Komisijos komunikatas Bendrijos civilinės aviacijos politikos plėtojimas Kanados atžvilgiu /* KOM/2006/0871 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.1.2007 KOM(2006) 871 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendrijos civilinės aviacijos politikos plėtojimas Kanados atžvilgiu 1. ĮžANGA 1.1 . Tradiciškai tarptautinis oro susisiekimas reguliuojamas atskirų šalių dvišaliais susitarimais. Tačiau Europos Teisingumo Teismo 2002 m. lapkričio 5 d. priimti vadinamieji „atviro dangaus“ (angl. „open skies“) sprendimai yra Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje pradžia. Kaip apibrėžta Europos Komisijos komunikate „ Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas “[1], Europos bendrijos ir tam tikrų trečiųjų šalių tiksliniai susitarimai, kuriais atveriamos rinkos ir skatinamos galimybės investicijoms, padės iš esmės sukurti naujas ekonomines perspektyvas. Be to, šie susitarimai bus geriausia priemonė sąžiningai konkurencijai ir aukštiems saugos, saugumo bei aplinkosaugos standartams užtikrinti skatinant bendradarbiavimą ir derinimą reglamentavimo srityje. Todėl Europos Komisija pasiūlė pradėti tikslines derybas dėl visapusiškų susitarimų su pagrindinių pasaulio regionų šalimis, kad būtų pagerintos Europos pramonės skatinimo perspektyvos ir užtikrinta sąžininga konkurencija, kartu stengiantis reformuoti tarptautinę civilinę aviaciją. 1.2. Kanada su savo į rinką nukreipta ekonomikos bei transporto politika ir aukštais reguliavimo standartais yra stipri kandidatė naujos kartos oro susisiekimo susitarimui su Europos bendrija sudaryti. Oro eismas tarp EB ir Kanados 2000–2005 m. tapo dvigubai intensyvesnis, ir Kanada tapo pagrindine ES partnere aviacijos srityje. 2005 m. iš ES į Kanadą ir iš Kanados į ES keliavo 8,5 mln. keleivių[2]. 1.3 Naujoji Kanados Vyriausybė pareiškė esanti pasirengusi vesti derybas su Europos Sąjunga ir liberalizuoti santykius aviacijos srityje, kurie šiuo metu grindžiami dvišaliais valstybių narių ir Kanados oro susisiekimo paslaugų susitarimais. Susitarimas su Kanada dėl oro susisiekimo paslaugų liberalizavimo būtų ekonomiškai naudingas oro vežėjams, oro uostams, keleiviams, siuntėjams, turizmo sektoriui ir visai Europos Sąjungos ir Kanados ekonomikai. Remiantis Komisijos pradėtu ekonominiu tyrimu, galima tikėtis, kad atvėrus rinkas papildomai keliaus daugiau kaip devyni milijonai keleivių. Be to, panašu, kad dėl atviros aviacijos erdvės vartotojai sutaupys ne mažiau kaip 72 mln. eurų. Minėtas susitarimas ir toliau stiprintų transatlantinius saitus bei papildytų JAV ir Europos Sąjungos aviacijos susitarimą. Ir dar ne mažiau svarbu yra tai, kad šis susitarimas bus svarbus žingsnis siekiant tarptautiniu mastu reformuoti oro susisiekimo sektoriaus reguliavimo sistemą. 1.4. Todėl šiuo komunikatu Komisija rekomenduoja Tarybai įgalioti Komisiją Europos bendrijos vardu derėtis dėl visapusiško atviros aviacijos erdvės susitarimo su Kanada. Tai leistų rinkos atvėrimą suderinti su bendradarbiavimu ir konvergencija teisės aktų srityje, ypač prioritetinėse srityse, pvz., saugos, saugumo, aplinkosaugos, keleivių apsaugos bei konkurencijos taisyklių taikymo, ir garantuoti vienodą rinkos aplinką ir sąžiningas bei vienodas konkurencijos sąlygas. 