C 321/47

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2020/C 321/09)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINIO PAKEITIMO, KURIUO KEIČIAMAS BENDRASIS DOKUMENTAS, PATVIRTINIMĄ

„VAUCLUSE“

PGI-FR-A1209-AM01

Pateikimo data: 2020 7 2

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Vyno (-ų) aprašymas

3.3 punkte „Produktų juslinių savybių įvertinimas“ papildomas vynų spalvos aprašymas, siekiant įvairius produktus apibūdinti išsamiau.

Šie patikslinimai taip pat įtraukiami į bendrojo dokumento dalį „Vyno (-ų) aprašymas“.

2. Geografinė vietovė

Formaliai atnaujinamas specifikacijos I skyriaus 4.1 punkte pateiktas geografinės vietovės apibūdinimas.

Siekiant sudaryti į kiekvienos papildomos geografinės nuorodos teritoriją patenkančių komunų sąrašą patikslinta nuoroda į Oficialiojo geografinių kodų registro, kuriame komunos nurodytos pagal departamentus, paskelbimo metus. Šis Oficialusis geografinių kodų registras paskelbtas 2019 m. Ištaisyti kai kurių komunų pavadinimai, bet geografinės vietovės sudėtis nesikeičia.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

3. Vynuogių veislės

Specifikacijos I skyriaus 5 punkte nurodytos SGN „Vaucluse“ žymimiems vynams gaminti naudojamos vynuogių veislės papildomos 16 vynuogių veislių:

‘Artaban N’, ‘Assyrtiko B’, ‘Cabernet blanc B’, ‘Cabernet cortis N’, ‘Floreal B’, ‘Monarch N’, ‘Muscaris B’, ‘Nebbiolo N’, ‘Pinotage N’, ‘Prior N’, ‘Soreli B’, ‘Souvignier gris G’, ‘Verdejo B’, ‘Vidoc N’, ‘Voltis B’ ir ‘Xinomavro N’.

Šios vynuogių veislės atsparios sausroms ir grybinėms ligoms. Dėl šių savybių galima naudoti mažiau augalų apsaugos produktų, bet veislės vis tiek atitinka veisles, naudojamas SGN žymimiems vynams gaminti. Dėl jų SGN žymimų vynų savybės nekinta.

Šias veisles įtraukus į vynuogių veislių sąrašą, atitinkamai keičiamas bendrojo dokumento punktas „Vynuogių produktų kategorijos“.

4. Ryšys su geografine vietove

Į specifikacijos 7.2 punkte esančią dalį „Produkto ypatumai“ įterpiamas vynų juslinių savybių aprašymas. Ši informacija įtraukiama ir į bendrojo dokumento dalyje „Ryšys su geografine vietove“ pateikiamą produkto ypatumų aprašymą.

Specifikacijos 7.3 punktas „Geografinės vietovės ir produkto ypatumų priežastinis ryšys“ papildomas išsamiau nusakant produkto ryšį su jo geografine kilme, grindžiamą vynų ypatumų sąsaja su geografinės vietovės savybėmis. Ta pati informacija įterpiama į bendrojo dokumento dalį „Priežastinis ryšys“, kurioje aprašomas produkto ryšys su geografine vietove.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Vaucluse

2. Geografinės nuorodos tipas

SGN – saugoma geografinė nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

Vynų juslinių ir analitinių savybių aprašymas

Saugoma geografine nuoroda „Vaucluse“ žymimi neputojantys raudonieji, rožiniai ir baltieji vynai.

Raudonieji vynai gaminami iš įvairių vyninių vynuogių veislių mišinių. Šių vynų pagrindą sudaro ‘Grenache N’, ‘Syrah N’, ‘Merlot N’ ar ‘Cabernet-sauvignon N’ veislių vynuogės, kurioms visoms būdingi juodų vaisių ir uogų aromatai, odos ir juodojo šokolado ar net pipirus primenančios natos. Jiems taip pat būdinga sodri rubino arba granatų spalva su violetiniu atspalviu.

Rožiniams vynams, kurie dažniausiai būna blyškios lašišų spalvos, gaminti daugiausia naudojamos ‘Grenache N’ arba ‘Cinsault N’ veislių vynuogės suteikia raudonų vaisių ir uogų aromato.

