms. 
4. Bendrijos parama remiamiems projektams, pagal 3 straipsn į valstybėse narėse 
įgyvendinam ų veiksmų atveju, neviršija 50 % vis ų konkretaus veiksmo išlaid ų.  
Ši parama gali b ūti padidinta iki 60 % projektams, skirtiems konkretiems 
prioritetams, nustatytiems 18 straipsnyje apibr ėžtose Komisijos strategin ėse gairėse.  
Ji didinama iki 75 % valstyb ėse narėse, kurios gauna Sanglaudos fondo finansavim ą. 
5. Paprastai Bendrijos finansin ė pagalba Fondo remiamiems veiksmams suteikiama ne 
ilgesniam nei trej ų metų laikotarpiui, atsižvelgiant į reguliarias pažangos ataskaitas. 
16 straipsnis 
Techninė parama Komisijos iniciatyva 
1. Komisijos iniciatyva ir (arba) vardu Fondas gali finansuoti parengiam ąsias 
priemones, steb ėsenos, administracines ir technin ės paramos priemones bei 
vertinimo, audito ir tikrinimo priemones, b ūtinas šio sprendimo įgyvendinimui, jeigu 
jos neviršija 0,20 % fondo metini ų asignavim ų. 
2. Šie veiksmai apima: 
(a) su fondo veikla susijusius ( įskaitant bendrojo pob ūdžio) tyrimus, įvertinimus, 
ekspertų ataskaitas ir statistik ą; 
(b) priemones, skirtas partneriams, fondo paramos gav ėjams ir pla čiajai 
visuomenei, ypa č informacijos priemones; 
(c) kompiuterizuot ų valdymo, steb ėsenos, tikrinimo ir įvertinimo sistem ų 
įrengimą, eksploatavim ą ir įvertinimą; 
(d) vertinimo metod ų ir keitimosi informacija apie šios srities praktik ą gerinimą. 
17 straipsnis 
Techninė parama valstybi ų narių iniciatyva 
1. Konkre čios valstyb ės narės iniciatyva kiekvienos metin ės programos atveju fondas 
gali finansuoti parengiam ąsias priemones, valdymo, steb ėsenos, įvertinimo, 
informacijos ir kontrol ės priemones bei priemones, skirtas fondo naudojimo 
administracini ų gebėjimų sustiprinimui.  
2. Techninei paramai numatyta metin ė suma negali viršyti 4 % bendros metin ės 
valstybei narei skirto bendro finans avimo sumos, pridedant 30 000 eur ų.  
 
LT 27   LT IV SKYRIUS 
PROGRAMAVIMAS 
18 straipsnis 
Strategini ų gairių priėmimas 
1. Kiekvienam daugiame čio programavimo laikotarpiui Komisija priima strategines 
gaires, nustatydama strukt ūrą fondo intervencijai, atsižvelgdama į Bendrijos teis ės 
aktų prieglobs čio politikos srityje rengimo ir įgyvendinimo pažang ą bei fondo 
finansinių išteklių preliminar ų paskirstym ą atitinkamam laikotarpiui.  
2. Kiekvienam šio fondo tikslui šios gair ės visų pirma įgyvendina Bendrijos prioritetus, 
skirtus skatinti Bendrosios Europos prieglobs čio sistemos įgyvendinim ą.  
3. Komisija priima su pirmuoju daugiame čio programavimo laikotarpiu (2008–2010 
m.) susijusias strategines gaires ne v ėliau kaip iki 2007 m. kovo 31 d., o su antruoju 
daugiame čio programavimo laikotarpiu (2011–2013 m.) susijusias gaires – ne v ėliau 
kaip iki 2010 m. kovo 31 d.  
4. Strategin ės gairės priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
19 straipsnis 
Nacionalini ų daugiame čių program ų rengimas ir tvirtinimas 
1. Kiekviena valstyb ė narė kiekvienam programavimo laikotarpiui ir remdamasi 18 
straipsnyje nurodytomis strategin ėmis gairėmis pasiūlo daugiamet ės programos 
projektą, kuriame yra tokie elementai:  
(a) esamos pad ėties valstyb ėje narėje dėl 6 straipsnyje nurodyt ų asmenų priėmimo, 
prieglobsčio proced ūrų, integracijos ir savanoriško gr įžimo priemoni ų, 
aprašymas;  
(b) konkre čios valstyb ės narės keliam ų reikalavim ų, susijusi ų su priėmimu, 
prieglobsčio proced ūromis, integracija ir savanorišku gr įžimu, analiz ė ir 
veiklos tiksl ų, skirtų šiems reikalavimams įvykdyti per daugiamet ės programos 
laikotarpį, nurodymas; 
(c) tinkamos strategijos šiems tikslams pasiekti ir j ų pasiekimui taikom ų prioritetų 
pristatymas bei veiksm ų, kuriais numatoma įgyvendinti šiuos prioritetus, 
aprašymas; 
(d) nurodymas, ar ši strategija suderinama su kitomis regionin ėmis, nacionalin ėmis 
ir Bendrijos priemon ėmis; 
(e) informacija apie prioritetus ir j ų konkrečius tikslus. Šie tikslai kiekybiškai 
įvertinami naudojant ribot ą įgyvendinimo, rezultat ų ir poveikio rodikli ų 
skaičių, atsižvelgiant į proporcingumo princip ą. Rodikliai turi b ūti tokie, kad 
 
LT 28   LT būtų galima įvertinti pažang ą pradinės situacijos atžvilgiu bei tiksl ų 
veiksmingum ą įgyvendinant prioritetus; 
(f) finansavimo plano projektas, kuriame kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems 
metams nustatoma si ūloma fondo finansin ė parama bei bendro finansavimo iš 
valstybės ar privačių lėšų bendra suma; 
(g) daugiamet ės programos įgyvendinimo nuostatos, įskaitant: 
• visų valstyb ės narės skiriam ų institucij ų, nustatyt ų 25 
straipsnyje, paskyrim ą; 
• įgyvendinimo, steb ėsenos, kontrol ės ir įvertinimo sistem ų 
aprašymą; 
• finansinių srautų sutelkimo ir jud ėjimo proced ūrų apibrėžimą, 
siekiant užtikrinti j ų skaidrum ą; 
• daugiamet ės programos viešumui užtikrinti apibr ėžtas nuostatas; 
2. Kiekvien ą daugiamet ę program ą valstyb ės narės parengia glaudžiai 
bendradarbiaudamos su 12 straipsn yje minimais partneriais.  
3. Valstyb ės narės pateikia savo daugiame čių program ų projektus ne v ėliau kaip per 
keturis m ėnesius po to, kai Komisija pateik ė atitinkamo laikotarpio strategines 
gaires.  
4. Komisija įvertina siūlomą daugiamet ę programą, atsižvelgdama į: 
(a) suderinamum ą su fondo tikslais ir  18 straipsnyje apibr ėžtomis strategin ėmis 
gairėmis; 
(b) strategijos aktualum ą, tinkamum ą ir laukiamus rezultatus bei valstyb ės narės 
pasiūlytas veiklos prioritet ų temas; 
(c) praktini ų valdymo ir kontrol ės priemoni ų, kurias valstyb ė narė nustatė fondo 
intervencij ų naudojimui, atitikt į šiame sprendime išd ėstytoms nuostatoms; 
(d) programos atitikt į Bendrijos teisei, vis ų pirma Bendrijos teisei, kuria siekiama 
užtikrinti laisv ą asmenų judėjimą ir kartu tiesiogiai susijusias gretutines 
išorinių sienų kontrolei, prieglobs čio suteikimui ir imigracijai skirtas 
priemones.  
5. Jeigu Komisija mano, kad daugiamet ė programa nesuderinama su strategin ėmis 
gairėmis arba neatitinka šio sprendimo nuostat ų, nustatan čių valdymo ir kontrol ės 
sistemas, ji paprašo valstyb ės narės atitinkamai pakeisti pasi ūlytą programą.  
6. Kiekvien ą daugiamet ę program ą Komisija patvirtina per keturis m ėnesius nuo jos 
oficialaus pateikimo, 52 straipsnio  2 dalyje nustatyta tvarka.  
 
LT 29   LT 20 straipsnis 
Daugiame čių program ų pakeitimas 
1. Konkre čios valstyb ės narės arba Komisijos iniciatyva daugiamet ė programa 
peržiūrima ir prireikus kei čiama likusiam programavimo lai kotarpiui, siekiant geriau 
arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, vis ų pirma vadovaujantis Tarybos 
išvadomis. Daugiamet ės programos gali b ūti peržiūrimos atsižvelgiant į įvertinimus 
ir (arba) iškilus įgyvendinimo sunkumams.  
2. Komisija priima sprendim ą, patvirtinant į daugiamet ės programos pakeitim ą, kaip 
įmanoma grei čiau po to, kai atitinkama valstyb ė narė pateikia oficial ų prašymą. 
21 straipsnis 
Metinės programos 
1. Komisijos patvirtintos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų darbo 
programų pagrindu.  
2. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų liepos 1 d. Komisija pateikia valstyb ėms narėms 
sumų, kurios joms bus skirtos ateinan čiais metais iš vis ų asignavim ų, skirtų pagal 
metinę biudžeto sudarymo proced ūrą, sąmatą, apskaičiuotą 14 straipsnyje nustatyta 
tvarka.  
3. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų lapkričio 1 d. valstyb ės narės pateikia Komisijai 
ateinančių metų metinės programos projekt ą, parengtą pagal daugiamet ę programą ir 
apimantį: 
(a) pagal metin ę programą finansuotin ų projektų bendrąsias atrankos taisykles; 
(b) užduo čių, kurias įgyvendindama metin ę program ą turės atlikti atsakingoji 
institucija, aprašym ą; 
(c) siūlomą fondo paramos suskirstym ą pagal įvairius programos veiksmus ir 
nurodytą prašomą sumą techninei paramai pagal 17 straipsn į, skirtą metinei 
programai įgyvendinti. 
4. Nagrin ėdama valstyb ės narės pasiūlymą, Komisija atsižvelgia į galutinę fondui pagal 
biudžeto sudarymo proced ūrą skirtų asignavim ų sumą ir priima sprendim ą dėl 
bendro finansavimo iš fondo ne v ėliau kaip iki atitinkam ų metų kovo 1 d. Sprendime 
nurodoma valstybei narei skiriama suma ir laikotarpis, per kur į galima tur ėti 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų. 
22 straipsnis 
Neatidėliotinoms priemon ėms taikomos specialios nuostatos 
 
LT 30   LT 1. Valstyb ės narės pateikia Komisijai 5 straipsnyje numatyt ų neatidėliotinų priemoni ų 
poreikių ataskaitą ir įgyvendinimo plan ą drauge su planuojam ų priemoni ų bei už jų 
įgyvendinim ą atsakingų institucijų aprašymu.  
2. Finansin ė fondo parama 5 straipsnyje numatytoms neatid ėliotinoms priemon ėms gali 
būti teikiama tik šešis m ėnesius ir negali viršyti 80 % kiekvienos priemon ės išlaidų.  
3. Turimi ištekliai paskirstomi valstyb ėms narėms pagal skai čių asmenų, kurie 
naudojasi laikina apsauga kiekvienoje valstyb ėje narėje, kaip nurodyta 5 straipsnio 1 
dalyje.  
V SKYRIUS 
VALDYMO IR KONTROL ĖS SISTEMOS  
23 straipsnis 
Įgyvendinimas 
Komisija atsakinga už šio sprendimo įgyvendinim ą ir priima reikalingas įgyvendinimo 
taisykles.  
24 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemų bendrieji principai 
Valstybių narių parengtų daugiame čių programų valdymo ir kontrol ės sistemose numatoma: 
(a) aiškiai apibr ėžtos valdymo ir kontrol ės įstaigų ir (arba) departament ų funkcijos 
ir aiškiai paskirstytos kiekvienos įstaigos ir (arba) departamento funkcijos; 
(b) aiškus funkcij ų atskyrimas tarp įstaigų ir (arba) departament ų, susijusių su 
valdymu, išlaid ų tvirtinimu ir kontrole, ir aiškus ši ų funkcijų atskyrimas 
kiekvienoje įstaigoje ir (arba) departamente; 
(c) pakankami ištekliai kiekvienai įstaigai arba departamentui paskirtoms 
funkcijoms vykdyti fondo finansuojam ų veiksmų įgyvendinimo laikotarpiu;  
(d) atsakingosios institucijos ir kiekvienos įgaliotosios institucijos veiksminga 
vidaus kontrol ės tvarka;  
(e) patikimos kompiuterizuotos apskaitos, steb ėsenos ir finansin ės atskaitomyb ės 
sistemos; 
(f) veiksminga atskaitomyb ės ir stebėsenos sistema, kai užduotys perduodamos 
atlikti kitoms institucijoms;  
(g) išsam ūs atliktinų funkcijų procedūriniai vadovai; 
(h) veiksmingos priemon ės sistemos veikimo auditui atlikti; 
 
LT 31   LT (i) sistemos ir proced ūros, užtikrinan čios pakankam ą audito sek ą; 
(j) proced ūros, susijusios su praneš imais apie pažeidimus ir j ų stebėsena bei 
neteisingai išmok ėtų sumų išieškojimu.  
25 straipsnis 
Institucij ų paskyrimas 
1. Kiekvienai daugiametei programai valstyb ė narė paskiria: 
(a) atsaking ąją institucij ą: valstybės narės veikiančią įstaigą arba valstyb ės narės 
paskirtą nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, atsaking ą už fondo 
remiamų daugiame čių ir metini ų program ų valdymą, tiesiogiai palaikan čią 
visus ryšius su Komisija; 
(b) tvirtinan čiąją institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo ją įgaliojusio atsaking osios institucijos 
departamento, valstyb ės narės paskirtą tvirtinti išlaid ų deklaracijas ir paraiškas 
dėl mokėjimo prieš išsiun čiant jas Komisijai; 
(c) audito institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo valstyb ės narės paskirtos atsakingosios 
institucijos įgaliojimus suteikian čio departamento ir tikrinan čią, ar gerai veikia 
valdymo ir kontrol ės sistema; 
(d) kur tinkama, įgaliotąją instituciją; 
(e) atitikties vertinimo įstaigą, kuri paskiriama kiekvienos daugiamet ės programos 
projekto pateikimo Komisijai metu. Jeigu paskirtoji audito institucija turi būtinus gebėjimus ir funkcin į nepriklausomum ą, Komisija gali leisti jai vykdyti 
atitikties vertinimo įstaigos funkcijas. Savo veikl ą ji privalo vykdyti 
vadovaudamasi tarptautiniais  audito standartais.  
2. Valstyb ė narė nustato taisykles, reglamentuojan čias jos santykius su šiomis 
institucijomis ir įstaigomis bei j ų santykius su Komisija.  
3. Pagal 24 straipsnio b punkt ą, kontrolės ir tvirtinimo funkcijas gali atlikti ta pati 
įstaiga arba departamentas. 
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tv arka Komisija priima 26–30 straipsni ų 
įgyvendinimo taisykles. 
26 straipsnis 
Atsakingoji institucija 
1. Atsakingoji institucija gali b ūti pačios valstyb ės narės įstaiga, nacionalin ė valstybės 
institucija, taip pat įstaiga, kurios veikl ą reglamentuoja valstyb ės narės privatin ė teisė 
ir kuri vykdo valstyb ės tarnybos pavestas f unkcijas. Jeigu valstyb ė narė paskiria 
 
LT 32   LT atsakingąją institucij ą, kuri nėra pačios valstyb ės narės įstaiga, ji nustato vis ą jos 
santykius su min ėta institucija reglamentuojan čią tvarką ir institucijos santykius su 
Komisija.  
2. Atsaking ąja institucija paskirta įstaiga atitinka tokias minimalias s ąlygas: 
(a) turi juridinio asmens status ą, išskyrus kai ji yra valstyb ės narės veikianti 
įstaiga; 
(b) turi lengvam ryši ų palaikymui su įvairiais vartotojais ir kit ų valstybių narių 
atsakingosiomis institucijomis ir Komisija reikaling ą infrastrukt ūrą; 
(c) dirba administracin ėje aplinkoje, leidžian čioje jai tinkamai vykdyti savo 
užduotis ir išvengti interes ų konflikto; 
(d) turi galimyb ę taikyti Komisijos fondo valdymo taisykles; 
(e) turi finansinius ir valdymo paj ėgumus, proporcingus Bendrijos l ėšų, kurias ji 
bus paprašyta administruoti, apim čiai;  
(f) turėti tinkamos profesin ės kvalifikacijos ir kalbini ų įgūdžių personal ą 
administraciniam darbui tarptautin ėje aplinkoje atlikti.  
3. Valstyb ė narė teikia atsakingajai institucijai pakankam ą finansavim ą, kad ši gal ėtų 
tinkamai ir nepertraukiamai atlikti  savo užduotis 2008–2013 m. laikotarpiu.  
27 straipsnis  
Atsakingosios institucijos užduotys 
1. Atsakingoji institucija atsakinga už veiksming ą, efektyvų ir teising ą daugiamet ės 
programos valdym ą ir įgyvendinim ą. 
Ji visų pirma turi: 
(a) tartis su atitinkamais  partneriais (nevyriausybin ėmis organizacijomis, vietos 
valdžios institucijomis, kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, 
socialiniais partneriais ir pan.) naudodama pagal 12 straipsn į nustatyt ą 
partneryst ės mechanizm ą; 
(b) teikti Komisijai pasi ūlymus dėl 19 ir 21 straipsniuose apibr ėžtų daugiame čių ir 
metinių programų; 
(c) organizuoti ir skelbti kon kursus ir kvietimus teikti pasi ūlymus; 
(d) organizuoti atrankos ir sutar čių sudarymo proced ūras bendram finansavimui iš 
fondo, laikydamasi skaidrumo, vienodo vertinimo ir dotacij ų nesujungimo 
principų; 
(e) gauti Komisijos atliekamus mok ėjimus ir atlikti mok ėjimus naudos gav ėjams; 
 
LT 33   LT (f) užtikrinti bendro finans avimo iš fondo ir iš kit ų atitinkam ų nacionalini ų ir 
Bendrijos finansini ų priemoni ų nuoseklum ą ir papildomum ą; 
(g) tikrinti bendrai finansuojam ų produktų ir paslaug ų atlikimą ir įsitikinti, kad už 
veiksmus deklaruotos išlaidos iš ties ų buvo patirtos ir atitiko Bendrijos bei 
nacionalines normas; 
(h) užtikrinti, kad yra komp iuterizuota sistema, skirta registruoti ir laikyti 
kiekvieno pagal metines programas vykdomo veiksmo išsamius apskaitos duomenis, ir kad yra renkami įgyvendinimo duomenys, b ūtini finans ų 
valdymui, steb ėsenai, kontrolei ir įvertinimui;  
(i) užtikrinti, kad naudos gav ėjai ir kitos įstaigos, įgyvendinan čios fondo bendrai 
finansuojamus veiksmus, tvarkyt ų arba atskir ą apskaitos sistem ą, arba tur ėtų 
atitinkam ą apskaitos kodeks ą visoms su veikla susijusioms operacijoms; 
(j) užtikrinti, kad 49 straipsnyje minim ų daugiame čių programų įvertinimai b ūtų 
atliekami iki šiame sprendime nustatyt ų galutinių terminų ir atitiktų Komisijos 
ir valstyb ės narės tarpusavyje suderintus kokyb ės standartus; 
(k) parengti proced ūras, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad visi su  išlaidomis ir auditu 
susiję dokumentai, skirti tinkamai audito sekai užtikrinti, b ūtų laikomi pagal 43 
straipsnyje nurodytus reikalavimus; 
(l) užtikrinti, kad 30 straipsnio 1 dalyje minimam auditui atlikti audito institucija 
gautų visą reikiamą informacij ą apie naudojamas valdymo proced ūras ir iš 
fondo bendrai finansuojamus projektus; 
(m) užtikrinti, kad tvirtinan čioji institucija tvirtinimo tikslu gaut ų visą reikiamą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų atžvilgiu; 
(n) parengti ir pateikti Komisijai ataskaitas, tvirtinan čiosios institucijos patvirtintas 
išlaidų ataskaitas ir paraiškas atlikti mok ėjimus; 
(o) vykdyti informavimo ir patariam ąją veiklą bei paremt ų veiksmų rezultatų 
sklaidą; 
(p) bendradarbiauti su Komisija ir kit ų valstybi ų narių atsakingosiomis 
institucijomis.  
2. Atsakingosios institucijos valstyb ėje narėje įgyvendinam ų projektų valdymo veikl ą 
galima finansuoti pagal 17 straipsnyje minimos technin ės paramos priemones.  
28 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduo čių perdavimas 
1. Kai visos ar dalis atsa kingosios institucijos užduo čių perduodamos įgaliotajai 
institucijai, atsakingoji institucija apibr ėžia perduodam ų užduočių sritį ir nustato 
išsamias perduot ų užduočių įgyvendinimo proced ūras, atitinkan čias 26 straipsnyje 
nustatytas s ąlygas.  
 
LT 34   LT 2. Šiose proced ūrose numatoma reguliariai teikti at sakingajai institucijai informacij ą 
apie veiksming ą perduotų užduočių vykdymą ir naudojam ų priemoni ų aprašymą.  
29 straipsnis 
Tvirtinan čioji institucija 
1. Daugiamet ės programos tvirtinan čioji institucija: 
(a) patvirtina, kad: 
– išlaidų ataskaita yra tiksli, gauta naudojant patikimas apskaitos sistemas 
ir pagrįsta patikrinamais patvir tinamaisiais dokumentais, 
– deklaruotos išlaidos atitinka taiky tinas Bendrijos ir nacionalines normas 
ir buvo patirtos atliekant veiksmus, at rinktus pagal programai taikytinus 
ir Bendrijos bei nacionalines normas atitinkan čius kriterijus; 
(b) užtikrina, kad tvirtinimo tikslui ji  gavo iš atsakingosios institucijos tinkam ą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų ataskaitose įtrauktų išlaidų 
atžvilgiu; 
(c) tvirtinimo tikslu atsižvelgia į kiekvien ą auditą, kurį atliko ar už kuriuos buvo 
atsakinga audito institucija; 
(d) tvarko kompiuterizuot ą Komisijai deklaruot ų išlaidų apskaitą; 
(e) užtikrina bet kokio Bendrijos finansavimo, kai d ėl pastebėtų pažeidim ų buvo 
nustatyta, jog šis buvo išmok ėtas neteisėtai, o tam tikrais atvejais ir delspinigi ų, 
išieškojim ą, tvarkydama išieškotin ų sumų apskaitą ir sumok ėdama išieškotas 
sumas Komisijai, ir, kai įmanoma, išskaitydama jas iš kitos išlaid ų ataskaitos.  
2. Tvirtinan čiosios institucijos veikl ą, susijusi ą su projekt ų valstyb ėse narėse 
įgyvendinimu, galima finansuoti pagal 17 straipsnyje minimas technin ės pagalbos 
priemones su s ąlyga, kad paisoma 25 straipsnyje nurodyt ų išimtinių šios institucijos 
teisių.  
30 straipsnis 
Audito institucija 
1. Daugiamet ės programos audito institucija: 
(a) užtikrina, kad kiekvienas auditas b ūtų atliekamas vadovaujan tis tarptautiniais 
audito standartais ir b ūtų skirtas patikrinti, ar veiksmingai veikia daugiamet ės 
programos valdymo ir kontrol ės sistema;  
(b) užtikrina, kad veiksmai b ūtų audituojami pasirenkant tinkam ą imties dyd į 
deklaruotoms išlaidoms patik rinti, o pati imtis sudaryt ų mažiausiai 10 % vis ų 
kiekvienos metin ės programos reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
 
LT 35   LT (c) per šešis m ėnesius nuo daugiamet ės programos patvirtinimo pateikia Komisijai 
audito strategij ą, kurioje nurodomos a ir b punktuose minim ą auditą 
atliksiančios įstaigos, naudotina metodika, im čių metodas, naudotinas fondo 
remiamiems veiksmams audituoti, ir pr eliminarus audito planavimas, skirtas 
užtikrinti, kad pagrindiniai f ondo bendro finansavimo naudos gav ėjai būtų 
patikrinti, o auditai b ūtų tolygiai paskirstyti per vis ą programavimo laikotarp į. 
2. Kai pagal š į sprendim ą paskirta audito institucija taip pat yra paskirta audito 
institucija pagal sprendimus ......, ..... ir .................24, arba kai dviem arba daugiau iš 
šių fondų taikomos bendros sistemos, pagal 1 dalies c punkt ą galima pateikti bendr ą 
suderintą audito strategij ą.  
3. Audito institucija parengia 50 straipsnio 2 dalyje nustatytos galutin ės metinių 
programų įgyvendinimo ataskaitos projekt ą, kuriame yra: 
(a) metin ė audito ataskaita, pateikianti pagal audito strategij ą atlikto metin ės 
programos audito išvadas ir nurodanti visus programos valdymo ir kontrol ės 
sistemose nustatytus tr ūkumus;  
(b) nuomon ė, ar valdymo ir kontrol ės sistema veik ė veiksmingai, kad užtikrint ų 
pagrįstą Komisijai pateikt ų išlaidų ataskaitų teisingumo garantij ą ir ataskaitose 
nurodytų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą;  
(c) deklaracija, įvertinanti paraiškos atlikti mok ėjimą paskutinio balanso 
pagrįstumą ir galutin ėje išlaidų ataskaitoje nurodyt ų operacijų teisėtumą ir 
taisyklingum ą.  
4. Kai 1 dalyje minim ą auditą atlieka ne audito institucija, o kita įstaiga, audito 
institucija užtikrina, kad tokios įstaigos tur ėtų būtiną funkcinį nepriklausomum ą, o 
darbas būtų atliekamas vadovaujantis ta rptautiniais pripažintais  audito standartais.  
5. Audito institucijos arba 4 dalyje minimos įstaigos veikl ą, susijusią su valstyb ėse 
narėse įgyvendinamais projektais, galima fina nsuoti pagal 17 straipsnyje minimas 
techninės paramos priemones, su s ąlyga, kad yra paisoma 25 straipsnyje nurodyt ų 
šios institucijos išimtini ų teisių.  
VI SKYRIUS 
KONTROL Ė 
31 straipsnis 
Valstybių narių pareigos 
1. Valstyb ės narės privalo užtikrinti daugiame čių ir metini ų program ų gerą finansinį 
valdymą ir pagal jas atliekam ų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą.  
                                                 
24 Įrašyti nuorodas į sprendimus, kuriais steigiamas Gr ąžinimo fondas, Išorini ų sienų fondas ir Integracijos 
fondas.  
 
LT 36   LT 2. Jos užtikrina, kad atsakingos ios institucijos ir bet kokia įgaliotoji institucija, 
tvirtinančiosios institucijos, audito instituci jos ir bet kurios kitos susijusios įstaigos 
gautų tinkamus nurodymus d ėl 24–30 straipsniuose minim ų valdymo ir kontrol ės 
sistemų kūrimo, užtikrinant veiksming ą ir teising ą Bendrijos finansavimo naudojim ą.  
3. Valstyb ės narės užkerta keli ą pažeidimams, juos nustato ir ištaiso. Valstyb ės narės 
apie tuos pažeidimus praneša Komi sijai ir nuolat informuoja Komisij ą apie 
administracinio ir teisinio proces ų eigą.  
Kai negalima išieškoti neteis ėtai naudos gav ėjui išmok ėtų sumų, valstybė narė atsako 
už prarast ų sumų sugrąžinimą į Europos Bendrij ų biudžetą.  
4. Valstyb ės narės visų pirma atsakingos už finansin ę veiksmų kontrolę ir užtikrina, kad 
valdymo sistemos bei auditas b ūtų įgyvendinami garantuojant tinkam ą ir veiksming ą 
Bendrijos l ėšų panaudojim ą. Valstybės narės pateikia Komisijai t ų sistemų aprašymą. 
5. Valstyb ės narės bendradarbiauja su Komis ija rinkdamos 14 straipsnio įgyvendinimui 
reikalingus statistinius duomenis.  
6. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–5 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
32 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemos 
1. Prieš priimant daugiamet ę program ą valstybės narės užtikrina, kad veiklos 
programoms pagal 24–30 straipsnius b ūtų sukurtos valdymo ir kontrol ės sistemos. 
Jos privalo užtikrinti veiksming ą sistemų darbą programavimo laikotarpiu. 
2. Valstyb ės narės Komisijai kartu su kiekvienu daugiamet ės programos projektu 
pateikia atsaking ųjų, įgaliotųjų ir tvirtinan čiųjų institucij ų bei vidaus audito sistem ų, 
veikiančių tose institucijose ir įstaigose, audito institucijos ir bet kuri ų kitų įstaigų, 
atliekančių auditą, už kurį jos yra atsakingos, sistem ų, jų struktūros ir proced ūrų 
aprašymą. 
3. Per tris m ėnesius nuo kiekvienos daugiamet ės programos projekto pateikimo 
Komisijai valstyb ės narės pateikia atitikties vertinimo įstaigos parengt ą ataskaitą, 
kurioje išd ėstomi sistem ų vertinimo rezultatai ir pateikiama nuomon ė dėl tų sistemų 
atitikties 24–30 straipsniams. Jeigu nuomon ėje yra išlyg ų, ataskaitoje nurodomi 
trūkumai ir j ų rimtumas. Suderinusios su Komisija valstyb ės narės parengia plan ą, 
nustatantį korekcines priemones, kuri ų reikės imtis, ir t ų priemoni ų įgyvendinimo 
grafiką.  
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–3 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės.  
33 straipsnis 
Komisijos pareigos 
 
LT 37   LT 1. Komisija 32 straips nyje nustatyta tvarka įsitikina, kad valstyb ės narės sukūrė 24–30 
straipsnius atitinkan čias valdymo ir kontrol ės sistemas ir, remdamasi metin ėmis 
audito ataskaitomis ir savo pa čios auditu, kad sistemos s ėkmingai veikia 
daugiame čių programų įgyvendinimo laikotarpiu.  
2. Nepažeidžiant valstybi ų narių vykdomo audito, Komisijos pareig ūnai arba įgalioti 
Komisijos atstovai gali atlikti audit ą vietoje, kartais naudodami ir metin ėse 
programose numatyt ų veiksmų auditą, ir patikrinti, ar valdymo ir kontrol ės sistemos 
veikia efektyviai, pranešdami apie audit ą ne vėliau kaip prieš vien ą darbo dien ą. 
Tokiame audite gali dalyvauti ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ir įgalioti 
atstovai. 
3. Komisija gali reikalauti, kad valstyb ės narės atliktų patikrinimus vietoje, įsitikinant, 
ar sistemos veikia teisingai, ir viena arba daugiau operacij ų yra teisingos. Tokiame 
audite gali dalyvauti Komisijos pareig ūnai ar įgalioti Komisijos atstovai. 
4. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad apie fondo 
remiamus veiksmus b ūtų tinkamai informuojama, užtikrinamas veiksm ų viešumas ir 
adekvačios paskesn ės priemon ės. 
5. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad veiksmai atitikt ų 
ir papildyt ų kitas svarbias Bendrijos politikos kr yptis, priemones ir iniciatyvas.  
34 straipsnis 
Bendradarbiavimas su valstybi ų narių kontrolės įstaigomis 
1. Komisija bendradarbiauja su daugiame čių program ų audito institucijomis, 
koordinuodama atitinkamus j ų kontrolės planus ir audito metodus, ir nedelsdama 
pasikeičia valdymo ir kontrol ės sistemoms atlikto audito rezultatais, siekdama kiek 
įmanoma geriau panaudoti kontrol ės išteklius ir išvengti nepagr įsto darbo 
dubliavimosi.  
Komisija pateikia savo pastabas d ėl audito strategijos, pateikiamos pagal 30 
straipsnį, ne vėliau kaip per tris m ėnesius arba pirmame susitikime po audito 
strategijos gavimo.  
2. Formuodama savo pa čios audito strategij ą Komisija nustato tokias daugiametes 
programas: 
(a) kurios be išlyg ų atitinka pagal 32 straipsn į sukurtą sistemą arba kurioms 
išlygos buvo pašalintos panaudojus  korekcines priemones, ir 
(b) kuri ų audito institucijos audito  strategija pagal 30 straipsn į yra patenkinama 
arba kada remiantis Komisijos ir valstyb ės narės audito rezultatais buvo gauta 
pagrįsta garantija, jog valdymo ir kontrol ės sistemos dirba veiksmingai. 
Tų programų atveju Komisija gali informuoti suinteresuotas valstybes nares, kad d ėl 
deklaruot ų išlaidų teisingumo, teis ėtumo ir taisyklingumo ji iš esm ės kliausis audito 
institucijos nuomone, o savo pa čios audit ą vietoje ji atliks tik ypatingomis 
aplinkybėmis.  
 
LT 38   LT VII SKYRIUS 
FINANSŲ VALDYMAS  
35 straipsnis 
Atitikimas reikalavimams – išlaid ų deklaracijos 
1. Visose išlaid ų deklaracijose nurodoma išlaid ų, kurias patyr ė naudos gav ėjai, 
įgyvendindami veiksmus, suma ir atitinkamai gauta valstyb ės ar privati parama.  
2. Išlaidos atitinka naudos gav ėjų atliktus mok ėjimus. Išlaidos pagrindžiamos 
apmokėtomis sąskaitomis fakt ūromis arba lygiavert ės įrodomosios vert ės apskaitos 
dokumentais.  
3. Išlaidas galima laikyti atitinkan čiomis fondo paramos reikalavimus tik tada, jeigu 
mokėjimai buvo atlikti ne anks čiau kaip iki 21 straipsn io 4 dalyje nurodytame 
Komisijos sprendime d ėl bendro finansavimo nurodyt ų metų sausio 1 d. Bendrai 
finansuojami veiksmai negali b ūti užbaigti iki j ų atitikimo finansavimo 
reikalavimams pradžios.  
4. Fondo paramos reikalavim ų neatitinka tokios išlaidos: 
– PVM; 
– skolos pal ūkanos; 
– žemės įsigijimas už sum ą, viršijan čią 10 % vis ų atitinkamos veiklos 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
– būstas. 
5. Taisykl ės, reglamentuojan čios išlaid ų, skirtų pagal 3 straipsn į įgyvendintiems 
veiksmams, fondo bendrai finansuojamiems valstyb ėse narėse, atitikim ą 
reikalavimams, priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka..  
36 straipsnis 
Mokėjimo naudos gav ėjams visuma 
Valstybės narės įsitikina, ar atsakingoji institucija užtikrino, kad naudos gav ėjai kiek 
įmanoma grei čiau gautų visą paramos sum ą iš valstyb ės lėšų. Neišskaitomos ir neatskaitomos 
jokios sumos ir neskai čiuojamas joks kitas konkretus mokestis ar kitas tolygaus poveikio 
mokestis, kuris sumažint ų tas sumas naudos gav ėjams.  
37 straipsnis 
Euro naudojimas 
 
LT 39   LT Visos Komisijos finansavimo sprendimuose, Komisijos įsipareigojimuose ir atliekamuose 
mokėjimuose minimos sumos ir patvirtint ų išlaidų sumos bei prašymai atlikti mok ėjimą, gauti 
iš valstybi ų narių, pateikiami ir atliekami eurais.  
38 straipsnis 
Įsipareigojimai 
Bendrijos biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami kiekvienais metais remiantis 21 straipsnio 4 
dalyje minimu Komisijos sprendimu d ėl bendro finansavimo. 
39 straipsnis 
Mokėjimai – Išankstinis mok ėjimas 
1. Komisija fond ų paramos mok ėjimus atlieka pagal biudžetinius įsipareigojimus.  
2. Mok ėjimai atliekami išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokos forma. Mok ėjimai 
atliekami valstyb ės narės paskirtai atsakingajai institucijai. 
3. Išankstinis mok ėjimas, lygus 50 % Komis ijos metiniu sprendimu d ėl fondo bendro 
finansavimo paskirtos sumos, atliekamas valstybei narei per šešiasdešimt dien ų nuo 
sprendimo d ėl bendro finansavimo pri ėmimo. 
4. Antrasis išankstinis mok ėjimas atliekamas ne anks čiau kaip po trij ų mėnesių po to, 
kai Komisija patvirtina metin ės programos įgyvendinimo pažangos ataskait ą ir 
patvirtintą išlaidų ataskaitą, parengtą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į. Šis 
mokėjimas lygus mažiausiai 70 % pradinio mok ėjimo sumos. Antro Komisijos 
atliekamo išankstinio mok ėjimo suma neviršija 50 % bendros sumos, skirtos bendro 
finansavimo sprendimu, arba bet kuriuo atveju valstyb ės narės pagal metin ę 
programą atrinktiems projektams skirt ų Bendrijos l ėšų sumos liku čio, atėmus 
pirmojo išankstinio mok ėjimo sumą. 
5. Išankstini ų mokėjimų palūkanos skiriamos atitinkamai programai ir turi b ūti 
išskaitytos iš galutin ėje išlaidų ataskaitoje deklaruot ų viešųjų išlaidų sumos. 
6. Išankstiniu mok ėjimu sumok ėtos sumos išskaitomos iš s ąskaitų užbaigus metin ę 
programą.  
40 straipsnis 
Likučio išmokos 
1. Komisija sumoka likut į, jeigu ji per devynis m ėnesius iki metiniu sprendimu d ėl 
fondo bendro finansavimo nustatyto išlaid ų atitikimo reikalavimams termino 
pabaigos gauna tokius dokumentus: 
(a) patvirtint ą išlaidų deklaracij ą ir prašym ą išmokėti likutį arba grąžinamų išlaidų 
deklaracij ą, tinkamai parengt ą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į; 
 
LT 40   LT (b) metin ės programos galutinio įgyvendinimo ataskait ą, įskaitant 51 straipsnyje 
nustatytą informacij ą; 
(c)caudito ataskait ą, nuomon ę ir deklaracij ą, numatytas 30 straipsnio 3 dalyje. 
Likučio mokėjimas priklauso nuo to, ar priimama galutin ė įgyvendinimo ataskaita ir 
prašymo išmok ėti likutį pagrįstumo ataskaita. 
2. Jeigu atsakingoji institucija  nepateikia 1 dalyje nurodyt ų dokument ų iki nustatyto 
termino ir priimtina forma, Komi sija kitaip panaudoja bet kuri ą atitinkamos metin ės 
programos biudžetinio įsipareigojimo dal į, kuri nebuvo panaudota išankstiniam 
mokėjimui.  
3. 2 dalyje nustatyta auto matinio anuliavimo proced ūra laikinai sustabdoma atitinkam ų 
projektų sumai, kada valstyb ės narės lygiu 1 dalyje nustatyt ų dokument ų pateikimo 
laiku vyksta teismo procesas ar  administracine tvarka nagrin ėjamas skundas, turintis 
sustabdom ąjį poveikį. Valstyb ė narė pateiktoje dalin ėje baigiamojoje ataskaitoje 
pateikia išsami ą informacij ą apie tokius projektus ir kas 6 m ėnesius siun čia tiems 
projektams parengtas paža ngos ataskaitas. Per 3 m ėnesius nuo teismo proceso ar 
skundo nagrin ėjimo administracine tvarka pabaigos valstyb ė narė pateikia 1 dalyje 
numatytus dokumentus a titinkamiems projektams. 
4. 1 dalyje minimas devyni ų mėnesių laikotarpis atidedamas, jeigu Komisija priima 
sprendimą laikinai sustabdant į bendro finansavimo mok ėjimus atitinkamai metinei 
programai pagal 42 straipsnio nuostatas. Laikotarpis v ėl pradedamas skai čiuoti nuo 
tos dienos, kada valstybei narei pranešama apie 42 straipsnio 3 dalyje minim ą 
Komisijos sprendim ą.  
5. Nepažeidžiant 41 straipsnio nuostat ų, Komisija per šešis m ėnesius nuo 1 dalyje 
minimų dokument ų gavimo informuoja valstyb ę narę apie išlaid ų, kurias Komisijos 
nuomone gali padengti fondas, dyd į ir bet kokias finansines pataisas, reikalingas d ėl 
skirtumo tarp deklaruot ų išlaidų ir mokėtinomis fondui pripažint ų išlaidų. Valstybė 
narė savo pastabas turi pateikti per tris m ėnesius.  
6. Per tris m ėnesius nuo valstyb ės narės pastabų gavimo Komisija  nusprendžia, koki ą 
išlaidų sumą turėtų padengti fondas, ir išieško likut į, atsirandant į dėl skirtumo tarp 
galutinių pripažint ų išlaidų ir valstyb ėms narėms jau sumok ėtų sumų.  
7. Priklausomai nuo turimo finansavimo Komisija išmoka likut į ne vėliau kaip per 
šešiasdešimt dien ų nuo tos dienos, kai ji priima pirmiau esan čioje pirmoje dalyje 
minėtus dokumentus. Biudžetinio įsipareigojimo likutis gali b ūti atšauktas per šešis 
mėnesius nuo mok ėjimo.  
41 straipsnis 
Laikinas mok ėjimo termino atid ėjimas 
1. Pareig ūnas, kuriam perduoti įgaliojimai, laikinai atideda mok ėjimo termin ą pagal 
Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ne ilgesniam kaip šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jei iškyla abejoni ų dėl tinkamo valdymo ir kontrol ės sistemų veikimo 
arba jei įgaliojimus turin čiam pareig ūnui vykdant metin ės peržiūros pastab ų 
 
LT 41   LT stebėseną prireikia papildomos informacijos iš nacionalini ų institucij ų, arba jei jis 
įtaria, kad pateiktose išlaid ų deklaracijose yra nustatyta dideli ų pažeidim ų arba 
galima daryti prielaid ą, kad jų yra.  
2. Komisija nedelsdama apie laikino atid ėjimo priežastis informuoja atitinkam ą 
valstybę narę ir atsaking ąją institucij ą. Valstyb ė narė imasi būtinų priemoni ų kiek 
įmanoma grei čiau pakeisti situacij ą.  
3. Maksimalus šeši ų mėnesių laikotarpis prat ęsiamas kitam maksimaliam šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jeigu aišku, jog b ūtina priimti sprendim ą pagal 42 ir 45 straipsnius.  
42 straipsnis 
Laikinas mok ėjimų sustabdymas 
1. Komisija gali laikinai sustabdyti visas arba dal į išankstinio finansavimo ir liku čio 
išmokų, kai:  
(a) yra rimtas programos valdymo ir kontrol ės sistemos tr ūkumas, kuris daro įtaką 
mokėjimų patvirtinimo proced ūros patikimumui ir d ėl kurio nebuvo imtasi 
korekcini ų priemoni ų, arba 
(b) išlaidos, nurodytos patvirtintoje išlaid ų ataskaitoje, yra susijusios su rimtu 
pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba 
(c) valstyb ė narė nesilaikė savo įsipareigojim ų, nustatytų 31 ir 32 straipsniuose. 
2. Komisija gali nuspr ęsti laikinai sustabdyti išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokas 
po to, kai suteikia valstybei narei galimyb ę per tris m ėnesius pateikti savo pastabas.  
3. Komisija baigia laikin ą išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmok ų sustabdym ą, 
nusprendusi, kad valstyb ė narė ėmėsi būtinų priemoni ų, kad laikinas sustabdymas 
būtų panaikintas.  
4. Jeigu valstyb ė narė nesiima reikaling ų priemoni ų, Komisija gali priimti sprendim ą 
sumažinti gryn ąją sumą arba anuliuoti Bendrijos param ą metinei programai pagal 46 
straipsnį.  
43 straipsnis 
Dokument ų saugojimas 
Kiekvienoje valstyb ėje narėje atsakingoji institucija užtikrina, kad visi patvirtinamieji 
dokumentai, susij ę su atitinkamos metin ės programos išlaidomis ir auditu, b ūtų laikomi taip, 
kad su jais gal ėtų susipažinti Komisija ir Audito R ūmai.  
Nepažeidžiant valstyb ės pagalbos teikim ą reglamentuojan čių normų, dokumentai laikomi 
taip, kad su jais b ūtų galima susipažinti, mažiau siai trejus metus po metin ės programos 
pabaigos. Šio laikotarpio skai čiavimas gali nutr ūkti, jeigu vyksta teis mo procesas, arba 
 
LT 42   LT Komisijos prašymu, kuriame nurodytos priežastys. Dokument ų originalai arba patvirtintos 
originalų kopijos laikomi visuotin ai pripažintose duomen ų laikmenose.  
VIII SKYRIUS 
FINANSIN ĖS PATAISOS  
44 straipsnis 
Valstybių narių daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdamos Komisijos įsipareigojim ų dėl Europos Bendrij ų biudžeto vykdymo, 
valstybės narės pirmiausia atsako už pažeidim ų tyrimą. Gavusios įrodymų apie bet 
kokį didesnį pasikeitim ą, turintį poveikio paramos panaudojimo arba kontrol ės 
pobūdžiui ar reikalavimams, jos padaro b ūtinas finansines pataisas. 
2. Valstyb ės narės daro b ūtinas finansines pataisas d ėl nustatyt ų pavienių arba 
sisteminių pažeidim ų vykdant veiksmus ar metines programas. Valstyb ės narės 
daromomis pataisomis išieškomas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Valstyb ė narė 
atsižvelgia į pažeidim ų pobūdį bei sunkum ą ir į fondo patirt ą finansinį nuostolį.  
Valstybės narės į savo metin ę ataskaitą, siunčiamą Komisijai pagal 50 straipsnio 2 
dalį, įtraukia konkre čiai metinei programai skirt ų pradėtų vykdyti atšaukimo 
procedūrų sąrašą.  
Valstybės narės daromomis pataisomis atšaukiamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis 
ir, jei per atitinkamos valstyb ės narės nustatyt ą laiką ši suma negr ąžinama, mokamos 
palūkanos dėl įsipareigojim ų nevykdymo, kuri ų norma nustatyta 47 straipsnio 2 
dalyje.  
3. Jei yra sistemini ų pažeidim ų, valstybė narė vykdo tyrim ą, apimant į visas operacijas, 
kurioms jie gal ėjo turėti poveikio. 
45 straipsnis 
Komisijos atliekamas s ąskaitų auditas ir daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdami Audito R ūmų įgaliojimų arba patikrinim ų, kuriuos atlieka valstyb ės 
narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teis ės aktus, Komisijos pareig ūnai 
ar įgalioti Komisijos atstovai gali vykdyti fondo finansuojam ų operacijų ir valdymo 
bei kontrol ės sistemų patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius patikrinimus, prieš 
tai praneš ę bent jau prieš vien ą darbo dien ą. Komisija atitinkam ą valstybę įspėja iš 
anksto, kad gaut ų visą reikaling ą pagalbą. Tokiuose patikrinimuose gali dalyvauti ir 
atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti atstovai. 
Komisija gali reikalauti atitinkamos valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, kad 
įsitikintų, jog vienas ar daugiau sandori ų yra teisingi. Komisijos pareig ūnai ar įgalioti 
Komisijos atstovai gali dalyvauti atliekant tokius patikrinimus. 
 
LT 43   LT 2. Jei, baigusi b ūtinus patikrinimus, Komisija padaro išvad ą, kad valstyb ė narė nevykdo 
savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į, ji sustabdo išankstin į arba galutin į mokėjimą 
pagal 42 straipsn į. 
46 straipsnis 
Pataisų kriterijai 
1. Jei per 42 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą laikotarp į valstybė narė nepadaro patais ų ir jei 
nepasiekiama susitarimo, Komisija gali nuspr ęsti per tris m ėnesius atšaukti dal į arba 
visą Bendrijos įnašą į metinę programą tuo atveju, kai ji padaro išvad ą, kad:  
(a) yra dideli ų trūkumų programos valdymo ir kontrol ės sistemoje, d ėl kurių jau 
sumokėtam Bendrijos įnašui į programą iškilo pavojus; 
(b) patvirtintoje išlaid ų atskaitoje išlaid os nurodytos neteisingai ir valstyb ė narė jų 
neištaisė prieš prad ėdama patais ų procedūrą pagal šią straipsnio dal į;  
(c) valstyb ė narė neįvykdė savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į prieš prad ėdama 
pataisų procedūrą pagal šią straipsnio dal į; 
Komisija priima sprendim ą atsižvelgusi į valstybės narės pateiktas pastabas.  
2. Atsižvelgdama į pažeidimo sistemin į pobūdį, Komisija savo finans ines pataisas daro 
kiekvienu atskiru nustatyto pažeidimo atveju, nor ėdama nuspr ęsti, ar taikyti vienodo 
dydžio ar ekstrapoliuot ą pataisą. Jei pažeidimas susij ęs su išlaid ų ataskaita, kuriai 
anksčiau metin ėje ataskaitoje buvo suteikta neabejot ina garantija paga l 30 straipsnio 
3 dalies b punkt ą, bus galima daryti prielaid ą, kad egzistuoja sistemin ė problema, 
kuriai reikia taikyti vienodo dydž io ar ekstrapoliuotas patais as, išskyrus tuos atvejus, 
kai valstyb ė narė per tris m ėnesius gali pateikti įrodymų šiai prielaidai atmesti.  
3. Priimdama sprendim ą dėl pataisų sumos dydžio, Komisija atsižvelgia į pažeidimo 
svarbą ir atitinkamos metin ės programos netikslum ų mastą bei finansin į poveikį. 
4. Kai Komisija savo pozicij ą grindžia ne jos tarnybose dirban čių auditorių nustatytais 
faktais, ji, išanalizavusi konkre čios valstyb ės narės panaudotas priemones pagal 32 
straipsnį, pastebėtų pažeidim ų ataskaitas ir valstyb ės narės pateiktus atsakymus, 
padaro išvadas d ėl finansini ų padarinių. 
47 straipsnis 
Grąžinimas 
1. Bet koks gr ąžinimas Komisijos naudai atlieka mas iki nustatytos dienos, kuri 
nurodyta vykdomajame rašte sumoms išieš koti, kuris sudaromas pagal Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/200225 72 straipsn į. Šis terminas yra paskutin ė 
antrojo m ėnesio diena po vykdomojo rašto išdavimo. 
                                                 
25 OL L 248, 2002 9 16. 
 
LT 44   LT 2. D ėl bet kokio v ėlavimo vykdant gr ąžinimą mokamos pal ūkanos dėl pavėluoto 
mokėjimo, pradedant nustatytu terminu ir baigiant faktinio mok ėjimo diena. Taikoma 
palūkanų norma yra ta, kuri ą taiko Europos centrinis bankas savo pagrindin ėms 
refinansavimo operacijoms, ir  kuri paskelbta Europos S ąjungos oficialiojo leidinio C 
serijoje, galiojusi to m ėnesio, kur į sueina susigr ąžinimo terminas, pirm ą kalendorin ę 
dieną, padidinus j į trimis su puse procento.“ 
48 straipsnis 
Valstybių narių įsipareigojimai 
Komisijos padaryta finansin ė pataisa neap riboja valstyb ės narės įsipareigojimo vykdyti 
išieškojim ą pagal 46 straipsn į.  
IX SKYRIUS 
STEBĖSENA, ĮVERTINIMAS IR ATASKAITOS 
49 straipsnis 
Stebėsena ir įvertinimas 
1. Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis vykdo nuolatin ę fondo veiklos steb ėseną.  
2. Komisija nuolatos vertina fondo veikl ą kartu su valstyb ėmis narėmis, siekdama 
įvertinti veiksm ų tinkamum ą, veiksmingum ą ir poveik į, atsižvelgiant į 2 straipsnyje 
nurodytą bendrąjį tikslą.  
3. Komisija taip pat nagrin ėja, kaip fondo veiksmai papildo atitinkam ų Bendrijos 
politikos kryp čių, priemoni ų ir iniciatyv ų veiksmus. 
50 straipsnis 
Ataskaitos 
1. Kiekvienos valstyb ės narės atsakinga institucija imasi b ūtinų priemoni ų siekdama 
užtikrinti, kad bus vykdoma projekto steb ėsena ir atliktas įvertinimas. 
Šiam tikslui susitarimuose ir sutartys e, kuriuos ji sudaro su už veiksm ų įgyvendinim ą 
atsakingomis organizacijomis, turi b ūti straipsniai, numatantys įsipareigojim ą teikti 
nuolatines ir išsamias ataskaitas apie pažang ą įgyvendinant ir užbaigiant įgyvendinti 
nustatytus tikslus. 
2. Ne v ėliau kaip pra ėjus devyniems m ėnesiams po termino iki kurio turi b ūti padarytos 
reikalavimus atitinkan čios išlaidos, ir kuris yra nustatytas sprendime d ėl bendro 
finansavimo kiekvienoje metin ėje programoje, atsaking a institucija Komisijai 
pateikia galutin ę įgyvendinimo ataskait ą ir galutin ę išlaidų deklaracij ą kaip numatyta 
35 straipsnyje.  
 
LT 45   LT 3. Ne v ėliau kaip iki 2012 m. birželio 30 d. (2008–2010 m. laikotarpiui) ir iki 2015 m. 
birželio 30 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) valstyb ės narės pateikia Komisijai 
įvertinimo ataskait ą apie bendrai su fondu finansuojam ų veiksmų rezultatus ir 
poveikį.  
4. Ne v ėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. ( 2008–2010 m. laikotarpi ui) ir iki 2015 m. 
gruodžio 31 d. (2011–2013 m. laikotarpiui ) – Komisija pateikia Europos 
Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų 
komitetui ex-post įvertinimo ataskait ą.  
51 straipsnis 
Galutinė metinė ataskaita 
1. Siekiant susidaryti aiški ą nuomon ę apie metini ų ir daugiame čių program ų 
įgyvendinim ą, 50 straipsnio 2 dalyje nurodytose ataskaitose pateikiama ši 
informacija:  
(a) apie metin ės programos įgyvendinimo finansin į ir veiklos aspekt ą; 
(b) apie pažang ą, pasiektą įgyvendinant daugiamet ę program ą ir jos prioritetus 
palyginti su konkre čiais, besikei čiančiais tikslais, kartu su fizini ų ir 
įgyvendinimo veiksni ų, rezultatų ir kiekvieno priorite to poveikio kiekybiniu 
vertinimu, jei ir kai galima tok į kiekybin į vertinimą pateikti;  
(c) apie veiksmus, kuri ų ėmėsi atsakingoji institucija, siekdama užtikrinti 
įgyvendinimo kokyb ę ir veiksmingum ą, visų pirma: 
– stebėsenos ir įvertinimo priemones, įskaitant susitarimus d ėl duomen ų 
rinkimo; 
– bet kurių svarbių problem ų, su kuriomis buvo susidurta įgyvendinant 
veiklos program ą, trumpą išdėstymą ir priemones, kuri ų buvo imtasi; 
– naudota technin ė parama. 
(d) priemones, kuri ų buvo imtasi siekiant pateikti informacij ą apie metines ir 
daugiametes programas ir jas paskelbti. 
2. Laikoma, kad ataskaitos yra priimtinos, kai jose yra visa 1 straipsnio dalyje nurodyta 
informacija. Komisija per du m ėnesius priima sprendim ą dėl atsakingosios 
institucijos pateiktos metin ės įgyvendinimo ataskaitos tu rinio. Jei Komisija iki 
nustatyto laiko nepateikia atsa kymo, ataskaita laikoma priimta. 
 
LT 46   LT X SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
52 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda bendrasis So lidarumo ir migracijos sraut ų valdymo komitetas, 
įsteigtas vadovaujantis sprendimu d ėl Išorinių sienų fondo įsteigimo pagal 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą 2007–2013 m. 
laikotarpiui …/… (tol iau – šis sprendimas ir sprendimai ….., ……ir...). 26 (toliau – 
komitetas).  
2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į šio sprendimo 8 stra ipsnio nuostatas.  
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 
53 straipsnis 
Peržiūra 
Europos Parlamentas ir Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, ne v ėliau kaip iki 2013 m. 
birželio 30 d. perži ūri šį sprendim ą. 
54 straipsnis 
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 
1 Šis sprendimas neturi poveikio paramos, kuri ą Komisija patvirtino Sprendimo 
2004/904/EB ar bet kurio kito 2007 m. gruodžio 31 d. šiai paramai taikomo teis ės 
akto pagrindu, t ęstinumui ar pakeitimui, įskaitant visišk ą ar dalinį atšaukim ą.  
2. Priimdama sprendimus d ėl bendro finansavimo iš ši o fondo, Komisija atsižvelgia į 
iki šio sprendimo įsigaliojimo pagal Sprendim ą 2004/904/EB priimtas priemones, 
kurios turi finansini ų pasekmių per bendro finansavimo apr ėpiamą laikotarp į.  
3. Bendram finansavimui skirtas sumas, kurias Komisija patvirtino nuo 2005 m. sausio 
1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d., d ėl kurių program ų užbaigimui reikalingi 
dokumentai nebuvo išsi ųsti Komisijai iki galutin ės ataskaitos pateikimo termino, ne 
vėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. Komisija automatiškai panaikina, o neteis ėtai 
išmokėtos sumos išieškomos.  
Į sumas, susijusias su operacijomis ar programomis, kurios buvo laikinai sustabdytos 
dėl sustabdom ąjį poveikį turinčio teismo proceso ar skundo nagrin ėjimo 
                                                 
26 Įterpti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas Gr ąžinimo fondas, Išorini ų sienų fondas ir 
Integracijos fondas.  
 