2. GALIOJANTI EUROPOS BENDRIJOS IR KANADOS ORO SUSISIEKIMO PASLAUGų REGULIAVIMO SISTEMA Dvišaliai ES valstybių narių ir Kanados oro susisiekimo paslaugų susitarimai 2.1. Dabar Kanados ir ES oro susisiekimą reglamentuoja 17 dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų. Šiuo metu Kanada nėra pasirašiusi nė vieno oro susisiekimo paslaugų susitarimo su kitomis aštuoniomis ES valstybėmis narėmis.[3] Galiojantys ES valstybių narių ir Kanados oro susisiekimo paslaugų susitarimai nesuteikia oro vežėjams, keleiviams ir siuntėjams galimybės visiškai pasinaudoti atviros rinkos teikiama nauda. Be to, šiuose susitarimuose yra daug skirtumų, dėl kurių ES ir Kanados oro susisiekimo paslaugų sistema yra nesubalansuota, nes ne visi susitarimai vienodai liberalūs teikiamų laisvių ir keleivių vietų skaičiaus atžvilgiu. Kai kuriuose susitarimuose vis dar nustatomas tiesioginių skrydžių tarp Kanados ir ES keleivių skaičius. Daugelyje dvišalių susitarimų ribojamas oro vežėjų, kurie gali būti paskirti, skaičius ir įtrauktos tarifus apribojančios nuostatos. Šie valstybių narių dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Kanada skirtumai lemia nelygias Bendrijos oro vežėjų galimybes. Susitarimų su Kanada straipsniai dėl tarifų yra vieni išsamiausių ir sudėtingiausių visame pasaulyje. Kanada yra viena iš palyginti nedaugelio valstybių, išlaikiusių griežtą oro susisiekimo paslaugų bilietų kainų kontrolę, o tai lemia didesnes oro vežėjų ir vartotojų išlaidas. 2.2. Kaip ir daugelyje oro susisiekimo paslaugų susitarimų, galiojančiuose dvišaliuose ES valstybių narių ir Kanados oro susisiekimo paslaugų susitarimuose nustatyti nacionaliniai apribojimai, kuriuos Europos Teisingumo Teismas pripažino neteisėtais. Visuose ES ir Kanados susitarimuose kiekvienam ES oro vežėjui turi būti leidžiama vykdyti skrydžius iš bet kurios ES valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, į Kanadą. Derybose pirmiausia turi būti siekiama, kad būtų atkurtas teisinis aiškumas, susijęs su Kanados ir ES oro susisiekimo paslaugomis. Kanados oro susisiekimo teisinis pagrindas 2.3. Kanada jau kurį laiką svarsto savo aviacijos politikos liberalizavimo klausimą. Paskutiniaisiais mėnesiais, norėdama paskatinti keliavimą, prekybą ir turizmą, Kanada perėjo prie atviresnės aviacijos politikos. Buvo sudaryti liberalūs oro susisiekimo paslaugų susitarimai su dviem svarbiausiomis tarptautinėmis rinkomis – JAV ir Jungtine Karalyste. Naujuoju susitarimu, dėl kurio 2006 m. balandžio mėn. derėtasi su Jungtine Karalyste, buvo pašalinti galiojantys tarifų apribojimai, kad būtų greičiau reaguojama į paklausą rinkoje, o trečiosioms šalims būtų atvertos galimybės naudotis penktąja laisve. Iš paskutiniųjų aviacijos sektoriaus ataskaitų matyti, kad į liberalizavimą žiūrima daug palankiau nei prieš keletą metų. Plačiai paplitusi nuomonė, kad transatlantinė atvira aviacijos erdvė nebus naudinga Kanados vežėjams, jei Kanada joje nedalyvaus.[4] 2.4. Natūralu, kad svarbiausia Kanados partnerė tarptautinės aviacijos srityje yra Jungtinės Amerikos Valstijos. Remiantis Kanados apskaičiavimais, praėjusiais metais tarp šių šalių keliavo 18,6 mln. žmonių. 