Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl galutinio antidempingo muito taikymo, įsakmaus laikinojo muito, taikomo Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalato importui, surinkimo, Pakistano kilmės polietileno tereftalato importui taikomų procedūrų nutraukimo ir taikomų laikinųjų muitų būdu užtikrintų sumų išleidimo /* KOM/2004/0518 galutinis */





Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl galutinio antidempingo muito taikymo, įsakmaus laikinojo muito, taikomo Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalato importui, surinkimo, Pakistano kilmės polietileno tereftalato importui taikomų procedūrų nutraukimo ir taikomų laikinųjų muitų būdu užtikrintų sumų išleidimo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2003 metų geguzės 22 d. Komisija paskelbė antidempingo priemonių nagrinėjimo inicijavimą, taikomų polietileno terephthalato (PET) importui, kurio kilmės salys yra Australija, Kinijos liaudies respublika ir Pakistanas ('atitinkama salis'). 2004 metų vasario 19 d. Komisija Reglamentu (EB) Nr. 306/2004 ('laikinasis Reglamentas') nustatė antidempingo mokestį taikomą PET importui į Bendriją, kurio kilmės salys yra atitinkamos salys. Pridėtą Komisijos siūlymą Tarybos Reglamentui sudaro galutinės isvados dėl dempingo, zalos, priezastingumo ir Bendrijos intereso. Siūloma nustatyti galutinį antidempingo mokestį PET importui, kurių kilmės salis yra Australija ir Kinijos liaudies respublika. Atsizvelgiant į tai, kad dempingo lygis nustatytas eksportuotojams is Pakistano yra mazesnis nei de minimis, yra siūloma nenustatyti antidempingo mokesčio PET importui, kurio kilmės salis yra Pakistanas. Komisijai yra siūloma priimti pridėtą siūlymą Tarybos Reglamentui tam, kad Taryba priimtų galutines antidempingo priemonės ir paskelbtų oficialiam zurnale ne vėliau kaip 2004 metų rugpjūčio 19 d. Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl galutinio antidempingo muito taikymo, įsakmaus laikinojo muito, taikomo Australijos ir Kinijos Liaudies Respublikos kilmės polietileno tereftalato importui, surinkimo, Pakistano kilmės polietileno tereftalato importui taikomų procedūrų nutraukimo ir taikomų laikinųjų muitų būdu uztikrintų sumų isleidimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsizvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsizvelgdama į 1995 m. gruodzio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina is Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių [1] (toliau - pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį, [1] OL L 56, 1996 3 6, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12). atsizvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Laikinosios priemonės (1) 2004 m. vasario mėn. 19 d. Reglamentu (EB) Nr. 306/2004 ( [2]) (toliau - laikinasis reglamentas) Komisija nustatė laikinąjį antidempingo muitą Australijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Pakistano (toliau - suinteresuotos salys) kilmės polietileno tereftalato (toliau - PET) importui į Bendriją. [2] OL L 52, 2004 2 21, p. 5. (2) Būtina prisiminti, kad dempingo ir zalos tyrimo laikotarpis (toliau - TL) apėmė laikotarpį nuo 2002 m. balandzio 1 d. iki 2003 m. kovo 31 d. alos tyrimui turinčių reiksmės tendencijų tyrimas apėmė laikotarpį nuo 1999 m. sausio 1 d. iki TL pabaigos (toliau - svarstytas laikotarpis). 2. Lygiagrečiojo tyrimo tvarka (3) Būtina prisiminti, kad laikinoji Korėjos Respublikos ir Taivano kilmės PET importo perziūros procedūra buvo pradėta 2003 m. geguzės 22 d. paskelbus pranesimą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3]. [3] OL L 120, 2003 5 22, p. 13. 3. Paskesnė tvarka (4) Įvedus laikinąjį antidempingo muitą PET importui is suinteresuotų salių, visoms salims buvo atskleisti faktai ir svarstymai, kuriais remiantis buvo priimtas laikinasis reglamentas. Visoms salims buvo suteikta laiko kreiptis su prasymais dėl tokio faktų atskleidimo. (5) Kai kurios suinteresuotos salys pateikė pastabas rastu. Toms salims, kurios to pageidavo, taip pat buvo suteikta galimybė būti isklausytoms zodziu. Komisija ieskojo ir tikrino visą jai reikalingą informaciją. Šalių pateiktos pastabos zodziu ir rastu buvo isnagrinėtos, ir tam tikrais atvejais preliminarios isvados buvo atitinkamai pakeistos. (6) Komisijos tarnybos toliau atskleidė visus pagrindinius faktus ir svarstymus, kuriais remiantis buvo planuojama rekomenduoti įvesti galutinį antidempingo muitą ir įsakmiai surinkti laikinųjų muitų būdu uztikrintas sumas. Suinteresuotoms salims taip pat buvo suteikta laiko kreiptis su prasymais dėl tokio faktų atskleidimo. Šalių zodziu ir rastu pateiktos pastabos buvo isnagrinėtos, ir tam tikrais atvejais pasiūlymas dėl galutinio antidempingo muito buvo atitinkamai pakeistas. B. SUSIJĘS GAMINYS IR PANAŠŪS GAMINIAI (7) Būtina prisiminti, kad laikinojo reglamento 14 konstatuojamoje dalyje susijęs gaminys buvo apibrėziamas kaip suinteresuotų salių kilmės 78 ml/g arba didesnio klampumo numerio polietileno tereftalatas pagal ISO 1628-5 standartą, siuo metu priskiriamas KN kodui 3907 60 20. (8) Be to, laikinojo reglamento 18 konstatuojamojoje dalyje pareiksta, kad Komisija nustatė, jog Bendrijos pramonės gaminamas bei Bendrijos rinkoje parduodamas PET ir suinteresuotose salyse gaminamas bei į Bendriją eksportuojamas PET yra panasūs gaminiai, kadangi nebuvo rasta jokių skirtumų tarp egzistuojančių skirtingų PET rūsių pagrindinių fizinių bei cheminių savybių ir naudojimo būdų. (9) Nesant jokių pastabų dėl susijusio gaminio ir panasių gaminių apibrėzimų, patvirtinamas laikinojo reglamento 14-18 konstatuojamųjų dalių turinys ir preliminarios isvados. C. DEMPINGAS 1. Bendroji metodologija (10) Bendroji metodologija, taikoma nustatant, ar susijusio gaminio importas į Bendriją buvo vykdomas dempingo pagrindais, aprasyta laikinojo reglamento 19-34 konstatuojamosiose dalyse. 1.1. Normalioji vertė (11) Nesant jokių pastabų, patvirtinamos su normaliąja verte susijusios preliminarios isvados, kaip numatyta laikinojo reglamento 20-27 konstatuojamosiose dalyse. 1.2. Eksporto kaina (12) Kai kurios įmonės ginčijosi, kad Komisijos taikomi keitimo kursai jai darant preliminarias isvadas buvo neteisingi, kad jie nebuvo gauti is patikimo valstybės saltinio, ir pareiskė, jog tokie keitimo kursai turi būti imami is oficialaus patikrinamo saltinio. (13) Tokie pareiskimai buvo atidziai apsvarstyti, ir po patikrinimo paaiskėjo, kad keitimo kursuose, kuriais Komisija naudojosi darydama preliminarias isvadas, buvo tam tikrų klaidų. Taigi apskaičiavimai buvo perziūrėti remiantis vidutiniais mėnesio keitimo kursais, kuriuos paskelbė i) Komisija [4] visoms eurų (EUR) konversijoms; ii) Federalinis Jungtinių Valstijų rezervas visoms JAV dolerių, Kinijos juanių (CNY) ir Honkongo dolerių (HKD) konversijoms; ir iii) Kinijos bankas HKD ir CNY konversijoms. Visi sie keitimo kursai esant reikalui buvo taikomi preliminariems apskaičiavimams, remiantis vidutiniu mėnesio keitimo kursu tą mėnesį, kai buvo israsyta pardavimų sąskaita. [4] http://europa.eu.int/comm/budget/inforeuro/index.cfm?Language=en. 1.3. Palyginimas (14) Nesant jokių pastabų dėl pagrindo, kuriuo buvo lyginamos eksporto kainos ir normalioji vertė, patvirtinama laikinojo reglamento 30 konstatuojamoji dalis. 