LT 47   LT administracine tvarka, apskai čiuojant automatiškai panaikinam ą sumą 
neatsižvelgiama.  
4. Ne v ėliau kaip iki 209 m. birželio 30 d. valstyb ės narės pateikia Komisijai 2005–
2007 m. bendrai fondo finansuot ų veiksmų rezultatų ir poveikio įvertinimo ataskait ą.  
5. Ne v ėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. Komi sija pateikia Europos Parlamentui, 
Tarybai, Ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui ir Region ų komitetui tarpin ę 
ataskaitą, apžvelgian čią 2005–2007 m. pasiektus rezultatus ir fondo naudojimo 
kokybinius ir kiekybinius aspektus.  
55 straipsnis 
Panaikinimas 
Šiuo dokumentu Sprendimas 2004/904/EB yra panaikinamas nuo 2008 m. sausio 1 d. 
56 straipsnis 
Taikymas 
Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d. 
57 straipsnis 
Adresatai 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 48   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. SOLIDARUMO PL ĖTRA IŠORINI Ų SIENŲ IR VIZŲ POLITIKOS SRITYJE  
1.1. Problemos išd ėstymas ir analiz ė 
Vidaus sien ų panaikinimas Šengeno erdv ėje galimas tik užtikrinus, kad išorini ų sienų kontrolė 
kiek įmanoma veiksmingiau užkirst ų kelią neteisėto atvykimo galimybei. Kai tik koks nors 
asmuo kurioje nors vietoje kerta ES sien ą, jis praktiškai be apribojim ų gali keliauti į kitas 
valstybes nares, nepriklausomai nuo jo teis ės gyventi (kur nors kitur) ES. Tod ėl kiekviena 
Šengeno erdvei priklausanti valstyb ė narė suinteresuota, kad kitos valstyb ės narės 
veiksmingai kontroliuot ų išorines sienas, už kurias pastarosios atsakingos, kadangi b ūtent ją 
gali neigiamai paveikti nepageidaujamas neteis ėtų migrantų antplūdis, jeigu ši užduotis b ūtų 
vykdoma neveiksmingai. Taigi yra svarus ar gumentas šioje srityje EB lygiu priimti 
atitinkamas bendr ąsias nuostatas ir parengti tam tik ras priemones, kurios užtikrint ų 
minimalius išorini ų sienų kontrolės standartus, nepaisant to, kad pirmiausiai už t ą kontrolę 
atsakingos atitinkamos valstyb ės narės. Tai aiškiai pripaž įsta Šengeno konvencija, kuri 
nustato bendr ąsias trečiųjų šalių piliečių atvykimo į ES taisykles. Tod ėl išorines sienas 
turinčios valstyb ės narės turėjo suderinti savo  sienos kontrol ę ir stebėjimą su ES lygiu 
nustatytais standartais ir proced ūromis ir jos prival ės tai daryti ir ateityje.  
Palyginti mažai valstybi ų narių turi kokio nors ilgio ar geopolitin ės svarbos sausumos ir (ar) 
jūros sienas, kurias reik ėtų atidžiai ir kruopš čiai stebėti, tačiau toms valstyb ėms tenka 
didžiausia atsakomyb ės už neteis ėtos imigracijos kontrol ę ir vidaus saugumo užtikrinim ą 
našta, nes jos kontroliuoja Šengeno erdv ės išorinių sienų kirtimą. Dėl šios priežasties joms 
taip pat tenka neproporcingai didel ė dalis išlaid ų, kurių reikia ne tik neteis ėto atvykimo 
prevencijai, ta čiau lygiai taip pat suteikiant galimyb ę be nepagr įsto delsimo ar nepatogum ų 
atvykti tiems, kurie turi teis ę tai padaryti.  
1.2. Žingsnis į priekį 
Valstybių narių ir Sąjungos dalijimasis išorini ų sienų valdymo našta yra vienas iš penki ų 
bendrosios išorini ų sienų valdymo politikos komponent ų. Šią politiką pasiūlė Komisija savo 
2002 m. geguž ės 7 d. komunikate „Siekiant integruoto Europos S ąjungos valstybi ų narių 
išorinių sienų valdymo“ (COM (2002) 233 galutinis) ir patvirtino Europos Vadov ų Taryba 
savo „Europos S ąjungos valstybi ų narių išorinių sienų valdymo plane“ (Tarybos dokumentas 
10019/02, 2002 m. birželio 14 d.). 
Europos Vadov ų Taryba kelet ą kartų prašė sukurti fond ą, kuris remt ų valstybes nares, šioje 
srityje Bendrijos labui jau ilg ą laiką slegiamas sunkios finansin ės naštos. Tai atsispindi 2004 
m. lapkrit į Europos Vadov ų Tarybos priimtoje Hagos programoje, kurioje pabr ėžiama 
„valstybių narių solidarumo ir s ąžiningo atsakomyb ės pasidalijimo, įskaitant finansinius 
aspektus, b ūtinybė“. 
1.3. Fondo tikslai 
Fondas prisideda prie ši ų keturių pagrindini ų politikos tiksl ų:  
 
LT 49   LT • gerinti kontrol ės veiksmingum ą ir tokiu b ūdu išorini ų sienų valdymo ir apsaugos 
efektyvum ą, siekiant sumažinti neteis ėto atvykimo atvej ų skaičių ir padidinti ES laisvo 
judėjimo vidaus erdv ės saugumą;  
• sudaryti s ąlygas teis ę turintiems keliautojams patekti į ES lengviau ir grei čiau, pagal 
Šengeno acquis reikalavimus, tuo pat metu saugant ES nuo neteis ėto atvykimo; 
• pasiekti, kad valstyb ės narės vienodai taikyt ų ES teisę, ir nacionalin ės sienos apsaugos 
tarnybos visuotinai veiksmingai atlikt ų savo užduotis pagal ES teis ę;  
• didinti viz ų išdavimo veiksmingum ą ir įdiegti kitas kontrol ės priemones naudojamas 
valstybių viduje iki sienos kirtimo. 
Siūloma, kad šis fondas taip pat remt ų veiksmus, susijusius su bendr ąja vizų politika. 
Veiksmingas viz ų valdymas gali b ūti laikomas parengiamuoju išorin ės sienos kontrol ės etapu, 
todėl jis sudaro neatsiejam ą Hagos programoje nurodytos bendrosios integruoto sienos 
valdymo sistemos dal į.  
Šie tikslai taip pat apims dviej ų veikiančių finansini ų priemoni ų – „Šengeno priemon ės“ ir 
„Kaliningrado priemon ės“ – aspektus.  
• Remiantis 2003 m. Stojimo ak to 35 straipsnio 1 dalimi, buvo sukurta Šengeno priemon ė, 
turėjusi padėti Estijai, Vengrijai, Latvijai, Liet uvai, Lenkijai, Slovakijai ir Slov ėnijai 
finansuoti Šengeno acquis įgyvendinan čius veiksmus prie nauj ųjų ES išorini ų sienų. 
Priemonė baigiama įgyvendinti 2006 m.  
• Remiantis Lietuvos stojimo į ES sutarties 5 protokolu d ėl asmenų sausumos tranzito tarp 
Kaliningrado srities ir kit ų Rusijos Federacijos dali ų, Komisijos sprendimas K(2003) 5213 
nustato Specialiosios Kaliningr ado tranzito 2004–2006 m. programos įgyvendinimo 
priemones.  
Kaliningrado priemon ę keičia konkre čios fondo nuostatos. Lietuvos institucij ų pareiga 
teisingai įgyvendinti tranzit ą supaprastinan čius Bendrijos įstatymus yra dalis vis ų valstybių 
narių vardu Lietuvos prisiimtos išorini ų ES sienų kontrolės prievolės, todėl geriau šalies įnašą 
nustatyti išorini ų sienų priemonės sistemoje, o ne atskirai.  
1.4. Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos valstybi ų narių 
išorės sienų valdymo agent ūros (toliau – agent ūra) veiklos papildomumas 
Fondas prisideda prie pirmiau išvardyt ų keturių tikslų, papildydamas tolesn į atitinkam ų 
įstatymų plėtojimą ir agentūros darbą.  
Agentūra teikia Komisijai ir valstyb ėms narėms būtiną techninę paramą ir sudaro s ąlygas 
paprasčiau taikyti esamas ir b ūsimas išorin ėms sienoms skirtas Bendrijos priemones. Tod ėl 
fondas remia tik naciona linio lygmens valstybi ų narių veiksmus, prisidedan čius prie 
Bendrijos tiksl ų, tačiau nepalaiko veiksm ų, susijusi ų su bendradarbiavimu su kitomis 
valstybėms narėmis valdant išorines sienas.  
Be to, ištekliai fonde numa tyti Bendrijai svarbiems veik smams („Bendrijos veiksmams“) 
pirmiausiai bus susij ę su vizų politika (fondo 4 tikslu) – dalyku, kuris nepriklauso agent ūros 
kompetencijai.  
 
LT 50   LT 1.5. Veiksmų sritis ir „išorini ų sienų“ apibrėžimas  
Kadangi fondas palaiko solidarum ą valstybėms narėms įgyvendinant Šengeno nuostatas d ėl 
išorinių sienų, valstybės narės gali pretenduoti į paramą tik tada, kai jas saisto šios nuostatos.  
Stojimo akto 3 straipsnio 1 dalis numato, kad Šengeno acquis nuostatos ir j į plėtojantys ar 
kitaip su juo susij ę teisės aktai, išvardyti akto I priede, bus privalomi ir taikytini naujosiose 
valstybėse narėse nuo stojimo dienos27. Nuostatos ir aktai, neminimi priede, ta čiau privalomi 
naujosioms valstyb ėms narėms nuo stojimo dienos, bus taikomi naujosiose valstyb ėse narėse 
pagal Tarybos sprendim ą, priimtą pagal tą straipsnį (Stojimo akto 3 straipsnio 2 dal į).  
Tai yra dviej ų etapų įgyvendinimo proced ūra, pagal kuri ą tam tikros Šengeno acquis 
nuostatos yra privalomos ir taikytinos nuo stojimo į Sąjungą dienos, tuo tarpu kitos nuostatos, 
konkrečiai tos, kurios yra iš esm ės susijusios su kontrol ės prie vidaus sien ų panaikinimu, 
privalomos nuo stojimo dienos, ta čiau naujosiose valstyb ėse narėse taikytinos tik po pirmiau 
minėto Tarybos sprendimo. Šengeno nuostatos d ėl išorinių sienų (Šengeno konvencijos 3–8 
straipsniai ir juos įgyvendinantys sprendimai, vis ų pirma Bendrasis vadovas) yra išvardytos 
priede ir tod ėl yra privalomos ir taikytinos naujosiose valstyb ėse narėse nuo stojimo dienos28.  
Todėl naujosios valstyb ės narės gali gauti param ą iš šio fondo, jam prad ėjus veikti 2007 m. 
sausio 1 d., net jeigu dar nepriimti Tarybos sprendimai d ėl Šengeno nuostat ų dėl asmenų 
kontrolės prie vidaus sien ų panaikinimo taikymo vien ai ar daugiau susijusi ų naujųjų valstybių 
narių. Visos valstyb ės narės turėtų turėti teisę į šio fondo param ą, kad galėtų užtikrinti kiek 
galima didesn į Šengeno priemon ės ir Pereinamojo laikotarpio priemon ės tęstinumą išorinių 
sienų kontrolės stiprinimo srityje. Atsižvelgiant į atitinkamo Tarybos sprendimo (- ų) 
pasekmes, reik ėtų tęsti darbus siekiant b ūtinų kontrolės standart ų prie nauj ųjų valstybių narių 
išorinių sienų, o Europos S ąjunga, atsižvelgdama į Bendrijos interesus, tur ėtų toliau remti š į 
pasiruošim ą. 
Šie samprotavimai leidžia daryti tokias išvadas: 
• Atliekant metin į išorinių sienų, kurioms taikomas paskirstymo b ūdas, ilgio skai čiavimą, 
bus suskai čiuotos visos išorin ės sienos su tre čiosiomis šalimis, nesusijusiomis su Šengeno 
acquis įgyvendinimu, taikymu ir pl ėtojimu. Be to, bus suskai čiuotos laikinosios sienos, 
tačiau tik t ų valstybi ų narių, kurios jau visiškai įgyvendino Šengeno acquis.  Taigi 
skaičiuojamos tik valstybi ų narių, kurios atlieka sien ų kontrolę kitų valstybių vardu, 
laikinosios sienos. Tai atspindi dabartin ę situaciją, tačiau būtina pabrėžti, jog ji yra tik 
laikino pob ūdžio, nes sienos kontrol ė bus panaikinta kaip įmanoma grei čiau. Iš ties ų, kaip 
teigiama Hagos programoje: „Europos Vadov ų Taryba ragina Taryb ą, Komisij ą ir 
valstybes nares imtis vis ų reikiamų priemoni ų, kad kuo skubiau b ūtų panaikinta vidaus 
sienų kontrolė, jei bus įvykdyti visi reikalavimai taikyti Šengeno acquis ir kai 2007 m. 
pradės veikti Šengeno informacin ė sistema (SIS II)“. Be to, siekiant dar labiau pabr ėžti 
laikiną laikinųjų sienų pobūdį ir atspind ėti faktą, kad politin į prioritet ą reikėtų teikti 
„aiškiai nustatytoms“ sienoms, si ūloma neteikti laikinoms sienoms tokios pat reikšm ės 
kaip „aiškiai nustatytoms“ sienoms. Pabr ėžtina, jog atsižvelgiant į Šengeno acquis  visiškai 
įgyvendinan čių valstybių narių laikinas sienas iki priimant pirmiau min ėtą (-us) Tarybos 
                                                 
27 OL L 236, 2003 9 23, p. 33. 
28 Išskyrus 5 straipsnio 1 dalies d punkt ą, susijusį su užklausomis Šengeno informacin ėje sistemoje. 
 
LT 51   LT sprendimą (-us), atliekant metinius skai čiavimus šiam fondui, išorini ų sausumos sien ų ilgis 
gali viršyti b ūsimų aiškiai nustatyt ų Bendrijos išorini ų sienų ilgį.  
• Siekiant nustatyti fondo reikalavimus atitinkan čius veiksmus, visi veiksmai prie laikin ųjų 
sienų bus laikomi atitinkan čiais reikalavimus, išskyrus tuos  atvejus, kai tokie veiksmai 
prilygsta strukt ūrinei investicijai, nesuderinamai su asmen ų kontrolės panaikinimo prie t ų 
sienų tikslu. Tai reiškia, kad reikalavim ų neatitiks investicijos į sienos per ėjimo 
infrastrukt ūros ir susijusi ų pastatų statybą, renovacij ą ar atnaujinim ą bei sąveikai 
netinkančią įrangą.  
Siekiant pagerinti bendradarbiavim ą nacionaliniu lygiu tarp tarnyb ų, kurioms patik ėta 
kontroliuoti asmenis, ir t ų tarnybų, kurios atsakingos už preki ų kontrolę (muitinės tarnybos) 
arba už kitas politikos sritis (policijos bendradarbiavim ą, kovą su neteis ėta imigracija), fondas 
gali finansuoti valstybi ų narių veiksmus, kurie stiprina sienos apsaugos tarnyb ų pajėgumą 
vykdyti savo atitinkam ą misiją šioje srityje.  
Taip pat bus užtikrintas muitin ės veiksmų papildomumas. Glaudus institucij ų, užtikrinan čių 
asmenų kontrolę, ir institucij ų, atsaking ų už preki ų kontrolę, bendradarbiavimas bus 
nepaprastai svarbus siekiant, kad prie išorini ų sienų neliktų jokių spragų.  
2. ĮVERTINIMAI  
Komisija atliko ex ante  įvertinimą, kuris pridedamas prie šio pasi ūlymo. 
3. TEISINIS PAGRINDAS IR POLITIKOS PRIEMON ĖS PAGRINDIMAS  
3.1. Teisinio pagrindo pasirinkimas 
Siūlomas šio Tarybos sprendimo teisinis pagrin das yra Sutarties 62 straipsnio 2 dalis, nes 
šiame teis ės akte kalbama apie „priemones, susijusias su valstybi ų narių išorinių sienų 
kirtimu“, o konkre čiai apie „reikalavimus ir proced ūras, kurių valstybės narės turi laikytis prie 
tokių valstybės sienų tikrindamos asmenis“ (62 straipsnio 2 dalies a punktas) ir „viz ų ne 
ilgesniam kaip trij ų mėnesių laikotarpiui taisykles, įskaitant (...) valstybi ų narių vizų išdavimo 
tvarką ir sąlygas“ (62 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktis).  
Kadangi pasi ūlymas remiasi EB sutarties IV antraštine dalimi (Viz ų, prieglobs čio, imigracijos 
ir kitos su laisvu asmen ų judėjimu susijusios politikos sritys), jis turi b ūti pateiktas ir priimtas 
laikantis prie Amsterdamo sutarties prid ėtų protokol ų dėl Jungtinės Karalyst ės, Airijos ir 
Danijos pozicijos.  
Pagal protokolo, integruojan čio Šengeno acquis  į Europos S ąjungos teisin ę sistemą (Šengeno 
protokolo) 6 straipsn į, Norvegija ir Islandija taip pat yra susijusios su Šengeno acquis  
įgyvendinimu ir tolesniu pl ėtojimu. Įvairių protokol ų pasekm ės nagrinėjamos toliau 
esančiame 6 punkte.  
3.2. Solidarumas skiriant išteklius 
Nepažeidžiant konkre čių skaičiavimų, susijusi ų su Kaliningrado tranzito programos 
įgyvendinimo našta, ištekliai valstyb ėms narėms bus skiriami remiantis paskirstymo b ūdu, kai 
 
LT 52   LT bendrai nustatoma santykin ė valstybių narių našta įgyvendinant integruot ą sienos valdym ą ir 
bendrąją vizų politiką. 
Reiškiant valstybi ų narių solidarum ą šioje srityje reik ėtų atsižvelgti į tokius dalykus: 
• faktą, kad kiekviena valstyb ė narė turi pradin į minimalų darbo kr ūvį, susijusį su išorini ų 
sienų kontrole ir steb ėjimu bei bendr ąja vizų politika, paremt ą nekintančių elementų grupe, 
būtent išorini ų sausumos sien ų ilgiu, jūros sienų ilgiu ir nustatyt ų sienos per ėjimo punkt ų 
(sausumos, oro, j ūros) skaičiumi ir konsulini ų įstaigų skaičiumi; 
• faktą, kad kiekvienos valstyb ės narės atveju real ų kiekvienos dienos institucij ų „darbo 
krūvį“ lemia labiau kintantys veiksniai, b ūtent, išorines sienas  (sausumos, oro, j ūros) 
kertančių asmenų skaičius, trečiųjų šalių piliečių, kuriems neleidžiama atvykti, ir prašym ų 
išduoti viz ą (išduotų ir neišduot ų vizų) skaičius. 
Todėl siūloma, kad paskirstymo b ūdą sudarytų du komponentai: vienas – susij ęs su pastoviais 
elementais, o kitas – su labiau kintan čiais elementais. Turimi ištekliai valstyb ėms narėms būtų 
padalinti tokiu b ūdu: 
• 40 % proporcingai pastoviems elementams ir  
• 60 % proporcingai kintantiems elementams.  
Siūloma nustatyti pastovi ų elementų įvedimo į teisinę bazę galimyb ę ir prieš priimant 
sprendimus šiuo klausimu pasitarti su FRONTEX agent ūra. 
Kadangi reikalingi duomenys yra duomenys, susij ę su asmen ų srautais ir vizomis, ir šie 
srautai gali kisti, skai čiavimus reikia atlikti kiekvienais metais. Toki ų lėšų skirstymo kriterij ų 
derinimas užtikrins, kad b ūtų tinkamai atsižvelgta į pasikeitimus (pavyzdžiui, susijusius su 
migracijos spaudimo tam tikruose sienos per ėjimo punktuose pasikeitimais, neteis ėtos 
migracijos maršrut ų pokyčiais), numatant korekcinius veiksmus, kuri ų būtų imamasi padedant 
fondui.  
Į skaičiavimus pagal paskirstymo b ūdą neįtraukiami ištekliai, kurie skiriami Kaliningrado 
tranzito programai. Šie ištekliai skai čiuojami remiantis prarastais mokes čiais ir papildomomis 
išlaidomis, susijusiomis su programa. 
3.3. Fondo veiksmai 
Atsižvelgdama į fondo bendruosius tikslus įdiegiant finansin į solidarum ą tarp Bendrijos ir 
valstybių narių prisidėti prie m ūsų išorinių sienų veiksmingos kontrol ės ir steb ėsenos 
įgyvendinimo, Komisija si ūlo naudoti fond ą daugiausiai pasidalijant valdym ą su valstyb ėmis 
narėmis ir decentralizuojant valdym ą su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir pl ėtojimu 
susijusių šalių atveju (žr. 6 punkt ą). Tai leis teikti finansin ę paramą, kuri atitinkamai 
pritaikoma kiekvienos valstyb ės narės ir asocijuotos šalies konkre čiai situacijai ir poreikiams.  
Be to, siekiant užtikrinti, kad l ėšos būtų naudojamos pa čiu veiksmingiausiu b ūdu, pasiūlyme 
pateiktos labai iš samios nuostatos d ėl veiklos tiksl ų, kuriuos reikia pasiekti, bei veiksm ų, 
kurie nurodyti kaip prisidedantys prie t ų tikslų, rūšių.  
 
LT 53   LT 3.4. Programavimas, finans ų valdymas ir kontrol ės sistemos 
Atsižvelgiant į būtinybę racionalizuoti ir sude rinti valdymo ir kontrol ės sistemas, šio 
sprendimo pasi ūlymo nuostatos yra suderintos su nuostatomis, pasi ūlytomis kitiems trims 
fondams pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją programą. Programavimas 
organizuojamas daugiame čiu lygiu, numatant du programav imo laikotarpius (2007–2010 m. 
ir 2011–2013 m.) ir metines daugiame čių programų įgyvendinimo programas.  
4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Subsidiarumas 
Pagrindinis principas yra valstybi ų narių pareiga kontro liuoti ir steb ėti savo sienas. Siekiant 
įdiegti „bendr ąją integruot ą sienos valdymo sistem ą“ fondas aiškiai remia valstybi ų narių 
vykdomas užduotis, taip pat ir tas, kurios atliekamos vis ų Šengeno erdv ės valstybi ų narių 
labui. Tod ėl veiksmus, kurie bus remiami, reikia aišk iai nustatyti ir susieti su objektyviomis 
sąlygomis atskirose valstyb ėse bei sukurti prid ėtinę vertę visai Bendrijai.  
Proporcingumas 
Sprendimas sudarys s ąlygas teikti finansin ę fondo param ą veiksmų, kurie veiksmingai 
prisideda prie keli ų nustatytų konkrečių tikslų, grupei, tuo pat metu valstyb ėms narėms 
suteikiant galimyb ę pasirinkti veiksmus ir j ų įgyvendinimo b ūdą pagal programas, suderintas 
bendradarbiaujant su Komisija. Bendrijos asignavim ų panaudojimui taip pat b ūtina taikyti 
aiškias ir vienodas taisykles, numatytas Tary bos sprendime, kuris yra tinkama Bendrijos 
programų įgyvendinimo priemon ė. 
5. POVEIKIS BIUDŽETUI  
Pagal finansines perspektyvas, kurias Komisija pasi ūlė 2007–2013 m. laikotarpiui, fondui 
skiriamas 2,152 mlrd. eur ų finansavimas.  
6. ĮVAIRIŲ PRIE SUTAR ČIŲ PRIDEDAM Ų PROTOKOL Ų PASEKM ĖS 
Jungtinė Karalyst ė ir Airija 
Pagal Protokolo d ėl Šengeno acquis  integravimo į Europos S ąjungos teisin ę sistemą 4 ir 5 
straipsnius „Airija ir Jungtin ė Didžiosios Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalyst ė, kurios n ėra 
įpareigotos laikytis Šengeno acquis , gali bet kada papr ašyti dalyvauti taikant kai kurias arba 
visas šio acquis nuostatas“. 
Šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kurias įgyvendinant Jungtin ė Karalystė 
ir Airija pagal 2000 m. geguž ės 29 d. Tarybos sprendim ą 2000/365/EB29 ir paskesn į 2004 m. 
gruodžio 22 d. Tarybos sprendim ą 2004/926/EB30 dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir 
Šiaurės Airijos Karalyst ės prašymo ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendim ą 2002/192/EB 
dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis  nuostatas nedalyvauja. 
                                                 
29 OL L131, 2000 6 1, p. 43. 
30 OL L395, 2004 12 31, p. 70. 
 
LT 54   LT Dėl to Jungtin ė Karalyst ė ir Airija nedalyvauja sprendim ą priimant, n ėra jo saistomos arba 
neprivalo jo taikyti. 
Danija 
Pagal Protokol ą dėl Danijos pozicijos, pridedam ą prie Amsterdamo sutarties, Danija 
nedalyvauja Tarybai priimant priemone s pagal EB sutarties IV antraštin ę dalį, išskyrus 
„priemones, nustatan čias trečiąsias šalis, kuri ų piliečiai, kirsdami valstybi ų narių išorines 
sienas, turi pateikti viz ą, arba priemones, susi jusias su vienoda viz ų forma“ (EB sutarties 
buvęs 100c straipsnis). 
Kadangi šiuo pasi ūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, o pagal protokolo 5 straipsn į 
„Tarybai pagal Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštin ės dalies nuostatas pri ėmus 
sprendimą dėl pasiūlymo ar iniciatyvos, pateiktos Šengeno acquis  pagrindu, Danija per šešis 
mėnesius turi nuspr ęsti, ar ji įtrauks šį sprendim ą į savo nacionalin ę teisę“. 
Norvegija ir Islandija 
Remiantis Šengeno protokolo 6 straipsnio pirma įtrauka, 1999 m. geguž ės 18 d. buvo 
pasirašytas Tarybos, Norvegijos  ir Islandijos susitarimas d ėl šių dviejų šalių asociacijos 
įgyvendinant, taikant ir pl ėtojant Šengeno acquis31. 
Šio susitarimo 1 straipsnis nustato, kad Norvegija ir  Islandija yra susijusios  su EB ir ES veikla 
tose srityse, kurioms taikomos nuostatos, nur odytos prie šio sus itarimo pridedamuose A 
(Šengeno acquis nuostatos) ir B (Europos bendrijos teis ės aktų, kurie pakeit ė atitinkamas 
Šengeno konvencijos nuostatas arba buvo priimti ja vadovaujantis, nuostatos) prieduose, ir j ų 
tolesniu pl ėtojimu. 
Pagal susitarimo 2 straipsn į Norvegija ir Islandija taip pat įgyvendina ir taiko visus teis ės 
aktus arba priemones, kuriuos Europos S ąjunga priima iš dalies keisdama ar pl ėtodama 
integruotą Šengeno acquis (A ir B priedai). 
Šis pasiūlymas plėtoja Šengeno acquis , kaip apibr ėžiama susitarimo A priede. 
Dėl to jis turi b ūti aptartas „mišriame komitete“, kaip nurodyta susitarimo 4 straipsnyje, kad 
Norvegija ir Islandija tur ėtų progą „paaiškinti problemas, kurios joms iškyla d ėl“ priemon ės ir 
„pasisakyti bet kuriuo klausi mu, susijusiu su joms r ūpimų nuostatų plėtojimu arba j ų 
įgyvendinimu“. 
Šveicarija 
Šveicarijos atveju šiuo pasi ūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apib ūdinta 
Europos S ąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos sudarytame susitarime d ėl 
pastarosios asociacijos įgyvendinant, taikant ir pl ėtojant Šengeno acquis , kurios priklauso 
Tarybos sprendimo 2004/860/EB d ėl to susitarimo pasirašymo Europos Bendrijos vardu ir 
laikino tam tikr ų nuostatų taikymo32
 4 straipsnio 1 dalyje nurodytai sri čiai.  
                                                 
31 OL L 176, 1999 7 10, p. 35. 
32 OL L 370, 2004 12 17. 
 
LT 55   LT 2004 m. spalio 26 d. su Šveicarija pasirašytas susitarimas leidžia po pasirašymo laikinai 
taikyti tam tikras nuostatas, ypa č dėl Šveicarijos dalyvavimo mišriame komitete pl ėtojant 
Šengeno acquis . 
 
LT 56   LT 2005/0047 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2007–2013 m. Išorini ų sienų fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo 
bendrąją program ą steigimo 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 62 straipsnio 2 dal į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą33, 
atsižvelgdami į Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę34, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę35, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos36, 
kadangi: (1) Nors kiekviena valstyb ė narė, laikydamasi bendr ųjų normų, prisideda prie aukšto ir 
vienodo asmen ų kontrolės ir Europos S ąjungos išorini ų sienų stebėjimo lygio 
užtikrinimo, vienoms valstyb ėms narėms tenka sunkesn ė našta nei kitoms. 
(2) Naštos skirtumas aiškinamas skirtinga pad ėtimi, susiklos čiusia valstyb ėse narėse dėl 
išorinės sienos geografijos, nustatyt ų ir veikian čių sienos per ėjimo punkt ų skaičiaus, 
tiek teisėtos, tiek neteis ėtos migracijos spaudimo dydžio, iškylan čios rizikos ir 
grėsmės ir, galiausiai, nacionalini ų tarnybų darbo krūvio, susijusio su prašym ų išduoti 
vizą nagrinėjimu ir viz ų išdavimu. 
(3) Valstybių narių ir Sąjungos dalijimasis išorini ų sienų valdymo našta yra vienas iš 
penkių bendrosios išorini ų sienų valdymo politikos komponent ų. Šią politiką pasiūlė 
Komisija savo 2002 m. geguž ės 7 d. komunikate „Siekiant integruoto Europos 
Sąjungos valstybi ų narių išorinių sienų valdymo“
37 ir patvirtino Taryba savo „Europos 
Sąjungos valstybi ų narių išorinių sienų valdymo plane“38. 
(4) Nors 2004 m. spalio 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiantis 
Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos valstybi ų narių išorės 
                                                 
33 OL C ... 
34 OL C ... 
35 OL C ... 
36 OL … 
37 KOM (2002) 23. 
38 Tarybos dokumentas 10019/02, 2002 m. birželio 14 d.  
 
LT 57   LT sienų valdymo agent ūrą39 (toliau – agent ūra), yra svarbus žings nis link laipsniškos 
bendrosios integruoto sienos valdym o sistemos operatyvaus aspekto pl ėtros, 
veiksming ų ir bendrųjų išorinių sienų kontrolės ir prieži ūros standart ų įgyvendinimui 
reikalingas Bendrijos finansinio so lidarumo mechanizmas, kuris remt ų valstybes 
nares, Bendrijos labui prisiiman čias ilgalaik ę ir sunkią finansinę naštą.  
(5) Išorinių sienų fondas (toliau – fondas) tur ėtų išreikšti solidarum ą teikiant finansin ę 
paramą toms valstyb ėms narėms, kurios taiko Šengeno nuostatas d ėl išorinių sienų.  
(6) Tokią finansin ę paramą reikėtų koreguoti taip, kad tuo pat metu ji siet ųsi su 
ankstesnėmis Europos S ąjungos finansin ėmis išmokomis valstyb ėms narėms, kurios 
šio sprendimo įsigaliojimo metu dar netaik ė visų Šengeno acquis  nuostatų dalių, bet 
netaptų paprasta veiksm ų, anksčiau finansuot ų kitų šaltinių, numatyt ų Europos 
Sąjungos bendrajame biudžete, t ąsa. Tokiais atvejais fondas tur ėtų padėti toms 
valstybėms narėms ruoštis visateisiam dalyvavimui, kuris, atsižvelgiant į Hagos 
programą, turėtų prasidėti kiek įmanoma anks čiau.  
(7) Be to, fondas tur ėtų atsižvelgti į konkrečias situacijas, tokias kaip tre čiųjų šalių 
piliečių, kuriems b ūtina kirsti vienos ar keletos valstybi ų narių teritoriją keliaujant tarp 
dviejų jų geografiškai nevientisos valstyb ės dalių, sausumos tranzitas, ne tik d ėl 
atitinkamos(- ų) valstybės narės (-ių), tačiau dėl visų valstybių narių, kurios panaikino 
kontrolę prie savo vidaus sien ų, interesų. Tokiais atvejais, finansuotini veiksmai tur ėtų 
būti išsamiai apibr ėžti, o skiriami ištekliai tur ėtų būti nustatyti remiantis faktiniu su 
tais veiksmais susijusi ų poreikių vertinimu.  
(8) Fondas tur ėtų numatyti param ą nacionalin ėms priemon ėms ir valstybi ų narių 
bendradarbiavimui viz ų politikoje ir kitoje veikloje valstybi ų viduje iki sienos kirtimo, 
kai bendradarbiavimas vyksta išorini ų sienų kontrolės parengiamajame etape. 
Veiksmingas valstybi ų narių konsulini ų įstaigų trečiosiose šalyse organizuojamos 
veiklos valdymas yra naudingas bendrajai viz ų politikai, priklausan čiai 
daugiasluoksnei sistemai, kur ios tikslas – palengvinti teis ėtas keliones ir pad ėti 
Europos S ąjungai spr ęsti neteis ėtos imigracijos problem ą, bei sudaro neatsiejam ą 
bendrosios integruoto sienos valdymo sistemos dal į.  
(9) Reikėtų nustatyti objektyvius l ėšų skyrimo valstyb ėms narėms kriterijus. Tie kriterijai 
turėtų atspindėti pastovius elementus, kurie lemia real ų atskaitos tašk ą valstybei narei, 
įgyvendinan čiai savo įsipareigojimus pagal Šengeno acquis nuostatas, bei labiau 
kintančius elementus, kurie parodo nacionalini ų institucij ų darbo kr ūvį. Tačiau tam 
tikriems pastoviems elementams  galima pritaikyti svertin į koeficient ą, inter alia,  
atsižvelgiant į riziką ir pavojus prie išorini ų sienų, santykin į konsulini ų įstaigų darbo 
krūvį arba keleivi ų srautų prie nustatyt ų sienos per ėjimo punkt ų dydį. Tokiu atveju, 
būtų galima paprašyti agent ūros pagalbos.  
(10) Atsižvelgiant į agentūros misiją padėti valstyb ėms narėms įgyvendinti išorin ės sienos 
valdymo operatyvius aspektus ir siekiant pl ėtoti agent ūros misijos ir valstybi ų narių 
pareigos vykdyti išorini ų sienų kontrolę ir stebėjimą papildomum ą, Komisija tur ėtų 
tartis su agent ūra dėl valstybi ų narių pateikiam ų daugiame čių programų projektų bei 
dėl Komisijos rengiam ų strategini ų gairių.  
                                                 
39 OL L 349, 2004 11 25, p. 1. 
 
LT 58   LT (11) Be to, Komisija gali paprašyti agent ūros prisid ėti prie Komisijos atliekamo fondo 
poveikio išorini ų sienų kontrolės politikos ir įstatymų tobulinimui, fondo ir agent ūros 
uždavinių sąveikos bei l ėšų skyrimo valstyb ėms narėms kriterij ų tinkamumo, 
atsižvelgiant į šioje srityje Europos S ąjungos įgyvendinamus tikslus, vertinimo.  
(12) Ši priemon ė parengta taip, kad sudaryt ų nuoseklios sistemos, pavadintos Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąja programa, dal į. Programa siekiama spr ęsti 
teisingo valstybi ų narių pareigų pasiskirstymo klausim ą, pasidalijant finansine našta, 
atsirandan čia diegiant integruot ą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir įgyvendinant 
bendrąsias prieglobs čio ir imigracijos politikos kryptis, parengtas pagal Europos 
bendrijos steigimo sutarties IV antraštin ę dalį.  
(13) Valstybės narės dalyvavimas šioje priemon ėje neturėtų sutapti su jos dalyvavimu 
būsimoje laikinojoje priemon ėje, kuri būtų parengta pad ėti valstybėms narėms naudos 
gavėjoms finansuoti veiksmus prie nauj ųjų Sąjungos išorini ų sienų įgyvendinant 
Šengeno acquis ir išorinių sienų kontrolę.  
(14) Fondo teikiama parama b ūtų veiksmingesn ė ir tikslingesn ė, jeigu reikalavimus 
atitinkančių veiksmų bendrasis finansavimas remt ųsi strategin ėmis daugiamet ėmis 
programomis ir susijusiomis metin ėmis darbo programomis, kurias 
bendradarbiaudama su Komisija  parengia kiekviena valstyb ė narė.  
(15) Remdamasi Komisijos priimtomis strategin ėmis gairėmis kiekviena valstyb ė narė 
turėtų parengti daugiamet į programavimo dokument ą, atsižvelgdama į savo situacij ą ir 
poreikius bei išd ėstydama savo pl ėtros strategij ą, dėl kurios susitaria ir sprendim ą 
priima Komisija ir kuri sudaro metini ų programų rengimo pagrind ą.  
(16) Daugiametis programavimas tur ėtų būti orientuotas siekti fond ų tikslų, užtikrinant 
reikalingus finansinius išteklius ir bendr ųjų Bendrijos ir valstybi ų narių veiksmų 
nuoseklum ą ir tęstinumą.  
(17) Daugiametis programavimas tur ėtų užtikrinti fondo koordinavim ą su kitomis 
finansinėmis priemon ėmis.  
(18) Vadovaujantis įgyvendinimo metodais, minimais 2002 m. birželio 25 d. Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento40 53 straipsnio 1 dalies b punkte, reik ėtų nurodyti 
sąlygas, leidžian čias Komisijai vykdyti savo Europos Bendrij ų bendrojo biudžeto 
įgyvendinimo įsipareigojimus, ir išaiškinti valstybi ų narių bendradarbiavimo 
prievoles. Ši ų sąlygų taikymas leis Komisijai įsitikinti, kad valstyb ės narės naudoja 
fondą teisėtai ir teisingai, laikydamosi gero finans ų valdymo principo, kaip apibr ėžta 
finansinio reglamento 27 straipsnyje. 
(19) Komisija tur ėtų preliminariai suskirstyti turimus asignavimus įsipareigojimams 
naudodama objektyv ų ir skaidrų metodą.  
(20) Teikdamas technin ę paramą fondas tur ėtų remti įvertinimus, su fondo valdymu 
susijusių administracini ų gebėjimų gerinimą, tyrimus, bandomuosius projektus ir 
keitimąsi patirtimi, vis ų pirma skatinant novatoriš kus metodus ir praktik ą.  
                                                 
40 OL L 248, 2002 9 16, p. 1. 
 
LT 59   LT (21) Valstybės narės turėtų priimti tinkamas priemones, garantuojan čias gerą valdymo ir 
kontrolės sistemos darb ą. Todėl būtina nustatyti bendruosiu s principus ir b ūtinas 
funkcijas, kurias vykdyt ų visos programos. 
(22) Būtina numatyti bendros už fondo intervencij ų valdymą atsakingos institucijos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje paskyrim ą ir aiškiai apibr ėžti jos pareigas. Taip pat 
reikėtų numatyti audito institucijos paskyrim ą ir funkcijas. Be to, siekiant užtikrinti 
vienodus kokyb ės standartus, susijusius su išlaid ų tvirtinimu prieš jas perduodant 
Komisijai, ir išaiškinti, koks turi b ūti informacijos, kuria pagr įstos išlaid ų deklaracijos, 
pobūdis ir kokyb ė, būtina numatyti paskirti tvirtinan čiąją instituciją.  
(23) Pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus valstyb ės narės yra pirmiausia 
atsakingos už intervencij ų įgyvendinim ą ir kontrol ę.  
(24) Siekiant garantuoti veiksming ą ir teising ą daugiame čių ir metini ų program ų 
įgyvendinim ą, reikėtų nustatyti valstybi ų narių įsipareigojimus, susijusius su valdymo 
ir kontrol ės sistemomis, išlaid ų patvirtinimu ir neatitikim ų Bendrijos teisei bei jos 
pažeidimų prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Valdymo ir kontrol ės srityje vis ų pirma 
būtina nustatyti metodus, kuriais remdamosi valstyb ės narės užtikrina, kad sistemos 
yra įdiegtos ir pakankam ai gerai veikia.  
(25) Nepažeidžiant Komisijos finansin ės kontrol ės įgaliojimų, reikėtų stiprinti valstybi ų 
narių ir Komisijos bendradarbiavim ą šioje srityje ir nustatyti kriterijus, leidžian čius 
Komisijai savo nacionalini ų sistemų kontrolės strategijos kontekste nustatyti 
garantijos, kuri ą ji gali gauti iš nacionalini ų audito institucij ų, lygį.  
(26) Fondo remiam ų veiksmų efektyvumas ir poveikis taip pat priklauso nuo t ų veiksmų 
įvertinimo. Reik ėtų reglamentuoti valstybi ų narių ir Komisijos pareigas šioje srityje 
bei įvertinimo patikimumo užtikrinimo tvark ą. 
(27) Veiksmus reik ėtų įvertinti atsižvelgiant į vidurio laikotarpio perži ūrą ir poveikio 
vertinimą, o įvertinimo procesas tur ėtų būti įtrauktas į projekto steb ėsenos priemones.  
(28) Šis sprendimas visai programos trukmei nustato finansin ę struktūrą, kuri taps 
pagrindiniu orientyru biudžeto valdymo institucijai, kaip apibr ėžta 1999 m. geguž ės 6 
d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komi sijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl biudžeto 
vykdymo tvarkos ir biudžeto sudarymo proced ūros tobulinimo 33 punkte41
. 
(29) Kadangi valstyb ės narės negali visiškai pasiekti šio sprendimo tiksl ų, būtent remti 
bendrosios integruoto sienos  valdymo sistemos suk ūrimo ir konsulini ų įstaigų 
trečiosiose šalyse organizuojam os veiklos valdymo, nes d ėl veiksmų apimties ir 
poveikio tai galima geriau padaryti Bendrijos lygiu, Bendr ija gali priimti priemones 
pagal Sutarties 5 st raipsnyje nustatyt ą subsidiarumo princip ą. Pagal tame straipsnyje 
nustatytą proporcingumo princip ą šis sprendimas neapima daugiau, nei yra b ūtina 
siekiant šio tikslo. 
                                                 
41 OL C 172, 1999 6 18, p. 1. 
 
LT 60   LT (30) Šio sprendimo įgyvendinimui b ūtinos priemon ės turėtų būti patvirtintos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą42. 
(31) Islandijos ir Norvegijos atveju šiuo sprendimu pl ėtojamos Šengeno acquis nuostatos, 
kaip apibr ėžta Europos S ąjungos Tarybos, Islandijos Re spublikos ir Norvegijos 
Karalystės sudarytame susitarime d ėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, 
taikant ir pl ėtojant Šengeno acquis toje srityje, kuri nurodyta Tarybos sprendimo 
1999/437/EB d ėl tam tikr ų priemoni ų taikant š į susitarim ą43 1 straipsnio A ir B 
punktuose.  
(32) Šveicarijos atveju šiuo sprendimu pl ėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip 
apibrėžta Europos S ąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos K onfederacijos 
sudarytame susitarime d ėl pastarosios asociacijos įgyvendinant, taikant ir pl ėtojant 
Šengeno acquis toje srityje, kuri nurodyta  Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 
straipsnio A dalyje, siejamoje su  Tarybos sprendimo 2004/860/EB d ėl to susitarimo 
pasirašymo Europos bendrijos vardu ir tam tikr ų nuostatų laikino taikymo44 4 
straipsnio 1 dalimi. 
(33) Siekiant nustatyti papildomas taisykles, b ūtinas šios priemon ės įgyvendinimui, reik ėtų 
sudaryti susitarim ą tarp Bendrijos ir pirmiau min ėtų asocijuot ų valstybių.  
(34) Pagal Protokolo d ėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos S ąjungos sutarties ir 
Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant š į 
sprendimą ir nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. Kadangi šis sprendimas pl ėtoja 
Šengeno acquis pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 3 dalies IV antraštin ės 
dalies nuostatas, Danija pagal min ėto protokolo 5 straipsn į per šešis m ėnesius nuo tos 
dienos, kai Taryba priima š į sprendim ą, turėtų nuspręsti, ar jį įgyvendins ar 
neįgyvendins savo nacionaliniuose teis ės aktuose. 
(35) Šis sprendimas pl ėtoja Šengeno acquis nuostatas Jungtinei Kara lystei nedalyvaujant 
pagal 2000 m. geguž ės 29 d. Tarybos sprendim ą 2000/365/EB ir paskesn į 2004 m. 
gruodžio 22 d. Tarybos sprendim ą 2004/926/EB d ėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir 
Šiaurės Airijos Karalyst ės prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis  
nuostatas45. Todėl Jungtinė Karalyst ė nedalyvauja priimant š į sprendim ą ir nėra jo 
saistoma arba neprivalo jo taikyti. 
(36) Šis sprendimas pl ėtoja Šengeno acquis  nuostatas Airijai nedalyvaujant pagal 2002 m. 
vasario 28 d. Tarybos sprendim ą 2002/192/EB d ėl Airijos prašymo dalyvauti 
įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas46. Todėl Airija nedalyvauja priimant 
šį sprendim ą ir nėra jo saistoma arba neprivalo jo taikyti,  
                                                 
42 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
43 OL L 176, 1999 7 10, p. 31. 
44 OL L 370, 2004 12 17, p. 78. 
45 OL L 131, 2000 6 1, p. 43. 
46 OL L 64, 2002 3 7, p. 20. 
 
LT 61   LT PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
I SKYRIUS 
DALYKAS, TIKSLAI IR VEIKSMAI  
1 straipsnis 
Dalykas ir taikymo sritis 
Siekiant prisid ėti prie laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės stiprinimo, šiuo sprendimu pagal 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją programą laikotarpiui nuo 2007 m. sausio 
1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. įsteigiamas Europos išorini ų sienų fondas, toliau – fondas.  
Šiuo sprendimu nustatomi tikslai, prie kuri ų įgyvendinimo prisideda fondas, fondo 
naudojimas, turimi finansiniai ištekliai ir turim ų finansini ų išteklių paskirstymo kriterijai.  
Sprendimu nustatomos fondo valdymo taisykl ės, įskaitant finansines taisykles, steb ėsenos ir 
kontrolės mechanizmai, kurie remiasi pareig ų pasidalijimu tarp Komisijos ir valstybi ų narių. 
2 straipsnis 
Apibrėžimai 
Šiame sprendime: 
(a) „išorin ės sienos“ yra valstybi ų narių išorinės sienos, kurios gali b ūti arba neb ūti 
laikinosios sienos; 
(b) „laikinosios sienos“ yra: 
– bendra siena tarp valstyb ės narės, visiškai įgyvendinan čios Šengeno 
acquis , ir valstyb ės narės, kuri privalo visiškai taikyti Šengeno acquis  
pagal savo Stojimo akt ą, bet kuriai dar ne įsigaliojo Tarybos sprendimas, 
leidžiantis joms t ą acquis visiškai taikyti; 
– bendra siena tarp dviej ų valstybių narių, kurios privalo visiškai taikyti 
Šengeno acquis pagal savo Stojimo akt ą, bet kurioms dar ne įsigaliojo 
Tarybos sprendimas, leidžiantis joms t ą acquis visiškai taikyti; 
(c) „agent ūra“ yra Europos S ąjungos valstybi ų narių Europos operatyvaus 
bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos valstybi ų narių išorės sienų valdymo 
agentūra, įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004; 
(d) „bendroji integruoto sienos valdym o sistema“ yra sistema, kurioje valstyb ės 
narės kompetentingos institucijos pl ėtoja ir įdiegia nuosekl ų savo turim ų 
žmogiškųjų išteklių, įrangos ir technologij ų skirstym ą, kad būtų vienodai ir 
sistemingai taikomos Europos S ąjungos normos, kada įgyvendinant kontrol ės 
ir stebėjimo uždavinius siekiama užtikrinti aukšto lygio išorini ų sienų 
saugumą. Šis poži ūris atitinka Europos S ąjungos normas ir formuojamas 
 
LT 62   LT sistemingai renkant žvalgybos duomen is, susijusius su ankstesne pad ėtimi 
vietoje prie ir už valstyb ės narės išorinių sienų, atsižvelgiant į bendros rizikos 
analizę, kaip nustato agent ūra.  
3 straipsnis 
Bendrieji tikslai 
1. Fondas prisideda prie toki ų tikslų: 
(a) bendrosios integruoto sienos valdymo sistemos įgyvendinimas valstyb ėse 
narėse kontroliuojant ir stebint išorines sienas; 
(b) veiksmingas asmen ų srautų valdymas prie išorini ų sienų, atliekamas valstybi ų 
narių, siekiant užtikrinti,  viena vertus, aukšt ą apsaugos prie išorini ų sienų lygį 
vidaus saugumui ir, kita vertus, skland ų išorinių sienų kirtimą bona fide  
keliautojams pagal Šengeno acquis ; 
(c) vienodas Europos S ąjungos teis ės taikymas valstyb ėse narėse ir visuotinis 
nacionalini ų sienos apsaugos tarnyb ų veiksmingumas pagal Europos S ąjungos 
įstatymus atliekant savo užduotis prie išorini ų sienų;  
(d) valdymo veiklos, organizuojamos valstybi ų narių konsulini ų įstaigų trečiosiose 
šalyse, gerinimas ir t ų valstybių narių bendradarbiavimas šioje srityje. 
2. Fondas prisideda prie technin ės paramos finansavimo valstybi ų narių arba Komisijos 
iniciatyva.  
4 straipsnis 
Konkretūs tikslai 
1. Apie 3 straipsnio 1 dalies a punkte nustatyto tikslo atžvilgiu fondas remia tokius 
konkrečius tikslus: 
(a) rekomendacij ų, veiklos standart ų ir geriausios praktikos, kaip nustato agent ūra, 
įgyvendinimas; 
(b) priemoni ų, būtinų gerinti steb ėjimo sistemas tarp nustatyt ų sienos per ėjimo 
punktų, plėtojimas ir taikymas; 
(c) priemoni ų arba veiksming ų sistemų, leidžian čių planingai rinkti žvalgybos 
duomenis apie besiklostan čią padėtį vietoje prie ir už išorini ų sienų, įdiegimas; 
(d) tinkamo asmen ų, kertančių visų rūšių išorines sienas (s ausumos, oro ir j ūros) 
skaičiaus fiksavimo užtikrinimas; 
(e) patikimos ir aukštos kokyb ės, registracija ar kitais duomen ų rinkimo šaltiniais 
pagrįstų statistini ų ir administracini ų duomen ų apie keliautoj ų kategorijas, 
 
LT 63   LT patikrinimo ir steb ėjimo priemoni ų skaičių ir pobūdį prie skirting ų rūšių 
išorinių sienų rinkimo sistemos įvedimas ar atnaujinimas; 
(f) efektyvaus, strukt ūrinio, strateginio ir veik los koordinavimo tarp vis ų sienos 
perėjimo punktuose veikian čių nacionalini ų institucij ų užtikrinimas; 
(g) nacionalini ų sienos apsaugos tarnyb ų gebėjimų ir kvalifikacijos vykdyti savo 
stebėjimo ir kontrol ės užduotis gerinimas; 
(h) informacijos main ų nacionaliniu lygiu tarp institucij ų, atsaking ų už išorini ų 
sienų valdymą, ir kitų svarbių kompetenting ų institucijų gerinimas; 
(i) kokyb ės valdymo standart ų visai prie išorini ų sienų vykdomai veiklai 
skatinimas.  
2. 3 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyto tikslo atžvilgiu fondas remia tokius 
konkrečius tikslus: 
(a) išskyrus laikin ąsias sienas – sistemingos atvykstan čių ir išvykstan čių asmenų 
kontrolės sienos per ėjimo punktuose nustatymas, vis ų pirma naudojant naujus 
darbo metodus, logistines priemone s ir naujausias technologijas; 
(b) technologij ų naudojimo ir už veiksming ą tų technologij ų naudojim ą atsakingų 
darbuotoj ų specializuot ų mokymų skatinimas; 
(c) informacijos main ų skatinimas ir mokym ų apie padirbtus kelion ės dokumentus 
gerinimas, įskaitant toki ų dokument ų atpažinimo bendr ųjų priemoni ų ir 
praktikos pl ėtojimą; 
(d) veiksmingo duomen ų tikrinimo realiuoju laiku sienos per ėjimo punktuose, 
naudojant didel ės apimties IT sistemas, tokias kaip SIS ir VIS, ir efektyvi ų 
informacijos main ų realiuoju laiku tarp vis ų sienos per ėjimo punkt ų prie 
išorinių sienų skatinimas; 
(e) operatyvaus ir racionalaus agent ūros parengtos rizikos analiz ės rezultat ų 
įgyvendinimo užtikrinimas veiklos ir techniniame lygmenyje.  
3. 3 straipsnio 1 dalies c punkte nustatyto tikslo atžvilgiu fondas remia tokius 
konkrečius tikslus: 
(a) laipsniškas vienodo sienos ap saugos tarnybos mokymo, rengimo ir 
kvalifikacijos įdiegimas kiekvienoje valstyb ėje narėje, visų pirma įgyvendinant 
bendrąją pagrindin ę agentūros parengt ą mokymų program ą ir nuosekliai 
papildant agent ūros veiklą šioje srityje; 
(b) parama ir dažnesnis valstybi ų narių keitimasis sienos  apsaugos tarnybos 
pareigūnais ir jų komandiruot ės, pagal agent ūros gaires ir veikl ą šioje srityje;  
(c) skatinimas naudoti panašias  ar tolygias naujausias technologijas prie išorini ų 
sienų, kada tai yra b ūtina teisingam, efektyviam ir vienodam norm ų taikymui; 
 
LT 64   LT (d) nacionalini ų institucij ų gebėjimų taikyti tas pa čias proced ūras ir priimti 
vienodus, operatyvius ir aukštos kokyb ės sprendimus viz ų bei teisės atvykti 
klausimais stiprinimas; 
(e) sulaikymo viet ų oro ir jūrų uostuose stiprinimas ir s ąlygų jose gerinimas; 
(f) saugumo sienos per ėjimo punkt ų patalpose gerinimas, si ekiant užtikrinti sienos 
apsaugos tarnybos pareig ūnų saugumą bei apsaugoti įrangą, stebėjimo sistemas 
ir transporto priemones. 
4. 3 straipsnio 1 dalies d punkte nustatyto tikslo atžvilgiu fondas remia tokius 
konkrečius tikslus: 
(a) imigracijos ryši ų palaikymo pareig ūnų tinklo veiklos paj ėgumų stiprinimas ir 
veiksmingesnio valstybi ų narių tarnybų bendradarbiavimo tinkle skatinimas; 
(b) priemoni ų, taikom ų lėktuvų skrydžiams, iš kuri ų tikimasi neteis ėtai 
atvykstan čiųjų prie valstybi ų narių išorinių sienų, įvedimas; 
(c) veiksmingesnio bendradarbiavimo su vež ėjais išvykimo šali ų oro uostuose 
skatinimas, įskaitant vienod ą vežėjų darbuotoj ų mokym ą apie kelion ės 
dokumentus; 
(d) bendradarbiavimo tarp valstybi ų narių skatinimas didinant konsulini ų įstaigų 
pajėgumus nagrin ėti prašymus išduoti viz ą; 
(e) bendros skirtingose tre čiosiose šalyse esan čių valstybės narės konsulini ų 
įstaigų tyrimų praktikos, bendr ų administracini ų procedūrų ir sprendim ų dėl 
vizų skatinimas; 
(f) pažangos siekiant sistem ingo ir reguli araus skirting ų valstybių narių konsulini ų 
ir kitų įstaigų bendradarbiavimo skatinimas, įskaitant viz ų išdavimo ištekli ų ir 
priemonių sutelkim ą, informacijos mainus, apklausas ir tyrimus d ėl prašymų 
išduoti viz ą bei bendro prašym ų išduoti viz ą centro kūrimą; 
(g) nacionalini ų iniciatyv ų, kuriomis siekiama įdiegti bendr ą tyrimo praktik ą, 
vienodas administracines proced ūras ir sprendim ų priėmimą dėl vizų išdavimo 
skirtingų valstybių narių konsulinėse įstaigose, skatinimas; 
(h) bendr ų konsulini ų įstaigų kūrimas atsižvelgiant į politikos raid ą šioje srityje. 
5 straipsnis 
Reikalavimus atitinka ntys veiksmai valstyb ėse narėse 
1. Valstyb ėse narėse fondas remia veiksmus, susijusi us su 4 straipsnio 1–4 dalyse 
nustatytais tikslais, vis ų pirma: 
(a) sienos per ėjimo infrastrukt ūra ir susijusiais pastatais, tokiais kaip pasienio 
postai, sraigtasparni ų nusileidimo aikštel ės ar kelio juostos ar b ūdelės eilėje 
laukiantiems automobiliams ir asmenims sienos per ėjimo punktuose; 
 
LT 65   LT (b) infrastrukt ūra ir pastatais, reikalingais steb ėjimui tarp sienos per ėjimo punkt ų; 
(c) veiklos įranga, tokia kaip laboratorin ė įranga, dokument ų ekspertiz ės 
priemonės, detektoriai, mobil ūs ar stacionar ūs terminalai užklausoms SIS ir 
nacionalin ėse sistemose, palydovo signal ų ir kitų signalų priėmimo terminalai; 
(d) išorini ų sienų stebėjimo transporto priemon ėmis, tokiomis kaip automobiliai, 
laivai, sraigtasparniai ir lengvieji l ėktuvai, su specialiai sumontuota elektronine 
įranga, skirta sienos steb ėjimui ir asmen ų paieškai sunkvežimiuose; 
(e) įranga informacijos mainams realiuoju laiku tarp atitinkam ų institucij ų; 
(f) informacijos ir ryši ų technologij ų sistemomis; 
(g) personalo, pavyzdžiui, si enos apsaugos tarnybos pareig ūnų, imigracijos 
pareigūnų ir konsulat ų pareigūnų, komandiruo čių ir mainų tarp valstybi ų narių 
programomis; 
(h) atitinkam ų institucij ų personalo mokymu ir rengimu; 
(i) investicijomis į naujausių technologij ų kūrimą, bandymą ir įdiegimą; 
(j) tyrimais ir bandomaisiais projektais, įgyvendinan čiais rekomendacijas, veiklos 
standartus ir geriausi ą praktiką, kaip nustato agent ūra; 
(k) tyrimais ir bandomaisi ais projektais, skatinan čiais naujoves, palengvinan čiais 
keitimąsi patirtimi ir gera praktika bei gerinan čiais veiklos, kuri ą trečiosiose 
šalyse organizuoja valstybi ų narių konsulinės įstaigos, valdymo kokyb ę. 
2. Fondas neremia veiksm ų laikinųjų sienų atžvilgiu, kai tokie veiksmai prilygsta 
struktūrinėms investicijoms, nesuderinamoms su asmen ų kontrolės prie tų sienų 
panaikinimo tikslu, vis ų pirma, kaip minima 1 dalies a ir b punktuose. 
6 straipsnis 
Kaliningrado tranzito programa 
1. Fondas remia tranzito viz ų prarastus mokes čius ir papildomas išlaidas, kurios 
atsiranda įgyvendinant STD ir STGD program ą pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
693/200347 ir Tarybos reglament ą (EB) Nr. 694/200348. 
2. 1 dalyje papildomos išlaidos reiškia išlaidas, kurios at siranda tiesiogiai d ėl konkrečių 
reikalavim ų realiai įgyvendinant speciali ą tranzito program ą ir kurias s ąlygoja 
tranzito viz ų ir kitų vizų išdavimas.  
Finansavimo reikalavimus atitinka  tokios papildomos išlaidos: 
(a) investicijos į infrastrukt ūrą; 
                                                 
47 OL L 99, 2003 4 17, p. 8. 
48 OL L 99, 2003 4 17, p. 15. 
 
LT 66   LT (b) sienos apsaugos tarnybos pareig ūnų ir geležinkelio darbuotoj ų rengimas; 
(c) papildomos veiklos s ąnaudos, įskaitant konkre čiai specialios tranzito 
programos veikl ą vykdančio personalo atlyginimus.  
3. 1 dalyje numatyti prarasti mokes čiai skaičiuojami pagal Bendr ųjų konsulini ų 
nurodymų dėl vizų 12 priede nustatyt ą mokesčio už tranzito vizas lyg į. 
7 straipsnis 
Bendrijai svarb ūs veiksmai 
1. Komisijos iniciatyva  iki 2 % fondo turim ų išteklių gali būti naudojami finansuoti 
tarpvalstybiniams veiksmams arba visai Be ndrijai svarbiems veiksmams („Bendrijos 
veiksmams“), susijusiems su bendruoju tikslu prisid ėti prie valstybi ų narių 
konsulinių įstaigų trečiosiose šalyse organizuojamos veiklos gerinimo ir 
bendradarbiavimo tarp t ų įstaigų valstybių narių ir su tikslu skatinti laipsnišk ą 
muitinės, veterinarijos ir fitosanitarijos kontrol ės įdiegimą į integruoto sienos 
valdymo veikl ą, atsižvelgiant į politikos raid ą šioje srityje.  
2. Bendrijos veiksmai laikomi atitinkan čiais reikalavimus, kada jie vis ų pirma: 
(a) skatina Bendrijos bendradarbiavim ą įgyvendinant Bendrijos teis ę ir gerą 
praktiką; 
(b) remia tarpvalstybini ų bendradarbiavimo tinkl ų ir bandom ųjų projektų, kurie 
remiasi tarpvalstybine konsulini ų įstaigų, esančių dviejose ar daugiau valstybi ų 
narių, partneryste, steigim ą, stengiantis skatinti naujoves ir palengvinti 
keitimąsi patirtimi ir gera praktika; 
(c) remia tyrimus, informacijos sklaid ą ir mainus, įskaitant informacij ą apie 
naujausių technologij ų naudojim ą, geriausi ą praktiką ir visus kitus bendrojo 
tikslo prisid ėti prie tre čiosiose šalyse valstybi ų narių konsulini ų įstaigų 
organizuojamos veiklos ir t ų įstaigų valstybi ų narių bendradarbiavimo 
gerinimo įgyvendinimo aspektus; 
(d) remia projektus ir tyrimus, nagrin ėjančius naujų Bendrijos bendradarbiavimo ir 
Bendrijos teis ės formų galimybes šioje srityje; 
(e) remia statistini ų priemoni ų, metodikos ir bendr ųjų rodiklių rengimą. 
3. Metin ė darbo programa, nustatanti Bendrijos veiksm ų prioritetus, priimama 52 
straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
 
LT 67   LT II SKYRIUS 
PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI  
8 straipsnis 
Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis 
1. Fondas teikia pagalb ą, papildan čią nacionalinius, regioninius  ir vietos veiksmus, į 
juos integruodamas Bendrijos prioritetus. 
2. Komisija ir valstyb ės narės užtikrina, kad fondo ir valstybi ų narių pagalba b ūtų 
suderinama su Bendrijos veikla, politikos sritimis ir prioritetais. Šis nuoseklumas 
visų pirma nurodomas daugiamet ėje programoje, minimoje 20 straipsnyje.  
3. Fondo finansuojama veikla atitinka Su tarties nuostatas ir pagal jas priimt ų aktų 
nuostatas.  
9 straipsnis 
Programavimas 
1. Fondo tikslai įgyvendinami per du daugiame čio programavimo laikotarpius (2007–
2010 m. ir 2011–2013 m.). Daugiame čio programavimo sistema apima prioritetus ir 
valdymo, sprendim ų priėmimo, audito ir tvirtinimo proces ą. 
2. Komisijos priimtos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų program ų 
pagrindu.  
10 straipsnis 
Subsidiarumas ir proporcin ė intervencija 
1. Už 20 ir 22 straipsniuose minim ų daugiame čių ir metini ų program ų įgyvendinim ą 
atsako valstyb ės narės atitinkamame teritoriniame lygmenyje pagal kiekvienai 
valstybei narei b ūdingą institucin ę sistemą. Ši pareiga vykdoma vadovaujantis šiuo 
sprendimu. 
2. Komisijos ir valstybi ų narių naudojamos priemon ės skiriasi priklausomai nuo 
Bendrijos paramos, susijusios su audito nuostatomis, dydžio. Diferencijavimas taip pat taikomas vertinimo nuostatoms bei daugiame čių ir metini ų program ų 
ataskaitoms. 
11 straipsnis 
Įgyvendinimo b ūdai 
 
LT 68   LT 1. Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdoma s Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/200249 53 straipsnio 1 dalies b punkte nustatyta tvarka, išskyrus 7 
straipsnyje minimus Bendrijos veiksmus ir 17 straipsnyje minim ą techninę paramą.  
Valstybės narės ir Komisija užtikrina atitikt į gero finans ų valdymo principui. 
2. Komisija atlieka savo pareig ą vykdyti Europos Bendrij ų bendrąjį biudžetą: 
(a) tikrindama, ar valstyb ėse narėse 32 straipsnyje nustatyta  tvarka yra ir tinkamai 
veikia valdymo ir kontrol ės sistemos; 
(b) nutraukdama arba laikinai  sustabdydama visus ar dal į mokėjimų pagal 41 ir 42 
straipsnius, jeigu netinkamai veikia nacionalin ės valdymo ir kontrol ės 
sistemos, ir taikydama bet kokias kitas reikalingas finansines pataisas 45 ir 46 straipsniuose nustatyta tvarka. 
3. Su Šengeno acquis įgyvendinimu, taikymu ir pl ėtojimu susijusios šalys dalyvauja 
fonde pagal šio sprendimo nuostatas.  
4. Sudaromi susitarimai, kuriuose nustatomos tokiam dalyvavimui b ūtinos papildomos 
taisyklės, įskaitant nuostatas, užtikrinan čias Bendrijos finansini ų interesų ir Audito 
Rūmų audito įgaliojimų apsaugą.  
12 straipsnis 
Papildomumas 
1. Fondo parama nepakei čia viešųjų ar lygiaver čių valstybės narės išlaidų.  
2. Bendradarbiaudama su kiekviena valstybe nare Komisija atlieka vidurio laikotarpio 
papildomumo patikrinim ą iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir ex-post patikrinim ą iki 2015 
m. gruodžio 31 d.  
13 straipsnis 
Partneryst ė 
1. Vadovaudamasi galiojan čiomis nacionalin ėmis normomis ir praktika, kiekviena 
valstybė narė sudaro partneryst ę su jos paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, 
būtent: 
(a) kompetentingomis regionin ėmis, vietos, miesto ir kitomis valstyb ės 
institucijomis; 
(b) bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujan čia pilietinei visuomenei ir 
nevyriausybin ėms organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius. 
                                                
 
49 OL L 248, 2002 9 16, p.1. 
 
LT 69   LT 2. Kiekviena valstyb ė narė užtikrina visuotin į ir veiksming ą visų atitinkam ų įstaigų 
dalyvavim ą pagal nacionalines normas ir praktik ą.  
3. Partneryst ė vykdoma visiškai laikantis at itinkamos kiekvienos partneri ų kategorijos 
institucinės, teisinės ir finansin ės kompetencijos. 
4. Partneryst ė apima daugiame čių program ų rengimą, įgyvendinim ą, stebėseną ir 
vertinimą.  
III SKYRIUS 
FINANSIN Ė STRUKT ŪRA 
14 straipsnis 
Bendrieji ištekliai 
1. Finansin ė orientacin ė suma fondo naudojimui nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. 
gruodžio 31 d. yra 2,152 mlrd. eur ų.  
2. Metinius asignavimus fondui tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama 
finansinių perspektyv ų ribų. 
3. Komisija preliminariai paskirsto metinius išteklius kiekvienai valstybei narei pagal 
15 straipsnyje nustatytus kriterijus.  
15 straipsnis 
Metinis ištekli ų paskirstymas reikalavimus at itinkantiems veiksmams valstyb ėse narėse 
1. Turimi metiniai ištekliai valstyb ėms narėms paskirstomi tokiu b ūdu: 
(a) 40 % proporcingai objektyviems veiksniams, pra ėjusiais metais l ėmusiems 
valstybių narių išeities pozicij ą sienų valdymo ir viz ų politikos valdymo 
konsulinėse įstaigose klausimais, ir 
(b) 60 % proporcingai bendram pra ėjusiais metais paveikt ų asmenų ir valstybi ų 
narių priimtų įstatymų, taikant Europos S ąjungos teis ę dėl sienų valdymo ir 
vizų politikos konsulin ėse įstaigose skai čiui. 
2. Komponente pagal 1 dalies a punkt ą atsižvelgiama į tokius veiksnius: išorini ų 
sausumos sien ų ilgį, išorinių jūros sienų ilgį, nustatyt ų sienos per ėjimo punkt ų 
skaičių ir konsulini ų įstaigų skaičių.  
3. Šiems veiksniams inter alia turėtų būti pritaikytas svertinis koeficientas, 
atsižvelgiant į: 
– išorinių sienų pobūdį ir jo sąlygojamą stebėjimo sudėtingumo laipsn į; 
 
LT 70   LT – keleivių srautų prie nustatyt ų sienos per ėjimo punkt ų dydį, darantį įtaką gebėjimui 
užtikrinti veiksming ą srautų valdymą; 
– prašymų išduoti viz ą konsulinėse įstaigose skai čių; 
– rizikos ir gr ėsmės, iškylan čios prie išorini ų sienų, lygį, atsižvelgiant į agentūros 
atliekamą rizikos analiz ę, remiantis bendru inte gruotu rizikos analiz ės modeliu; 
– konkrečią situaciją konkrečiose teritorijose, kurioms tenka didelis neteis ėtos 
imigracijos spaudimas.  
4. Atsižvelgiant į išorinių sausumos sien ų ilgį, minimą 2 dalyje, atliekant skai čiavimus 
neatsižvelgiama į laikinąsias sienas, išskyrus  visiškai Šengeno acquis įgyvendinan čių 
valstybių narių laikinąsias sienas. Ta čiau dėl tų laikinųjų sienų kitų išorinių 
sausumos sien ų atžvilgiu taikomas 65 % svertinis koeficientas.  
5. Komponente pagal 1 dalies b punkt ą atsižvelgiama į tokius veiksnius: nustatytus 
sienos per ėjimo punktus kertan čių asmenų skaičių, trečiųjų šalių piliečių, kuriems 
neleidžiama atvykti prie išorini ų sienų, skaičių ir prašym ų išduoti viz ą skaičių.  
6. Keleivi ų srautų ir trečiųjų šalių piliečių, kuriems neleidžiama atvykti prie valstybi ų 
narių sienų, skaičiaus orientaciniai rodikliai yra naujausi statistiniai duomenys, 
kuriuos pagal Bendrijos įstatymus parengia Europos Bendrij ų statistikos tarnyba.  
7 Kai 6 dalyje nurodyt ų statistini ų duomen ų negalima gauti, reikiamus duomenis 
pateikia valstyb ės narės. 
8. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamas pastoviems veiksniams taikomas 
svertinis koeficientas. 
9. Skiriant 1 dalyje minimus išteklius kartu neskiriami 6 straipsnio tikslams numatyti 
ištekliai. Tie ištekliai neviršija 15 milijon ų eurų ir neviršija 75 % bendr ų išlaidų, 
minimų 6 straipsnio 1 dalyje.  
16 straipsnis 
Finansavimo strukt ūra 
1. Fondo finansin ė parama teikiama dotacij ų forma. 
2. Fondo remiami veiksmai be ndrai finansuojami iš vieš ųjų arba priva čių šaltinių, 
veiksmais nesiekiama pelno ir jie neatitinka reikalavim ų finansavimui iš kit ų šaltinių, 
numatytų Europos Bendrij ų bendrajame biudžete. 
3. Fondo asignavimai papildo vieš ąsias arba atitinkamas išlaidas, kurias valstyb ės narės 
skiria šio sprendimo reglamentuojamoms priemon ėms. 
4. Bendrijos parama remiamiems projektams, pagal 4 straipsn į valstybėse narėse 
įgyvendinam ų veiksmų atveju, neviršija 50 % vis ų konkretaus veiksmo išlaid ų.  
 