2005 m. Kanada ir JAV išplėtė galiojantį susitarimą ir dar labiau atvėrė rinką. Vis dėlto šis susitarimas nesuteikė teisių kabotažui (oro eismui tarp dviejų kitoje šalyje esančių vietų), taip pat ir teisės naudotis 7-ąja skrydžių laisve (autonominės paslaugos tarp dviejų šalių, išskyrus buveinės valstybę). 2.5. Kanados aviacijos rinkoje dominuoja „Air Canada“, anksčiau skraidžiusi su Kanados valstybės vėliava. 1999 m. susijungusi su „Canadian Airlines“, „Air Canada“ 2004 m. tapo 17–uoju pasaulio oro vežėju pagal vežamų keleivių skaičių. „Air Canada“ yra „Star Alliance“ susivienijimo narė, jos savininkė – „Air Canada Group“, kontroliuojančioji bendrovė, valdanti dar ir „Air Canada“ pavaldžias bendroves, pvz., „Air Canada Jazz“ ir „Air Canada Ground Handling“. „Air Canada“ ketina iš esmės modernizuoti oro laivyną. Antrasis pagal dydį Kanados vežėjas yra pigių skrydžių bendrovė „WestJet“, užimanti 33 % Kanados vidaus rinkos ir aktyviai veikianti tarpvalstybinėje rinkoje. Tarptautinėje rinkoje užsakomųjų skrydžių bendrovė „Air Transat“ pradėjo vykdyti reguliarius skrydžius į ES, jos pasiūlymas – 48 skrydžiai per savaitę iš įvairių Kanados oro uostų į Europą. 2.6. Kaip nurodyta „Kanados transporto įstatyme“ (angl. Canada Transportation Act ), ne mažiau kaip 75 % kiekvienos aviacijos bendrovės balsavimo teisių privalo turėti ir kontroliuoti kanadiečiai. Šis procentas gali būti sumažintas tik vyriausybės potvarkiu. Be to, bendrovę turi „faktiškai“ valdyti kanadiečiai. Tačiau Kanadoje svarstoma galimybė sušvelninti apribojimus užsieniečių nuosavybės ir kontrolės atžvilgiu. 2.7. „Air Canada“ centras yra Toronto oro uostas, per metus aptarnaujantis 28,6 mln. keleivių. Oro uosto mokesčiai Kanadoje yra labai dideli – tai vienas iš brangiausių pasaulio oro uostų. Kiti svarbūs oro uostai yra Otavoje, Monrealyje, Kalgaryje ir Vankuveryje. Kanados oro uostų veiklą reglamentuoja oro uostų valdžios institucijų sudaromos ilgalaikės nuomos sutartys, už teisę gauti pajamas oro uostai moka nuomos mokesčius federalinei vyriausybei. 2.8. Kanados aeronautikos pramonė turi senas tradicijas; 2002 m. joje dirbo 79 000 darbuotojų. Žinomiausias Kanados orlaivių gamintojas yra „Bombardier“, įskaitant ankstesnį „LearJet Corporation“, kuris tapo vienu iš dviejų pagrindinių regiono reaktyvinių lėktuvų gamintojų pasaulyje. 2.9. Kanados aviacijai vadovauja Transporto ministerija ( Transport Canada ), kuriai padeda Kanados nacionalinė transporto agentūra (CTA), atsakinga už licencijų išdavimą. Transporto ministerija atsako už tarptautinius santykius, su sauga, saugumu ir transportu susijusį aplinkosaugos reglamentavimą. Oro eismo paslaugas teikia „Nav Canada“, privačiam sektoriui priklausantis paslaugų teikėjas. Kalbant apie konkurenciją, Kanados konkurencijos tarnybos veiklą prižiūri Pramonės ministerija. 3. TOLESNIS EUROPOS SąJUNGOS IR KANADOS SANTYKIų STIPRINIMAS 3.1. Kanada seniai glaudžiai bendradarbiauja su Europos Sąjunga politikos srityje. Europos Sąjungos ir Kanados santykiai grindžiami bendromis vertybėmis ir bendrais tikslais. 3.2. 