1.4. Dempingo skirtumas (15) Nesant jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 31-34 konstatuojamosios dalys, susijusios su apskaičiuojant dempingo skirtumą taikoma metodologija. 2. Australija (16) Tik vienas is dviejų bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų pateikė savo nuomonę dėl laikinųjų priemonių įvedimo. 2.1. Normalioji vertė (17) Nesant jokių pastabų, patvirtinamos su normaliąja verte susijusios preliminarios isvados, kaip numatyta laikinojo reglamento 36 konstatuojamoje dalyje. 2.2. Eksporto kaina (18) Nesant jokių pastabų, isskyrus pirmiau minėtas 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinama laikinojo reglamento 37 konstatuojamoje dalyje aiskinama metodologija. 2.3. Palyginimas (19) Vienas eksportuojantis gamintojas pareiskė, kad Komisija, darydama preliminarias isvadas, neatsizvelgė į skirtingas ismokas techninei paramai po pardavimo ir rinkodaros islaidoms. Su technine parama susijusi pretenzija buvo priimta patikrinus ją pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies h punktą. Su rinkodaros islaidomis susijusi pretenzija buvo priimta patikrinus ją pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalies k punktą. 2.4. Dempingo skirtumas (20) Nesant jokių pastabų, patvirtinamos laikinojo reglamento 39-41 konstatuojamosios dalys, susijusios su metodologija, taikoma apskaičiuojant dempingo skirtumą. (21) Galutiniai dempingo skirtumai, isreiksti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentais, yra tokie: - ,Leading Synthetics Pty Ltd": 7,8% - ,Novapex Australia Pty Ltd": 15,9% - Likutinis dempingo skirtumas: 15,9% 3. Pakistanas (22) Du bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai pateikė nuomones dėl laikinųjų priemonių įvedimo, kur jie pareiskė, kad į juos neturėjo būti atsizvelgiama kaip į dvi atskiras, nors ir susijusias, salis, bet kad reikėjo atsizvelgti į jų santykius kaip vieno eksportuojančio gamintojo ir kad dėl to reikia apskaičiuoti tik vieną dempingo skirtumą. (23) Šis prasymas buvo kruopsčiai isnagrinėtas atsizvelgiant į sių eksportuojančių gamintojų argumentus, pateiktus gavus preliminarias isvadas. (24) Buvo nustatyta, kad konkrečios sių įmonių santykių savybės ir itin glaudūs tarpusavio rysiai jų veikloje parodė, jog jų padėtis skiriasi nuo įprastos dviejų susijusių įmonių padėties. Ypač buvo atsizvelgta į labai reiksmingus finansinius ir kitus rysius tarp dviejų eksportuojančių gamintojų, į tai, kad jie parduoda to paties prekės zenklo gaminius ir kad jie dirba tose pačiose administracinėse patalpose, kartu sprendzia organizacinius klausimus ir turi bendrą rinkodaros skyrių. Be to, daugelis jų darbuotojų dirba abiems įmonėms, ir direktoriai turi bendrą gamybos planą. Visų sių elementų derinys yra pakankamai reiksmingas, kad būtų galima manyti, jog siomis konkrečiomis sąlygomis sių dviejų eksportuojančių gamintojų padėtis įrodo, kad Pakistano PET verslo srityje į juos ziūrima kaip į vieną eksportuojantį gamintoją, o ne kaip į dvi atskiras įmones. Taigi, atsizvelgiant į visus siuos elementus, buvo nuspręsta priimti pretenziją. 3.1. Normalioji vertė (25) Atsizvelgiant į tai, kas pirmiau isdėstyta, laikinojo reglamento 20-34 konstatuojamosiose dalyse aprasyta bendroji metodologija buvo taikoma vienam eksportuojančiam gamintojui, ir laikinojo reglamento 43-44 konstatuojamosiose dalyse aprasyta metodologija buvo patikslinta. (26) Pirmiausia vieno eksportuojančio gamintojo atzvilgiu Komisija nustatė, ar gaminio bendrieji vidaus pardavimai yra reiksmingi, palyginti su bendraisiais pardavimais eksportuojant į Bendriją. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalimi buvo nustatyta, kad vidaus pardavimai yra tipiski, jeigu kiekvieno eksportuojančio gamintojo bendrieji vidaus pardavimai yra ne maziau kaip 5% jų bendrųjų pardavimų į Bendriją apimties. (27) Vėliau Komisija nustatė tas PET rūsis, kurias vienas eksportuojantis gamintojas parduoda savo salyje ir kurių bendrieji tipiski vidaus pardavimai atitiko eksportui į Bendriją parduodamas rūsis arba buvo tiesiogiai lygintini su jomis. (28) Kiekvienai rūsiai, kurią vienas eksportuojantis gamintojas parduoda vidaus rinkoje ir kuri yra tiesiogiai lygintina su PET rūsimi, parduodama eksportui į Bendriją, buvo nustatyta, ar vidaus pardavimai buvo pakankamai tipiski, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyjeKonkrečios PET rūsies vidaus pardavimai laikomi pakankamai tipiskais, jeigu tos rūsies bendrųjų vidaus pardavimų kiekis TL metu siekė 5% lygintinos į Bendriją eksportuojamos PET rūsies bendrųjų pardavimų kiekio ar daugiau. (29) Taip pat buvo tiriama, ar kiekvienos PET rūsies vidaus pardavimai buvo vykdomi įprasta prekybos tvarka, nustatant pelningų sios PET rūsies pardavimų nepriklausomiems klientams dalį, kaip numatyta laikinojo reglamento 23 ir 24 konstatuojamosiose dalyse. (30) Tais atvejais, kai tam tikros vieno eksportuojančio gamintojo parduodamos rūsies kainos salyje negalėjo būti taikomos, reikėjo taikyti apskaičiuotąją normaliąją vertę. (31) Todėl, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje, normalioji vertė buvo apskaičiuojama pridedant prie eksportuojamų rūsių vidutinių svertinių eksporto sąnaudų, pakoreguotų, jei reikia, pagrįstas produkto pardavimo sąnaudas, bendrąsias bei administracines sąnaudas (toliau - BAS) ir pagrįstą pelno normą. Šiam tikslui Komisija patikrino, ar vieno eksportuojančio gamintojo turėtos BAS islaidos bei realizuotas pelnas vietos rinkoje buvo isreiksti patikimais duomenimis. (32) Faktinės vietos rinkos BAS islaidos buvo traktuojamos kaip patikimos, jeigu vieno eksportuojančio gamintojo bendrųjų pardavimų kiekis vietos rinkoje buvo laikomas tipisku, palyginti su eksporto pardavimų į Bendriją kiekiais. Vietos pelno norma buvo nustatoma remiantis įprasta prekybos tvarka parduotų rūsių pardavimų vietos rinkoje duomenimis. Šiam tikslui buvo taikoma laikinojo reglamento 23 konstatuojamoje dalyje nustatyta metodologija. (33) Dviem vieno eksportuojančio gamintojo eksportuojamoms PET rūsims Komisija galėjo nustatyti normaliąją vertę remdamasi kainomis, sumokėtomis arba mokėtinomis įprasta prekybos tvarka nepriklausomų klientų vietos rinkoje, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 1 dalyje. Toms trims PET rūsims, kurių vietos pardavimai nebuvo laikomi pakankamai tipiskais, buvo taikoma sąlyginė normalioji vertė, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalyje. 3.2. Eksporto kaina (34) Visi vieno eksportuojančio gamintojo vykdomi gaminio pardavimai Bendrijos rinkoje buvo padaryti nepriklausomiems klientams Bendrijoje. Taigi eksporto kaina buvo nustatoma remiantis faktiskai sumokėtomis arba mokėtinomis kainomis, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalyje. 