BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ŽMOGAUS TEISĖS IR DEMOKRATIJA –SVARBIAUSIAS ES IŠORĖS VEIKSMŲ ELEMENTAS.VEIKSMINGESNIO POŽIŪRIO FORMAVIMAS /* KOM/2011/0886 galutinis */





TURINYS Aplinkybės. ES kaip pasaulinio masto žmogaus teisių gynėja.......................................................... 5 Sunkumai...................................................................................................................................... 6 ES atsakas.................................................................................................................................... 6 A........... Išsami įgyvendinimo peržiūra. Atsižvelgiant į padėtį šalyje pasirenkamos veiksmingos priemonės 8 Siekiant didžiausio poveikio konkrečioms šalims pritaikytomis strategijomis.................................... 8 Kampanija grindžiamas požiūris: visoms sritims svarbių klausimų sprendimas................................... 8 Naujas požiūris į kaimynus ir tolesnes šalis..................................................................................... 9 Partnerystė su pilietine visuomene.................................................................................................. 9 B........... Kompleksinis požiūris į politiką................................................................................ 10 Demokratija ir rinkimai................................................................................................................ 10 Vystomasis bendradarbiavimas.................................................................................................... 11 Nuostatos dėl žmogaus teisių....................................................................................................... 12 Prekybos politika........................................................................................................................ 12 Informacinės ir ryšių technologijos............................................................................................... 12 Verslas ir žmogaus teisės............................................................................................................. 13 Konfliktų prevencija.................................................................................................................... 13 Krizių valdymas.......................................................................................................................... 13 Kova su terorizmu....................................................................................................................... 14 Laisvė, saugumas ir teisingumas................................................................................................... 14 Visiškas politikos sričių nuoseklumas........................................................................................... 15 C........... Stiprių partnerystės ryšių kūrimas........................................................................... 15 Daugiašalis bendradarbiavimas.................................................................................................... 15 Tarptautinis teisingumas............................................................................................................... 16 Regioninės organizacijos.............................................................................................................. 16 Poveikis per dialogą.................................................................................................................... 17 Reagavimas į sunkius pažeidimus................................................................................................. 17 D.......... Veiksmingas naudojimasis bendra ES valstybių įtaka............................................ 17 Europos Parlamentas.................................................................................................................. 17 Valstybės narės........................................................................................................................... 18 Nuolatinė žmogaus teisių ir demokratijos ekspertų darbo grupė ES Taryboje................................ 18 Kuriant žmogaus teisių ir demokratijos kultūrą.............................................................................. 18 ES komunikatų persvarstymas..................................................................................................... 18 Tolesni žingsniai.......................................................................................................................... 