1976 m. Europos ekonominė bendrija ir Kanada pasirašė pagrindų susitarimą dėl ekonominio bendradarbiavimo – pirmąjį oficialų tokio tipo susitarimą tarp EB ir pramoninės šalies partnerės. ES ir Kanada yra įsipareigojusios atgaivinti pasaulio ekonomikos augimą ir sudarė naujo tipo prekybos susitarimą – Prekybos ir investicijų skatinimo susitarimą, kuris pašalintų reguliavimo kliūtis ir pagerintų investavimą viena kitos rinkose. 1996 m. priimtoje Jungtinėje politinėje deklaracijoje ir Veiksmų plane abi šalys susitarė stiprinti bendradarbiavimą skrydžių saugos ir oro eismo valdymo srityse. 3.3. 2005 m. Europos bendrija ir Kanada parafavo Civilinės aviacijos saugos susitarimą, kuriame abi pusės pritarė patvirtinimams bei patikrinimams, susijusiems su tinkamumu skraidyti, aplinkosauga, orlaivių techninės priežiūros objektais ir nepertraukiamuoju tinkamumu skraidyti. 4. VISAPUSIšKO EUROPOS BENDRIJOS IR KANADOS ORO SUSISIEKIMO SUSITARIMO EKONOMINė NAUDA 4.1. 2005 m. tarp Europos Sąjungos ir Kanados oro transportu buvo pervežta 8,5 mln. keleivių, t. y. 9 % daugiau nei 2004 m. Taigi Kanada yra viena iš didžiausių Europos Sąjungos tolimojo oro susisiekimo rinkų. Pagal turimų keleivių vietų skaičių Kanada yra penktoji pagal dydį ES vežėjų rinka; ją aplenkia tik JAV, Šveicarija, Turkija ir Norvegija. Europos Sąjunga Kanadai yra antroji pagal svarbą tarptautinė aviacijos rinka (po JAV). JAV skrydžiai į Kanadą ir atgal sudaro beveik pusę jos tarpvalstybinio oro eismo, o 27 % visų Kanados tarptautinių skrydžių sudaro skrydžiai į Europos šalis ir iš jų. Tai apima Europos oro eismą tranzitu per Jungtines Amerikos Valstijas. Kitos svarbios partnerės yra Australija, Japonija, Korėjos Respublika ir Kinija. Tarptautinio (be JAV) oro eismo intensyvumas nuo 1991 m. kasmet padidėja 5 %; šio eismo augimo tempai pralenkia tarpvalstybinį oro eismą (su JAV) ir vidaus oro eismą. Pagrindinės rinkos varomosios jėgos yra turizmas (atvykstamasis ir išvykstamasis) ir stiprūs abiejų šalių verslo bei prekybos ryšiai. Maždaug 47 % tarptautinių keleivių į Kanadą ir atgal yra turistai; gana didelę ES ir Kanados oro susisiekimo dalį sudaro vasaros sezonu užsakomaisiais reisais skraidantys keleiviai. 4.2. Kanadai svarbiausios ES rinkos yra Jungtinė Karalystė (3,6 mln. keleivių 2005 m.), Vokietija bei Prancūzija (po 1,5 mln. keleivių) ir Nyderlandai (750 000 keleivių). Šioms keturioms rinkoms tenka apie 74 % viso ES ir Kanados oro eismo. 2000–2005 m. skrydžių tarp Kanados ir ES dažnumas išaugo beveik du kartus. Naujos paslaugos daugiausia buvo teikiamos naujosioms valstybėms narėms ir Vidurio Europos šalims, o paslaugų skaičius anksčiau stiprioms Jungtinės Karalystės, Vokietijos ir Prancūzijos rinkoms beveik padvigubėjo. Maršrutas Londonas ( Heathrow oro uostas)–Torontas yra devintas pasaulyje pagal judrumą. Tarp antraeilių Kanados ir ES oro uostų atsirado papildomų jungiamųjų skrydžių, o tai naudinga tiek šiems oro uostams, tiek keleiviams. Bendrijos metodo nauda ir pridėtinė vertė 4.3. Kanada, turinti pažangią reguliavimo sistemą ir į rinką orientuotą ekonominę ir susisiekimo politiką, akivaizdžiai pretenduoja į tvirtesnius santykius su Bendrija atviroje aviacijos erdvėje patekimo į rinką, bendradarbiavimo taikant reguliavimo priemones ir integravimo klausimais. Sustiprėjęs ES ir Kanados bendradarbiavimas reguliavimo srityje palengvins ES ir Kanados oro susisiekimo paslaugų