Dažnai iš ‘Chardonnay B’ veislės vynuogių gaminami baltieji vynai pasižymi gyvybingumu, minerališkumu ir obuolių ar liepžiedžių natomis. Jie būna žvilgios ir skaidrios šviesiai gelsvos spalvos su žaliais ar auksiniais atspalviais.

Saugoma geografine nuoroda „Vaucluse“ žymimų vynų mažiausia faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais yra bent 9 %, o visuminės alkoholio koncentracijos tūrio procentais, bendrojo rūgštingumo, lakiojo rūgštingumo ir bendro sieros dioksido vertės (ribos) atitinka nustatytąsias Sąjungos teisės aktuose.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 9 Mažiausias bendrasis rūgštingumas Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

a) Specifiniai vynininkystės metodai

Specifinis vynininkystės metodas

Vynai turi būti gaminami laikantis visoje Sąjungoje taikytinų ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b) Didžiausias gamybos kiekis

120 hektolitrų iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derliaus ėmimas, vyno gamyba ir vynų su saugoma geografine nuoroda „Vaucluse“ gamyba vyksta Vokliūzo departamente.

7. Pagrindinė (-s) vyninių vynuogių veislė (-s)

‘Abondant B’

‘Abouriou B’

‘Alicante Henri Bouschet N’

‘Aligoté B’

‘Alphonse Lavallée N’

‘Altesse B’

‘Aléatico N’

‘Aramon N’

‘Aramon blanc B’

‘Aramon gris G’

‘Aranel B’

‘Arbane B’

‘Arinarnoa N’

‘Arriloba B’

‘Arrouya N’

‘Arrufiac B’ – ‘Arrufiat’

‘Artaban N’

‘Assyrtiko B’

‘Aubin B’

‘Aubin vert B’

‘Aubun N’ – ‘Murescola’

‘Auxerrois B’

‘Bachet N’

‘Barbaroux Rs’

‘Baroque B’

‘Biancu Gentile B’

‘Blanc Dame B’

‘Bouchalès N’

‘Bouillet N’

‘Bouquettraube B’

‘Bourboulenc B’ – ‘Doucillon blanc’

‘Brachet N’ – ‘Braquet’

‘Brun Fourca N’

‘Brun argenté N’ – ‘Vaccarèse’

‘Béclan N’ – ‘Petit Béclan’

‘Béquignol N’

‘Cabernet blanc B’

‘Cabernet cortis N’

‘Cabernet franc N’

‘Cabernet-Sauvignon N’

‘Caladoc N’

‘Calitor N’

‘Camaralet B’

‘Carcajolo N’

‘Carcajolo blanc B’

‘Cardinal Rg’

‘Carignan N’

‘Carignan blanc B’

‘Carmenère N’

‘Castets N’

‘Chardonnay B’

‘Chasan B’

‘Chasselas B’

‘Chasselas rose Rs’

‘Chatus N’

‘Chenanson N’

‘Chenin B’

‘Cinsaut N’ – ‘Cinsault’

‘Clairette B’

‘Clairette rose Rs’

‘Clarin B’

‘Claverie B’

‘Codivarta B’

‘Colombard B’

‘Corbeau N’ – ‘Douce noire’

‘Cot N’ – ‘Malbec N’

‘Counoise N’

‘Courbu B’ – ‘Gros Courbu’

‘Courbu noir N’

‘Couston N’

‘Crouchen B’ – ‘Cruchen’

‘César N’

‘Danlas B’

‘Duras N’

‘Durif N’

‘Egiodola N’

‘Ekigaïna N’

‘Elbling B’

‘Etraire de la Dui N’

‘Feunate N’

‘Floreal B’

‘Folignan B’

‘Folle blanche B’

‘Franc noir de Haute-Saône N’

‘Fuella nera N’

‘Furmint B’

‘Gamaret’

‘Gamay Fréaux N’

‘Gamay N’

‘Gamay de Bouze N’

‘Gamay de Chaudenay N’

‘Ganson N’

‘Gascon N’

‘Genovèse B’

‘Gewurztraminer Rs’

‘Goldriesling B’

‘Gouget N’

‘Graisse B’

‘Gramon N’

‘Grassen N’ – ‘Grassenc’

‘Grenache N’

‘Grenache blanc B’

‘Grenache gris G’

‘Gringet B’

‘Grolleau N’

‘Grolleau gris G’

‘Gros Manseng B’

‘Gros vert B’

‘Jacquère B’