20 BENDRAS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI ŽMOGAUS TEISĖS IR DEMOKRATIJA – SVARBIAUSIAS ES IŠORĖS VEIKSMŲ ELEMENTAS. VEIKSMINGESNIO POŽIŪRIO FORMAVIMAS Iš esmės visos – pilietinės, ekonominės, socialinės ir kultūrinės – žmogaus teisės yra visuotinės: jomis visais atvejais turi teisę pasinaudoti visi žmonės. Pagarba žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms yra Europos Sąjungos pagrindas. Žmogaus teisių apsauga ir rėmimas – vertingas ir neatsiejamas visų ES veiksmų Sąjungos viduje ir už jos ribų elementas. Žmogaus teises ir demokratiją ES privalo principingai ginti laikydamasi normų ir vertybių, kurias ji siekia puoselėti, ir daryti tai kūrybingai, o siekdama konkrečių rezultatų – būti itin ryžtinga. Šio komunikato tikslas – pradėti diskusijas su kitomis Europos institucijomis ieškant būdų, kaip padaryti ES žmogaus teisių ir demokratijos politiką aktyvesnę, nuoseklesnę ir veiksmingesnę. Siekiant, kad ES veikla būtų gerokai veiksmingesnė, jame išdėstyta, kaip ES ketina plėtoti, stiprinti ir racionaliau įgyvendinti savo veiksmus tarptautinėje arenoje, siekdama didelių pokyčių žmonių gyvenime. Jame siūloma imtis veiksmų keturiose srityse, t. y. veiksmų, susijusių su įgyvendinimo mechanizmais, įvairių politikos sričių integravimu, partnerystės ryšių kūrimu ir vieningos pozicijos laikymusi. Komunikate Taryba ir Europos Parlamentas raginami pateikti savo nuomonę dėl to, kaip būtų galima išnaudoti galimybes ir įveikti sunkumus. Jame nustatomos gairės, kuriomis vadovaujantis turėtų būti siekiama sužinoti nuomones ir rinkti duomenis, įskaitant ir iš kitų suinteresuotųjų subjektų, siekiant sustiprinti ES žmogaus teisių išorės strategiją. „Sąjungos veiksmai tarptautinėje arenoje grindžiami principais, paskatinusiais jos pačios sukūrimą, vystymąsi ir plėtrą, ir kurių įgyvendinimą ji skatina platesniame pasaulyje: demokratijos, teisinės valstybės, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių visuotinumo ir nedalomumo, pagarbos žmogaus orumui, lygybės ir solidarumo principais bei Jungtinių Tautų Chartijos ir tarptautinės teisės principų laikymusi.“ Europos Sąjungos sutartis, 21 straipsnis Aplinkybės. ES kaip pasaulinio masto žmogaus teisių gynėja Prieš dešimt metų paskelbtas 2001 m. gegužės 8 d. Komisijos komunikatas dėl Europos Sąjungos vaidmens skatinant žmogaus teises ir demokratizaciją trečiosiose šalyse. Nuo tada pasaulį sudrebino keli įvykiai – nuo Rugsėjo 11-osios iki Arabų šalių pavasario. Iš 2011 m. įvykių Artimuosiuose Rytuose ir Šiaurės Afrikoje matyti, kad žmogaus teisės ir demokratija yra itin svarbios. Dabar svarbu, kad ES, reaguodama į šiuo metu visame pasaulyje kylančius su žmogaus teisėmis ir demokratija susijusius sunkumus, dar kartą pamėgintų parengti veiksmingas atsakomąsias priemones. Siekdama praktiškai įgyvendinti savo įsipareigojimą remti žmogaus teises ir demokratiją, ES, bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu ir pilietine visuomene, parengė daug įvairių politikos priemonių ir gairių išorės veiksmų srityje. Įgyvendindama veiksmus, susijusius su svarbiausiais rūpestį keliančiais klausimais dėl žmogaus teisių, kaip antai mirties bausme, kova su kankinimu, žmogaus teisių gynėjų apsauga, religijos ar tikėjimo laisve, vaiko teisėmis, moterų teisėmis ar lytine orientacija, ES vadovaujasi keliomis Tarybos patvirtintomis gairėmis (taip pat priemonių rinkiniais ir panašiomis priemonėmis). Veiksmų darbotvarkė tapo nauju ES atsakomųjų priemonių demokratijai remti pagrindu. Šiuo pagrindu ES nuolat kėlė žmogaus teisių ir žmonių, kuriems kyla grėsmė, padėties kitose šalyse klausimus, pradėdama vis daugiau dialogų ir konsultacijų žmogaus teisių klausimais, politiniuose susitikimuose, diplomatiniais demaršais ir viešo informavimo priemonėmis. ES nuolat konsultavo ir teikė paramą, siekdama stiprinti demokratines institucijas ir žmogaus teises, o nustačiusi sunkių žmogaus teisių pažeidimų, ėmėsi veiksmų siekdama įvesti ribojamąsias priemones. Glaudūs ryšiai su pilietine visuomene ir parama jai – svarbiausia ES veiksmų savybė. ES taip pat yra svarbiausia institucija kuriant tvirtus žmogaus teisių rėmimo ir apsaugos standartus ir mechanizmus Jungtinėse Tautose (JT), Europos Taryboje ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje (ESBO). ES kartu su kitomis organizacijomis ir suinteresuotaisiais subjektais siekia užtikrinti, kad JT ištirtų sunkius žmogaus teisių pažeidimus konkrečiose šalyse ir spręstų svarbiausius rūpestį dėl žmogaus teisių keliančius klausimus. Pati ES žmogaus teisių klausimui savo plėtros politikoje, kuri grindžiama Kopenhagos kriterijais, suteikė didžiulę reikšmę. Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje nustatyti visoms JT valstybėms narėms taikytini tarptautiniai standartai. Kiekviena JT valstybė narė yra bent vienos iš šešių pagrindinių žmogaus teisių sutarčių, kurias sudaryti įkvėpė Visuotinė žmogaus teisių deklaracija, susitariančioji valstybė, o 80 proc. valstybių ratifikavo keturias ir daugiau sutarčių. Ratifikavimo procesas nuosekliai tęsiamas. Kalbant apie žmogaus ir darbo teises, Tarptautinės darbo organizacijos parengtos aštuonios Pagrindinės darbo konvencijos buvo ratifikuotos daugelyje šalių visame pasaulyje, taip pat jas visas ratifikavo visos ES valstybės narės. Taigi, visuotinis teisinis pagrindas jau sukurtas, tačiau svarbiausia užduotis – užtikrinti jo įgyvendinimą. ES remia žmogaus teises Sąjungos viduje ir už jos ribų, remdamasi tuo, kad žmogaus teisės būtinos ir žmonių orumui bei socialiniam teisingumui užtikrinti, ir tarptautinei taikai, gerovei ir stabilumui skatinti. Sunkumai Pastaraisiais metais iškilo keletas sunkumų. Pirma, suabejota tarptautinių žmogaus teisių ir demokratijos normų ir standartų teisėtumu; tokių abejonių kelis kartus kilo ir besiformuojančios ekonomikos valstybėms, su kuriomis ES siekia bendradarbiauti. Kai kurios valstybės JT užginčijo plačiai pripažįstamas žmogaus teisių normas, klaidingai teigdamos, kad žmogaus teisių pažeidimus galima pateisinti kultūriniais skirtumais. Šventvagystės įstatymais apribota žodžio laisvė. Dėl dabartinės ekonomikos krizės pasaulio ekonomika dar labiau pasikeitė, dėl to kilo abejonių dėl žmogaus teisių visuotinumo ir naudingumo. ES remiant žmogaus teises tokiose srityse kaip mirties bausmės panaikinimas ar lytinė orientacija, jos nuomonei dažnai nepritariama. Net ir tose šalyse, kuriose tarptautiniai standartai apskritai pripažįstami, dažnai nacionaliniu lygmeniu jie tebėra įgyvendinami lėtai. Moterys ir mergaitės vis dar patiria diskriminaciją ir smurtą. Plačiai paplitusi diskriminacija dėl lytinės orientacijos ir lytinio tapatumo. Per pastarąjį dešimtmetį padaryta nepakankama pažanga siekiant panaikinti kankinimą ir nežmonišką elgesį ar ginant ir remiant vaiko teises. ES padėjo parengti JT neįgaliųjų teisių konvenciją ir tapo visateise jos susitariančiąja valstybe, nepaisant to, siekiant užtikrinti visų jos nuostatų įgyvendinimą, tebekyla nemažai sunkumų. Taip pat yra manančių, kad ES pareiškimai žmogaus teisių ir demokratijos klausimais ne visiškai atitinka jos išorės ar vidaus politiką. Prasidėjus Arabų šalių pavasariui, diskutuota, ar prieš jam prasidedant ES padarė pakankamai, remdama pilietinę visuomenę ir skatindama pokyčius, o ne stabilumą. Tuo pat metu pradėta vis atidžiau analizuoti ES vidaus praktiką žmogaus teisių srityje. Galiausiai, naujų sunkumų remiant žmogaus teises kyla dėl globalizacijos. Nuolat didėjanti internacionalizacija ir skirtingų šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybė lėmė naujų veikėjų atsiradimą, o tai turi įvairialypę reikšmę žmogaus teisių klausimui. Nors tradiciškai įsipareigojimai remti žmogaus teises siejami su valstybėmis, šiuo metu žmogaus teisių pažeidimus lemia įvairesnės priežastys – nuo žemės atėmimo iš čiabuvių iki cenzūrai ir stebėjimui naudojamų naujų technologijų eksporto. Nors daugelyje šalių globalizacija padėjo pagerinti daugelio žmonių padėtį, išvaduodama juos iš skurdo ir atverdama visuomenes, kitose globalizacija kaltinama dėl vis didesnės nelygybės, diskriminacijos ir išnaudojimo. ES atsakas ES ne visuomet buvo tokia veiksminga ar vieninga, kokia galėtų būti. Dabartinė užduotis – užtikrinti politikos aiškumą, nuoseklumą ir veiksmingumą vadovaujantis pažangesniu ir aiškesne strategija pagrįstu požiūriu. Dėl Lisabonos sutartyje nustatyto pažado padaryti žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę visų išorės veiksmų pagrindu ir užtikrinti įvairių išorės veiksmų sričių ir ES užsienio politikos principų įgyvendinimo nuoseklumą šių žingsnių būtina imtis dar skubiau. Toliau išdėstomi pagrindiniai strateginės sistemos elementai – siūloma idėja ir veiksmai, kuriuos Europos Sąjungos institucijos gali papildyti savo patirtimi ir nuomonėmis. ES ir toliau turėtų siekti užkirsti kelią žmogaus teisių pažeidimams, o padarius tokių pažeidimų – užtikrinti, kad aukos galėtų pasinaudoti teisėmis kreiptis į teismą ir gauti žalos atlyginimą, o kaltininkai – už tai atsakytų. Tai darydama ES dar kartą turėtų patvirtinti savo įsipareigojimą remti visų – pilietinių, politinių, ekonominių, socialinių ir kultūrinių – žmogaus teisių visuotinumą, nedalomumą ir tarpusavio ryšį. Pagarba žmogaus teisėms įtvirtinta Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje, JT chartijoje ir tarptautinėse žmogaus teisių sutartyse. Demokratija yra visuotinė vertybė, grindžiama laisvai reiškiama žmonių valia nustatyti savo visuomenės politikos sistemą. Žmogaus teisės ir demokratija neatskiriamos nuo galią suteikiančių saviraiškos, asociacijų ir susirinkimų laisvių, sutvirtinančių demokratijos pamatą. Tokie įvykiai kaip Arabų šalių pavasaris dar kartą įrodo, kad laisvės neįmanoma užgniaužti. ES nuomone, teisinės valstybės principo paisymas, įskaitant pagarbą teisėms kreiptis į teismą