teikimą. Kanados, kaip ir ES, yra labai aukšti saugos ir saugumo standartai. Reguliavimo metodai yra labai panašūs – jų sujungimas į vieną išsamų susitarimą būtų naudingas sektoriaus efektyvumui. Oro eismo valdymo (ATM) organizavimo ir reguliavimo srityje Kanados sistema yra artima Europos sistemai. Griežti abiejų šalių reikalavimai turėtų lemti veiksmingą abiejų šalių bendradarbiavimą saugos ir saugumo srityse. Numatytame dvišaliame Bendrijos ir Kanados saugos susitarime pabrėžiamas abiejų šalių pasiryžimas pripažinti viena kitos procedūras ir standartus. Šis susitarimas turėtų skatinti bendradarbiavimą su Kanados oro susisiekimo saugumo institucija aviacijos saugumo srityje. 4.4. Oro eismo tarp Kanados ir ES liberalizavimas duotų konkrečios naudos rinkoms, kurias vis dar reguliuoja ribojamojo pobūdžio valstybių narių ir Kanados oro susisiekimo paslaugų susitarimai. Taip būtų pašalinti dabartiniai keleivių vietų skaičiaus ir kainos apribojimai ir būtų atvertos naujos galimybės (aviacijos) sektoriui bei vartotojams. Dabartinių geografinių apribojimų (riboto paskirties vietų skaičiaus) panaikinimas leistų ir toliau didinti ES ir Kanados tarpusavio paslaugų skaičių. Ypač reikėtų panaikinti skrydžių į vakarinę pakrantę (Vankuverį) ir kelias ES valstybes nares suvaržymus. Pagaliau Kanadai ir valstybėms narėms, kurios dar nėra sudariusios oro susisiekimo paslaugų susitarimų, atsivertų naujos rinkos, ypač Vidurio ir Rytų Europoje. 4.5. Aiškią galimą susitarimo dėl atviros aviacijos erdvės su Kanada naudą patvirtina neseniai nepriklausomų konsultantų atliktas ekonominis tyrimas. Iš šio tyrimo rezultatų matyti, kad per penkerius metus nuo rinkos atvėrimo papildomai būtų galima tikėtis daugiau kaip 9 mln. keleivių – šio susitarimo dėka keleivių skaičius per minėtą laikotarpį išaugtų 20 %. Tikėtina, kad pirmaisiais metais keleivių skaičius padidėtų 500 000. Be to, atviroje aviacijos erdvėje, sumažėjus bilietų kainoms, jau per pirmuosius metus vartotojai sutaupytų ne mažiau kaip 72 mln. eurų ir būtų sukurta 3 700 darbo vietų. Minėtas tyrimas patvirtino, kad Kanados oro susisiekimo reguliavimo ir politikos sistema padėtų Bendrijai sudaryti pavyzdinį susitarimą su Kanada, kuris lemtų geresnį reguliavimo sistemos suderinimą, o ES pramonei ir vartotojams – naujas galimybes. Atviros aviacijos erdvės (AAE) susitarimas su Kanada padidintų ES oro vežėjų konkurencingumą šiaurės Atlanto rinkoje. Padaugėtų tiesioginių skrydžių tarp ES ir Kanados, o oro eismą būtų galima geriau paskirstyti. Be to, tyrimas pabrėžė, kad AAE susitarimas sudarytų oro vežėjams galimybę artimiau bendradarbiauti su kitos šalies vežėjais ir, panaikinus apribojimus investicijoms, daryti strategines investicijas. Šios investicijos leistų pasinaudoti masto ir įvairovės ekonomija, kuri EB oro vežėjams sukurtų sąlygas veikti rinkose, kurios šiaip nebūtų komerciškai perspektyvios. 4.6. Dėl ekonominės naudos, kurią duotų susisiekimo liberalizavimas apskritai, įvairios suinteresuotosios šalys dažnai pabrėždavo tarptautinio oro susisiekimo reguliavimo sistemos reformavimo svarbą, įskaitant Tarptautinės oro transporto asociacijos (IATA),[5] atstovaujančios tarptautiniams oro vežėjams, ir Tarptautinių prekybos rūmų (ICC),[6] atstovaujančių verslo visuomenės interesams, reformavimą. 