LT 71   LT Ši parama gali b ūti padidinta iki 60 % projektams, skirtiems konkretiems 
prioritetams, nustatytiems 18 straipsnyje apibr ėžtose Komisijos daugiamet ėse 
gairėse.  
Ji didinama iki 75 % valstyb ėse narėse, gaunan čiose Sanglaudos fondo finansavim ą. 
5. Paprastai Bendrijos finansin ė pagalba Fondo remiamiems veiksmams suteikiama ne 
ilgesniam nei trej ų metų laikotarpiui, atsižvelgiant į reguliarias pažangos ataskaitas. 
17 straipsnis 
Techninė pagalba Komisijos iniciatyva 
1. Komisijos iniciatyva ir (arba) vardu Fondas gali finansuoti parengiam ąsias 
priemones, steb ėsenos, administracines ir technin ės paramos priemones bei 
vertinimo, audito ir tikrinimo priemones, b ūtinas šio sprendimo įgyvendinimui, jeigu 
jos neviršija 0,20 % fondo metini ų asignavim ų. 
2. Šie veiksmai apima: 
(a) su fondo veikla susijusius ( įskaitant bendrojo pob ūdžio) tyrimus, įvertinimus, 
ekspertų ataskaitas ir statistik ą; 
(b) priemones, skirtas partneriams, fondo paramos gav ėjams ir pla čiajai 
visuomenei, ypa č informacijos priemones; 
(c) kompiuterizuot ų valdymo, steb ėsenos, tikrinimo ir įvertinimo sistem ų 
įrengimą, eksploatavim ą ir sujungim ą; 
(d) vertinimo metod ų ir keitimosi informacija apie šios srities praktik ą gerinimą. 
18 straipsnis 
Techninė pagalba valstybi ų narių iniciatyva 
1. Konkre čios valstyb ės narės iniciatyva kiekvienos metin ės programos atveju fondas 
gali finansuoti parengiam ąsias priemones, valdymo, steb ėsenos, įvertinimo, 
informacijos ir kontrol ės priemones bei priemones, skirtas fondo įgyvendinimo 
administracini ų gebėjimų sustiprinimui.  
2. Techninei pagalbai numatyta metin ė suma negali viršyti 4 % bendros metin ės 
valstybei narei skirto bendro finans avimo sumos, pridedant 30 000 eur ų.  
 
LT 72   LT IV SKYRIUS  
PROGRAMAVIMAS 
19 straipsnis 
Strategini ų gairių priėmimas 
1. Kiekvienam daugiame čio programavimo laikotarpiui Komisija priima strategines 
gaires, nustatydama strukt ūrą fondo intervencijai, atsižvelgdama į pažangą plėtojant 
ir įgyvendinant Bendrijos teis ės aktus išorini ų sienų ir vizų politikos srityje bei fondo 
finansinių išteklių preliminar ų paskirstym ą atitinkamam laikotarpiui. 
2. Šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies a, b ir c punktuose minim ų bendrųjų tikslų 
atžvilgiu tose gair ėse visų pirma įgyvendinami Bendrijos prioritetai, siekiant tolesnio 
laipsniško bendrosios integruoto  sienos valdymo sistemos k ūrimo išorin ėms sienoms 
ir Sąjungos išorini ų sienų kontrolės ir stebėjimo sustiprinimo. 
3. Šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte minimo bendrojo tikslo atžvilgiu tose 
gairėse visų pirma įgyvendinami Bendrijos priorite tai, siekiant toliau pl ėtoti bendr ąją 
vizų politiką, priklausan čią daugialypei sistemai, kur ios tikslas yra palengvinti 
teisėtas keliones ir spr ęsti neteisėtos imigracijos problem ą gerinant administracin ę 
praktiką vietos konsulin ėse misijose. 
4. Komisija priima su pirm ąja daugiamete programa (2007–2010 m.) susijusias 
strategines gaires ne v ėliau kaip iki 2006 m. kovo 31 d., o su antruoju daugiame čiu 
programavimo laikotarpiu (2011–2013 m. ) susijusias gaires – ne v ėliau kaip iki 2010 
m. kovo 31 d.  
5. Strategin ės gairės priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
20 straipsnis 
Nacionalini ų daugiame čių program ų rengimas ir tvirtinimas 
1. Kiekviena valstyb ė narė kiekvienam programavimo laikotarpiui ir remdamasi 19 
straipsnyje nurodytomis strategin ėmis gairėmis pasiūlo daugiamet ės programos 
projektą, kuriame yra tokie elementai: 
(a) dabartin ės padėties valstyb ėje narėje, susijusios su infrastrukt ūra, įranga, 
transporto priemon ėmis, informacijos ir ryši ų technologijos sistemomis ir 
personalo, dirban čio atitinkamai pasienio ir konsulin ėse institucijose, mokymu 
ir švietimu, aprašymas; 
(b) valstyb ės narės reikalavim ų, susijusi ų su infrastrukt ūra, įranga, transporto 
priemonėmis, informacijos ir ryši ų technologijos sistemomis ir personalo, 
dirbančio atitinkamai pasienio ir konsulin ėse įstaigose, rengimu ir mokymu, 
analizė ir nurodyti veiklos tikslai, kuriais siekiama tuos reikalavimus 
įgyvendinti daugiamet ės programos apimamu laikotarpiu;  
 
LT 73   LT (c) tinkamos strategijos tiems tikslams pasiekti ir j ų pasiekimui taikom ų prioritetų 
pristatymas bei veiksm ų, kuriais numatoma įgyvendinti šiuos prioritetus, 
aprašymas; 
(d) nurodymas, ar ši strategija suderinama su kitomis regionin ėmis, nacionalin ėmis 
ir Bendrijos priemon ėmis; 
(e) informacija apie prioritetus ir j ų konkrečius tikslus. Šie tikslai kiekybiškai 
įvertinami naudojant ribot ą įgyvendinimo, rezultat ų ir poveikio rodikli ų 
skaičių, atsižvelgiant į proporcingumo princip ą. Rodikliai turi b ūti tokie, kad 
būtų galima įvertinti pažang ą pradinės situacijos atžvilgiu bei tiksl ų 
veiksmingum ą įgyvendinant prioritetus; 
(f) finansavimo plano projektas, kuriame kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems 
metams nustatoma si ūloma fondo finansin ė parama bei bendro finansavimo iš 
valstybės ar privačių lėšų bendra suma; 
(g) daugiamet ės programos įgyvendinimo nuostatos, įskaitant: 
– visų valstybės narės skiriam ų institucij ų, apibrėžtų 25 straipsnyje, 
paskyrimą; 
– įgyvendinimo, steb ėsenos, kontrol ės ir įvertinimo sistem ų aprašymą; 
– finansinių srautų sutelkimo ir jud ėjimo proced ūrų apibrėžimą, siekiant 
užtikrinti j ų skaidrum ą; 
– daugiamet ės programos viešumui užtikrinti apibr ėžtas nuostatas. 
2. Kiekvien ą daugiamet ę program ą valstyb ės narės parengia glaudžiai 
bendradarbiaudamos su 13 straipsn yje minimais partneriais.  
3. Valstyb ės narės pateikia savo daugiame čių program ų projektus ne v ėliau kaip per 
keturis m ėnesius po to, kai Komisija pateik ė atitinkamo laikotarpio strategines 
gaires.  
4. Komisija įvertina siūlomą daugiamet ę programą, atsižvelgdama į: 
(a) suderinamum ą su fondo tikslais ir  19 straipsnyje apibr ėžtomis strategin ėmis 
gairėmis; 
(b) strategijos aktualum ą, tinkamum ą ir laukiamus rezultatus bei valstyb ės narės 
pasiūlytas veiklos prioritet ų temas; 
(c) praktini ų valdymo ir kontrol ės priemoni ų, kurias valstyb ė narė nustatė fondo 
intervencij ų naudojimui, atitikt į šiame sprendime išd ėstytoms nuostatoms; 
(d) programos atitikt į Bendrijos teisei, vis ų pirma Bendrijos teisei, kuria siekiama 
užtikrinti laisv ą asmenų judėjimą ir kartu tiesiogiai susijusias gretutines 
išorinių sienų kontrolei, prieglobs čio suteikimui ir imigracijai skirtas 
priemones.  
 
LT 74   LT 5. Jeigu Komisija mano, kad daugiamet ė programa nesuderinama su strategin ėmis 
gairėmis arba neatitinka šio sprendimo nuostat ų, nustatan čių praktines valdymo ir 
kontrolės priemones, ji paprašo valstyb ės narės atitinkamai pakeisti pasi ūlytą 
programą.  
6. Komisija kiekvien ą daugiamet ę program ą patvirtina per keturis m ėnesius nuo jos 
oficialaus pateikimo, 52 straipsnio  2 dalyje nustatyta tvarka.  
21 straipsnis 
Daugiame čių program ų pakeitimas 
1. Konkre čios valstyb ės narės arba Komisijos iniciatyva daugiamet ė programa 
peržiūrima ir prireikus kei čiama likusiam programavimo lai kotarpiui, siekiant geriau 
arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, vis ų pirma vadovaujantis Tarybos 
išvadomis. Daugiamet ės programos gali b ūti peržiūrimos atsižvelgiant į įvertinimus 
ir (arba) iškilus įgyvendinimo sunkumams.  
2. Komisija priima sprendim ą, patvirtinant į daugiamet ės programos pakeitim ą, kaip 
įmanoma grei čiau po to, kai atitinkama valstyb ė narė pateikia oficial ų prašymą. 
22 straipsnis 
Metinės programos 
1. Komisijos patvirtintos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų darbo 
programų pagrindu.  
2. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų liepos 1 d. Komisija pateikia valstyb ėms narėms 
sumų, kurios joms bus skirtos ateinan čiais metais iš vis ų asignavim ų, skirtų pagal 
metinę biudžeto sudarymo proced ūrą, sąmatą, apskaičiuotą 15 straipsnyje nustatyta 
tvarka.  
3. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų lapkričio 1 d. valstyb ės narės pateikia Komisijai 
ateinančių metų metinės programos projekt ą, parengtą pagal daugiamet ę programą ir 
apimantį: 
(a) pagal metin ę programą finansuotin ų projektų bendrąsias atrankos taisykles; 
(b) užduo čių, kurias įgyvendindama metin ę program ą turės atlikti atsakingoji 
institucija, aprašym ą; 
(c) siūlomą fondo paramos suskirstym ą pagal įvairius programos veiksmus ir 
nurodytą prašomą sumą techninei pagalbai pagal 18 straipsn į, skirtą metinei 
programai įgyvendinti. 
4. Nagrin ėdama valstyb ės narės pasiūlymą, Komisija atsižvelgia į galutinę fondui pagal 
biudžeto sudarymo proced ūrą skirtų asignavim ų sumą ir priima sprendim ą dėl 
bendro finansavimo iš fondo ne v ėliau kaip iki atitinkam ų metų kovo 1 d.. Sprendime 
nurodoma valstybei narei skiriama suma ir laikotarpis, per kur į galima tur ėti 
 
LT 75   LT reikalavimus atitinkan čių išlaidų. Komisija nusiun čia agent ūrai patvirtintas 
nacionalines metines programas.  
V SKYRIUS  
VALDYMO IR KONTROL ĖS SISTEMOS  
23 straipsnis 
Įgyvendinimas 
Komisija atsakinga už šio sprendimo įgyvendinim ą ir priima reikalingas įgyvendinimo 
taisykles.  
24 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemų bendrieji principai 
Valstybių narių parengtų daugiame čių programų valdymo ir kontrol ės sistemose numatoma: 
(a) aiškiai apibr ėžtos valdymo ir kontrol ės įstaigų ir (arba) departament ų funkcijos 
ir aiškiai paskirstytos funkcijos kiekvienoje įstaigoje; 
(b) aiškus funkcij ų atskyrimas tarp įstaigų ir (arba) departament ų, susijusių su 
valdymu, išlaid ų tvirtinimu ir kontrole, ir aiškus ši ų funkcijų atskyrimas 
kiekvienoje įstaigoje ir (arba) departamente; 
(c) pakankami ištekliai kiekvienai įstaigai arba departamentui paskirtoms 
funkcijoms vykdyti fondo finansuojam ų veiksmų įgyvendinimo laikotarpiu;  
(d) atsakingosios institucijos ir kiekvienos įgaliotosios institucijos veiksminga 
vidaus kontrol ės tvarka;  
(e) patikimos kompiuterizuotos apskaitos, steb ėsenos ir finansin ės atskaitomyb ės 
sistemos; 
(f) veiksminga atskaitomyb ės ir stebėsenos sistema, kai užduotys perduodamos 
atlikti kitoms institucijoms; 
(g) išsam ūs atliktinų funkcijų procedūriniai vadovai; 
(h) veiksmingos priemon ės sistemos veikimo auditui atlikti; 
(i) sistemos ir proced ūros, užtikrinan čios pakankam ą audito sek ą; 
(j) proced ūros, susijusios su pranešimais apie pažeidimus ir j ų stebėsena bei su 
neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimu. 
 
LT 76   LT 25 straipsnis 
Institucij ų paskyrimas 
1. Kiekvienai daugiametei programai valstyb ė narė paskiria: 
(a) atsaking ąją institucij ą: valstybės narės veikiančią įstaigą arba valstyb ės narės 
paskirtą nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, atsaking ą už fondo 
remiamų daugiame čių ir metini ų program ų valdymą, tiesiogiai palaikan čią 
visus ryšius su Komisija; 
(b) tvirtinan čiąją institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo ją įgaliojusio atsaking osios institucijos 
departamento, valstyb ės narės paskirtą tvirtinti išlaid ų deklaracijas ir paraiškas 
dėl mokėjimo prieš išsiun čiant jas Komisijai; 
(c) audito institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo valstyb ės narės paskirtos atsakingosios 
institucijos įgaliojimus suteikian čio departamento ir tikrinan čią, ar gerai veikia 
valdymo ir kontrol ės sistema.  
(d) kur tinkama, įgaliotąją instituciją; 
(e) atitikties vertinimo įstaigą, kuri paskiriama kiekvienos daugiamet ės programos 
projekto pateikimo Komisijai metu. Jeigu paskirtoji audito institucija turi būtinus gebėjimus ir funkcin į nepriklausomum ą, Komisija gali leisti jai vykdyti 
atitikties vertinimo įstaigos funkcijas. Savo veikl ą ji privalo vykdyti 
vadovaudamasi tarptautiniais  audito standartais.  
2. Valstyb ė narė nustato taisykles, reglamentuojan čias jos santykius su šiomis 
institucijomis ir įstaigomis bei j ų santykius su Komisija.  
3. Pagal 24 straipsnio b punkt ą, kontrolės ir tvirtinimo funkcijas gali atlikti ta pati 
įstaiga arba departamentas. 
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tv arka Komisija priima 26–30 straipsni ų 
įgyvendinimo taisykles. 
26 straipsnis 
Atsakingoji institucija 
1. Atsakingoji institucija gali b ūti pačios valstyb ės narės įstaiga, nacionalin ė valstybės 
institucija, taip pat įstaiga, kurios veikl ą reglamentuoja valstyb ės narės privatin ė teisė 
ir vykdanti valstyb ės tarnybos pavestas funkcijas. Jeigu valstyb ė narė paskiria 
atsakingąją institucij ą, kuri nėra pačios valstyb ės narės įstaiga, ji nustato vis ą jos 
santykius su min ėta institucija reglamentuojan čią tvarką ir institucijos santykius su 
Komisija.  
2. Atsaking ąja institucija paskirta įstaiga atitinka tokias minimalias s ąlygas:  
 
LT 77   LT (a) turi juridinio asmens status ą, išskyrus kai ji yra valstyb ės narės veikianti 
įstaiga; 
(b) turi lengvam bendravimui su įvairiais vartotojais ir kit ų valstybi ų narių 
atsakingomis institucijomis ir Komisija reikaling ą infrastrukt ūrą; 
(c) dirba administracin ėje aplinkoje, leidžian čioje jai tinkamai vykdyti savo 
užduotis ir išvengti interes ų konflikto; 
(d) turi galimyb ę taikyti Komisijos fondo valdymo taisykles; 
(e) turi finansinius ir valdymo paj ėgumus, proporcingus Bendrijos l ėšų, kurias ji 
bus paprašyta administruoti, apim čiai;  
(f) turi tinkamos profesin ės kvalifikacijos ir kalbini ų įgūdžių personal ą 
administraciniam darbui tarptautin ėje aplinkoje atlikti.  
3. Valstyb ė narė teikia atsakingajai institucijai pakankam ą finansavim ą, kad ši gal ėtų 
tinkamai ir nepertraukiamai atlikti  savo užduotis 2007–2013 m. laikotarpiu.  
27 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduotys 
1. Atsakingoji institucija atsakinga už veiksming ą, efektyvų ir teising ą daugiamet ės 
programos valdym ą ir įgyvendinim ą. Ji visų pirma turi: 
(a) tartis su atitinkamais  partneriais (nevyriausybin ėmis organizacijomis, vietos 
valdžios institucijomis, kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, 
socialiniais partneriais ir pa n.) naudodama pagal 13 straipsn į sukurtą 
partneryst ę; 
(b) teikti Komisijai pasi ūlymus dėl 20 ir 22 straipsniuose apibr ėžtų daugiame čių ir 
metinių programų; 
(c) organizuoti ir skelbti kon kursus ir kvietimus teikti pasi ūlymus; 
(d) organizuoti atrankos ir sutar čių sudarymo proced ūras bendram finansavimui iš 
fondo, laikydamasi skaidrumo, vienodo vertinimo ir dotacij ų nesujungimo 
principų; 
(e) gauti Komisijos atliekamus mok ėjimus ir atlikti mok ėjimus naudos gav ėjams; 
(f) užtikrinti bendro finans avimo iš fondo ir iš kit ų atitinkam ų nacionalini ų ir 
Bendrijos finansini ų priemoni ų nuoseklum ą ir papildomum ą; 
(g) tikrinti bendrai finansuojam ų produktų ir paslaug ų atlikimą ir įsitikinti, kad už 
veiksmus deklaruotos išlaidos iš ties ų buvo patirtos ir atitiko Bendrijos bei 
nacionalines normas; 
 
LT 78   LT (h) užtikrinti, kad yra komp iuterizuota sistema, skirta registruoti ir laikyti 
kiekvieno pagal metines programas vykdomo veiksmo išsamius apskaitos duomenis, ir kad yra renkami įgyvendinimo duomenys, b ūtini finans ų 
valdymui, steb ėsenai, kontrolei ir įvertinimui;  
(i) užtikrinti, kad naudos gav ėjai ir kitos įstaigos, įgyvendinan čios fondo bendrai 
finansuojamus veiksmus, tvarkyt ų arba atskir ą apskaitos sistem ą, arba tur ėtų 
atitinkam ą apskaitos kodeks ą visoms su veikla susijusioms operacijoms; 
(j) užtikrinti, kad 48 straipsnyje minim ų daugiame čių programų įvertinimai b ūtų 
atliekami iki šiame sprendime nustatyt ų galutinių terminų ir atitiktų Komisijos 
ir valstyb ės narės tarpusavyje suderintus kokyb ės standartus; 
(k) parengti proced ūras, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad visi su  išlaidomis ir auditu 
susiję dokumentai, skirti tinkamai audito sekai užtikrinti, b ūtų laikomi pagal 43 
straipsnyje nurodytus reikalavimus; 
(l) užtikrinti, kad 30 straipsnio 1 dalyje minimam auditui atlikti audito institucija 
gautų visą reikiamą informacij ą apie naudojamas valdymo proced ūras ir iš 
fondo bendrai finansuojamus projektus;  
(m) užtikrinti, kad tvirtinan čioji institucija tvirtinimo tikslu gaut ų visą reikiamą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų atžvilgiu; 
(n) parengti ir pateikti Komisijai ataskaitas, tvirtinan čiosios institucijos patvirtintas 
išlaidų ataskaitas ir paraiškas atlikti mok ėjimus; 
(o) vykdyti informavimo ir patariam ąją veiklą bei paremt ų veiksmų rezultatų 
sklaidą; 
(p) bendradarbiauti su Komisija ir kit ų valstybi ų narių atsakingosiomis 
institucijomis.  
2. Atsakingosios institucijos valstyb ėje narėje įgyvendinam ų projektų valdymo veikl ą 
galima finansuoti pagal 18 straipsnyje minimos technin ės pagalbos priemones.  
28 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduo čių perdavimas 
1. Kai visos ar dalis atsa kingosios institucijos užduo čių perduodamos įgaliotajai 
institucijai, atsakingoji institucija apibr ėžia perduodam ų užduočių sritį ir nustato 
išsamias perduot ų užduočių įgyvendinimo proced ūras, atitinkan čias 26 straipsnyje 
nustatytas s ąlygas.  
2. Šiose proced ūrose numatoma reguliariai teikti at sakingajai institucijai informacij ą 
apie veiksming ą perduotų užduočių vykdymą ir naudojam ų priemoni ų aprašymą.  
 
LT 79   LT 29 straipsnis 
Tvirtinan čioji institucija 
1. Daugiamet ės programos tvirtinan čioji institucija: 
(a) patvirtina, kad: 
– išlaidų ataskaita yra tiksli, gauta naudojant patikimas apskaitos sistemas 
ir pagrįsta patikrinamais patvir tinamaisiais dokumentais, 
– deklaruotos išlaidos atitinka taiky tinas Bendrijos ir nacionalines normas 
ir buvo patirtos atliekant veiksmus, at rinktus pagal programai taikytinus 
ir Bendrijos bei nacionalines normas atitinkan čius kriterijus; 
(b) užtikrina, kad tvirtinimo tikslui ji  gavo iš atsakingosios institucijos tinkam ą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų ataskaitose įtrauktų išlaidų 
atžvilgiu; 
(c) tvirtinimo tikslu atsižvelgia į kiekvieno audito, kur į atliko ar už kur į buvo 
atsakinga audito institucija, rezultatus; 
(d) tvarko kompiuterizuot ą Komisijai deklaruot ų išlaidų apskaitą; 
(e) užtikrina bet kokio Bendrijos finansavimo, kai d ėl pastebėtų pažeidim ų buvo 
nustatyta, jog šis buvo išmok ėtas neteisėtai, o tam tikrais atvejais ir delspinigi ų, 
išieškojim ą, tvarkydama išieškotin ų sumų apskaitą ir sumok ėdama išieškotas 
sumas Komisijai, ir, kai įmanoma, išskaitydama jas iš kitos išlaid ų ataskaitos.  
2. Tvirtinan čiosios institucijos veikl ą, susijusi ą su projekt ų valstyb ėse narėse 
įgyvendinimu, galima finansuoti pagal 18 straipsnyje minimas technin ės pagalbos 
priemones, su s ąlyga, kad paisoma 25 straipsnyje nurodyt ų išimtinių šios institucijos 
teisių.  
30 straipsnis 
Audito institucija 
1. Daugiamet ės programos audito institucija: 
(a) užtikrina, kad kiekvienas auditas b ūtų atliekamas vadovaujan tis tarptautiniais 
audito standartais ir b ūtų skirtas patikrinti, ar veiksmingai veikia daugiamet ės 
programos valdymo ir kontrol ės sistema;  
(b) užtikrina, kad veiksmai b ūtų audituojami pasirenkant tinkam ą imties dyd į 
deklaruotoms išlaidoms patik rinti, o pati imtis sudaryt ų mažiausiai 10 % vis ų 
kiekvienos metin ės programos reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
(c) per šešis m ėnesius nuo daugiamet ės programos patvirtinimo pateikia Komisijai 
audito strategij ą, kurioje nurodomos a ir b punktuose minim ą auditą 
atliksiančios įstaigos, naudotina metodika, im čių metodas, naudotinas fondo 
 
LT 80   LT remiamiems veiksmams audituoti, ir pr eliminarus audito planavimas, skirtas 
užtikrinti, kad pagrindiniai f ondo bendro finansavimo naudos gav ėjai būtų 
patikrinti, o auditai b ūtų tolygiai paskirstyti per vis ą programavimo laikotarp į; 
2. Kai pagal š į sprendim ą paskirta audito institucija taip pat yra paskirta audito 
institucija pagal sprendimus ......, ..... ir .................  50, arba kai dviem arba daugiau iš 
šių fondų taikomos bendros sistemos, pagal 1 dalies c punkt ą galima pateikti bendr ą 
suderintą audito strategij ą.  
3. Audito institucija parengia 50 straipsnio 2 dalyje nustatytos galutin ės metinių 
programų įgyvendinimo ataskaitos projekt ą, kuriame yra: 
(a) metin ė audito ataskaita, pateikianti pagal audito strategij ą atlikto metin ės 
programos audito išvados ir nurodan ti visus programos valdymo ir kontrol ės 
sistemose nustatytus tr ūkumus;  
(b) nuomon ė, ar valdymo ir kontrol ės sistema veik ė veiksmingai, kad užtikrint ų 
pagrįstą Komisijai pateikt ų išlaidų ataskaitų teisingumo garantij ą ir ataskaitose 
nurodytų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą.  
(c) deklaracija, įvertinanti paraiškos atlikti mok ėjimą paskutinio balanso 
pagrįstumą ir galutin ėje išlaidų ataskaitoje nurodyt ų operacijų teisėtumą ir 
taisyklingum ą.  
4. Kai 1 dalyje minim ą auditą atlieka ne audito institucija, o kita įstaiga, audito 
institucija užtikrina, kad tokios įstaigos tur ėtų būtiną funkcinį nepriklausomum ą, o 
darbas būtų atliekamas vadovaujantis ta rptautiniais pripažintais  audito standartais.  
5. Audito institucijos arba 4 dalyje minimos įstaigos veikl ą, susijusią su valstyb ėse 
narėse įgyvendinamais projektais, galima fina nsuoti pagal 18 straipsnyje minimas 
techninės paramos priemones, su s ąlyga, kad yra paisoma 25 straipsnyje nurodyt ų 
šios institucijos išimtini ų teisių.  
VI SKYRIUS 
KONTROL Ė 
31 straipsnis 
Valstybių narių pareigos 
1. Valstyb ės narės privalo užtikrinti daugiame čių ir metini ų program ų gerą finansinį 
valdymą ir pagal jas atliekam ų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą.  
2. Jos užtikrina, kad atsakingos ios institucijos ir bet kokia įgaliotoji institucija, 
tvirtinančiosios institucijos, audito instituci jos ir bet kurios kitos susijusios įstaigos 
                                                 
50 Įrašyti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas Europos pab ėgėlių fondas, Integracijos fondas ir 
Grąžinimo fondas.  
 
LT 81   LT gautų tinkamus nurodymus d ėl 24–30 straipsniuose minim ų valdymo ir kontrol ės 
sistemų kūrimo, užtikrinant veiksming ą ir teising ą Bendrijos finansavimo naudojim ą.  
3. Valstyb ės narės užkerta keli ą pažeidimams, juos nustato ir ištaiso. Valstyb ės narės 
apie tuos pažeidimus praneša Komi sijai ir nuolat informuoja Komisij ą apie 
administracini ų ir teisinių procesų eigą.  
Kada negalima išieškoti neteis ėtai naudos gav ėjui išmok ėtų sumų, valstybė narė 
atsako už prarast ų sumų sugrąžinimą į Europos Bendrij ų biudžetą.  
4. Valstyb ės narės visų pirma atsakingos už finansin ę veiksmų kontrolę ir užtikrina, kad 
valdymo sistemos bei auditas b ūtų įgyvendinami garantuojant tinkam ą ir veiksming ą 
Bendrijos l ėšų panaudojim ą. Valstybės narės pateikia Komisijai t ų sistemų aprašymą.  
5. Valstyb ės narės bendradarbiauja su Komis ija rinkdamos 15 straipsnio įgyvendinimui 
reikalingus statistinius duomenis.  
6. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–5 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
32 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemos 
1. Prieš priimant daugiamet ę program ą valstybės narės užtikrina, kad pagal 24–30 
straipsnius b ūtų sukurtos valdymo ir kontrol ės sistemos. Jos privalo užtikrinti 
veiksming ą sistemų darbą programavimo laikotarpiu. 
2. Valstyb ės narės kartu su kiekvienu daugiamet ės programos projektu pateikia 
Komisijai sistem ų, visų pirma naudojam ų atsaking ųjų, įgaliotųjų ir tvirtinan čiųjų 
institucijų struktūroje ir proced ūrose, ir vidaus audito sistem ų, veikian čių tose 
institucijose ir įstaigose, audito institucijoje ir bet kuriose kitose įstaigose, 
atliekančiose audit ą, už kurį audito institucija yra atsakinga, aprašym ą. 
3. Per tris m ėnesius nuo kiekvienos daugiamet ės programos projekto pateikimo 
Komisijai valstyb ės narės pateikia atitikties vertinimo įstaigos parengt ą ataskaitą, 
kurioje išd ėstomi sistem ų vertinimo rezultatai ir pateikiama nuomon ė dėl tų sistemų 
atitikties 24–30 straipsniams. Jeigu nuomon ėje yra išlyg ų, ataskaitoje nurodomi 
trūkumai ir j ų rimtumas. Suderinusios su Komisija valstyb ės narės parengia plan ą, 
nustatantį korekcines priemones, kuri ų reikės imtis, ir t ų priemoni ų įgyvendinimo 
grafiką.  
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–3 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
33 straipsnis 
Komisijos pareigos 
 
LT 82   LT 1. Komisija 30 straips nyje nustatyta tvarka įsitikina, kad valstyb ės narės sukūrė 24–30 
straipsnius atitinkan čias valdymo ir kontrol ės sistemas ir, remdamasi metin ėmis 
audito ataskaitomis ir savo pa čios auditu, kad sistemos s ėkmingai veikia 
daugiame čių programų įgyvendinimo laikotarpiu.  
2. Nepažeidžiant valstybi ų narių vykdomo audito, Komisijos pareig ūnai arba įgalioti 
Komisijos atstovai gali atlikti audit ą vietoje, kartais naudodami ir metin ėse 
programose numatyt ų veiksmų auditą, ir patikrinti, ar valdymo ir kontrol ės sistemos 
veikia efektyviai, pranešdami apie audit ą ne vėliau kaip prieš vien ą darbo dien ą. 
Tokiame audite gali dalyvauti ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ir įgalioti 
atstovai. 
3. Komisija gali reikalauti valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, įsitikinant, ar 
sistemos veikia teisingai, ir  viena arba daugiau operacij ų yra teisingos. Tokiame 
audite gali dalyvauti Komisijos pareig ūnai ar įgalioti Komisijos atstovai. 
4. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad apie fondo 
remiamus veiksmus b ūtų tinkamai informuojama, užtikrinamas veiksm ų viešumas ir 
adekvačios paskesn ės priemon ės. 
5. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad veiksmai atitikt ų 
ir papildyt ų kitas svarbias Bendrijos politikos kr yptis, priemones ir iniciatyvas.  
34 straipsnis 
Bendradarbiavimas su valstybi ų narių kontrolės įstaigomis 
1. Komisija bendradarbiauja su daugiame čių program ų audito institucijomis, 
koordinuodama atitinkamus j ų kontrolės planus ir audito metodus, ir nedelsdama 
pasikeičia valdymo ir kontrol ės sistemoms atlikto audito rezultatais, siekdama kiek 
įmanoma geriau panaudoti kontrol ės išteklius ir išvengti nepagr įsto darbo 
dubliavimosi.  
Komisija pateikia savo pastabas d ėl audito strategijos, pateikiamos pagal 30 
straipsnį, ne vėliau kaip per tris m ėnesius arba pirmame susitikime po audito 
strategijos gavimo.  
2. Formuodama savo pa čios audito strategij ą Komisija nustato tokias daugiametes 
programas: 
(a) kurios be išlyg ų atitinka pagal 32 straipsn į sukurtą sistemą arba kurioms 
išlygos buvo pašalintos panaudojus  korekcines priemones, ir 
(b) kuri ų audito institucijos audito  strategija pagal 30 straipsn į yra patenkinama 
arba kada remiantis Komisijos ir valstyb ės narės audito rezultatais buvo gauta 
pagrįsta garantija, jog valdymo ir kontrol ės sistemos veikia veiksmingai. 
3. Tų programų atveju Komisija gali informuoti suinteresuotas valstybes nares, kad d ėl 
deklaruot ų išlaidų teisingumo, teis ėtumo ir taisyklingumo ji iš esm ės pasikliaus 
audito institucijos nuomone, o savo pa čios auditą vietoje ji atliks tik ypatingomis 
aplinkybėmis.  
 
LT 83   LT VII SKYRIUS 
FINANSŲ VALDYMAS  
35 straipsnis 
Atitikimas reikalavimams – išlaid ų deklaracijos 
1. Visose išlaid ų deklaracijose nurodoma išlaid ų, kurias patyr ė naudos gav ėjai, 
įgyvendindami veiksmus, suma ir atitinkamai gauta valstyb ės ar privati parama.  
2. Išlaidos atitinka naudos gav ėjų atliktus mok ėjimus. Išlaidos pagrindžiamos 
apmokėtomis sąskaitomis fakt ūromis arba lygiavert ės įrodomosios vert ės apskaitos 
dokumentais.  
3. Išlaidas galima laikyti atitinkan čiomis fondo paramos reikalavimus tik tada, jeigu 
mokėjimai buvo atlikti ne anks čiau kaip iki 22 straipsn io 4 dalyje nurodytame 
Komisijos sprendime d ėl bendro finansavimo nurodyt ų metų sausio 1 d. Bendrai 
finansuojami veiksmai negali b ūti užbaigti iki j ų atitikimo finansavimo 
reikalavimams pradžios.  
4. Fondo paramos reikalavim ų neatitinka tokios išlaidos: 
– PVM; 
– skolos pal ūkanos; 
– žemės įsigijimas už sum ą, viršijan čią 10 % vis ų atitinkamos veiklos 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
– būstas.  
5. Taisykl ės, reglamentuojan čios išlaid ų, skirtų pagal 4 straipsn į įgyvendintiems 
veiksmams, fondo bendrai finansuojamiems valstyb ėse narėse, atitikim ą 
reikalavimams, priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
36 straipsnis 
Mokėjimo naudos gav ėjams visuma 
Valstybės narės įsitikina, ar atsakingoji institucija užtikrino, kad naudos gav ėjai kiek 
įmanoma grei čiau gautų visą paramos sum ą iš valstyb ės lėšų. Neišskaitomos ir neatskaitomos 
jokios sumos ir neskai čiuojamas joks kitas konkretus mokestis ar kitas tolygaus poveikio 
mokestis, kuris sumažint ų tas sumas naudos gav ėjams.  
37 straipsnis 
Euro naudojimas 
 
LT 84   LT Visos Komisijos finansavimo sprendimuose, Komisijos įsipareigojimuose ir atliekamuose 
mokėjimuose minimos sumos ir patvirtint ų išlaidų sumos bei prašymai atlikti mok ėjimą, gauti 
iš valstybi ų narių, pateikiami ir atliekami eurais.  
38 straipsnis 
Įsipareigojimai 
Bendrijos biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami kiekvienais metais remiantis 22 straipsnio 4 
dalyje minimu Komisijos sprendimu d ėl bendro finansavimo. 
39 straipsnis 
Mokėjimai – Išankstinis mok ėjimas 
1. Komisija fond ų paramos mok ėjimus atlieka pagal biudžetinius įsipareigojimus.  
2. Mok ėjimai atliekami išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokos forma. Mok ėjimai 
atliekami valstyb ės narės paskirtai atsakingajai institucijai. 
3. Išankstinis mok ėjimas, lygus 50 % Komis ijos metiniu sprendimu d ėl fondo bendro 
finansavimo paskirtos sumos, atliekamas valstybei narei per šešiasdešimt dien ų nuo 
sprendimo d ėl bendro finansavimo pri ėmimo. 
4. Antrasis išankstinis mok ėjimas atliekamas ne anks čiau kaip po trij ų mėnesių po to, 
kai Komisija patvirtina metin ės programos įgyvendinimo pažangos ataskait ą ir 
patvirtintą išlaidų ataskaitą, parengtą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į. Šis 
mokėjimas lygus mažiausiai 70 % pradinio mok ėjimo sumos. Antro Komisijos 
atliekamo išankstinio mok ėjimo suma neviršija 50 % bendros sumos, skirtos bendro 
finansavimo sprendimu, arba bet kuriuo atveju valstyb ės narės pagal metin ę 
programą atrinktiems projektams skirt ų Bendrijos l ėšų sumos liku čio, atėmus 
pirmojo išankstinio mok ėjimo sumą. 
5. Išankstini ų mokėjimų palūkanos skiriamos atitinkamai programai ir turi b ūti 
išskaitytos iš galutin ėje išlaidų ataskaitoje deklaruot ų viešųjų išlaidų sumos.  
6. Išankstiniu mok ėjimu sumok ėtos sumos išskaitomos iš s ąskaitų užbaigus metin ę 
programą.  
40 straipsnis 
Likučio išmokos 
1. Komisija sumoka likut į, jeigu ji per devynis m ėnesius iki metiniu sprendimu d ėl 
fondo bendro finansavimo nustatyto išlaid ų atitikimo reikalavimams termino 
pabaigos gauna tokius dokumentus: 
(a) patvirtint ą išlaidų deklaracij ą ir prašym ą išmokėti likutį arba grąžinamų išlaidų 
deklaracij ą, tinkamai parengt ą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į; 
 
LT 85   LT (b) metin ės programos galutinio įgyvendinimo ataskait ą, įskaitant 51 straipsnyje 
nustatytą informacij ą; 
(c) audito ataskait ą, nuomon ę ir deklaracij ą, numatytas 30 stra ipsnio 2 dalyje. 
Likučio išmokėjimas priklauso nuo to, ar priimama galutin ė įgyvendinimo ataskaita 
ir prašymo išmok ėti likutį pagrįstumo ataskaita. 
2. Jeigu atsakingoji institucija  nepateikia 1 dalyje nurodyt ų dokument ų iki nustatyto 
termino ir priimtina forma, Komi sija kitaip panaudoja bet kuri ą atitinkamos metin ės 
programos biudžetinio įsipareigojimo dal į, kuri nebuvo panaudota išankstiniam 
mokėjimui.  
3. 2 dalyje nustatyta auto matinio anuliavimo proced ūra laikinai sustabdoma atitinkam ų 
projektų sumai, kada valstyb ės narės lygiu 1 dalyje nustatyt ų dokument ų pateikimo 
laiku vyksta teismo procesas ar  administracine tvarka nagrin ėjamas skundas, turintis 
sustabdom ąjį poveikį. Valstyb ė narė pateiktoje dalin ėje baigiamojoje ataskaitoje 
pateikia išsami ą informacij ą apie tokius projektus ir kas 6 m ėnesius siun čia tiems 
projektams parengtas paža ngos ataskaitas. Per 3 m ėnesius nuo teismo proceso ar 
skundo nagrin ėjimo administracine tvarka pabaigos valstyb ė narė pateikia 1 dalyje 
numatytus dokumentus a titinkamiems projektams. 
4. 1 dalyje minimas devyni ų mėnesių laikotarpis atidedamas, jeigu Komisija priima 
sprendimą laikinai sustabdant į bendro finansavimo mok ėjimus atitinkamai metinei 
programai pagal 42 straipsnio nuostatas. Laikotarpis v ėl pradedamas skai čiuoti nuo 
tos dienos, kai valstybei narei pranešam a apie 42 straipsnio 3 dalyje minim ą 
Komisijos sprendim ą.  
5. Nepažeidžiant 41 straipsnio nuostat ų, Komisija per šešis m ėnesius nuo 1 dalyje 
minimų dokument ų gavimo informuoja valstyb ę narę apie išlaid ų, kurias Komisijos 
nuomone gali padengti fondas, dyd į ir bet kokias finansines pataisas, reikalingas d ėl 
skirtumo tarp deklaruot ų išlaidų ir mokėtinomis fondui pripažint ų išlaidų. Valstybė 
narė savo pastabas turi pateikti per tris m ėnesius.  
6. Per tris m ėnesius nuo valstyb ės narės pastabų gavimo Komisija  nusprendžia, koki ą 
išlaidų sumą turėtų padengti fondas, ir išieško likut į, atsirandant į dėl skirtumo tarp 
galutinių pripažint ų išlaidų ir valstyb ėms narėms jau sumok ėtų sumų.  
7. Priklausomai nuo turimo finansavimo Komisija išmoka likut į ne vėliau kaip per 
šešiasdešimt dien ų nuo tos dienos, kai ji priima pirmiau esan čioje pirmoje dalyje 
minėtus dokumentus. Biudžetinio įsipareigojimo likutis gali b ūti atšauktas per šešis 
mėnesius nuo mok ėjimo.  
41 straipsnis 
Laikinas mok ėjimo termino atid ėjimas 
1. Pareig ūnas, kuriam perduoti įgaliojimai, laikinai atideda mok ėjimo termin ą pagal 
Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ne ilgesniam kaip šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jei iškyla abejoni ų dėl tinkamo valdymo ir kontrol ės sistemų veikimo 
arba jei įgaliojimus turin čiam pareig ūnui vykdant metin ės peržiūros pastab ų 
 
LT 86   LT stebėseną prireikia papildomos informacijos iš nacionalini ų institucij ų, arba jei jis 
įtaria, kad pateiktose išlaid ų deklaracijose yra nustatyta dideli ų pažeidim ų arba 
galima daryti prielaid ą, kad jų yra.  
Komisija nedelsdama apie laikino atid ėjimo priežastis informuoja atitinkam ą 
valstybę narę ir atsaking ąją institucij ą. Valstyb ė narė imasi būtinų priemoni ų kiek 
įmanoma grei čiau ištaisyti situacij ą.  
2. Maksimalus šeši ų mėnesių laikotarpis prat ęsiamas kitam maksimaliam šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jeigu aišku, jog b ūtina priimti sprendim ą pagal 42 ir 45 straipsnius.  
42 straipsnis 
Laikinas mok ėjimų sustabdymas 
1. Komisija gali laikinai sustabdyti visas arba dal į išankstinio finansavimo ir liku čio 
išmokų, kada:  
(a) yra rimtas programos valdymo ir kontrol ės sistemos tr ūkumas, kuris daro įtaką 
mokėjimų patvirtinimo proced ūros patikimumui ir d ėl kurio nebuvo imtasi 
korekcini ų priemoni ų, arba 
(b) išlaidos, nurodytos patvirtintoje išlaid ų ataskaitoje, yra susijusios su rimtu 
pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba 
(c) valstyb ė narė nesilaikė savo įsipareigojim ų, nustatytų 31 ir 32 straipsniuose. 
2. Komisija gali nuspr ęsti laikinai sustabdyti išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokas 
po to, kai suteikia valstybei narei galimyb ę per tris m ėnesius pateikti savo pastabas.  
3. Komisija baigia laikin ą išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmok ų sustabdym ą 
nusprendusi, jog valstyb ė narė ėmėsi būtinų priemoni ų, kad laikinas sustabdymas 
būtų panaikintas.  
4. Jeigu valstyb ė narė nesiima reikaling ų priemoni ų, Komisija gali priimti sprendim ą 
sumažinti gryn ąją sumą arba anuliuoti Bendrijos param ą metinei programai pagal 46 
straipsnį.  
43 straipsnis 
Dokument ų saugojimas 
Kiekvienoje valstyb ėje narėje atsakingoji institucija užtikrina, kad visi patvirtinamieji 
dokumentai, susij ę su atitinkamos metin ės programos išlaidomis ir auditu, b ūtų laikomi taip, 
kad su jais gal ėtų susipažinti Komisija ir Audito R ūmai.  
Nepažeidžiant valstyb ės pagalbos teikim ą reglamentuojan čių normų, dokumentai laikomi 
taip, kad su jais b ūtų galima susipažinti, mažiau siai trejus metus po metin ės programos 
pabaigos.  
 
LT 87   LT Laikomi dokument ų originalai arba patvirtintos original ų kopijos visuotinai pripažintose 
duomenų laikmenose. 
Šio laikotarpio skai čiavimas gali nutr ūkti, jeigu vyksta teisinis procesas, arba Komisijos 
prašymu, kuriame nurodytos priežastys. 
VIII SKYRIUS 
FINANSIN ĖS PATAISOS  
44 straipsnis 
Valstybių narių daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdamos Komisijos įsipareigojim ų dėl Europos Bendrij ų bendrojo biudžeto 
vykdymo, valstyb ės narės pirmiausiai atsako už pažeidim ų tyrimą. Gavusios įrodymų 
apie bet kok į didesnį pasikeitim ą, turintį poveikio paramos panaudojimo arba 
kontrolės pobūdžiui ar reikalavimams, jos padaro b ūtinas finansines pataisas.  
2. Valstyb ės narės daro b ūtinas finansines pataisas d ėl nustatyt ų pavienių arba 
sisteminių pažeidim ų vykdant veiksmus ar metines programas. Valstyb ės narės 
daromomis pataisomis išieškomas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Valstyb ė narė 
atsižvelgia į pažeidim ų pobūdį bei sunkum ą ir į fondo patirt ą finansinį nuostolį. 
Valstybės narės į savo metin ę ataskaitą, siunčiamą Komisijai pagal 50 straipsnio 2 
dalį, įtraukia konkre čiai metinei programai skirt ų pradėtų vykdyti atšaukimo 
procedūrų sąrašą.  
Valstybės narės daromomis pataisomis atšaukiamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis 
ir, jei per atitinkamos valstyb ės narės nustatyt ą laiką ši suma negr ąžinama, mokamos 
palūkanos dėl įsipareigojim ų nevykdymo, kuri ų norma nustatyta 47 straipsnio 2 
dalyje.  
3. Jei yra sistemini ų pažeidim ų, valstybė narė vykdo tyrim ą, apimant į visas operacijas, 
kurioms jie gal ėjo turėti poveikio. 
45 straipsnis 
Komisijos atliekamas s ąskaitų auditas ir daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdami Audito R ūmų įgaliojimų arba patikrinim ų, kuriuos atlieka valstyb ės 
narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teis ės aktus, Komisijos pareig ūnai 
ar įgalioti Komisijos atstovai gali vykdyti fondo finansuojam ų operacijų ir valdymo 
bei kontrol ės sistemų patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius patikrinimus, prieš 
tai praneš ę bent jau prieš vien ą darbo dien ą. Komisija atitinkam ą valstybę narį įspėja 
iš anksto, kad gaut ų visą reikaling ą pagalbą. Tokiuose patikrinimuose gali dalyvauti 
ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti atstovai. 
 
LT 88   LT  Komisija gali reikalauti atitinkamos valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, kad 
įsitikintų, jog vienas ar daugiau sandori ų yra teisingi. Komisijos pareig ūnai ar įgalioti 
Komisijos atstovai gali dalyvauti atliekant tokius patikrinimus. 
2. Jei, baigusi b ūtinus patikrinimus, Komisija padaro išvad ą, kad valstyb ė narė nevykdo 
savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į, ji sustabdo išankstin į arba galutin į mokėjimą 
pagal 42 straipsn į. 
46 straipsnis 
Pataisų kriterijai 
1. Jei per 42 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą laikotarp į valstybė narė nepadaro patais ų ir jei 
nepasiektas susitarimas, Komisija gali nuspr ęsti per tris m ėnesius atšaukti dal į arba 
visą Bendrijos įnašą į metinę programą tuo atveju, kai ji padaro išvad ą, kad:  
(a) yra dideli ų trūkumų programos valdymo ir kontrol ės sistemoje, d ėl kurių jau 
sumokėtam Bendrijos įnašui į programą iškilo pavojus; 
(b) patvirtintoje išlaid ų atskaitoje išlaid os nurodytos neteisingai ir valstyb ė narė jų 
neištaisė prieš prad ėdama patais ų procedūrą pagal šią straipsnio dal į;  
(c) valstyb ė narė neįvykdė savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į prieš prad ėdama 
pataisų procedūrą pagal šią straipsnio dal į; 
Komisija priima sprendim ą atsižvelgusi į valstybės narės pateiktas pastabas. 
2. Atsižvelgdama į pažeidimo sistemin į pobūdį, Komisija savo finans ines pataisas daro 
kiekvienu atskiru nustatyto pažeidimo atveju, nor ėdama nuspr ęsti, ar taikyti vienodo 
dydžio ar ekstrapoliuot ą pataisą. Jei pažeidimas susij ęs su išlaid ų ataskaita, kuriai 
anksčiau metin ėje ataskaitoje buvo suteikta neabejot ina garantija paga l 30 straipsnio 
3 dalies b punkt ą, bus galima daryti prielaid ą, kad egzistuoja sistemin ė problema, 
kuriai reikia taikyti vienodo dydž io ar ekstrapoliuotas patais as, išskyrus tuos atvejus, 
kai valstyb ė narė per tris m ėnesius gali pateikti įrodymų šiai prielaidai atmesti. 
3. Priimdama sprendim ą dėl pataisų sumos dydžio, Komisija atsižvelgia į pažeidimo 
svarbą ir atitinkamos metin ės programos netikslum ų mastą bei finansin į poveikį. 
4. Kai Komisija savo pozicij ą grindžia ne jos tarnybose dirban čių auditorių nustatytais 
faktais, ji, išanalizavusi konkre čios valstyb ės narės panaudotas priemones pagal 32 
straipsnį, pastebėtų pažeidim ų ataskaitas ir valstyb ės narės pateiktus atsakymus, 
padaro išvadas d ėl finansini ų padarinių. 
47 straipsnis 
Grąžinimas 
1. Bet koks gr ąžinimas Komisijos naudai atlieka mas iki nustatytos dienos, kuri 
nurodyta vykdomajame rašte sumoms išieš koti, kuris sudaromas pagal Tarybos 
 
LT 89   LT reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/200251 72 straipsn į. Šis terminas yra paskutin ė 
antrojo m ėnesio diena po vykdomojo rašto išdavimo. 
2. D ėl bet kokio v ėlavimo vykdant gr ąžinimą mokamos pal ūkanos dėl pavėluoto 
mokėjimo, pradedant nustatytu terminu ir baigiant faktinio mok ėjimo diena. Taikoma 
palūkanų norma yra ta, kuri ą taiko Europos centrinis bankas savo pagrindin ėms 
refinansavimo operacijoms, ir  kuri paskelbta Europos S ąjungos oficialiojo leidinio C 
serijoje, galiojusi to m ėnesio, kur į sueina susigr ąžinimo terminas, pirm ą kalendorin ę 
dieną, padidinus j į trimis su puse procento.“ 
48 straipsnis 
Valstybių narių įsipareigojimai 
Komisijos padaryta finansin ė pataisa neap riboja valstyb ės narės įsipareigojimo vykdyti 
išieškojim ą pagal 46 straipsn į.  
IX SKYRIUS  
STEBĖSENA,  ĮVERTINIMAS  IR ATASKAITOS 
49 straipsnis 
Stebėsena ir įvertinimas 
1. Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis vykdo nuolatin ę fondo veiklos steb ėseną.  
2. Komisija nuolatos vertina fondo veikl ą kartu su valstyb ėmis narėmis, siekdama 
įvertinti veiksm ų tinkamum ą, veiksmingum ą ir poveik į, atsižvelgiant į 3 straipsnyje 
nurodytus tikslus. Komisija taip pat nagrin ėja, kaip fondo veiksmai papildo 
atitinkam ų Bendrijos politikos kryp čių, priemoni ų ir iniciatyv ų veiksmus. 
3. Komisija iki 2011 m. gruodžio m ėnesio įvertina fondo poveik į išorinių sienų 
kontrolės politikos ir įstatymų plėtojimui, įvertina fondo ir agent ūros užduo čių 
sąveiką bei įvertina, ar nustatyti tinkami kriterijai skirti l ėšas valstyb ėms narėms, 
atsižvelgiant į šioje srityje Europos S ąjungos įgyvendinamus tikslus.  
50 straipsnis 
Ataskaitos 
1. Kiekvienos valstyb ės narės atsakinga institucija imasi b ūtinų priemoni ų siekdama 
užtikrinti, kad bus vykdoma projekto steb ėsena ir atliktas įvertinimas. 
Šiam tikslui susitarimuose ir sutartys e, kuriuos ji sudaro su už veiksm ų įgyvendinim ą 
atsakingomis organizacijomis, turi b ūti straipsniai, numatantys įsipareigojim ą teikti 
                                                 
51 OL L 248, 2002 12 16. 
 
LT 90   LT nuolatines ir išsamias ataskaitas apie pažang ą įgyvendinant ir užbaigiant įgyvendinti 
nustatytus tikslus. 
2. Ne v ėliau kaip pra ėjus devyniems m ėnesiams po termino iki kurio turi b ūti padarytos 
reikalavimus atitinkan čios išlaidos, ir kuris yra nustatytas sprendime d ėl bendro 
finansavimo kiekvienoje metin ėje programoje, atsaking a institucija Komisijai 
pateikia galutin ę įgyvendinimo ataskait ą ir galutin ę išlaidų deklaracij ą kaip numatyta 
35 straipsnyje.  
3. Valstyb ės narės Komisijai pateikia: 
(a) ne v ėliau kaip iki 2010 m. birželio 30 d. – įvertinimo ataskait ą apie bendrai su 
fondu finansuojam ų veiksmų įgyvendinim ą; 
(b) atitinkamai ne v ėliau kaip iki 2012 m. birželio 30 d. (2007–2010 m. 
laikotarpiui) ir iki 2015 m. bir želio 30 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) – 
įvertinimo ataskait ą apie bendrai su fondu finansuojam ų veiksmų rezultatus ir 
poveikį.  
4. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui bei Region ų komitetui pateikia: 
(a) ne v ėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. – ataskait ą apie 15 straipsnyje 
nustatytų kriterijų taikymą skirstant metinius išteklius valstyb ėms narėms kartu 
su pasiūlymais dėl pakeitim ų, jei manoma, kad tai yra b ūtina; 
(b) ne v ėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. – tarpin ę ataskaitą apie pasiektus 
rezultatus ir kiekybinius bei kokybinius fondo naudojimo aspektus kartu su pasiūlymu apie tolesn ę fondo plėtrą; 
(c) atitinkamai ne v ėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. (2007–2010 m. 
laikotarpiui) ir iki 2015 m. gruodž io 31 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) – ex-
post įvertinimo ataskait ą.  
51 straipsnis 
Galutinė metinė ataskaita 
1. Siekiant susidaryti aiški ą nuomon ę apie metini ų ir daugiame čių program ų 
įgyvendinim ą, 50 straipsnio 2 dalyje nurodytose ataskaitose pateikiama ši 
informacija:  
(a) apie metin ės programos įgyvendinimo finansin į ir veiklos aspekt ą; 
(b) apie pažang ą, pasiektą įgyvendinant daugiamet ę program ą ir jos prioritetus 
palyginti su konkre čiais, besikei čiančiais tikslais, kartu su fizini ų ir 
įgyvendinimo veiksni ų, rezultatų ir kiekvieno priorite to poveikio kiekybiniu 
vertinimu, jei ir kai galima tok į kiekybin į vertinimą pateikti;  
(c) apie veiksmus, kuri ų ėmėsi atsakingoji institucija, siekdama užtikrinti 
įgyvendinimo kokyb ę ir veiksmingum ą, visų pirma: 
 
LT 91   LT – stebėsenos ir vertinimo priemones, įskaitant susitarimus d ėl duomen ų 
rinkimo; 
– bet kurių svarbių problem ų, su kuriomis buvo susidurta įgyvendinant 
veiklos program ą, trumpą išdėstymą ir priemones, kuri ų buvo imtasi; 
– naudotą techninę pagalbą; 
(d) priemones, kuri ų buvo imtasi siekiant pateikti informacij ą apie metines ir 
daugiametes programas ir jas paskelbti. 
2. Laikoma, kad ataskaitos yra priimtinos, kai jose yra visa 1 straipsnio dalyje nurodyta 
informacija. Komisija per du m ėnesius priima sprendim ą dėl atsakingosios 
institucijos pateiktos metin ės įgyvendinimo ataskaitos tu rinio. Jei Komisija iki 
nustatyto laiko nepateikia atsakymo, atas kaita laikoma priimta. Komisija praneša 
agentūrai apie patvirtintas nacionalines įgyvendinimo ataskaitas.  
X SKYRIUS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 
52 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda bendrasis So lidarumo ir migracijos sraut ų valdymo komitetas, 
įsteigtas šiuo sprendimu52 (toliau – komitetas). 
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į šio sprendimo 8 st raipsnio nuostatas. 
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.  
53 straipsnis 
Peržiūra 
Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu, ne v ėliau kaip iki 2013 m. 
birželio 30 d. perži ūri šį sprendim ą. 
54 straipsnis 
Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d.  
                                                 
52 Įterpti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas Pab ėgėlių fondas, Integracijos fondas ir Gr ąžinimo 
fondas.  
 
