Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004-2007 m. Lietuvos konvergencijos programos /* SEK/2005/0232 galutinis */





Briuselis, 16.2.2005 SEK(2005) 232 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Lietuvos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad nedalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios neįsivedusios bendros valiutos, Tarybai ir Komisijai pateikia konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 9 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, patikrina kiekvieną konvergencijos programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pateikia nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet pateikia konvergencijos programų atnaujintus variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba, laikydamasi tos pačios tvarkos. Dešimt šalių, į ES įstojusių 2004 m. gegužės 1 d., nėra įsivedusios bendros valiutos. Tačiau jos įsipareigojo pateikti savo konvergencijos programas iki 2004 m. gegužės 15 d., o pirmus atnaujintus jų variantus – 2004 m. pabaigoje. Pirmoji 2004–2007 m. Lietuvos konvergencijos programa buvo pateikta 2004 m. gegužės 14 d. ir Tarybos įvertinta 2004 m. liepos 5 d. 2005 m. sausio 14 d. Lietuva pateikė atnaujintą konvergencijos programą. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2004 m. rudens ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - Pagal makroekonominį scenarijų 2004 m. ir 2005 m. numatomas 6,5 % realaus BVP augimas, kuris po to laipsniškai lėtės ir 2007 m. pasieks 6,0 %. Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, augimas sumažintas visą programos laikotarpį. Apskaičiuota, kad gamybos apimties augimas 2004 m. buvo mažesnis, nei Komisijos tarnybos buvo numatę 2004 m. rudens prognozėje. Prognozuojamas 2005 m. ir 2006 m. augimas yra šiek tiek didesnis negu Komisijos tarnybų 2004 m. prognozėje. 2007 m. potencialus gamybos apimties augimas pagal programos apskaičiavimus yra šiek tiek mažesnis negu apskaičiuotas Komisijos tarnybų. Remiantis šiuo metu turima informacija, programoje pateikiamas scenarijus gali būti laikomas įtikinamu. - VKI infliacija buvo padidinta visą programos laikotarpį. 2004 m. ji pasiekė 1,2 %, ir manoma, kad ji bus 2,9 % 2005 m., 2,5 % 2006 m. ir 2,9 % 2007 metais. Nuo 2004 m. birželio mėn. Lietuvos litas dalyvauja VKM II, esant vienašališkam įsipareigojimui išlaikyti galiojusį fiksuoto valiutos kurso režimą. Lito kursas nenukrypo nuo centrinio kurso euro atžvilgiu. Vidutinio laikotarpio palūkanų normos 2004 m. mažėjo, svyruodamos ties 0,65 procentinio punkto virš euro zonos lygio, taip pat ir laikotarpiais, kai skirtumai buvo daug mažesni. Lietuva ketina būti pasirengus euro įvedimui 2007 m. pradžioje. - Programoje nustatytas pagrindinis fiskalinės politikos strategijos tikslas vidutiniu laikotarpiu – siekti cikliškai subalansuoto valdžios sektoriaus biudžeto. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. išliks 2,5 % BVP, bet po to laipsniškai mažės iki 1,5 % 2007 metais. Pirminio deficito pokytis per laikotarpį labai panašus – deficitas laipsniškai mažės nuo 1,5 % BVP 2004 m. iki 0,5 % 2007 metais. Planuojama, kad konsolidavimas bus pasiektas daugiausia didinant pajamas dėl mažos bazės, o nuo 2005 m. prie to taip pat prisidės išlaidos. Numatoma, kad pajamos didės nuo 33 % BVP 2004 m. iki 34,7 % 2007 m., visų pirma dėl to, kad bus daugiau ES pervedamo kapitalo, įvedami nauji mokesčiai ir geriau surenkami esami mokesčiai. Prognozuojama, kad per tą patį laikotarpį viešosios išlaidos padidės 0,5 % BVP, pirmiausia dėl itin padidėjusių kapitalo išlaidų, susijusių su ES projektais, ir kitų išlaidų, kurių didžiausia dalis yra susijusi su įmokomis į ES biudžetą ir pensijų reformos išlaidomis[4]. Tokį padidėjimą iš dalies kompensuos sumažėjęs vartojimas ir pervedimai bei palūkanos. Įgyvendinama reikšminga valstybės investicijų programa, dėl kurios valstybės investicijos išauga nuo 3,4 % BVP 2004 m. iki 5 % 2007 m., taigi valstybės investicijų vidurkis programos laikotarpiu yra apie 4,6 % BVP. Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, 2004 m. apskaičiuotas deficitas yra mažesnis už numatytą biudžete dėl didesnių nei planuota pajamų. Ir toliau laikomasi 2005–2007 m. nustatytų tikslų, nepaisant labai sumažinto BVP augimo. - Rizika pagal programoje pateikiamas biudžeto projekcijas atrodo didele dalimi subalansuota. Pastaraisiais metais Vyriausybė eina teisingu keliu, kad pasiektų fiskalinius tikslus. Naujos augimo prielaidos yra atsargesnės už prielaidas, pateiktas gegužės mėn. programoje, o neigiama makroekonominė rizika, atrodo, yra labiau sumažinta. Pagrindinė rizika fiskalinėms projekcijoms kyla dėl programoje numatytų detalių priemonių taikymo neapibrėžtumo. Gali būti ypač sunku surinkti 2005 m. numatytas mokestines pajamas, jei nebus įvestos kompensacinės priemonės panaikinus kelių mokestį. Didesnių, nei numatyta, pajamų planuojamas panaudojimas ir deficito mažinimui nepanaudotos bendro finansavimo lėšos bus labai svarbios ribojant papildomas išlaidas metų pabaigoje – tai buvo dažna biudžetinė praktika praeityje, trukdžiusi spartesniam fiskaliniam konsolidavimui. Kita rizika susidaro dėl santykinai neapibrėžtų pensijų reformos išlaidų, didelių neįvykdytų sąlyginių įsipareigojimų, biudžeto kreditorinių įsiskolinimų, įsipareigojimų, susijusių su atkurtų santaupų grąžinimu ir kompensacijoms už nekilnojamąjį turtą, bei dėl Ignalinos atominės elektrinės uždarymo išlaidų. - Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, biudžeto būklė programoje neužtikrina pakankamo patikimumo, kad nebus pažeista 3 % BVP biudžeto deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį, ypač 2005 m., ir neleidžia vidutiniu laikotarpiu pasiekti beveik subalansuoto biudžeto. Kai ekonominė veikla stipri, o einamosios sąskaitos deficitas – didelis, atsižvelgiant į galimos perkaitimo rizikos prevenciją biudžeto tikslai neatrodo ambicingi. - Programoje prognozuojama, kad pradinį skolos ir BVP santykio padidėjimą 2004 m. 0,8 procentinio punkto daugiausia lems tais pačiais metais padidėjęs valdžios sektoriaus deficitas. Numatoma, kad šis santykis sumažės per likusį programos laikotarpį ir 2007 m. pasieks 20,1 %. Vyriausybė planuoja mažinti paskolų su valstybės garantija apimtį nuo 2 % BVP iki 1,2 % vidutinės trukmės laikotarpiu. Nuo 2003 m. paskolų su garantija išduota nebuvo. - Programoje peržiūrimos valstybės struktūrinės reformos: pensijų ir sveikatos priežiūros, darbo rinkos, žemės ūkio ir produktų rinkų. Tikimasi, kad pensijų ir sveikatos priežiūros reformos pagerins sistemų efektyvumą ir viešųjų finansų tvarumą ilgalaikėje perspektyvoje, bet išlieka tam tikro neapibrėžtumo dėl jų vidutinio laikotarpio išlaidų. Siūlomos priemonės, kuriomis siekiama geriau subalansuoti kapitalo ir darbo apmokestinimą (mažinant pastarajam tenkančią mokestinę naštą) ir gerinant išlaidų kontrolę ir efektyvumą. - Atrodo, kad Lietuva yra palankioje padėtyje ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo požiūriu, kurių svarbią dalį sudaro prognozuojamos biudžeto išlaidos dėl senėjančios visuomenės. Santykinai mažas skolos santykis, įgyvendintos pensijų reformos priemonės, taip pat pensijų kaupimo pakopos įvedimas, padės mažinti visuomenės senėjimo daromą poveikį biudžetui. Programoje išdėstyta strategija grindžiama ribojamu biudžeto deficitu vidutinės trukmės laikotarpiu ir pensijų reformos ilgalaikiu poveikiu. Vis dėlto reikia stebėti su pensijų reforma susijusias ir neįvykdytų sąlyginių įsipareigojimų sąnaudas. Be to, dėl reformos priemonių sveikatos priežiūros srityje gali susidaryti didesnės išlaidos. Lietuvos skolos santykis yra santykinai mažas: jį padidinus būtų galima spręsti tvarumo atotrūkį ilgalaikėje perspektyvoje. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante, iš dalies atitinka specifines bendrąsias ekonominės politikos gaires viešųjų finansų srityje. Yra priemonių, kuriomis deficitui mažinti ir išlaidų perviršiui riboti būtų galima panaudoti didesnes, nei prognozuota, pajamas ir sutaupytas lėšas iš biudžete numatytų ES bendro finansavimo asignavimų. Paskelbtos priemonės netaikomos sutaupytoms lėšoms, numatytoms punktuose, kurie nėra susiję su ES bendru finansavimu. Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Lietuvai būtų tikslinga: (i) siekti tolesnės pažangos užtikrinant beveik subalansuotą biudžeto būklę, ypač atsižvelgiant į einamosios sąskaitos deficitą ir vidaus paklausos daromą spaudimą, kurį stiprina didelis kreditų augimas, (ii) griežtai įgyvendinti 2005 m. biudžetą, kad būtų galima sumažinti riziką viršyti 3 % pamatinę vertę, (iii) deficito mažinimui panaudoti didesnes, nei prognozuota, arba papildomas pajamas ir nepanaudotas išlaidas. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Lietuvos konvergencijos programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Lietuvos konvergencijos programos EUROPOS SAJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. kovo 8 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Lietuvos konvergencijos programą, kuri apima 2004–2007 metus. Programa iš dalies atitinka pataisyto Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. Tam tikrų reikalingų duomenų apie išorės prielaidas nėra, taip pat nepateikti kai kurie neprivalomi duomenys, nors tai ir neapsunkina programos vertinimo. Todėl Lietuva raginama patenkinti elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Pagal makroekonominį scenarijų, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas laipsniškai lėtės nuo 6,5 % 2004 m. iki vidutiniškai 6,2 % 2005 m. per visą likusį programos laikotarpį. Remiantis šiuo metu turima informacija, programos scenarijuje atsižvelgta į patikimas augimo prielaidas. Infliacijos projekcijos programoje taip pat atrodo realistiškos, nors 2006 m. nėra pakankamai palankios. 3. Programoje nustatytas pagrindinis fiskalinės politikos strategijos tikslas vidutiniu laikotarpiu – siekti cikliškai subalansuoto valdžios sektoriaus biudžeto. Programoje numatyta, kad valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. išliks 2,5 % BVP, o po to laipsniškai mažės iki 1,5 % 2007 metais. Numatoma, kad pirminis deficitas šiek tiek sumažės nuo 1,5 % BVP 2004 m. iki 1,4 % 2005 m., po to laipsniškai mažės iki 0,5 % 2007 metais. Planuojama, kad konsolidavimas bus pasiektas daugiausia didinant pajamas dėl mažos bazės, o nuo 2005 m. prie to taip pat prisidės išlaidos. Numatoma, kad pajamos didės nuo 33 % BVP 2004 m. iki 34,5 % 2007 m., o didžiausios bus 2006 metais. Prognozuojama, kad išlaidos iš pradžių padidės nuo 35,5 % BVP 2004 m. iki 36,9 % 2005 m., laipsniškai sumažėdamos iki 36 % 2007 metais. Įgyvendinama reikšminga valstybės investicijų programa, dėl kurios valstybės investicijos išauga nuo 3,4 % BVP 2004 m. iki 5 % 2007 m., taigi valstybės investicijų santykio vidurkis visos programos laikotarpiu yra apie 4,6 % BVP, palyginti su ES vidurkiu 2004 m. 2,4 % BVP. Palyginti su 2004 m. gegužės mėn. programa, 2004 m. apskaičiuotas deficitas yra mažesnis už numatytą biudžete. Ir toliau laikomasi 2005–2007 m. nustatytų tikslų, nepaisant labai sumažinto BVP augimo. 4. Rizika pagal programoje pateikiamas biudžeto projekcijas atrodo didele dalimi subalansuota. Viena vertus, pastaraisiais metais Vyriausybė eina teisingu keliu, kad pasiektų fiskalinius tikslus. Naujos augimo prielaidos yra atsargesnės, o neigiama makroekonominė rizika, atrodo, yra apribota. Pagrindinė rizika fiskalinėms projekcijoms kyla dėl programoje skelbiamų biudžetinių priemonių taikymo neapibrėžtumo. Gali būti ypač sunku surinkti 2005 m. numatytas mokestines pajamas, jei nebus įvestos kompensacinės priemonės panaikinus kelių mokestį. Nepavykus įgyvendinti priemonių, ribojančių išlaidų perviršį, gali kilti pavojus neįgyvendinti biudžeto tikslų programos laikotarpiu. Kita rizika susidaro dėl santykinai neapibrėžtų pensijų reformos išlaidų, didelių neįvykdytų sąlyginių įsipareigojimų, biudžeto kreditorinių įsiskolinimų, neįvykdytų įsipareigojimų, susijusių su atkurtų santaupų grąžinimu ir kompensacijoms už nekilnojamąjį turtą, bei dėl Ignalinos atominės elektrinės uždarymo išlaidų. 5. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, biudžeto būklė programoje neužtikrina pakankamo patikimumo, kad nebus pažeista 3 % BVP deficito riba esant įprastiems makroekonominiams svyravimams visą programos laikotarpį, ypač 2005 metais. Jos taip pat nepakanka užtikrinti, kad bus įgyvendinti Stabilumo ir augimo pakto tikslai vidutiniu laikotarpiu pasiekti beveik subalansuoto biudžeto. 6. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2004 m. pasieks 20,1 % – žymiai mažesnis už Sutartyje nustatytą pamatinę 60 % BVP vertę. Programoje numatoma, kad skolos santykis 2007 m. išliks tame pačiame lygyje, po pakilimo iki 20,9 % 2005 metais. 7. Atrodo, kad Lietuva yra palankioje padėtyje ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo požiūriu, kurių svarbią dalį sudaro prognozuojamos biudžeto išlaidos dėl senėjančios visuomenės. Santykinai mažas skolos santykis, įgyvendintos pensijų reformos priemonės, taip pat pensijų kaupimo pakopos įvedimas, padės mažinti visuomenės senėjimo daromą poveikį biudžetui. Programoje išdėstyta strategija grindžiama ribojamu biudžeto deficitu vidutinės trukmės laikotarpiu ir pensijų reformos ilgalaikiu poveikiu biudžetui. Vis dėlto reikėtų stebėti su pensijų reforma susijusias sąnaudas. Be to, dėl reformos priemonių sveikatos priežiūros srityje gali susidaryti didesnės išlaidos. Tačiau Lietuvos skolos santykis yra santykinai mažas: jį padidinus būtų galima spręsti tvarumo atotrūkio problemą ilgalaikėje perspektyvoje. 8. Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame variante iš dalies atitinka specifines bendrąsias ekonominės politikos gaires viešųjų finansų srityje. Yra priemonių, kuriomis deficitui mažinti ir išlaidų perviršiui riboti būtų galima panaudoti didesnes, nei prognozuota, pajamas ir sutaupytas lėšas iš biudžete numatyto ES bendro finansavimo. Paskelbtos priemonės netaikomos sutaupytoms lėšoms, numatytoms punktuose, kurie nėra susiję su ES bendru finansavimu. * * * Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Lietuva turėtų: (i) siekti tolesnės pažangos užtikrinant beveik subalansuotą biudžeto būklę, ypač atsižvelgiant į einamosios sąskaitos deficitą ir vidaus paklausos daromą spaudimą, kurį stiprina didelis kreditų augimas, (ii) griežtai įgyvendinti 2005 m. biudžetą, kad būtų galima sumažinti riziką viršyti 3 % pamatinę vertę, ir (iii) deficito mažinimui panaudoti didesnes, nei prognozuota, arba papildomas pajamas ir nepanaudotas išlaidas. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Realaus BVP (pokytis, % ) | 2005 m. sausio mėn. KP | 6,5 | 6,5 | 6,2 | 6,0 | KOM 2004 m. spalio mėn. | 7,1 | 6,4 | 5,9 | – | 2004 m. gegužės mėn. KP | 7,0 | 7,3 | 6,6 | 6,3 | SVKI1 infliacija (%) (%) | 2005 m. sausio mėn. KP | 1,2 | 2,9 | 2,5 | 2,9 | KOM 2004 m. spalio mėn. | 1,2 | 2,9 | 2,8 | – | 2004 m. gegužės mėn. KP | 0,9 | 2,0 | 2,1 | 2,5 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | -2,5 | -2,5 | -1,8 | -1,5 | KOM 2004 m. spalio mėn. | -2,6 | -2,5 | -1,9 | – | 2004 m. gegužės mėn. KP | -2,7 | -2,5 | -1,8 | -1,5 | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | -1,5 | -1,4 | -0,8 | -0,5 | KOM 2004 m. spalio mėn. | -1,4 | -1,4 | -0,9 | -0,5 | 2004 m. gegužės mėn. KP | -1,3 | -1,2 | -0,6 | -0,4 | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. sausio mėn. KP | 20,1 | 20,9 | 20,3 | 20,1 | KOM 2004 m. spalio mėn. | 21,1 | 21,7 | 21,3 | – | 2004 m. gegužės mėn. KP | 22,4 | 22,2 | 21,4 | 21,0 | Pastaba 1 VKI infliacija konvergencijos programos duomenimis. Šaltiniai: Konvergencijos programa (KP); Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM). | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM(2002) 668, 2002.11.27. [4] Pensijų sistemos antroji pakopa pradėta įgyvendinti 2004 metais. Antrojoje pakopoje dalyvaujantys darbuotojai tiesioginių įmokų į sistemą nemoka. Valstybė surenka visas įmokas iš darbuotojų, dalyvaujančių pirmojoje ir antrojoje pakopose, ir po to atitinkamą dalį (kaip kapitalo pervedimą) perveda į antrąją pakopą. Todėl pensijų reformos išlaidos programoje atsispindi valstybės išlaidų dalyje. [5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.