ir naudotis teisę į teisingą bylos nagrinėjimą, itin svarbus siekiant apsaugoti žmogaus teises ir demokratijos principus. ES turėtų įsipareigoti remti ir ginti laisvę, orumą, lygybę ir teisingumą visiems, laikydama tai svarbiausiu užsienio politikos prioritetu. Visose ES išorės politikos srityse žmogaus teisės ir demokratija turi būti pabrėžiamos kaip esminė vertybė. Šių tikslų rėmimas yra svarbus kitų tikslų, kaip antai saugumo, vystymosi, ekonominio dalyvavimo ir socialinės įtraukties, įgyvendinimui. Žmogaus teisių ir demokratijos principų reikėtų paisyti kiekviename su užsienio politika susijusio sprendimo priėmimo proceso etape. ES išorės veiksmai turi atitikti pagal ES pagrindinių teisių chartiją, kuri pagal Lisabonos sutartį tapo privalomu ES teisės aktu, ir pagal Europos žmogaus teisių konvenciją užtikrinamas teises. Kad galėtų remti šiuos principus, ES turi iš naujo peržiūrėti savo įgyvendinimo mechanizmus, procesus ir struktūras. Reikia imtis veiksmų įvairiose srityse, kaip antai: – Išorės politikos įgyvendinimo mechanizmai. Ar vadovaujantis principu „iš apačios į viršų“ grindžiama, konkrečiai šaliai parengta strategija ir ją derinant su visas sritis apimančiomis pasaulinio masto kampanijomis grindžiama strategija, daugiausia dėmesio skiriant konkrečioms temoms, nebūtų užtikrinami geresni rezultatai siekiant tikslų žmogaus teisių ir demokratijos srityse? – Procesai. Kaip ES galėtų tapti vieningesnė įgyvendindama skirtingas ES politikos strategijas ir vykdydama įvairių ES institucijų veiklą, taip pat vykdydama išorės veiksmus – bendradarbiaudama su tarptautiniais partneriais, nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO), regioninėmis grupėmis ir tarptautinėmis organizacijomis? – Vidaus struktūros. Ar turėtume teikti pirmenybę pasaulinio ES delegacijų žmogaus teisių ir demokratijos informacinių centrų tinklo kūrimo užbaigimui ir nuolatinės su išorės veiksmais susijusius žmogaus teisių ir demokratijos klausimus sprendžiančios institucijos, priskiriamos Tarybai, įsteigimui. A. Išsami įgyvendinimo peržiūra. Atsižvelgiant į padėtį šalyje pasirenkamos veiksmingos priemonės Siekiant didžiausio poveikio konkrečioms šalims pritaikytomis strategijomis Įgyvendindama savo žmogaus teisių strategiją, ES tradiciškai vadovaujasi principu „iš viršaus į apačią“ – Briuselyje suderinami pasaulinio masto prioritetai, o tuomet siekiama juos taikyti plėtojant politinius dialogus ir per susitikimus su trečiosiomis šalimis. Tačiau, net jei principai ir tikslai yra visuotiniai, dabartiniai prioritetai, o kartu ir jų įgyvendinimo būdas ir tvarkaraštis kiekvienoje šalyje gali ir turi skirtis. Taigi, nors bendrieji ES tikslai žmogaus teisių ir demokratijos srityje tebėra aktualūs ir nekinta, vadovaujantis požiūriu, pagal kurį tikslai, kuriuos numatoma įgyvendinti tam tikroje šalyje, nustatomi atsižvelgiant į tos šalies realijas šioje srityje, tikimybė pasiekti konkrečių rezultatų yra didesnė, nei taikant visiems vienodą požiūrį. Todėl konkrečioms šalims parengtos strategijos žmogaus teisių ir demokratijos srityje turėtų būti neatskiriama ES bendrųjų strategijų tų šalių atžvilgiu dalis. Tai padės nustatyti veiklos prioritetus ir racionalizuoti darbą – ypač ES delegacijų ir valstybių narių ambasadų, geriau pasinaudojant atitinkamomis ES priemonėmis ir įgyvendinant veiksmus tose srityse, kuriose didžiausia tikimybė pasiekti ilgalaikių poslinkių ir pokyčių. Tai nereiškia, kad ES, pvz., neturėtų smerkti mirties bausmės šalyje, kurioje ji tebėra taikoma – tai tiesiog neturėtų būti vienintelė sritis, kuriai ES skirtų daugiausia dėmesio vykdydama veiklą žmogaus teisių srityje, nepaisydama to, kad galima pasiekti pokyčių kitose srityse. Šiuo metu ES rengia žmogaus teisių srities strategijas daugiau kaip 150 šalių (galiausiai tokios strategijos turėtų būti parengtos visoms šalims). Jos turėtų padėti ES pakoreguoti savo požiūrį ir daryti stipresnį teigiamą poveikį sprendžiant šiuos klausimus. Rengiant šias konkrečioms šalims skirtas strategijas siekiama sutelkti visus šios srities ES delegacijų ir ES valstybių narių diplomatinių atstovybių išteklius. Jose nustatomi konkrečių šalių prioritetai ir tikslai, kuriuos galima integruoti į visas susijusias ES išorės politikos sritis, kaip antai vystymosi, prekybos ar saugumo politiką, ir taip įtraukti į bendrus ES politinius ir ekonominius santykius su tam tikra šalimi. Šios strategijos rengiamos atsižvelgiant į pilietinės visuomenės nuomonę. ES turėtų užtikrinti, kad į konkrečioms šalims skirtas žmogaus teisių srities strategijas būtų atsižvelgiama plėtojant dialogus žmogaus teisių srityje, formuojant politiką, taip pat programuojant ir įgyvendinant finansinę paramą trečiosioms šalims ir, be kita ko, rengiant konkrečių šalių strategijos dokumentus po 2013 m. Kampanija