LT 92   LT 55 straipsnis 
Adresatai 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 93   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. SOLIDARUMO PL ĖTRA TRE ČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIŲ INTEGRACIJOS SRITYJE  
1.1. Problemos išd ėstymas ir analiz ė 
Migracija į ES iš tre čiųjų šalių yra kiekvienos valstyb ės narės kasdien ė realybė. Nors 
santykinis tre čiųjų šalių piliečių skaičius valstyb ėse narėse labai skiriasi, vis ų valstybių narių 
visuomen ės susiduria su did ėjančios etninės, kultūrinės ir kalbin ės įvairovės reiškiniu ir 
poreikiu r ūpintis „tarpkult ūriniais santykiais“.  
Kaip buvo patvirtinta pirmojoje metin ėje ataskaitoje d ėl migracijos ir integracijos53, 
imigracija ir toliau vaidina svarb ų vaidmen į vykstant ekonominei ir  socialinei Europos 
Sąjungos pl ėtrai. Atsižvelgiant į tai, kad did ėja pagyvenusi ų gyventoj ų skaičius ir maž ėja 
darbinio amžiaus gyventoj ų skaičius, tikėtina, kad padid ės imigracijos srautai ir vis labiau 
reikės tenkinti išpl ėstos ES poreikius. Eur opa privalo tam ruoštis. 
Sėkminga imigrant ų integracija yra kartu socialin ės sanglaudos dalykas ir ekonominio 
efektyvumo prielaida. Prisim enant pakartotinai paskelbt ą Lisabonos darbotvark ę, labai svarbu 
užtikrinti jau atvykusi ų ir ateityje atvyksian čių imigrantų integracij ą.  
Hagos programoje aiškiai atsispindi griežtesn ės politikos, kuria siekiama Europos S ąjungoje 
skatinti tre čiųjų šalių piliečių integracij ą, svarba. Teis ės aktai, kuriais apsaugomos ilgalaiki ų 
nuolatinių gyventoj ų teisės, teisės aktai dėl šeimų susijungimo ir d ėl kovos su diskriminacija, 
rasizmu ir ksenofobija – visi jie jau suderinti ir  dabar yra perkeliami ar ba greitai bus perkelti į 
nacionalin ę teisę. Šios direktyvos sudaro ES integracijos politikos pagrind ą.  
Trečiųjų šalių piliečiai turi ypating ų integracini ų poreikių, kurie skiriasi nuo kit ų socialiai 
nuskriaust ų grupių poreikių, vien tod ėl, kad trečiųjų šalių piliečiai dažniausiai b ūna neseniai 
atvykę į priimančią visuomen ę. Dažnai tre čiųjų šalių piliečiai gali b ūti nesusipažin ę su 
Europos vertyb ėmis ir gali menkai mok ėti priiman čiosios bendruomen ės kalbą bei nežinoti, 
kaip spręsti kasdienes problemas. Taip pat labai svarbu tai, kad kartais jie neturi toki ų pat 
teisių ir pareigų kaip ES pilie čiai. Iš ties ų, trečiųjų šalių piliečiams gali b ūti taikomos griežtos 
bausmės, kai kuriais atvejais jiems gali b ūti atimta teis ė gyventi šalyje, jei ji e nesilaiko su jais 
susijusių reglament ų arba konkre čių procedūrų. 
1.2. Žingsnis į priekį 
Bendruosiuose pagrindiniuose prin cipuose, kuriuos 2004 m. lapkri čio 19 d. pri ėmė Taryba ir 
valstybių narių vyriausybi ų atstovai JLS Taryboje, pabr ėžiamas poreikis integracijos 
problemas spr ęsti kaip visum ą. Nurodoma, kad reikia imtis veiksm ų ne tik valstyb ėse narėse, 
bet ir Europos lygmeniu, norint užtikrinti, kad integracijai b ūtų skirtas pagrindinis d ėmesys 
formuojant politik ą ir ją įgyvendinant, kartu pl ėtojant konkre čias politikos kryptis, skirtas 
trečiųjų šalių piliečių integravimui.  
                                                 
53 KOM (2004) 508, 2004 7 16. 
 
LT 94   LT Principuose pabr ėžiama, kad „jei vienai valstybei na rei to nepavyksta padaryti, tai gali 
neigiamai atsiliepti kitoms valstyb ėms narėms ir Europos S ąjungai“ ir kad, visos valstyb ės 
narės turi stengtis vykdyti veiksming ą integracijos strategij ą.  
2002 m. Komisija ėmėsi bandom ųjų integracijos projekt ų (INTI). Šias iniciatyvas ribojo 
finansinių perspektyv ų, nustatyt ų iki 2006 m. pabaigos, nedidel ė 3 biudžeto eilut ės suma. 
Atsižvelgdama į tai, kad projektai buvo labai s ėkmingi, Komisija, pirmininkaujant Olandijai 
ministrų konferencijos d ėl integracijos metu, pasi ūlė „Integracijos fondo“ id ėją. 
1.3. Fondo tikslai 
Vadovaujantis bendraisiais pa grindiniais principais, Fondas prisideda prie ši ų šešių politikos 
tikslų įgyvendinimo: 
1. Supaprastinti migrant ų priėmimo proced ūrų rengimą ir įgyvendinim ą stiprinant 
integracijos komponent ą ir iš anksto numatant tre čiųjų šalių piliečių poreikius;  
2. Prisidėti prie trečiųjų šalių piliečiams skirt ų įvadinių programų bei veiklos rengimo ir 
įgyvendinimo ugdant geb ėjimus, formuojant ir įgyvendinant politik ą (bendrasis 
pagrindinis principas Nr. 4); 
3. Skatinti aktyvesn į trečiųjų šalių piliečių dalyvavim ą priiman čiosios valstyb ės 
pilietiniame, kult ūriniame ir politiniame gyvenime , siekiant propaguoti aktyv ų 
pilietiškum ą ir pagrindini ų vertybių pripažinim ą (bendrasis pagrindinis principas Nr. 
7); 
4. Tobulinti valstybi ų narių valstybės ir privačių paslaugų teikėjų pajėgumus bendrauti 
su trečiųjų šalių piliečiais ir jų organizacijomis bei geriau pasir ūpinti trečiųjų šalių 
piliečių įvairių grupių poreikiais; 
5. Tobulinti priiman čiosios visuomen ės galimybes prisitaikyti prie did ėjančios 
įvairovės integracinius veiksmus pritaikant priiman čiosios valstyb ės gyventojams 
(bendrasis pagrindinis principas Nr.1); 
6. Didinti valstybi ų narių pajėgumus plėtoti, stebėti ir vertinti integracijos politik ą. 
Be solidarumo mechanizmo, Fondas taip pat numato politikos sistem ą, skirtą Komisijos 
iniciatyva („Bendrijos veiksmai“) remti keitim ąsi patirtimi ir geriausia praktika bei valstybi ų 
narių bendradarbiavim ą, ypač siekiant toliau skatinti INTI prad ėtos daugiau strukt ūriškai 
apibrėžtos politikos pl ėtrą.  
1.4. Papildomumas su Europos socialiniu fondu 
2004 m. liepos 14 d. komunikate d ėl finansini ų perspektyv ų pabrėžiama, kad „ bendrosios 
imigracijos politikos įgyvendinimas reikalauja, kad Bendrija imt ųsi patikim ų veiksmų, 
siekdama spr ęsti daugialypius tre čiųjų šalių piliečių integravimo klausimus . Tai reiškia, kad 
turėtų būti kreipiama daugiau d ėmesio aktyvesniam migrant ų dalyvavimui Europos socialinio 
fondo veikloje(...). Tie veiksmai, kuri ų neremia ESF, pavyzdžiui, dalyvavimas pilietiniame ir 
politiniame gyvenime, pagarba įvairovei ir pilie čių teisėms ir pareigoms, arba prieglobs čio 
siekiantiems asmeni ms skirtos priemon ės, įskaitant tinkl ų kūrimą, lyginam ąją analizę ir 
rodiklių šiose srityse nustatym ą, bus finansuojami pagal finansini ų perspektyv ų 3 biudžeto 
eilutę.“  
 
LT 95   LT Norėdama pasirengti tokiems veiksmams,  Komisija 2004 m. liepos 14 d. pateik ė pasiūlymą 
dėl Europos socialinio fondo (toliau – ESF) patikslinimo. Šiame pasi ūlyme nurodoma, kad 
fondas tur ėtų remti konkre čius veiksmus, skirtus socialinei migrant ų aprėpčiai ir jų 
dalyvavimui užimtumo srityje stiprinti, įskaitant orientavim ą ir kalbos mokym ą bei užsienyje 
įgytų mokėjimų patvirtinim ą, taip pat įvairovės darbo vietose skatinim ą bei kov ą su 
diskriminacija. Be to, Europos užimtumo strategija ir socialin ės aprėpties procesas taip pat 
numato konkre čius migrant ų integracijos į darbo rink ą ir skatinant j ų galimybes pasinaudoti 
pagrindin ėmis teisėmis, paslaugomis ir ištekliais tik slus. Galiausiai, pradedant 2000 m. 
priimtos direktyvos kovai su diskriminacija suformavo teisin į pagrindą, užtikrinant į, kad bet 
kokia rasizmo ir tre čiųjų šalių piliečių diskriminacijos forma yra draudžiama. 
Ši priemon ė yra skirta ESF nenumatytai papildomai veiklai, susijusiai su tre čiųjų šalių piliečių 
integracija, remti. Ji yra skirta atkreipti d ėmesį į konkrečius integracijos srities poreikius, 
atsirandan čius formuojant bendr ą imigracijos politik ą.  
Rengiant atskir ą, trečiųjų šalių piliečiams skirt ą priemon ę, kuri yra susijusi su solidarumu 
pasiremiant santykiniu tre čiųjų šalių piliečių, esančių valstyb ėse narėse skaičiumi, 
atsižvelgiama į tam tikras konkre čias problemas, kylan čias dėl to, kad imigrantai n ėra 
pakankamai integruojami. Vis ų pirma priemon ė turės poveikio tre čiųjų šalių piliečių 
galimybėms atitikti integracijos reikalav imus, kuriuos kelia juos priiman čioji valstyb ė, suteiks 
teisę lankyti detalius kursus, kuriuose supažindiname su pilie čių teisėmis ir pareigomis, ir 
užtikrins, kad imigrantai tur ėtų galimyb ę integruotis ne tik į darbo rink ą, bet ir į kitas 
visuomen ės gyvenimo sritis, ypa č tie, kurie nedirba arba kuriems neleidžiama dirbti. Tai 
atspindi bendrojo pagrindinio principo Nr. 4 id ėją – Taryba pageidauja įvadinių program ų, 
kurių tikslas – parengti tinkamiausi ą būtinų „priemoni ų rinkinį“ integracijos procesui prad ėti. 
Dalyvavimas tokiose programose imigrantams pad ės greitai surasti viet ą pagrindin ėse darbo, 
būsto, mokymo ir sveikatos srityse bei prad ėti ilgalaik į, atitinkant į nustatytas taisykles, 
adaptacijos naujoje visuomen ėje procesą.  
Argumentai, nurodantys, kokiu b ūdu ši priemon ė papildo ESF, yra toliau aptariami 
išplėstiniame poveikio vertinime. 
Komisijos komunikate d ėl migracijos, integracijos ir užimtumo bei metin ėje migracijos ir 
integracijos ataskaitoje pabr ėžiama, kad vien tik integruotas poži ūris negali užtikrinti 
sėkmingos integracijos visose visuomen ės gyvenimo srityse ir sukurti socialiai darni ą 
visuomen ę, kurioje imigrantai gerai jaust ųsi. Siekiant papildyti ESF veiksmus šioje srityje, 
būtina priemon ė, tiesiogiai skirta tre čiųjų šalių piliečiams ir j ų konkretiems poreikiams 
tenkinti.  
Norint garantuoti šios priemon ės ir ESF veiksm ų nuoseklum ą, buvo sukurtas mechanizmas 
užkirsti keli ą veiksmų dubliavimui ES ir nacionaliniu lygmeniu, įskaitant nacionalini ų 
įgyvendinimo institucij ų įsipareigojimus koordinuoti atitinkam ų fondų programavim ą. 
2. ĮVERTINIMAS  
Komisija atliko ex ante  įvertinimą, kuris pridedamas prie šio pasi ūlymo. 
 
LT 96   LT 3. TEISINIS PAGRINDAS IR POLITIKOS PRIEMON ĖS PAGRINDIMAS  
3.1. Teisinio pagrindo pasirinkimas 
Siūlomas šio Tarybos sprendimo teisinis pagrin das yra 63 straipsnio 3 dalis, nes šiame teis ės 
akte kalbama apie „imigracijos politikos priemo nes“, susijusias su „atvykimo ir apsigyvenimo 
sąlygų bei ilgalaiki ų vizų ir leidim ų gyventi, taip pat leidim ų šeimoms susijungti išdavimo 
valstybėse narėse tvarka“ (63 straipsnio 3 dalies a punktas). 
Kadangi pasi ūlymas remiasi EB steigimo suta rties IV antraštine dalimi (Viz ų, prieglobs čio, 
imigracijos ir kitos su laisvu asmen ų judėjimu susijusios politikos sritys), jis turi b ūti pateiktas 
ir priimtas laikantis prie Amsterdamo sutarties prid ėtų protokol ų dėl Jungtinės Karalyst ės, 
Airijos ir Danijos pozicijos. Jungtin ė Karalyst ė ir Airija d ėl šios priemon ės turi galimyb ę 
rinktis. Danija nedalyvaus priimant š į sprendim ą, jos šis sprendimas nesaisto ir ji neprivalo jo 
taikyti. 
Solidarumo išraiška skiriant išteklius 
Pirma, norint parodyti, kad daugeliui valstybi ų narių (ypač naujosioms valstyb ėms narėms) 
reikės padaryti tam tikras strukt ūrines investic ijas, kad tre čiųjų šalių piliečiai sėkmingai 
integruotųsi, kiekvienais metais valstyb ėms narėms bus skiriama nustatyto dydžio suma. Ši 
suma 2007–2013 m. bus didesn ė valstybėms, kurios 2004 m. geguž ės 1 d. tapo Europos 
Sąjungos nar ėmis. Be to, valstyb ės narės, įstojusios į Europos S ąjungą 2007–2013 m., šiuo 
laikotarpiu (2007–2013 m.) pradedant nuo kit ų metų po jų įstojimo, taip pat gaus didesn ę 
sumą.  
Antra, siekiant išreikšti solidarum ą, didžioji dalis valstyb ėms narėms skirtų lėšų bus skiriamos 
remiantis paskirstymo b ūdu, pagrįstu santykiniu valstybi ų narių pasiskirstymu, susijusiu su 
trečiųjų šalių piliečių teisėtu buvimu ES. Paskirstymo b ūdas remiasi dviem komponentais – 
vienas yra susij ęs su šalyje esan čių trečiųjų šalių piliečių skaičiumi, kitas – su j ų srautais. 
Apskaičiuojant pirm ąjį komponent ą imamas teis ėtai esančių valstybėje narėje trečiųjų šalių 
piliečių skaičiaus vidurkis per trej ų metų laikotarp į tam, kad b ūtų sušvelnintas atsitiktinio, 
netipinio j ų skaičiaus padid ėjimo ar sumaž ėjimo poveikis. Apskai čiuojant antr ąjį komponent ą, 
pridedamas bendras tre čiųjų šalių piliečių, gavusių leidimus b ūti valstybi ų narių teritorijoje 
(vadovaujantis nacionaline arba Bendrijos teise) per paskutini ųjų trejų metų laikotarp į, 
skaičius. Šis bendras skai čius apytiksliai atitiks asmen ų skaičių, kurie gal ėjo pasinaudoti 
neseniai atvykusiems skirtomis integracijos priemon ėmis, darant prielaid ą, kad įvadinės 
programos ir kita su j ų priėmimu susijusi veikla gal ėjo vykti pra ėjus metams po t ų asmenų 
atvykimo ir ta veikla gal ėjo būti kursų serija, vykstanti per vieneri ų ar dviejų metų laikotarp į.  
Kadangi Komisija si ūlo, kad fondas iš esm ės būtų skirtas tre čiųjų šalių piliečiams, kurie 
neseniai atvyko ir kuriuos valstyb ė narė priėmė gyventi savo teritorijoje („neseniai 
atvykusieji“), pats svarbiausias bu s antrasis komponentas, kuris d ėl šios priežasties bus 
svaresnis už pirm ąjį (60%). Tikslas yra nukreipti fondo l ėšas siekiant paremti tas valstybes 
nares, kurios tik neseniai prad ėjo priimti migrantus, arba tas valstybes nares, kurios per ši ų 
finansinių perspektyv ų laikotarp į tikriausiai taps imigracijos šalimis. Reikia iš naujo aptarti, 
kokiu būdu pagrindin į dėmesį nukreipti neseniai atvykusiesiems.  
Šių kriterijų derinys skirstant l ėšas garantuos, kad taikant finansinio paskirstymo b ūdą bus 
tinkamai atsižvelgiama į įvykių raidą (pavyzdžiui, susijusi ą su imigracijos politikos kryp čių 
pokyčiais) kartu leidžiant imtis korekcini ų veiksmų remiant fondui. 
 
LT 97   LT Dėl srautų komponento – skai čiuojant turi b ūti neįtraukiamos kai kurios tre čiųjų šalių piliečių 
kategorijos, pavyzdžiui, studentai, mokslo darbuo tojai ir sezoniniai darbuotojai bei asmenys, 
kurių statusas kei čiasi arba kuriems prat ęsiamas anks čiau suteiktas buvimo laikotarpis.  
Dėl esančių trečiųjų šalių piliečių ir jų srautų komponent ų – neįtraukiami pab ėgėliai ir kiti 
tarptautin ę apsaugą turintys asmenys, nes jie naudojasi Europos pab ėgėlių fondu (EPF). Kita 
vertus, asmenys, kuriems suteiktas humanitarinis leidimas gyventi (pavyzdžiui, d ėl 
medicinini ų priežasčių), gali būti įtraukti, nes jie nesinaudoja EPF. 
Tai neapriboja valstybi ų narių galimybi ų nukreipti l ėšas finansuoti veikla i, kuri (taip pat) 
apimtų studentus, mokslo darbuotojus  ir sezoninius darbuotojus. 
3.2. Fondo veiksmai 
Atsižvelgdama į bendruosius fondo tikslus – prisid ėti prie nacionalin ės integracijos politikos 
įgyvendinimo vadovaujantis bendraisiais pa grindiniais principais, Komisija si ūlo vykdyti 
fondo veikl ą taikant pasidalijam ąjį valdymą kartu su valstyb ėmis narėmis. Tai leis teikti 
finansinę paramą, kuri nukreipiama atitinkamai pagal kiekvienos valstyb ės narės konkrečią 
situaciją ir poreikius.  
Be to, siekiant užtikrinti, kad l ėšos būtų naudojamos pa čiu veiksmingiausiu b ūdu, pasiūlyme 
pateiktos labai išsamios nuostatos d ėl veiklos tiksl ų, kuriuos reikia pasiekti, bei veiksm ų, 
kurie nurodyti kaip prisidedantys prie t ų tikslų, rūšių.  
3.3. Programavimas 
Programavimas organizuojamas daugiame čiu lygmeniu, numatant du programavimo 
laikotarpius: 2007–2010 m. ir 2011–2013 m.  
Programavimas vyksta dviem lygmenimis: Daugiametis programavimas (politinis lygmuo): vadovaudamasi Komisijos priimtomis 
strateginėmis gairėmis ir atsižvelgdama į trūkumų bei poreiki ų analizę, kiekviena valstyb ė 
narė parengs nacionalin ę daugiamet ę program ą, kurioje nurodyti prioritetai ir veiksm ų 
strategija, d ėl kurių bus tariamasi su Komisija, ir kurie  sudarys pasirengimo veiklai sistem ą. 
Metinis programavimas (veiklos lygmuo): re mdamasi suderinta strategija ir ištekli ų 
paskirstymu taikant griežtai nustatytus kriterij us, Komisija patvirtina kiekvienai valstybei 
narei skirt ą metinę programą.  
3.4. Finansų valdymas ir kontrol ė 
Taikant pasidalijam ąjį valdymą, vienas iš pagrindini ų būsimo reguliavimo teis ės aktų paketo, 
skirto 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui, tiksl ų yra aiškiai apibr ėžti įvairių subjektų, 
susijusių su Bendrijos biudžeto vykdymu, įsipareigojim ų pasiskirstym ą, sistemą ir pobūdį, 
vadovaujantis patirtimi, įgyta taikant dabartin ę teisės aktų visumą. 
3.5. Valdymo ir kontrol ės sistemos 
Sprendimas didina fondo valdymo ir kontrol ės sistemos bendros tarpusavio s ąveikos darnum ą 
ir skaidrum ą: 
 
LT 98   LT • Darnumas, kaip aiškiai apibr ėžta – toki ų pat būtiniausių reikalavim ų taikymas kontrol ės ir 
audito sistemoms visais proceso etapais, taip pat įvairių subjektų atitinkamoms užduotims 
ir įsipareigojimams; 
• Skaidrumas, prireikus – kad padid ėtų sistemos veiksmingumas, efektyvumas ir bendroji 
pusiausvyra, įvairūs subjektai, kuri ų atžvilgiu vykdoma kontrol ė, turi sužinoti kit ų subjektų 
kontrolės rezultatus. 
Sprendimas nustato bendr ą būtiniausių reikalavim ų, kuriuos turi atitikti bet kuri su fondo 
valdymu susijusi valdymo ir vidaus kontrol ės sistema, pagrind ą. Šiam tikslui valstyb ės narės 
suteikia garantij ą, susijusią su valdymo ir kontrol ės sistemomis: 
• kiekvieno daugiame čio laikotarpio pradžioje – remiantis nepriklausomos audito įstaigos 
nuomone apie sistem ą; 
• Kiekvienais metais – vadovaujantis audito  institucijos nuomone, paremta metine kontrol ės 
ataskaita ir galutine išlaid ų ataskaita, pridedama prie metini ų program ų įgyvendinimo 
galutinės ataskaitos.  
Papildymo principas – t. y. ES ištekliai tur ėtų papildyti, o ne pakeisti nacionalinius išteklius; 
šis principas išliks pagrindiniu principu. Valstyb ės narės atsako už papildymo principo 
taikymo fondo veikloje užtikrinim ą. 
Sprendimu si ūloma nustatyti laikino mok ėjimo termino atid ėjimo ir laikino sustabdymo 
tvarką, kai kyla didel ės problemos prašymo d ėl mokėjimo pateikimo metu.  
4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Subsidiarumas 
Išlieka pagrindinis principas – valstybi ų narių pareiga kurti ir įgyvendinti integracijos 
strategiją. Tačiau, nacionalines pastangas įgyvendinti „bendruosius pa grindinius principus“ 
gali paremti fondas, atsižvelgdamas į šių politikos kryp čių poveikį kitoms valstyb ėms narėms. 
Todėl veiksmus, kurie bus remiami, reikia aišk iai nustatyti ir susieti su objektyviomis 
sąlygomis atskirose valstyb ėse bei sukurti prid ėtinę vertę visai Bendrijai.  
Proporcingumas 
Sprendimas sudarys s ąlygas teikti finansin ę fondo param ą veiksmų, kurie veiksmingai 
prisideda prie keli ų nustatytų konkrečių tikslų, grupei, tuo pat metu valstyb ėms narėms 
suteikiant galimyb ę pasirinkti veiksmus ir j ų įgyvendinimo b ūdą pagal programas, suderintas 
bendradarbiaujant su Komi sija. Bendrijos asignavim ų panaudojimui taip pat b ūtina taikyti 
aiškias ir vienodas taisykles, numatytas Tary bos sprendime, kuris yra tinkama Bendrijos 
programų įgyvendinimo priemon ė. 
5. POVEIKIS BIUDŽETUI  
Pagal finansines perspektyvas, kurias Komisija pasi ūlė 2007–2013 m. laikotarpiui, fondui 
skiriamas 1,771 mlrd. eur ų finansavimas.  
 
LT 99   LT 2005/0048 (CNS) 
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2007–2013 m. Europos fondo tre čiųjų šalių piliečių integracijai pagal Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą įsteigimo 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 63 straipsnio  3 dalies a punkt ą, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą54, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomon ę55, 
atsižvelgdama į Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę56, 
atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomon ę57, 
kadangi: (1) Siekiant palaipsniui sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, Europos bendrijos 
steigimo sutartyje numatyta patvirtinti priemones, kuriomis bus užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas, kartu su gretutin ėmis priemon ėmis, susijusiomis su išorini ų sienų 
kontrole, prieglobs čiu ir imigracija, bei su prieglobs čiu, imigracija ir tre čiųjų šalių 
piliečių teisių apsauga susijusias priemones.  
(2) Europos Vadov ų Taryba, specialaus susitikimo 1999 m. spalio 15–16 d. Tamper ėje 
metu, nurod ė, kad Europos S ąjunga privalo užtikrinti vienodas s ąlygas trečiųjų šalių 
piliečiams, teis ėtai gyvenantiems jos valstybi ų narių teritorijoje. Energingesn ės 
integracijos politikos tikslas – suteikti jiems teises ir pareigas, prilygintinas ES pilie čių 
teisėms ir pareigoms. Ja taip pat tur ėtų būti stiprinama kova su diskriminacija 
ekonominiame, socialiniame ir kult ūrinime gyvenime bei kuriamos kovos su rasizmu 
ir ksenofobija priemon ės. 
(3) Trečiųjų šalių piliečių integracija valstyb ėse narėse yra pagrindinis ekonomin ės ir 
socialinės sanglaudos skatinimo elementas; ši  sanglauda yra esminis Sutartyje 
nustatytas Bendrijos tikslas. 
(4) Europos Vadov ų Taryba 2004 m. lapkri čio 4–5 d. Hagos programoje pabr ėžia, kad 
norint pasiekti valstybi ų narių visuomen ės stabilumo ir sanglaudos tiksl ą, svarbu 
                                                
 
54 OL C ... 
55 OL C ... 
56 OL C ... 
57 OL C ... 
 
LT 100   LT parengti veiksmingas politikos kryptis. B ūtina nuosekliau koordi nuoti nacionalines 
integracijos politikos kryptis remiantis bend ra sistema ir pakvieti valstybes nares, 
Tarybą ir Komisij ą skatinti patirties ir informacijos apie integracij ą struktūrinius 
mainus. 
(5) Kaip nurodyta Hagos programoje, 2004 m. lapkri čio 19 d. Europos S ąjungos Taryba ir 
valstybių narių vyriausybi ų atstovai nustat ė „Bendruosius pagrindinius imigrant ų 
integracijos Europos S ąjungoje principus“. Bendrieji pagr indiniai principai padeda 
valstybėms narėms formuoti integracijos politik ą, nes juose pateikiami apgalvoti 
pagrindini ų principų orientyrai, kuriais vadovaudamosi valstyb ės narės gali nagrin ėti ir 
vertinti savo pastangas.  
(6) Bendrieji pagrindiniai prin cipai papildo ir yra visišk ai suderinti su galiojan čiomis 
teisės aktų sistemomis, įskaitant teis ės aktus, susijusius su ly čių lygybe, 
nediskriminavimu ir socialine apr ėptimi, Europos žmogaus teisi ų konvencij ą ir 
Bendrijos dokumentus, kuriuos e pateikiamos integracijo s nuostatos, pavyzdžiui, 
Tarybos direktyvas, kuriomis nustatomi bendrosios imigracijos politikos pagrindai vadovaujantis Europos bendrijos  steigimo sutartimi, ypa č jos 63 straipsnio 3 ir 4 
punktais.  
(7) 2002 m. spalio 14 d. Taryba savo išvadose d ėl integracijos pabr ėžia, kad neseniai 
atvykę imigrantai tur ėtų turėti galimyb ę greitai ir tinkamu b ūdu gauti informacijos 
apie juos priiman čią visuomen ę ir, vadovaujantis nacionalin ės teisės nuostatomis, 
turėtų būti organizuojami kalbos kursai. Ta rybos nuomone taip pat svarbu, kad 
nacionalin ės sistemos skatint ų aktyvų trečiųjų šalių piliečių dalyvavim ą Bendrijos 
gyvenime ir darbo rinkoje pagal nacionalin ę teisę. Valstybi ų narių integracijos politika 
– tai vyriausybi ų, regionų ir vietos valdžios institucij ų, migrant ų ir nevyriausybini ų 
organizacij ų, socialini ų partnerių ir pilietin ės visuomen ės suderinti veiksmai. 
(8) Jei viena valstyb ė narė nesuformuoja ir ne įgyvendina integracijos politikos, tai 
įvairiais b ūdais gali tur ėti neigiamo poveikio kitoms valstyb ėms narėms ir Europos 
Sąjungai. 
(9) Siekiant paremti šios srities programavim ą, biudžeto valdymo institucija nuo 2003 m. 
iki 2005 m. į Europos Bendrij ų bendrąjį biudžetą įtraukė konkrečius asignavimus, 
skirtus integracijos srities parengiam ųjų veiksmų finansavimui. 
(10) Vadovaudamasi 2002 m. išvadomis d ėl integracijos, Komisija 2004 m. liepos 14 d. 
komunikate d ėl finansini ų perspektyv ų pasiūlė sutelkti didesn į dėmesį į aktyvesn į 
migrantų dalyvavim ą Europos socialinio fondo (t oliau – ESF) veikloje. Savo 
pasiūlyme ESP 2007–2013 m. Komisija nurodo, kad fondas tur ėtų remti konkre čius 
veiksmus, skirtus socialinei migrant ų integracijai stiprinti ir suaktyvinti j ų dalyvavim ą 
užimtumo srityje, įskaitant orientavim ą ir kalbos mokym ą bei užsienyje įgytų 
mokėjimų patvirtinim ą, taip pat įvairovės darbo vietose skatinim ą bei kov ą su 
diskriminacija. 
(11) Be to, atsižvelgiant į parengiamuosius veiksmus ir darant nuorodas į Komisijos 
komunikatus d ėl imigracijos, integracijos bei užimtumo ir į pirmąją ataskaitą dėl 
migracijos ir integracijos, laikoma, kad nuo 2007 m. b ūtina, kad Bendrija tur ėtų 
konkrečią priemon ę, papildan čią valstybių narių nacionalines pastangas formuoti ir 
įgyvendinti integracijos politik ą tam, kad tre čiųjų šalių piliečiai, atstovaujantys 
 
LT 101   LT įvairioms kult ūroms, religijoms, kalboms ir etnin ėms grupėms, galėtų įsikurti ir 
aktyviai dalyvauti vi sose Europos visuomen ės gyvenimo srityse pagal bendruosius 
pagrindinius principus ir papildant ESF veikl ą.  
(12) Norint užtikrinti, kad Bendrijos atsakas d ėl trečiųjų šalių piliečių integracijos b ūtų 
nuoseklus, pagal ši ą priemonę finansuojami veiksmai tur ėtų būti konkret ūs ir turėtų 
papildyti ESF finansuojamus veiksmus. Atsižvelgiant į tai, kas buvo pasakyta, bus 
parengti konkret ūs programavimo susitarimai, si ekiant užtikrinti, kad Bendrijos 
atsakas dėl trečiųjų šalių piliečių integracijos pasinaudojant ESF ir šia priemone b ūtų 
nuoseklus. 
(13) Atsižvelgiant į tai, kad valstyb ės narės taiko pasidalijam ąjį valdymą šios priemon ės ir 
ESF atžvilgiu, norint užtikrinti įgyvendinimo nuoseklum ą nacionaliniu lygiu taip pat 
turėtų būti sudaryti susitarimai. Šiam tikslui tur ėtų būti reikalaujama, kad valstybi ų 
narių institucijos, atsakingos už šios priemon ės įgyvendinim ą, sukurtų mechanizmus, 
skirtus bendradarbiau ti ir koordinuoti veikl ą su valstybi ų narių paskirtomis 
institucijomis d ėl ESF naudojimo valdymo, ir užtikrinti, kad šio fondo numatyti 
veiksmai b ūtų konkretūs ir papildyt ų ESF finansuojamus veiksmus.  
(14) Ši priemon ė parengta taip, kad sudaryt ų nuoseklios sistemos, pavadintos Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąja programa, dal į. Programa siekiama spr ęsti 
teisingo valstybi ų narių pareigų pasiskirstymo klausim ą, pasidalijant finansine našta, 
atsirandan čia diegiant integruot ą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir įgyvendinant 
bendrąsias prieglobs čio ir imigracijos politikos kryptis, parengtas pagal Europos 
bendrijos steigimo sutarties IV antraštin ę dalį. 
(15) Fondo teikiama parama bus veiksmingesn ė ir tikslingesn ė, jeigu finansavimo 
reikalavimus atitinkan čių veiksmų bendras finansavimas remt ųsi strategin ėmis 
daugiamet ėmis programomis ir susijusiomis metin ėmis darbo programomis, kurias, 
bendradarbiaudama su Komisija, parengt ų kiekviena valstyb ė narė.  
(16) Remiantis Komisijos priimtomis strategin ėmis gairėmis, kiekviena valstyb ė narė 
turėtų parengti daugiamet į programavimo dokument ą, atsižvelgdama į savo situacij ą ir 
poreikius bei išd ėstydama savo pl ėtros strategij ą, dėl kurios susitaria ir sprendim ą 
priima Komisija ir kuri sudaro metini ų programų rengimo pagrind ą.  
(17) Daugiametis programavimas turi b ūti orientuotas siekti fondo tiksl ų užtikrinant 
reikalingus finansinius ištek lius ir Bendrijos bei valstybi ų narių bendrų veiksmų 
nuoseklum ą ir tęstinumą.  
(18) Be konkre čių susitarim ų, kurie sudaromi siekiant užtikrinti suderinamum ą su ESF, 
programavimu tur ėtų būti užtikrinamas fondo veiklo s koordinavimas su kitomis 
finansinėmis priemon ėmis, pavyzdžiui, Europos pab ėgėlių fondu, Išorini ų sienų fondu, 
Europos gr ąžinimo fondu ir PROGRESS programa.  
(19) Atsižvelgiant į pasidalijam ąjį valdymą, minimą 2002 m. birželio 25 d. Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento 53 straipsnio 1 dalies b punkte58, reikėtų nurodyti 
                                                 
58 OL L 248, 2002 9 16, p. 1 
 
LT 102   LT sąlygas, leidžian čias Komisijai vykdyti savo įsipareigojimus d ėl Europos Bendrij ų 
bendrojo biudžeto vykdymo, ir išaiškinti valstybi ų narių prievoles bendradarbiauti. Ši ų 
sąlygų taikymas leis Komisijai įsitikinti, kad valstyb ės narės naudoja fond ą teisėtai ir 
teisingai bei laikydamosi gero finans ų valdymo principo, kaip apibr ėžta finansinio 
reglamento 27 straipsnyje. 
(20) Siekiant užtikrinti real ų poveikį, fondo parama nega li pakeisti valstybi ų narių 
valstybės išlaidų vadovaujantis šiuo sprendimu. 
(21) Reikėtų nustatyti objektyvius l ėšų skyrimo valstyb ėms narėms kriterijus. Nustatant 
šiuos kriterijus, reik ėtų atsižvelgti į bendrą trečiųjų šalių piliečių, teisėtai esančių 
valstybėse narėse, skaičių ir per referencin į laikotarp į neseniai atvykusi ų trečiųjų šalių 
piliečių skaičių. Tikslas yra atkreipti d ėmesį į neseniai atvykusiuosius, ypa č norint 
paremti tas valstybes nares, kurios tik neseniai prad ėjo priimti migrantus, arba tas 
valstybes nares, kurios per ši ų finansini ų perspektyv ų laikotarp į tikriausiai taps 
imigracijos šalimis. Kriterijai tur ėtų būti peržiūrimi. 
(22) Techninės paramos teikimo srityje ši priemon ė turėtų remti įvertinimus, 
administracini ų gebėjimų, susijusi ų su fondo valdymu, gerinim ą, tyrimus, 
bandomuosius projektus ir keitim ąsi patirtimi, kuriais vis ų pirma siekiama paskatinti 
novatoriškus metodus ir praktik ą.  
(23) Valstybės narės turėtų priimti atitinkamas priemones, garantuojan čias tinkam ą 
valdymo ir kontrol ės sistemos veikim ą. Todėl būtina nustatyti bendruosius principus ir 
būtinas funkcijas, kurias vykdyt ų visų programų sistemos. 
(24) Todėl būtina numatyti bendros už fondo intervencij ų valdymą atsakingos institucijos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje paskyrim ą ir aiškiai apibr ėžti jos pareigas. Taip pat 
reikėtų numatyti audito institucijos paskyrim ą ir funkcijas. Be to, siekiant užtikrinti 
vienodus kokyb ės standartus, susijusius su išlaid ų patvirtinimu prieš perduodant 
Komisijai, ir išaiškinti informacijos, kuria pagr įstos išlaid ų deklaracijos, pob ūdį ir 
kokybę, būtina numatyti paskirti tvirtinan čiąją instituciją.  
(25) Pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus valstyb ės narės yra pirmiausiai 
atsakingos už intervencij ų vykdymą ir kontrol ę.  
(26) Siekiant garantuoti veiksming ą ir teising ą daugiame čių ir metini ų program ų 
įgyvendinim ą, reikėtų nustatyti valstybi ų narių įsipareigojimus, susijusius su valdymo 
ir kontrol ės sistemomis, išlaid ų patvirtinimu ir neatitikim ų Bendrijos teisei bei jos 
pažeidimų prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Valdymo ir kontrol ės atveju vis ų pirma 
būtina nustatyti metodus, kuriais valstyb ės narės užtikrins, kad sistemos b ūtų įdiegtos 
ir tinkamai veikt ų.  
(27) Nepažeidžiant Komisijos finansin ės kontrolės įgaliojimų, reikėtų stiprinti šios srities 
valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavim ą ir nustatyti kriterijus, leidžian čius 
Komisijai savo nacionalini ų sistemų kontrolės strategijos kontekste nustatyti 
garantijos, kuri ą ji gali gauti iš nacionalini ų audito institucij ų, lygį.  
(28) Be to, kadangi nusta čius valdymo ir kontrol ės sistemos tr ūkumų, laikinai sustabdomi 
mokėjimai, taip pat tur ėtų būti numatytos priemon ės, leidžian čios pareig ūnui, kuriam 
perduoti įgaliojimai, laikinai sustabdyti mok ėjimus, jei kyla abejoni ų dėl tinkamo ši ų 
 
LT 103   LT sistemų veikimo, arba leidžian čios Komisijai padaryti išskaitymus iš mok ėjimų tuo 
atveju, jei atitinkama valstyb ė narė neįgyvendino vis ų likusių korekcinio veiksm ų 
plano priemoni ų.  
(29) Šia priemone remiam ų veiksmų veiksmingumas ir poveikis  taip pat priklauso nuo t ų 
veiksmų įvertinimo. Reik ėtų įforminti valstybi ų narių bei Komisijos atsakomyb ę šioje 
srityje ir susitarimus d ėl įvertinimo patikimumo užtikrinimo. 
(30) Veiksmus reik ėtų įvertinti atsižvelgiant į tarpinę peržiūrą ir poveikio vertinim ą, o 
įvertinimo procesas tur ėtų būti įtrauktas į projekto steb ėsenos priemones.  
(31) Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatoma finansin ė struktūra, kuri taps 
pagrindiniu orientyru biudžeto valdymo institucijai, kaip apibr ėžta 1999 m. geguž ės 6 
d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komi sijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl biudžeto 
vykdymo tvarkos ir biudžetin ės procedūros gerinimo 33 punkte59. 
(32) Kadangi si ūlomų veiksmų tikslo – skatinti tre čiųjų šalių piliečių integracij ą 
priimančiųjų valstybių narių visuomen ėse vadovaujantis bendrai siais pagr indiniais 
principais– reikiamu mastu valstyb ės narės negali įvykdyti, o d ėl veiklos apimties ir 
padarinių, šis tikslas b ūtų tinkamiau įvykdytas Bendrijos lygmeni u, Bendrija gali imtis 
priemonių pagal Sutarties 5 straipsnyje nustatyt ą subsidiarumo princip ą. Pagal šiame 
straipsnyje nustatyt ą proporcingumo princip ą šis sprendimas neapima daugiau, nei yra 
būtina siekiant ši ų tikslų.  
(33) Šio sprendimo įgyvendinimui b ūtinos priemon ės turi būti patvirtintos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą60. 
(34) Pagal Protokolo d ėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos S ąjungos sutarties ir 
Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant š į 
sprendimą, todėl nėra jo saistoma ir neprivalo jo taikyti. 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
I SKYRIUS 
DALYKAS, TIKSLAI IR VEIKSMAI  
1 straipsnis 
Dalykas ir taikymo sritis 
Siekiant prisid ėti prie laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės stiprinimo, šiuo sprendimu 
įsteigiamas Europos tre čiųjų šalių piliečių integracijos fondas laikot arpiui nuo 2007 m. sausio 
1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. (to liau – fondas), kuris sudaro So lidarumo ir migracijos sraut ų 
valdymo bendrosios programos dal į.  
                                                 
59 OL C 172, 1999 6 18, p. 1.  
60 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 104   LT Šiuo sprendimu nustatomi tikslai, prie kuri ų įgyvendinimo prisideda fondas, fondo 
naudojimas, turimi finansiniai ištekliai ir turim ų finansini ų išteklių paskirstymo kriterijai.  
Sprendimas nustato fondo valdymo taisykles, įskaitant finansines taisykles, steb ėsenos ir 
kontrolės mechanizmus, kurie remiasi pareig ų pasidalijimu tarp Komisijos ir valstybi ų narių. 
2 straipsnis 
Bendrasis fondo tikslas 
1. Bendrasis fondo tikslas yra paremti valstybi ų narių pastangas pad ėti trečiųjų šalių 
piliečiams, atstovaujantiems įvairioms kult ūroms, religijoms, kalboms ir etnin ėms 
grupėms, įsitvirtinti ir aktyviai dalyvauti vi sose Europos visuomeninio gyvenimo 
srityse – taikant pri ėmimo proced ūras, vykdant įvadines programas ir veikl ą, 
dalyvaujant pilietiniame ir politiniame gyvenime bei gerbiant įvairovę ir piliečių 
teises ir pareigas.  
2. Siekiant 1 dalyje nuro dyto tikslo, fondas prisid ės prie tre čiųjų šalių piliečių 
integracijos nacionalini ų strategij ų rengimo atsižvelgiant į Europos S ąjungos 
imigrantų integracijos bendruosius pa grindinius principus, d ėl kurių 2004 m. 
lapkričio 19 d. susitar ė Taryba ir valstybi ų narių vyriausybi ų atstovai.  
3. Fondas prisideda prie technin ės paramos finansavimo valstybi ų narių arba Komisijos 
iniciatyva.  
3 straipsnis 
Konkretūs tikslai 
Fondas prisideda prie ši ų konkrečių tikslų: 
(a) supaprastinti migrant ų priėmimo proced ūrų organizavim ą ir įgyvendinim ą; 
(b) paremti tre čiųjų šalių piliečiams skirt ų įvadinių program ų ir veiklos 
organizavim ą ir įgyvendinim ą. Šių program ų ir veiklos tikslas – supažinti 
neseniai atvykusius tre čiųjų šalių piliečius su priiman čiąja visuomene ir 
suteikti jiems pagrindinio b ūtinumo žini ų apie priiman čiosios visuomen ės 
kalbą, istoriją, institucijas, so cialines ekonomin ės ypatybes, kult ūros gyvenim ą 
ir pagrindines normas bei vertybes,  
(c) suaktyvinti tre čiųjų šalių piliečių dalyvavim ą pilietiniame, kult ūriniame ir 
politiniame priiman čiosios visuomen ės gyvenime ir gerinti įvairių trečiųjų šalių 
piliečių grupių, vyriausyb ės ir pilietin ės visuomen ės dialogą, siekiant skatinti 
aktyvios pilietyb ės idėją bei pagrindini ų vertybių pripažinim ą; 
(d) tobulinti valstybi ų narių valstybės ir priva čių paslaugų teikėjų gebėjimus 
bendrauti su tre čiųjų šalių piliečiais ir jų organizacijomis bei geriau pasir ūpinti 
trečiųjų šalių piliečių įvairių grupių poreikiais; 
 
LT 105   LT (e) tobulinti priiman čiosios visuomen ės gebėjimus prisitaikyti prie did ėjančios 
įvairovės integracinius veiksmus pritaikant priiman čiosios valstyb ės 
gyventojams, tokiu b ūdu pabrėžiant, kad s ėkmingai integracijai b ūtinas 
abipusis procesas atsižvelgiant į pokyčius įvairovės valdymo srityje; 
(f) didinti valstybi ų narių gebėjimus tobulinti, steb ėti ir vertinti tre čiųjų šalių 
piliečiams skirt ą integracijos politik ą. 
4 straipsnis 
Reikalavimus atitinka ntys veiksmai valstyb ėse narėse 
1. Kalbant apie 3 straipsnio a dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) supaprastinti valstybi ų narių taikomų priėmimo proced ūrų rengimą skatinant 
konsultacijas su suinteresuot omis šalimis ir ekspert ų patarimus ar informacijos 
mainus d ėl metodų, skirtų konkrečių tautybių atstovams arba tre čiųjų šalių 
piliečių kategorijoms; 
(b) veiksmingiau įgyvendinti tokias proced ūras ir padaryti jas prieinamesnes 
trečiųjų šalių piliečiams, pasinaudojant pa togia vartotojui ryši ų ir informacijos 
technologija, skirta inter alia  informavimo kampanijoms bei atrankos 
procedūroms. 
(c) geriau ruošti atvykusius tre čiųjų šalių piliečius integracijai į priiman čią 
visuomen ę paremiant išankstini ų priemoni ų rengimą, pavyzdžiui, kilm ės šalyje 
rengti informacinius rinkinius ir išsamius kursus apie pilie čių teises ir pareigas.  
2. Kalbant apie 3 straipsnio b dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) tobulinti ir geri nti neseniai atvykusi ų trečiųjų šalių piliečiams skirt ų įvadinių 
programų ir veiklos kokyb ę vietos ir region ų lygmeniu, ypa č pabrėžiant 
supažindinim ą su piliečių teisėmis ir pareigomis. 
(b) tobulinti įvadines programas ir veikl ą norint pad ėti tam tikroms grup ėms, 
pavyzdžiui, asmen ų, kurių atžvilgiu taikomos pri ėmimo proced ūros, 
išlaikytiniams, vaikams, moterims, pagyvenusiems žmon ėms, neraštingiems ar 
žmonėms su negalia, atsižvelgiant į konkrečius jų poreikius taikant kriterijus, 
nustatytus norintiems s ėkmingai užbaigti įvadinių programų kursus;  
(c) stengtis, kad įvadinės programos ir su pilie čių gyvenimu susijusi veikla b ūtų 
lankstesni, ypa č organizuojant vakarinius ar ba neakivaizdžius kursus, 
intensyvius mokymo modulius, nuotolin į arba elektronin į mokymą ar panašius 
mokymus, leidžian čius trečiųjų šalių piliečiams dalyvauti kurs ų programose 
dirbant arba mokantis.  
(d) kurti ir įgyvendinti įvadines programas ar veikl ą, susijusią su supažindinimu su 
piliečių teisėmis ir pareigomis, skirtas tre čiųjų šalių piliečiams, ypa č „visai 
neseniai atvykusiems“, turintiems socialini ų ir kultūrinių problemų, susijusių 
 
LT 106   LT su tapatyb ės klausimais, ir paaugli ų nusikalstamumo prevencijai, įskaitant 
„auklėtojų“ ir „pavyzdinio modelio“ programas. 
3. Kalbant apie 3 straipsnio c dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) prisid ėti prie skirting ų tikybos kryp čių bei religinio dial ogo tarp bendruomeni ų 
ir (arba) tarp bendruomeni ų ir sprendimus priiman čių institucij ų plėtros, kuria 
siekiama gerbti pilie čių teises bei pareigas ir įvairovę; 
(b) plėsti trečiųjų šalių piliečių dalyvavim ą ir stiprinti j ų, kaip aktyvi ų piliečių, 
vaidmenį skatinant juos dalyvauti integruoto se (savanoriškose) organizacijose 
arba remiant speciali ų savanorišk ų program ų, stažuočių ir jose numatyt ų 
gebėjimų ugdymo program ų rengimą ir įgyvendinim ą vietos ir region ų 
lygmeniu; 
(c) prisid ėti prie aktyvesnio kai kuri ų trečiųjų šalių piliečių grupių, pavyzdžiui, 
priėmimo proced ūroms atrinkt ų asmenų išlaikytini ų, vaikų, moterų, 
pagyvenusi ų, nerašting ų žmonių arba žmoni ų su negalia pilietinio dalyvavimo;  
(d) paremti valstybi ų narių pastangas priimant politinius sprendimus kurti 
nacionalines, regionines ir vietos patariam ąsias programas, skirtas tre čiųjų šalių 
piliečiams konsultuoti ir su visa is suinteresuotais subjek tais tarpusavyje keistis 
informacija;  
(e) plėsti trečiųjų šalių piliečių dalyvavim ą vietiniuose rinkimuose ir 
demokratiniuose procesuose remiant visuomen ės informavimo kampanijas ir 
tam skirtas geb ėjimų ugdymo programas; 
(f) prisid ėti prie nacionalini ų parengiam ųjų pilietybės ir natūralizacijos program ų 
rengimo ir tobulinimo. 
4. Kalbant apie 3 straipsnio d dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) sudaryti galimybes tre čiųjų šalių piliečiams pasinaudoti teikiamomis 
paslaugomis – inter alia  tarpkultūrinėmis vertimo žodžiu ir raštu paslaugomis, 
auklėjimo programomis, bendruomeni ų atstovų tarpininkavimo paslaugomis, 
kuriant ir tobulinant vie no langelio principu veikian čius informacijos teikimo 
punktus ir ple čiant galimybes jais pasinaudo ti bei tobulinant darbuotoj ų 
gebėjimus bendrauti su įvairių kultūrų atstovais;  
(b) kurti ir atnaujinti visapuses informavimo priemones, pavyzdžiui, vadovus, 
tinklalapius, darbuotoj ų įgūdžių įvairovės registrus;  
(c) kurti darnias integracijos ir įvairovės valdymo organizacines strukt ūras bei 
formuoti įvairių valdžios subjekt ų bendradarbiavimo metodik ą, leidžian čią 
pareigūnams greitai sužinoti kit ų šalių patirtį ir praktik ą ir, jei įmanoma, 
sujungti išteklius; 
(d) stiprinti geb ėjimus koordinuoti nacionalin ę integracijos strategij ą, skirtą 
trečiųjų šalių piliečiams įvairiose valdžios pakopose; 
 
LT 107   LT (e) sukurti ir įgyvendinti priemones, skirtas informacijai apie įvairių kategorij ų 
trečiųjų šalių piliečių poreikius rinkti ir analizuoti vietos ir region ų lygmeniu, 
įskaitant tre čiųjų šalių piliečių konsultavimo programas ir informacijos mainus 
tarp suinteresuot ų subjektų, vykdant tyrimus imigrant ų bendruomen ėse, skirtus 
išsiaiškinti, kaip geriausiai patenkinti tokius poreikius. 
5. Kalbant apie 3 straipsnio e dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) supažindinti priiman čią visuomen ę su įvadinių programų, veiklos ir pri ėmimo 
programų turiniu, padariniais ir toki ų program ų sąveika su valstybiniais ir 
privačiais paslaug ų teikėjais, darbdaviais, įskaitant MV Į, švietimo ir kitomis 
institucijomis; 
(b) skatinti migracijos ir pri ėmimo program ų reiškinio pripažinim ą priimančioje 
visuomen ėje organizuojant visuomen ės informavimo kampanijas; 
(c) prisid ėti organizuojant ir remi ant (didelius) tarpkult ūrinius populiarius 
renginius, skirtus konkre čioms tikslin ėms grupėms ar pla čiajai visuomenei, jei 
tokiuose renginiuose vyks tarpkult ūrinis dialogas ir bus kei čiamasi 
nuomonėmis apie daugiakult ūrę visuomen ę; 
(d) skatinti įvairių kultūrų (jaunimo) organizacij ų dialogą ir mainus; 
(e) plačiau propaguoti integr acijos klausimus; 
(f) aktyviau įtraukti tre čiųjų šalių piliečius formuojant visuomen ės požiūrį į 
migracijos reiškin į; 
(g) didinti priva čių subjektų vaidmenį skatinant ir valdant įvairovę. 
6. Kalbant apie 3 straipsnio f dalyje nustatyt ą tikslą, valstybėse narėse fondas remia 
veiksmus, kuriais siekiama: 
(a) stiprinti paj ėgumus rinkti, analizuoti ir skleisti statistinius duomenis apie 
trečiųjų šalių piliečių integracij ą ir integracijos politik ą, skirtą trečiųjų šalių 
piliečiams; 
(b) prisid ėti prie tre čiųjų šalių piliečiams skirtos imigracijos ir integracijos 
politikos vertinimo remiant nacionalin ius poveikio vertinimus, suinteresuot ų 
šalių, pavyzdžiui, darbdavi ų ir švietimo įstaigų, konsultacij ų ir vertinimo 
mechanizmus ir steb ėsenos priemones; 
(c) nustatyti rodiklius ir lyginam ąją metodik ą pažangos vertinimui nacionaliniu 
lygmeniu; 
(d) kurti kokybiškus testus ir vertin imo sistemas privalomoms integracijos 
programoms; 
(e) prisid ėti prie pri ėmimo proced ūrų ar įvadinių program ų vertinimo remiant 
reprezentatyvius tyrimus tarp tre čiųjų šalių piliečių, kurie pasinaudojo 
 
LT 108   LT programomis, ir (arba) tarp atitinkam ų suinteresuot ų šalių – įmonių, 
nevyriausybini ų organizacij ų ir regionų bei vietos valdžios institucij ų. 
5 straipsnis 
Bendrijai svarb ūs veiksmai 
1. Komisijos iniciatyva iki 7 % fonde turim ų išteklių gali būti panaudota finansuoti 
tarpvalstybinius veiksmus ar visai Be ndrijai svarbius veiksmus („Bendrijos 
veiksmai“), susijusius su imigracijos ir integracijos politika, bei priemones, taikytinas 6 straipsnyje nu rodytai tikslinei grupei.  
2. Bendrijos veiksmai laikomi atitinkan čiais reikalavimus, kai jie vis ų pirma: 
(a) skatina Bendrijos bendradarbiavim ą įgyvendinant Bendrijos teis ę ir gerą 
praktiką imigracijos srityje ir ir įgyvendinant ger ą praktiką integracijos srityje; 
(b) remia tarpvalstybini ų bendradarbiavimo tinkl ų ir bandom ųjų projektų, pagrįstų 
trijose ar daugiau valstybi ų narių esančių įstaigų tarpvalstybine partneryste, 
kūrimą, kuriais siekiama skatinti naujoves, palengvinti keitim ąsi patirtimi ir 
gera praktika bei pagerin ti integracijos politikos kokyb ę; 
(c) remia tarpvalstybines s ąmoningumo ugdymo kampanijas;  
(d) remia studijas, informacijos apie geriausi ą praktiką ir visus kitus fondo veiklos 
aspektus sklaid ą ir mainus, įskaitant moderniausi ų technologij ų naudojim ą;  
(e) remia bandomuosius projektus ir tyrimus, nagrin ėjančius naujų Bendrijos 
bendradarbiavimo form ų galimyb ę imigracijos ir integracijos srityje bei 
Bendrijos teis ę imigracijos srityje;  
(f) remia statistini ų priemoni ų, metodikos ir bendr ų rodiklių rengimą.  
3. Metin ė darbo programa, nustatanti Bendrijos veiksm ų prioritetus, priimama 51 
straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
6 straipsnis 
Tikslinės grupės 
1. Šiame sprendime tikslines grupes sudaro: 
(a) trečiųjų šalių piliečiai, kurie yra gav ę valstybės narės institucij ų išduotą leidimą 
būti jos teritorijoje, nesvarbu, ar įsidarbinimo, savisamdos, šeim ų susijungimo 
ar kitam tikslui, išskyrus tre čiųjų šalių piliečius arba asmenis be pilietyb ės, 
kurie vertinami kaip pab ėgėliai arba kuriems gali b ūti taikoma papildoma 
apsauga pagal 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyv ą 2004/83/EB ir  
(b) trečiųjų šalių piliečiai, kurie yra tre čiosios šalies teritorijoje ir kurie, nor ėdami 
gauti valstyb ės narės išduotą leidimą atvykti ir b ūti šios valstyb ės narės 
 
LT 109   LT teritorijoje, vykdo konkre čius pasirengimo išvykti reikalavimus, numatytus 
nacionalin ėje teisėje, įskaitant susijusius su sugeb ėjimu integruotis į šios 
valstybės narės gyvenim ą. 
2. Tre čiosios šalies pilietis – tai asmuo, kuris n ėra Sąjungos pilietis, kaip apibr ėžta 
Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje.  
II SKYRIUS 
PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI  
7 straipsnis 
Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis 
1. Fondas teikia pagalb ą, papildan čią nacionalinius, regioninius  ir vietos veiksmus, į 
juos integruodamas Bendrijos prioritetus. 
Visų pirma norint užtikrinti, kad Bendrijos atsakas d ėl trečiųjų šalių piliečių 
integracijos b ūtų nuoseklus, pagal ši ą priemonę finansuojami veiksmai tur ėtų būti 
konkretūs ir jie tur ėtų papildyti Europos socialinio fondo finansuojamus veiksmus.  
2. Komisija ir valstyb ės narės užtikrina, kad fondo ir valstybi ų narių pagalba b ūtų 
suderinama su Bendrijos veikla, politikos sritimis ir prioritetais. Šis nuoseklumas 
visų pirma nurodomas daugiamet ėje programoje. 
3. Fondo finansuojama veikla atitinka Su tarties nuostatas ir pagal jas priimt ų aktų 
nuostatas.  
8 straipsnis 
Programavimas 
1. Fondo tikslai įgyvendinami per du daugiame čio programavimo laikotarpius (2007–
2010 m. ir 2011–2013 m.). Daugiame čio programavimo sistema apima prioritetus ir 
valdymo, sprendim ų priėmimo, audito ir tvirtinimo proces ą. 
2. Komisijos priimtos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų program ų 
pagrindu.  
9 straipsnis 
Subsidiarumas ir proporcin ė intervencija 
1. Už 19 ir 21 straipsniuose minim ų daugiame čių ir metini ų program ų įgyvendinim ą 
atsako valstyb ės narės atitinkamame teritoriniame lygmenyje pagal kiekvienai 
valstybei narei b ūdingą institucin ę sistemą. Ši pareiga vykdoma vadovaujantis šiuo 
sprendimu. 
 