‘Joubertin’

‘Jurançon blanc B’

‘Jurançon noir N’ – ‘Dame noire’

‘Knipperlé B’

‘Lauzet B’

‘Len de l’El B’ – ‘Loin de l’Oeil’

‘Liliorila B’

‘Listan B’ – ‘Palomino’

‘Lival N’

‘Lledoner pelut N’

‘Macabeu B’ – ‘Macabeo’

‘Mancin N’

‘Manseng noir N’

‘Marsanne B’

‘Marselan N’

‘Mauzac B’

‘Mauzac rose Rs’

‘Mayorquin B’

‘Melon B’

‘Merlot N’

‘Merlot blanc B’

‘Meslier Saint-François B’ – ‘Gros Meslier’

‘Meunier N’

‘Milgranet N’

‘Molette B’

‘Mollard N’

‘Monarch N’

‘Mondeuse N’

‘Mondeuse blanche B’

‘Monerac N’

‘Montils B’

‘Morrastel N’ – ‘Minustellu’, ‘Graciano’

‘Mourvaison N’

‘Mourvèdre N’ – ‘Monastrell’

‘Mouyssaguès’

‘Muresconu N’ – ‘Morescono’

‘Muscadelle B’

‘Muscardin N’

‘Muscaris B’

‘Muscat Ottonel B’ – ‘Muscat, ‘Moscato’

‘Muscat cendré B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat d’Alexandrie B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat de Hambourg N’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits blancs B’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains roses Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Muscat à petits grains rouges Rs’ – ‘Muscat’, ‘Moscato’

‘Mérille N’

‘Müller-Thurgau B’

‘Nebbiolo N’

‘Nielluccio N’ – ‘Nielluciu’

‘Noir Fleurien N’

‘Négret de Banhars N’

‘Négrette N’

‘Ondenc B’

‘Orbois B’

‘Pagadebiti B’

‘Pascal B’

‘Perdea B’

‘Persan N’

‘Petit Courbu B’

‘Petit Manseng B’

‘Petit Meslier B’

‘Petit Verdot N’

‘Picardan B’ – ‘Araignan’

‘Pineau d’Aunis N’

‘Pinot blanc B’

‘Pinot gris G’

‘Pinot noir N’

‘Pinotage N’

‘Piquepoul blanc B’

‘Piquepoul gris G’

‘Piquepoul noir N’

‘Plant de Brunel N’

‘Plant droit N’ – ‘Espanenc’

‘Portan N’

‘Portugais bleu N’

‘Poulsard N’ – ‘Ploussard’

‘Prior N’

‘Prunelard N’

‘Précoce Bousquet B’

‘Précoce de Malingre B’

‘Raffiat de Moncade B’

‘Ribol N’

‘Riesling B’

‘Riminèse B’

‘Rivairenc N’ – ‘Aspiran noir’

‘Rivairenc blanc B’ – ‘Aspiran blanc’

‘Rivairenc gris G’ – ‘Aspiran gris’

‘Romorantin B’ – ‘Danery’

‘Rosé du Var Rs’

‘Roublot B’

‘Roussanne B’

‘Roussette D’Ayze B’

‘Sacy B’

‘Saint Côme B’

‘Saint-Macaire N’

‘Saint-Pierre doré B’

‘Sauvignon B’ – ‘Sauvignon blanc’

‘Sauvignon gris G’ – ‘Fié gris’

‘Savagnin blanc B’

‘Savagnin rose Rs’

‘Sciaccarello N’

‘Segalin N’

‘Select B’

‘Semebat N’

‘Semillon B’

‘Servanin N’

‘Soreli B’

‘Souvignier gris Rs’

‘Sylvaner B’

‘Syrah N’ – ‘Shiraz’

‘Tannat N’

‘Tempranillo N’

‘Terret blanc B’

‘Terret gris G’

‘Terret noir N’

‘Tibouren N’

‘Tourbat B’

‘Tressot N’

‘Trousseau N’

‘Téoulier N’

‘Ugni blanc B’

‘Valdiguié N’

‘Velteliner rouge précoce Rs’

‘Verdejo B’

‘Verdesse B’

‘Vermentino B’ – ‘Rolle’

‘Vidoc N’

‘Viognier B’

‘Voltis B’

‘Xinomavro N’

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinės vietovės ypatumai

Kairiajame Ronos krante į pietus nuo jos plytintis Vokliūzo departamentas, iš kurio kilo SGN „Vaucluse“ pavadinimas, yra Prancūzijos pietuose esančio Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono dalis. Jis ribojasi su Garo (vakaruose), Ardešo (šiaurės vakaruose), Dromo (šiaurėje), Aukštutinio Provanso Alpių (rytuose), Varo (labai mažai) ir Ronos deltos (pietuose) departamentais.