4.7. Status quo išsaugojimas ne tik paliktų neišspręstas teisines problemas, bet ir atimtų iš ES ir Kanados rinkos augimo galimybę, kuri aiškiai matyti pasitelkus kitus atviros aviacijos rinkos pavyzdžius. Besitęsiantis neigiamas ribojamojo pobūdžio dvišalių susitarimų poveikis, įskaitant poveikį kainų nustatymui, apribotų oro vežėjų skaičiaus didėjimą, o tai iškreiptų konkurenciją ES vidaus rinkoje. ES ir Kanados rinkai gal netgi tektų patirti rimtų nuostolių, nes kiti sektoriai skubina liberalizavimo procesą, kad būtų galima naudotis tarptautinės aviacijos tinklų struktūra. 4.8. Palyginti su JAV ir Kanados oro vežėjais, ES oro vežėjams būtų ypač nenaudinga, jei ES ir Kanados rinka nebūtų tokia atvira kaip JAV ir Kanados bei ES ir JAV rinkos. Kanadai ir JAV neseniai pasirašius „atviro dangaus“ susitarimą, dėl penktosios ir šeštosios laisvės teisių ES ir Kanados rinka taps daug prieinamesnė JAV vežėjams. ES vežėjų konkurencinė padėtis pastebimai pagerės, jei jie sugebės pasinaudoti neribota teise patekti ne tik į ES ir Kanados, bet ir į JAV ir Kanados rinką. Numatytas ES ir JAV oro susisiekimo susitarimas suteiktų ES oro vežėjams penktosios laisvės teises vykdant skrydžius tarp JAV ir Kanados, bet šias teises dar reikia gauti iš Kanados, kad ES oro vežėjai galėtų pasinaudoti šiomis galimybėmis. Atsižvelgiant į didėjančią, viena vertus, ES ir JAV, kita vertus, Kanados ir JAV aviacijos rinkų integraciją, būtų tikslinga taip pat integruoti ES ir Kanados rinką. 5. IšVADOS: REALI BūSIMO ES IR KANADOS ORO SUSISIEKIMO SUSITARIMO PRIDėTINė VERTė 5.1. Kanada neseniai parodė susidomėjimą pradėti derybas dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo su Europos bendrija. ES turėtų reaguoti palankiai ir stengtis pasinaudoti šiuo Kanados suinteresuotumu. Siekiant pašalinti dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų teisines problemas, pirmiausia reikėtų derėtis dėl horizontaliojo susitarimo. Atnaujinta ES ir Kanados oro susisiekimo reguliavimo sistema suteikia naujų galimybių tobulinti oro susisiekimą, kurios pagrįstos konkurencija ir vienodomis rinkos sąlygomis. Be to, ji leistų toliau stiprinti puikius ES ir Kanados santykius prekybos bei politikos srityse. Kurti Europos Sąjungos ir Kanados partnerystės oro susisiekimo srityje modelį paskatino siekis reformos klausimą kelti tarptautiniu lygmeniu. Susitarimu dėl oro susisiekimo tarp Europos bendrijos ir Kanados liberalizavimo būtų pakeisti galiojantys dvišaliai Kanados ir ES valstybių narių oro susisiekimo paslaugų susitarimai ir būtų sukurta moderni ES ir Kanados oro susisiekimo paslaugų sistema, apimanti kuo atviresnę rinką ir kuo griežtesnius reguliavimo standartus. Šis susitarimas galėtų tapti pavyzdžiu užmezgant visapusę oro susisiekimo partnerystę su kitomis trečiosiomis šalimis. Atsižvelgiant į numatytą atviros aviacijos erdvės tarp JAV ir ES kūrimą, Kanados ir ES santykius aviacijos srityje taip pat reikėtų modernizuoti, dabartinį iš dalies ribojančių dvišalių susitarimų rinkinį pakeičiant visiškai integruotu metodu. 