LT 110   LT 2. Komisijos ir valstybi ų narių naudojamos priemon ės skiriasi priklausomai nuo 
Bendrijos paramos, susijusios su audito nuostatomis, dydžio. Diferencijavimas taip pat taikomas vertinimo nuostatoms bei daugiame čių ir metini ų program ų 
ataskaitoms. 
10 straipsnis 
Įgyvendinimo b ūdai 
1. Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdoma s Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 53 straipsnio 1 dalies b punkte nust atyta tvarka, išskyrus 5 straipsnyje 
minimus Bendrijos veiksmus ir 16 straipsnyje minim ą techninę pagalbą. Valstybės 
narės ir Komisija užtikrina atitikt į gero finans ų valdymo principui. 
2. Komisija atlieka savo pareig ą vykdyti Europos Bendrij ų bendrąjį biudžetą: 
(a) tikrindama, ar valstyb ėse narėse 31 straipsnyje nustatyta  tvarka yra ir tinkamai 
veikia valdymo ir kontrol ės sistemos; 
(b) nutraukdama arba laikinai  sustabdydama visus ar dal į mokėjimų pagal 40 ir 41 
straipsnius, jeigu netinkamai veikia nacionalin ės valdymo ir kontrol ės 
sistemos, ir taikydama bet kokias kitas reikalingas finansines pataisas 44 ir 45 straipsniuose nustatyta tvarka. 
11 straipsnis 
Papildomumas 
1. Fondo parama nepakei čia viešųjų ar lygiaver čių valstybės narės išlaidų. 
2. Bendradarbiaudama su kiekviena valstybe nare Komisija atlieka vidurio laikotarpio 
papildomumo patikrinim ą iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir ex-post patikrinim ą iki 2015 
m. gruodžio 31 d.  
12 straipsnis 
Partneryst ė 
1. Vadovaudamasi galiojan čiomis nacionalin ėmis normomis ir praktika, kiekviena 
valstybė narė sudaro partneryst ę su jos paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, 
būtent: 
(a) su valstyb ės narės paskirtomis įgyvendinimo institucijomis Europos socialinio 
fondo intervencijoms valdyti ir su  kitomis kompetentingomis region ų, vietos, 
miestų bei kitomis valdžios institucijomis; 
(b) bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujan čia pilietinei visuomenei ir 
nevyriausybin ėms organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius. 
 
LT 111   LT Kiekviena valstyb ė narė užtikrina visuotin į ir veiksming ą visų atitinkam ų įstaigų 
dalyvavim ą pagal nacionalines normas ir praktik ą.  
2. Partneryst ė vykdoma visiškai laikantis at itinkamos kiekvienos partneri ų kategorijos 
institucinės, teisinės ir finansin ės kompetencijos. 
Partneryst ė apima daugiame čių program ų rengimą, įgyvendinim ą, stebėseną ir 
vertinimą.  
III SKYRIUS 
FINANSIN Ė STRUKT ŪRA 
13 straipsnis 
Bendrieji ištekliai 
1. Metinius asignavimus fondui tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama 
finansinių perspektyv ų ribų. 
2. Komisija preliminariai paskirsto metinius išteklius kiekvienai valstybei narei pagal 
14 straipsnyje nustatytus kriterijus.  
14 straipsnis 
Metinis ištekli ų paskirstymas reikalavimus at itinkantiems veiksmams valstyb ėse narėse 
1. Kiekvienai valstybei narei kasmet  iš fondo skiriama fiksuota 300 000 eur ų suma.  
Valstybėms, kurios Europos S ąjungos nar ėmis tapo 2004 m. geguž ės 1 d., 2007–
2013 m. laikotarpiui nustatoma metin ė 500 000 eur ų suma. 
Valstybėms narėms, įstosiančioms į Europos S ąjungą 2007–2013 m., likusiai 2007–
2013 m. laikotarpio dali ai, pradedant nuo kit ų metų po jų įstojimo, nustatoma metin ė 
500 000 eur ų suma.  
2. Lik ę turimi metiniai ištekliai valstyb ėms narėms padalijami tokiu b ūdu: 
(a) 40 % proporcingai valstyb ėse narėse teisėtai gyvenan čių per ankstesni ųjų trejų 
metų laikotarp į trečiųjų šalių piliečių bendro skai čiaus vidurkiui pagal 6 
straipsnį ir  
(b) 60 % proporcingai tre čiųjų šalių piliečių, per ankstesni ų trejų metų laikotarp į 
gavusių valstybės narės išduotą leidimą gyventi jos teritorijoje, skai čiui pagal 6 
straipsnį. 
3. Ta čiau atliekant 2 dalies b punkte nurodyt ą skaičiavimą neįtraukiamos šios asmen ų 
kategorijos: 
(a) sezoniniai dar buotojai, kaip apibr ėžta šalies teis ėje; 
 
LT 112   LT (b) trečiųjų šalių piliečiai, atvyk ę studijų, mokini ų mainų, neatlygintino 
stažavimosi ar savanoriškos tarnybos tikslais pagal 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyv ą 2004/114/EB
61
; 
(c) trečiųjų šalių piliečiai, priimti vykdyti mokslini us tyrimus pagal 2005 m. 
........Tarybos direktyv ą ....../........ 
(d) trečiųjų šalių piliečiai, kuriems valstyb ės narės institucijos atnaujino leidim ą, 
arba kurių statusas buvo pakeistas, įskaitant tre čiųjų šalių piliečius, kurie gavo 
ilgalaikių gyventoj ų statusą pagal 2003 m. lapkri čio 25 d. Tarybos direktyv ą 
2003/109/EB62
.  
4. Remiamasi naujausiais statistini ais duomenimis, kuriuos paskelb ė Europos Bendrij ų 
statistikos tarnyba, vadova udamasi Bendrijos teise.  
5. Kai 4 dalyje nurodyt ų statistini ų duomen ų negalima gauti, reikiamus duomenis 
pateikia valstyb ės narės. 
15 straipsnis 
Finansavimo strukt ūra 
1. Fondo finansin ė parama teikiama dotacij ų forma. 
2. Fondo remiami veiksmai be ndrai finansuojami iš vieš ųjų arba priva čių šaltinių, 
veiksmais nesiekiama pelno ir jie neatitinka reikalavim ų finansavimui iš kit ų šaltinių, 
numatytų Europos Bendrij ų bendrajame biudžete. 
3. Fondo asignavimai papildo vieš ąsias arba atitinkamas išlaidas, kurias valstyb ės narės 
skiria šio sprendimo reglamentuojamoms priemon ėms. 
4. Bendrijos parama remiamiems projektams, pagal 4 straipsn į valstybėse narėse 
įgyvendinam ų veiksmų atveju, neviršija 50 % vis ų konkretaus veiksmo išlaid ų.  
5. Ši parama gali b ūti padidinta iki 60 % projektams, skirtiems konkretiems 
prioritetams, nustatytiems 18 straipsnyje apibr ėžtose Komisijos daugiamet ėse 
gairėse.  
6. Ji didinama iki 75 % valstyb ėse narėse, gaunan čiose Sanglaudos fondo finansavim ą. 
7. Paprastai Bendrijos finansin ė pagalba Fondo remiamiems veiksmams suteikiama ne 
ilgesniam nei trej ų metų laikotarpiui, atsižvelgiant į reguliarias pažangos ataskaitas. 
16 straipsnis 
Techninė pagalba Komisijos iniciatyva 
                                                 
61 OL L 375, 2004 12 23, p. 12. 
62 OL L 16, 2004 1 23, p. 44. 
 
LT 113   LT 1. Komisijos iniciatyva ir (arba) vardu Fondas gali finansuoti parengiam ąsias 
priemones, steb ėsenos, administracines ir technin ės paramos priemones bei 
vertinimo, audito ir tikrinimo priemones, b ūtinas šio sprendimo įgyvendinimui, jeigu 
jos neviršija 0,20 % fondo metini ų asignavim ų. 
2. Šie veiksmai apima: 
(a) su fondo veikla susijusias ( įskaitant bendrojo pob ūdžio) studijas, įvertinimus, 
ekspertų ataskaitas, statistik ą; 
(b) priemones, skirtas partneriams, fondo paramos gav ėjams ir pla čiajai 
visuomenei, ypa č informacijos priemones; 
(c) kompiuterizuot ų valdymo, steb ėsenos, tikrinimo ir įvertinimo sistem ų 
įrengimą, eksploatavim ą ir įvertinimą; 
(d) vertinimo metod ų ir keitimosi informacija apie šios srities praktik ą gerinimą. 
17 straipsnis 
Techninė pagalba valstybi ų narių iniciatyva 
1. Konkre čios valstyb ės narės iniciatyva kiekvienos metin ės programos atveju fondas 
gali finansuoti parengiam ąsias priemones, valdymo, steb ėsenos, įvertinimo, 
informacijos ir kontrol ės priemones bei priemones, skirtas fondo naudojimo 
administracini ų gebėjimų sustiprinimui.  
2. Techninei ir administracinei pagalbai numatyta metin ė suma negali viršyti 4 % 
bendros metin ės valstybei narei skirto bendro finansavimo sumos, pridedant 30 000 
eurų.  
IV SKYRIUS 
PROGRAMAVIMAS 
18 straipsnis 
Daugiame čių gairių priėmimas 
1. Kiekvienam daugiame čio programavimo laikotarpiui Komisija priima strategines 
gaires, nustatydama strukt ūrą fondo intervencijai, atsižvelgdama į imigracijos ir kit ų 
sričių, susijusių su trečiųjų šalių piliečių integracija, bendrijos teis ės aktų tobulinimo 
ir įgyvendinimo pažang ą bei į fondo finansini ų išteklių preliminar ų paskirstym ą 
atitinkamam laikotarpiui. 
2. Kiekvienam fondo tikslui – šiomis gair ėmis visų pirma įgyvendinami Bendrijos 
prioritetai, siekiant paremti bendr uosius pagrindinius principus.  
 
LT 114   LT 3. Komisija priima su pirmuoju daugiame čio programavimo laikotarpiu (2007–2010 
m.) susijusias gaires 2006 m. kovo 31 d., o su antruoju daugiame čio programavimo 
laikotarpiu (2011–2013 m.) susijusias  gaires – 2010 m. kovo 31 d.  
4. Strategin ės gairės priimamos 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
19 straipsnis 
Nacionalini ų daugiame čių program ų rengimas ir tvirtinimas 
1. Kiekviena valstyb ė narė kiekvienam programavimo laikotarpiui ir remdamasi 18 
straipsnyje nurodytomis strategin ėmis gairėmis pasiūlo daugiamet ės programos 
projektą, kuriame yra tokie elementai:  
(a) esamos pad ėties apie nacionalin ės integracijos strategijos įgyvendinim ą 
aprašymas, atsižvelgiant į bendruosius pagrindinius  principus ir, jei tinka, 
atsižvelgiant į nacionalini ų priėmimo ir įvadinių program ų įgyvendinim ą 
valstybėse narėse;  
(b) konkre čios valstyb ės narės keliamų reikalavim ų, susijusi ų su nacionaline 
integracijos strategija ir, tam tikrais atvejais, pri ėmimo ir įvadinėmis 
programomis, analiz ė ir veiklos tiksl ų, skirtų šiems reikalavimams įvykdyti per 
daugiamet ės programos laikotarp į, nurodymas; 
(c) tinkamos strategijos šiems tikslams pasiekti ir j ų pasiekimui taikom ų prioritetų 
pristatymas bei veiksm ų, kuriais numatoma įgyvendinti šiuos prioritetus, 
aprašymas; 
(d) nurodymas, ar ši strategija suderinama su kitomis regionin ėmis, nacionalin ėmis 
ir Bendrijos priemon ėmis; 
(e) informacija apie prioritetus ir j ų konkrečius tikslus. Šie tikslai kiekybiškai 
įvertinami naudojant ribot ą įgyvendinimo, rezultat ų ir poveikio rodikli ų 
skaičių, atsižvelgiant į proporcingumo princip ą. Rodikliai turi b ūti tokie, kad 
būtų galima įvertinti pažang ą pradinės situacijos atžvilgiu bei tiksl ų 
veiksmingum ą įgyvendinant prioritetus; 
(f) finansavimo plano projektas, kuriame kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems 
metams nustatoma si ūloma fondo finansin ė parama bei bendro finansavimo iš 
valstybės ar privačių lėšų bendra suma; 
(g) daugiamet ės programos įgyvendinimo nuostatos, įskaitant: 
– visų valstybės narės skiriam ų institucij ų, nurodyt ų 24 straipsnyje, 
paskyrimą; 
– įgyvendinimo, steb ėsenos, kontrol ės ir įvertinimo sistem ų aprašym ą, 
įskaitant priemoni ų, kurių buvo imtasi siekiant  užtikrinti veiksm ų 
suderinamum ą su Europos socialinio fondo veiksmais, aprašym ą; 
 
LT 115   LT – finansinių srautų sutelkimo ir jud ėjimo proced ūrų apibrėžimą, siekiant 
užtikrinti j ų skaidrum ą; 
– daugiamet ės programos viešumui užtikrinti apibr ėžtas nuostatas.  
2. Kiekvien ą daugiamet ę program ą valstyb ės narės parengia glaudžiai 
bendradarbiaudamos su 12 straipsn yje minimais partneriais.  
3. Valstyb ės narės pateikia savo daugiame čių program ų projektus ne v ėliau kaip per 
keturis m ėnesius po to, kai Komisija pateik ė atitinkamo laikotarpio strategines 
gaires.  
4. Komisija įvertina siūlomą daugiamet ę programą, atsižvelgdama į: 
(a) suderinamum ą su fondo tikslais ir  18 straipsnyje apibr ėžtomis strategin ėmis 
gairėmis; 
(b) strategijos aktualum ą, tinkamum ą ir laukiamus rezultatus bei valstyb ės narės 
pasiūlytas veiklos prioritet ų temas; 
(c) praktini ų valdymo ir kontrol ės priemoni ų, kurias valstyb ė narė nustatė fondo 
intervencij ų naudojimui, atitikt į šiame sprendime išd ėstytoms nuostatoms; 
(d) programos atitikt į Bendrijos teisei, vis ų pirma Bendrijos teisei, kuria siekiama 
užtikrinti laisv ą asmenų judėjimą ir kartu tiesiogiai susijusias gretutines 
išorinių sienų kontrolei, prieglobs čio suteikimui ir imigracijai skirtas 
priemones.  
5. Jeigu Komisija mano, kad daugiamet ė programa nesuderinama su strategin ėmis 
gairėmis arba neatitinka šio sprendimo nuostat ų, nustatan čių valdymo ir kontrol ės 
sistemas, ji paprašo valstyb ės narės atitinkamai pakeisti pasi ūlytą programą.  
6. Komisija kiekvien ą daugiamet ę program ą patvirtina per keturis m ėnesius nuo jos 
oficialaus pateikimo, 51 straipsnio  2 dalyje nustatyta tvarka.  
20 straipsnis 
Daugiame čių program ų pakeitimas 
1. Konkre čios valstyb ės narės arba Komisijos iniciatyva daugiamet ė programa 
peržiūrima ir prireikus kei čiama likusiam programavimo lai kotarpiui, siekiant geriau 
arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, vis ų pirma vadovaujantis Tarybos 
išvadomis. Daugiamet ės programos gali b ūti peržiūrimos atsižvelgiant į įvertinimus 
ir (arba) iškilus įgyvendinimo sunkumams.  
2. Komisija priima sprendim ą, patvirtinant į daugiamet ės programos pakeitim ą, kaip 
įmanoma grei čiau po to, kai atitinkama valstyb ė narė pateikia oficial ų prašymą. 
 
LT 116   LT 21 straipsnis 
Metinės programos 
1. Komisijos patvirtintos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų darbo 
programų pagrindu.  
2. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų liepos 1 d. Komisija pateikia valstyb ėms narėms 
sumų, kurios joms bus skirtos ateinan čiais metais iš vis ų asignavim ų, skirtų pagal 
metinę biudžeto sudarymo proced ūrą, sąmatą, apskaičiuotą 14 straipsnyje nustatyta 
tvarka.  
3. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų lapkričio 1 d. valstyb ės narės pateikia Komisijai 
ateinančių metų metinės programos projekt ą, parengtą pagal daugiamet ę programą ir 
apimantį: 
(a) pagal metin ę programą finansuotin ų projektų bendrąsias atrankos taisykles; 
(b) užduo čių, kurias įgyvendindama metin ę program ą turės atlikti atsakingoji 
institucija, aprašym ą; 
(c) siūlomą fondo paramos suskirstym ą pagal įvairius programos veiksmus ir 
nurodytą prašomą sumą techninei pagalbai pagal 17 straipsn į, skirtą metinei 
programai įgyvendinti. 
4. Nagrin ėdama valstyb ės narės pasiūlymą Komisija atsižvelgia į galutinę fondui pagal 
biudžeto sudarymo proced ūrą skirtų asignavim ų sumą ir priima sprendim ą dėl 
finansavimo iš fondo ne v ėliau kaip iki atitinkam ų metų kovo 1 d. Sprendime 
nurodoma valstybei narei skiriama suma ir laikotarpis, per kur į galima tur ėti 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų. 
V SKYRIUS 
VALDYMO IR KONTROL ĖS SISTEMOS  
22 straipsnis 
Įgyvendinimas 
Komisija atsakinga už šio sprendimo įgyvendinim ą ir priima reikalingas įgyvendinimo 
taisykles.  
23 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemų bendrieji principai 
Valstybių narių sukurtose daugiame čių programų valdymo ir kontrol ės sistemose numatomos: 
(a) aiškiai apibr ėžtos valdymo ir kontrol ės įstaigų ir (arba) departament ų funkcijos 
ir aiškiai paskirstytos funkcijos kiekvienoje įstaigoje; 
 
LT 117   LT (b) aiškus funkcij ų atskyrimas tarp įstaigų ir (arba) departament ų, susijusių su 
valdymu, išlaid ų tvirtinimu ir kontrole, ir aiškus ši ų funkcijų atskyrimas 
kiekvienoje įstaigoje ir (arba) departamente; 
(c) pakankami ištekliai kiekvienai įstaigai arba departamentui paskirtoms 
funkcijoms vykdyti fondo finansuojam ų veiksmų įgyvendinimo laikotarpiu;  
(d) atsakingosios institucijos ir kiekvienos įgaliotosios institucijos veiksminga 
vidaus kontrol ės tvarka;  
(e) patikimos kompiuterizuotos apskaitos, steb ėsenos ir finansin ės atskaitomyb ės 
sistemos; 
(f) veiksminga atskaitomyb ės ir stebėsenos sistema, kai užduotys perduodamos 
atlikti kitoms institucijoms; 
(g) išsam ūs atliktinų funkcijų procedūriniai vadovai; 
(h) veiksmingos priemon ės sistemos veikimo auditui atlikti; 
(i) sistemos ir proced ūros, užtikrinan čios pakankam ą audito sek ą; 
(j) proced ūros, susijusios su pranešimais apie pažeidimus ir j ų stebėsena bei su 
neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimu. 
24 straipsnis 
Institucij ų paskyrimas 
1. Kiekvienai daugiametei programai valstyb ė narė paskiria: 
(a) atsaking ąją institucij ą: valstybės narės veikiančią įstaigą arba valstyb ės narės 
paskirtą nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, atsaking ą už fondo 
remiamų daugiame čių ir metini ų program ų valdymą, tiesiogiai palaikan čią 
visus ryšius su Komisija; 
(b) tvirtinan čiąją institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo ją įgaliojusio atsaking osios institucijos 
departamento, valstyb ės narės paskirtą tvirtinti išlaid ų deklaracijas ir paraiškas 
dėl mokėjimo prieš išsiun čiant jas Komisijai; 
(c) audito institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo valstyb ės narės paskirtos atsakingosios 
institucijos įgaliojimus suteikian čio departamento ir tikrinan čią, ar gerai veikia 
valdymo ir kontrol ės sistema; 
(d) kur tinkama, įgaliotąją instituciją; 
(e) atitikties vertinimo įstaigą, kuri paskiriama kiekvienos daugiamet ės programos 
projekto pateikimo Komisijai metu. Jeigu paskirtoji audito institucija turi būtinus gebėjimus ir funkcin į nepriklausomum ą, Komisija gali leisti jai vykdyti 
 
LT 118   LT atitikties vertinimo įstaigos funkcijas. Savo veikl ą ji privalo vykdyti 
vadovaudamasi tarptautiniais  audito standartais.  
2. Valstyb ė narė nustato taisykles, reglamentuojan čias jos santykius su šiomis 
institucijomis ir įstaigomis bei j ų santykius su Komisija.  
3. Pagal 23 straipsnio b punkt ą, kontrolės ir tvirtinimo funkcijas gali atlikti ta pati 
įstaiga arba departamentas. 
4. 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta tv arka Komisija priima 25–29 straipsni ų 
įgyvendinimo taisykles. 
25 straipsnis 
Atsakingoji institucija 
1. Atsakingoji institucija gali b ūti pačios valstyb ės narės įstaiga, nacionalin ė valstybės 
institucija, taip pat įstaiga, kurios veikl ą reglamentuoja valstyb ės narės privatin ė teisė 
ir vykdanti valstyb ės tarnybos pavestas funkcijas. Jeigu valstyb ė narė paskiria 
atsakingąją institucij ą, kuri nėra pačios valstyb ės narės įstaiga, ji nustato vis ą jos 
santykius su min ėta institucija reglamentuojan čią tvarką ir institucijos santykius su 
Komisija.  
2. Atsaking ąja institucija paskirta įstaiga atitinka tokias minimalias s ąlygas: . 
(a) turi juridinio asmens status ą, išskyrus kai ji yra valstyb ės narės veikianti 
įstaiga; 
(b) turi lengvam ryši ų palaikymui su įvairiais vartotojais ir kit ų valstybių narių 
atsakingosiomis institucijomis ir Komisija reikaling ą infrastrukt ūrą; 
(c) dirba administracin ėje aplinkoje, leidžian čioje jai tinkamai vykdyti savo 
užduotis ir išvengti interes ų konflikto; 
(d) turi galimyb ę taikyti Komisijos fondo valdymo taisykles; 
(e) turi finansinius ir valdymo paj ėgumus, proporcingus Bendrijos l ėšų, kurias ji 
bus paprašyta administruoti, apim čiai;  
(f) turi tinkamos profesin ės kvalifikacijos ir kalbini ų įgūdžių personal ą 
administraciniam darbui tarptautin ėje aplinkoje atlikti.  
3. Valstyb ė narė teikia atsakingajai institucijai pakankam ą finansavim ą, kad ši gal ėtų 
tinkamai ir nepertraukiamai atlikti  savo užduotis 2007–2013 m. laikotarpiu.  
26 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduotys 
1. Atsakingoji institucija atsakinga už veiksming ą, efektyvų ir teising ą daugiamet ės 
programos valdym ą ir įgyvendinim ą. 
 
LT 119   LT Ji visų pirma turi: 
(a) tartis su atitinkamais  partneriais (nevyriausybin ėmis organizacijomis, vietos 
valdžios institucijomis, kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, 
socialiniais partneriais ir pa n.), naudodama pagal 12 straipsn į įsteigtą 
partneryst ę; 
(b) teikti Komisijai pasi ūlymus dėl 19 ir 21 straipsniuose apibr ėžtų daugiame čių ir 
metinių programų; 
(c) sukurti bendradarbiavimo mechanizm ą su valstyb ės narės paskirtomis valdymo 
institucijomis, kurio tikslas – įgyvendinti Europos socialinio fondo numatytus 
veiksmus;  
(d) organizuoti ir skelbti kon kursus ir kvietimus teikti pasi ūlymus; 
(e) organizuoti atrankos ir sutar čių sudarymo proced ūras bendram finansavimui iš 
fondo, laikydamasi skaidrumo, vienodo vertinimo ir dotacij ų nesujungimo 
principų; 
(f) gauti Komisijos atliekamus mok ėjimus ir atlikti mok ėjimus naudos gav ėjams; 
(g) užtikrinti bendro finansavimo iš fondo ir iš kit ų atitinkam ų nacionalini ų ir 
Bendrijos finansini ų priemoni ų nuoseklum ą ir papildomum ą; 
(h) tikrinti bendrai finansuojam ų produktų ir paslaug ų atlikimą ir įsitikinti, kad už 
veiksmus deklaruotos išlaidos iš ties ų buvo patirtos ir atitiko Bendrijos bei 
nacionalines normas; 
(i) užtikrinti, kad yra komp iuterizuota sistema, skirta registruoti ir laikyti 
kiekvieno pagal metines programas vykdomo veiksmo išsamius apskaitos duomenis, ir kad yra renkami įgyvendinimo duomenys, b ūtini finans ų 
valdymui, steb ėsenai, kontrolei ir įvertinimui;  
(j) užtikrinti, kad naudos gav ėjai ir kitos įstaigos, įgyvendinan čios fondo bendrai 
finansuojamus veiksmus, tvarkyt ų arba atskir ą apskaitos sistem ą, arba tur ėtų 
atitinkam ą apskaitos kodeks ą visoms su veikla susijusioms operacijoms; 
(k) užtikrinti, kad 48 straipsnyje minim ų daugiame čių programų įvertinimai b ūtų 
atliekami iki šiame sprendime nustatyt ų galutinių terminų ir atitiktų Komisijos 
ir valstyb ės narės tarpusavyje suderintus kokyb ės standartus; 
(l) parengti proced ūras, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad visi su  išlaidomis ir auditu 
susiję dokumentai, skirti tinkamai audito sekai užtikrinti, b ūtų laikomi pagal 42 
straipsnyje nurodytus reikalavimus; 
(m) užtikrinti, kad 29 straipsnio 1 dalyje minimam auditui atlikti audito institucija 
gautų visą reikiamą informacij ą apie naudojamas valdymo proced ūras ir iš 
fondo bendrai finansuojamus projektus; 
(n) užtikrinti, kad tvirtinan čioji institucija tvirtinimo tikslu gaut ų visą reikiamą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų atžvilgiu; 
 
LT 120   LT (o) parengti ir pateikti Komisijai ataskaitas, tvirtinan čiosios institucijos patvirtintas 
išlaidų ataskaitas ir paraiškas atlikti mok ėjimus; 
(p) vykdyti informavimo ir patariam ąją veiklą bei paremt ų veiksmų rezultatų 
sklaidą; 
(q) bendradarbiauti su Komisija ir kit ų valstybi ų narių atsakingosiomis 
institucijomis.  
2. Atsakingosios institucijos valstyb ėje narėje įgyvendinam ų projektų valdymo veikl ą 
galima finansuoti pagal 17 straipsnyje minimos technin ės pagalbos priemones.  
27 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduo čių perdavimas  
1. Kai visos ar dalis atsa kingosios institucijos užduo čių perduodamos įgaliotajai 
institucijai, atsakingoji institucija apibr ėžia perduodam ų užduočių sritį ir nustato 
išsamias perduot ų užduočių įgyvendinimo proced ūras, atitinkan čias 25 straipsnyje 
nustatytas s ąlygas.  
2. Šiose proced ūrose numatoma reguliariai teikti at sakingajai institucijai informacij ą 
apie veiksming ą perduotų užduočių vykdymą ir naudojam ų priemoni ų aprašymą.  
28 straipsnis 
Tvirtinan čioji institucija 
1. Daugiamet ės programos tvirtinan čioji institucija: 
(a) patvirtina, kad: 
• išlaidų ataskaita yra tiksli, gauta naudojant patikimas apskaitos sistemas 
ir pagrįsta patikrinamais patvir tinamaisiais dokumentais, 
(b) deklaruotos išlaidos atitinka taikyt inas Bendrijos ir nacionalines normas ir 
buvo patirtos atliekant veiksmus, atrinkt us pagal programai taikytinus ir 
Bendrijos bei nacionalines normas atitinkan čius kriterijus; 
(c) užtikrina, kad tvirtinimo tikslui ji  gavo iš atsakingosios institucijos tinkam ą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų ataskaitose įtrauktų išlaidų 
atžvilgiu; 
(d) tvirtinimo tikslu atsižvelgia į kiekvieno audito, kur į atliko ar už kur į buvo 
atsakinga audito institucija, rezultatus; 
(e) tvarko kompiuterizuot ą Komisijai deklaruot ų išlaidų apskaitą; 
(f) užtikrina bet kokio Bendrijos finansavimo, kai d ėl pastebėtų pažeidim ų buvo 
nustatyta, jog šis buvo išmok ėtas neteisėtai, o tam tikrais atvejais ir delspinigi ų, 
 
LT 121   LT išieškojim ą, tvarkydama išieškotin ų sumų apskaitą ir sumok ėdama išieškotas 
sumas Komisijai, ir, kai įmanoma, išskaitydama jas iš kitos išlaid ų ataskaitos.  
2. Tvirtinan čiosios institucijos veikl ą, susijusi ą su projekt ų valstyb ėse narėse 
įgyvendinimu, galima finansuoti pagal 17 straipsnyje minimas technin ės pagalbos 
priemones, su s ąlyga, kad paisoma 24 straipsnyje nurodyt ų išimtinių šios institucijos 
teisių.  
29 straipsnis 
Audito institucija 
1. Daugiamet ės programos audito institucija: 
(a) užtikrina, kad kiekvienas auditas b ūtų atliekamas vadovaujan tis tarptautiniais 
audito standartais ir b ūtų skirtas patikrinti, ar veiksmingai veikia daugiamet ės 
programos valdymo ir kontrol ės sistema;  
(b) užtikrina, kad veiksmai b ūtų audituojami pasirenkant tinkam ą imties dyd į 
deklaruotoms išlaidoms patik rinti, o pati imtis sudaryt ų mažiausiai 10 % vis ų 
kiekvienos metin ės programos reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
(c) per šešis m ėnesius nuo daugiamet ės programos patvirtinimo pateikia Komisijai 
audito strategij ą, kurioje nurodomos a ir b punktuose minim ą auditą 
atliksiančios įstaigos, naudotina metodika, im čių metodas, naudotinas fondo 
remiamiems veiksmams audituoti, ir pr eliminarus audito planavimas, skirtas 
užtikrinti, kad pagrindiniai f ondo bendro finansavimo naudos gav ėjai būtų 
patikrinti, o auditai b ūtų tolygiai paskirstyti per vis ą programavimo laikotarp į. 
2. Kai pagal š į sprendim ą paskirta audito institucija taip pat yra paskirta audito 
institucija pagal sprendimus ......, ..... ir .................63, arba kai dviem arba daugiau iš 
šių fondų taikomos bendros sistemos, pagal 1 dalies c punkt ą galima pateikti bendr ą 
suderintą audito strategij ą.  
3. Audito institucija parengia 49 straipsnio 2 dalyje nustatytos galutin ės metinių 
programų įgyvendinimo ataskaitos projekt ą, kuriame yra: 
(a) metin ė audito ataskaita, pateikianti pagal audito strategij ą atlikto metin ės 
programos audito išvadas ir nurodanti visus programos valdymo ir kontrol ės 
sistemose nustatytus tr ūkumus;  
(b) nuomon ė, ar valdymo ir kontrol ės sistema veik ė veiksmingai, kad užtikrint ų 
pagrįstą Komisijai pateikt ų išlaidų ataskaitų teisingumo garantij ą ir ataskaitose 
nurodytų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą;  
(c) deklaracija, įvertinanti paraiškos atlikti mok ėjimą paskutinio balanso 
pagrįstumą ir galutin ėje išlaidų ataskaitoje nurodyt ų operacijų teisėtumą ir 
taisyklingum ą.  
                                                 
63 Įrašyti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas EPF, Išorini ų sienų fondas ir Gr ąžinimo fondas.  
 
LT 122   LT 4. Kai 1 dalyje minim ą auditą atlieka ne audito institucija, o kita įstaiga, audito 
institucija užtikrina, kad tokios įstaigos tur ėtų būtiną funkcinį nepriklausomum ą, o 
darbas būtų atliekamas vadovaujantis ta rptautiniais pripažintais  audito standartais.  
5. Audito institucijos arba 4 dalyje minimos įstaigos veikl ą, susijusią su valstyb ėse 
narėse įgyvendinamais projektais, galima fina nsuoti pagal 17 straipsnyje minimas 
techninės pagalbos priemones, su s ąlyga, kad yra paisoma 24 straipsnyje nurodyt ų 
šios institucijos išimtini ų teisių.  
VI SKYRIUS 
KONTROL Ė 
30 straipsnis 
Valstybių narių pareigos 
1. Valstyb ės narės privalo užtikrinti daugiame čių ir metini ų program ų gerą finansinį 
valdymą ir pagal jas atliekam ų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą.  
2. Jos užtikrina, kad atsakingos ios institucijos ir bet kokia įgaliotoji institucija, 
tvirtinančiosios institucijos, audito instituci jos ir bet kurios kitos susijusios įstaigos 
gautų tinkamus nurodymus d ėl 23–29 straipsniuose minim ų valdymo ir kontrol ės 
sistemų kūrimo, užtikrinant veiksming ą ir teising ą Bendrijos finansavimo naudojim ą.  
3. Valstyb ės narės užkerta keli ą pažeidimams, juos nustato ir ištaiso. Valstyb ės narės 
apie tuos pažeidimus praneša Komi sijai ir nuolat informuoja Komisij ą apie 
administracini ų ir teismo proces ų eigą.  
Kai negalima išieškoti neteis ėtai naudos gav ėjui išmok ėtų sumų, valstybė narė atsako 
už prarast ų sumų sugrąžinimą į Europos bendrij ų biudžetą.  
4. Valstyb ės narės visų pirma atsakingos už finansin ę veiksmų kontrolę ir užtikrina, kad 
valdymo sistemos bei auditas b ūtų įgyvendinami garantuojant tinkam ą ir veiksming ą 
Bendrijos l ėšų panaudojim ą. Valstybės narės pateikia Komisijai t ų sistemų aprašymą. 
5. Valstyb ės narės bendradarbiauja su Komis ija rinkdamos 14 straipsnio įgyvendinimui 
reikalingus statistinius duomenis.  
6. 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–5 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
31 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemos 
1. Prieš priimant daugiamet ę program ą valstybės narės užtikrina, kad veiklos 
programoms pagal 23–29 straipsnius b ūtų sukurtos valdymo ir kontrol ės sistemos. 
Jos privalo užtikrinti veiksming ą sistemų darbą programavimo laikotarpiu. 
 
LT 123   LT 2. Valstyb ės narės Komisijai kartu su kiekvienu daugiamet ės programos projektu 
pateikia atsaking ųjų, įgaliotųjų ir tvirtinan čiųjų institucij ų bei vidaus audito sistem ų, 
veikiančių tose institucijose ir įstaigose, audito institucijos ir bet kuri ų kitų įstaigų, 
atliekančių auditą, už kurį jos yra atsakingos, sistem ų, jų struktūros ir proced ūrų 
aprašymą. 
3. Per tris m ėnesius nuo kiekvienos daugiamet ės programos projekto pateikimo 
Komisijai valstyb ės narės pateikia atitikties įvertinimo įstaigos parengt ą ataskaitą, 
kurioje išd ėstomi sistem ų įvertinimo rezultatai ir pateikiama nuomon ė dėl tų sistemų 
atitikties 23–28 straipsniams. Jeigu nuomon ėje yra išlyg ų, ataskaitoje nurodomi 
trūkumai ir j ų rimtumas. Suderinusios su Komisija valstyb ės narės parengia plan ą, 
nustatantį korekcines priemones, kuri ų reikės imtis, ir t ų priemoni ų įgyvendinimo 
grafiką.  
4. 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–3 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
32 straipsnis 
Komisijos pareigos 
1. Komisija 30 straips nyje nustatyta tvarka įsitikina, kad valstyb ės narės sukūrė 23–29 
straipsnius atitinkan čias valdymo ir kontrol ės sistemas ir, remdamasi metin ėmis 
audito ataskaitomis ir savo pa čios auditu, kad sistemos s ėkmingai veikia 
daugiame čių programų įgyvendinimo laikotarpiu.  
2. Nepažeidžiant valstybi ų narių vykdomo audito, Komisijos pareig ūnai arba įgalioti 
Komisijos atstovai gali atlikti audit ą vietoje, kartais naudodami ir metin ėse 
programose numatyt ų veiksmų auditą, ir patikrinti, ar valdymo ir kontrol ės sistemos 
veikia efektyviai, pranešdami apie audit ą ne vėliau kaip prieš vien ą darbo dien ą. 
Tokiame audite gali dalyvauti ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti 
atstovai. 
3. Komisija gali reikalauti valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, įsitikinant, ar 
sistemos veikia teisingai, ir  viena arba daugiau operacij ų yra teisingos. Tokiame 
audite gali dalyvauti Komisijos pareig ūnai ar įgalioti Komisijos atstovai. 
4. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad apie fondo 
remiamus veiksmus b ūtų tinkamai informuojama, užtikrinamas veiksm ų viešumas ir 
adekvačios paskesn ės priemon ės. 
5. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad veiksmai atitikt ų 
ir papildyt ų kitas svarbias Bendrijos politikos kr yptis, priemones ir iniciatyvas.  
33 straipsnis 
Bendradarbiavimas su valstybi ų narių kontrolės įstaigomis 
1. Komisija bendradarbiauja su daugiame čių program ų audito institucijomis, 
koordinuodama j ų atitinkamus kontrol ės planus ir audito metodus ir nedelsdama 
 
LT 124   LT pasikeičia valdymo ir kontrol ės sistemoms atlikto audito rezultatais, siekdama kiek 
įmanoma geriau panaudoti kontrol ės išteklius ir išvengti nepagr įsto darbo 
dubliavimosi.  
Komisija pateikia savo pastabas d ėl audito strategijos, pateikiamos pagal 29 
straipsnį, ne vėliau kaip per tris m ėnesius arba pirmame susitikime po audito 
strategijos gavimo.  
2. Formuodama savo pa čios audito strategij ą Komisija nustato tokias daugiametes 
programas: 
(a) kurios be išlyg ų atitinka pagal 31 straipsn į sukurtą sistemą arba kurioms 
išlygos buvo pašalintos panaudojus  korekcines priemones, ir 
(b) kuri ų audito institucijos audito  strategija pagal 29 straipsn į yra patenkinama 
arba kada remiantis Komisijos ir valstyb ės narės audito rezultatais buvo gauta 
pagrįsta garantija, jog valdymo ir kontrol ės sistemos veikia veiksmingai. 
Tų programų atveju Komisija gali informuoti suinteresuotas valstybes nares, kad d ėl 
deklaruot ų išlaidų teisingumo, teis ėtumo ir taisyklingumo ji iš esm ės pasikliaus 
audito institucijos nuomone, o savo pa čios auditą vietoje ji atliks tik ypatingomis 
aplinkybėmis.  
VII SKYRIUS 
FINANSŲ VALDYMAS  
34 straipsnis 
Atitikimas reikalavimams – išlaid ų deklaracijos 
1. Visose išlaid ų deklaracijose nurodoma išlaid ų, kurias patyr ė naudos gav ėjai, 
įgyvendindami veiksmus, suma ir atitinkamai gauta valstyb ės ar privati parama.  
2. Išlaidos atitinka naudos gav ėjų atliktus mok ėjimus. Išlaidos pagrindžiamos 
apmokėtomis sąskaitomis fakt ūromis arba lygiavert ės įrodomosios vert ės apskaitos 
dokumentais.  
3. Išlaidas galima laikyti atitinkan čiomis fondo paramos reikalavimus tik tada, jeigu 
mokėjimai buvo atlikti ne anks čiau kaip iki 21 straipsn io 4 dalyje nurodytame 
Komisijos sprendime d ėl bendro finansavimo nurodyt ų metų sausio 1 d. Bendrai 
finansuojami veiksmai negali b ūti užbaigti iki j ų atitikimo finansavimo 
reikalavimams pradžios.  
4. Fondo paramos reikalavim ų neatitinka tokios išlaidos: 
– PVM; 
– skolos pal ūkanos; 
 
LT 125   LT – žemės įsigijimas už sum ą, viršijan čią 10 % vis ų atitinkamos veiklos 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
– būstas.  
5. Taisykl ės, reglamentuojan čios išlaid ų, skirtų pagal 4 straipsn į įgyvendintiems 
veiksmams, fondo bendrai finansuojamiems valstyb ėse narėse, atitikim ą 
reikalavimams priimamos 51 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
35 straipsnis 
Mokėjimo naudos gav ėjams visuma 
Valstybės narės įsitikina, ar atsakingoji institucija užtikrino, kad naudos gav ėjai kiek 
įmanoma grei čiau gautų visą paramos sum ą iš valstyb ės lėšų. Neišskaitomos ir neatskaitomos 
jokios sumos ir neskai čiuojamas joks kitas konkretus mokestis ar kitas tolygaus poveikio 
mokestis, kuris sumažint ų tas sumas naudos gav ėjams.  
36 straipsnis 
Euro naudojimas 
Visos Komisijos finansavimo sprendimuose, Komisijos įsipareigojimuose ir atliekamuose 
mokėjimuose minimos sumos ir patvirtint ų išlaidų sumos bei prašymai atlikti mok ėjimą, gauti 
iš valstybi ų narių, pateikiami ir atliekami eurais.  
37 straipsnis 
Įsipareigojimai 
Bendrijos biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami kiekvienais metais remiantis 21 straipsnio 4 
dalyje minimu Komisijos sprendimu d ėl finansavimo. 
38 straipsnis 
Mokėjimai – Išankstinis mok ėjimas 
1. Komisija fond ų paramos mok ėjimus atlieka pagal biudžetinius įsipareigojimus.  
2. Mok ėjimai atliekami išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokos forma. Mok ėjimai 
atliekami valstyb ės narės paskirtai atsakingajai institucijai. 
3. Išankstinis mok ėjimas, lygus 50 % Komisijos metiniu sprendimu d ėl fondo 
finansavimo paskirtos sumos, atliekamas valstybei narei per šešiasdešimt dien ų nuo 
sprendimo d ėl finansavimo pri ėmimo. 
4. Antrasis išankstinis mok ėjimas atliekamas ne anks čiau kaip po trij ų mėnesių po to, 
kai Komisija patvirtina metin ės programos įgyvendinimo pažangos ataskait ą ir 
patvirtintą išlaidų ataskaitą, parengtą pagal 28 straipsnio a punkt ą ir 34 straipsn į. Šis 
 
LT 126   LT mokėjimas lygus mažiausiai 70 % pradinio mok ėjimo sumos. Antro Komisijos 
atliekamo išankstinio mok ėjimo suma neviršija 50 % bendros sumos, skirtos bendro 
finansavimo sprendimu, arba bet kuriuo atveju valstyb ės narės pagal metin ę 
programą atrinktiems projektams skirt ų Bendrijos l ėšų sumos liku čio, atėmus 
pirmojo išankstinio mok ėjimo sumą. 
5. Išankstini ų mokėjimų palūkanos skiriamos atitinkamai programai ir turi b ūti 
išskaitytos iš galutin ėje išlaidų ataskaitoje deklaruot ų viešųjų išlaidų sumos.  
6. Išankstiniu mok ėjimu sumok ėtos sumos išskaitomos iš s ąskaitų užbaigus metin ę 
programą.  
39 straipsnis 
Likučio išmokos 
1 Komisija išmoka likut į, jeigu ji per devynis m ėnesius iki metiniu sprendimu d ėl 
fondo bendro finansavimo nustatyto išlaid ų atitikimo reikalavimams termino 
pabaigos gauna tokius dokumentus: 
(a) patvirtint ą išlaidų deklaracij ą ir prašym ą išmokėti likutį arba grąžinamų išlaidų 
deklaracij ą, tinkamai parengt ą pagal 28 straipsnio a punkt ą ir 34 straipsn į; 
(b) metin ės programos galutinio įgyvendinimo ataskait ą, įskaitant 50 straipsnyje 
nustatytą informacij ą; 
(c) audito ataskait ą, nuomon ę ir deklaracij ą, numatytas 29 stra ipsnio 3 dalyje. 
Likučio išmokėjimas priklauso nuo to, ar priimama galutin ė įgyvendinimo ataskaita 
ir prašymo išmok ėti likutį pagrįstumo ataskaita. 
2. Jeigu atsakingoji institucija  nepateikia 1 dalyje nurodyt ų dokument ų iki nustatyto 
termino ir priimtina forma, Komi sija kitaip panaudoja bet kuri ą atitinkamos metin ės 
programos biudžetinio įsipareigojimo dal į, kuri nebuvo panaudota išankstiniam 
mokėjimui.  
3. 2 dalyje nustatyta auto matinio anuliavimo proced ūra laikinai sustabdoma atitinkam ų 
projektų sumai, kai valstyb ės narės lygiu 1 dalyje nustatyt ų dokument ų pateikimo 
laiku vyksta teismo procesas ar  administracine tvarka nagrin ėjamas skundas, turintis 
sustabdom ąjį poveikį. Valstyb ė narė pateiktoje dalin ėje baigiamojoje ataskaitoje 
pateikia išsami ą informacij ą apie tokius projektus ir kas 6 m ėnesius siun čia tiems 
projektams parengtas paža ngos ataskaitas. Per 3 m ėnesius nuo teismo proceso ar 
skundo nagrin ėjimo administracine tvarka pabaigos valstyb ė narė pateikia 1 dalyje 
numatytus dokumentus a titinkamiems projektams. 
4. 1 dalyje minimas devyni ų mėnesių laikotarpis atidedamas, jeigu Komisija priima 
sprendimą, laikinai sustabdant į bendro finansavimo mok ėjimus atitinkamai metinei 
programai pagal 41 straipsnio nuostatas. Laikotarpis v ėl pradedamas skai čiuoti nuo 
tos dienos, kai valstybei narei pranešam a apie 41 straipsnio 3 dalyje minim ą 
Komisijos sprendim ą.  
 
LT 127   LT 5. Nepažeidžiant 40 straipsnio nuostat ų, Komisija per šešis m ėnesius nuo 1 dalyje 
minimų dokument ų gavimo informuoja valstyb ę narę apie išlaid ų, kurias Komisijos 
nuomone gali padengti fondas, dyd į ir bet kokias finansines pataisas, reikalingas d ėl 
skirtumo tarp deklaruot ų išlaidų ir mokėtinomis fondui pripažint ų išlaidų. Valstybė 
narė savo pastabas turi pateikti per tris m ėnesius.  
6. Per tris m ėnesius nuo valstyb ės narės pastabų gavimo Komisija  nusprendžia, koki ą 
išlaidų sumą turėtų padengti fondas, ir išieško likut į, atsirandant į dėl skirtumo tarp 
galutinių pripažint ų išlaidų ir valstyb ėms narėms jau sumok ėtų sumų.  
7. Priklausomai nuo turimo finansavimo Komisija išmoka likut į ne vėliau kaip per 
šešiasdešimt dien ų nuo tos dienos, kai ji priima pirmiau esan čioje pirmoje dalyje 
minėtus dokumentus. Biudžetinio įsipareigojimo likutis gali b ūti atšauktas per šešis 
mėnesius nuo mok ėjimo.  
40 straipsnis 
Laikinas mok ėjimo termino atid ėjimas 
1. Pareig ūnas, kuriam perduoti įgaliojimai, laikinai atideda mok ėjimo termin ą pagal 
Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ne ilgesniam kaip šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jei iškyla abejoni ų dėl tinkamo valdymo ir kontrol ės sistemų veikimo 
arba jei įgaliojimus turin čiam pareig ūnui vykdant metin ės peržiūros pastab ų 
stebėseną prireikia papildomos informacijos iš nacionalini ų institucij ų, arba jei jis 
įtaria, kad pateiktose išlaid ų deklaracijose yra nustatyta dideli ų pažeidim ų arba 
galima daryti prielaid ą, kad jų yra.  
Komisija nedelsdama apie laikino atid ėjimo priežastis informuoja atitinkam ą 
valstybę narę ir atsaking ąją institucij ą. Valstyb ė narė imasi būtinų priemoni ų kiek 
įmanoma grei čiau ištaisyti situacij ą.  
2. Maksimalus šeši ų mėnesių laikotarpis prat ęsiamas kitam maksimaliam šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jeigu aišku, jog b ūtina priimti sprendim ą pagal 41 ir 44 straipsnius.  
41 straipsnis 
Laikinas mok ėjimų sustabdymas 
1. Komisija gali laikinai sustabdyti visas arba dal į išankstinio finansavimo ir liku čio 
išmokų, kai:  
(a) yra rimtas programos valdymo ir kontrol ės sistemos tr ūkumas, kuris daro įtaką 
mokėjimų patvirtinimo proced ūros patikimumui ir d ėl kurio nebuvo imtasi 
korekcini ų priemoni ų, arba 
(b) išlaidos, nurodytos patvirtintoje išlaid ų ataskaitoje, yra susijusios su rimtu 
pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba 
(c) valstyb ė narė nesilaikė savo įsipareigojim ų, nustatytų 30 ir 31 straipsniuose. 
 
LT 128   LT 2. Komisija gali nuspr ęsti laikinai sustabdyti išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokas 
po to, kai suteikia valstybei narei galimyb ę per tris m ėnesius pateikti savo pastabas.  
3. Komisija baigia laikin ą išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmok ų sustabdym ą 
nusprendusi, kad valstyb ė narė ėmėsi būtinų priemoni ų, kad laikinas sustabdymas 
būtų panaikintas.  
4. Jeigu valstyb ė narė nesiima reikaling ų priemoni ų, Komisija gali priimti sprendim ą 
sumažinti gryn ąją sumą arba anuliuoti Bendrijos param ą metinei programai pagal 45 
straipsnį.  
42 straipsnis 
Dokument ų saugojimas 
Kiekvienoje valstyb ėje narėje atsakingoji institucija užtikrina, kad visi patvirtinamieji 
dokumentai, susij ę su atitinkamos metin ės programos išlaidomis ir auditu, b ūtų laikomi taip, 
kad su jais gal ėtų susipažinti Komisija ir Audito R ūmai.  
Nepažeidžiant valstyb ės pagalbos teikim ą reglamentuojan čių normų dokumentai laikomi taip, 
kad su jais b ūtų galima susipažinti, mažiausiai trejus metus po metin ės programos pabaigos. 
Šio laikotarpio skai čiavimas gali nutr ūkti, jeigu vyksta teismo procesas arba Komisijos 
prašymu, kuriame nurodytos priežastys. 
Laikomi dokument ų originalai arba patvirtintos original ų kopijos visuotinai pripažintose 
duomenų laikmenose.  
VIII SKYRIUS 
FINANSIN ĖS PATAISOS  
43 straipsnis 
Valstybių narių daromos Valstybi ų narių daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdamos Komisijos įsipareigojim ų dėl Europos Bendrij ų biudžeto vykdymo, 
valstybės narės pirmiausia atsako už pažeidim ų tyrimą. Gavusios įrodymų apie bet 
kokį didesnį pasikeitim ą, turintį poveikio paramos panaudojimo arba kontrol ės 
pobūdžiui ar reikalavimams, jos padaro b ūtinas finansines pataisas. 
2. Valstyb ė narė daro būtinas finansines pataisas d ėl nustatytų pavienių arba sistemini ų 
pažeidimų vykdant veiksmus ar metines programas. Valstyb ės narės daromomis 
pataisomis išieškomas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Valstyb ė narė atsižvelgia į 
pažeidimų pobūdį bei sunkum ą ir į fondo patirt ą finansinį nuostolį.  
3. Valstyb ės narės į savo metin ę ataskaitą, siunčiamą Komisijai pagal 49 straipsnio 2 
dalį, įtraukia konkre čiai metinei programai skirt ų pradėtų vykdyti atšaukimo 
procedūrų sąrašą.  
 
LT 129   LT Valstybės narės daromomis pataisomis atšaukiamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis 
ir, jei per atitinkamos valstyb ės narės nustatyt ą laiką ši suma negr ąžinama, mokamos 
palūkanos dėl įsipareigojim ų nevykdymo, kuri ų norma nustatyta 46 straipsnio 2 
dalyje.  
4. Jei yra sistemini ų pažeidim ų, valstybė narė vykdo tyrim ą, apimant į visas operacijas, 
kurioms jie gal ėjo turėti poveikio. 
44 straipsnis 
Komisijos atliekamas s ąskaitų auditas ir daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdami Audito R ūmų įgaliojimų arba patikrinim ų, kuriuos atlieka valstyb ės 
narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teis ės aktus, Komisijos pareig ūnai 
ar įgalioti Komisijos atstovai gali vykdyti fondo finansuojam ų operacijų ir valdymo 
bei kontrol ės sistemų patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius patikrinimus, prieš 
tai praneš ę bent jau prieš vien ą darbo dien ą. Komisija atitinkam ą valstybę narę įspėja 
iš anksto, kad gaut ų visą reikaling ą pagalbą. Tokiuose patikrinimuose gali dalyvauti 
ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti Komisijos atstovai. 
Komisija gali reikalauti atitinkamos valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, kad 
įsitikintų, jog vienas ar daugiau sandori ų yra teisingi. Komisijos pareig ūnai ar įgalioti 
Komisijos atstovai gali dalyvauti atliekant tokius patikrinimus. 
2. Jei, baigusi b ūtinus patikrinimus, Komisija padaro išvad ą, kad valstyb ė narė nevykdo 
savo įsipareigojim ų pagal 30 straipsn į, ji sustabdo išankstin į arba galutin į mokėjimą 
pagal 41 straipsn į. 
45 straipsnis 
Pataisų kriterijai 
1. Jei per 41 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą laikotarp į valstybė narė nepadaro patais ų ir jei 
nepasiektas susitarimas, Komisija gali nuspr ęsti per tris m ėnesius atšaukti dal į arba 
visą Bendrijos įnašą į metinę programą tuo atveju, kai ji padaro išvad ą, kad:  
(a) yra dideli ų trūkumų programos valdymo ir kontrol ės sistemoje, d ėl kurių jau 
sumokėtam Bendrijos įnašui į programą iškilo pavojus; 
(b) patvirtintoje išlaid ų atskaitoje išlaid os nurodytos neteisingai ir valstyb ė narė jų 
neištaisė prieš prad ėdama patais ų procedūrą pagal šią straipsnio dal į;  
(c) valstyb ė narė neįvykdė savo įsipareigojim ų pagal 29 straipsn į prieš prad ėdama 
pataisų procedūrą pagal šią straipsnio dal į. 
Komisija priima sprendim ą atsižvelgusi į valstybės narės pateiktas pastabas. 
2. Atsižvelgdama į pažeidimo sistemin į pobūdį, Komisija savo finans ines pataisas daro 
kiekvienu atskiru nustatyto pažeidimo atveju, nor ėdama nuspr ęsti, ar taikyti vienodo 
dydžio ar ekstrapoliuot ą pataisą. Jei pažeidimas susij ęs su išlaid ų ataskaita, kuriai 
 
LT 130   LT anksčiau metin ėje ataskaitoje buvo suteikta neabejot ina garantija paga l 29 straipsnio 
3 dalies b punkt ą, bus galima daryti prielaid ą, kad egzistuoja sistemin ė problema, 
kuriai reikia taikyti vienodo dydž io ar ekstrapoliuotas patais as, išskyrus tuos atvejus, 
kai valstyb ė narė per tris m ėnesius gali pateikti įrodymų šiai prielaidai atmesti. 
3. Priimdama sprendim ą dėl pataisų sumos dydžio, Komisija atsižvelgia į pažeidimo 
svarbą ir atitinkamos metin ės programos netikslum ų mastą bei finansin į poveikį. 
4. Kai Komisija savo pozicij ą grindžia ne jos tarnybose dirban čių auditorių nustatytais 
faktais, ji, išanalizavusi konkre čios valstyb ės narės panaudotas priemones pagal 31 
straipsnį, pastebėtų pažeidim ų ataskaitas ir valstyb ės narės pateiktus atsakymus, 
padaro išvadas d ėl finansini ų padarinių. 
46 straipsnis 
Grąžinimas 
1. Bet koks gr ąžinimas Komisijos naudai atlieka mas iki nustatytos dienos, kuri 
nurodyta vykdomajame rašte sumoms išieš koti, kuris sudaromas pagal Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/200264 72 straipsn į. Šis terminas yra paskutin ė 
antrojo m ėnesio diena po vykdomojo rašto išdavimo. 
2. D ėl bet kokio v ėlavimo vykdant gr ąžinimą mokamos pal ūkanos dėl pavėluoto 
mokėjimo, pradedant nustatytu terminu ir baigiant faktinio mok ėjimo diena. Taikoma 
palūkanų norma yra ta, kuri ą taiko Europos centrinis bankas savo pagrindin ėms 
refinansavimo operacijoms, ir  kuri paskelbta Europos S ąjungos oficialiojo leidinio C 
serijoje, galiojusi to m ėnesio, kur į sueina susigr ąžinimo terminas, pirm ą kalendorin ę 
dieną, padidinus j į trimis su puse procento.“ 
47 straipsnis 
Valstybių narių įsipareigojimai 
Komisijos padaryta finansin ė pataisa neap riboja valstyb ės narės įsipareigojimo vykdyti 
išieškojim ą pagal 45 straipsn į.  
IX SKYRIUS 
STEBĖSENA, ĮVERTINIMAS IR ATASKAITOS  
48 straipsnis 
Stebėsena ir įvertinimas 
1. Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis vykdo nuolatin ę fondo veiklos steb ėseną.  
                                                 
64 OL L 248, 2002 9 16. 
 
LT 131   LT 2. Komisija nuolatos vertina fondo veikl ą kartu su valstyb ėmis narėmis, siekdama 
įvertinti veiksm ų tinkamum ą, veiksmingum ą ir poveik į, atsižvelgiant į 2 straipsnyje 
nurodytus tikslus. 
3. Komisija taip pat nagrin ėja, kaip fondo veiksmai papildo atitinkam ų Bendrijos 
politikos kryp čių, priemoni ų ir iniciatyv ų veiksmus. 
49 straipsnis 
Ataskaitos 
1. Kiekvienos valstyb ės narės atsakinga institucija imasi b ūtinų priemoni ų siekdama 
užtikrinti, kad bus vykdoma projekto steb ėsena ir atliktas įvertinimas. 
Šiam tikslui susitarimuose ir sutartys e, kuriuos ji sudaro su už veiksm ų įgyvendinim ą 
atsakingomis organizacijomis, turi b ūti straipsniai, numatantys įsipareigojim ą teikti 
nuolatines ir išsamias ataskaitas apie pažang ą įgyvendinant ir užbaigiant įgyvendinti 
nustatytus tikslus. 
2. Ne v ėliau kaip pra ėjus devyniems m ėnesiams po termino iki kurio turi b ūti padarytos 
reikalavimus atitinkan čios išlaidos, ir kuris yra nustatytas sprendime d ėl bendro 
finansavimo kiekvienoje metin ėje programoje, atsaking a institucija Komisijai 
pateikia galutin ę įgyvendinimo ataskait ą ir galutin ę išlaidų deklaracij ą kaip numatyta 
34 straipsnyje.  
3. Valstyb ės narės Komisijai pateikia: 
(a) ne v ėliau kaip iki 2010 m. biržel io 30 d. – vertinimo ataskait ą apie bendrai su 
fondu finansuojam ų veiksmų įgyvendinim ą; 
(b) atitinkamai ne v ėliau kaip iki 2012 m. birželio 30 d. (2007–2010 m. 
laikotarpiui) ir iki 2015 m. bir želio 30 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) – 
įvertinimo ataskait ą apie bendrai su fondu finansuojam ų veiksmų rezultatus ir 
poveikį.  
4. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui bei Region ų komitetui pateikia: 
(a) ne v ėliau kaip iki 2009 m. birželio 30 d. – ataskait ą apie 14 straipsnyje 
nustatytų kriterijų taikymą skirstant metinius išteklius valstyb ėms narėms kartu 
su pasiūlymais dėl pakeitim ų, jei manoma, kad tai yra b ūtina; 
(b) ne v ėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. – tarpin ę ataskaitą apie pasiektus 
rezultatus ir kiekybinius bei kokybinius fondo naudojimo aspektus kartu su pasiūlymu apie tolesn ę fondo plėtrą; 
(c) atitinkamai ne v ėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. (2007–2010 m. 
laikotarpiui) ir iki 2015 m. gruodž io 31 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) – ex-
post įvertinimo ataskait ą.  
 
LT 132   LT 50 straipsnis 
Galutinė metinė ataskaita 
1. Siekiant susidaryti aiški ą nuomon ę apie metini ų ir daugiame čių program ų 
įgyvendinim ą, 49 straipsnio 2 dalyje nurodytose ataskaitose pateikiama ši 
informacija:  
(a) apie metin ės programos įgyvendinimo finansin į ir veiklos aspekt ą; 
(b) apie pažang ą, pasiektą įgyvendinant daugiamet ę program ą ir jos prioritetus 
palyginti su konkre čiais, besikei čiančiais tikslais, kartu su fizini ų ir 
įgyvendinimo veiksni ų, rezultatų ir kiekvieno priorite to poveikio kiekybiniu 
vertinimu, jei ir kai galima tok į kiekybin į vertinimą pateikti;  
(c) apie veiksmus, kuri ų ėmėsi atsakingoji institucija, siekdama užtikrinti 
įgyvendinimo kokyb ę ir veiksmingum ą, visų pirma: 
– stebėsenos ir vertinimo priemones, įskaitant susitarimus d ėl duomen ų 
rinkimo; 
– bet kurių svarbių problem ų, su kuriomis buvo susidurta įgyvendinant 
veiklos program ą, trumpą išdėstymą ir priemones, kuri ų buvo imtasi; 
– naudotą techninę pagalbą; 
– priemones, kuri ų buvo imtasi siekiant  pateikti informacij ą apie metines ir 
daugiametes programas ir jas paskelbti. 
2. Laikoma, kad ataskaitos yra priimtinos, kai jose yra visa 1 straipsnio dalyje nurodyta 
informacija. Komisija per du m ėnesius priima sprendim ą dėl atsakingosios 
institucijos pateiktos metin ės įgyvendinimo ataskaitos tu rinio. Jei Komisija iki 
nustatyto laiko nepateikia atsa kymo, ataskaita laikoma priimta. 
X SKYRIUS 
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
51 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda bendrasis So lidarumo ir migracijos sraut ų valdymo komitetas, 
įsteigtas vadovaujantis sprendimu d ėl išorinių sienų fondo įsteigimo pagal 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą 2007–2013 m. 
laikotarpiui …/…..65 (toliau – komitetas).  
2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. 
                                                 
65 Įterpti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas EPF, Išorini ų sienų fondas ir Gr ąžinimo fondas.  
 
