KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (2011–2013 m.) tarpinio vertinimo /* COM/2013/0805 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos (2011–2013 m.) tarpinio vertinimo 1. Įžanga Šioje ataskaitoje pateikiamos GMES pradinės praktinės veiklos programos (toliau – Programa) tarpinio vertinimo pagrindinės išvados ir rekomendacijos, apibūdinamas Komisijos atsakas į vertinimą ir nurodomos priemonės, kurių reikia imtis atsižvelgiant į išvadas. Komisija laikosi reglamento dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m.[1] 14 straipsnio 2 dalies, pagal kurią ji turi pateikti Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui tarpinio vertinimo ataskaitą. Kadangi tai yra tarpinė ataskaita, joje nepateikiama išsami informacija, kurią reikia nurodyti išsamiame ex-post vertinime – toks vertinimas remiantis reglamentu dėl GMES pradinės praktinės veiklos bus pateiktas iki 2015 m. pabaigos. Dėl šios priežasties šioje ataskaitoje daugiausia atliekamas kokybinio pobūdžio vertinimas ir pasiūlyta tik keletas galimų rodiklių, kurie galėtų būti įtraukti į būsimus vertinimus. Šią užduotį vėluota atlikti, nes labai daug išteklių pareikalavo skubus „Copernicus“ reglamento, skirto Programos praktinės veiklos etapui, ir deleguotojo akto, kuriuo apibrėžiama „Copernicus“ duomenų politika, rengimas. Šis darbas laikytas prioritetiniu siekiant užtikrinti maksimalų reglamentavimo sistemos tęstinumą ir stabilumą, kad jos naudotojai ją įsisavintų. Su išsamia tarpinio vertinimo ataskaita galima bet kuriuo metu susipažinti „Copernicus“ svetainėje[2] – taip užtikrinama nuolatinė prieiga prie išsamesnės informacijos apie glaustai aptartus dalykus šaltinio. 2. Pagrindiniai faktai 2.1. Nuo GMES iki „Copernicus“ Po 1998 m. Baveno manifesto paskelbimo 2000 m. per Geteborge vykusį Europos Vadovų Tarybos susitikimą ES priėmė strateginį sprendimą kurti nepriklausomus Europos Žemės stebėsenos iš kosmoso pajėgumus, kad naudojant GMES (Globalią aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą) būtų galima teikti aplinkos ir saugumo srities paslaugas. Numatyta, kad šie pajėgumai bus tvirtai pagrįsti ir sustiprinti panaudojant esamus Žemės stebėsenos srities mokslinių tyrimų pajėgumus vadovaujant Europos kosmoso agentūrai (EKA), EUMETSAT ir atskiroms valstybėms narėms. 1998–2013 m. ES ir EKA finansavo pradinį GMES kūrimo etapą, t. y. buvo investuojama į bandomąsias paslaugas, vykdant GMES pradinę praktinę veiklą ir plėtojant kosmoso komponentą. 2013 m. liepos mėn. Europos Komisija priėmė reglamento, kuriuo nustatoma Europos Žemės stebėsenos programa „Copernicus“, pasiūlymą[3]. Pavadinimo pakeitimas į „Copernicus“ rodo perėjimą nuo mokslinių tyrimų ir parengiamojo etapo prie visapusiškos praktinės veiklos etapo. Pirminis programos tikslas – Sąjungai kontroliuojant teikti įvairias autonomines paslaugas, kurios suteikia prieigą prie tikslių aplinkos ir saugumo srities duomenų ir informacijos ir kurios yra pritaikytos prie naudotojų poreikių, visų pirma tų naudotojų, kurie atsakingi už politikos formavimą, įgyvendinimą ir stebėseną ES ir jos valstybėse narėse. ES investicijomis siekiama geriau vykdyti stebėseną, sudaryti galimybę naudotis esamomis struktūromis ir plėtoti praktines paslaugas. „Copernicus“ taip pat tenka svarbus vaidmuo įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Teikiamos 6 praktinės „Copernicus“ paslaugos: jūrų stebėsena, atmosferos stebėsena, žemės paviršiaus stebėsena, klimato kaitos stebėsena, taip pat ekstremalių situacijų valdymas ir parama saugumo klausimais. Iš palydovų gaunami duomenys ir in situ jutikliai (pvz., plūdurai, balionai ir oro jutikliai) laiku pateikia patikimą papildomos vertės turinčią informaciją ir prognozes, kurios yra naudingos, pvz., vykdant žemės ūkio ir žuvininkystės, žemėtvarkos ir miestų planavimo, jūrų transporto srities veiklą, reaguojant į nelaimes ir stebint oro taršą. 2.2. GMES pradinė praktinė veikla Programa buvo sukurta kaip tarpinė priemonė, skirta pereiti nuo GMES bandomųjų paslaugų, kurios buvo parengtos kūrimo etapu (finansavimas buvo teikiamas iš septintosios bendrosios programos kosmosui skirtų lėšų), prie visapusiško GMES eksploatavimo etapo po 2013 m. GMES pradinės praktinės veiklos programa oficialiai prasidėjo 2011 m. sausio 1 d, o 2012 m. balandžio mėn. pradėtos teikti pirmos GMES praktinės paslaugos. Visapusiškai pradėtos teikti dvi paslaugos: ekstremalių situacijų valdymo paslauga ir žemės paviršiaus stebėsenos paslauga. Programoje daugiausia dėmesio skiriama visai reagavimo į ekstremalias situacijas ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų grandinei (infrastruktūros operacijos, prieiga prie duomenų ir produktų kūrimas). Šių sričių finansavimas grindžiamas tuo, kad juo siekiama: i) užtikrinti GMES parengiamųjų veiksmų tąsą[4], ii) tenkinti neatidėliotiną poreikį gauti ekstremalių situacijų žemėlapius ir paslaugas bei iii) pripažinti, kad neužtikrinus tąsos privatūs paslaugų teikėjai nutrauktų savo veiklą. 2.3. Tarpinis programos vertinimas Komisija užsakė parengti tarpinį vertinimą, jį atliko Strategijos ir vertinimo paslaugų centras, kuris rėmėsi 2012 m. atliekant mokslinius tyrimus ir apklausas surinktais duomenimis. Buvo siekta įvertinti, kaip iki šiol buvo įgyvendinama Programa, ypač: · įvertinti Programos įgyvendinimo aktualumą (ir nuoseklumą), našumą, veiksmingumą (ir poveikį), papildomą vertę ir tvarumą; · įvertinti padarytą pažangą įgyvendinant su GMES susijusios politikos konkrečius tikslus pagal tokius aspektus: duomenų ir informacijos politika, saugumo politika, GMES naudotojų forumas, GMES komitetas, Saugumo taryba ir pan.; · teikti informaciją, reikalingą rengiantis vykdyti GMES programą po 2013 m. Vertinimas atliktas ankstyvuoju paslaugų teikimo etapu, todėl daugiausia dėmesio buvo skirta platesnio pobūdžio pažangos vertinimui, pvz., kokiu mastu Komisijai teko atlikti veiksmingą bendro koordinavimo funkciją ir kokiu mastu naujai įsteigtam GMES naudotojų forumui pavyko pasiekti savo tikslus. 3. Pagrindiniai vertinimo rezultatai Ši ataskaita grindžiama išorinio tarpinio vertinimo ataskaitos struktūra. Pastarojoje ataskaitoje daugiausia dėmesio buvo skiriama praktiniams Programos aspektams, visų pirma ekstremalių situacijų valdymo paslaugai ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugai. Kitos paslaugos buvo bandomosios, t. y. pagrįstos mokslinių tyrimų projektais (finansuojamais septintosios bendrosios programos lėšomis), arba kūrimo etapo. Tai pasakytina apie „MyOcean2“ ir MACCII projektus pagal septintąją bendrąją programą, skirtus atitinkamai jūrų ir atmosferos komponentams. Saugumo paslaugai ir su klimato kaita susijusiai paslaugai nepriskirtas bendras etaloninis projektas, bet jos gali būti grindžiamos įvairių mokslinių tyrimų projektų ir nacionalinių iniciatyvų rezultatais. Ataskaitoje kosmoso komponentas buvo analizuojamas tik atsižvelgiant į duomenų pirkimą vykdant dalyvavimo misijas, remiantis reikalavimais, apibrėžtais naudojant duomenų saugyklos mechanizmą, dėl kurio buvo susitarta su EKA (kadangi palydovai „Sentinel“ buvo tebegaminami). 