Administracinės Vokliūzo departamento ribos daugiausia nužymėtos gamtos: vakaruose jį riboja Ronos upė (nuo Boleno miesto šiaurėje iki santakos su Diuransu pietuose), rytuose – Kalavono upė, šiaurėj – Tulurenko ir Ego upės. Ten, kur nėra upių, ribos nustatytos arba nusistovėjusios istoriškai (pavyzdžiui, Valreaso kantonas yra Vokliūzo anklavas kaimyniniame Dromo departamente).

Regiono gamta stebinamai kontrastinga – ir lygumos, ir jas supantys kalnai.

Lygumos (maždaug 45 % departamento ploto) daugiausia driekiasi departamento vakaruose. Didžiausia jų – Veneseno grafystės lyguma, apimanti ir sąnašinę Ronos lygumą, ir Oranžo lygumas, ir sąnašines Diuranso žemupio lygumas. Prie jos atšakomis šliejasi sąnašinės Diuranso (nuo Kavajono iki Mirabo tilto), Kalavono žemupio (iki Bometo), Ego ir Uvezo vidurupių lygumos.

Departamento šiaurėje ir šiaurės rytuose aukščiausiai iškilęs iš rytų į vakarus besidriekiančiai kalnų grandinei priklausantis Vantu kalnas (1 909 m). Šio galiūno šlaitas susilieja su Albiono arba Sen Kristolio plynaukšte (aukštis – 600–1 200 m), kurią pietuose supa Vokliūzo kalnai (aukščiausias taškas –1 256 m). Į pietus nuo Apto baseino dunkso piečiausias Liuberono kalnagūbris, kurio didžiausias aukštis –1 125 m.

Lygumas ir kalnus jungia daugiausia uolėtos, iš lygumų išnyrančios aukštumos, išryškinančios reljefo nevienodumą. Pati ryškiausia jų – Siuzeto masyvas, kuriame kyšo dantytos Monmirajaus viršūnės (vidutinis aukštis 500 m).

Geologiniu požiūriu vietovės dirvožemis daugiausia nuosėdinis, susiformavęs triaso–kvarteto laikotarpiais. Išskyrus negausias Liuberono kalnų uolienas, kuriose yra lercolito, vietovėje vyrauja intruzinės bazinės vulkaninės kilmės uolienos.

Departamentas plyti dviejose labai skirtingose geologinėse srityse: Ronos upę supa lygumos, o priekalnių Provanso rytuose stūkso kalnų masyvai – Vantu kalnas, Liūro kalnas, Albiono ir Sen Kristolio plynaukštės, Vokliūzo kalnai ir Liuberono masyvas. Dėl mistralio labai vėjuotoje Ronos lygumoje susiklostė puikios sąlygos, saugančios vynmedžius nuo miltligės ir netikrosios miltligės. Joje vyrauja iš senų ir naujų Ronos, Žemutinio Diuranso ir jų intakų (Lezo, Ego, Uvezo, Sorgo ir Kalavono) atplukdytų sąnašų susiformavęs dirvožemis. Priekalnių srityje daugiausia slūgso labai storas klinčių sluoksnis, kurio savita facija – kreidos periodo apčio ir baremio poaukščiuose susiformavusios klintys – vaidina svarbų morfologinį, tektoninį ir hidrogeologinį vaidmenį. Ši priekalnių Provanso sritis apsaugo vynmedžius nuo vandens stygiaus ir lemia savitą temperatūrą.

Dėl geografinės padėties Vokliūzo departamentui būdingi trys iš keturių Prancūzijoje vyraujančių klimato tipų: departamento pietums būdingas Viduržemio jūros klimatas, šiaurės rytams (Vokliūzo kalnuose ir Baroni masyve) – kalnų klimatas, šiaurės vakarams – pusiau žemyninis klimatas. Antra vertus, pastarųjų įtaką švelnina vyraujantis Viduržemio jūros klimatas, labai palankus derėti vynuogėms.