grindžiamas požiūris: visoms sritims svarbių klausimų sprendimas Be konkrečioms šalims rengiamų strategijų, ES turėtų nustatyti tuos visų sričių požiūriu svarbius klausimus, kuriuos spręsdama ji galėtų pasinaudoti bendra ES valstybių narių įtaka, įgyvendindama tam tikro laikotarpio tikslines kampanijas. Seniai vykdoma veikla, susijusi su pagalba tarptautiniam baudžiamajam teismui (TBT) ir mirties bausmės panaikinimu, yra geri tokių kampanijų pavyzdžiai. Tokias kampanijas bendrai galėtų įgyvendinti visos ES institucijos ir pavienės ES valstybės narės. Vyriausioji įgaliotinė per trejus ateinančius metus pasiūlė sutelkti dėmesį į šias tris temas: – teismų reforma, daugiausia dėmesio skiriant teisei į teisingą bylos nagrinėjimą; – moterų teisės – plėtojant ES visa apimantį požiūrį į moteris, taiką ir saugumą, taip pat ES moterų ir vyrų lygybės strategiją; – vaiko teisės – plėtojant „ES vaiko teisių darbotvarkę“ ir abu ES vaikų gairių rinkinius. ES institucijos ir valstybės narės turėtų dalyvauti nustatant konkrečius, svarbius, pasiekiamus ir realius bei per konkretų laikotarpį įgyvendintinus kiekvienos kampanijos tikslus ir jų įgyvendinimo planus. Naujas požiūris į kaimynus ir tolesnes šalis Neseniai atliktos Europos kaimynystės politikos peržiūros metu toliau plėtotos ES politikos strategijos demokratijai remti. Naujasis požiūris grindžiamas tarpusavio atskaitomybe ir tvirtesniu įsipareigojimu remti visuotines vertybes – žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę, įskaitant aktyvesnį politinį dialogą šiuo klausimu. Vadovaujantis šiuo požiūriu vartojamos dvi naujos sąvokos: „tvirta demokratija“, kuria siekta nustatyti pradinį būtinų pasiekimų atskaitos tašką, pagal kurį būtų galima vertinti pažangą, ir principas „daugiau už daugiau“, pagal kurį šalims, kurios siekia daryti didelę pažangą stiprindamos demokratiją, skiriama papildomų lėšų bendradarbiavimui. Taip pat turėtų būti taikomas atvirkštinis „daugiau už daugiau“ principas. Bus stiprinami partnerystės ryšiai su pilietine visuomene ir skiriama papildoma finansinė parama, įskaitant paramą pagal naują specialią finansavimo priemonę. Partnerystė su pilietine visuomene ES reikia glaudžiai bendradarbiauti su pilietine visuomene, remtis jos praktine patirtimi ir naudotis kitais ryšių kanalais. Reikia plėtoti seniai užmegztą pareigūnų, NVO, verslo sektoriaus, profesinių sąjungų ir žiniasklaidos dialogą. ES turėtų toliau remti aktyvią pilietinę visuomenę, kuri itin svarbi kuriant demokratinę valstybę, ir socialinius partnerius, be kurių neįmanoma tęsti reformų. Tose šalyse, kuriose yra tik labai nedidelė pagrįsta galimybė veiksmingai bendradarbiauti su vyriausybe arba tokios galimybės nėra, ryšius su tos šalies žmonėmis reikėtų palaikyti taip pat aktyviai. Esant tokioms aplinkybėms, palaikyti ryšius su pilietine visuomene ir taikia politine opozicija, remiant žmogaus teisių gynėjus jiems kylančių pavojų ir grėsmių akivaizdoje, yra dar svarbiau. ES turėtų toliau atvirai kalbėti apie konkrečią padėtį žmogaus teisių srityje ir apie šių teisių pažeidimus, taip pat apie demokratijos silpnėjimą, ypatingą dėmesį skirdama pastangoms išsaugoti ar suteikti būtinas galimybes pilietinei visuomenei tobulėti. ES vadovaujasi sistemingu požiūriu į konsultacijas su tarptautinėmis ir vietos žmogaus teises ginančiomis NVO visais savo žmogaus teisių politikos aspektais. Ypatingas dėmesys bus skiriamas pastangoms gerinti sąlygas, kuriomis trečiųjų šalių pilietinė visuomenė galėtų veikti be apribojimų. Kasmetinio ES ir NVO forumo žmogaus teisių klausimais dalyviai turėtų ir toliau peržiūrėti ES veiksmus ir prisidėti prie jų įgyvendinimo. Žmogaus teisių gynėjai yra nepakeičiami ES sąjungininkai remiant ir ginant žmogaus teises visame pasaulyje. Jie laikomi svarbiausiais ES delegacijų ir ES valstybių narių diplomatinių atstovybių dialogo su trečiosiomis šalimis dalyviais. ES turėtų ir toliau skatinti veiksmingą ES žmogaus teisių gynėjų gairių įgyvendinimą, be kita to, didindama visų susijusių suinteresuotųjų subjektų informuotumą. ES turėtų ir toliau siekti patenkinti neatidėliotinus žmogaus teisių gynėjų, kuriems gresia tiesioginis pavojus, apsaugos poreikius, būtent kurdama ES lygmens skubaus prieglobsčio sistemą. Be politinės paramos, žmogaus teisių gynėjams skiriama ir speciali finansinė parama pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę (EDŽTRP), kuri teikiama atsižvelgiant į konkrečias kliūtis, kurias tokie žmonės turi įveikti vykdydami savo kasdienę veiklą. EDŽTRP, kurios 2007–2013 m. biudžetas siekia 1,1 mlrd. EUR, patvirtintas ES įsipareigojimas remti ir stiprinti demokratiją ir žmogaus teises teikiant paramą pilietinei visuomenei ir žmogaus teises remiančioms institucijoms visame pasaulyje. Komisija pasiūlė būsimoje 