3.1. Praktinės paslaugos 3.1.1. Ekstremalių situacijų valdymo paslauga 2012 m. balandžio mėn. pradėta teikti ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslauga yra nepaprastai svarbi – ji yra reikalinga nacionalinėms civilinės saugos agentūroms ir platesniam naudotojų ratui. Todėl kuriant, išbandant ir patvirtinant ekstremalių situacijų valdymo paslaugą buvo atsižvelgta į naudotojų poreikius. Komisijai pateiktuose rezultatuose buvo akcentuojama patirtis, įgyta teikiant linkER[5] paslaugą, kai buvo vykdomi GMES parengiamieji veiksmai ir SAFER[6] parengiamasis projektas. Paslauga leido veiksmingai pasinaudoti per septynerius metus bendrai įgyta patirtimi ir sukauptomis žiniomis apie naudotojų poreikius reagavimo į ekstremalias situacijas srityje rengiant tikslinius tematinius seminarus, darbo grupių ir naudotojų susitikimus, kai buvo plėtojami ankstesni projektai. Ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslaugai teikti sukurti duomenų produktai išlaikė stiprų tęstinį ryšį su produktais, parengtais vykdant parengiamąjį septintosios bendrosios programos SAFER projektą, tačiau buvo padaryta keletas pakeitimų, kurie yra susiję su naujos praktinės paslaugos specifikacijomis. Ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo atveju didelis pasiekimas yra tai, kad teikiama visapusiška paslauga, leidžianti nuo pat šios paslaugos įdiegimo teikti duomenų projektus skubos ir įprastine tvarka. Vertinimo metu dar nebuvo aktyvuota įprastinė paslaugos teikimo tvarka, todėl atrodė tikėtina, kad skubos tvarka teikiama paslauga turėtų didesnį poveikį teikiant pagalbą naudotojų bendruomenei, ypač civilinės saugos srityje. Pastebėtas didelis paslaugos naudotojų pasitenkinimo galutiniais vaizdo produktais lygis. Tačiau kai kurie ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslaugos naudotojai–civilinės saugos subjektai nurodė, kad jie norėtų turėti prieigą prie pirminių duomenų grupių EKA duomenų saugykloje, kad turėtų galimybę pasinaudoti dalyvavimo misijų palydovų duomenimis ir juos galėtų integruoti į einamųjų darbų srautus.–– Ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslauga galėtų būti teikiama veiksmingiau, jeigu tinkamais atvejais kosmoso komponentas būtų papildytas skubos tvarka teikiamais labai didelės raiškos in situ duomenimis apie konkrečių tipų ekstremalias situacijas (pvz., nuotolinės patikros iš oro duomenimis apie žemės drebėjimus). Būtina toliau dėti pastangas, kad aktyvavus ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslaugą duomenys (skubos tvarka) būtų pateikiami sparčiau. DG ECHO Stebėsenos ir informavimo centro koordinuojamam Nacionalinių informacijos centrų tinklui, įkurtam vykdant linkER parengiamuosius veiksmus, teko pagrindinis vaidmuo platinant ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo paslaugos duomenų produktus susijusiems regionų ir subregionų lygmens veikėjams. Šie veiksmai buvo labai svarbūs struktūruojant naudotojų bendruomenės reakciją, bet šioje srityje kai kurios valstybės narės turi nuveikti daugiau. 