LT 133   LT 3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 
52 straipsnis 
Peržiūra 
Taryba, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, ne v ėliau kaip iki 2013 m. birželio 30 d. perži ūri šį 
sprendimą. 
53 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis sprendimas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. 
54 straipsnis 
Adresatai 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
 
LT 134   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. SOLIDARUMO PL ĖTRA NETEIS ĖTAI ESAN ČIŲ TREČIŲJŲ ŠALIŲ PILIEČIŲ GRĄŽINIMO 
SRITYJE  
1.1. Problemos išd ėstymas ir analiz ė 
Labai svarbu gr ąžinti trečiųjų šalių piliečius, kurie neatitinka ar ba daugiau nebeatitinka 
atvykimo, buvimo arba gyvenimo Europos S ąjungos valstybi ų narių teritorijose s ąlygų, 
kadangi jie į jas atvyko neteis ėtai arba pasibaig ė jų viza ar leidimas gyventi, arba j ų 
prieglobsčio prašymas galiausiai buvo atmestas.  
Tai labai svarbu siekiant  užtikrinti, kad neb ūtų pakenkta leidimo įvažiuoti politikai ir siekiant 
užtikrinti teisin ės valstyb ės principo, kuris yra sud ėtinis laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvės elementas, įgyvendinim ą.  
Tačiau praktiškai įgyvendinti gr ąžinimo politik ą yra labai sud ėtinga, ypa č valstybėms narėms, 
turinčioms palyginti žem ą BVP ir nedaug patirties. Gr ąžinimo valdymas yra sud ėtingas 
procesas, reikalaujantis užmegz ti gerus darbo santykius su gr ąžinimo valstyb ėmis ir tuo pa čiu 
metu išlaikyti pusiausvyr ą tarp asmens teisi ų ir humanistini ų aspektų bei valstyb ės 
teisėsaugos interes ų. Neteisėtoms situacijoms dažnai de facto  leidžiama t ęstis ir valstyb ės 
narės dažnai patiria dideles ir nesibaigian čias išlaidas ilgam laikui sulaikydamos atitinkamus 
asmenis bei įsitraukdamos į ilgus teisinius gin čus dėl jų išsiuntimo.  
Neteisėtos imigracijos mažinimas taikant veiksming ą grąžinimo politik ą yra visų valstybių 
narių rūpestis. Teritorijoje be vidaus sien ų asmenys iš esm ės gali judėti nevaržomai. Neteis ėto 
buvimo toleravimas vienoje valstyb ėje narėje gali neigiamai paveikti kov ą su neteis ėtu darbu 
visoje ES, kas savo ruožtu gali  dar labiau paskatinti neteis ėtą imigracij ą į ES. Priešingai, 
veiksminga gr ąžinimo politika visoje ES gal ėtų turėti teigiam ą poveikį bendros imigracijos 
politikos patikimumui ir pad ėti padidinti palankum ą teisėtai valstyb ėse narėse esantiems 
trečiųjų šalių piliečiams.  
1.2. Žingsnis į priekį 
Atsižvelgiant į sunkumų mastą, valstybėms narėms daug geriau pavyks juos įveikti, jei jos 
veiks išvien, o ne pavieniui, ypa č jei jos vadovausis modeliais, kuriais remiantis keliose 
valstybėse narėse buvo įgyvendinta s ėkminga bet s ąžininga gr ąžinimo politika, ypa č 
„integruoto gr ąžinimo valdymo“ koncepcija, kuria siek iama iki minimumo sumažinti rizik ą ir 
kliūtis.  
Įgyvendinusios s ėkminga patirtimi pagr įstą praktiką nacionaliniu l ygmeniu, valstyb ės narės 
taip pat gal ėtų apsikeisti išsamesne informacija apie gr ąžinimo valdymo procesus, žmones, 
dėl kurių išsiuntimo buvo priimti sprendimai, apie patirt į įgyvendinant įvairias priemones ir 
paskatas, kuriomis skatinamas savanoriškas gr įžimas, bei s ąlygas trečiose šalyse. Galiausiai, 
valstybės narės galėtų labiau dalytis gr ąžinimo operacij ų ir pagalbos šiose šalyse prieš ir po 
grąžinimo išlaidas. 
Tačiau tai turi b ūti paremta bendru supratimu, kas gali b ūti grąžinamas, ir kaip reikia 
įgyvendinti gr ąžinimo politik ą. Šiuo metu Komisija  rengia Direktyvos d ėl bendrų procedūrų 
standartų valstybėse narėse grąžinant neteis ėtai esančius trečiųjų šalių piliečius pasiūlymą. 
 
LT 135   LT Direktyva nustatys vienodas gr ąžinimo proced ūrų sąlygas ES. Tokie standartai negali išspr ęsti 
nustatytų problemų grąžinimo politikos įgyvendinimo veiksmingumo poži ūriu, tačiau jie bus 
dar viena svarbi nuoseklios  ir visapusiškos ES gr ąžinimo politikos dalis. 
Be to, fondo remiami veiksmai tur ėtų būti įgyvendinami vadovaujantis žmogaus teisi ų 
standartais.  
Hagos programoje Europos Vadov ų Taryba paragino įsteigti Grąžinimo fond ą.  
1.3. Fondo tikslai 
Pagrindiniai fondo tikslai yra šie:  
• valstybių narių integruoto gr ąžinimo valdymo įvedimas ir tokio valdymo organizavimo ir 
įgyvendinimo tobulinimas; 
• valstybių narių bendradarbiavimo stiprinimas integruoto gr ąžinimo valdymo ir jo 
įgyvendinimo srityje; 
• veiksmingo ir vienodo bendr ų grąžinimo standart ų taikymo skatinimas pagal šios srities 
politikos pl ėtrą. 
Iš esmės, fondas remt ų tiek imigrant ų, tiek prieglobs čio prašytoj ų, kurių atžvilgiu buvo 
priimtas neigiamas sprendimas, gr ąžinimą. 
Grąžinimo priemoni ų prieglobs čio negavusiems prieglobs čio prašytojams finansavimas iš 
Europos pab ėgėlių fondo nebeatiti nka reikalavim ų tik nuo 2008 m. sausio 1 d., tokiu b ūdu 
leidžiant iki galo įgyvendinti pirm ąjį dabartinio sprendimo daugiame čio programavimo cikl ą. 
Šiais metais Komisija inicijuos parengiamuosius veiksmus gr ąžinimo srityje. Parengiamieji 
veiksmai bus įgyvendinami 2005 ir 2006 m. Kad b ūtų atsižvelgta į kaip galima daugiau 
(pirmųjų) šių parengiam ųjų veiksmų rezultatų, siūloma fondo naudojim ą pradėti tik 2008 m. 
Todėl 2007 m. finansavimas nenumatytas. 
2. TEISINIS PAGRINDAS IR POLITIKOS PRIEMON ĖS PAGRINDIMAS  
2.1. Teisinio pagrindo pasirinkimas 
Siūlomas šio Tarybos sprendimo teisinis pagrin das yra 63 straipsnio 3 dalies b punktas, nes 
šiame teis ės akte kalbama apie „imigracijos politi kos priemones“, susijusias su „neteis ėta 
imigracija ir neteis ėtu apsigyvenimu, įskaitant neteis ėtai gyvenan čių asmenų repatriacij ą“.  
Remiantis su 2004 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu, nustatan čiu tam tikr ų sričių, 
numatytų Europos bendrijos steigimo sutarties 3 dalie s IV antraštin ėje dalyje, reglamentavim ą 
laikantis tos Sutartie s 251 straipsnyje nustatytos tvarko s (2004/927/EB), Taryba laikosi 
Sutarties 251 straipsnyje nusta tytos tvarkos priimdama priemones, numatytas 63 straipsnio 2 
dalies b punkte.  
Kadangi pasi ūlymas remiasi Europos bendrijos steigimo sutarties IV antraštine dalimi (Viz ų, 
prieglobsčio, imigracijos ir kitos su laisvu asmen ų judėjimu susijusios politikos sritys), jis turi 
būti pateiktas ir priimtas laikantis prie Amsterdamo sutarties prid ėtų protokolų dėl Jungtinės 
 
LT 136   LT Karalystės, Airijos ir Danijos pozicijos. Jungtin ė Karalyst ė ir Airija d ėl šios priemon ės turi 
galimybę rinktis. Danija nedalyvaus priimant š į sprendim ą, jos šis sprendimas nesaisto ir ji 
neprivalo jo taikyti. 
Solidarumo išraiška skiriant išteklius 
Išteklių skyrimo valstyb ėms narėms metodika b ūtų panaši į numatytąją Tarybos sprendime 
dėl EPF steigimo 2005–2010 m.  
Pirma, norint parodyti, kad daugeliui valstybi ų narių (ir ypač naujosioms valstyb ėms narėms) 
reikės tam tikr ų struktūrinių investicij ų, siekiant s ėkmingai gr ąžinti neteis ėtai esančius 
trečiųjų šalių piliečius, kiekvienais metais valstyb ėms narėms bus skiriama nustatyto dydžio 
suma. Ši suma 2008–2013 m. bus didesn ė valstybėms, kurios 2004 m. geguž ės 1 d. tapo 
Europos S ąjungos nar ėmis. Be to, valstyb ės narės, įstojusios į Europos S ąjungą 2008–2013 
m., šiuo laikotarpiu (20 08–2013 m.) pradedant nuo kit ų metų po jų įstojimo, taip pat gaus 
didesnę sumą.  
Antra, siekiant išreikšti solidarum ą, didžioji dalis valstyb ėms narėms skirtų lėšų bus skiriamos 
remiantis paskirstymo b ūdu, pagrįstu santykine valstybi ų narių našta, susijusia su gr ąžinimo 
valdymu. Paskirstymo b ūdas remiasi dviem komponentais – vienas yra susij ęs su trečiųjų 
šalių piliečių, kurių atžvilgiu priimtas sprendimas d ėl grąžinimo, įpareigojantis juos ir (arba) 
pranešantis jiems apie prievol ę išvykti iš valstyb ės narės teritorijos, skai čiumi, kitas – su 
sėkmingai įgyvendintais gr ąžinimais. Apskai čiuojant pirm ąjį komponent ą bus sudedamas 
trečiųjų šalių piliečių, kurių atžvilgiu toks sprendimas buvo priimtas per pra ėjusius trejus 
metus, bendras skai čius. Šis bendras skai čius apytiksliai atitiks asmen ų, dėl kurių valdžios 
institucijos svarsto, ar jie tur ės būti išsiųsti per nurodyt ą orientacin į laikotarp į, skaičių. 
Galiausiai uždelsimas tarp sprendimo ir re alaus išvykimo yra dažnai neišvengiamas – pa čiam 
išsiuntimui įvykdyti (sprendimo gr ąžinti įvykdymui) kai kuriose valstyb ėse narėse gali reik ėti 
priimti special ų sprendim ą ir (arba) taikyti specialius procesinius veiksmus ( įskaitant, 
prireikus sulaikym ą iki išsiuntimo). Antrasis komponentas lygus s ėkmingai įgyvendint ų 
grąžinimų skaičiui. Tokiu b ūdu bus sukurtas vidinis mechanizmas, skatinantis valstybes nares 
investuoti ir gerinti gr ąžinimo valdym ą bei prisid ėti prie neteis ėtos imigracijos mažinimo 
visoje ES. Kadangi pagrindinis d ėmesys tur ėtų būti skiriamas b ūsimoms pastangoms, santykis 
tarp dviej ų komponent ų turėtų atitinkamai b ūti 70 % – 30 %. 
Asmenų, kurių atžvilgiu priimtas sprendimas d ėl grąžinimo, kategorijos s ąvokos apibr ėžimas 
iš esmės turėtų sutapti su šios kategorijos s ąvokos apibr ėžimu būsimoje Tarybos direktyvoje. 
Į šios sąvokos apibr ėžimą siūloma neįtraukti tre čiųjų šalių piliečių, kuriems buvo neleista 
atvykti į VN tranzito zon ą, kadangi galima daryti išvad ą, kad šie asmenys niekada nebuvo 
atvykę į ES teritorij ą ir kad jiems neb ūtinai taikomas pirmiau min ėtos būsimos Tarybos 
direktyvos režimas, tuo tarpu j ų realiam gr įžimui paprastai taikomos kitos priemon ės.  
Tai neapriboja valstybi ų narių galimybi ų nukreipti finansavim ą veiksmams, kurie pagal fondo 
tikslus (taip pat) apimt ų šią asmenų kategorij ą. Tas pats principas taikomas savanoriškam 
trečiųjų šalių piliečių, nepateikusi ų prieglobs čio prašymo ir (dar) neteis ėtai nesančių valstybės 
narės teritorijoje, gr įžimui. 
 
LT 137   LT 2.2. Fondo veiksmai 
Atsižvelgdama į bendruosius fondo tikslus – prisid ėti prie integruoto gr ąžinimo valdymu 
pagrįstos grąžinimo politikos įgyvendinimo, Komisija si ūlo fondą naudoti daugiausia taikant 
pasidalijam ąjį valdymą su valstyb ėmis narėmis. Tai leis teikti finansin ę paramą, skirtą 
atsižvelgiant į kiekvienos valstyb ės narės konkrečią situaciją ir poreikius.  
Be to, siekiant užtikrinti, kad l ėšos būtų naudojamos pa čiu veiksmingiausiu b ūdu, pasiūlyme 
pateikiamos labai i šsamios nuostatos d ėl siektinų veiklos tiksl ų bei veiksm ų, kurie nurodomi 
kaip prisidedantys prie ši ų tikslų, rūšių.  
3. ĮVERTINIMAS  
Ligi šiol l ėšos administraciniam bendradarbiavimui gr ąžinimo srityje (ARGO programa) 
remti buvo skiriamos tik Bendrijos lygmenyje. Šie veiksmai daugiausia d ėmesio skyr ė 
geriausios praktikos tyrimams ir keitimuisi tokia informacija tarp valdžios institucij ų ir kitų 
suinteresuot ų šalių, pavyzdžiui, TMO.  
Komisija atliko ex ante  įvertinimą, kuris pridedamas prie šio pasi ūlymo. 
4. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Subsidiarumas 
Išlieka galioti pagrindinis principas – valstybi ų narių pareiga kurti ir įgyvendinti gr ąžinimo 
valdymą visose jo srityse. Tod ėl pagrindiniu investicij ų ir suplanuot ų išlaidų šaltiniu ir toliau 
lieka nacionaliniai biudžetai. Ta čiau, nacionalines pastangas įgyvendinti integruoto gr ąžinimo 
valdymo princip ą pagal bendrus standa rtus gali paremti fondas, atsižvelgiant į šios politikos 
poveikį kitoms valstyb ėms narėms. Todėl remtinus veiksmus reikia aiškiai nustatyti ir susieti 
su objektyviomis s ąlygomis atskirose valstyb ėse bei sukurti prid ėtinę vertę visai Bendrijai.  
Proporcingumas 
Sprendimas leis teikti finansin ę fondo param ą grupei veiksm ų, savo veikla prisidedan čių prie 
kelių nustatytų konkrečių tikslų, tuo pat metu leidžiant valstyb ėms narėms pasirinkti veiksmus 
ir būdą, kaip juos įgyvendinti, pagal modelius, suderint us bendradarbiaujant su Komisija. 
Fondas turi b ūti strategine priemone, kuri prisid ės prie nacionalini ų grąžinimo strategij ų 
kūrimo. Bendrijos asignavim ų panaudojimui taip pat b ūtina taikyti aišk ias ir vienodas 
taisykles, numatytas Tarybos sprendime,  kuris yra tinkama Bendrijos program ų įgyvendinimo 
priemonė. 
5. POVEIKIS BIUDŽETUI  
2007 m. finansavimas nenumatytas. Pagal finans ines perspektyvas, kurias Komisija pasi ūlė 
2008–2013 m. laikotarpiui, fondui skiriamas 759 mln. eur ų finansavimas.  
Finansinių išteklių paskirstymui valstyb ėms narėms Komisija siekia taikyti objektyviais 
kriterijais pagr įstą metodą. Kad būtų atspindėta reali situacija kiekvienoje valstyb ėje narėje, 
kriterijai pirmiausia susiejami su „tiksline grupe“. Tai garantuos, kad taikant finansinio 
 
LT 138   LT paskirstymo metod ą bus tinkamai atsižvelgiama į įvykių raidą (pavyzdžiui, susijusi ą su 
leidimo įvažiuoti politikos poky čiais) kartu leidžiant imtis korekcini ų veiksmų remiant 
fondui. 
 
LT 139   LT 2005/0049 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS SPRENDIMAS 
dėl 2008–2013 m. Europos gr ąžinimo fondo pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų 
valdymo bendr ąją program ą steigimo 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos 63 straipsnio  3 dalies b punkt ą, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą66, 
atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę67, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę68, 
laikydamiesi Sutarties 251 st raipsnyje nustatytos tvarkos69 
kadangi: (1) Siekiant palaipsniui sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ę, Europos bendrijos 
steigimo sutartyje numatyta patvirtinti priemones, kuriomis bus užtikrinamas laisvas asmenų judėjimas kartu su gretutin ėmis priemon ėmis, susijusiomis su išor ės sienų 
kontrole, prieglobs čiu ir imigracija, bei priemones, susijusias su prieglobs čiu, 
imigracija ir tre čiųjų šalių piliečių teisių užtikrinimu.  
(2) Europos Vadov ų Taryba savo specialiame susitikime Tamper ėje 1999 m. spalio 15–16 
d. dar kart ą patvirtino savo apsisprendim ą sukurti laisv ės, saugumo ir teisingumo 
erdvę. Šiam tikslui bendroji Europos prieglobs čio ir migracijos politika tur ėtų siekti 
tiek vienod ų sąlygų trečiųjų šalių piliečiams, tiek geresnio migracijos sraut ų valdymo.  
(3) Veiksminga Bendrijos gr ąžinimo politika yra b ūtina siekiant papildyti patikim ą teisinę 
imigracijos ir prieglobs čio politiką; ji taip pat yra svarbus kovos su neteis ėta imigracija 
komponentas. Atsižvelgdamos į grąžinimo program ų ir priverstinio gr ąžinimo 
operacijų įgyvendinim ą valstybės narės numatė didelius biudžetus. Bendri Europos 
Sąjungos veiksmai šioje srityje, remiami atitinkam ų Bendrijos finansini ų priemoni ų, 
galėtų paremti valstybes nares, pabr ėžti neteis ėtai gyvenan čių asmenų grąžinimo 
būtinybę ir prisidėti prie didesnio valstybi ų narių solidarumo.  
                                                
 
66 OL C ... 
67 OL C ... 
68 OL C ... 
69 OL … 
 
LT 140   LT (4) 2002 m. vasario 28 d. Taryba  priėmė Bendrą pagalbos plan ą kovai su neteis ėta 
imigracija ir prekyba žmon ėmis Europos S ąjungoje70, kuriame ji pabr ėžė, kad 
readmisijos ir gr ąžinimo politikos kryptys yra neatsiejamas ir itin svarbus 
komponentas kovojant su neteis ėta imigracija bei nustat ė du elementus, kuriais tur ėtų 
būti pagrįsta Bendrijos gr ąžinimo politika, t.y. bendrieji principai ir bendrosios 
priemonės gerinant valstybi ų narių bendradarbiavim ą administravimo srityje. 
(5) 2002 m. lapkri čio 28 d. Tarybos Gr ąžinimo veiksm ų programa, pagr įsta 2002 m. 
spalio 14 d. Komisijos Komunikatu d ėl Bendrijos neteis ėtai gyvenan čių asmenų 
grąžinimo politikos, gr ąžinimo valdymo valstyb ėse narėse atžvilgiu nustatoma visa 
veiksmų grandinė, apimanti tiek tre čiųjų šalių piliečių priverstin į grąžinimą, tiek 
savanorišk ą grįžimą, taip pat pagrindinius gr ąžinimo etapus, įskaitant pasirengim ą ir 
tolesnius veiksmus.  
(6) Europos Vadov ų Taryba 2003 m. birželio 19–20 d. susitikime Salonikuose kreip ėsi į 
Komisiją, prašydama ištirti visus, su atskira Bendrijos gr ąžinimo priemone susijusius 
aspektus, kad vis ų pirma paremt ų prioritetus, numatytus Gr ąžinimo veiksm ų 
programoje.  
(7) Parengiamieji veiksmai 2005–2006 m. buvo iniciju oti remiantis 2004 m.  birželio 8 d. 
išvadomis, kuriose Taryba ragino biudžeto valdymo institucij ą pateikti 
parengiamuosius veiksmus ir praš ė Komisijos atsižvelgti į jos požiūrį dėl integruoto 
grąžinimo plan ų plėtojimo glaudžiai bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis.  
(8) Europos Vadov ų Taryba savo susitikime Briuselyje 2004 m. lapkri čio 4–5 d. paragino 
Hagos programa prad ėti Europos gr ąžinimo fondo (toliau – fondas) parengiam ąjį etapą 
ir atsižvelgiant į parengiamojo etapo vertinim ą įsteigti fond ą iki 2007 m. 
(9) 2004 m. lapkri čio mėn. Taryba atkreip ė dėmesį į pirmininkaujan čios valstyb ės 
ataskaitą dėl geriausios pristatytos gr ąžinimo į konkrečias šalis praktikos analiz ės. 
Ataskaitoje buvo nurodomos didel ės galimyb ės ir poreikis praktiškiau bendradarbiauti 
tarp valstybi ų narių grąžinimo praktikos srityje. Ataskaitoje buvo nurodomos 
galimybės grąžinimo politikos bei bendr ųjų politikos kryp čių srityje tiek 
nacionaliniame, tiek Bendrijos lygmenyje taikyti labiau integruot ą požiūrį. Taip pat 
ataskaitoje buvo nurodyta geriausia valstybi ų narių praktika tre čiųjų šalių piliečių 
savanoriško gr įžimo arba priverstinio gr ąžinimo į jų kilmės ar tranzito šal į srityje, 
pavyzdžiui, Remiamo savanoriško gr įžimo program ų skatinimas siekiant užtikrinti 
grįžimą ilgam laikui, konsultavimas gr ąžinimo srityje ir bendr ų grąžinimo operacij ų 
organizavimas, įskaitant užsakomuosius reisus.  
(10) Būtina, kad Bendrija tur ėtų priemon ę, paremian čią ir paskatinan čią valstybių narių 
pastangas gerinti gr ąžinimo valdym ą visose jo srityse, remiantis integruoto gr ąžinimo 
valdymo principu ir siekiant paremti s ąžiningą ir veiksming ą bendrų standart ų 
įgyvendinim ą grąžinimo srityje, kaip  nustatyta dabartin ėse ir būsimose su gr ąžinimu 
susijusiose Bendrijos priemon ėse.  
                                                 
70 OL C 142, 2002 6 14, p. 23. 
 
LT 141   LT (11) 2007 m. finansavimas pagal ši ą priemon ę neturėtų būti numatytas, kad remiantis 
Komisijos ataskaita d ėl parengiam ųjų veiksmų vertinimo b ūtų galima atsižvelgti į 
parengiam ųjų grąžinimo veiksm ų rezultatus (2005–2006 m.). 
(12) Atitinkami bendri standartai yra vis ų pirma 2001 m. geguž ės 28 d. Tarybos direktyva 
2001/40/EB d ėl abipusio sprendim ų dėl trečiųjų šalių piliečių išsiuntimo pripažinimo71 
ir logiškai iš jos išplaukiantis 2004 m.  vasario 23 d. Tarybos sprendimas 2004/191/EB 
nustatantis finansini ų skirtumų, atsirandan čių dėl Direktyvos 2001/40/EB d ėl abipusio 
sprendimų dėl trečiųjų šalių piliečių išsiuntimo pripažinimo taikymo, kompensavimo 
kriterijus ir praktines priemones72 ir Tarybos sprendimas 2004/573/EB d ėl jungtini ų 
skrydžių organizavimo, iš dviej ų ar daugiau valstybi ų narių teritorijos išsiun čiant 
trečiųjų šalių piliečius, kurių atžvilgiu priimti atskiri įsakymai d ėl išsiuntimo73. 
(13) Tai taip pat susij ę su būsimomis Bendrijos priemon ėmis, pavyzdžiui, su bendr ų 
procedūrų valstybėse narėse grąžinant neteis ėtai esančius trečiųjų šalių piliečius 
standartų priemone, kuri tur ėtų sukurti vienodas gr ąžinimo proced ūrų sąlygas Europos 
Sąjungoje ir tod ėl apibrėžtų sąlygas bei skirtum ą, pagal kur į valstybės narės imtųsi 
grąžinimo priemoni ų. 
(14) Norint užtikrinti, kad Bendrijos atsakas d ėl neteisėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių 
grąžinimo b ūtų nuoseklus, pagal ši ą priemon ę finansuojami veiksmai tur ėtų būti 
konkretūs ir turėtų papildyti Europos pab ėgėlių fondo finansuojamus veiksmus bei 
programavim ą, skirtą paremti bendradarbiavim ą vystymosi labui bei ekonomin į 
bendradarbiavim ą su šalimis partner ėmis ir regionais, kurie n ėra valstyb ės narės arba 
užjūrio šalys ir teritorijos.  
(15) Visų pirma, tai reikšt ų, kad prieglobs čio negavę prašytojai tur ėtų būti įtraukiami tik į 
šios priemon ės, pagal kuri ą jie daugiau nebe įtraukiami į grąžinimo sąrašą pagal 
Europos pab ėgėlių fondą, veiksmus. Pasibaigus pirmajam daugiame čiam Europos 
pabėgėlių fondo (2005–2007 m.) ciklui, ši priemon ė taip pat tur ėtų būti taikoma 
prieglobsčio negavusiems prašytojams. 
(16) Ši priemon ė parengta taip, kad sudaryt ų nuoseklios sistemos, pavadintos Solidarumo ir 
migracijos sraut ų valdymo bendr ąja programa, dal į. Programa siekiama spr ęsti 
teisingo valstybi ų narių pareigų pasiskirstymo klausim ą, pasidalijant finansine našta, 
atsirandan čia diegiant integruot ą Sąjungos išorini ų sienų valdymą ir įgyvendinant 
bendrąsias prieglobs čio ir imigracijos politikos kryptis, parengtas pagal Europos 
bendrijos steigimo sutarties IV antraštin ę dalį.  
(17) Pagrindinis šios priemon ės tikslas tur ėtų būti integruoto gr ąžinimo valdymo 
skatinimas nacionaliniu lygmeniu. Valstyb ės narės yra skatinamos įgyvendinti 
grąžinimo operacijas pagal integruoto gr ąžinimo veiksm ų planus, kuriuose 
analizuojama situacija valstyb ėse narėse, atsižvelgiant į tikslinę gyventoj ų grupę, 
numatytus tikslus, atsižvelgiant į numatytas operacijas ir bendradarbiaujant su 
atitinkamomis suinteresuotomis šalimis, pavyzdžiui, JTVPK ir TMO, si ūlyti 
grąžinimo modelius, siekian čius įvairiomis priemon ėmis užtikrinti veiksming ą ir 
                                                 
71 OL L 149, 2001 6 2, p. 34. 
72 OL L 60, 2004 2 27, p. 55. 
73 OL L 261, 2004 8 6, p. 28. 
 
LT 142   LT ilgalaikį grąžinimą. Tam tikrais atvejais integruoto gr ąžinimo planai tur ėtų būti 
reguliariai vertinami ir koreguojami.  
(18) Kad būtų skatinamas savanoriškas asmen ų, besilaikan čių prievolės išvykti, gr įžimas, 
tokiems gr ąžinamiems asmenims tur ėtų būti numatytos paskatos, pavyzdžiui 
lengvatinės sąlygos teikiant didesn ę grąžinimo pagalb ą. Tokio pob ūdžio savanoriškas 
grįžimas yra naudingas tiek oriam gr ąžinamų asmenų grąžinimui, tiek valdžios 
institucijoms s ąnaudų efektyvumo prasme.  
(19) Tačiau, politikos poži ūriu, savanoriškas gr įžimas ir priverstinis gr ąžinimas yra 
neatsiejami ir valstyb ės narės turėtų būti skatinamos įgyvendinant gr ąžinimo valdym ą 
stiprinti ši ų dviejų formų papildomum ą. Egzistuoja akivaizdus poreikis įgyvendinti 
priverstinius gr ąžinimus, kad b ūtų užtikrintas Europos S ąjungos imigracijos ir 
prieglobsčio politikos bei valstybi ų narių imigracijos ir prieglobs čio sistem ų 
vientisumas. Tod ėl priverstinio gr ąžinimo galimyb ė yra būtina sąlyga, siekiant 
užtikrinti, kad neb ūtų pakenkta šiai politikai ir  siekiant užtikrinti teisin ės valstybės 
principo, kuris pats yr a labai svarbus laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės kūrimui, 
įgyvendinim ą. Todėl siekiant palengvinti priverstin į grąžinimą šia priemone tur ėtų būti 
remiami valstybi ų narių veiksmai.  
(20) Be to, pagrindin ės kliūtys, su kuriomis gr ąžinimo srityje susiduria valstyb ės narės yra 
susijusios su priverstiniu gr ąžinimu. Viena svarbi kli ūtis yra netikrumas d ėl atitinkamo 
asmens tapatyb ės ir (arba) b ūtinų kelionės dokument ų neturėjimas. Kilm ės šalys 
dažnai vėluoja arba atsisako išduoti gr ąžinimo kelion ės dokumentus d ėl trūkstamos 
informacijos apie tautyb ę arba tapatyb ę. Siekdami išvengti išsiuntimo, neteis ėtai 
gyvenantys asmenys gali pasl ėpti arba sunaikinti savo kelion ės dokumentus ir dažnai 
dėtis turį visiškai kitoki ą tapatybę ir (arba) tautyb ę. Todėl dažnai b ūdavo atliekamos 
ilgos ir brangiai kainuojan čios proced ūros, apiman čios grąžinamo asmens pristatym ą 
keliose ambasadose arba ka lbos ar dialekto analiz ę. Valstyb ės narės turėtų būti 
raginamos gerinti bendradarbiavim ą su trečiųjų šalių konsulin ėmis tarnybomis bei 
tarpusavyje daugiau keistis informacija ir bendradarbiauti veiklos lygmenyje 
bendradarbiaujant su tokiomis tarnybomis.  
(21) Galiausiai, ši priemon ė turi būtinai valstyb ėse narėse, kurios laiko tai tinkama, remti 
konkrečias priemones gr ąžinamiems asmenims gr ąžinimo šalyje, kad pirmiausia b ūtų 
užtikrintas veiksmingas j ų grąžinimas geromis s ąlygomis į jų kilmės miestą arba 
regioną ir antra, kad b ūtų sustiprinta j ų ilgalaikė reintegracija į jų bendruomen ę. 
Tokios priemon ės neturėtų būti pagalba tre čiajai šaliai kaip tokiai ir atitiks 
finansavimo reikalavimus tik tuomet jeigu prad ėta veikla bus b ūtinai tęsiama ir iš 
esmės įgyvendinama valstybi ų narių teritorijoje pagal integruoto gr ąžinimo plan ą.  
(22) Viena iš agent ūros, įsteigtos pagal 2004 m. spa lio 26 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 
2007/2004, įsteigiantį Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos 
valstybių narių išorės sienų valdymo agent ūrą (toliau – agent ūra), užduo čių – teikti 
reikiamą pagalbą valstybėms narėms organizuojant bendras gr ąžinimo operacijas ir 
nurodyti geriausi ą praktiką, susijusi ą su kelion ės dokument ų įgijimu ir neteis ėtai 
valstybėse narėse esančių trečiųjų šalių piliečių išsiuntimu. Tod ėl agentūra turėtų 
užtikrinti, kad b ūtų laikomasi veiksmingo tarp valstybi ų narių suderinto gr ąžinimo 
sąlygų, paliekant bendr ų grąžinimo operacij ų įgyvendinim ą ir organizavim ą 
kompetentingoms nacionalin ėms tarnyboms. Tod ėl agentūra turėtų turėti galimyb ę 
naudoti Bendrijos veiksmais šioje priemon ėje numatytus išteklius.  
 
LT 143   LT (23) Fondo teikiama parama bus veiksmingesn ė ir tikslingesn ė, jeigu reikalavimus 
atitinkančių veiksmų bendras finansavimas bus pagr įstas strategin ėmis daugiamet ėmis 
programomis ir susijusiomis metin ėmis darbo programomis, kurias 
bendradarbiaudama su Komisija parengt ų kiekviena valstyb ė narė.  
(24) Remiantis Komisijos priimtomis strategin ėmis gairėmis, kiekviena valstyb ė narė 
turėtų parengti daugiamet į programavimo dokument ą, atsižvelgdama į savo situacij ą ir 
poreikius bei išd ėstydama savo pl ėtros strategij ą, dėl kurios susitaria ir sprendim ą 
priima Komisija ir kuri sudaro metini ų programų rengimo pagrind ą.  
(25) Daugiametis programavimas tur ėtų būti orientuotas siekti fond ų tikslų užtikrinant 
reikalingus finansinius išteklius ir bendr ų Bendrijos ir valstybi ų narių veiksmų 
nuoseklum ą ir tęstinumą.  
(26) Daugiametis programavimas tur ėtų užtikrinti šios priemon ės koordinavim ą su kitomis 
finansinėmis priemon ėmis.  
(27) Atsižvelgiant į pasidalijam ąjį valdymą, minimą 2002 m. birželio 25 d. Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 d ėl Europos Bendrij ų bendrajam biudžetui 
taikomo finansinio reglamento74
 53 straipsnio 1 dali es b punkte, reik ėtų nurodyti 
sąlygas, leidžian čias Komisijai vykdyti savo įsipareigojimus d ėl Europos Bendrij ų 
bendrojo biudžeto vykdymo, ir išaiškinti valstybi ų narių prievoles bendradarbiauti. Ši ų 
sąlygų taikymas leis Komisijai įsitikinti, kad valstyb ės narės naudoja fond ą teisėtai ir 
teisingai bei laikydamosi gero finans ų valdymo principo, kaip apibr ėžta finansinio 
reglamento 27 straipsnyje. 
(28) Komisija tur ėtų preliminariai suskirstyti turimus asignavimus įsipareigojimams 
naudodama objektyv ų ir skaidrų metodą.  
(29) Techninės paramos teikimo srityje ši priemon ė turėtų remti įvertinimus, 
administracini ų gebėjimų, susijusi ų su fondo valdymu, gerinim ą, tyrimus, 
bandomuosius projektus ir keitim ąsi patirtimi, kuriais vis ų pirma siekiama paskatinti 
novatoriškus metodus ir praktik ą.  
(30) Valstybės narės turėtų priimti atitinkamas priemones, garantuojan čias tinkam ą 
valdymo ir kontrol ės sistemos veikim ą. Todėl būtina nustatyti bendruosius principus ir 
būtinas funkcijas, kurias vykdyt ų visos programos.  
(31) Būtina numatyti bendros už fondo intervencij ų valdymą atsakingos institucijos 
kiekvienoje valstyb ėje narėje paskyrim ą ir aiškiau apibr ėžti jos pareigas. Taip pat 
reikėtų numatyti audito institucijos paskyrim ą ir funkcijas. Be to, siekiant užtikrinti 
vienodus kokyb ės standartus, susijusius su išlaid ų patvirtinimu prieš jas perduodant 
Komisijai, ir išaiškinti informacijos, kuria pagr įstos išlaid ų deklaracijos, pob ūdį ir 
kokybę, būtina numatyti paskirti tvirtinan čiąją instituciją.  
(32) Pagal subsidiarumo ir proporcingumo principus valstyb ės narės yra pirmiausia 
atsakingos už intervencij ų naudojim ą ir kontrol ę.  
                                                 
74 OL L 248, 2002 9 16, p. 1. 
 
LT 144   LT (33) Siekiant garantuoti veiksming ą ir teising ą daugiame čių ir metini ų program ų 
įgyvendinim ą, reikėtų nustatyti valstybi ų narių įsipareigojimus, susijusius su valdymo 
ir kontrol ės sistemomis, išlaid ų patvirtinimu ir neatitikim ų Bendrijos teisei bei jos 
pažeidimų prevencija, nustatymu ir ištaisymu. Valdymo ir kontrol ės atveju vis ų pirma 
būtina nustatyti metodus, kuriais valstyb ės narės užtikrins, kad sistemos b ūtų įdiegtos 
ir deramai veikt ų.  
(34) Nepažeidžiant Komisijos finansin ės kontrol ės įgaliojimų, reikėtų stiprinti valstybi ų 
narių ir Komisijos bendradarbiavim ą šioje srityje ir nustatyti kriterijus, leidžian čius 
Komisijai savo nacionalini ų sistemų kontrolės strategijos kontekste nustatyti 
garantijos, kuri ą ji gali gauti iš nacionalini ų audito institucij ų, lygį.  
(35) Šia priemone remiam ų veiksmų veiksmingumas ir poveikis  taip pat priklauso nuo t ų 
veiksmų įvertinimo. Reik ėtų reglamentuoti valstybi ų narių ir Komisijos pareigas šioje 
srityje bei įvertinimo patikimumo užtikrinimo tvark ą. 
(36) Veiksmus reik ėtų įvertinti atsižvelgiant į vidurio laikotarpio perži ūrą ir poveikio 
vertinimą, o įvertinimo procesas tur ėtų būti įtrauktas į projekto steb ėsenos priemones.  
(37) Šiuo sprendimu visai programos trukmei nustatoma finansin ė struktūra, kuri taps 
pagrindiniu orientyru biudžeto valdymo institucijai, kaip apibr ėžta 1999 m. geguž ės 6 
d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komi sijos tarpinstitucinio susitarimo d ėl biudžeto 
vykdymo tvarkos ir biudžetin ės procedūros gerinimo 33 punkte75.  
(38) Kadangi valstyb ės narės negali visiškai pasiekti si ūlomų veiksmų tikslų, būtent 
skatinti neteis ėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimą vadovaujantis bendrais 
standartais ir integruoto gr ąžinimo valdymo principu, nes d ėl veiksmų apimties ir 
poveikio tai galima geriau padaryti Bendrijos lygiu, Bendr ija gali priimti priemones 
pagal Sutarties 5 st raipsnyje nustatyt ą subsidiarumo princip ą. Pagal šiame straipsnyje 
nustatytą proporcingumo princip ą šis sprendimas neapima daugiau, nei yra b ūtina 
siekiant ši ų tikslų.  
(39) Šio sprendimo įgyvendinimui b ūtinos priemon ės turi būti patvirtintos pagal 1999 m. 
birželio 28 d. Tarybos sprendim ą 1999/468/EB, nustatant į Komisijos naudojimosi jai 
suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą76.  
(40) Pagal Protokolo d ėl Danijos pozicijos, pridedamo prie Europos S ąjungos sutarties ir 
Europos bendrijos steigimo sutarties, 1 ir 2 straipsnius Danija nedalyvauja priimant š į 
sprendimą, todėl nėra jo saistoma arba neprivalo jo taikyti. 
                                                 
75 OL C 172, 1999 6 18, p. 1. 
76 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 
 
LT 145   LT PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
I SKYRIUS  
DALYKAS, TIKSLAI IR VEIKSMAI  
1 straipsnis 
Dalykas ir taikymo sritis 
Siekiant prisid ėti prie laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės stiprinimo šiuo sprendimu nuo 
2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. pagal Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo 
bendrąją programą įsteigiamas Europos gr ąžinimo fondas, toliau – „fondas“.  
Šiuo sprendimu nustatomi tikslai, prie kuri ų įgyvendinimo prisideda fondas, fondo 
naudojimas, turimi finansiniai ištekliai ir turim ų finansini ų išteklių paskirstymo kriterijai.  
Sprendimu nustatomos fondo valdymo taisykl ės, įskaitant finansines taisykles, ir steb ėsenos 
bei kontrol ės mechanizmai, pagr įsti atsakomyb ės pasidalijimu tarp Komisijos ir valstybi ų 
narių. 
2 straipsnis 
Bendrieji fondo tikslai 
1 Bendrasis fondo tikslas – remti valstybi ų narių pastangas gerinti gr ąžinimo valdym ą 
visose jo srityse, na udojant integruoto gr ąžinimo valdymo koncepcij ą, atsižvelgiant į 
šioje srityje priimtus Bendrijos teis ės aktus.  
2. Fondas prisideda prie technin ės pagalbos finansavimo valstybi ų narių arba Komisijos 
iniciatyva.  
3 straipsnis 
Konkretūs tikslai 
1. Fondas prisideda prie ši ų konkrečių tikslų: 
(a) valstybi ų narių integruoto gr ąžinimo valdymo įvedimo ir tokio valdymo 
organizavimo ir įgyvendinimo tobulinimo; 
(b) valstybi ų narių bendradarbiavimo integruoto gr ąžinimo valdymo ir jo 
įgyvendinimo srityje stiprinimo; 
(c) veiksmingo ir vienodo bendr ų grąžinimo standart ų taikymo skatinimo pagal 
šios srities politikos pl ėtrą. 
2. Integruotas gr ąžinimo valdymas apima vis ų pirma kompetenting ų valstybės narės 
institucijų integruoto gr ąžinimo plan ų parengim ą ir įgyvendinim ą. Šie planai: 
 
LT 146   LT – remiasi išsamiu situacijos valstyb ėje narėje vertinimu atsižvelgiant į tikslinę 
gyventojų grupę ir iššūkius, susijusius su numatyta ve ikla (pavyzdžiui, susijusia 
su kelion ės dokument ų įgijimu ir kitomis praktin ėmis grąžinimo kli ūtimis). 
Išsamus vertinimas atliekamas bendradarbiaujant su visomis atitinkamomis institucijomis ir partneriais; 
– siekia įgyvendinti vis ą eilę priemoni ų, skatinan čių neteisėtai jų teritorijoje 
gyvenančių trečiųjų šalių piliečių savanoriško gr įžimo modelius, ir prireikus, 
įgyvendinan čių šių asmenų priverstinio gr ąžinimo operacijas, visiškai 
atsižvelgiant į humanistinius principus ir pagarb ą jų orumui; 
– apima galimyb ę priklausomai nuo atitinkamo nagrin ėjamų bylų skaičiaus 
pasirinkti tikslin ę grupę; 
– apima planavim ą ir (arba) grafik ą ir tam tikrais atvejais numato periodin į 
įvertinimo mechanizm ą, leidžiant į koreguoti planavim ą ir įvertinti praktin į plano 
poveikį. 
3. Integruoto gr ąžinimo planuose pagrindinis d ėmesys skiriamas vis ų pirma 
veiksmingam ir ilgalaikiam gr ąžinimui, tiek savanoriško gr įžimo, tiek priverstinio 
grąžinimo srityje, taikant tokius veiksmus, kaip efektyvus inform avimas iki išvykimo 
bei kelion ės ir tranzito organizavimas gr ąžinimo šalyje. Siekiant  skatinti savanorišk ą 
grįžimą, kiek įmanoma gali b ūti numatomos paskatos savanoriškai gr įžtantiems 
asmenims, pavyzdžiui didesn ė grąžinimo pagalba. 
Jei valstyb ės narės laiko tai tinkama, jos taip pat gali teikti pri ėmimo ir reintegracijos 
paramą. 
4 straipsnis 
Reikalavimus atitinka ntys veiksmai valstyb ėse narėse 
1. Finansavimo iš šio fondo reikalavimus atitinka veiksmai, susij ę su 3 straipsnio 1 
dalies a punkte nustatytu tikslu, ir ypa č: 
(a) veiksmingo, stabilaus ir ilgalaikio valstybi ų narių institucij ų veiklos 
bendradarbiavimo su tre čiųjų šalių konsulin ėmis ir imigracijos tarnybomis 
užmezgimas arba tobulinimas, siekiant gauti kelion ės dokumentus tre čiųjų 
šalių piliečių grąžinimui ir užtikrinti greitas ir s ėkmingas išsiuntimo 
procedūras; 
(b) neteis ėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo skatinimas ir palengvinimas, 
visų pirma taikant remiamo savanoriško gr įžimo programas, siekiant užtikrinti 
grąžinimo ilgalaikiškum ą; 
(c) priverstinio neteis ėtai esančių trečiųjų šalių piliečių grąžinimo supaprastinimas 
ir įgyvendinimas, siekiant sustiprinti imigracijos politikos patikimum ą ir 
vientisum ą bei sutrumpinti asmen ų, laukian čių priverstinio išsiuntimo, 
sulaikymo laikotarp į. 
 
LT 147   LT 2. Finansavimo iš šio fondo reikalavimus atitinka veiksmai, susij ę su 3 straipsnio 1 
dalies b punkte nustatytu tikslu, ir ypa č: 
(a) bendradarbiavimas surenkant ir suteikiant potencialiems gr ąžinamiems 
asmenims informacij ą apie kilm ės šalį; 
(b) bendradarbiavimas užmezgant veiksmi ngus, stabilius ir ilgalaikius veiklos 
darbo santykius tarp valstybi ų narių institucij ų ir trečiųjų šalių konsulini ų ir 
imigracijos tarnyb ų, siekiant palengvinti konsulin ės pagalbos teikim ą gaunant 
kelionės dokumentus tre čiųjų šalių piliečių grąžinimui ir užtikrinti greitas ir 
sėkmingas išsiuntimo proced ūras; 
(c) bendr ų integruoto gr ąžinimo plan ų, įskaitant bendras savanoriško gr įžimo 
programas, rengimas ir įgyvendinimas pagal konkre čias kilmės, ankstesn ės 
gyvenamosios vietos ar ba tranzito šalis; 
(d) esamos pad ėties ir galimybi ų stiprinti valstybi ų narių bendradarbiavim ą 
grąžinimo administravimo srityje bei tarptautini ų ir nevyriausybini ų 
organizacij ų vaidmens, kur į jos suvaidins šiame kontekste, tyrimai; 
(e) apsikeitimas informacija, parama ir konsultacijomis ypatingai pažeidžiam ų 
grupių grąžinimo srityje; 
(f) geriausios praktikos seminar ų praktikams organizavimas, atkreipiant d ėmesį į 
konkrečias trečiąsias šalis ir (arba) regionus;  
(g) bendros priemon ės, sudaran čios galimybes priimti gr įžtančius asmenis kilm ės, 
ankstesnės gyvenamosios vietos arba tranzito šalyse; 
(h) bendras veiksm ų rengimas, siekiant užtikrinti ilgalaik ę asmenų reintegracij ą 
kilmės arba ankstesn ės gyvenamosios vietos šalyje; 
(i) bendros priemon ės grąžinamų asmenų padėčiai ir jų padėties tolygumui steb ėti. 
3. Finansavimo iš šio fondo reikalavimus atitinka veiksmai, susij ę su 3 straipsnio 1 
dalies c punkte nustatytu tikslu, ir ypa č: 
(a) kompetenting ų institucij ų gebėjimo kaip galima grei čiau priimti kokybiškus 
sprendimus d ėl grąžinimo stiprinimas; 
(b) kompetenting ų administravimo institucij ų gebėjimo vykdyti (užtikrinti, kad 
būtų vykdoma) skubius sprendimus d ėl išsiuntimo visiškai laikantis pagarbos 
žmogaus orumui ir atitinkam ų su tokiomis operacijomis susijusi ų Europos 
saugumo standart ų, stiprinimas; 
(c) teismini ų institucij ų gebėjimo grei čiau vertinti apsk ųstus sprendimus d ėl 
grąžinimo stiprinimas; 
(d) seminar ų ir bendro mokymo organizavimas kompetenting ų administravimo, 
teisėsaugos ir teismini ų institucij ų personalui teisini ų ir praktini ų grąžinimo 
aspektų srityje; 
 
LT 148   LT (e) kompetenting ų administravimo institucij ų gebėjimo veiksmingai įgyvendinti 
bendras priemones d ėl abipusio pripažinimo ir bendr ų grąžinimo operacij ų, 
įskaitant Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos S ąjungos 
valstybių narių išorės sienų valdymo agent ūros nustatytas rekomendacijas, 
veiklos standartus ir geriausi ą praktiką, stiprinimas. 
4. Straipsnio 1–3 dalyse numatyti veiksmai konkre čiai skatina bendros Europos 
imigracijos ir gr ąžinimo politikos srityje galiojan čių atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų 
nuostatų įgyvendinim ą.  
5. Veiksmai atsižvelgia į konkrečią padėtį, kurioje atsid ūrė pažeidžiami asmenys, tokie 
kaip: nepilname čiai, nelydimi nepilname čiai, neįgalūs asmenys, pagyven ę asmenys, 
nėščios moterys, nepilname čių vaikų turintys vieniši t ėvai, taip pat asmenys, kurie 
buvo kankinti, prieva rtauti ar nukent ėjo nuo kit ų sunkių psichologin ės, fizinės ar 
seksualinės prievartos form ų.  
5 straipsnis 
Reikalavimus atitinka ntys veiksmai valstyb ėse narėse 
Remiami veiksmai gali apimti šias priemones: 
– visais grąžinimo atvejais informavim ą iki grąžinimo, b ūtinų kelionės dokument ų gavimą, 
būtino sveikatos patikrinimo iki gr ąžinimo išlaidas, kelion ės ir maisto išlaidas 
grąžinamiems ir lydintiems asmenims, įskaitant medicinos personal ą, lydinčių asmenų 
apgyvendinim ą, konkrečią pagalbą pažeidžiamoms grup ėms, pavyzdžiui, vaikams arba 
žmonėms su negalia, vežimo į galutinę paskirties viet ą grąžinimo šalyje išlaidas ir 
bendradarbiavim ą su kilm ės, ankstesn ės gyvenamosios vietos arba tranzito šalies 
institucijomis; 
– be to, neteis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių priverstinio gr ąžinimo atveju, laikino 
grąžinamų ir juos lydin čių asmenų iš dalyvaujan čios valstyb ės narės apgyvendinimo 
organizuojan čioje valstyb ėje narėje iki išvykimo bendr ų grąžinimo operacij ų atveju 
išlaidas; 
– be to, neteis ėtai gyvenan čių trečiųjų šalių piliečių savanoriško gr įžimo atveju, išsam ų 
informavim ą iki grįžimo, pagalb ą ir konsultavim ą bei pagrindines prieš gr įžimą patirtas 
išlaidas; 
– be to, jei valstyb ės narės laiko tai tinkama, pirm ąsias po gr ąžinimo patirtas išlaidas, 
grąžinamo asmens daikt ų vežimą, atitinkam ą laikiną apgyvendinim ą pirmomis dienomis 
po atvykimo į grąžinimo šal į priėmimo centre arba jei b ūtina viešbutyje, mokym ą ir 
pagalbą ieškant darbo bei tam tikrais atvejais ribot ą paramą pradedant užsiimti ekonomine 
veikla; 
– kompetenting ų administravimo, teis ėsaugos ir teismini ų institucij ų personalo rengim ą ir 
mokymą, šių kategorij ų personalo iš kit ų valstybių narių komandiruotes, siekiant užtikrinti 
veiksming ą ir vienod ą bendrų grąžinimo standart ų taikymą ir sustiprinti bendradarbiavim ą 
bei misijas, siekiant įvertinti gr ąžinimo politikos rezultatus tre čiosiose šalyse; 
 
LT 149   LT – operatyvaus bendradarbiavimo su tre čiųjų šalių konsulin ėmis įstaigomis ir imigracijos 
tarnybomis atveju siekiant gauti kelion ės dokumentus ir užtikri nti greitas išsiuntimo 
procedūras, įstaigų ir tarnyb ų, atsaking ų už trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatym ą bei 
jų kelionės dokument ų tikrinimą, personalo kelion ės ir apgyvendinimo valstyb ėse narėse 
išlaidas; 
– reintegracijos atveju, priemones, stiprinan čias grąžinimo ilgalaikiškum ą pagal integruoto 
grąžinimo valdymo samprat ą, ir jei valstyb ė narė laiko tai tinkama, paskatas pinigais ir 
kitas reintegracijos procesui užtikrinti b ūtinas trumpalaikes priemones, skirtas vystyti 
grąžinamo asmens asmenin į tobulėjimą, pavyzdžiui, mokym ą, pagalbą surandant ir ieškant 
darbo, pagalb ą pradedant užsiimti ekonomine veikla ir pagalb ą bei konsultavim ą po 
grįžimo, ir priemones, leidžian čias valstyb ėms narėms imtis atitinkam ų praktini ų 
priemonių grąžinamiems asmenims sutikti tre čiosiose šalyse jiems atvykus. 
6 straipsnis 
Bendrijai svarb ūs veiksmai 
1. Komisijos iniciatyva iki 7 % fonde turim ų išteklių gali būti panaudota finansuoti 
tarpvalstybinius veiksmus ar visai Be ndrijai svarbius veiksmus („Bendrijos 
veiksmai“), susijusius su imigracijos ir integracijos politika, bei priemones, taikytinas 7 straipsnyje nu rodytai tikslinei grupei.  
2. Bendrijos veiksmai laikomi atitinkan čiais reikalavimus, kai jie vis ų pirma: 
(a) skatina Bendrijos bendradarbiavim ą įgyvendinant Bendrijos teis ę ir gerą 
praktiką; 
(b) remia tarpvalstybini ų bendradarbiavimo tinkl ų ir bandom ųjų projektų, pagrįstų 
dviejose ar daugiau valstybi ų narių esančių įstaigų tarpvalstybine partneryste, 
steigimą, skirtą skatinti naujoves, palengvinti keitim ąsi patirtimi ir gera 
praktika bei pagerinti gr ąžinimo politikos kokyb ę; 
(c) remia tarpvalstybines s ąmoningumo ugdymo kampanijas;  
(d) remia studijas, keitim ąsi informacija apie geriausi ą praktiką ir visus kitus fondo 
aspektus sklaid ą ir mainus, įskaitant keitim ąsi informacija apie moderniausi ų 
technologij ų naudojim ą;  
(e) bandomieji projektai ir tyrimai, nagrin ėjantys nauj ų Bendrijos 
bendradarbiavimo ir Bendrijos teis ės būdų galimybę šioje srityje; 
(f) remia statistini ų priemoni ų, metodikos ir bendr ų rodiklių rengimą.  
3. Metin ė darbo programa, nustatanti Bendrijos veiksm ų prioritetus, priimama 52 
straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka.  
7 straipsnis 
Tikslinės grupės 
 
LT 150   LT 1. Šiame sprendime tikslin ės grupės apima tre čiųjų šalių piliečius, neteis ėtai 
gyvenančius valstyb ėje narėje. 
2. Tai apima tre čiųjų šalių piliečius, kuriems nereikia ar ba daugiau nebereikia 
tarptautin ės apsaugos, kadangi j ų prieglobs čio prašymas buvo atmestas galutiniu 
sprendimu pagal atitinkamos valstyb ės teisės sistemą arba kadangi j ų statusas buvo 
panaikintas, nustojo galioti arba nebuvo prat ęstas (galutiniu sprendimu) pagal šalies 
ir Bendrijos teis ę. 
3. Tre čiosios šalies pilietis – tai asmuo, kuris n ėra Sąjungos pilietis, kaip apibr ėžta 
Sutarties 17 straipsnio 1 dalyje.  
II SKYRIUS 
PAGALBOS TEIKIMO PRINCIPAI  
8 straipsnis 
Papildomumas, nuoseklumas ir atitiktis 
1. Fondas teikia pagalb ą, papildan čią nacionalinius, regioninius  ir vietos veiksmus, į 
juos integruodamas Bendrijos prioritetus. 
2. Komisija ir valstyb ės narės užtikrina, kad fondo ir valstybi ų narių pagalba b ūtų 
suderinama su Bendrijos veikla, politikos sritimis ir prioritetais. Šis nuoseklumas 
visų pirma nurodomas daugiamet ėje programoje, minimoje 20 straipsnyje.  
3. Fondo finansuojama veikla atitinka Su tarties nuostatas ir pagal jas priimt ų aktų 
nuostatas.  
9 straipsnis 
Programavimas 
1. Fondo tikslai įgyvendinami per du daugiame čio programavimo laikotarpius (2008–
2010 m. ir 2011–2013 m.). Daugiame čio programavimo sistema apima prioritetus ir 
valdymo, sprendim ų priėmimo, audito ir tvirtinimo proces ą. 
2. Komisijos priimtos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų program ų 
pagrindu.  
10 straipsnis 
Subsidiarumas ir proporcin ė intervencija 
1. Už 20 ir 22 straipsniuose minim ų daugiame čių ir metini ų program ų įgyvendinim ą 
atsako valstyb ės narės atitinkamame teritoriniame lygmenyje pagal kiekvienai 
valstybei narei b ūdingą institucin ę sistemą. Ši pareiga vykdoma vadovaujantis šiuo 
sprendimu. 
 
LT 151   LT 2. Komisijos ir valstybi ų narių naudojamos priemon ės skiriasi priklausomai nuo 
Bendrijos paramos, susijusios su audito nuostatomis, dydžio. Diferencijavimas taip pat taikomas vertinimo nuostatoms bei daugiame čių ir metini ų program ų 
ataskaitoms. 
11 straipsnis 
Įgyvendinimo b ūdai 
1. Fondui skirtas Bendrijos biudžetas vykdoma s Tarybos reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 53 straipsnio 1 dalies b punkte nust atyta tvarka, išskyrus 6 straipsnyje 
minimus Bendrijos veiksmus ir 17 straipsnyje minim ą techninę pagalbą.  
Valstybės narės ir Komisija užtikrina atitikt į gero finans ų valdymo principui.  
2. Komisija atlieka savo pareig ą vykdyti Europos Bendrij ų bendrąjį biudžetą: 
(a) tikrindama, ar valstyb ėse narėse 32 straipsnyje nustatyta  tvarka yra ir tinkamai 
veikia valdymo ir kontrol ės sistemos; 
(b) nutraukdama arba laikinai  sustabdydama visus ar dal į mokėjimų pagal 41 ir 42 
straipsnius, jeigu netinkamai veikia nacionalin ės valdymo ir kontrol ės 
sistemos, ir taikydama bet kokias kitas reikalingas finansines pataisas 45 ir 46 straipsniuose nustatyta tvarka. 
12 straipsnis 
Papildomumas 
1. Fondo parama nepakei čia viešųjų ar lygiaver čių valstybės narės išlaidų.  
2. Bendradarbiaudama su kiekviena valstybe nare Komisija atlieka vidurio laikotarpio 
papildomumo patikrinim ą iki 2012 m. gruodžio 31 d. ir ex-post patikrinim ą iki 2015 
m. gruodžio 31 d.  
13 straipsnis 
Partneryst ė 
1. Vadovaudamasi galiojan čiomis nacionalin ėmis normomis ir praktika, kiekviena 
valstybė narė sudaro partneryst ę su jos paskirtomis institucijomis ir įstaigomis, 
būtent: 
(a) kompetentingomis regionin ėmis, vietos, miesto ir kitomis valstyb ės 
institucijomis; 
(b) bet kokia kita atitinkama įstaiga, atstovaujan čia pilietinei visuomenei ir 
nevyriausybin ėms organizacijoms, įskaitant socialinius partnerius. 
 