5.2. Derybų su Kanada dėl atviros aviacijos erdvės susitarimo tikslas būtų atverti patekimo į rinką ir investicijų galimybes. Kelios valstybės narės jau yra abipusiškai atvėrusios rinkas su Kanada. Tačiau keli susitarimai yra dar gerokai ribojantys. Ši nesubalansuota reguliavimo sistema lėmė nelygias Bendrijos oro vežėjų galimybes, o tai nesuderinama su lygiomis visų Bendrijos oro vežėjų galimybėmis bendrosios rinkos sąlygomis. Tikėtiną minėto susitarimo ekonominę naudą rodo neseniai atliktas tyrimas. Visapusiškas Bendrijos oro susisiekimo susitarimas lemtų nuoseklius Bendrijos santykius su Kanada aviacijos srityje, o visiems Bendrijos oro vežėjams suteiktų lygias teises ir galimybes teikti oro susisiekimo paslaugas Kanadai. Be to, susitarimas atvertų naujas rinkos galimybes oro vežėjams tų valstybių narių, kurios šiuo metu neturi jokių teisių, susijusių su oro susisiekimu iš Kanados ir į Kanadą. 5.3. Europos Sąjungos ir Kanados susitarime turėtų būti išsaugoti ir sugriežtinti aukšti oro susisiekimo paslaugų saugos, saugumo ir aplinkosaugos standartai. Jau vyko derybos dėl konkretaus susitarimo aviacijos saugos srityje. Aplinkosaugos klausimai susitarime turi derėti su ES įsipareigojimu dėl tvarios plėtros. Numatytas intensyvesnis oro eismo turi ne tik pirmiau apibūdintą ekonominę naudą, bet ir nepageidaujamą šalutinį poveikį, ypač susijusį su oro kokybe, triukšmo lygiu aplink oro uostus ir pasaulio klimato kaita. Svarbu, kad susitarimas nevaržytų ES galimybės taikyti reguliavimo arba ekonomines priemones šioms neigiamoms pasekmėms sušvelninti. Sąžiningos konkurencijos užtikrinimas – tai dar vienas atviroms aviacijos rinkoms ypač aktualus klausimas. Siekiant didesnio reguliavimo sistemos suderinamumo, visapusiškas Bendrijos ir Kanados susitarimas garantuotų vienodas rinkos sąlygas ir padėtų išvengti konkurencijos iškraipymų. Reguliavimo sistema gali būti suderinta tik Bendrijos lygmeniu. Kanada ir Bendrija jau ėmėsi pirmųjų priemonių siekdamos aukšto lygio suderinimo, ir ši jų partnerystė gali toliau stiprėti, kol tarp Europos bendrijos ir Kanados bus sukurta atvira aviacijos erdvė. Siūlomos naujos partnerystės rezultatas būtų aiškus signalas kitoms trečiosioms šalims veikti ta pačia linkme ir kurti lankstesnę tarptautinio oro susisiekimo reguliavimo sistemą. 5.4. Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Europos Komisija rekomenduoja, kad Taryba įgaliotų Komisiją pradėti derybas su Kanada siekiant sudaryti visapusišką oro susisiekimo susitarimą. 5.5. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis toliau tobulinant ir įgyvendinant derybų nurodymuose nustatytus tikslus. [1] COM (2005) 79 galutinis, 2005 3 11. [2] Eurostato duomenys. [3] Kipras, Estija, Latvija, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Slovakija ir Slovėnija nėra sudariusios dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų su Kanada. [4] McGill/Concordia tarptautinės Kanados aviacijos politikos ataskaita (angl. The McGill/Concordia Report on International Aviation Policy for Canada ), Monrealis, 2005 m., p. 298. [5] IATA 2004 m. gruodžio 14 d. pasaulinė spaudos konferencija „Vežėjams turi būti leidžiama plėtoti verslą ten, kur yra sukurta rinka“. [6] Žr. ICC rekomendacijas dėl Jungtinių Amerikos Valstijų ir Europos Sąjungos derybų, skirtų atverti rinkas aviacijos srityje.