3.3. Palyginimas (35) Teisingam palyginimui uztikrinti buvo atsizvelgta į skirtumus tarp veiksnių, kurie buvo minimi pretenzijose ir kurie turėjo įtakos kainoms ir kainų palyginamumui, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalyje. Tokiu pagrindu buvo skirtos ismokos skirtumams tarp transporto, draudimo, eksploatacijos, komisinio mokesčio, paskolos bei kitų veiksnių padengti. 3.4. Dempingo skirtumas (36) Kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, normaliosios vertės svertinis vidurkis kiekvienai vieno eksportuojančio gamintojo į Bendriją eksportuojamai gaminio rūsiai buvo lyginama su kiekvienos atitinkamos sio gaminio eksporto kainos svertiniu vidurkiu. (37) Dempingo skirtumas, isreikstas CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentais, buvo perziūrėtas atsizvelgiant į pirmiau isdėstytus dalykus ir buvo nustatytas 1,6%, t. y. mazesnis uz de minimis slenkstį, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 dalyje. 4. Kinijos Liaudies Respublika (toliau - KLR) 4.1. Rinkos ekonomikos tvarka (toliau - MET) (38) Keturios įmonės, kurios nebuvo nagrinėjamos nei MET, nei individualia tvarka (toliau - IT), pateikė prasymus, kuriuose jos pakartojo laikinojo reglamento 57-73 konstatuojamosiose dalyse minimas pretenzijas. Tačiau nė viena jų nepateikė įrodymų, kurie priestarautų laikinajame reglamente padarytoms isvadoms. Taigi patvirtinamas sprendimas netaikyti MET siems keturiems bendradarbiautiems eksportuojantiems gamintojams ir isvados, pateiktos vienoje pirmiau minėtų laikinojo reglamento konstatuojamųjų dalių. (39) Dvi įmonės, kurioms buvo taikoma tik IT ir kurių pretenzijos dėl MET buvo atmestos dėl jų neatitikties 2 kriterijui, nurodytam pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte, taip pat pateikė prasymus, kur jos pakartojo savo pretenzijas dėl MET. Tačiau nė viena jų nepateikė tolesnių įrodymų, kurie galėtų priestarauti laikinajame reglamente padarytoms isvadoms. Taigi patvirtinama laikinojo reglamento 68 konstatuojamojoje dalyje padaryta isvada. 4.2. Individuali tvarka (40) Viena is keturių įmonių, kurioms nebuvo taikoma nei MET, nei jų reikalaujama IT, nepaisant nieko, pareiskė, kad visos IT taikymo sąlygos buvo įvykdytos. Tačiau, atsizvelgiant į tai, kad nebuvo pateikta naujų įrodymų, laikinojo reglamento 76 konstatuojamojoje dalyje padarytos isvados yra patvirtinamos, ir pretenzija atmetama. 4.3. Normalioji vertė 4.3.1. Normaliosios vertės nustatymas visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikoma MET a) Panasi salis (41) Eksportuojantys gamintojai pakartojo savo protestą dėl Jungtinių Amerikos Valstijų (toliau - JAV) pasirinkimo kaip panasios salies. Pagrindinės pateiktos priezastys buvo kultūros bei ūkio plėtros skirtumai, islaidų skirtumai ir tai, kad tokios salys kaip Pakistanas arba Pietų Korėjos Respublika (toliau - Korėja) daug labiau tiktų negu JAV. (42) Pirmiausia į kultūros plėtros skirtumus neatsizvelgiama renkantis panasią salį, kadangi panasi salis issirenkama, kad atspindėtų rinkos ekonomikos sąlygas, o ne lygintinus kultūros plėtros lygius. (43) Dėl kitokio ekonomikos plėtros modelio salies pasirinkimo, tai būtina paminėti, jog is esmės ne rinkos ekonomikos salis arba pereinamosios ekonomikos salis neturi tų pačių ekonomikos bruozų, kokius turi rinkos ekonomikos salis. Suprantama, kad toks ekonomikos plėtros skirtumas egzistuoja tarp panasios salies ir ne rinkos ekonomikos arba pereinamosios ekonomikos salies. Tačiau dėl to JAV negali būti atmestos kaip panasi salis, jeigu jos yra laikomos tinkamiausiomis. (44) Atsizvelgiant į islaidų skirtumus, būtina prisiminti, kad nebuvo nustatyta jokių reiksmingų skirtumų tarp JAV ir KLR gamintojų mokamų pagrindinės zaliavos (PTA) kainų, kurios yra reiksmingiausia PET gamybos islaidų dalis. (45) Kai kurie eksportuojantys gamintojai pabrėzė tai, kad darbo sąnaudos JAV yra didesnės negu KLR, o darbo sąnaudos Pakistane ir Korėjoje labiau lygintini su Kinijos darbo sąnaudomis. Atsizvelgdami į tokias aplinkybes, sie gamintojai mano, jog Pakistanas arba Korėja būtų tinkamesnės panasios salys negu JAV. (46) Kaip minėta pirmiau 36 konstatuojamojoje dalyje, kitokio ekonomikos plėtros lygio salis gali būti isrinkta kaip panasi salis ne rinkos ekonomikos arba pereinamosios ekonomikos saliai. Taip pat darbo sąnaudos, atspindinčios salies ekonomikos plėtros padėtį, nėra izoliuotai laikomi reiksmingu kriterijumi. Šiuo atveju, atsizvelgiant į labai mazą darbo sąnaudų dalį bendrose gamybos islaidose (t. y. maziau negu 3% bendrųjų gamybos islaidų), palyginti su PTA islaidomis (daugiau negu 60% bendrųjų gamybos islaidų), sis kriterijus nebuvo laikomas pakankamai reiksmingu, kad vietoj JAV panasia salimi būtų isrinktas Pakistanas arba Korėja. Be to, atsizvelgiant į isrinktos panasios salies konkurencijos lygį ir vietos pardavimų nepriklausomiems klientams reiksmingumą panasioje salyje, palyginti su Kinijos PET eksportu, Pakistanas ir Korėja laikomi maziau tinkamais negu JAV, kaip aiskinama laikinojo reglamento 78-86 konstatuojamosiose dalyse. Taigi pretenzija buvo atmesta. (47) Nesant jokių kitų pastabų dėl panasios salies, patvirtinamas JAV isrinkimas. b) Normaliosios vertės nustatymas (48) Nesant jokių pastabų dėl normaliosios vertės nustatymo, patvirtinama laikinojo reglamento 87 ir 88 konstatuojamosiose dalyse aprasyta metodologija. 4.3.2. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikoma MET (49) Du eksportuojantys gamintojai pareiskė, kad Komisija apskaičiavo dvigubai didesnę gamybos islaidų muito grązinimo sumą, ir pagrindė savo pretenziją įrodomaisiais dokumentais. Remiantis siais naujais įrodymais, sių dviejų įmonių pretenzijos buvo priimtos, ir buvo atitinkamai pakoreguotas gamybos islaidų apskaičiavimas. Vienas is sių dviejų eksportuojančių gamintojų taip pat pareiskė, jog kai kurie pakeitimai buvo praleisti arba neteisingai padaryti. Po patikrinimo pretenzija buvo priimta su viena isimtimi, susijusia su paskolos lėsomis. Pastarajam aspektui patvirtinama Komisijos parengiamajame etape taikyta metodologija, kuri aiskinama laikinojo reglamento 89-91 konstatuojamosiose dalyse. 4.4. Eksporto kainos (50) Du eksportuojantys gamintojai uzprotestavo Komisijos taikytus keitimo kursus. Kaip buvo paaiskinta pirmiau 12 ir 13 konstatuojamosiose dalyse, si pretenzija buvo patenkinta. 4.5. Palyginimas (51) Nesant jokių pastabų dėl pagrindų, kuriais buvo lyginama normalioji vertė ir eksporto kainos bei daromi pakeitimai teisingam eksporto kainų ir normaliosios vertės palyginimui uztikrinti, laikinojo reglamento 93 konstatuojamojoje dalyje padaryta preliminari isvada patvirtinama. 4.6. Dempingo skirtumas 4.6.1. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikoma MET/IT (52) Dempingo skirtumai, isreiksti CIF importo kainos prie Bendrijos sienos procentais, kurie buvo patikslinti atsizvelgiant į pirmiau isdėstytus klausimus, siuo metu yra tokie: ,Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd" // 0 % ,Far Eastern Industries Shanghai Ltd" // 2,6 % ,Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd" // 18,4 % ,Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd" // 18,5 % 4.6.2. Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams (53) Vienas eksportuojantis gamintojas pareiskė, kad antidempingo muito apskaičiavimas visiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikoma nei MET, nei IT, baigėsi tuo, kad kiekvienai is sių įmonių buvo nustatytas individualus muitas. Toliau sis eksportuojantis gamintojas ginčijosi, kad visi bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai, kuriems netaikoma nei MET, nei IT, turi mokėti vienodą muito sumą. (54) Parengiamajame etape sios įmonės turėjo vienodą dempingo skirtumą CIF vertės procentais. Tačiau apskaičiavus konkretų muitą tonoms remiantis kiekvienos is sių įmonių importų CIF vertėmis buvo gautos skirtingos muitų sumos. Pavyzdziui, dviems eksportuojantiems gamintojams buvo nustatyti konkretūs atitinkamai 188 eurų uz toną ir 191 eurų uz toną muitai. Konkretaus muito uz toną suma galutiniam muitui apskaičiuoti buvo pakoreguota taip: atskiras dempingo skirtumas bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams buvo apskaičiuojamas lyginant panasiai saliai nustatytą normaliosios vertės svertinį vidurkį ir eksportuojančių gamintojų pateiktą eksporto kainos svertinį vidurkį. Toliau vidutinis dempingo skirtumas buvo apskaičiuojamas kaip svertinis atskirų dempingo skirtumų, nustatytų bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikoma nei MET, nei IT, vidurkis. Konkretus muitas uz toną apskaičiuojamas taikant sį vienodą dempingo skirtumą svertinei vidutinei CIF vertei tonomis, nustatytai sioms įmonėms. Jeigu pirmiau aprasyta metodologija būtų taikoma parengiamajame etape, laikinasis konkretus muitas uz toną visiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikoma nei MET, nei IT, būtų 183 eurų. Taigi tais atvejais, kai laikinojo reglamento nustatomi muitai buvo didesni uz sią sumą, skirtumas neturi būti renkamas. (55) Remiantis tuo, kas isdėstyta, salies galutinis dempingo lygis buvo nustatytas 22,9% CIF kainos prie Bendrijos sienos. D. ALA 1. Bendrijos gamyba (56) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, patvirtinamas Bendrijos bendrosios gamybos apskaičiavimo pagrindas, kaip numatyta laikinojo reglamento 100-101 konstatuojamosiose dalyse. 2. Bendrijos pramonės apibrėzimas (57) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, patvirtinamas laikinojo reglamento 102 konstatuojamojoje dalyje pateiktas Bendrijos pramonės apibrėzimas. 3. Bendrijos suvartojimas (58) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, patvirtinamas laikinojo reglamento 103-106 konstatuojamosiose dalyse nustatytas Bendrijos suvartojimo apskaičiavimo būdas. 4. Importas į Bendriją is suinteresuotų salių 4.1. Bendrasis dempingo pagrindu vykdomų importų poveikio įvertinimas - dempingo pagrindu vykdomų importų rinkos dalys (59) Kaip minėta pirmiau 52 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad vienas is KLR eksportuojančių gamintojų nevykdė pardavimų dempingo kainomis TL metu. Be to, kaip minėta pirmiau 37 konstatuojamojoje dalyje, Pakistano bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams nustatytas dempingo skirtumas buvo mazesnis negu de minimis slenkstis. Taigi eksporto apimtys siems eksportuojantiems gamintojams turi būti isskaičiuotos is bendrųjų importo is suinteresuotų salių apimčių. Dempingo pagrindu vykdomų importų is suinteresuotų salių raida, kaip numatyta laikinojo reglamento 108 konstatuojamojoje dalyje, turi būti tokia: >TABELPOSITION> (60) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, pirmiau isdėstyti duomenys rodo, kad netgi atsizvelgiant į ne dempingo pagrindu vykdomų importų sumazinimą, kaip paaiskinta 59 konstatuojamojoje dalyje, pagrindinio reglamento 3 straipsnio 4 dalies kriterijus KLR ir Australijos kilmės importų kaupimosi atzvilgiu vis dar yra tenkinamas. Taigi ne dempingo pagrindu vykdomų importų sumazinimas neturi įtakos isvadoms, susijusioms su tam tikrų dempingo pagrindu vykdomų importų poveikio bendro įvertinimo tinkamumu, kaip nustatyta laikinajame reglamente, ypač atsizvelgiant į tai, kad laikinajame reglamente minimų pardavimų mazesnėmis kainomis lygis atitinka tų eksportuojančių gamintojų, kurie lieka po ne dempingo pagrindu vykdomų importų sumazinimo, lygį. Baigiant patvirtinama Australijos dempingo pagrindu vykdomų importų rinkos dalis, kaip nustatyta laikinojo reglamento 107-111 konstatuojamosiose dalyse. (61) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, be to, kas pirmiau isdėstyta, patvirtinamos isvados, susijusios su tam tikrų dempingo pagrindu vykdomų importų poveikio bendru įvertinimu ir sių importų rinkos dalimi, kaip nustatyta laikinojo reglamento 107-111 konstatuojamosiose dalyse. 4.2. Importo ir pardavimų mazesnėmis kainomis kainos (62) Būtina prisiminti, kad darydama preliminarias isvadas Komisija, kaip nustatyta laikinojo reglamento 112-114 konstatuojamosiose dalyse, palygino Bendrijos pramonės kainas apmokėjus atvezimo islaidas su suinteresuotų salių eksportuojančių gamintojų kainomis prie Bendrijos sienos, atsizvelgdama į muitus priklausomai nuo eksploatacijos islaidų ir skirtingų prekybos lygių. (63) Naujų CIF kainų prie Bendrijos sienos, apskaičiuotų Australijos (zr. 21 konstatuojamąją dalį) ir KLR (zr. 52 konstatuojamąją dalį) eksportuojantiems gamintojams, pagrindu buvo apskaičiuoti nauji pardavimų mazesnėmis kainomis skirtumai taikant naujus keitimo kursus (zr. 12-13 konstatuojamąsias dalis). (64) Nauji skirtumai, pagal kuriuos suinteresuotų salių kilmės gaminių importas sumazina Bendrijos pramonės vidutines kainas, isreiskiami sių procentais, yra tokie: - Australija: 9,5%-13,8%, - KLR: 10,49% -14,09%. (65) Skirtumai, palyginti su pardavimais mazesne kaina Australijos ir KLR eksportuojantiems gamintojams, kaip nustatyta laikinojo reglamento 113 konstatuojamojoje dalyje, nelaikomi reiksmingais. Todėl patvirtinama laikinajame reglamente pateikta isvada dėl pardavimų mazesne kaina lygio. (66) Kai kurie eksportuojantys gamintojai ginčijosi, kad padaryti eksploatacijos islaidų ir skirtingų prekybos lygių pakeitimai (1%) buvo nepakankami. Pasak sių eksportuojančių gamintojų, pakeitimai buvo nepakankami, kad padengtų tikrąsias su prekių importu susijusias islaidas. (67) Tačiau pakeitimai buvo padaryti remiantis tikrąja tyrimo metu surinkta informacija. Nesant jokių naujų įrodymų, kad padarytų pakeitimų lygis buvo neteisingas, t. y. nebuvo pagrįstas surinktais faktais, sių eksportuojančių gamintojų argumentai atmetami. Laikinuoju reglamentu padarytų pakeitimų lygis patvirtinamas. (68) Nesant jokios papildomai pateiktos informacijos, isvados dėl importo kainų ir pardavimų mazesnėmis kainomis, kaip nustatyta laikinojo reglamento 112-114 konstatuojamosiose dalyse, patvirtinamos. 