LT 152   LT Kiekviena valstyb ė narė užtikrina visuotin į ir veiksming ą visų atitinkam ų įstaigų 
dalyvavim ą pagal nacionalines normas ir praktik ą.  
2. Partneryst ė vykdoma visiškai laikantis at itinkamos kiekvienos partneri ų kategorijos 
institucinės, teisinės ir finansin ės kompetencijos. 
Partneryst ė apima daugiame čių program ų rengimą, įgyvendinim ą, stebėseną ir 
vertinimą.  
III SKYRIUS 
FINANSIN Ė STRUKT ŪRA 
14 straipsnis 
Bendrieji ištekliai 
1. Finansin ė orientacin ė suma fondo naudojimui nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. 
gruodžio 31 d. yra 759 milijonai eur ų.  
2. Metinius asignavimus fondui tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama 
finansinių perspektyv ų ribų. 
3. Komisija preliminariai paskirsto metinius išteklius kiekvienai valstybei narei pagal 
15 straipsnyje nustatytus kriterijus.  
15 straipsnis 
Metinis ištekli ų paskirstymas reikalavimus at itinkantiems veiksmams valstyb ėse narėse 
1. Kiekvienai valstybei narei kasmet  iš fondo skiriama fiksuota 300 000 eur ų suma.  
Valstybėms, kurios Europos S ąjungos nar ėmis tapo 2004 m. geguž ės 1 d., 2008–
2013 m. laikotarpiui nustatoma metin ė 500 000 eur ų suma.  
Valstybėms narėms, įstosiančioms į Europos S ąjungą 2008–2013 m., likusiai 2008–
2013 m. laikotarpio dali ai, pradedant nuo kit ų metų po jų įstojimo, nustatoma metin ė 
500 000 eur ų suma.  
2. Lik ę turimi metiniai ištekliai valstyb ėms narėms padalijami tokiu b ūdu: 
(a) 70 % proporcingai bendram tre čiųjų šalių piliečių, neteisėtai gyvenan čių arba 
neteisėtai gyvenusi ų valstybės narės teritorijoje, ir kuri ų atžvilgiu pagal šalies 
ir Bendrijos teis ę priimtas sprendimas d ėl grąžinimo, t. y., administracinis arba 
teismo sprendimas ar aktas, nurodan tis ar paskelbian tis buvimo neteis ėtumą ir 
nustatantis prievol ę asmenį grąžinti, per pra ėjusius trejus metus skai čiui; 
(b) 30 % proporcingai tre čiųjų šalių piliečių, kurie realiai išvyko iš valstyb ės narės 
teritorijos, tiek savanoriškai, tiek prie varta, po administracinio ar teismo 
įsakymo išvykti, per pra ėjusius trejus metus skai čiui; 
 
LT 153   LT 3. 2 dalyje minimi tre čiųjų šalių piliečiai neapima: 
(a) trečiųjų šalių piliečių, kuriems valstyb ė narė neleidžia atvykti į tranzito zon ą; 
(b) trečiųjų šalių piliečių, kurie vienos valstyb ės narės bus grąžinti kitai valstybei 
narei, ypa č vadovaujantis 2003 m. vasario 18 d.  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 
343/2003, nustatan čiu valstyb ės narės, atsakingos už tre čiosios šalies pilie čio 
vienoje iš valstybi ų narių pateikto prieglobs čio prašymo nagrin ėjimą, 
nustatymo kriterijus ir mechanizmus.  
4. Remiamasi naujausiais statistini ais duomenimis, kuriuos paskelb ė Europos Bendrij ų 
statistikos tarnyba, vadova udamasi Bendrijos teise.  
5. Kai 4 dalyje nurodyt ų statistini ų duomen ų negalima gauti, reikiamus duomenis 
pateikia valstyb ės narės. 
16 straipsnis 
Finansavimo strukt ūra 
1. Fondo finansin ė parama teikiama dotacij ų forma. 
2. Fondo remiami veiksmai be ndrai finansuojami iš vieš ųjų arba priva čių šaltinių, 
veiksmais nesiekiama pelno ir jie neatitinka reikalavim ų finansavimui iš kit ų šaltinių, 
numatytų Europos Bendrij ų bendrajame biudžete. 
3. Fondo asignavimai papildo vieš ąsias arba atitinkamas išlaidas, kurias valstyb ės narės 
skiria šio sprendimo reglamentuojamoms priemon ėms. 
4. Bendrijos parama remiamiems projektams, pagal 4 straipsn į valstybėse narėse 
įgyvendinam ų veiksmų atveju, neviršija 50 % vis ų konkretaus veiksmo išlaid ų.  
Ši parama gali b ūti padidinta iki 60 % projektams, skirtiems konkretiems 
prioritetams, nustatytiems 19 straipsnyje apibr ėžtose Komisijos daugiamet ėse 
gairėse.  
Ji didinama iki 75 % valstyb ėse narėse, gaunan čiose Sanglaudos fondo finansavim ą. 
5. Paprastai Bendrijos finansin ė pagalba Fondo remiamiems veiksmams suteikiama ne 
ilgesniam nei trej ų metų laikotarpiui, atsižvelgiant į reguliarias pažangos ataskaitas. 
17 straipsnis 
Techninė pagalba Komisijos iniciatyva 
1. Komisijos iniciatyva ir (arba) vardu Fondas gali finansuoti parengiam ąsias 
priemones, steb ėsenos, administracines ir technin ės paramos priemones bei 
vertinimo, audito ir tikrinimo priemones, b ūtinas šio sprendimo įgyvendinimui, jeigu 
jos neviršija 0,20 % fondo metini ų asignavim ų. 
2. Šie veiksmai apima: 
 
LT 154   LT (a) su fondo veikla susijusius ( įskaitant bendrojo pob ūdžio) tyrimus, įvertinimus, 
ekspertų ataskaitas ir statistik ą; 
(b) priemones, skirtas partneriams, fondo paramos gav ėjams ir pla čiajai 
visuomenei, ypa č informacijos priemones; 
(c) kompiuterizuot ų valdymo, steb ėsenos, tikrinimo ir įvertinimo sistem ų 
įrengimą, eksploatavim ą ir sujungim ą; 
(d) vertinimo metod ų ir keitimosi informacija apie šios srities praktik ą gerinimą. 
18 straipsnis 
Techninė pagalba valstybi ų narių iniciatyva 
1. Konkre čios valstyb ės narės iniciatyva kiekvienos metin ės programos atveju fondas 
gali finansuoti parengiam ąsias priemones, valdymo, steb ėsenos, įvertinimo, 
informacijos ir kontrol ės priemones bei priemones, skirtas fondo naudojimo 
administracini ų gebėjimų sustiprinimui.  
2. Techninei paramai numatyta metin ė suma negali viršyti 4 % bendros metin ės 
valstybei narei skirto bendro finans avimo sumos, pridedant 30 000 eur ų.  
IV SKYRIUS 
PROGRAMAVIMAS 
19 straipsnis 
Strategini ų gairių priėmimas 
1. Kiekvienam daugiame čio programavimo laikotarpiui Komisija priima strategines 
gaires, nustatydama strukt ūrą fondo intervencija i, atsižvelgdama į grąžinimo ir 
priemonių, kurių Bendrija imasi neteis ėtos imigracijos srityje, srities Bendrijos teis ės 
aktų rengimo tobulinimo ir įgyvendinimo pažang ą bei fondo finansini ų išteklių 
preliminar ų paskirstym ą atitinkamam laikotarpiui. 
2. 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose minimiems fondo tikslams šios gair ės visų 
pirma įgyvendina Bendrijos prio ritetus skatinti: 
– trečiųjų šalių piliečių, neturinčių paso arba kit ų asmens tapatyb ės dokument ų, 
grąžinimą; 
– trečiųjų šalių piliečių, kuriems netaikomos Bendrijos readmisijos sutartys arba 
nacionalin ės dvišalės readmisijos sutartys, gr ąžinimą, siekiant stiprinti tarptautin ės 
teisės nustatyt ą prievolę vėl įsileisti savo šalies pilie čius; 
– trečiųjų šalių piliečių ir asmen ų be pilietyb ės, atvykusi ų iš konkre čios šalies arba 
joje gyvenusi ų ne kaip jos pilie čiai, grąžinimą į šią šalį; 
 
LT 155   LT – ypatingai pažeidžiam ų grupių grąžinimą; 
3 straipsnio 1 dalies c punkte minimo fondo tikslui šios gair ės visų pirma įgyvendina 
Bendrijos prioritetus supažindinti su  bendrais standartais ES bei ši ų standart ų 
integravimu į kasdienius gr ąžinimo valdymo procesus valstybi ų narių 
administracin ėse institucijose.  
3. Komisija priima su pirmuoju daugiame čio programavimo laikotarpiu (2008–2010 
m.) susijusias strategines gaires ne v ėliau kaip iki 2007 m. kovo 31 d., o su antruoju 
daugiame čio programavimo laikotarpiu (2011–2013 m. ) susijusias strategines gaires 
– 2010 m. kovo 31 d.  
4. Strategin ės gairės priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 
20 straipsnis 
Nacionalini ų daugiame čių program ų rengimas ir tvirtinimas 
1. Kiekviena valstyb ė narė kiekvienam programavimo laikotarpiui ir remdamasi 19 
straipsnyje nurodytomis strategin ėmis gairėmis pasiūlo daugiamet ės programos 
projektą, kuriame yra tokie elementai: 
(a) esamos pad ėties valstyb ėje narėje aprašymas integruoto gr ąžinimo valdymo 
principo, bendradarbiavimo su tre čiųjų šalių konsulin ėmis ir imigracijos 
tarnybomis, su savanorišku gr įžimu ir priverstiniu gr ąžinimu susijusi ų 
priemonių ir politikos kryp čių, požiūrio į reintegracijos priemones ir gr ąžinimo 
ilgalaikiškum ą, kompetenting ų administracini ų ir teismini ų institucij ų 
gebėjimų stiprinimo bei su pirmiau išvardytomis sritimis susijusio 
bendradarbiavimo su kitomis valstyb ėmis narėmis srityse; 
(b) konkre čios valstyb ės narės keliamų reikalavim ų, susijusių su bendradarbiavimu 
su trečiųjų šalių konsulin ėmis ir imigracijos tar nybomis, su savanorišku 
grįžimu ir priverstiniu gr ąžinimu susijusiomis priemon ėmis ir politikos 
kryptimis, poži ūriu į reintegracijos priemones ir gr ąžinimo ilgalaikiškum ą, 
kompetenting ų administracini ų ir teismini ų institucij ų gebėjimų stiprinimu bei 
su pirmiau išvardytomis sritimis susijusiu bendradarbiavimu su kitomis valstybėmis narėmis analiz ė ir veiklos tiksl ų, skirtų šiems reikalavimams 
įvykdyti daugiamet ės programos laikotarpiu, nurodymas; 
(c) tinkamos strategijos šiems tikslams pasiekti ir j ų pasiekimui taikom ų prioritetų 
pristatymas bei veiksm ų, kuriais numatoma įgyvendinti šiuos prioritetus, 
aprašymas; 
(d) nurodymas, ar ši strategija suderinama su kitomis regionin ėmis, nacionalin ėmis 
ir Bendrijos priemon ėmis; 
(e) informacija apie prioritetus ir j ų konkrečius tikslus. Šie tikslai kiekybiškai 
įvertinami naudojant ribot ą įgyvendinimo, rezultat ų ir poveikio rodikli ų 
skaičių, atsižvelgiant į proporcingumo princip ą. Rodikliai turi b ūti tokie, kad 
būtų galima įvertinti pažang ą pradinės situacijos atžvilgiu bei tiksl ų 
veiksmingum ą įgyvendinant prioritetus; 
 
LT 156   LT (f) finansavimo plano projektas, kuriame kiekvienam prioritetui ir kiekvieniems 
metams nustatoma si ūloma fondo finansin ė parama bei bendro finansavimo iš 
valstybės ar privačių lėšų bendra suma; 
(g) daugiamet ės programos įgyvendinimo nuostatos, įskaitant: 
– visų valstybės narės skiriam ų institucij ų, nustatyt ų 25 straipsnyje, 
paskyrimą; 
– įgyvendinimo, steb ėsenos, kontrol ės ir įvertinimo sistem ų aprašymą; 
– finansinių srautų sutelkimo ir jud ėjimo proced ūrų apibrėžimą, siekiant 
užtikrinti j ų skaidrum ą; 
– daugiamet ės programos viešumui užtikrinti apibr ėžtas nuostatas.  
2. Kiekvien ą daugiamet ę program ą valstyb ės narės parengia glaudžiai 
bendradarbiaudamos su 13 straipsn yje minimais partneriais.  
3. Valstyb ės narės pateikia savo daugiame čių program ų projektus ne v ėliau kaip per 
keturis m ėnesius po to, kai Komisija pateik ė atitinkamo laikotarpio strategines 
gaires.  
4. Komisija įvertina siūlomą daugiamet ę programą, atsižvelgdama į: 
(a) suderinamum ą su fondo tikslais ir  19 straipsnyje apibr ėžtomis strategin ėmis 
gairėmis; 
(b) strategijos aktualum ą, tinkamum ą ir laukiamus rezultatus bei valstyb ės narės 
pasiūlytas veiklos prioritet ų temas; 
(c) praktini ų valdymo ir kontrol ės priemoni ų, kurias valstyb ė narė nustatė fondo 
intervencij ų naudojimui, atitikt į šiame sprendime išd ėstytoms nuostatoms; 
(d) programos atitikt į Bendrijos teisei, vis ų pirma Bendrijos teisei, kuria siekiama 
užtikrinti laisv ą asmenų judėjimą, ir kartu tiesiogiai susijusias gretutines 
išorinių sienų kontrolei, prieglobs čio suteikimui ir imigracijai skirtas 
priemones. 
5. Jeigu Komisija mano, kad daugiamet ė programa nesuderinama su strategin ėmis 
gairėmis arba neatitinka šio sprendimo nuostat ų, nustatan čių valdymo ir kontrol ės 
sistemas, ji paprašo valstyb ės narės atitinkamai pakeisti pasi ūlytą programą.  
6. Komisija kiekvien ą daugiamet ę program ą patvirtina per keturis m ėnesius nuo jos 
oficialaus pateikimo, 52 straipsnio  2 dalyje nustatyta tvarka.  
21 straipsnis 
Daugiame čių program ų pakeitimas 
 
LT 157   LT 1. Konkre čios valstyb ės narės arba Komisijos iniciatyva daugiamet ė programa 
peržiūrima ir prireikus kei čiama likusiam programavimo lai kotarpiui, siekiant geriau 
arba kitaip atsižvelgti į Bendrijos prioritetus, vis ų pirma vadovaujantis Tarybos 
išvadomis. Daugiamet ės programos gali b ūti peržiūrimos atsižvelgiant į įvertinimus 
ir (arba) iškilus įgyvendinimo sunkumams.  
2. Komisija priima sprendim ą, patvirtinant į daugiamet ės programos pakeitim ą, kaip 
įmanoma grei čiau po to, kai atitinkama valstyb ė narė pateikia oficial ų prašymą. 
22 straipsnis 
Metinės programos 
1. Komisijos patvirtintos daugiamet ės programos įgyvendinamos metini ų darbo 
programų pagrindu.  
2. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų liepos 1 d. Komisija pateikia valstyb ėms narėms 
sumų, kurios joms bus skirtos ateinan čiais metais iš vis ų asignavim ų, skirtų pagal 
metinę biudžeto sudarymo proced ūrą, sąmatą, apskaičiuotą 15 straipsnyje nustatyta 
tvarka.  
3. Ne v ėliau kaip iki kiekvien ų metų lapkričio 1 d. valstyb ės narės pateikia Komisijai 
ateinančių metų metinės programos projekt ą, parengtą pagal daugiamet ę programą ir 
apimantį: 
(a) pagal metin ę programą finansuotin ų projektų bendrąsias atrankos taisykles; 
(b) užduo čių, kurias įgyvendindama metin ę program ą turės atlikti atsakingoji 
institucija, aprašym ą; 
(c) siūlomą fondo paramos suskirstym ą pagal įvairius programos veiksmus ir 
nurodytą prašomą sumą techninei pagalbai pagal 17 straipsn į, skirtą metinei 
programai įgyvendinti.  
4. Nagrin ėdama valstyb ės narės pasiūlymą Komisija atsižvelgia į galutinę fondui pagal 
biudžeto sudarymo proced ūrą skirtų asignavim ų sumą ir priima sprendim ą dėl 
finansavimo iš fondo ne v ėliau kaip iki atitinkam ų metų kovo 1 d. Sprendime 
nurodoma valstybei narei skiriama suma ir laikotarpis, per kur į galima tur ėti 
reikalavimus atitinkan čių išlaidų. 
V SKYRIUS  
VALDYMO IR KONTROL ĖS SISTEMOS  
23 straipsnis 
Įgyvendinimas 
Komisija atsakinga už šio sprendimo įgyvendinim ą ir priima reikalingas įgyvendinimo 
taisykles.  
 
LT 158   LT 24 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemų bendrieji principai 
Valstybių narių parengtų daugiame čių programų valdymo ir kontrol ės sistemose numatoma: 
(a) aiškiai apibr ėžtos valdymo ir kontrol ės įstaigų ir (arba) departament ų funkcijos 
ir aiškiai paskirstytos kiekvienos įstaigos ir (arba) departamento funkcijos; 
(b) aiškus funkcij ų atskyrimas tarp įstaigų ir (arba) departament ų, susijusių su 
valdymu, išlaid ų tvirtinimu ir kontrole, ir aiškus ši ų funkcijų atskyrimas 
kiekvienoje įstaigoje ir (arba) departamente; 
(c) pakankami ištekliai kiekvienai įstaigai arba departamentui paskirtoms 
funkcijoms vykdyti fondo finansuojam ų veiksmų įgyvendinimo laikotarpiu;  
(d) atsakingosios institucijos ir kiekvienos įgaliotosios institucijos veiksminga 
vidaus kontrol ės tvarka;  
(e) patikimos kompiuterizuotos apskaitos, steb ėsenos ir finansin ės atskaitomyb ės 
sistemos; 
(f) veiksminga atskaitomyb ės ir stebėsenos sistema, kai užduotys perduodamos 
atlikti kitoms institucijoms; 
(g) išsam ūs atliktinų funkcijų procedūriniai vadovai; 
(h) veiksmingos priemon ės sistemos veikimo auditui atlikti; 
(i) sistemos ir proced ūros, užtikrinan čios pakankam ą audito sek ą; 
(j) proced ūros, susijusios su praneš imais apie pažeidimus ir j ų stebėsena bei 
neteisėtai išmokėtų sumų išieškojimu. 
25 straipsnis 
Institucij ų paskyrimas 
1. Kiekvienai daugiametei programai valstyb ė narė paskiria: 
(a) atsaking ąją institucij ą: valstybės narės veikiančią įstaigą arba valstyb ės narės 
paskirtą nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, atsaking ą už fondo 
remiamų daugiame čių ir metini ų program ų valdymą, tiesiogiai palaikan čią 
visus ryšius su Komisija; 
(b) tvirtinan čiąją institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo ją įgaliojusio atsaking osios institucijos 
departamento, valstyb ės narės paskirtą tvirtinti išlaid ų deklaracijas ir paraiškas 
dėl mokėjimo prieš išsiun čiant jas Komisijai; 
(c) audito institucij ą: nacionalin ę valstybės institucij ą arba įstaigą, turinčią 
funkcinį nepriklausomum ą nuo valstyb ės narės paskirtos atsakingosios 
 
LT 159   LT institucijos įgaliojimus suteikian čio departamento ir tikrinan čią, ar gerai veikia 
valdymo ir kontrol ės sistema; 
(d) kur tinkama, įgaliotąją instituciją; 
(e) atitikties vertinimo įstaigą, kuri paskiriama kiekvienos daugiamet ės programos 
projekto pateikimo Komisijai metu. Jeigu paskirtoji audito institucija turi būtinus gebėjimus ir funkcin į nepriklausomum ą, Komisija gali leisti jai vykdyti 
atitikties vertinimo įstaigos funkcijas. Savo veikl ą ji privalo vykdyti 
vadovaudamasi tarptautiniais  audito standartais.  
2. Valstyb ė narė nustato taisykles, reglamentuojan čias jos santykius su šiomis 
institucijomis ir įstaigomis bei j ų santykius su Komisija.  
3. Pagal 24 straipsnio b punkt ą kontrolės ir tvirtinimo funkcija s gali atlikti ta pati įstaiga 
arba departamentas. 
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tv arka Komisija priima 26–29 straipsni ų 
įgyvendinimo taisykles. 
26 straipsnis 
Atsakingoji institucija 
1. Atsakingoji institucija gali b ūti pačios valstyb ės narės įstaiga, nacionalin ė valstybės 
institucija, taip pat įstaiga, kurios veikl ą reglamentuoja valstyb ės narės privatin ė teisė 
ir vykdanti valstyb ės tarnybos pavestas funkcijas. Jeigu valstyb ė narė paskiria 
atsakingąją institucij ą, kuri nėra pačios valstyb ės narės įstaiga, ji nustato vis ą jos 
santykius su min ėta institucija reglamentuojan čią tvarką ir institucijos santykius su 
Komisija.  
2. Atsaking ąja institucija paskirta įstaiga atitinka tokias minimalias s ąlygas:  
(a) turi juridinio asmens status ą, išskyrus kai ji yra valstyb ės narės veikianti 
įstaiga; 
(b) turi lengvam ryši ų palaikymui su įvairiais vartotojais ir kit ų valstybių narių 
atsakingosiomis institucijomis ir Komisija reikaling ą infrastrukt ūrą; 
(c) dirba administracin ėje aplinkoje, leidžian čioje jai tinkamai vykdyti savo 
užduotis ir išvengti interes ų konflikto; 
(d) turi galimyb ę taikyti Komisijos fondo valdymo taisykles; 
(e) turi finansinius ir valdymo paj ėgumus, proporcingus Bendrijos l ėšų, kurias ji 
bus paprašyta administruoti, apim čiai;  
(f) turi tinkamos profesin ės kvalifikacijos ir kalbini ų įgūdžių personal ą 
administraciniam darbui tarptautin ėje aplinkoje atlikti.  
 
LT 160   LT 3. Valstyb ė narė teikia atsakingajai institucijai pakankam ą finansavim ą, kad ši gal ėtų 
tinkamai ir nepertraukiamai atlikti  savo užduotis 2007–2013 m. laikotarpiu.  
27 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduotys 
1. Atsakingoji institucija atsakinga už veiksming ą, efektyvų ir teising ą daugiamet ės 
programos valdym ą ir įgyvendinim ą. 
Ji visų pirma turi: 
(a) tartis su atitinkamais  partneriais (nevyriausybin ėmis organizacijomis, vietos 
valdžios institucijomis, kompetentingomis tarptautin ėmis organizacijomis, 
socialiniais partneriais ir pa n.), naudodama pagal 13 straipsn į sukurtą 
partneryst ę; 
(b) teikti Komisijai pasi ūlymus dėl 20 ir 22 straipsniuose apibr ėžtų daugiame čių ir 
metinių programų; 
(c) organizuoti ir skelbti kon kursus ir kvietimus teikti pasi ūlymus; 
(d) organizuoti atrankos ir sutar čių sudarymo proced ūras bendram finansavimui iš 
fondo, laikydamasi skaidrumo, vienodo vertinimo ir dotacij ų nesujungimo 
principų; 
(e) gauti Komisijos atliekamus mok ėjimus ir atlikti mok ėjimus naudos gav ėjams; 
(f) užtikrinti bendro finans avimo iš fondo ir iš kit ų atitinkam ų nacionalini ų ir 
Bendrijos finansini ų priemoni ų nuoseklum ą ir papildomum ą; 
(g) tikrinti bendrai finansuojam ų produktų ir paslaug ų atlikimą ir įsitikinti, kad už 
veiksmus deklaruotos išlaidos iš ties ų buvo patirtos ir atitiko Bendrijos bei 
nacionalines normas; 
(h) užtikrinti, kad yra komp iuterizuota sistema, skirta registruoti ir laikyti 
kiekvieno pagal metines programas vykdomo veiksmo išsamius apskaitos 
duomenis, ir kad yra renkami įgyvendinimo duomenys, b ūtini finans ų 
valdymui, steb ėsenai, kontrolei ir įvertinimui;  
(i) užtikrinti, kad naudos gav ėjai ir kitos įstaigos, įgyvendinan čios fondo bendrai 
finansuojamus veiksmus, tvarkyt ų arba atskir ą apskaitos sistem ą, arba tur ėtų 
atitinkam ą apskaitos kodeks ą visoms su veikla susijusioms operacijoms; 
(j) užtikrinti, kad 49 straipsnyje minim ų daugiame čių programų įvertinimai b ūtų 
atliekami iki šiame sprendime nustatyt ų galutinių terminų ir atitiktų Komisijos 
ir valstyb ės narės tarpusavyje suderintus kokyb ės standartus; 
(k) parengti proced ūras, kuriomis b ūtų užtikrinama, kad visi su  išlaidomis ir auditu 
susiję dokumentai, skirti tinkamai audito sekai užtikrinti, b ūtų laikomi pagal 43 
straipsnyje nurodytus reikalavimus; 
 
LT 161   LT (l) užtikrinti, kad 30 straipsnio 1 dalyje minimam auditui atlikti audito institucija 
gautų visą reikiamą informacij ą apie naudojamas valdymo proced ūras ir iš 
fondo bendrai finansuojamus projektus; 
(m) užtikrinti, kad tvirtinan čioji institucija tvirtinimo tikslu gaut ų visą reikiamą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų atžvilgiu; 
(n) parengti ir pateikti Komisijai ataskaitas, tvirtinan čiosios institucijos patvirtintas 
išlaidų ataskaitas ir paraiškas atlikti mok ėjimus; 
(o) vykdyti informavimo ir patariam ąją veiklą bei paremt ų veiksmų rezultatų 
sklaidą; 
(p) bendradarbiauti su Komisija ir kit ų valstybi ų narių atsakingosiomis 
institucijomis.  
2. Atsakingosios institucijos valstyb ėje narėje įgyvendinam ų projektų valdymo veikl ą 
galima finansuoti pagal 18 straipsnyje minimos technin ės pagalbos priemones.  
28 straipsnis 
Atsakingosios institucijos užduo čių perdavimas  
1. Kai visos ar dalis atsa kingosios institucijos užduo čių perduodamos įgaliotajai 
institucijai, atsakingoji institucija apibr ėžia perduodam ų užduočių sritį ir nustato 
išsamias perduot ų užduočių įgyvendinimo proced ūras, atitinkan čias 26 straipsnyje 
nustatytas s ąlygas.  
2. Šiose proced ūrose numatoma reguliariai teikti at sakingajai institucijai informacij ą 
apie veiksming ą perduotų užduočių vykdymą ir naudojam ų priemoni ų aprašymą.  
29 straipsnis 
Tvirtinan čioji institucija 
1. Daugiamet ės programos tvirtinan čioji institucija: 
(a) patvirtina, kad: 
i. išlaid ų ataskaita yra tiksli, gauta naudojant patikimas apskaitos sistemas 
ir pagrįsta patikrinamais patvir tinamaisiais dokumentais, 
ii. deklaruotos išlaidos atitinka taikytinas Bendrijos ir nacionalines normas 
ir buvo patirtos atliekant veiksmus, at rinktus pagal programai taikytinus 
ir Bendrijos bei nacionalines normas atitinkan čius kriterijus; 
(b) užtikrina, kad tvirtinimo tikslui ji  gavo iš atsakingosios institucijos tinkam ą 
informacij ą apie proced ūras ir audit ą, atliktą išlaidų ataskaitose įtrauktų išlaidų 
atžvilgiu; 
 
LT 162   LT (c) tvirtinimo tikslu atsižvelgia į kiekvieno audito, kur į atliko ar už kur į buvo 
atsakinga audito institucija, rezultatus; 
(d) tvarko kompiuterizuot ą Komisijai deklaruot ų išlaidų apskaitą; 
(e) užtikrina bet kokio Bendrijos finansavimo, kai d ėl pastebėtų pažeidim ų buvo 
nustatyta, jog šis buvo išmok ėtas neteisėtai, o tam tikrais atvejais ir delspinigi ų, 
išieškojim ą, tvarkydama išieškotin ų sumų apskaitą ir sumok ėdama išieškotas 
sumas Komisijai, ir, kai įmanoma, išskaitydama jas iš kitos išlaid ų ataskaitos.  
2. Tvirtinan čiosios institucijos veikl ą, susijusi ą su projekt ų valstyb ėse narėse 
įgyvendinimu, galima finansuoti pagal 18 straipsnyje minimas technin ės pagalbos 
priemones, su s ąlyga, kad paisoma 24 straipsnyje nurodyt ų išimtinių šios institucijos 
teisių.  
30 straipsnis 
Audito institucija 
1. Daugiamet ės programos audito institucija: 
(a) užtikrina, kad kiekvienas auditas b ūtų atliekamas vadovaujan tis tarptautiniais 
audito standartais ir b ūtų skirtas patikrinti, ar veiksmingai veikia daugiamet ės 
programos valdymo ir kontrol ės sistema;  
(b) užtikrina, kad veiksmai b ūtų audituojami pasirenkant tinkam ą imties dyd į 
deklaruotoms išlaidoms patik rinti, o pati imtis sudaryt ų mažiausiai 10 % vis ų 
kiekvienos metin ės programos reikalavimus atitinkan čių išlaidų; 
(c) per šešis m ėnesius nuo daugiamet ės programos patvirtinimo pateikia Komisijai 
audito strategij ą, kurioje nurodomos a ir b punktuose minim ą auditą 
atliksiančios įstaigos, naudotina metodika, im čių metodas, naudotinas fondo 
remiamiems veiksmams audituoti, ir pr eliminarus audito planavimas, skirtas 
užtikrinti, kad pagrindiniai f ondo bendro finansavimo naudos gav ėjai būtų 
patikrinti, o auditai b ūtų tolygiai paskirstyti per vis ą programavimo laikotarp į; 
2. Kai pagal š į sprendim ą paskirta audito institucija taip pat yra paskirta audito 
institucija pagal sprendimus ......, ..... ir .................  77, arba kai dviem arba daugiau iš 
šių fondų taikomos bendros sistemos, pagal 1 dalies c punkt ą galima pateikti bendr ą 
suderintą audito strategij ą.  
3. Audito institucija parengia 50 straipsnio 2 dalyje nustatytos galutin ės metinių 
programų įgyvendinimo ataskaitos projekt ą, kuriame yra: 
(a) metin ė audito ataskaita, pateikianti pagal audito strategij ą atlikto metin ės 
programos audito išvadas ir nurodanti visus programos valdymo ir kontrol ės 
sistemose nustatytus tr ūkumus;  
                                                 
77 Įrašyti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas EPF, Išorini ų sienų fondas ir Integracijos fondas.  
 
LT 163   LT (b) nuomon ė, ar valdymo ir kontrol ės sistema veik ė veiksmingai, kad užtikrint ų 
pagrįstą Komisijai pateikt ų išlaidų ataskaitų teisingumo garantij ą ir ataskaitose 
nurodytų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą;  
(c) deklaracija, įvertinanti paraiškos atlikti mok ėjimą paskutinio balanso 
pagrįstumą ir galutin ėje išlaidų ataskaitoje nurodyt ų operacijų teisėtumą ir 
taisyklingum ą.  
4. Kai 1 dalyje minim ą auditą atlieka ne audito institucija, o kita įstaiga, audito 
institucija užtikrina, kad tokios įstaigos tur ėtų būtiną funkcinį nepriklausomum ą, o 
darbas būtų atliekamas vadovaujantis ta rptautiniais pripažintais  audito standartais.  
5. Audito institucijos arba 4 dalyje minimos įstaigos veikl ą, susijusią su valstyb ėse 
narėse įgyvendinamais projektais, galima fina nsuoti pagal 18 straipsnyje minimas 
techninės pagalbos priemones, su s ąlyga, kad yra paisoma 24 straipsnyje nurodyt ų 
šios institucijos išimtini ų teisių.  
VI SKYRIUS  
KONTROL Ė 
31 straipsnis 
Valstybių narių pareigos 
1. Valstyb ės narės privalo užtikrinti daugiame čių ir metini ų program ų gerą finansinį 
valdymą ir pagal jas atliekam ų operacijų teisėtumą ir taisyklingum ą.  
2. Jos užtikrina, kad atsakingos ios institucijos ir bet kokia įgaliotoji institucija, 
tvirtinančiosios institucijos, audito instituci jos ir bet kurios kitos susijusios įstaigos 
gautų tinkamus nurodymus d ėl 24–30 straipsniuose minim ų valdymo ir kontrol ės 
sistemų kūrimo, užtikrinant veiksming ą ir teising ą Bendrijos finansavimo naudojim ą.  
3. Valstyb ės narės užkerta keli ą pažeidimams, juos nustato ir ištaiso. Valstyb ės narės 
apie tuos pažeidimus praneša Komi sijai ir nuolat informuoja Komisij ą apie 
administracini ų ir teismo proces ų eigą.  
Kai negalima išieškoti neteis ėtai naudos gav ėjui išmok ėtų sumų, valstybė narė atsako 
už prarast ų sumų sugrąžinimą į Europos bendrij ų biudžetą.  
4. Valstyb ės narės visų pirma atsakingos už finansin ę veiksmų kontrolę ir užtikrina, kad 
valdymo sistemos bei auditas b ūtų įgyvendinami garantuojant tinkam ą ir veiksming ą 
Bendrijos l ėšų panaudojim ą. Valstybės narės pateikia Komisijai t ų sistemų aprašymą. 
5. Valstyb ės narės bendradarbiauja su Komis ija rinkdamos 15 straipsnio įgyvendinimui 
reikalingus statistinius duomenis.  
6. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–5 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
 
LT 164   LT 32 straipsnis 
Valdymo ir kontrol ės sistemos 
1. Prieš priimant daugiamet ę program ą valstybės narės užtikrina, kad pagal 24–30 
straipsnius b ūtų sukurtos valdymo ir kontrol ės sistemos. Jos privalo užtikrinti 
veiksming ą sistemų darbą programavimo laikotarpiu. 
2. Valstyb ės narės kartu su kiekvienu daugiamet ės programos projektu pateikia 
Komisijai atsaking ųjų, įgaliotųjų ir tvirtinan čiųjų institucij ų sistemų, ypač taikomų 
institucijų struktūrai ir proced ūroms, ir vidaus audito sistem ų, veikian čių tose 
institucijose ir įstaigose, audito institucijoje ir bet kuriose kitose įstaigose, 
atliekančiose audit ą, už kurį audito institucija yra atsakinga, sistem ų aprašymą. 
3. Per tris m ėnesius nuo kiekvienos daugiamet ės programos projekto pateikimo 
Komisijai valstyb ės narės pateikia atitikties įvertinimo įstaigos parengt ą ataskaitą, 
kurioje išd ėstomi sistem ų įvertinimo rezultatai ir pateikiama nuomon ė dėl tų sistemų 
atitikties 24–30 straipsniams. Jeigu nuomon ėje yra išlyg ų, ataskaitoje nurodomi 
trūkumai ir j ų rimtumas. Suderinusios su Komisija valstyb ės narės parengia plan ą, 
nustatantį korekcines priemones, kuri ų reikės imtis, ir t ų priemoni ų įgyvendinimo 
grafiką.  
4. 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka priimamos išsamios 1–3 dali ų įgyvendinimo 
taisyklės. 
33 straipsnis 
Komisijos pareigos 
1. Komisija 32 straips nyje nustatyta tvarka įsitikina, kad valstyb ės narės sukūrė 24–30 
straipsnius atitinkan čias valdymo ir kontrol ės sistemas ir, remdamasi metin ėmis 
audito ataskaitomis ir savo pa čios auditu, kad sistemos s ėkmingai veikia 
daugiame čių programų įgyvendinimo laikotarpiu.  
2. Nepažeidžiant valstybi ų narių vykdomo audito, Komisijos pareig ūnai arba įgalioti 
Komisijos atstovai gali atlikti audit ą vietoje, kartais naudodami ir metin ėse 
programose numatyt ų veiksmų auditą, ir patikrinti, ar valdymo ir kontrol ės sistemos 
veikia efektyviai, pranešdami apie audit ą ne vėliau kaip prieš vien ą darbo dien ą. 
Tokiame audite gali dalyvauti ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti 
atstovai. 
3. Komisija gali reikalauti valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, įsitikinant, ar 
sistemos veikia teisingai, ir  viena arba daugiau operacij ų yra teisingos. Tokiame 
audite gali dalyvauti Komisijos pareig ūnai ar įgalioti Komisijos atstovai. 
4. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad apie fondo 
remiamus veiksmus b ūtų tinkamai informuojama, užtikrinamas veiksm ų viešumas ir 
adekvačios paskesn ės priemon ės. 
5. Bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis Komisija užtikrina, kad veiksmai atitikt ų 
ir papildyt ų kitas svarbias Bendrijos politikos kr yptis, priemones ir iniciatyvas.  
 
LT 165   LT 34 straipsnis 
Bendradarbiavimas su valstybi ų narių kontrolės įstaigomis 
1. Komisija bendradarbiauja su daugiame čių program ų audito institucijomis, 
koordinuodama atitinkamus j ų kontrolės planus ir audito metodus, ir nedelsdama 
pasikeičia valdymo ir kontrol ės sistemoms atlikto audito rezultatais, siekdama kiek 
įmanoma geriau panaudoti kontrol ės išteklius ir išvengti nepagr įsto darbo 
dubliavimosi.  
Komisija pateikia savo pastabas d ėl audito strategijos, pateikiamos pagal 30 
straipsnį, ne vėliau kaip per tris m ėnesius arba pirmame susitikime po audito 
strategijos gavimo.  
2. Formuodama savo pa čios audito strategij ą Komisija nustato tokias daugiametes 
programas: 
(a) kurios be išlyg ų atitinka pagal 32 straipsn į sukurtą sistemą arba kurioms 
išlygos buvo pašalintos panaudojus  korekcines priemones, ir 
(b) kuri ų audito institucijos audito  strategija pagal 30 straipsn į yra patenkinama 
arba kada remiantis Komisijos ir valstyb ės narės audito rezultatais buvo gauta 
pagrįsta garantija, jog valdymo ir kontrol ės sistemos veikia veiksmingai. 
Tų programų atveju Komisija gali informuoti suinteresuotas valstybes nares, kad d ėl 
deklaruot ų išlaidų teisingumo, teis ėtumo ir taisyklingumo ji iš esm ės pasikliaus 
audito institucijos nuomone, o savo pa čios auditą vietoje ji atliks tik ypatingomis 
aplinkybėmis.  
VII SKYRIUS 
FINANSŲ VALDYMAS  
35 straipsnis 
Atitikimas reikalavimams – išlaid ų deklaracijos 
1. Visose išlaid ų deklaracijose nurodoma išlaid ų, kurias patyr ė naudos gav ėjai, 
įgyvendindami veiksmus, suma ir atitinkamai gauta valstyb ės ar privati parama.  
2. Išlaidos atitinka naudos gav ėjų atliktus mok ėjimus. Išlaidos pagrindžiamos 
apmokėtomis sąskaitomis fakt ūromis arba lygiavert ės įrodomosios vert ės apskaitos 
dokumentais.  
3. Išlaidas galima laikyti atitinkan čiomis fondo paramos reikalavimus tik tada, jeigu 
mokėjimai buvo atlikti ne anks čiau kaip iki 22 straipsn io 4 dalyje nurodytame 
Komisijos sprendime d ėl bendro finansavimo nurodyt ų metų sausio 1 d. Bendrai 
finansuojami veiksmai negali b ūti užbaigti iki j ų atitikimo finansavimo 
reikalavimams pradžios.  
4. Fondo paramos reikalavim ų neatitinka tokios išlaidos: 
 
LT 166   LT – PVM; 
– skolos pal ūkanos; 
– žemės įsigijimas už sum ą, viršijančią 10 % vis ų atitinkamos veiklos reikalavimus 
atitinkančių išlaidų; 
– būstas. 
5. Taisykl ės, reglamentuojan čios išlaid ų, skirtų pagal 4 straipsn į įgyvendintiems 
veiksmams, fondo bendrai finansuojamiems valstyb ėse narėse, atitikim ą 
reikalavimams, priimamos 52 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. . 
36 straipsnis 
Mokėjimo naudos gav ėjams visuma 
Valstybės narės įsitikina, ar atsakingoji institucija užtikrino, kad naudos gav ėjai kiek 
įmanoma grei čiau gautų visą paramos sum ą iš valstyb ės lėšų. Neišskaitomos ir neatskaitomos 
jokios sumos ir neskai čiuojamas joks kitas konkretus mokestis ar kitas tolygaus poveikio 
mokestis, kuris sumažint ų tas sumas naudos gav ėjams.  
37 straipsnis 
Euro naudojimas 
Visos Komisijos finansavimo sprendimuose, Komisijos įsipareigojimuose ir atliekamuose 
mokėjimuose minimos sumos ir patvirtint ų išlaidų sumos bei prašymai atlikti mok ėjimą, gauti 
iš valstybi ų narių, pateikiami ir atliekami eurais.  
38 straipsnis 
Įsipareigojimai 
Bendrijos biudžetiniai įsipareigojimai prisiimami kiekvienais metais remiantis 22 straipsnio 4 
dalyje minimu Komisijos sprendimu d ėl finansavimo. 
39 straipsnis 
Mokėjimai – Išankstinis mok ėjimas 
1. Komisija fond ų paramos mok ėjimus atlieka pagal biudžetinius įsipareigojimus.  
2. Mok ėjimai atliekami išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokos forma. Mok ėjimai 
atliekami valstyb ės narės paskirtai atsakingajai institucijai. 
3. Išankstinis mok ėjimas, lygus 50 % Komisijos metiniu sprendimu d ėl fondo 
finansavimo paskirtos sumos, atliekamas valstybei narei per šešiasdešimt dien ų nuo 
sprendimo d ėl finansavimo pri ėmimo. 
 
LT 167   LT 4. Antrasis išankstinis mok ėjimas atliekamas ne anks čiau kaip po trij ų mėnesių po to, 
kai Komisija patvirtina metin ės programos įgyvendinimo pažangos ataskait ą ir 
patvirtintą išlaidų ataskaitą, parengtą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į. Šis 
mokėjimas lygus mažiausiai 70 % pradinio mok ėjimo sumos. Antro Komisijos 
atliekamo išankstinio mok ėjimo suma neviršija 50 % bendros sumos, skirtos bendro 
finansavimo sprendimu, arba bet kuriuo atveju valstyb ės narės pagal metin ę 
programą atrinktiems projektams skirt ų Bendrijos l ėšų sumos liku čio, atėmus 
pirmojo išankstinio mok ėjimo sumą. 
5. Išankstini ų mokėjimų palūkanos skiriamos atitinkamai programai ir turi b ūti 
išskaitytos iš galutin ėje išlaidų ataskaitoje deklaruot ų viešųjų išlaidų sumos.  
6. Išankstiniu mok ėjimu sumok ėtos sumos išskaitomos iš s ąskaitų užbaigus metin ę 
programą.  
40 straipsnis 
Likučio išmokos 
1 Komisija išmoka likut į, jeigu ji per devynis m ėnesius iki metiniu sprendimu d ėl 
fondo bendro finansavimo nustatyto išlaid ų atitikimo reikalavimams termino 
pabaigos gauna tokius dokumentus: 
(a) patvirtint ą išlaidų deklaracij ą ir prašym ą išmokėti likutį arba grąžinamų išlaidų 
deklaracij ą, tinkamai parengt ą pagal 29 straipsnio a punkt ą ir 35 straipsn į; 
(b) metin ės programos galutinio įgyvendinimo ataskait ą, įskaitant 51 straipsnyje 
nustatytą informacij ą; 
(c) audito ataskait ą, nuomon ę ir deklaracij ą, numatytas 30 stra ipsnio 2 dalyje. 
Likučio išmokėjimas priklauso nuo to, ar priimama galutin ė įgyvendinimo ataskaita 
ir prašymo išmok ėti likutį pagrįstumo ataskaita. 
2. Jeigu atsakingoji institucija  nepateikia 1 dalyje nurodyt ų dokument ų iki nustatyto 
termino ir priimtina forma, Komi sija kitaip panaudoja bet kuri ą atitinkamos metin ės 
programos biudžetinio įsipareigojimo dal į, kuri nebuvo panaudota išankstiniam 
mokėjimui.  
3. 2 dalyje nustatyta auto matinio anuliavimo proced ūra laikinai sustabdoma atitinkam ų 
projektų sumai, kai valstyb ės narės lygiu 1 dalyje nustatyt ų dokument ų pateikimo 
laiku vyksta teismo procesas ar  administracine tvarka nagrin ėjamas skundas, turintis 
sustabdom ąjį poveikį. Valstyb ė narė pateiktoje dalin ėje baigiamojoje ataskaitoje 
nurodo išsami ą informacij ą apie tokius projektus ir kas 6 m ėnesius siun čia tiems 
projektams parengtas paža ngos ataskaitas. Per 3 m ėnesius nuo teismo proceso ar 
skundo nagrin ėjimo administracine tvarka pabaigos valstyb ė narė pateikia 1 dalyje 
numatytus dokumentus a titinkamiems projektams. 
4. 1 dalyje minimas devyni ų mėnesių laikotarpis atidedamas, jeigu Komisija priima 
sprendimą laikinai sustabdant į bendro finansavimo mok ėjimus atitinkamai metinei 
programai pagal 42 straipsnio nuostatas. Laikotarpis v ėl pradedamas skai čiuoti nuo 
 
LT 168   LT tos dienos, kai valstybei narei pranešam a apie 42 straipsnio 3 dalyje minim ą 
Komisijos sprendim ą.  
5. Nepažeidžiant 41 straipsnio nuostat ų, Komisija per šešis m ėnesius nuo 1 dalyje 
minimų dokument ų gavimo informuoja valstyb ę narę apie išlaid ų, kurias Komisijos 
nuomone gali padengti fondas, dyd į ir bet kokias finansines pataisas, reikalingas d ėl 
skirtumo tarp deklaruot ų išlaidų ir mokėtinomis fondui pripažint ų išlaidų. Valstybė 
narė savo pastabas turi pateikti per tris m ėnesius.  
6. Per tris m ėnesius nuo valstyb ės narės pastabų gavimo Komisija  nusprendžia, koki ą 
išlaidų sumą turėtų padengti fondas, ir išieško likut į, atsirandant į dėl skirtumo tarp 
galutinių pripažint ų išlaidų ir valstyb ėms narėms jau sumok ėtų sumų.  
7. Priklausomai nuo turimo finansavimo Komisija išmoka likut į ne vėliau kaip per 
šešiasdešimt dien ų nuo tos dienos, kai ji priima pirmiau esan čioje pirmoje dalyje 
minėtus dokumentus. Biudžetinio įsipareigojimo likutis gali b ūti atšauktas per šešis 
mėnesius nuo mok ėjimo.  
41 straipsnis 
Laikinas mok ėjimo termino atid ėjimas 
1. Pareig ūnas, kuriam perduoti įgaliojimai, laikinai atideda mok ėjimo termin ą pagal 
Reglament ą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 ne ilgesniam kaip šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jei iškyla abejoni ų dėl tinkamo valdymo ir kontrol ės sistemų veikimo 
arba jei įgaliojimus turin čiam pareig ūnui vykdant metin ės peržiūros pastab ų 
stebėseną prireikia papildomos informacijos iš nacionalini ų institucij ų, arba jei jis 
įtaria, kad pateiktose išlaid ų deklaracijose yra nustatyta dideli ų pažeidim ų arba 
galima daryti prielaid ą, kad jų yra.  
Komisija nedelsdama apie laikino atid ėjimo priežastis informuoja atitinkam ą 
valstybę narę ir atsaking ąją institucij ą. Valstyb ė narė imasi būtinų priemoni ų kiek 
įmanoma grei čiau ištaisyti situacij ą.  
2. Maksimalus šeši ų mėnesių laikotarpis prat ęsiamas kitam maksimaliam šeši ų mėnesių 
laikotarpiui, jeigu aišku, jog b ūtina priimti sprendim ą pagal 42 ir 45 straipsnius.  
42 straipsnis 
Laikinas mok ėjimų sustabdymas 
1. Komisija gali laikinai sustabdyti visus arba dal į išankstinio finansavimo ir liku čio 
išmokų, kai:  
(a) yra rimtas programos valdymo ir kontrol ės sistemos tr ūkumas, kuris daro įtaką 
mokėjimų patvirtinimo proced ūros patikimumui ir d ėl kurio nebuvo imtasi 
korekcini ų priemoni ų, arba 
(b) išlaidos, nurodytos patvirtintoje išlaid ų ataskaitoje, yra susijusios su rimtu 
pažeidimu, kuris nebuvo ištaisytas, arba 
 
LT 169   LT (c) valstyb ė narė nesilaikė savo įsipareigojim ų, nustatytų 31 ir 32 straipsniuose. 
2. Komisija gali nuspr ęsti laikinai sustabdyti išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmokas 
po to, kai suteikia valstybei narei galimyb ę per tris m ėnesius pateikti savo pastabas.  
3. Komisija baigia laikin ą išankstinio mok ėjimo ir liku čio išmok ų sustabdym ą 
nusprendusi, jog valstyb ė narė ėmėsi būtinų priemoni ų, kad laikinas sustabdymas 
būtų panaikintas.  
4. Jeigu valstyb ė narė nesiima reikaling ų priemoni ų, Komisija gali priimti sprendim ą 
sumažinti gryn ąją sumą arba anuliuoti Bendrijos param ą metinei programai pagal 46 
straipsnį.  
43 straipsnis 
Dokument ų saugojimas 
Kiekvienoje valstyb ėje narėje atsakingoji institucija užtikrina, kad visi patvirtinamieji 
dokumentai, susij ę su atitinkamos metin ės programos išlaidomis ir auditu, b ūtų laikomi taip, 
kad su jais gal ėtų susipažinti Komisija ir Audito R ūmai.  
Nepažeidžiant valstyb ės pagalbos teikim ą reglamentuojan čių normų, dokumentai laikomi 
taip, kad su jais b ūtų galima susipažinti, mažiau siai trejus metus po metin ės programos 
užbaigimo. Šio laikotarpio skai čiavimas gali nutr ūkti, jeigu vyksta teis inis procesas, arba 
Komisijos prašymu, kuriame nurodytos priežastys.  
Laikomi dokument ų originalai arba patvirtintos original ų kopijos visuotinai pripažintose 
duomenų laikmenose.  
VIII SKYRIUS 
FINANSIN ĖS PATAISOS  
44 straipsnis 
Finansinės pataisos, kurias daro valstyb ės narės 
1. Nepažeisdamos Komisijos įsipareigojim ų dėl Europos Bendrij ų biudžeto vykdymo, 
valstybės narės pirmiausia atsako už pažeidim ų tyrimą. Gavusios įrodymų apie bet 
kokį didesnį pasikeitim ą, turintį poveikio paramos panaudojimo arba kontrol ės 
pobūdžiui ar reikalavimams, jos padaro b ūtinas finansines pataisas. 
2. Valstyb ė narė daro būtinas finansines pataisas d ėl nustatytų pavienių arba sistemini ų 
pažeidimų vykdant veiksmus ar metines programas. Valstyb ės narės daromomis 
pataisomis išieškomas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis. Valstyb ė narė atsižvelgia į 
pažeidimų pobūdį bei sunkum ą ir į fondo patirt ą finansinį nuostolį.  
Valstybės narės į savo metin ę ataskaitą, siunčiamą Komisijai pagal 50 straipsnio 2 
dalį, įtraukia konkre čiai metinei programai skirt ų pradėtų vykdyti atšaukimo 
procedūrų sąrašą.  
 
LT 170   LT Valstybės narės daromomis pataisomis atšaukiamas visas Bendrijos įnašas ar jo dalis 
ir, jei per atitinkamos valstyb ės narės nustatyt ą laiką ši suma negr ąžinama, mokamos 
palūkanos dėl įsipareigojim ų nevykdymo, kuri ų norma nustatyta 47 straipsnio 2 
dalyje.  
3. Jei yra sistemini ų pažeidim ų, valstybė narė vykdo tyrim ą, apimant į visas operacijas, 
kurioms jie gal ėjo turėti poveikio. 
45 straipsnis 
Komisijos atliekamas s ąskaitų auditas ir daromos finansin ės pataisos 
1. Nepažeisdami Audito R ūmų įgaliojimų arba patikrinim ų, kuriuos atlieka valstyb ės 
narės pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teis ės aktus, Komisijos pareig ūnai 
ar įgaliotieji Komisijos atstova i gali vykdyti fondo finansuojam ų operacij ų ir 
valdymo bei kontrol ės sistem ų patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius 
patikrinimus, prieš tai praneš ę bent jau prieš vien ą darbo dien ą. Komisija atitinkam ą 
valstybę narę įspėja iš anksto, kad gaut ų visą reikaling ą pagalbą. Tokiuose 
patikrinimuose gali dalyvauti ir atitinkamos valstyb ės narės pareigūnai ar įgalioti 
atstovai. 
Komisija gali reikalauti atitinkamos valstyb ės narės atlikti patikrinim ą vietoje, kad 
įsitikintų, jog vienas ar daugiau sandori ų yra teisingi. Komisijos pareig ūnai ar įgalioti 
Komisijos atstovai gali dalyvauti atliekant tokius patikrinimus. 
2. Jei, baigusi b ūtinus patikrinimus, Komisija padaro išvad ą, kad valstyb ė narė nevykdo 
savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į, ji sustabdo išankstin į arba galutin į mokėjimą 
pagal 42 straipsn į. 
46 straipsnis 
Pataisų kriterijai 
1. Jei per 42 straipsnio 2 dalyje nurodyt ą laikotarp į valstybė narė nepadaro patais ų ir jei 
nepasiektas susitarimas, Komisija gali nuspr ęsti per tris m ėnesius atšaukti dal į arba 
visą Bendrijos įnašą į metinę programą tuo atveju, kai ji padaro išvad ą, kad:  
(a) yra dideli ų trūkumų programos valdymo ir kontrol ės sistemoje, d ėl kurių jau 
sumokėtam Bendrijos įnašui į programą iškilo pavojus; 
(b) patvirtintoje išlaid ų atskaitoje išlaid os nurodytos neteisingai ir valstyb ė narė jų 
neištaisė prieš prad ėdama patais ų procedūrą pagal šią straipsnio dal į;  
(c) valstyb ė narė neįvykdė savo įsipareigojim ų pagal 31 straipsn į prieš prad ėdama 
pataisų procedūrą pagal šią straipsnio dal į; 
Komisija priima sprendim ą atsižvelgusi į valstybės narės pateiktas pastabas. 
2. Atsižvelgdama į pažeidimo sistemin į pobūdį, Komisija savo finans ines pataisas daro 
kiekvienu atskiru nustatyto pažeidimo atveju, nor ėdama nuspr ęsti, ar taikyti vienodo 
 
LT 171   LT dydžio ar ekstrapoliuot ą pataisą. Jei pažeidimas susij ęs su išlaid ų ataskaita, kuriai 
anksčiau metin ėje ataskaitoje buvo suteikta neabejot ina garantija paga l 30 straipsnio 
3 dalies b punkt ą, bus galima daryti prielaid ą, kad egzistuoja sistemin ė problema, 
kuriai reikia taikyti vienodo dydž io ar ekstrapoliuotas patais as, išskyrus tuos atvejus, 
kai valstyb ė narė per tris m ėnesius gali pateikti įrodymų šiai prielaidai atmesti. 
3. Priimdama sprendim ą dėl pataisų sumos dydžio, Komisija atsižvelgia į pažeidimo 
svarbą ir atitinkamos metin ės programos netikslum ų mastą bei finansin į poveikį. 
4. Kai Komisija savo pozicij ą grindžia ne jos tarnybose dirban čių auditorių nustatytais 
faktais, ji, išanalizavusi konkre čios valstyb ės narės panaudotas priemones pagal 32 
straipsnį, pastebėtų pažeidim ų ataskaitas ir valstyb ės narės pateiktus atsakymus, 
padaro išvadas d ėl finansini ų padarinių. 
47 straipsnis 
Grąžinimas 
1. Bet koks gr ąžinimas Komisijos naudai atlieka mas iki nustatytos dienos, kuri 
nurodyta vykdomajame rašte sumoms išieš koti, kuris sudaromas pagal Tarybos 
reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/200278 72 straipsn į. Šis terminas yra paskutin ė 
antrojo m ėnesio diena po vykdomojo rašto išdavimo. 
2. D ėl bet kokio v ėlavimo vykdant gr ąžinimą mokamos pal ūkanos dėl pavėluoto 
mokėjimo, pradedant nustatytu terminu ir baigiant faktinio mok ėjimo diena. Taikoma 
palūkanų norma yra ta, kuri ą taiko Europos centrinis bankas savo pagrindin ėms 
refinansavimo operacijoms, ir  kuri paskelbta Europos S ąjungos oficialiojo leidinio C 
serijoje, galiojusi to m ėnesio, kur į sueina susigr ąžinimo terminas, pirm ą kalendorin ę 
dieną, padidinus j į trimis su puse procento.“ 
48 straipsnis 
Valstybių narių įsipareigojimai 
Komisijos padaryta finansin ė pataisa neap riboja valstyb ės narės įsipareigojimo vykdyti 
išieškojim ą pagal 46 straipsn į.  
IX SKYRIUS  
STEBĖSENA,  ĮVERTINIMAS  IR ATASKAITOS  
49 straipsnis 
Stebėsena ir įvertinimas 
1. Komisija kartu su valstyb ėmis narėmis vykdo nuolatin ę fondo veiklos steb ėseną.  
                                                 
78 OL L 351, 2002 12 28. 
 
LT 172   LT 2. Komisija nuolatos vertina fondo veikl ą kartu su valstyb ėmis narėmis, siekdama 
įvertinti veiksm ų tinkamum ą, veiksmingum ą ir poveik į, atsižvelgiant į 2 straipsnyje 
nurodytus tikslus.  
3. Komisija taip pat nagrin ėja, kaip fondo veiksmai papildo atitinkam ų Bendrijos 
politikos kryp čių, priemoni ų ir iniciatyv ų veiksmus. 
50 straipsnis 
Ataskaitos 
1. Kiekvienos valstyb ės narės atsakinga institucija imasi b ūtinų priemoni ų siekdama 
užtikrinti, kad bus vykdoma projekto steb ėsena ir atliktas įvertinimas. 
Šiam tikslui susitarimuose ir sutartys e, kuriuos ji sudaro su už veiksm ų įgyvendinim ą 
atsakingomis organizacijomis, turi b ūti straipsniai, numatantys įsipareigojim ą teikti 
nuolatines ir išsamias ataskaitas apie pažang ą įgyvendinant ir užbaigiant įgyvendinti 
nustatytus tikslus. 
2. Ne v ėliau kaip pra ėjus devyniems m ėnesiams po termino iki kurio turi b ūti padarytos 
reikalavimus atitinkan čios išlaidos, ir kuris yra nustatytas sprendime d ėl bendro 
finansavimo kiekvienoje metin ėje programoje, atsaking a institucija Komisijai 
pateikia galutin ę įgyvendinimo ataskait ą ir galutin ę išlaidų deklaracij ą kaip numatyta 
35 straipsnyje.  
3. Ne v ėliau kaip iki 2012 m. birželio 30 d. (2008–2010 m. laikotarpiui) ir iki 2015 m. 
birželio 30 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) valstyb ės narės pateikia Komisijai 
įvertinimo ataskait ą apie bendrai su fondu finansuojam ų veiksmų rezultatus ir 
poveikį.  
4. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialini ų reikalų 
komitetui bei Region ų komitetui pateikia: 
(a) ne v ėliau kaip iki 2010 m. birželio 30 d. – ataskait ą apie 15 straipsnyje 
nustatytų kriterijų taikymą skirstant metinius išteklius valstyb ėms narėms kartu 
su pasiūlymais dėl pakeitim ų, jei manoma, kad tai yra b ūtina; 
(b) ne v ėliau kaip iki 2010 m. gruodžio 31 d. – tarpin ę ataskaitą apie pasiektus 
rezultatus ir kiekybinius bei kokybinius fondo naudojimo aspektus kartu su pasiūlymu apie tolesn ę fondo plėtrą; 
(c) atitinkamai ne v ėliau kaip iki 2012 m. gruodžio 31 d. (2008–2010 m. 
laikotarpiui) ir iki 2015 m. gruodž io 31 d. (2011–2013 m. laikotarpiui) – ex-
post įvertinimo ataskait ą.  
51 straipsnis 
Galutinė metinė ataskaita 
 
LT 173   LT 1. Siekiant susidaryti aiški ą nuomon ę apie metini ų ir daugiame čių program ų 
įgyvendinim ą, 50 straipsnio 2 dalyje nurodytose ataskaitose pateikiama ši 
informacija:  
(a) apie metin ės programos įgyvendinimo finansin į ir veiklos aspekt ą; 
(b) apie pažang ą, pasiektą įgyvendinant daugiamet ę program ą ir jos prioritetus 
palyginti su konkre čiais, besikei čiančiais tikslais, kartu su fizini ų ir 
įgyvendinimo veiksni ų, rezultatų ir kiekvieno priorite to poveikio kiekybiniu 
vertinimu, jei ir kai galima tok į kiekybin į vertinimą pateikti;  
(c) apie veiksmus, kuri ų ėmėsi atsakingoji institucija, siekdama užtikrinti 
įgyvendinimo kokyb ę ir veiksmingum ą, visų pirma: 
– stebėsenos ir įvertinimo priemones, įskaitant susitarimus d ėl duomen ų 
rinkimo; 
– bet kurių svarbių problem ų, su kuriomis buvo susidurta įgyvendinant 
veiklos program ą, trumpą išdėstymą ir priemones, kuri ų buvo imtasi; 
– naudota technin ė parama; 
– priemones, kuri ų buvo imtasi siekiant  pateikti informacij ą apie metines ir 
daugiametes programas ir jas paskelbti. 
2. Laikoma, kad ataskaitos yra priimtinos, kai jose yra visa 1 straipsnio dalyje nurodyta 
informacija. Komisija per du m ėnesius priima sprendim ą dėl atsakingosios 
institucijos pateiktos metin ės įgyvendinimo ataskaitos tu rinio. Jei Komisija iki 
nustatyto laiko nepateikia atsa kymo, ataskaita laikoma priimta. 
X SKYRIUS  
BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS  
52 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda bendrasis So lidarumo ir migracijos sraut ų valdymo komitetas, 
įsteigtas vadovaujantis sprendimu d ėl išorinių sienų fondo įsteigimo pagal 
Solidarumo ir migracijos sraut ų valdymo bendr ąją program ą 2007–2013 m. 
laikotarpiui …/…..79 (toliau – komitetas).  
2. Darant nuorod ą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į minėto sprendimo 8 straipsn į. 
3. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles.  
                                                 
79 Įrašyti nuorodas į sprendimus, kuriais įsteigiamas EPF, Išorini ų sienų fondas ir Integracijos fondas.  
 