3.1.2. Žemės paviršiaus stebėsenos paslauga Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos visos Europos komponento duomenų produktai yra labai svarbūs, nes jie leidžia patenkinti nustatytus Europos ir nacionalinės aplinkos politikos formuotojų bei valdžios institucijų, atsakingų už aplinkos stebėseną ir ataskaitų teikimą, poreikius. Produktai, numatyti pagal Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos visuotinį komponentą, yra itin aktualūs, nes yra svarbu dažnai turėti galimybę stebėti vegetaciją ir įvairius kitus bioparametrus, kad būtų gauta informacijos, kuri yra svarbi tam tikroms ES politikos sritims, kaip antai žemės ūkiui ir tarptautiniam vystymuisi, dėl kurių ES yra prisiėmusi įsipareigojimus pasaulio mastu, ir svarbu sugebėti teikti įvesties duomenis visuotinėms erdvinės informacijos mainų iniciatyvoms, pvz., Pasaulinei Žemės stebėjimo sistemų sistemai (GEOSS). Specialių produktų kūrimo proceso supaprastinimo etapas buvo labai svarbus užtikrinant, kad išvesties duomenys būtų kuo vienodesni. Tačiau norint užtikrinti visapusišką veikimą svarbu, kad išsamios produktų specifikacijos būtų paskelbtos ankstyvuoju paslaugos sutarčių laikotarpiu. Todėl vertinime akcentuojama būtinybė parengti tikslesnes stebėsenos reikalavimų specifikacijas (pvz., palydovų duomenų saugyklos reikalavimuose nurodant sezonines vegetacijos problemas). Nors būsimi „Copernicus“ palydovai „Sentinels“ teiks vidutinės raiškos duomenis, gauta įrodymų, kad didėja paslaugų, leidžiančių teikti daugiau ir didesnės raiškos duomenų, poreikis. Kalbant apie šios rūšies duomenis – toliau bus taikoma ir ateityje tobulinama šiuo metu įdiegta ir EKA koordinuojama duomenų įsigijimo schema, pagrįsta duomenų saugyklos reikalavimais. Žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos atveju tematinių produktų kūrimui skirtas nustatymo etapas užtruko ilgiau nei numatyta, o supaprastinimo proceso metu reikėjo suderinti išvesties duomenis, rengiamus įvairių paslaugos užsakovų iš skirtingų geografinių sektorių. Dar kyla sunkumų siekiant laiku pateikti visos Europos žemės paviršiaus duomenis. Paslaugos visuotinis sausumos komponentas gali padėti plėtoti įrodymais pagrįstą politiką, ypač ES išorės politiką, aprėpiančią tokias sritis kaip žemės ūkis, aprūpinimas maistu, aplinka, dykumėjimas, sausrų stebėsena ir tarptautinio lygmens kova su klimato kaita. Ši paslauga leis prisidėti prie GEOSS tikslų ir padės įvykdyti ES tarptautinius įsipareigojimus dėl Žemės stebėsenos sistemų ir tokiu būdu ji taip pat turėtų padėti ES įvykdyti Europos įsipareigojimus pagal tarptautines sutartis ir konvencijas. Tokios iniciatyvos, kaip antai Europos aplinkos agentūros (toliau – EAA) duomenų bazė „Corine Land Cover“, veikianti per vartotojams skirtą taikomąją programą, yra geras pavyzdys, kaip pagrindiniai „Copernicus“ produktai yra naudojami naudotojų grandies lygmeniu. 