Vietovėje per metus būna daug saulėtų dienų. Krituliai per metus pasiskirstę netolygiai, daugiausia lyja rudenį ir žiemą. Didžiulę įtaką klimatui daro šaltas ir sausas šiaurės vėjas mistralis, kurio gūsiai dažnai siekia 100 km/val. greitį. Šis vėjas padeda nokstančiose uogose kauptis įvairioms medžiagoms, o per visą augimo ciklą sukuria palankias sąlygas kovai su grybinėmis ligomis.

Produkto ypatumai

Dabar, XXI a. pradžioje, deklaruojamas SGN „Vaucluse“ žymimų vynų gamybos kiekis siekia 200 000 hl, iš kurių 40 000–45 000 hl gali būti papildomai žymimi vietovės nuoroda „Principauté d’Orange“, 5 000–6 000 hl – vietovės nuoroda „Aigues“.

Departamento vyndariai vis dar dažniausiai augina juodųjų veislių vynuoges ir gamina raudonąjį vyną. Taigi vidutiniškai 45–50 % viso gamybos kiekio sudaro raudonasis vynas, 30–35 % – rožinis, 15–20 % – baltasis.

SGN žymimi vynai gaminami naudojant daugybę vyninių vynuogių veislių ir pasižymi labai įvairiais aromatais:

— ‘Cinsault N’, ‘Clairette B’, ‘Bourboulenc B’ veislės yra gimusios Prancūzijos Viduržemio jūros krašto vynuogynuose.

— ‘Grenache B’ ir ‘Grenache N’, ‘Carignan N’ ir ‘Mourvèdre N’ yra kilusios iš Iberijos pusiasalio.

— ‘Syrah N’, ‘Viognier B’ ir mažesniuose plotuose auginamos ‘Roussanne B’, ‘Marsanne B’ veislės, kaip manoma, kilusios iš Dofinė krašto.

— ‘Ugni B’ veislė greičiausiai yra kilusi iš Toskanos.

Vis dėlto gamintojai panoro auginti įvairesnių vyninių vynuogių veislių ir XX a. 9-ajame dešimtmetyje ėmėsi auginti naujas, daugiausia pripažintas vynuogių veisles, pavyzdžiui, ‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Merlot N’, ‘Chardonnay B’, ‘Sauvignon B’, taip pat ‘Vermentino B’ ir kiek vėliau išvestas patrauklių savybių sukryžmintas veisles, kaip antai ‘Chasan B’, ‘Marselan N’ ir ‘Caladoc N’. Tad tokios raudonųjų vynuogių veislės kaip ‘Merlot N’, ‘Cabernet-sauvignon N’ gali pagerinti vynų, kurie nėra „vienos vynuogių veislės“ vynai, struktūrą.

Gaminant rožinį vyną vis dažniau taikomas labai trumpas maceravimas ar net tiesioginis spaudimas, kad šių vynų spalva būtų kuo blyškesnė.

Gamintojai taip pat siūlo „vienos vynuogių veislės“ (‘Cabernet-sauvignon N’, ‘Merlot N’, ‘Caladoc N’, ‘Marselan N’, ‘Chardonnay B’, ‘Roussanne B’, ‘Viognier B’) vynų.

Pagrindinės veislės, iš kurių gaminami raudonieji vynai, yra ‘Grenache N’, ‘Syrah N’, ‘Merlot N’ ar ‘Cabernet-sauvignon N’ veislių vynuogės, kurioms visoms būdingi juodų vaisių ir uogų aromatai, odos ir juodojo šokolado ar net pipirus primenančios natos.

Rožiniams vynams gaminti daugiausia naudojamos ‘Grenache N’ arba ‘Cinsault N’ veislių vynuogės suteikia vynui raudonų vaisių ir uogų aromato.

Dažnai iš ‘Chardonnay B’ veislės vynuogių gaminami baltieji vynai pasižymi gyvybingumu, minerališkumu ir obuolių ar liepžiedžių natomis.