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje proporcingai padidinti finansavimą iki 1,4 mlrd. EUR (2011 m. kainomis). Atsižvelgiant į Daugiametę finansinę programą, bus pateikti pasiūlymai, kaip padaryti EDŽTRP lankstesnę, kad, naudojant šią priemonę, tikslai būtų įgyvendinami geriau, greičiau ir veiksmingiau ir kad šiomis lėšomis galėtų pasinaudoti daugiau organizacijų ir būtų užtikrinta sparti reakcija į šalių, kuriose yra sunkiausia padėtis, kurią būtina kuo skubiau keisti, pilietinės visuomenės poreikius. B. Kompleksinis požiūris į politiką ES įsipareigojusi padaryti žmogaus teises ir demokratiją savo išorės veiksmų pagrindu ir vykdydama kiekvieną veiksmą akcentuoti jas kaip vertybę. Europos Sąjungos sutartyje aiškiai nurodyta, kad žmogaus teisės ir demokratija yra svarbiausi visų ES veiksmų principai. Yra galimybių į visumą sujungti daugiau įvairių ES politikos sričių, kad jas įgyvendinant kartu būtų pasiektas didžiausias poveikis. Įvairios su išorės politika susijusios ES politikos sritys, įskaitant vystomojo bendradarbiavimo, prekybos, laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, kovos su terorizmu, krizių valdymo, konfliktų prevencijos ir interneto valdymo politiką, akivaizdžiai susijusios su žmogaus teisėmis ir demokratija. Visi įgyvendinant šių sričių politiką plėtojami veiksmai (įskaitant priemones, kurių imasi šią politiką atitinkamose savo kompetencijos srityse įgyvendinančios valstybės narės) turi ir toliau būti visiškai suderinami su pagarba žmogaus teisėms, jų apsauga ir rėmimu. Demokratija ir rinkimai Kalbant apie demokratijos stiprinimą, ES ir valstybės narės sutartimis ir konstitucijomis yra tvirtai įsipareigojusios stiprinti demokratiją ir vadovaujasi tvirtomis parlamentinėmis tradicijomis. 2009 m. ES patvirtino demokratijos stiprinimo įgyvendinant išorės veiksmus strategiją ir veiksmų darbotvarkę. Joje raginta vykdyti nuoseklesnę politiką ir geriau koordinuoti priemonių naudojimą, atsižvelgiant į Lisabonos sutarties esmę. Rinkimai yra labai svarbus veiksnys siekiant užtikrinti įvairias žmogaus teises, kaip antai žodžio laisvė, susirinkimų ir asociacijų laisvė. ES yra pagrindinė veikėja paramos rinkimams srityje ir padeda šalims partnerėms įgyvendinti patikimą, skaidrų ir visapusišką rinkimų procesą. Be to, ES rinkimų stebėjimo misijos (RSM) yra svarbi ES naudojama priemonė. Jų metu parengtos rekomendacijos labai naudingos siekiant dar labiau sustiprinti žmogaus teises ir demokratiją šalyje. Stebėdama rinkimus ES daugiau dėmesio skirs moterų, tautinių mažumų ir neįgaliųjų – ir kaip kandidatų, ir kaip balsuotojų – dalyvavimui rinkimuose. Paramos rinkimams ir rinkimų stebėjimo priemonių sąveikos užtikrinimas – labai svarbi ES strategijos dalis. ES aktyviai naudosis RSM ataskaitomis. Vien rinkimais demokratijos sustiprinti neįmanoma. ES požiūriu į demokratiją turėtų būti užtikrinama sąveika tarp tiesioginės paramos rinkimų procesui, politinei visuomenei (parlamentams ir politinėms partijoms, pilietinei visuomenei ir žiniasklaidai) ir paramos kitiems esminiams valstybės kūrimo elementams, kaip antai teisinės valstybės principams, teismų sistemoms, viešojo administravimo reformai ir decentralizacijai. ES aktyviau įgyvendina demokratijos stiprinimo veiksmų darbotvarkę – inicijavo pirmą bandomųjų šalių projekto etapą, remdamasi EDŽTRP demokratijos elementu, ir siekia nuoseklesnio politikos ir finansinių priemonių naudojimo įgyvendinant savo bendrąjį požiūrį į demokratijos stiprinimą visame pasaulyje. Reaguodama į pastaruosius įvykius Šiaurės Afrikoje, ES rėmėsi iniciatyvomis, kurių imtasi atliekant Europos kaimynystės politikos peržiūrą, siekiant toliau plėtoti paramos reformoms, kuriomis kuriama tvari demokratija, metodiką. Tai reiškia, jog prireikus taikomos teigiamos ir neigiamos paskatos ir rengiami lyginamieji standartai su žmogaus teisėmis, demokratija ir teisine valstybe susijusiai pažangai įvertinti. Vystomasis bendradarbiavimas Žmogaus teisių ir vystomojo bendradarbiavimo darbotvarkės glaudžiai tarpusavyje susijusios. Pagarba žmogaus teisėms yra svarbiausia siekiant įgyvendinti visus Tūkstantmečio vystymosi tikslus. ES seniai prisiėmė įsipareigojimą užtikrinti, kad pagarba žmogaus teisėms ir demokratijos plėtra būtų įtrauktos į vystomojo bendradarbiavimo veiklą kaip svarbiausias jos elementas. Tai gali būti daroma užtikrinant sprendimų priėmimo skaidrumą, kad moterys ir socialiai atskirtos grupės galėtų dalyvauti šiam procese kaip visateisiai dalyviai, taip neskatinant tolesnės jų atskirties. Reikėtų stengtis užtikrinti, kad ES finansuojamos vystymosi programos ir projektai padėtų šalims partnerėms vykdyti savo tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje, įskaitant JT sutarčių įgyvendinimo stebėjimo institucijų rekomendacijas, pateiktas atliekant nuolatinę