Klimato kaita yra didžiausia visa apimanti Arkties regionui kylanti grėsmė. Pasiektas precedento neturintis krizės taškas . Arktis yra itin jautri visuotiniam atšilimui – per pastaruosius 50 metų ji šilo vidutiniškai tris kartus greičiau negu visa planeta. Dabartinė Arkties jūros ledo danga yra ploniausia bent jau nuo 1850 m. ir prognozuojama, kad iki 2050 m. bent vieną kartą vasaros metu, kai ledo sluoksnis būna ploniausias, praktiškai visai neliks ledo. Be to, mažėja Grenlandijos ledo sluoksnis, vis labiau tirpsta Arkties daugiamečio įšalo sluoksnis. Dėl šių tarpusavyje susijusių Arkties pokyčių kyla jūros lygis, sutrinka meteorologinės sistemos, vyksta pakrančių erozija, nyksta biologinė įvairovė ir susijusios ekosistemos. Kadangi dėl plonėjančio jūros ledo – albedo efekto – atspindima mažiau šviesos ir dėl daugiamečio įšalo sluoksnio tirpimo išmetamos šiltnamio efektą sukeliančios dujos, tai lemia dar spartesnę klimato kaitą ir tai, kad greičiau bus pasiektas klimato sistemos kritinis taškas. Visoje planetoje atsiranda skaudžių padarinių, kurie blogėjant aplinkos būklei stiprėja, gamtai ir žmonėms daromas didelis daugialypis, tik dabar aiškėjantis poveikis. Čiabuvių tautos yra itin nukentėjusios ir blogėjanti padėtis pakenks būsimų kartų perspektyvoms. Naujausioje Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) ataskaitoje dar kartą pabrėžiama, jog veiksmų reikia imtis skubiai ir ryžtingai .

ES sukūrė tvirtus tarptautinius Arkties mokslinių tyrimų, kaip diplomatinės priemonės, tinklus , be kita ko, sudarydama dvišalius bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje susitarimus su Kanada, Rusija ir JAV. Nuo 2016 m. ES remia mokslo diplomatiją per Arkties mokslo ministrų susitikimus . Arkties moksliniams tyrimams stiprinti buvo sutelktas Viso Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljansas, o ES sieks Viso Atlanto vandenyno mokslinių tyrimų aljanso nuo ašigalio iki ašigalio. ES Arkties klausimus integruos į savo dialogus su Arkties ir kitais veikėjais, įskaitant Indiją, Islandiją, Japoniją, Kanadą, Kiniją, Korėjos Respubliką, Norvegiją, Rusiją ir JAV, taip pat regionines įstaigas. Europos išorės veiksmų tarnyboje įsteigta specialiojo pasiuntinio Arkties klausimais pareigybė tampa ES diplomatinio informavimo Arkties klausimais ryšių punktu.

2.ARKTIES ATSPARUMO KLIMATO KAITAI IR APLINKOS BŪKLĖS BLOGĖJIMUI DIDINIMAS

ES pripažįsta savo poveikį regionui ir toliau jį vertins. ES siekia su šiuo poveikiu kovoti koordinuotai, glaudžiai bendradarbiaudama su nacionalinėmis, regioninėmis ir vietos institucijomis ir Arkties bendruomenėmis. ES imsis veiksmų kovodama su didžiausiais oro, sausumos ir jūros taršos, nuo kurios kenčia Arkties regionai, šaltiniais, pvz., plastiku, jūrą teršiančiomis šiukšlėmis, juodąja anglimi, cheminėmis medžiagomis ir transporto išmetamais teršalais, taip pat netausiu gamtos išteklių naudojimu.

Klimato kaita ir biologinė įvairovė: dvi tos pačios monetos pusės

Klimato kaita ir biologinė įvairovė yra tarpusavyje susijusios. ES yra viena iš lyderių pagal Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir Biologinės įvairovės konvenciją (CBD) vykdomose derybose. ES neseniai priėmė Klimato teisės aktą, kuriuo nustatomas tikslas iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą ir sustiprinti atsparumą bei sumažinti pažeidžiamumą dėl klimato kaitos. Siūlomu pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkiniu siekiama sudaryti sąlygas ES klimato, energetikos, žemės naudojimo, transporto ir mokesčių politikos priemonėmis iki 2030 m. bent 55 proc. sumažinti grynąjį išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir pagal šį dokumentų rinkinį bus parengtos Arkties regionui naudingos patikimos politikos priemonės bei įsipareigojimai. ES taip pat remia pasaulinį „30*30“ tikslą – iki 2030 m. apsaugoti 30 proc. sausumos ir 30 proc. vandenyno sukuriant saugomų jūrų teritorijų tinklą ir nustatant kitas veiksmingas teritorines išsaugojimo priemones (KVTIP). ES taip pat yra tvirta UNCLOS įgyvendinimo susitarimo dėl nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančių rajonų jūrų biologinės įvairovės (BBNJ) išsaugojimo ir tausaus naudojimo šalininkė.