3.2. Naudotojų dalyvavimas, naudotojų grandies plėtra ir prieiga prie duomenų Nustatyta, kad Programa yra nepaprastai svarbi tenkinant naudotojų poreikius, ypač Europos ir nacionaliniu lygmeniu. Visos Europos duomenų produktai yra reikalingi įrodymais pagrįstai politikai formuoti vykdant kosmoso stebėseną, kitų svarbių sričių stebėseną ir teikiant ataskaitas apie kitas svarbias sritis (pvz., svarbiausių Europos aplinkos tikslų laikymasis ir klimato kaitos poveikio stebėsena). Buvo bendrai sutarta, kad Programa suteikia papildomos naudos, nes ji leidžia rengti suderintus ir palyginamus Europos lygmens duomenų produktus, nors kai kuriose srityse GMES dar galima tobulinti (pvz., aiškių duomenų politika, paprastesnė prieiga prie duomenų). Būtina užtikrinti, kad šioje veikloje tinkamai dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, kurioms nėra pakankamai aišku (ypač kai kuriose naujose valstybėse narėse), kaip jos galėtų naudotis GMES produktais, kad patenkintų savo poreikius kurdamos piliečiams skirtas vietos lygmens paslaugas. Iš esmės naudotojų dalyvavimas įvertintas teigiamai: atrodo, kad juos labai domina Programos rezultatai ir galimybė gauti duomenų produktų naudojantis dviem praktinėmis paslaugomis, kurios finansuojamos pagal Programą. Nepaisant trumpuoju laikotarpiu iškilusių sunkumų, „Copernicus“ suteikia galimybę vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu kurti darbo vietas ir skatinti ekonomikos augimą kuriant Žemės stebėsenos paslaugas. Taip pat būtina veiksmingiau pasinaudoti šiomis galimybėmis – remtis grįžtamąja informacija apie galimus būdus, kaip panaudoti iš valdžios institucijų (ypač vietos ir regionų lygmens) gautus duomenis. Be to, norint pasiekti, kad produktai atitiktų naudotojų poreikius vietos ir regionų lygmeniu, duomenis būtina dar labiau pritaikyti prie jų poreikių (ir sukurti naujas temines duomenų grupes). Be abejo, šiuo kūrimo etapu duomenų teikimo vertės grandinė gali pasipildyti naujais dalyviais ir gali būti sukurta papildomos vertės turinčių paslaugų, skirtų naudotojų grandžiai. Buvo pripažinta, kad yra galimybė plėtoti naudotojų grandies rinką, ir rekomenduota užtikrinti Programos kūrimo ir paslaugų teikimo tęstinumą. EAA pateikti duomenys rodo, kad suteikus nemokamą prieigą internete prie duomenų produktų, kuriuose GMES duomenys integruoti su kitų šaltinių („Corine Land Cover Image 2006“[7] ir „Urban Atlas“[8]) duomenimis, viešasis sektorius buvo paskatintas kurti paslaugas, skirtas naudotojų grandžiai. Nustatyta, kad tokią sėkmę labiausiai nulėmė galimybė laiku gauti kokybiškų bazinių duomenų ir in situ duomenų. Plėtojant iniciatyvą INSPIRE[9] padaryta pažanga siekiant pašalinti likusias technines kliūtis, trukdančias suderinti nacionalinius bazinius duomenis, bet šioje srityje dar reikia nuveikti daugiau. Nustatytos tokios kliūtys plėtoti naudotojų grandį: MVĮ neturi pakankamai žinių ir informacijos apie prieigą prie duomenų, nėra aišku, koks yra viešiesiems subjektams skirtų paslaugų (kai naudojami duomenys) rinkos dydis ir apimtis, kaip patekti į rinkas ir ar paklausa (bei galimybė susimokėti) yra pakankama, kad būtų pasiekta masto ekonomija. Ankstesnis netikrumas dėl rizikingo finansavimo buvo išsklaidytas nepaisant to, kad pagal DFP patvirtintas „Copernicus“ biudžetas yra mažesnis nei pirminiame Komisijos pasiūlyme, rengiamas naujas reglamentas dėl „Copernicus“ ir būsimas Programos valdymas derinami prie šių aplinkybių ir taip siekiama užtikrinti tęstinumą, būtiną suinteresuotųjų subjektų investicijoms „Copernicus“ duomenų naudojimo srityje. 