5. Bendrijos pramonės padėtis (69) Būtina prisiminti, kad laikinojo reglamento 147 konstatuojamojoje dalyje Komisija padarė preliminarią isvadą, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę zalą, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. (70) Daugelis eksportuojančių gamintojų paprasė su Bendrijos pramonės padėtimi susijusių duomenų, pateiktų laikinojo reglamento 117-144 konstatuojamose dalyse, aiskinimų. Jie pareiskė, kad tie skaičiai neįrodo jokios materialinės zalos. Šie eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad duomenys rodo didelį gamybos apimčių, gamybos nasumo, pardavimų kiekių ir vidutinių kainų padidėjimą per laiką nuo svarstomo laikotarpio pradzios (1999 m.), dėl to reikėtų daryti isvadą, jog Bendrijos pramonė nepatyrė materialinės zalos. (71) Eksportuojantys gamintojai taip pat paminėjo faktą, kad sunaudojimas per svarstomą laikotarpį padidėjo 37% (laikinojo reglamento 106 konstatuojamoji dalis). Jie tvirtino, kad jeigu Bendrijos pramonė tokiomis palankiomis aplinkybėmis negalėjo pasiekti tokio nasumo lygio, kuris uztikrintų tvarią pelno normą, nors ir tektų susidurti su importu is trečiųjų salių, tokia nesėkmė priklauso nuo veiksnių pačioje Bendrijoje, o ne nuo importo konkurencijos. (72) Pazymima, kad nė vienas is eksportuojančių gamintojų neprasė duomenų dėl pačios Bendrijos pramonės padėties, bet daugiau dėl jų aiskinimų. (73) Analizuojant Bendrijos pramonės ekonomikos rodiklių plėtrą nuo 1999 m. iki TL, būtina prisiminti, kad Bendrijos pramonė 1999 m. buvo labai sustingusi ir prarado 16,4% dėl dempingo pagrindu vykdomo gaminio importo is Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivanio ir Tailando. (74) Kaip nustatyta laikinojo reglamento 129 konstatuojamojoje dalyje, 2000 m. antidempingo muitai buvo taikomi gaminio importui is Indijos, Indonezijos, Korėjos Respublikos, Malaizijos, Taivano ir Tailando [5]. [5] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1742/2000 (OL L 199, 2000 8 5, p. 48.) ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2604/2000 (OL L 301, 2000 11 30, p.21). (75) 2000 m. įvedus antidempingo priemones, Bendrijos rinka stabilizavosi, ir Bendrijos pramonės ekonomikos rodikliai dėl įvestų priemonių pagerėjo. Komisija pabrėzė tokią plėtrą, laikinojo reglamento 143 konstatuojamojoje dalyje darydama isvadą, kad iki 2001 m. Bendrijos pramonė atsigavo nuo buvusio dempingo. (76) Atsizvelgiant į tokias aplinkybes, dempingo pagrindu vykdomo importo is suinteresuotų salių poveikiui įvertinti atitinkami ekonomikos rodikliai turėtų būti itin kruopsčiai isnagrinėti nuo to laiko, kada Bendrijos pramonė visiskai atsigavo nuo buvusio dempingo, siuo atveju - 2001 m. Tiriant atitinkamus 2001 m. ekonomikos rodiklius paaiskėja, kad priesingai pirmiau minėtiems duomenims, tačiau kaip buvo nustatyta Komisijos jai darant preliminarias isvadas (laikinojo reglamento 135 ir 146 konstatuojamose dalyse), Bendrijos pramonėje is tikrųjų įvyko didelis pelno sumazėjimas ir didelis rinkos dalies praradimas, ypač nuo 2002 m. ir TL metu. (77) Nesant jokios papildomos pateiktai informacijos, yra patvirtinamos isvados dėl Bendrijos pramonės padėties, kaip nustatyta laikinojo reglamento 117-144 konstatuojamosiose dalyse. 6. Isvados (78) Atsizvelgiant į tai. kas pirmiau isdėstyta, daroma isvada, kad Bendrijos pramonė patyrė materialinę zalą, kaip apibrėzta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. E. PRIEASTINIS RYŠYS 1. Dempingo pagrindu vykdomo importo poveikis (79) Būtina prisiminti, kad laikinojo reglamento 150-153 konstatuojamosiose dalyse Komisija padarė isvadą, kad tarp dempingo pagrindu vykdomo importo is suinteresuotų salių ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės zalos yra priezastinis rysys. (80) Kadangi buvo nustatyta, kad vienas KLR eksportuojančių gamintojų nepardavinėjo gaminių dempingo kainomis TL metu, ir buvo nustatyta, kad Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas yra mazesnis uz de minimis slenkstį, sių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtys turi būti isskaičiuojamos is dempingo pagrindu vykdomo importo dalies. (81) Kinijos eksportuojančio gamintojo eksportas į Bendriją sudarė maziau kaip 5% importo apimčių is KLR TL metu (maziau kaip 1% Bendrijos sunaudojimo rinkos dalies atzvilgiu). Manoma, kad sio eksportuotojo eksporto sumazinimas turi ribinį poveikį priezastiniam rysiui, kuris buvo nustatytas tyrimo metu laikinajam reglamentui parengti. (82) Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas į Bendriją siekė 4% Bendrijos sunaudojimo rinkos dalies TL metu atzvilgiu ir todėl laikomas reiksmingu. Vis dėlto, palyginti su bendrąja importo is suinteresuotų salių apimtimi, Pakistano kilmės eksportas siekė tik 33,4 % bendrosios importo is suinteresuotų salių apimties, t. y. buvo nustatyta, kad 66,7% importo is suinteresuotų salių buvo parduodami kainomis su mazesniu uz de minimis slenkstį dempingo skirtumu. Todėl manoma, kad tarp dempingo pagrindu vykdomo importo is Australijos ir KLR ir Bendrijos pramonės patirtos materialinės zalos egzistuoja priezastinis rysys. (83) Kai kurie eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad yra teigiama koreliacija tarp Bendrijos pramonės ir eksportuojančio gamintojo kainų tuo atzvilgiu, kad padidėjimai ir sumazinimai vyko vienu metu. Pasak sių eksportuojančių gamintojų, tai parodė, jog per pastaruosius dvejus metus Bendrijos pramonės patirti kainų sumazėjimai vyko ne dėl dempingo pagrindu vykdomo importo konkurencijos, bet dėl zaliavų kainų pakeitimų. (84) Būtina prisiminti, kad apie du trečdaliai gamybos islaidų susideda is zaliavos kainų (zr. laikinojo reglamento 162 konstatuojamąją dalį). Tokiomis aplinkybėmis, kadangi eksportuojantys gamintojai ir Bendrijos pramonė naudoja tas pačias zaliavas, manoma, jog klausimas, ar kainos reaguoja vienu metu į bazinės islaidų struktūros pasikeitimus, neturi būti svarstomas izoliuotai. Bet kokiu atveju, kaip bus parodyta toliau, tikrų kainų analizė nepatvirtina, kad buvo tokia teigiama koreliacija. (85) Laikinojo reglamento 162-172 konstatuojamosiose dalyse issamiai analizuojamas galimas zaliavų kainų prisidėjimas prie Bendrijos pramonės patirtos zalos. Toliau būtina pazymėti, kad dempingo pagrindu vykdomo importo is suinteresuotų salių kainų analizė po 2001 m., kai Bendrijos pramonės atsigavo nuo buvusio dempingo, rodo: - Australijos kilmės gaminio importo kainos sumazėjo nuo 868 uz toną 2002 m. iki 838 uz toną TL metu, arba 3,4 procentais, - KLR kilmės gaminio importo kainos padidėjo nuo 788 uz toną 2002 m. iki 825 uz toną TL metu, arba 4,5 procentais, (86) Kadangi importo is KLR kainų padidėjimas (+4,5%) sutampa su kainų plėtra tam tikru laikotarpiu pagrindinės zaliavos atzvilgiu, PTA (+5,1% (zr. laikinojo reglamento 168 konstatuojamąją dalį)), Australijos importo kainos sumazėjo tuo pačiu laikotarpiu. Bendrijos