visuotinę peržiūrą, taip pat kitų stebėjimo institucijų, kaip antai Tarptautinės darbo organizacijos, pateiktas rekomendacijas. Siekiant sėkmės tokiose srityse kaip galimybė gauti vandens ir gyventi sanitarinėmis sąlygomis ar aprūpinimas maistu, itin svarbu suprasti, kad žmogaus teisės, demokratija ir vystymasis yra susiję tarpusavyje. Neseniai paskelbtame komunikate „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“ atkreipiamas dėmesys į sunkumus, kylančius siekiant aktyviau remti šalių partnerių pastangas įgyvendinti savo nacionalinius ir tarptautinius įsipareigojimus žmogaus teisių srityje. ES įsipareigojusi užtikrinti, kad su žmogaus teisėmis, demokratija ir teisine valstybe susijusi šalies praktika turėtų didesnį poveikį pagalbos tai šaliai programavimui, būdams ir kanalams bei tiesioginės paramos jos biudžetui peržiūrai. Vertinant tiesioginės paramos biudžetui sutartis, atsižvelgiant į Komisijos komunikatą „Požiūris į ES paramą trečiųjų šalių biudžetui ateityje“, jas galima papildyti konkrečiomis sąlygomis dėl tvirtos ir tvarios demokratijos ir žmogaus teisių stiprinimo. Konkrečioms šalims skirtos strategijomis žmogaus teisių srityje ir žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu turėtų būti užtikrinama, kad į žmogaus teises ir demokratiją būtų atsižvelgiama visuose vystomojo bendradarbiavimo proceso etapuose, taip pat užtikrinamas dialogo politikos klausimais ir politinio dialogo žmogaus teisių klausimais ir vystomojo bendradarbiavimo proceso tęstinumas. Nuostatos dėl žmogaus teisių Nuo 1995 m. į bendruosius politinius susitarimus su trečiosiomis šalimis ES įtraukia nuostatą dėl žmogaus teisių. 2010 m. ES dar kartą patvirtino, kad vadovaujasi šia politika. Šiuo metu ši nuostata įtraukta į susitarimus su daugiau kaip 120 šalių, o dar su keliomis deramasi dėl tokios galimybės. Ši nuostata yra bendradarbiavimo žmogaus teisių srityje ir žmogaus teisių rėmimo visose srityse, kurias apima šie susitarimai, pagrindas. Ši nuostata taip pat yra priemonių, kurių imamasi reaguojant į žmogaus teisių pažeidimus, teisinis pagrindas. Įgyvendinant šias priemones gali būti atidedami susitikimai su susijusia šalimi ir nutraukiamos bendradarbiavimo techniniais klausimais programos. Prekybos politika Bendra prekybos politika viena geriausiai matomų ES išorės veiksmų išraiškų. ES prekybos ir žmogaus teisių darbotvarkė turi būti nuosekli, skaidri, nuspėjama, įgyvendinama ir veiksminga. Sunkiausia yra vykdyti prekybą taip, kad ji padėtų, o ne trukdytų spręsti su žmogaus teisėmis susijusius rūpestį keliančius klausimus. Vadovaudamasi savo prekybos politika, ES daugiausia dėmesio skiria teigiamoms paskatoms, naudodama prekybos lengvatas žmogaus teisėms remti ir plėtodama dialogą dėl sąlygų, kuriomis tos lengvatos nebūtų panaikinamos. ES prekybos partneriai labai skiriasi vienas nuo kito ir sprendžiant, kokiu būdu būtų galima užtikrinti jų veiklos suderinamumą su žmogaus teisių srities tikslais, reikėtų atsižvelgti į jų skirtumus. Vienas iš tokio požiūrio laikymosi pavyzdžių yra bendroji lengvatinių muitų tarifų sistema BLS+, pagal kurią šalims, kurios įsipareigoja remti su žmogaus teisėmis, darbo teisėmis, aplinka ir valdymu susijusias pagrindines visuotines vertybes, suteikiamos papildomos lengvatos. ES laisvosios prekybos susitarimai (LPS) susiję su ES bendraisiais politiniais susitarimais (žr. ankstesnį skirsnį „Nuostatos dėl žmogaus teisių“); priimdama sprendimą pradėti ar užbaigti derybas dėl LPS, ar ne, ES turėtų aptarti žmogaus teisių padėtį šalyje partnerėje. Lisabonos sutartyje numatytos naujos ES kompetencijos sritys susijusios su investicijų politika; ES bendra investicijų politika turėtų būti įgyvendinama vadovaujantis Sąjungos išorės veiksmų politikos principais ir tikslais, įskaitant susijusius su žmogaus teisėms. Prie žmogaus teisių srities tikslų įgyvendinimo prisidedama ir specialiomis prekybos priemonėmis. Prie tokių pavyzdžių priskiriamas Reglamentas (EB) Nr. 428/2009, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto, persiuntimo, susijusių tarpininkavimo paslaugų ir tranzito kontrolės režimą, Reglamentas (EB) Nr. 1236/2005 dėl prekybos tam tikromis prekėmis, kurios galėtų būti naudojamos mirties bausmei vykdyti, kankinimui ar kitokiam žiauriam, nežmoniškam ar žeminančiam elgesiui ir baudimui, ir Tarybos bendroji pozicija 2008/944/CFSP dėl ginklų eksporto. Informacinės ir ryšių technologijos Dėl pažangos informacijos ir ryšių technologijų (IRT) srityje, kaip antai interneto, mobiliosios telefonijos ir socialinės žiniasklaidos atsiradimo, atsivėrė labai daug galimybių remti žmogaus teises, kaip antai žodžio laisvę ir susirinkimų laisvę. Pasaulinis laisvas informacijos srautas iš tikrųjų gali sustiprinti pilietinę visuomenę ir skatinti žmogaus teisių aktyvistų veiklą. Tačiau