3.3. Apibendrinti vertinimo rezultatai Iš esmės vertinime patvirtinta, kad Programa yra aktuali ir plėtojama veiksmingai bei našiai. Akivaizdu, kad jau pasiektas tikslas įdiegti pirmąsias praktines paslaugas. Dėl nuoseklumo – nors reglamentas dėl Programos buvo priimtas prieš patvirtinant strategiją „Europa 2020“, Programa atitinka strategijos tikslus skatinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą; to pavyzdys – kuriamos naudotojų grandžiai skirtos paslaugos, kurios padės augti ekonomikai ir kurti naujas darbo vietas. Tačiau esama kliūčių, kurios trukdo maksimaliai išnaudoti esamas galimybes, nes įmonės nėra pakankamai informuotos ir atsirado didesnės raiškos duomenų poreikis. Nors dar ankstoka daryti visapusišką vertinimą, apskritai tikimasi, kad pagal Programą sukurtos dvi pagrindinės praktinės paslaugos atneš finansinės naudos; 2015 m. atliekamo ex-post vertinimo metu reikės įvertinti kito pobūdžio poveikį. Suinteresuotieji subjektai buvo labai patenkinti bendra Programos valdymo ir įgyvendinimo tvarka. Kalbant apie apklausų rezultatus verta paminėti, kad daugelis naudotojų nurodė esantys susidomėję tiek jau teikiamomis praktinėmis paslaugomis, tiek universaliaisiais produktais, kurie būtų prieinami teikiant visas praktinių paslaugų grupei priskirtas paslaugas. Vertinimas parodė, kad dalis naudotojų vietoj GMES gali naudotis alternatyviais variantais: tai gali būti nacionalinio lygmens sistemos, kurias naudojant netenkama nagrinėjamos Programos europinės pakraipos, arba kitos alternatyvos, kurios yra mokamos, priešingai nei pagal paslaugas teikiami produktai ir palydovų „Sentinel“ duomenys. Naudotojai palankiai vertino tai, kad JRC, EAA ir DG ECHO Stebėsenos ir informavimo centrui buvo perduotos tam tikros funkcijos, susijusios su dviejų GMES paslaugų kūrimu. Pvz., JRC ir EAA sudarė galimybę pasinaudoti jų turima reikiama technine kompetencija, kad būtų kuriamos ekstremalių situacijų valdymo–kartografavimo ir žemės paviršiaus paslaugos ir kad būtų tinkamai koordinuojami veiksmai apibrėžiant EKA duomenų ir vaizdų poreikius. Tačiau būtina daugiau bendradarbiauti siekiant užtikrinti, kad EKA administruojama duomenų saugykla būtų papildoma tinkamais naudoti duomenimis. Buvo teigiamai įvertintas atsakingo Komisijos skyriaus darbas ir pripažinta, kad užtikrintas veiklos tęstinumas vykdant mokslinių tyrimų projektus ir kuriant bandomąsias paslaugas. Nepaisant to, buvo pabrėžta, kad būtina geriau nustatyti prioritetus. Apskritai, Programa įvardyta kaip veiksmingas mechanizmas, leidžiantis kurti visapusiškas praktines paslaugas. Dėl biudžeto apribojimų šiuo ankstyvuoju laikotarpiu iš numatytų šešių paslaugų pavyko sukurti tik dvi. Toks pasirinkimas laikytas tinkamu, nes jis sudarė galimybę tęsti kitų parengiamojo etapo paslaugų finansavimą. Nustatyta, kad Programa Europos lygmeniu suteikia papildomos naudos, nes patenkina naudotojų tarpvalstybinius poreikius, susijusius su Žemės stebėsena ekstremalių situacijų valdymo ir žemės paviršiaus stebėsenos sektoriuose. Daugelis politikos formuotojų ir viešųjų subjektų su Žemės stebėsena susijusių poreikių iš esmės yra tarpvalstybinio pobūdžio, nes valstybėms narėms tenka bendra atsakomybė stebėti pasienio zonas ir įvairių regionų tarpusavio