pramonės kainos padidėjo maziau negu 1% per sį laikotarpį. Taigi negalima daryti isvados, kad tarp Bendrijos pramonės ir eksportuojančių gamintojų kainų buvo teigiama koreliacija, kadangi kainų plėtra trijose salyse nevyksta nuosekliai. Tokiomis aplinkybėmis taip pat būtina prisiminti, kad Komisija nustatė, jog visi į tyrimą įtraukti eksportuojantys gamintojai gerokai sumazino Bendrijos pramonės pardavimų kainas. (87) Nesant jokios papildomai pateiktos informacijos, yra patvirtinama laikinojo reglamento 150-153 konstatuojamosiose dalyse padaryta isvada dėl dempingo pagrindu vykdomo importo dalies. Tačiau būtina pazymėti, kad buvo nustatyta, jog vieno KLR eksportuojančio gamintojo eksportas, kuris buvo vykdomas dempingo pagrindu, kaip nustatyta laikinajame reglamente, nebuvo parduodamas dempingo kainomis. Be to, Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kurių eksportas, kaip buvo nustatyta laikinajame reglamente, buvo vykdomas dempingo pagrindu, dempingo skirtumas buvo mazesnis uz de minimis slenkstį. Taigi tokio eksporto poveikis turi būti įvertinamas ne kaip dempingo pagrindu vykdomo importo poveikis, bet kaip kitų veiksnių poveikis. 2. Kitų veiksnių poveikis (88) Kadangi buvo nustatyta, kad vienas is KLR eksportuojančių gamintojų nepardavinėjo gaminių dempingo kainomis TL metu, ir buvo nustatyta, kad Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų dempingo skirtumas yra mazesnis uz de minimis slenkstį, sių eksportuojančių gamintojų eksporto apimtys turi būti isskaičiuojamos is bendros dempingo pagrindu vykdomo importo apimties. Tačiau buvo nustatyta, kad sių eksportuojančių gamintojų kainos smarkiai sumazino Bendrijos pramonės vidutines pardavimų kainas. Kaip minėta 81 ir 82 konstatuojamosiose dalyse, ne dempingo pagrindu vykdomo importo is suinteresuotų salių apimtis siekė nuo 4% iki 5% Bendrijos sunaudojimo. Taigi negalima daryti isvados, kad sio KLR eksportuojančio gamintojo ir Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų eksportas į Bendriją taip pat labai prisidėjo prie Bendrijos pramonės patirtos materialinės zalos. (89) Kai kurie eksportuotojai tvirtino, kad Komisija nepakankami istyrė USD ir RMB vertės sumazėjimo poveikį eurui. Šie eksportuotojai pareiskė, kad dėl USD ir RMB vertės sumazėjimo euro atzvilgiu TL metu eksportuotojai gavo rinkos dalį Bendrijoje, islaikydami savo kainas JAV doleriais, kad veiksmingai sąlygojo eurais isreikstų kainų sumazėjimą. Remdamiesi tuo, kas pirmiau isdėstyta, eksportuojantys gamintojai isreiskė abejones, ar Bendrijos pramonės patirta materialinė zala buvo padaryta dėl dempingo pagrindu vykdomo importo arba importo kainomis, kurios dėl valiutos poveikio buvo mazesnės. (90) Į valiutos kurso svyravimus paprastai neatsizvelgiama atskirai atliekant antidempingo tyrimą, kadangi jie paprastai netrunka ilgai. Nepaisant to, valiutos kurso svyravimų poveikis vis dėlto tiek įtraukiamas į tyrimą, kiek jis turėjo įtakos Bendrijos pramonės sunaudojamų zaliavų kainoms (laikinojo reglamento 162-173 konstatuojamosios dalys) ir dempingo pagrindu vykdomo importo kainoms (laikinojo reglamento 150-153 konstatuojamosios dalys). (91) Būtina prisiminti, kad tyrimo metu buvo nustatyta, jog Australijos ir KLR eksportuotojų dempingo lygis yra didelis (zr. 21 ir 52 konstatuojamąsias dalis). Be to, taip pat būtina prisiminti, kad buvo nustatyta, jog Australijos ir KLR eksportuojantys gamintojai didelėmis sumomis mazino Bendrijos pramonės kainas (zr. 64 konstatuojamąją dalį). (92) Negalima neigti, kad KLR kilmės ne dempingo pagrindu vykdomas importas ir Pakistano bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų, kurių dempingo skirtumas buvo mazesnis uz de minimis slenkstį, importas galėjo prisidėti prie Bendrijos pramonės patirtos zalos. Tačiau sis poveikis nėra tokio pobūdzio, kad galėtų nutraukti laikinajame reglamente nustatytus priezastinius rysius tarp dempingo pagrindu vykdomo importo suinteresuotose salyse ir Bendrijos pramonės patirtos zalos. Taigi, nesant jokios naujai pateiktos informacijos, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 150-153 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados dėl dempingo pagrindu vykdomo importo poveikio ir 154-178 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados dėl kitų veiksnių poveikio. F. BENDRIJOS INTERESAI 1. Bendrijos pramonės interesai (93) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos dėl Bendrijos pramonės intereso, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 183-184 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 2. Nesusijusių importuotojų interesai (94) Buvo gauta viena nuomonė is nesusijusio importuotojo. Be to, kitas importuotojas (agentas) buvo isklausytas zodziu. Pirmojo importuotojo argumentai buvo tokie pat, kaip eksportuojančių gamintojų, ir jau buvo aptarti pirmiau 70 konstatuojamojoje dalyje. Antrojo importuotojo (agento) argumentai aptariami toliau 102 konstatuojamojoje dalyje, kadangi jie sutampa su dviejų mineralinio vandens gamintojų argumentais. (95) Nesant jokios papildomai pateiktos informacijos dėl nesusijusių importuotojų intereso, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 185-187 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 3. Tiekėjų interesai (96) Nesant jokios informacijos dėl Bendrijos tiekėjų intereso, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 188-189 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 4. Vartotojų interesai 1. Preliminarios pastabos (97) Gaminio sunaudojimo Bendrijoje pasiskirstymas tarp skirtingų vartotojų tipų buvo paaiskintas laikinojo reglamento 190-192 konstatuojamosiose dalyse preliminarių pastabų skirsnyje. Nesant jokios naujos informacijos, yra patvirtinamas sis aprasymas. 2. Ruosinių/butelių perdirbėjai (98) Būtina prisiminti, kad savo preliminariose isvadose (laikinojo reglamento 196 konstatuojamojoje dalyje) Komisija negalėjo nustatyti, ar ruosinių/butelių perdirbėjai būtų suinteresuoti įvesti antidempingo muitus. Tokia isvada buvo padaryta remiantis tuo, kad du bendradarbiaujantys ruosinių/butelių perdirbėjai palaikė antidempingo priemonių įvedimą, nors Plastiko perdirbėjų asociacija jam priestaravo. (99) Įvedus laikinąsias antidempingo priemones, Plastiko perdirbėjų asociacija nepateikė jokių naujų nuomonių arba prasymų būti isklausytai zodziu. Tuo remiantis negalima daryti isvados, kad ruosinių/butelių perdirbėjų interesai būtų įtikinama priezastis neįvesti antidempingo priemonių. Todėl patvirtinamos laikinojo reglamento 193-195 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 3. Mineralinio ir saltinių vandens gamintojai (100) Atskleidus pagrindus, kuriais buvo įvestos laikinosios priemonės, buvo pataisyta kanceliarinė klaida įtraukus L'Européenne D'embouteillage į bendradarbiaujančių vartotojų sąrasą. Šis vartotojas priestaravo laikinųjų priemonių įvedimui. Todėl buvo du, o ne vienas mineralinio ir saltinio vandens gamintojai, kurie