Itin svarbu išsaugoti ir tausiai naudoti Arkties jūrų biologinius išteklius, įskaitant žuvų išteklius. ES yra Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje, šalis (plg. 4 veiksmų sritį).

4 VEIKSMŲ SRITIS. Susitarimo, kuriuo siekiama užkirsti kelią nereglamentuojamai žvejybai atvirojoje jūroje, vykdomai Arkties vandenyno centrinėje dalyje,

vykdymo užtikrinimas Šio susitarimo įsigaliojimas yra labai reikšmingas Arkties regionui. Juo apsaugomos jūrų ekosistemos, taikant atsargų mokslinį požiūrį į bet kokią būsimą žvejybą Arkties vandenyno centrinėje dalyje. Prieš įsigaliojant susitarimui, ES daug prisidėjo prie derybų ir parengiamojo darbo. ES padės susitarimą sparčiai įgyvendinti, t. y., be kita ko, parengti bendrą mokslinę programą, tiriamosios žvejybos išsaugojimo ir valdymo priemones ir reikiamą institucinę tvarką. ES, prisidėdama prie bendros mokslinės programos, Arkties vandenyno centrinėje dalyje taip pat vykdys mokslinius tyrimus.

Siekdama apsaugoti Arktį, ES taip pat remia saugomų jūrų teritorijų nustatymą Arkties vandenyne, jas įtvirtinant ir Konvencijoje dėl šiaurės rytų Atlanto jūros aplinkos apsaugos (OSPAR).

ES ir Europos kosmoso agentūros bendra Žemės sistemos mokslo iniciatyva yra labai svarbi klimato kaitai suprasti. Pagal programą „Copernicus“ veikia specialus Arkties vandenyno stebėsenos ir prognozių centras, besispecializuojantis jūrų ledo stebėjimo ir priežiūros srityje. ES toliau plės programos „Copernicus“ Arkties paslaugas ir naudosis žiniomis bei duomenimis, surinktais įgyvendinant tokius projektus kaip programos „Horizontas 2020“ projektas „Arctic Passion“. ES išsiaiškins galimybę sukurti programos „Copernicus“ Arkties teminį centrą, kuris vieno langelio principu teiktų visas aktualias ašigalių stebėsenos paslaugas, tiek sausumoje, tiek jūroje.

Kova su plastiku / jūrą teršiančiomis šiukšlėmis

ES turi tikslus iki 2030 m. atitinkamai 50 proc. ir 30 proc. sumažinti plastiko ir mikroplastiko šiukšlių kiekį . ES siekia užtikrinti, kad būtų sudarytas Pasaulinis susitarimas dėl plastiko, kuriuo, vadovaujantis žiedinės ekonomikos koncepcija, per visą plastiko gyvavimo ciklą būtų kovojama su tarša juo. Be to, įgyvendindama Nulinės vandens, oro ir dirvožemio taršos veiksmų planą, ES primygtinai sieks visame pasaulyje sukurti aplinką be toksinių medžiagų. ES yra aktyviai įsitraukusi į Arkties tarybos ir OSPAR darbą, kuriuo konkrečiai sprendžiamos jūrą teršiančių šiukšlių, įskaitant plastiką, problemos.

Kolektyvinių reagavimo priemonių, kuriomis siekiama sumažinti juodosios anglies kiekį Arktyje, skatinimas

Svarbus uždavinys ir toliau yra mažinti išmetamą juodosios anglies kiekį, darantį poveikį Arkčiai. Juodoji anglis yra trumpaamžis atmosferos teršalas, sukeliantis stiprų regioninį atšilimą – ji tamsina daug šviesos atspindinčius paviršius ir būdama ore sugeria saulės spinduliuotę. Juodoji anglis taip pat yra sveikatai žalingas oro teršalas. ES yra atsakinga už apie 36 proc. juodosios anglies nuosėdų Arktyje , dėl kurių šyla tiek atmosfera, tiek žemė, tiek ledo paviršius. Prisiimdama šią atsakomybę, ES skatina visapusišką politiką šiam uždaviniui spręsti (žr. 4 veiksmų srities langelį).