jungtis. Skirtingos šalys taip pat turi panašių aplinkos ir urbanizacinių savybių, pvz., vykdo biologinės įvairovės stebėseną upių pakrančių teritorijose, susiduria su tokiomis pačiomis panašaus dydžio miestų planavimo problemomis. Ilgainiui taikant laipsniško įdiegimo ir laipsniško atsisakymo principą Europos duomenų grupės galėtų būti papildytos duomenimis iš nacionalinių kartografavimo, žemės registro ir kadastro tarnybų. Tačiau tai pavyktų padaryti tik pašalinus esamas problemas, susijusias su nepakankamu duomenų suderinimu. Tarpiniu laikotarpiu teks lygiagrečiai naudotis dviejų rūšių duomenų grupėmis, INSPIRE proceso dėka tarp jų užtikrinant tinkamas jungtis ir sąveiką. 4. Pagrindinės rekomendacijos ir planuojami tolesni veiksmai Vertinimas suteikė Komisijai vertingos informacijos. Ji nuolat stengiasi geriau įgyvendinti Programą ir atsižvelgti į rekomendacijas dėl paslaugų struktūros ir įgyvendinimo visapusiškos praktinės veiklos etapu. Vertinimas taip pat suteikė svarbios praktinės informacijos, praversiančios rengiant naujo reglamento dėl „Copernicus“ pasiūlymą (COM(2013)312 final/2, 2013 m. liepos 12 d.), skirtą duomenų politikos plėtrai ir duomenų reikalavimų nustatymui (pvz., duomenų saugykla). Šiuo metu Europos Komisija ir Europos kosmoso agentūra svarsto naują duomenų saugyklos versiją, skirtą patenkinti poreikį turėti geresnę duomenų pirkimo sistemą (tiek ekstremalių situacijų valdymo, tiek žemės paviršiaus stebėsenos paslaugų atveju). Dokumente aiškiai pabrėžta, kad būtina gerinti operatyvumą, raiškos dydį ir įsigijimo galimybes. Be to, siekiant, kad ekstremalių situacijų valdymo paslauga būtų teikiama operatyviau, rengiami paslaugos teikėjo, EKA ir EK atstovų susitikimai norint suprasti atskiriems subjektams tenkančią atsakomybę ir galimus proceso trūkumus bei pagerinti bendrą paslaugos veiksmingumą. Vertinimo metu kilo klausimų dėl naudotojų forumo vaidmens ateityje. Šis forumas turi būti atskirtas nuo GMES komiteto, kad nebūtų sumenkintas naudotojų forumo kaip valdymo procese dalyvaujančio tarpininko tarp Komisijos, valstybių narių ir faktinių galutinių naudotojų vaidmuo. Dabartiniame reglamento dėl „Copernicus“ pasiūlyme naudotojų forumas nepaminėtas, nes jo atveju nesilaikoma standartinių komitologijos taisyklių, tačiau numatytas tolesnis suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas[10], ypač paslaugos teikimo lygmeniu ir labiau specializuotose naudotojų grupėse. Nebuvo aptikta ypatingai griežtų reikalavimų, dėl kurių padidėtų suinteresuotiesiems subjektams tenkanti administracinė ir ataskaitų teikimo našta. Paslaugos operatoriai nenurodė kokių nors konkrečių problemų, susijusių su informacijos kiekiu, reikalingu įgyvendinant paslaugų sutartis. Tačiau vertinimo metu nebuvo iki galo susitarta dėl stebėsenos sistemos ir GMES skirtos rodiklių grupės. Vertintojas atliko rodiklių, skirtų matuoti Programos būsimą indėlį siekiant su „Copernicus“ susijusių politikos tikslų, apžvalgą. Ji bus svarbi matuojant visapusiškos veiklos programos (kaip antai „Copernicus“) veiksmingumą ir ji bus įtraukta į būsimus susitarimus dėl paslaugų. Kadangi paslaugomis ir duomenimis jau naudojamasi įvairiose politikos srityse, vertinimo rezultatai yra aktualūs platesniam Komisijos tarnybų ratui, pvz., AGRI, CLIMA, EEAS, ECHO, ENV, MARE ir