Geografinės vietovės ypatumų ir produkto ypatumų priežastinis ryšys

Vynuogininkyste verčiasi daugiau nei pusė Vokliūzo kaimų, nes vyndariai labai prisirišę prie savo žemių, įtrauktų į saugomos kilmės vietos nuorodos ar saugomos geografinės nuorodos vietovę. Pasinaudodami protėvių sukaupta patirtimi ir žiniomis, vyndariai ilgainiui išmoko gaminti įvairesnius vynus. Tad SGN žymimų vynų, kurie dėl šioje geografinėje vietovėje gerai išplėtoto turizmo turi didelę paklausą, gamyba Vokliūze yra išties svarbi. Prie SGN žymimų vynų, sulaukusių pripažinimo dėl aromatų įvairovės, gero vardo prisideda ir departamente gaminamų SKVN žymimų vynų žinomumas. Šia saugoma geografine nuoroda žymimi vynai daugiausia gaminami saugomų kilmės vietos nuorodų „Luberon“ ir „Ventoux“ vietovėse.

Vynmedžiai auga gerai įšylančiose optimalaus laidumo dirvose. Tokiose dirvose išauga kokybiškos vynuogės.

Be to, jose augančius vynmedžius veikia įvairių klimato sąlygų derinys, suteikiantis vynams subalansuotą struktūrą ir puikų aromatą. Dėl Viduržemio jūros klimato, saulėtumo ir gausios vasaros šviesos vynuogės puikiai sunoksta, jose gerai formuojasi kvapiųjų medžiagų pirmtakai. Netoli kalnų didėja nakties ir dienos temperatūros skirtumai, tad dėl lėtai besiformuojančių fenolių susidaro palankios sąlygos gaminti gaivius, vaisiškus vynus. Drėgmę džiovinantis vėjas apsaugo vynuoges nuo grybinių ligų.

Gerą vynų vardą kasmet patvirtina vietos ir šalies parodose, pavyzdžiui, visuotinėje žemės ūkio parodoje, laimimi apdovanojimai (2014 m. laimėti 4 aukso ir 5 sidabro medaliai). SGN „Vaucluse“ žymimi vynai įtraukti ne tik į Prancūzijos vynų žinyną „Guide Hachette des Vins“ (2013 m. buvo atrinkti 55 vynai, du iš jų gavo aukščiausią įvertinimą, vienas įvertintas 3 žvaigždutėmis, du – 2 žvaigždutėmis, o 30 vynų skirtas 1 žvaigždutės įvertinimas), bet ir į tarptautinius „Wine Advocate Parker“ (keturi 2007 m. vynai gavo „Decanter“ įvertinimą) ir „Bettane et Desseauve“ vynų žinynus.

Saugoma geografine nuoroda žymimų vynų gamyboje atsispindi tradicijos, taip pat vyndarių, kurie nori ir, žinoma, privalo siūlyti kuo įvairesnį, visus rinkos poreikius atitinkantį asortimentą, žinios ir patirtis.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Su gamyba nustatytoje geografinėje vietovėje susijusi nukrypti leidžianti nuostata

Sąlygos aprašymas:

Pritaikius nukrypti leidžiančią nuostatą nustatyta arčiausiai esanti saugoma geografine nuoroda „Vaucluse“ žymimų vynų vyndarystės ir gaminimo vietovė apima greta geografinės vietovės (Vokliūzo departamento) esančias apygardas:

— šiaurėje, ties riba su Dromo departamentu – Njono apygardą;

— rytuose, ties riba su Aukštutinio Provanso Alpių departamentu – Forkalkjė apygardą;

— rytuose, ties riba su Varo departamentu – Brinjolio apygardą;

— pietuose, ties riba su Ronos deltos departamentu – Arlio ir Provanso Ekso apygardas;

— vakaruose, ties riba su Garo departamentu – Nimo apygardą;

— šiaurės vakaruose, ties riba su Ardešo departamentu – Priva apygardą.

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų sąlygų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Su saugoma geografine nuoroda „Vaucluse“ galima pateikti:

— vienos ar kelių vynuogių veislių pavadinimą;

— nuorodas „primeur“ (šviežias) arba „nouveau“ (jaunas);

— atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas sąlygas – šių mažesnių geografinių vienetų pavadinimus: „Aigues“, „Principauté d’Orange“.

Jeigu nuoroda „indication géographique protégée“ (saugoma geografinė nuoroda) pakeičiama tradicine nuoroda „Vin de Pays“ (krašto vymas), etiketėje turi būti pateikiamas Europos Sąjungos SGN logotipas.

Nuoroda į produkto specifikaciją

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-0d5e958c-4f3f-4467-a24c-e13d39073797

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.