priestaravo antidempingo muitų įvedimui, o kiti du jį palaikė. (101) Būtina prisiminti, kad su laikinųjų priemonių įvedimu susijusio tyrimo metu Komisija padarė tokias isvadas dėl pilnų mineralinio vandens butelių: - PET kainos mineralinio ir saltinių vandens gamintojams siekė apie 30% jų gamybos islaidų (zr. laikinojo reglamento 198 konstatuojamąją dalį), - PET kastai tiesioginiam vartotojui buvo 3 centai, arba 6-10% mazmeninės kainos (zr. laikinojo reglamento 199 konstatuojamąją dalį), - PET kainos padidėjimas 10% sukeltų galimą kainos padidėjimą daugiausia nuo 0,6% iki 1% tiesioginiam vartotojui, jeigu visos islaidos islaikomos. Toks padidėjimas laikinajame reglamente nebuvo laikomas dideliu, kadangi jis galėjo būti absorbuotas vartotojų pramonėje arba perduotas mazmenininkams ar tiesioginiams vartotojams (zr. laikinojo reglamento 202 konstatuojamąją dalį). (102) Atskleidus preliminarias isvadas, du mineralinio ir saltinių vandens gamintojai ir vienas importuotojas (toliau - grupė) pateikė bendrą nuomonę. Grupė tvirtino, kad: - į smulkaus ir vidutinio verslo ruosinių/butelių perdirbėjų interesus nebuvo tinkamai atsizvelgta. Jie tvirtino, kad kainos padidėjimas dėl priemonių įvedimo negalėjo būti perleistas gaiviųjų gėrimų gamintojams, bet turėjo būti absorbuotas ruosinių/butelių perdirbėjų sektoriuje, kad neigiamai paveiktų finansinės smulkaus ir vidutinio verslo ruosinių/butelių perdirbėjų padėties stabilumą, - Komisija pernelyg įvertino mineralinio vandens butelio mazmeninę kainą laikinajame reglamente, kartu pernelyg menkai įvertindama PET kainų reiksmingumą mineralinio vandens buteliui. Grupė tvirtino, kad PET kainos siekė ne 6-10% mazmeninės kainos, kaip nurodė Komisija, o apie 20% mazmeninės kainos. Taigi grupė tvirtino, kad Komisija pernelyg menkai įvertino PET kainos didinamąjį poveikį vartotojų pramonei, - nepakankamai buvo atsizvelgta į kitų gamybos isteklių perkėlimo (outsourcing) is Europos bendrijos riziką. (103) Dėl grupės pretenzijos, kad PET kainos padidėjimas negali būti perleidziamas kitam vartotojų lygiui (t. y. tiekėjams, tiesioginiams vartotojams ir ruosinių/butelių perdirbėjų atveju - gaiviųjų gėrimų gamintojams), si pretenzija nebuvo patenkinta. Be to, jokios tiekėjų arba vartotojų organizacijos neprisistatė tyrimo metu. Todėl sis argumentas atmetamas. (104) Dėl tariamo pernelyg auksto mazmeninės kainos įvertinimo, kurį Komisija pateikė laikinajame reglamente (kuris sukeltų pernelyg menką PET kainos padidėjimo poveikio vartotojų pramonei įvertinimą),tai mazmeninės kainos buvo istirtos is naujo. Tačiau buvo nustatyta, kad juos apima laikinajame reglamente nustatytas diapazonas. Todėl sis argumentas atmetamas. (105) Dėl kitų gamybos isteklių perkėlimo rizikos, tai būtina prisiminti, kad sveikatos apsaugos reglamentuose dėl mineralinio vandens pilstymo į butelius reikalaujama, kad paruosti buteliai is esmės būtų gaminami ten, kur į juos ispilstomas vanduo. Taigi vandens gamintojų naudojami ruosiniai gaminami salia pūtimo ir ispilstymo konvejerių. Taigi bet kokio ruosinių/butelių gamybos isteklių perkėlimo rizika apsiribotų tik ruosinių gaiviųjų gėrimų gamintojams gamybos atveju, kuri siekia tik apie 40% bendrojo gaminio sunaudojimo. Be to, kaip minėta pirmiau 99 konstatuojamojoje dalyje, negalima daryti isvados, kad ruosinių/butelių perdirbėjų interesai būtų įtikinama priezastis neįvesti antidempingo priemonių. Atsizvelgiant į tokias aplinkybes, grupės argumentas dėl tariamos ispilstymo į butelius/perdirbimo isteklių perkėlimo rizikos atmetamas. (106) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos, papildančios tai, kas pirmiau isdėstyta, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 197-202 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 4. Gaiviųjų gėrimų gamintojai (107) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos dėl gaiviųjų gėrimų gamintojų interesų, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 203-206 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 5. PET stoka Bendrijos rinkoje (108) Nesant jokios naujai pateiktos informacijos dėl pareiskiamos PET stokos Bendrijos rinkoje, yra patvirtinamos laikinojo reglamento 207-209 konstatuojamosiose dalyse padarytos isvados. 5. Isvados dėl Bendrijos interesų (109) Atsizvelgiant į laikinajame reglamente pateikiamas isvadas ir įvairių salių pateiktas nuomones, darytina isvada, kad nėra įtikinamų priezasčių neįvesti galutinių antidempingo priemonių pries dempingo pagrindu vykdomą suinteresuotų salių kilmės PET importą. G. GALUTINĖS ANTIDEMPINGO PRIEMONĖS (110) Remiantis laikinojo reglamento 212-215 konstatuojamosiose dalyse paaiskinta metodologija, zalos pasalinimo lygis buvo apskaičiuotas taikytinų priemonių lygiui nustatyti. (111) Laikinajame reglamente apskaičiuojant zalos skirtumą, tikslinis pelnas Bendrijos pramonei buvo nustatytas 7% lygio, kuris buvo nustatytas 2000 m. tiriant antidempingo priemonių įvedimą Indijos inter alia kilmės gaminio importui. Tuo metu tas lygis buvo nustatytas remiantis apskaičiuotuoju pelno lygiu, kurį Bendrijos pramonė tikėjosi pasiekti nesant dempingui, ir tai buvo lygis, kuris buvo būtinas pramonės gyvybingumui uztikrinti. (112) Tačiau siame tyrime remiantis įrodymais buvo nustatyta, kad 7,6% pelno lygį galima būtų pasiekti nesant dempingo. Taigi manoma, kad 7,6% tikslinis pelnas yra tinkamesnis apskaičiuojant zalos skirtumą, negu laikinajame reglamente nustatyti 7%. (113) Nesant jokių naujų pastabų dėl sio dalyko, isskyrus pastabas dėl pirmiau minėto pakeitimo, yra patvirtinama laikinojo reglamento 212-215 konstatuojamosiose dalyse nustatyta metodologija. 1. Galutinės priemonės (114) Atsizvelgiant į tai, kas pirmiau isdėstyta, bei remiantis pagrindinio reglamento 9 straipsnio 4 dalimi, galutinis antidempingo muitas turi būti taikomas apskaičiuotojo dempingo skirtumo lygio, kadangi visais atvejais jie buvo mazesni uz zalos skirtumus. (115) Remiantis tuo, kas pirmiau isdėstyta, galutiniai muitai turi būti tokie: >TABELPOSITION> (116) Šiame reglamente numatyti individualūs antidempingo muitai buvo nustatyti remiantis sio tyrimo isvadomis. Taigi jie atspindi situaciją, nustatytą sio tyrimo metu sių įmonių atzvilgiu. Šios muito normos (palyginti su salies ,visoms kitoms įmonėms" taikytinais muitais) yra isskirtinai taikytini suinteresuotos salies kilmės gaminių, kurie gaminami konkrečiai minėtų įmonių, importui. Bet kokios kitos įmonės, kurios pavadinimas ir adresas nenurodomi sio reglamento pagrindinėje dalyje, įskaitant su nurodytomis įmonėmis susijusius asmenis, gaminamiems importuojamiems gaminiams negali būti taikomos sios normos, ir jiems taikomos muito normos, taikytinos ,visoms kitoms įmonėms". (117) Bet kokie reikalavimai taikyti sias individualias antidempingo muito normas (pvz., pasikeitus įmonės pavadinimui arba įsteigus naują gamybos arba pardavimų skyrių) turi būti perduodami Komisijai ( [6]) nedelsiant kartu su visa būtina informacija, svarbiausia, susijusia