REGIO generaliniams direktoratams. Be to, Europos aplinkos agentūra (EAA) ir JRC kaip GMES ekstremalių situacijų valdymo paslaugos ir žemės paviršiaus stebėsenos paslaugos techniniai koordinatoriai gali remtis vertinimo rezultatais. Atsižvelgiant į rekomendacijas paslaugų kūrimas pradėtas organizuoti taip, kad būtų pasinaudota sinergijos efektu ir būtų išvengta veiklos dubliavimo. Vertintojo nuomone, iki šiol daugiau dėmesio buvo skiriama kosmoso komponentui ir atitinkamai mažiau – in situ ir paslaugų komponentams. Padaryta išvada, kad plėtojant politiką šiems komponentams turėtų būti skiriama daugiau dėmesio siekiant užtikrinti, kad paslaugoms būtų skiriama pakankamai išteklių ir būtų užpildytos duomenų spragos, nes visa programos sėkmė iš esmės priklauso nuo šių komponentų. Neseniai buvo pertvarkyta Komisijos struktūra, taip bus užtikrinta, kad tiek infrastruktūros komponentui, tiek paslaugoms būtų skiriama pakankamai dėmesio. Nuo šiol Komisijoje veikia du skyriai ir kiekvienas iš jų yra atsakingas už vieną programos „Copernicus“ sritį. Be to, reglamento dėl „Copernicus“ projekte buvo atsižvelgta į minėtą rekomendaciją – paslaugoms finansuoti numatyta gerokai daugiau lėšų. Vertintojas pabrėžė, kad būtina galutinai parengti duomenų ir informacijos politiką. Su „Copernicus“ susijusiems suinteresuotiesiems subjektams ir ypač privačiam sektoriui, kuris yra prasčiau informuotas, reikia paaiškinti, kaip praktikoje bus įgyvendinama „galimybė visapusiškai ir laisvai naudotis duomenimis“. Neseniai Komisija priėmė deleguotąjį reglamentą[11] dėl duomenų politikos, kuriame paaiškinami šie klausimai. [1] 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 911/2010 dėl Europos Žemės stebėsenos programos (GMES) ir jos pradinės praktinės veiklos 2011–2013 m. OL L 276, 2010 10 20, p. 1. [2] http://www.copernicus.eu/pages-principales/library/study-reports/ [3] COM(2013) 312 final/2, 2013 m. liepos 12 d. [4] 2008–2010 m. laikotarpiu GMES parengiamiesiems veiksmams buvo skirta 10,2 mln. EUR. Parama skirta trims kasmetiniams kvietimams dalyvauti konkurse (3 metų trukmės) ir atrinkti 5 parengiamieji projektai. [5] linkER – tai parengiamasis veiksmas, skirtas remti GMES ekstremalių situacijų valdymo paslaugos produktų praktinį naudojimą visoje Europos Sąjungoje. [6] SAFER projektu siekiama įgyvendinti ekstremalių situacijų valdymo paslaugos parengiamąsias versijas. [7] 1985 m. Europos Sąjungoje pradėta programa „Corine“. „Corine“ reiškia informacijos apie aplinką koordinavimą. Tai buvo prototipinis projektas, aprėpiantis įvairius aplinkos aspektus. EAA perėmė „Corine“ duomenų bazę ir keletą jos programų. [8] Pagal „Urban Atlas“ teikiami visos Europos palyginami duomenys apie žemės naudojimą ir žemės paviršių didelėse miestų zonose, turinčiose daugiau kaip 100 000 gyventojų, kaip apibrėžta miestų audite („Urban Audit“). Geografinės informacinės sistemos duomenis galima parsisiųsti kartu su kiekvienos tikslinės miesto zonos žemėlapiu ir metaduomenų ruošiniu. [9] 2007 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/2/EB, sukurianti Europos bendrijos erdvinės informacijos infrastruktūrą (INSPIRE). [10] COM(2013) 312 final/2, 2013 m. liepos 12 d., 2 straipsnio 2 ir 3 dalys. [11] 2013 m. liepos 12 d. Komisijos deleguotasis reglamentas, dokumentas C(2013)4311 final.