LT 174   LT 53 straipsnis 
Peržiūra 
Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasi ūlymu, ne v ėliau kaip iki 2013 m. 
birželio 30 d. perži ūri šį sprendim ą. 
54 straipsnis 
Įsigaliojimas 
Šis sprendimas taikomas nuo 2008 m. sausio 1 d.  
55 straipsnis 
Adresatai 
Šis sprendimas skirtas valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas 
 
LT 175   LT FINANCIAL STATEMENT  
LEGISLATIVE FINA NCIAL STATEMENT  
1. NAME  OF THE  PROPOSAL: 
Programme “Solidarity and Man agement of Migration Flows “ 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Refugee Fund” for the period 
2008-2013 
Proposal for a Council Decision establishing the “European Fund for the Integration of 
Third-Country nationals” for the period 2007-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“European Return Fund” for the period 2008-2013 
Proposal for a Decision of the European Pa rliament and the Council establishing the 
“External Borders Fund” for the period 2007-2013 
2. ABM  / ABB  FRAMEWORK 
1802 – External Frontiers, visa poli cy and free movement of people  
1803 – Common Immigration and Asylum Policies  
3. BUDGET  LINES 
3.1. Budget lines (operational lines an d related technical and administrative 
assistance lines (ex- B.A lines)) including headings : 
Financial Perspectives 2007 - 2013: Heading 3.  
3.2. Duration of the action and of the financial impact: 
2007-2013 
3.3. Budgetary characteristics ( add rows if necessary ) : 
Budget line Type of 
expenditure New EFTA 
contribution Contributions 
from 
applicant 
countries Heading in 
financial 
perspective 
European Refugee 
Fund  
Non-Diff  NO NO No No 3 
 
LT 176   LT comp   
Integration of 
Third-country 
nationals  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
European Return 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
External Borders 
Fund  
Non-
comp  Diff  
 Yes NO No No 3 
 
LT 177  
 LT 4. SUMMARY  OF RESOURCES 
4.1. Financial Resour ces (Current Prices) 
4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA) 
EUR million (to 3 decimal places) 
            
  
Expenditure type Section no.   2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 -… Total 
Operational expenditure (8.1) 
Commitment 
Appropriations (CA) European 
Refugee Fund a 60,000 140,000 140,000 150,000 200,000 204,200 208,600   1.102,800
  
Emergency 
measures a 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-country 
Nationals a 95,000 126,000 205,000 265,000 305,000 360,000 400,000   1.756,000
  
European 
Return 
Fund a 0,000 39,000 60,000 100,000 150,000 200,000 200,000   749,000
  
External 
Borders 
Fund a 170,000 170,000 220,000 285,000 320,000 400,000 570,000   2.135,000
 
LT 178  
 LT Payment 
Appropriations 
(PA) European 
Refugee 
Fund b 54,771 105,000 150,000 145,000 175,000 202,100 206,400 64,529 1.102,800
  Emergency 
measures b 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800 9,800   68,600
  Integration 
of Third-
country 
Nationals b 47,500 110,500 165,500 235,000 285,000 332,500 380,000 200,000 1.756,000
  
European 
Return Fund b 0,000 19,500 49,500 80,000 125,000 175,000 200,000 100,000 749,000
  
External 
Borders Fund b 85,000 170,000 195,000 252,500 302,500 360,000 485,000 285,000 2.135,000
Administrative expenditure within reference amount (8.2.4) 
Technical & 
administrative assistance (NDA) European 
Refugee 
Fund c 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800   11,200
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Emergency 
measures c 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200   1,400
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) Integration 
of Third-
country 
Nationals c 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900   15,000
Technical & 
administrative 
assistance (NDA) European 
Return 
Fund c 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050   10,000
 
LT 179  
 LT Technical & 
administrative 
assistance (NDA) External 
Borders 
Fund c 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650   17,000
TTOOTTAALL  RREEFFEERREENNCCEE  AAMMOOUUNNTT  
Commitment 
Appropriations   
a+c 339,000 492,000 642,000 818,000 994,000 1.183,000 1.398,000   5.866,000
Payment 
Appropriations   
b+c 201,271 422,000 577,000 730,500 906,500 1.088,400 1.290,800 649,529 5.866,000
Administrative expenditure not included within reference amount  
Human resources 
and associated expenditure (NDA) 8.2.5 d 7,587 8,856 10,044 11,232 12,420 13,392 13,608   77,139
Administrative costs, 
other than human 
resources and associated costs, not 
included in reference 
amount (NDA) 
8.2.6 e 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808   5,292
Total indicative financial cost of intervention               
TOTAL CA 
including cost of 
Human Resources   
a+c+d+e 347,263 501,588 652,790 829,993 1.007,19 7 1.197,184 1.412,416   5.948,431
TOTAL PA 
including cost of 
Human Resources   
b+c+d+e 209,534 431,588 587,790 742,493 919,697 1.102,584 1.305,216 649,529 5.948,431
            
 
 
LT 180   LT Co-financing details 
If the proposal involves co-financing by Memb er States, or other bodies (please specify 
which), an estimate of the level of this co-financing should be indicated in the table below (additional lines may be added if different  bodies are foreseen for the provision of 
the co-financing): 
EUR million (to 3 decimal places) 
Co-financing body 
  
Year 
n  
n + 1  
n + 2  
n + 3  
n + 4 n + 5 
and 
later  
Total 
…………………… f        
TOTAL CA including co-
financing a+c
+d+
e+f        
 
4.1.2. Compatibility with Financial Programming 
X Proposal is compatible with next financial programming 2007-2013 
 Proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the financial 
perspective. 
 Proposal may require application of the provisions of the Interinstitutional 
Agreement80 (i.e. flexibility instrument or revision of the financial perspective). 
4.1.3. Financial im pact on Revenue 
 Proposal has no financial implications on revenue 
x Proposal has financial impact – the effect on revenue is as follows: 
NB: All details and observations relating to the method of calculating the 
effect on revenue should be shown in a separate annex. 
                                                 
80 See points 19 and 24 of the Interinstitutional agreement. 
 
LT 181   LT EUR million (to one decimal place)  
  Situation following action 
Budget line Revenue Prior to
action 
[Year 
n-1]  2007 2008 2009 2010  2011  2012 2013
a) Revenue in absolute terms  3.7 3.7 4.8 6.2 7 8.8 12.5  
b) Change in revenue  ∆        
(Please specify each revenue budget line involved, adding the appropriate 
number of rows to the table if there is an effect on more than one budget line.) 
The Proposal for a Decision of the Eu ropean Parliament and the Council 
establishing the “ External Borders Fund ” constitutes a development of the 
Schengen acquis within the meaning of th e Agreement concluded by the Council 
of the European Union and the Republic of Iceland and the Kingdom of Norway 
concerning the association of those two States with the implementation, 
application and developmen t of the Schengen acquis. 
This Decision also constitutes a development of the provisions of the Schengen 
acquis  within the meaning of the Agreement signed by the European Union, the 
European Community and the Swiss Confederation on the latter's association 
with the implementation, application and development of the Schengen acquis . 
Contribution : 2,19 % (2004 figures). 
4.2. Human Resources FTE (including offi cials, temporary and external staff) – 
see detail under point 8.2.1. 
  
 
Annual requirements  
2007  
2008  
2009  
2010  
2011  
2012  
2013 
Total number of 
human resources 70,25 82 93 104 115 124 126 
 
 
LT 182   LT 5. CHARACTERISTICS  AND  OBJECTIVES 
5.1. Need to be met in the short or long term 
5.1.1. European Refugee Fund :  The existing financial instrument supporti ng the implementation of the common asylum 
policy is the European Refugee Fund. Its objective is set by the Treaty establishing the European Community (Article 63.2.b): to pr omote a balance of efforts between Member 
States in receiving and bearing the conse quences of receiving refugees and displaced 
persons. 
More specifically, the aim of the ERF is to express solidarity at Community level and to 
alleviate the pressures felt by Member States most affected by reception of refugees and displaced persons in facing the consequences of this reception, which includes reception 
conditions during asylum procedure (and ensu ring fair and efficient asylum procedure), 
integration of recognised refugees and promot ing voluntary return solutions for rejected 
asylum seekers and refugees who wish to retu rn to their country of origin. Furthermore, 
the European Refugee Fund is one of the instruments of a Common Asylum policy, and 
as such the measures supported by the Fund should seek to complement and support EU legislation in order to support the progre ssive implementation of a Common Asylum 
System at all levels (common legislation and development of common best practices). 
The ERF is an important part of an overall policy for building a common European 
asylum policy. Reducing divergence between asylum systems and progressive 
implementation of common standards at EU level will have a cost, which will be greater for Member States with larger number of asylum seekers and refugees, but also to new 
Member States. The Community should contribu te to correcting those imbalances and to 
supporting Member States in complying with their obligations
81. Finally, account must 
also be taken of the other objectives being formulated in related policies, such as the 
integration of third country nationals an d management of illegal immigration. 
5.1.2. Integration of Third-country nationals : 
The common basic principles adopted by Governments at the JLS Council on 19 
November 2004 underline the need for a holistic approach to integration of migrants. It is 
stated that not only within Member States but also at the European le vel, steps are needed 
to ensure that the focus on integration is a mainstream consideration in policy formulation 
and implementation, while at the same time specific policies for integrating third-country 
nationals are being developed.  
                                                 
81 In drawing the impact assessment, and formulating the policy options available, account has been 
taken of previously established objectives underlying the European Refugee Fund and their likely 
achievement. Account also has to be taken of completion of other objectives (legislation) and the 
level of complementarity already achieved or soon to be achieved with these. 
 
LT 183   LT In accordance with the common basic principles, the specific policies for integrating 
legally residing immigrants in Member States, envisage to:  
• Provide opportunity for immigrants and create incentives to integrate and overcome 
language difficulties and/or problems rela ting to understanding the norms, values and 
traditions of the host society or satisfying job requirements; 
• Be pro-active in the design and implementation of national introduction programmes 
and activities, the capacity building of migr ant organisations and of their interlocutors 
at all level of government; 
• Recognise new challenges in migratory pressure and address them through a 
successful integration strategy, either because the Member States concerned have only 
been welcoming immigrants over the last few years, such as the Member States in the south of the EU, or because they are at the ev e of a period of more immigration, as is 
the case in some of the new Member States;  
• Overcome shortcomings in infrastructure at  local, regional and national levels to deal 
with migratory inflows, and promote coherence between policy design and its 
implementation on the ground;  
• Combat intolerance and prejudice among the host population, and to raise awareness 
of the importance of diversity in society, including among public and private sector 
service providers; 
• Promote dialogue and consultation between political decision makers and local 
communities on the challenges faced by migr ants, about their needs and circumstances 
and about ways of improving their position.  
To achieve such policies, in particular to  promote the integration of third country 
nationals having recently arrived and been ad mitted by a Member State to reside in its 
territory, the following specific objectives sh ould be pursued, turning into concrete action 
the common basic principles: 
(1) Facilitate the organization and impl ementation of admission programmes 
for economic migrants, strengthening their integration component and anticipating the needs of third-country nationals. 
(2) Contribute to the organisation and implementation of introduction 
programmes and activities for third country nationals, by way of capacity 
building, policy development and implementation. 
(3) Increase civic, cultural and political participation of third country 
nationals in the host society, in order to promote their active citizenship 
and recognition of fundamental values.  
 
LT 184   LT (4) Strengthen the capacity of Member States’ public and private service 
providers to interact with third country nationals and their organizations 
and to answer better the needs of different groups of third country 
nationals 
(5) Strengthen the ability of the host society to adjust to increasing diversity 
by targeting integration actions at the host population. 
(6) Strengthen the capacity of Member States to monitor and evaluate 
integration policies. 
5.1.3. European Return Fund 
The policy objective in this ar ea is to support and encourage Member State efforts to 
improve the management of the return of illegal third country nationals in all aspects, 
taking account of Community legislation in this area. 
In particular, the following specific objectives should be pursued:  
1. to promote the introduction of integrat ed return management procedures by all 
Member States and to improve the op eration and organisation of existing 
procedures; 
2. to strengthen co-operation between Member States in the conception and 
implementation of integrated return management procedures and practices; 
3. to ensure the effective and uniform application of common standards on return. These aims will be pursued through actions such as: 
• the development of effective and lasting operational co-operation between Member 
State authorities and consular and immigration services in third countries, with a view to facilitating the receipt of travel documents for the return of third country nationals 
and ensuring speedy and suc cessful removal procedures; 
• developing co-operation between Member St ates in the collection and dissemination 
of information on their country of origin to potential returnees; 
• increasing the number of illegal migrants opting to return voluntarily by encouraging 
this through better targeted and more attractive assisted voluntary return programmes and other means; 
• simplifying enforced return procedures and improving the capacity of courts to deal 
with cases, with a view to reducing the period of detention of those awaiting forced 
removal without infringing their basic rights; 
 
LT 185   LT • formulating joint integrated return plans, including implementing joint voluntary 
return programmes in respect of particular  countries or regions and arranging joint 
flights, thus reinforcing the message of an effective management of migration flows by the EU; 
• implement joint return operations, thus making better use of existing national 
resources and expertise for the common good of the fight against illegal immigration throughout the EU 
• encouraging exchange of information, su pport, advice and best practice between 
Member States in dealing with the return of  people to specific countries and/or of 
particularly vulnerable groups; 
• establishing joint arrangements for the rece ption of those returning in countries of 
origin, former residence or transit in co -operation with the countries concerned; 
• developing measures to ensure the effective reintegration of people in their country of 
origin or former residence after they return; 
• improving the capacity of competent authorit ies to enforce removal decisions with full 
respect for the rights of the people concerned and for their dignity in accordance with 
relevant EU standards; 
• ensuring the provision of specific assistance to vulnerable groups su ch as children, the 
elderly, people with disabilities, pregnant  women and those who have been subjected 
to torture, rape or other serious forms of  psychological, physical or sexual violence. 
5.1.4. External Borders Fund  
Given the uneven division of responsibility between Member States for controlling the 
external borders of the EU, the policy objectives to achieve are:  
1. to improve the efficiency of contro ls and thereby the effectiveness of the 
management and protection of external borders in order to reduce illegal entry and increase the security of the internal EU area of free movement; 
2. to make it easier and faster for aut horised travellers to enter the EU in 
conformity with the Schengen acquis while protecting the EU against illegal 
entry; 
3. to achieve a uniform application of th e EU law by Member States and an overall 
efficiency of national border guards in carrying out their tasks in accordance with EU law;  
4. to enhance the efficiency of the issui ng of visas and the implementation of other 
pre-frontier checks.  
 
LT 186   LT These general aims can be translated into a series of specific and operational objectives of 
which the key ones, in terms of added valu e and cost-effectiveness for the European 
Union, would be the following:  
• improving efficiency of control and surveillance measures through the use of state of 
the art technological means; 
• establishing the necessary infrastructures to improve efficient flow management at 
border crossing points;  
• enhancing the capacity of th e human resources allocated to border management, for 
instance by implementing the common core curriculum to be set up by the Agency;  
• improving the coordination and information exch ange at national level for all relevant 
authorities involved in securing effective border control;  
• reducing as much as possible illegal entries at external borders through operations in 
third countries, in coopera tion with these countries;  
• enhancing the coordination and cooperation between Member States as regards the 
implementation of the common visa policy. 
5.2. Value-added of Community involvement and coherence of the proposal 
with other financial instruments and possible synergy 
5.2.1. European Refugee Fund The discussion on the policy options available to achieve solidarity in the field of asylum 
policy was inevitably influenc ed by the existing financial instrument, the European 
Refugee Fund. At the time of its renewal last year, different options have been considered 
The above assessment on the different model is valid to date. The current proposal will 
therefore merely extend the programming period of the ERF II until the end of the new financial perspectives, i.e. to change its e nd date from end 2010 to the end of 2013.  
Moreover, to take into account  the establishment of the Return Fund, the need for an 
adjustment of the strand on return in the European Refugee Fund was considered 
necessary.  
Currently, the European Refugee Fund supports actions for the voluntary return of 
persons who have applied for international protection or who are enjoying international protection in the Member States. In practice,  in terms of returns, this covers a wide 
spectrum of situations, from those who, having been granted refugee status, decide to 
return to their countries of origin to those who decide to return because they have had applications refused and have few prospects in  the Member State and who, in the absence 
of alternatives, decide to avail themselves  of the arrangements made to facilitate 
voluntary return. 
 
LT 187   LT The following options were examined:  
1. To leave the ERF as it is and limi t the Return Fund to illegal immigrants; 
2. To exclude all return measures relati ng to asylum seekers,  refugees and other 
beneficiaries of protection from the ER F and to transfer support for such 
measures to the Return Fund;  
3. To only transfer the support for measures relating to rejected asylum seekers to 
the Return Fund and maintain the support by the ERF for the voluntary return of 
asylum seekers and persons benefiti ng from international protection  
The third option was the chosen option 
5.2.2. Integration of Third-country nationals 
Following the adoption of the legislative framework establishing a common immigration 
policy and in view of the solidarity provisi on in the new Constitutional Treaty, setting-up 
a financial instrument would provide support and incentives for the Member States to 
develop integration policies for integration of third-country nationals admitted in 
accordance with the legislative framework laid down in both national and Community 
law.  
Here, different models for financial support were considered:  1. Integration of third-country nation als is funded via joint projects and 
Community actions (e.g. the ARGO framework model or the INTI programme):  
2. Integration of third-country nationals is solely funded within a mainstreaming 
instrument, such as the Eu ropean Social Fund (ESF) 
3. Integration of third-country nationals is funded within a separate instrument 
expressing solidarity between Member Stat es on the basis of the number of third 
country nationals legally present in the Member States.  
The ex ante evaluation demonstrated the need to opt for a separate instrument on 
integration for third country nationals in complementarity with the ESF mainstreaming 
approach. To respond to the specific challenges in the area of integration of third-country 
nationals, the instrument would intervene in six specific areas:  
• Improving the implementation of admission programmes. Facilitating a rapid and 
smooth integration of those migrants who have been explicitly invited to contribute to Member States’ societies. In many Member States it is recognised that these persons in particular provide a valuable contribution to economic growth. Their arrival is 
commonly seen as important to counteract the prospective decline in the EU’s work 
force in future years. Action should be take n to prepare their integration even before 
they arrive in the territory of the Member States.  
 
LT 188   LT • The implementation of introduction programmes and introductory activities. The early 
stages of a third country national’s reside nce in the Member State are of particular 
importance. Introduction programmes and activities express the investment host societies are willing to make in the future, by: providing opportunity for migrants to 
learn the language of the host country to learn about ways of doing things, so 
increasing their chances of being self -sufficient as soon as possible finding 
employment; increasing the incentive and motivation for migrants to integrate; making 
it easier for young migrants, in particular, to  integrate and so prevent identity problems 
and reduce delinquency: facilitating the development of targeted and flexible 
integration policies and activities, taking account of the special needs of third-country 
nationals and encouraging the development of new and innovative approaches to 
integration.  
• Promoting active citizenship through ci vic, cultural, religious and political 
participation. These activities can contribu te by increasing the knowledge of migrants 
of the history, traditions, norms, values and local customs of the host society, facilitating the dialogue between differe nt religious communities; encouraging 
migrants to take responsibilit y and an active part in lo cal community life, increasing 
their understanding of political processes an d encouraging them to participate in 
decision making processes and increasing their possibilities of applying for citizenship. In short, active citizenship can highlight sk ills and open up avenues to 
third country nationals to realise their full potential in host societies.  
• Supporting capacity building in public and private sector service providers in Member 
States. Much interaction between third coun try nationals and other citizens takes place 
in such mainstream organisations as scho ols, hospitals, communal housing societies 
etc. Opening up these providers through diversity management will reinforce the motivation and willingness of third country nationals to participate in society. This can 
be achieved by: making service providers more aware of diversity issues and helping 
them to develop inter-cultural communicat ion skills; increasing co-operation between 
local, regional and national authorities respon sible for integration and helping to bring 
about better coordination between the design of policy and its operation on the ground; 
raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing 
diversity; increasing co-operation between local, regional and national authorities 
responsible for integration and helping to br ing about better coordination between the 
design of policy and its operation on the ground; raising awareness of the benefits of putting in place an effective policy for managing diversity.  
• Helping society to adjust to diversity by making the host population more aware of the 
true facts about migration and about the people concerned, increasing tolerance 
towards other cultures and religions and so helping to strengthen social cohesion, increasing dialogue and interaction betwee n migrants and the host population and 
actively involving private bodies (including SME) in the integration process. 
• Policy development, monitoring and evaluation of policies and strategies by: 
stimulating the collection of relevant data on migration in the Member States so 
 
LT 189   LT providing the basis for informed discussion and decision-making; ensuring that the 
effectiveness of integration efforts are assessed on an ongoing basis and that 
programmes are responsive to immigrants needs; enabling policy-makers across the 
EU to learn from past experience not only of policies pursued in their own countries 
but also of those pursued elsewhere, so helping to improve the policies implemented in 
the future across Member States. 
The Integration Fund will build on past experience, namely the pilot projects on 
integration of third country nationals (INTI ) started in 2002 with a budget of € 4 million. 
Nearly 300 applications were received in the fi rst two years, applying for more than € 85 
million whereas the total budget available was only €10 million.  
The pilot projects complement the policy outlined in the Communication on Immigration, 
integration and employment adopted in June 2003 in which the Commission presented its 
views on how to elaborate comprehensive and multi-dimensional policies on the integration of legally residing third-country  nationals. According to the Communication 
integration policy should be based on two f undamental underlying principles: First of all 
that the principle of subsidiarity preva ils clearly demonstrating that the primary 
responsibility for the elaboration and implementation of integration policies lies with the 
Member States, and secondly, the holistic ap proach which will ensure integration of 
immigrants into all aspects of society and which requires that a two-way approach - 
implying that the responsibility for integrati on lies both with the receiving society as well 
as with the arriving immigrant - is applied. The pilot projects supports networks and the 
transferral of information and good practices between Member States , regional and local 
authorities and other stakeholders in orde r to facilitate open di alogue and identify 
priorities for national integr ation policies and the actions also support new innovative 
projects which promote integration of third-country nationals. 
To continue the encouragement of a more structured policy development in the field of 
integration as initiated by INTI, the financial instrument should be complemented by 
actions facilitating co-operation between Member  States and exchange of best practices 
(Community actions). 
The Integration Fund will work in comple mentarity with the ESF and the ERF. 
5.2.3. European Return Fund 
A distinct fund established with the particular  objective of supporting an integrated return 
management policy seems best equipped to  achieve the objectives set out above. By 
creating a separate instrument which is targeted at return, the specific problems identified 
with respect to persuading or coercing illegal migrants to leave the country in which they are residing can be addressed.  
The Return Fund will need to work in complementarity with the other financial 
instruments mentioned in the extended impa ct assessment – the ERF, AENEAS– each of 
which addresses specific aspects of the return to their country of origin or former residence.  
 
LT 190   LT The European Return Fund will seek to promote the development of integrated set of 
return measures aiming at putting in place in Member States an effective programme. 
This should cover all phases of  the return process, from the pre-departure phase and the 
return as such to the reception and reintegrat ion in the country of return and should be 
tailored to take account of the specific situat ion in different countries. At the basis of such 
a programme should be an analysis of the situ ation in the Member State(s) with respect to 
the targeted population, a realistic assessm ent of the potential for return and the 
cooperation with the countries of return, a planning and evaluation mechanism with 
respect to the return process of the targeted population and cooperation throughout the 
process with relevant stakeholders at national , European and international level, such as 
UNHCR and IOM. 
Priority should be given to cooperation between Member States to secure such an 
approach, given the cost-effectiveness and the synergies involved.  
Accordingly, the measures to be supported, wh e n  t h e y  f o r m  p a r t  o f  s u c h  a n  i n t e g r a t e d  
return approach, would include:  
• In all cases : the procurement of indispensable travel documents, costs of necessary 
pre-return medical checks, costs of travel and food for returnees and escorts, including 
medical staff, accommodation for escorts, sp ecific assistance to vulnerable groups 
such as children or invalids, costs of tr ansportation to the final destination in the 
country of return and co-operation with the authorities of the country of origin, former 
residence or transit. 
• Additionally in the case of forced return  the costs of temporary accommodation for 
returnees and their escorts prior to depart ure in case of joint return operations. 
• Additionally in the case of voluntary return:  comprehensive pre-return information, 
assistance and counselling as well as essent ial expenses before return and initial 
expenses after return, transport of the returnee’s personal belongings, adequate 
temporary accommodation for the first days after arrival in the country of return in a reception centre or a hotel if necessary, training and employment assistance and 
limited start-up support for economic activities where appropriate. 
• As regards the application of the common standards: education and training of staff in 
the competent administrative, law enforc ement and judicial bodies as well as 
secondments of these categories of staff from other Member States;  
• As regards the cooperation between Member St ates: actions relating to the cooperation 
with consular authorities and immigration se rvices of third countries, to facilitate the 
assistance in obtaining travel documents;  actions relating to the joint design and 
implementation of action plans realising an integrated return management, joint evaluation and monitoring of the process etc. 
 
LT 191   LT 5.2.4. External Borders Fund 
The most relevant policy option is the estab lishment of a financial solidarity mechanism 
at Community level to support Member States who bear a lasting and heavy financial 
burden by being responsible for controlling external borders fo r the benefit of the Union 
as a whole. This Fund should be designed to be  a concrete expression of EU solidarity by 
providing financial assistance to those Member States which apply the Schengen provisions on external borders, in addition to those on internal borders (the dismantling of 
controls on entry). It would accordingly repres ent an explicit recogn ition of the tasks they 
perform in carrying out checks on people entering the EU from third countries and border surveillance not only in their own interests but  on behalf of all Member States which have 
dismantled internal border controls. 
Support from the Fund should be extended from the outset to new Member States, as 
their external borders are operational since their accession even if they have undertaken to remove border controls at a later stage wh en they are judged ready to do so. It should 
also extend to the need for Member Stat es to implement Community legislation in 
relation to specific situations which have ar isen as a result of enlargement (the most 
notable example is of Russians who need to cross Lithuania to reach Kaliningrad). The 
Fund should, in addition, provide support for managing visas and other similar activities 
undertaken before people reach the border, wh ether these are carried out in cooperation 
with other Member States or not. The efficient management of such activities by the 
consular services of Member States in third countries is an integral part of a common 
integrated border management system, which is aimed at facilitating legitimate travel into 
the EU while preventing illegal entry.  
Objective criteria need to be established to allocate funds to Member States. These 
criteria should take account of the various el ements which add to the burden of control on 
the Member States, in particular, the length of external land and maritime borders, the number of authorised border crossing points, the number of travellers crossing and the 
extent of pressure caused by people refused entry. The criteria should also take account of 
the challenges posed by the risk of illegal entr y affecting each border, taking into account 
the geopolitical situation, typology and ge ography. The assessments made by the 
Common Centre in Finland and in the future by the European Agency for the 
management of operational cooperation at exte rnal borders will be very helpful in this 
regard. 
From a subsidiarity point of view, such a Fund would support Member States in carrying 
out the various tasks involved in external border control while not interfering with their responsibilities in respect of determining w ho they allow to enter their territory. 
Actions to be funded could include border cr ossing infrastructures and related buildings 
(e.g. border stations, helicopter landing pl aces or lanes, etc.); operating equipment 
(laboratory equipment, document examination instruments, detection tools, mobile or fixed terminals for consulting SIS and national systems, etc.); means of transport for the 
surveillance of external borders; equipmen t for real time exchange of information 
 
LT 192   LT between relevant authorities; ICT systems; exchange programmes and training of border 
guards, immigration officers and consular officers; etc. 
5.3. Objectives, expected results and rela ted indicators of the proposal in the 
context of the ABM framework 
5.3.1. European Refugee Fund : 
The main impacts of the ERF have been anal ysed according to its target groups as 
follows: 
• for final beneficiaries (asylum seekers an d refugees): improvements in reception 
conditions (quality / quantity of material rece ption conditions such as health, housing, 
education, social benefits, ac cess to the labour market), and fairer and more effective 
asylum procedures; easier integration by a de crease in dependence on social welfare, 
improved access to the labour market, and thus  increased participation in social life 
through civil society organisations and other relevant channels; 
• for Member States, the ERF contributes to the economic responsibility undertaken by 
the Member State in relation to the recept ion of asylum seekers and refugees and 
implementation of a common asylum policy; it also supports changes in processes / policies by development of higher standa rds, fairer and more effective asylum 
procedures, reduction of the length of asylum procedures, capacity-building, 
improvement of qualification of staff, excha nges of experiences a nd best practices at 
EU level. 
• for partners of asylum policy (NGO, Refugee Community Organisations, local and 
regional authorities): capacity building and development of new services and greater involvement of self-help organisations; improvement of qualification of staff, 
increased cooperation of services / structur es in developing capacity in the area of 
reception. 
• for EU citizens in general: awareness rais ing on the issue of refugees and asylum 
seekers and better acceptance of reception centres by local communities. 
The potential impacts of the ERF II were screened and assessed for all measures, and it 
can be said that positive impacts outweigh ne gative impacts, in particularly as regards 
social impacts. A redistributive analysis ha s shown that the target group who benefits 
most directly is that of asylum seekers and refugees. Most importantly, significant 
important systemic effects have been identified with regard to the Member States and the 
organisations working in this area (NGOs and Refugee Community organisations). It 
must be noted that the situation varies from country to country, most notably in terms of 
the degree of consolidation of the asylum systems and the experience with the different 
strands of the programme. 
When the types of impact were considered, the most significant were in the social sphere 
- economic impacts were more indirect and more difficult to identify given the scale of 
 
LT 193   LT the Fund. Direct implementation costs have not been quantified and are being addressed 
in the framework of the monitoring system of the Fund. Indirect and associated costs are 
more difficult to assess. Environmental impacts have been found to be quite weak, and it 
has not been possible to differentiate these impacts by target group. 
Identified impacts on countries of origin pres ented a somewhat ambiguous picture – if it 
was clear that a better management of asylum flows can have positive impacts in the development of these countries, associated risk s have been identified. These included, for 
example, risks of asylum seekers and refuge es losing contact with their countries of 
origin, and also risks of qualified people leaving these countries (brain drain). 
To conclude, it can be said that, overall, expected impacts were coherent with the 
formulation of the main objectives of the F und. Indeed, the overall impacts reflected the 
main policy goal of the ERF, i.e. the contri bution to the implementation of the common 
asylum standards and guidelines agreed at EU level and convergence of practices across Member States to support an open and secure  European Union, fully committed to the 
obligations of the Geneva Convention and other relevant human rights instruments, and 
able to respond to humanitarian needs on the basis of solidarity. 
5.3.2. Integration of Third-country nationals 
The impacts of the Integration Fund have been id entified at two levels: firstly, the general 
impacts of a greater integration of third coun try nationals were considered; then, against 
this background, the specific impacts of the Fu nd were discussed, taking into account the 
magnitude of identified needs, and the proposed scale of EU intervention. These specific 
impacts will in essence represent the added- value of EU intervention in this field. 
As regards general impacts , better integration of migrants is likely to have many positive 
economic and social effects both on migrants themselves and on the host community. At EU level, the improved integration of thir d-country nationals will have a positive 
economic impact  by increasing labour supply and thus overcoming shortages in a 
number of sectors. More migrants in employ ment will increase both tax revenue and the 
income from social contributions and so help to fund social protection systems which 
need to cater for a growing number of el derly people and increased numbers in 
retirement. Improved integration has obvious positive economic effects on third-country 
nationals themselves by giving them a better chance of integrating into the labour market 
and not only of finding a job but one which is more secure and stable with better terms 
and working conditions.  
It must be noted however that further integration and the increased participation of third 
country nationals in economic activity may ha ve some costs as well as benefits. While 
firms, consumers and domestic workers with complementary skills may gain, associated 
costs may include, inter alia, increased expenditure for welfare and social protection 
systems; a possible adverse effect on dom estic workers with similar skills; the 
administrative costs of implementing an e ffective immigration policy; and increased 
expenditure on active labour market policies such as training and job placement services. 
 
LT 194   LT The potential social effects of integration of immigrants are substantial. Lack of social 
integration of migrants has often been associated with their social exclusion, which has 
given rise to increased hostility towards them and to ethnic minorities in general (leading 
to the rise of racism and xenophobia). Further integration of immigrant populations should lead to a more cohesive and inclusive society overall, where differences are 
respected and the merits of diversity ap preciated. A strengthened dialogue between 
different groups will increase general unders tanding of different cultures, traditions and 
religions. 
For migrants themselves, greater integration in society and better access to education as 
well as the labour market will improve their well being and increase their self-esteem. 
Having a job and being able to provide for themselves and their families should give 
them an increased feeling of belonging to society and encourage them to engage in community life and social, cultural and political  activities in general. The integration of 
women will also indirectly benefit future  generations, by increasing their chances of 
integrating into society themselves, of gainin g a better understanding of he language and 
of performing better at school.  
Although it is difficult to point to direct beneficial effects on the environment , there 
ought to be generally positive effects on the educational level of EU society, which 
should make it a better place in which to liv e, and increased awareness of environmental 
issues and a wider tendency to take action to protect and improve the natural and physical 
environment. More active participation in so cial and political life at local level is, 
therefore, likely to be acco mpanied by increased involvement in activities to preserve the 
local environment and the common heritage. 
Against this background, the specific impacts of the Integration Fund have been 
identified as ensuring a strong link with policy developments at EU level, thus supporting 
the implementation of a common immigration policy. In particular, the following impacts should be expected: 
• Create a level playing field in terms of in tegrating third-country nationals across the 
Member States. This requires a catch-up process in those countries of recent 
immigration, where integration policies are only developing. 
• In these countries, the Fund will also ac t as a catalyst, increasing government 
expenditure on integration of third-countr y nationals, and thus contributing to the 
consolidation of a true integration system. 
• Strengthening of integration systems will also take place through investments in 
human resources and upgrading of skills, as well as improved coordination and dialogue between all relevant stakeholders (national and regional authorities, civil 
society, etc.). 
 
LT 195   LT • For those Member States with a history of immigration and integration of third-
country nationals, the Fund will contribute towards a fine-tuning of existing policies, 
focussing on identified shortcomings, and thus  increasing their overall effectiveness. 
5.3.3. European Return Fund 
General impacts of a more effective return policy  
An effective implementation of the return poli cy for illegal migrants living in Member 
States would have beneficial effects on social cohesion in pa rticular and for the general 
objective of creating an area of freedom, security and justice for EU citizens. It could 
also, however, have positive economic effects especially in the long-term. 
An effective implementation would, therefore: 
• reinforce a managed immigration policy by  complementing the control of the EU’s 
external borders and ensuring that those w ho succeed in entering the Union illegally 
are returned with minimum delay to the countries they came from; 
• help to increase the acceptance of third-country nationals in Member States and, 
therefore, of diversity, with potential be nefits to the competitiveness of the EU 
economy as well as to social cohesion; 
• contribute thereby to increasing employment  rates among third-country nationals and, 
therefore, their contribution to economic ac tivity and the generation of real income; 
• facilitate the acceptance of the immigration of workers with the skills required by EU 
economies faced with a prospective natural decline in working-age population and, 
therefore, in the labour force; 
• reduce the costs on national budgets associat ed with the detention of illegal migrants; 
• give illegal migrants more opportunity to re turn and settle in their country of origin 
instead of having to live on the margins of  society and very often to work in arduous 
jobs with poor terms and conditions. 
Specific impact of the Return Fund  
Action at EU level will have a number of positive effects, including: 
• ensuring the common implementation of effective procedures for the return of illegal 
migrants, which also protect their basic rights and human dignity; 
• promoting the adoption of best practices in th is regard as well as with regard to the 
measures taken to provide incentives to the people concerned to return to their country 
of origin voluntarily; 
 
LT 196   LT • encouraging a more intensive exchange of information between Member States on the 
national initiatives developed, the challenges relating to returns and the management 
of complex return processes, as well as the re lations with third countries in this regard; 
• enhancing cost-effectiveness of return  measures through joint operations. 
5.3.4. External Borders Fund 
The main impacts of the Externals Borders Fund would be as follows: 
• Positive impact on administrative systems and infrastructures of Member States, who 
will get more resources and be able to improve coordination and exchanges.  On the 
other hand , MS will have to co finance the proj ects; therefore it could lead to an 
increase in MS expenditure.  
• Impacts for public health, public order a nd security would be direct and positive, 
thanks to the improvement of controls, which will make easier to prevent the entry of 
persons posing a risk from these points of view. Impact on civil society would be indirect but positive (better protection agains t illegal immigration and public security 
threats)  
• Impacts on the environment would be indirect but possibly negative (more control 
boats and aircrafts, more p hysical barriers in border zones, etc.), although some 
positive impacts can not be excluded (e.g. purchase of less polluting surveillance 
boats, usage of more efficient technologies)  
• From the human rights point of view, increasing MS border control capabilities (in 
particular through surveillance measures) could mean that more people would be 
intercepted, refused entry and/or removed to their countries of origin, where they 
probably face a situation of poverty and lack  of freedoms. Increasing controls would 
make them more dissuasive and perhaps discourage some of these people from trying 
to immigrate illegally, avoiding them from putting their lives at risk.  
• The risks of fraud could be linked to cases of mismanagement, illicit appropriation or 
corruption, although they not seem to be big as the funds will be managed by MS law 
enforcement agencies. There is also a risk of giving funding to Member States that 
don’t really need it (e.g. because of being economically strong) or whose burden is lower, especially if objective criteria are not appropriately qualified by risk criteria  
• The smoothening of flows of bona fide travellers would have positive economic 
impacts for business and tourism. 
The financial support under the Fund will be developed in complementarity with the 
work of the European Agency for the manage ment of operational cooperation at external 
borders.  
 
LT 197   LT The Agency has constituted an important step for promoting solidarity between member 
States in the field of external border management. The Agency has at its objective to 
facilitate and render more effective the appl ication of the Community acquis related to 
the external borders, through coordination bu t also by providing the necessary technical 
support and expertise. The Fund will be complementary to these efforts. The Fund can 
provide the necessary financial means for the im plementation of joint operations and pilot 
projects, whenever the Agency will not undertake to do it by itself under Article 3(4) of the Regulation. The Fund will also contribute to the adoption of the necessary measures 
derived from the risk analysis prepared by the Agency, and to the implementation of the 
common core curriculum to be established by it. 
5.4. Method of Implementation (indicative) 
Show below the method(s) chosen fo r the implementation of the action. 
X Centralised Management 
X Directly by the Commission 
ٱ Indirectly by delegation to: 
ٱ Executive Agencies 
ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial 
Regulation 
ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission 
XShared or decentralised management 
X With Member states 
X With Third countries 
ٱJoint management with international organisations (please specify) 
Relevant comments:  
The funds within the action programme ‘Solidarity and the management of 
migration flows’ will be implem ented within the framework of 
shared/decentralised management  between the Member States and the 
Commission, in accordance with Article 53, paragraph 1, point b) of Council 
Regulation (EC, Euratom) No 1605/200282. The Community actions and the 
technical assistance of the Commission, as referred to within the instruments, 
                                                 
82 OJ L 248, 16.9.2002, p. 1. 
 
LT 198   LT will be implemented by the Commission within the framework of direct 
management . 
As for the countries associated with  the implementation, application and 
development of the Schengen Acquis, an agreement between the Commission 
and these countries needs to be concluded relating to the obligations concerning 
budgetary and financial control.  
One of the key objectives of the programmes is to clearly define the division of 
responsibility between the Member States and the implementing bodies on the 
one hand, and the Commission on the other in the execution of the Community 
budget. All essential elements are de fined within the different Funds.  
Under Article 274 of the Treaty, in the context of shared management, the 
conditions allowing the Commission to  exercise its responsibilities for 
implementation of the general budget of the European Communities and the 
obligations of cooperation on the Member  States have to be clarified. These 
conditions will enable the Commission to satisfy itself that Member States are 
utilising the Fund in a lawful and corr ect manner and in accordance with the 
principle of sound financial management  within the meaning of the Financial 
Regulation. 
The need for coherency and transparency are the driving forces in the 
management modalities of the respective Funds. Coherency , as the draft 
instruments lay down the minimal conditions applicable to the management, 
internal control and audit systems as we ll as the involvement of each actor. 
Transparency , as the results and outcome of ea ch part of the instrument are 
known to the different actors. The compliance of these systems will contribute to 
the full respect of the principle of sound financial management .  
To this end, the Member States shall pr ovide an assurance in relation with the 
management and control systems, accordin g to the rules laid down in the draft 
instruments. This assurance, completed with its own system audits and on-the-
spot controls, will facilitate the Commission’s assessment on the legality and 
regularity of declared expenditure. 
The different instruments are developed with common delivery, management 
and implementation mechanisms. This will enable the Commission and the Member States to set up common management and control environments , 
thus increasing efficiency through the creation of potential synergies. 
The following elements are found within the draft instruments:  
• Multi-annual and annual Programming:  
The Funds will be implemented in the framework of two multiannual 
programming periods (respectively 2007-2010 and 2011-2013). These 
 
LT 199   LT programming periods will allow the Commiss ion to take into account the effects 
of the midterm review of the financial perspectives, which is planned in 2010. 
The multiannual programming includes the definition of strategic guidelines by 
the Commission and multiannual programmes by the Member States. These 
mainly relate to a description of the management and control systems set up, the definition of priorities (and corresponding indicators, results and impacts) and a draft financing plan. This multiannual pr ogramme will be assessed and adopted 
by the Commission.  
The necessary provisions for the revision of these programmes are laid down 
within the draft instruments. 
The multiannual programmes will be implemented by means of annual work 
programmes, provided by the Member States and adopted by the Commission. The annual work programmes relate to the rules for selection of projects and an 
indicative financial breakdown per objective. The Commission’s decision shall 
indicate the amount allocated to each Member States in full respect of the appropriations allocated under the budgetary procedure.  
• Management and Control Systems  
a) Designation of authorities  
The following authorities are to be designed by the Member State:  
• A Responsible Authority , responsible for the management of the Fund and 
which will handle all the Communication with the Commission; 
• A Certifying authority , responsible for the certification of expenditure and 
application for payment requests prior to transmission to the Commission; 
• An Audit Authority , responsible for the verification of the compliance, 
adequacy and the sound operation of the management and control 
environment.  
• With respect of the clear separation of functions, several functions may be 
carried out by the same body. 
b) Definition of the responsibilitie s of the Member States and the 
Commission 
Member States will be responsible for en suring sound financial management of 
the programmes and the legality and regularity of the underlying transactions, give guidance to the designated authoritie s, and be responsible for the proper and 
effective use of Community funds. In accordance with the principles of 
 
LT 200   LT subsidiarity and proportionality, Member States have the primary responsibility 
for the implementation and control of the actions covered by the Fund. 
The Commission’s responsibilities are to satisfy that the systems set up are 
compliant with the provisions laid down,  especially through the assessment of a 
unqualified opinion submitted by a “compliance assessment body”. In the event of a qualified opinion the Member State shall draw up, in agreement with the Commission, an action plan setting out the corrective measures and the timetable 
for implementation. The Commission is also responsible to satisfy that systems 
function effectively, on basis of annual  control reports and on-the-spot audits. 
c) Financial  Management  
Annual commitments shall be made on the basis of the Commission’s decision 
related the annual programmes.  
The following payment scheme is foreseen:  
• A prefinancing of 50%;  
• A balance payment, preco nditioned by a request for payment, a certified 
declaration of expenditure, an implem entation report and an audit report. 
The necessary provisions for suspension and interruption of payments, as well as 
the cancellation of commitments, have been formalised within the draft 
instruments. In all procedures the Commission will decide after a contradictory 
procedure, where the Member State may present its observations or take 
corrective measures.  
The draft instrument also provides with the necessary provisions, related to 
financial corrections to be establis hed by the Commission and the Member 
States.  
6. MONITORING
 AND  EVALUATION 
6.1. Monitoring system 
Under the management system proposed, minimum standard formats will be 
established in all Member States for the presentation of projects, monitoring and 
evaluation. In this context common indicators will be defined for the various types of action, for which data will have to be gathered when action 
implementation reports are presented. During the course of 2005, a preparatory 
study will be launched to inform the Commission on adequate minimum standards and common standards. 
 
LT 201   LT By the same token, a common management system (supported by a common IT 
application) will be developed in the fi nancial field, in liaison with the Member 
States, to ensure that implementation of  the programmes and the actions funded 
are monitored on a common basis.  
6.2. Evaluation 
Several national and Community evalua tions are planned, based around the 
multiannual programming schedule of the Funds. The timetable of evaluations for the External Borders Fund, the Integr ation Fund and the Return Fund as set 
out in the respective proposals is in principle as follows: 
• no later than 30 June 2009 in the case of  the External Borders and Integration 
Funds, and 30 June 2010 in the case of the Return Fund, a report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Committee of the Regions on the application of the 
criteria used for the annual distribution of resources; together with proposals for amendments if deemed necessary; 
• no later than 31 December 2010 an intermediate report from the Commission 
to the European Parliament, the Council, the Economic and Social Committee 
and the Committee of the Regions on the results achieved and on 
implementation and with a proposal on the Fund future development; 
• no later than 30 June 2012 (concerning 2007-2010/2008-2010) and 30 June 
2015 (concerning 2011-2013) an evaluation report from the Member State on 
the results and impacts; 
• no later than 31 December 2012 (concerning 2007-2010 and 31 December 
2015 (concerning 2011-2013) an ex post evaluation report from the 
Commission to the European Parliament, the Council, the Economic and 
Social Committee and the Committee of the Regions. 
The evaluations for the European Refuge e Fund follow a slightly different 
pattern in light of previous evaluations made. 
7. A
NTI-FRAUD MEASURES  
Action taken under the Commission’s  direct, centralised management 
(Community action, technical assistance  expenditure) will be implemented in 
accordance with the applicable rules, as  defined in the Financial Regulation and 
its implementing rules. The contracts and grant agreements used will be the models recommended by the Commission and will provide for monitoring by the 
Commission and the Court of Auditors of the European Communities.  
 
LT 202   LT The general rules on the administrative and financial management of action in 
the Member States, will comprise specific provisions on the management and 
control of projects by the authorit ies responsible and provisions on ex post  
checks by the Commission and the Court of Auditors of the European Communities. 
 
LT 203  
 LT 8. DETAILS  OF RESOURCES 
8.1. Objectives of the proposal in terms of their financial cost (Commitment appropr iations in M€)  
 a. European Refugee Fund  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost 
No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Refugee Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation projects 0,250 18 4,500 42 10,500 42 10,500 45 11,300 59 14,700 60 15,000 61 15,300 327 81,800 
Sub-total Action 1   4,500   10,500   10,500   11,300   14,700   15,000   15,300 327 81,800 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      2,800   6,500   6,500   6,900   9,300   9,500   9,700   51,200 
Reception and asylum 
procedures Projects 0,085 372 31,600 868 73,800 868 73,800 931 79,100 1.242 105,600 1.268 107,800 1.295 110,100 6.845 581,800 
Integration Projects 0,065 243 15,800 568 36,900 568 36,900 608 39,500 812 52,800 829 53,900 848 55,100 4.475 290,900 
Voluntary return Projects 0,175 30 5,300 70 12,300 70 12 ,300 75 13,200 101 17,600 103 18,000 105 18,400 555 97,100 
Sub-total Action 2   55,500   129,500   129,500   138,700   185,300   189,200   193,300 11.320 1.021,000 
Sub-total Objective 1   60,000   140,000   140,000   150,000   200,000   204,200   208,600   1.102,800 
Emergency measures                                 
Actions in the Member States                                 
 
LT 204  
 LT Responsible Authorities Co-financing      1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   1,210   8,470 
Emergency measures Projects     8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   8,590   60,130 
Sub-total Action 3   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
Sub-total Objective 1   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   9,800   68,600 
TOTAL COST       69,800   149,800   149,800   159,800   209,800   214,000   218,400   1.171,400 
b. Integration of third-country nationals 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
Integration of Third-country Nationals                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 25 6,200 33 8,200 54 13,400 69 17,300 80 20,000 94 23,600 105 26,200 460 114,900 
Sub-total Action 1   6,200   8,200   13,400   17,300   20,000   23,600   26,200 460 114,900 
Actions in the Member States                                 
Responsible Authorities Co-financing      4,300   5,500   8,500   10,800   12,300   14,300   15,800   71,500 
Admission Procedures Projects 0,085 101 8,600 134 11,400 216 18 ,400 278 23,600 319 27,100 380 32,300 421 35,800 1.849 157,200 
Introduction Programmes Projects 0,065 389 25,300 518 33,700 845 54,900 1094 71,100 1258 81,800 1486 96,600 1652 107,400 7.243 470,800 
Civic, cultural, religious 
and political participation Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Capacity building within 
MS' public and private 
service providers  Projects 0,175 97 16,900 128 22,400 209 36,600 271 47,400 312 54,600 368 64,400 409 71,600 1.794 313,900 
Adjusting european 
societies to diversity Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Policy development, 
monitoring and evaluation Projects 0,175 48 8,400 64 11,200 105 18,300 135 23,700 156 27,300 184 32,200 205 35,800 897 156,900 
Sub-total Action 2   88,800   117,800   191,600   247,700   285,000   336,400   373,800 9.092 1.641,100 
Sub-total Objective 1   95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
TOTAL COST       95,000   126,000   205,000   265,000   305,000   360,000   400,000   1.756,000 
 
 
LT 205  
 LT c. European Return Fund 
 
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs should 
be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
European Return Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 0 0,000 10 2,500 16 3,900 26 6,500 39 9,800 52 13,100 52 13,100 196 48,900 
Sub-total Action 1   0,000   2,500   3,900   6,500   9,800   13,100   13,100 196 48,900 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      0,000   2,300   3,100   4,600   6,500   8,300   8,300   33,100 
Integrated Return-
management Projects 0,150 0 0,000 68 10,200 106 15,900 178 26 ,700 267 40,100 357 53,600 357 53,600 1.334 200,100 
Enhancement of ooperation 
between MS in integrated Return-management Projects 0,250 0 0,000 69 17,200 106 26,500 178 44 ,400 268 66,900 357 89,300 357 89,300 1.334 333,600 
Promotion and application 
of common standards on 
return Projects 0,100 0 0,000 68 6,800 106 10,600 178 17 ,800 267 26,700 357 35,700 357 35,700 1.333 133,300 
Sub-total Action 2   0,000   36,500   56,100   93,500   140,200   186,900   186,900 4.001 700,100 
Sub-total Objective 1   0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
TOTAL COST       0,000   39,000   60,000   100,000   150,000   200,000   200,000   749,000 
 
 
LT 206  
 LT d. External Borders Fund 
  
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total (Headings of Objectives, 
actions and outputs 
should be provided) Type of 
output Av. 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total 
cost No. 
outputs Total cost 
External Borders Fund                                 
Community Actions                                 
Community Actions Transnational 
cooperation 
projects 0,250 13 3,300 13 3,300 17 4,300 22 5,600 25 6,300 31 7,800 45 11,200 167 41,800 
Sub-total Action 1   3,300   3,300   4,300   5,600   6,300   7,800   11,200 167 41,800 
Actions in the Member States                                 
Responsibe authorities Co-financing      7,500   7,500   9,500   12,000   13,400   16,700   23,300   89,900 
Implementation of the 
common integrated border 
management system Projects 0,500 64 31,800 64 31,800 82 41,200 107 53,500 120 60,100 150 75,100 214 107,100 801 400,600 
Contribution to the efficient 
management of the flows of 
persons at external borders Projects 0,500 127 63,700 127 63,700 165 82,500 214 1 07,000 240 120,100 300 150,200 428 214,200 1.603 801,400 
Contribution to the uniform 
and effective application of 
EU law and overall efficiency of national 
border guards Projects 0,500 48 23,900 48 23,900 62 30,900 80 40,100 90 45,000 113 56,300 161 80,300 601 300,400 
Contribution to the 
enhancement of the 
activities organised by 
consular services Projects 0,500 80 39,800 80 39,800 103 51,600 134 66,800 150 75,100 188 93,900 268 133,900 1.002 500,900 
Sub-total Action 2   166,700   166,700   215,700   279,400   313,700   392,200   558,800 3.005 2.093,200 
Sub-total Objective 1   170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2135,000 
TOTAL COST       170,000   170,000   220,000   285,000   320,000   400,000   570,000   2.135,000 
 
 
LT 207   LT  
8.2. Administrative Expenditure 
The needs for human and administrative resour ces shall be covered within the allocation 
granted to the managing DG in the framew ork of the annual al location procedure. 
8.2.1. Number and type of human resources 
Types of 
post   Staff to be assigned to management of the action using existing and/or 
additional resources ( number of posts/FTEs ) 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
A*/AD 23 26 29 32 35 37 37,5 Officials 
or 
temporary 
staff (XX 
01 01)  B*, 
C*/AST 38,75 46 52 58 64 70 70,5 
Staff financed by art. 
XX 01 02  8,5 10 12 14 16 17 18 
Other staff financed 
by art. XX 01 04/05                
TOTAL 70,25 82 93 104 115 124 126 
8.2.2. Description of tasks deriving from the action 
   
Title  Description Number 
Management   
Management    4 
Policy definition and programming   
Policy Making Definition of strategy, legal base,… 4 
Programme definition Establishment of annual work programme (i .e. financing decision) and interservice 
consultation 1 
Interface with relevant 
EC programmes & 
actions interservice coordination in order to ens ure complementarity-synergy with other 
policies 2 
Interface with other 
Institutions and Member 
States Interface Council,EP ensuring the appropri ate reporting, information, questions, 
briefing requests 2 
Information and 
Communication 1. Information and publicity activities 
2. EUROPA Web site 2 
Committee interface - 
chair & secretariat    1 
 
LT 208   LT Budgetting APS,PDB,AAR,BIP,RAL - Preparation - Follow-up - Reporting  1,5 
Programme : Reception, selection and aw ard of projects , financial and legal 
commitments   
Preparation Calls for 
proposals   2 
Reception and 
evaluation proposals/mult-annual 
and annual programmes (also involves staff involved in 12,13,14 and 15) 10 
Award decisions   0,5 
Financial Commitment Preparation, maintenance and closure of all financial commitments + subconsequent 
amendments 2 
Legal Commitment Preparation, Signature, Closure of a ll juridical commitments + subconsequent 
amendments 4 
Programme : monitoring of projects   
Payments - Initiation Preparation and Processing of all Prefinanc ing, Intermediate and Final Payments 
(including verifica tion supporting docs) 5 
Project Monitoring Receipt and assessment of reports  , requests for informat ion, project visits 20 
Procurement, control and audit   
Ex- ante verification of 
transactions, setting up 
of control standards Setting up appropriate control standards 3 
System Audit Setting up and monitoring of system  audit of Member States (shared management) 10 
Financial Audit  Ex-post Audit of  expenditure / implementation 8 
Internal audit Verification of compliance with ICS 3 
Procurement 
procedures Drafting, procedures and autorisation of procurement procedures for projects and 
technical assistance (evaluation, studies ,…) , including JPC, Helpdesk procurement 
procedures 8 
Reporting Report of Authorinsing Officer, RA A, relations with Court of Auditors… 2 
Support services   
Filing and Archiving Database, digital and hardcopy filing 3 
Programme Evaluation Ex ante - Mid term - Final evaluation 3 
IT Support Specific development of IT Tool s related to monitoring and implementation 4 
Overhead   
Administration 
(Overhead) CIS, Translations,HRM,Logistics,… 21 
  126 
 
 
LT 209   LT 8.2.3. Sources of human resources (statutory) 
(When more than one source is stated, please in dicate the number of posts originating from 
each of the sources) 
 Posts currently allocated to the manage ment of the programme to be replaced 
or extended 
 Posts pre-allocated within the APS/PDB exercise for year n 
 Posts to be requested in the next APS/PDB procedure 
 Posts to be redeployed using existi ng resources within the managing service 
(internal redeployment) 
 Posts required for year n although not fore seen in the APS/PDB exercise of the 
year in question 
8.2.4. Other Administrative expenditure  included in reference amount (XX 01 04/05 – 
Expenditure on administrative management) 
EUR million (to 3 decimal places) 
a. European Refugee Fund  
Budget line 
European Refugee 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including 
related staff costs)               
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 0,250 1,750 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,500 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 0,700 4,700 
Studies (incl. Evaluation) 0,300 0,600 0,300 0,600 0,600 0,400 0,600 3,400 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,050 0,050 0,400 
Publications and 
informations 0,200 0,000 0,200 0,000 0,200 0,150 0,200 0,950 
Total 1,300 1,600 1,500 1,600 1,850 1,550 1,800 9,450 
 
LT 210   LT Emergency measures                 
1 Technical and 
administrative assistance (including 
related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : asylum 
statistics 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
= extra muros : exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised administrative and 
financial management 
of which for construction and 
maintenance of 
computerised management systems 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,060 0,420 
Studies (incl. 
Evaluation) 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,080 0,560 
Meetings of experts                 
Publications and 
informations 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,010 0,070 
Total 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 0,200 1,400 
 
LT 211   LT b. Integration of Third-country Nationals 
Budget line 
Integration of Third-
country nationals 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : 
migration statistics 0,300 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 0,400 2,700 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic meetings, website 
projects, computerised 
administrative and financial management 
of which for 
construction and maintenance of 
computerised 
management systems 0,600 0,800 0,800 0,900 1,000 1,100 1,100 6,300 
Studies (incl. Evaluation and Impact Assessment) 0,100 0,300 0,300 0,600 0,700 0,700 0,750 3,450 
Meetings of experts 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,350 
Dissemination 0,000 0,100 0,050 0,100 0,150 0,200 0,200 0,800 
Publications and 
informations 0,050 0,100 0,100 0,100 0,250 0,400 0,400 1,400 
Total 1,100 1,750 1,700 2,150 2,550 2,850 2,900 15,000 
 
LT 212   LT c. European Return Fund 
Budget line 
European Return 
Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and 
administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics   0,200 0,200 0,200 0,200 0,250 0,300 1,350 
= extra muros : 
exchange of 
information, thematic 
meetings, website projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems   0,600 0,700 0,800 0,900 0,900 1,000 4,900 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment)   0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 0,300 1,800 
Meetings of experts   0,050 0,050 0,050 0,050 0,050 0,100 0,350 
Dissemination   0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,100 0,600 
Publications and informations   0,150 0,150 0,150 0,150 0,150 0,250 1,000 
Total 0,000 1,400 1,500 1,600 1,700 1,750 2,050 10,000 
 
LT 213   LT d. External Borders Fund 
Budget line 
External Borders Fund 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
1 Technical and 
administrative 
assistance (including related staff costs) 
              
  
Other technical and administrative 
assistance                
  
= intra muros : statistics 0,300 0,300 0,300 0,400 0,450 0,450 0,450 2,650 
= extra muros : 
exchange of information, thematic 
meetings, website 
projects, computerised 
administrative and 
financial management of which for 
construction and 
maintenance of computerised 
management systems 0,600 0,900 0,900 1,000 1,000 1,000 1,000 6,400 
Studies (incl. Evaluation and Impact 
Assessment) 0,300 0,400 0,400 0,500 0,500 0,400 0,400 2,900 
Meetings of experts 0,100 0,150 0,150 0,150 0,200 0,200 0,200 1,150 
Dissemination 0,200 0,200 0,250 0,300 0,400 0,300 0,300 1,950 
Publications and 
informations 0,100 0,300 0,300 0,300 0,350 0,300 0,300 1,950 
Total 1,600 2,250 2,300 2,650 2,900 2,650 2,650 17,000 
 
LT 214   LT 8.2.5. Financial cost of human res ources and associated costs not  included in the reference 
amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
Type of 
human 
resources 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Total 
Officials and 
temporary staff (XX 01 
01) 6,669 7,776 8,748 9,72 10,692 11,556 11,664 66,825 
Staff financed 
by Art XX 01 02 (auxiliary, 
END, contract 
staff, etc.) 
(specify 
budget line) 0,918 1,08 1,296 1,512 1,728 1,836 1,944 10,314 
Total cost of 
Human 
Resources 
and 
associated 
costs (NOT 
in reference 
amount) 7,587 8,856 10,044 11,232 12 ,420 13,392 13,608 77,139
 
Calculation– Officials and Temporary agents  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable 
Each FTE rated at 108.000 € per FTE. 
Calculation– Staff financed unde r art. XX 01 02  
Reference should be made  to Point 8.2.1, if applicable  
Each FTE rated at 108.000 € per FTE.  
 
LT 215   LT 8.2.6 Other administrative expenditure not  included in reference amount 
EUR million (to 3 decimal places) 
 
  2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 TOTAL 
XX 01 02 11 01 – Missions 0,216 0,234 0,238 0,243 0,248 0,253 0,258 1,691 
XX 01 02 11 02 – Meetings & 
Conferences                
XX 01 02 11 03 – Committees 0,460 0,498 0,508 0,518 0,528 0,539 0,550 3,601 
XX 01 02 11 04 – Studies & 
consultations                 
XX 01 02 11 05 - Information systems
                 
2 Total Other Management 
Expenditure (XX 01 02 11) 0,676 0,732 0,746 0,761 0,777 0,792 0,808 5,292 
3 Other expenditure of an 
administrative nature 
(specify including reference to 
budget line)                  
 
LT 216   LT Total Administrative 
expenditure, other than 
human resources and 
associated costs (NOT included in reference 
amount) 8,263 9,588 10,790 11,993 13,197 14,184 14,416 68,015
         
Calculation - Other administrative  expenditure not  included in reference 
amount    
     2007     
Missions    240 missions * 
€900 216.000    
         
Compulsory meetings  24 * 19200 460.800