su bet kokiais pasikeitimais įmonės veikloje gamybos, vietos ir eksporto pardavimų atzvilgiu, jeigu, pvz., tai yra susiję su pavadinimo pasikeitimu arba gamybos ir pardavimų struktūroje. Jeigu būtina, reglamentas atitinkamai pakeičiamas papildzius įmonių, kurioms taikomos individualios muito normos, sąrasą. [6] European Commission Directorate-General for Trade Direction B Office J-79 5/16 B-1049 Brussels. (118) Kaip minėta laikinojo reglamento 162 konstatuojamojoje dalyje, PET kainos gali svyruoti ir svyruoja kartu su zaliavinės naftos kainų svyravimais, bet vien dėl to neturi padidėti muitai. Taigi yra tikslinga įvesti tam tikros sumos muitus uz toną. Šios sumos isplaukia is antidempingo muito normos taikymo CIF eksporto kainoms, kurios naudojamos apskaičiuojant zalos panaikinimo lygį. 2. Įsipareigojimai (119) Po laikinų antidempingo priemonių priėmimo vienas is bendradarbiaujančių eksportuojančių gamintojų Australijoje pasiūlė įsipareigojimą dėl kainos pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. Šiuo įsipareigojimu tas eksportuojantis gamintojas pasiūlė parduoti gaminį uz kainą, lygią kainų slenksčiams, kurie panaikintų nuostolingą dempingo poveikį, arba aukstesnę uz tuos slenksčius. (120) Sprendimu 2004/XX/EB [7] Komisija priėmė sio eksportuojančio gamintojo siūlomą įsipareigojimą. Šio įsipareigojimo priėmimo priezastys nustatytos tame sprendime. [7] XXXX 3. Laikinųjų muitų surinkimas (121) Atsizvelgiant į nustatytų dempingo skirtumų dydį ir į Bendrijos pramonei padarytos materialinės zalos lygį, yra būtina surinkti Reglamentu (EB) Nr. 306/2004 įvestų laikinųjų antidempingo muitų uztikrintas sumas pagal galutinai nustatytą muito normą. Jeigu galutiniai muitai yra didesni negu laikinieji muitai, tik įsakmiai turi būti surenkamos tik laikinųjų muitų lygmenyje uztikrintos sumos. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis 1. Galutinis antidempingo muitas įvedamas Australijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Pakistano kilmės 78 ml/g arba didesnio klampumo numerio polietileno tereftalato pagal ISO 1628-5 standartą, siuo metu priskiriamo KN kodui 3907 60 20, importui. 2. Galutinio antidempingo muito norma, taikytina toliau isvardytų įmonių gaminamų gaminių grynajai kainai prie Bendrijos sienos, yra tokia: >TABELPOSITION> 3. 16 įmonių, minimų 2 dalyje, nustatytų individualių muito normų taikymas yra sąlyginis pateikus valstybių narių muitinei galiojančią sąskaitą-faktūrą, atitinkančią 1 priede numatytus reikalavimus. Jeigu tokia sąskaita nepateikiama, taikoma visoms kitoms įmonėms taikytina muito norma. 4. Tais atvejais, kai prekės buvo pazeistos pries jų įvezimą į laisvo judėjimo zoną ir todėl sumokėta arba mokėtina kaina skiriama muitinės vertei nustatyti, kaip numatyta 1993 m. liepos 2 d. Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93, isdėstančio Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, įgyvendinimo nuostatas, 145 straipsnyje [8], antidempingo muito suma, apskaičiuojama remiantis 2 dalimi, sumazinama tiek procentų, kiek atitinka paskirtą sumokėtos arba mokėtinos kainos dalį. [8] OL L 253, 1993 10 11, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 2286/2003 (OL L 343, 2003 12 31, p. 1). 5. Nepaisant 2 dalies nuostatų, galutinis muitas netaikomas importuojamiems gaminiams, kurie bus isleisti į laisvą apyvartą, kaip numatyta 2 straipsnyje. 6. Jeigu nenurodyta kitaip, taikomos galiojančios muitų nuostatos. 2 straipsnis Importuojami gaminiai, kurie bus isleisti į laisvą apyvartą įmonių, pasiūliusių Komisijos sprendimu 2004/XX/EC (*) priimtus ir jame isvardytus įsipareigojimus, atleidziami nuo 1 straipsnyje nustatyto antidempingo muito, jeigu juos gamina, veza pirmam nepriklausomam Bendrijos klientui ir vaztarasčius jiems israso tiesiogiai minėtos įmonės, taip pat jeigu tokius importuojamus gaminius lydi sąskaita-faktūra, kurioje nurodyti bent 2 priede isvardyti duomenys. Atleidimas nuo muito toliau yra sąlyginis muitinėje deklaruojamiems ir pristatomiems gaminiams, kurie visiskai atitinka sąskaitoje-faktūroje pateiktą aprasymą. 3 straipsnis Laikinuoju antidempingo muitu uztikrintos sumos, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 306/2004 dėl Australijos, Kinijos Liaudies Respublikos ir Pakistano kilmės KN kodu 3907 60 20 klasifikuojamo polietileno tereftalato importo, įsakmiai renkamos pagal siame reglamente galutinai nustatytą normą. Sumos, uztikrintos virsijant galutinę antidempingo muitų normą, isleidziamos. Kinijos Liaudies Respublikos kilmės KN kodu 3907 60 20 klasifikuojamo polietileno tereftalato importui taikomo antidempingo muito pakeitimai taikomi tokioms įmonėms, kadangi pataisytas muitas būtų mazesnis uz įvestą laikinąjį muitą: >TABELPOSITION> Laikinasis antidempingo muitas, įvestas sioms įmonėms, įsakmiai renkamas tik pagal pakoreguoto laikinojo antidempingo muito normą. 4 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas 1 PRIEDAS Į sio reglamento 1 straipsnio 3 dalyje minimą galiojančią sąskaitą-faktūrą turi įeiti įmonės pareigūno pasirasytas pareiskimas, pateikiamas tokia forma: 1. Sąskaitą-faktūrą isdavusios įmonės pareigūno vardas, pavardė ir pareigos; 2. Toks pareiskimas: ,As, toliau pasirasantysis, liudiju, kad [apimtis] polietileno tereftalato, parduodamo eksportui į Europos bendriją pagal sią sąskaitą-faktūrą, pagaminta [įmonės pavadinimas ir adresas] [papildomas TARIC kodas] [salis]; patvirtinu, kad sioje sąskaitoje pateikiama informacija yra issami ir teisinga". 3. Data ir parasas. 2 PRIEDAS 2 straipsnyje minimoje sąskaitoje-faktūroje nurodomi duomenys Gaminio, kuris yra įsipareigojimo objektas ir kuriam reikalaujamas atleidimas nuo antidempingo muito, pardavimą patvirtinančioje sąskaitoje-faktūroje nurodomi tokie duomenys: 1. Antrastė ,Įmonei skirtas prekes lydinti pirkimo-pardavimo sąskaita-faktūra"; 2. 2 straipsnyje minimos įmonės, isdavusios sąskaitą-faktūrą, pavadinimas; 3. Sąskaitos-faktūros numeris; 4. Sąskaitos-faktūros isdavimo data; 5. Papildomas TARIC kodas, pagal kurį sąskaitoje nurodytiems gaminiams prie Bendrijos sienos atliekamos muitinės procedūros; 6. Tikslus prekių aprasymas, įskaitant: - gaminio kodo numeris (PCN), - KN kodas, - kiekis (tonomis); 7. Pardavimo sąlygų aprasymas, įskaitant: - kaina uz toną, - taikytinos apmokėjimo sąlygos, - taikytinos pristatymo sąlygos, - bendros nuolaidų sumos; 8. Importuojančios įmonės, kuriai įmonė tiesiogiai isduoda sąskaitą, pavadinimas; 9. Sąskaitą-faktūrą isdavusios įmonės pareigūno vardas ir pavardė bei toks pasirasytas pareiskimas: ,As, toliau pasirasantysis, liudiju, kad sioje sąskaitoje numatytų prekių pardavimas tiesioginiam eksportui į Europos bendriją vykdomas [įmonės pavadinimas ir adresas], [papildomas Taric kodas], laikantis pasiūlyto ir Europos Komisijos sprendimu XXX/YYY/EB priimto įsipareigojimo ir jame nustatytomis sąlygomis. Patvirtinu, kad sioje sąskaitoje pateikiama informacija yra issami ir teisinga".