dėl šios technologinės pažangos – daugėjant galimybių vykdyti stebėjimą ir cenzūrą – autoritarinės valstybės taip pat gali sustiprėti. Šiuo metu Europos įmonės neturi aiškių standartų dėl tokių technologijų pardavimo autoritarinėms valstybėms ir dėl ex post paslaugų teikimo, kaip antai mokymo ir konsultavimo. Atsižvelgdamos į tai, EIVT ir atitinkamos Komisijos tarnybos parengs atitinkamas priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti, kad žmonėms, naudojantiems internetą ir kitas IRT, nebūtų taikoma beatodairiška cenzūra arba jie nebūtų masiškai stebimi, taip pat kad šiomis technologijomis iš tikrųjų būtų naudojamasi siekiant remti žmogaus teises, atsižvelgiant į privatumo ir asmens duomenų apsaugos klausimus. Verslas ir žmogaus teisės Įmonių socialinė atsakomybė (ĮSA) suteikia galimybę bendrovėms savanoriškai įtraukti rūpestį keliančius socialinius ir aplinkosaugos klausimus į savo veiklą ir dialogą su suinteresuotaisiais subjektais. Europos įmones reikėtų skatinti imtis atitinkamų deramo stropumo priemonių, kuriomis būtų užtikrinta, kad savo veikla, neatsižvelgiant į tai, kur ji vykdoma, jos nepažeidžia žmogaus teisių. Globalizacija atvėrė įmonėms daugiau galimybių prisidėti prie žmogaus teisių įgyvendinimo, bet taip pat padidino verslo sąsajų su žmogaus teisių pažeidimais riziką. ES palankiai įvertino JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinius principus, kuriuos 2011 m. birželio mėn. vienbalsiai patvirtino JT Žmogaus teisių taryba (JT ŽTT). 2011 m spalio mėn. Europos Komisija paskelbė komunikatą dėl įmonių socialinės atsakomybės. Jame Komisija išreiškė nuomonę, kad visos įmonės turėtų laikytis ĮSA reikalavimo gerbti žmogaus teises, kaip apibrėžta JT pagrindiniuose principuose. Atsižvelgdama į šį komunikatą, Komisija, be kita ko, parengs žmogaus teisių vadovą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, paragins valstybes nares parengti savo nacionalinius JT pagrindinių principų įgyvendinimo planus ir toliau skatins šalis partneres laikytis tarptautiniu lygmeniu pripažįstamų ĮSA standartų, kaip antai Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (OECD) rekomendacijų daugiašalėms įmonėms ir TDO trišalės deklaracijos dėl daugiašalėms įmonėms ir socialinės politikos srityje taikytinų principų. Konfliktų prevencija Žmogaus teisių pažeidimai, pagrindinių laisvių nebuvimas ir vis labiau įsigalinti nebaudžiamumo tradicija, ypač esant nestabiliai padėčiai, sukelia arba didina politinį nestabilumą ir smurtinius konfliktus. Analizuodama konfliktų pavojų ir naudodama savo išankstinio perspėjimo sistemas, ES toliau vis daugiau dėmesio skirs žmogaus teisių padėčiai ir pagarbai pagrindinėms laisvėms. ES turėtų toliau stengtis ir stiprinti savo pastangas įtraukti žmogaus teises ir pagrindines laisves į konfliktų prevencijos ir taikos skatinimo veiklą kaip svarbiausią jos elementą ir, tam tikrais atvejais, paversti analizės rezultatus ir išankstinio perspėjimo ženklus galimybe imtis išankstinių veiksmų. Krizių valdymas ES krizių valdymo misijos ir operacijos, kurios paprastai vykdomos konflikto metu, įgyvendinamos palaikant glaudžius ryšius su vietos pajėgomis, ir daugelio iš jų metu susiduriama su žmogaus teisių pažeidimais. Per laikotarpį nuo pirmosios ES krizių valdymo operacijos 2003 m. nustatyti geriausios patirties įtraukiant žmogaus teises ir lyčių klausimus į planavimo ir įgyvendinimo procesą pavyzdžiai. ES vadovausis tarptautine geriausia planavimo, mokymo ir dislokavimo patirtimi, atsižvelgdama į JT agentūrų taikos palaikymo operacijų metu taikytą požiūrį į žmogaus teises. Įgyvendindama konfliktų prevencijos, krizių valdymo ir taikos skatinimo veiklą ES stiprins šių veiksmų žmogaus teisių, vaikų apsaugos ir lyčių aspektus, atsižvelgdama į tarptautinės geriausios patirties pavyzdžius ir siekdama demokratiškų rezultatų, kad smurtą išstumtų politiniai konfliktų sprendimo mechanizmai. ES visaapimančio požiūrio į JT Saugumo tarybos rezoliucijų 1325 ir 1820 dėl moterų, taikos ir saugumo bei kovos su smurtu prieš moteris ir mergaites ir visų formų diskriminacija gairių įgyvendinimą laikysis vykdydama ES žmogaus teisių politiką, įskaitant kasmet rengiamą ataskaitą. Tarptautinės humanitarinės teisės gairių įgyvendinimas taip pat bus paspartintas. Kova su terorizmu Kova su terorizmu turi būti vykdoma laikantis visų pagrindinių teisių ir tarptautinės teisės. Tai apima žmogaus teisių teisę, tarptautinę humanitarinę ir pabėgėlių teisę, laisvą ir sąžiningą teismo procesą, asmens ir privačių duomenų apsaugą. Plėtodama dialogą su trečiosiomis šalimis žmogaus teisių klausimais, ES jau ne kartą kėlė žmogaus teisių pažeidimų, padarytų prisidengus kovos su terorizmu veikla, klausimą. Tačiau šiuo klausimu galima diskutuoti aktyviau – plėtojant dialogus su trečiosiomis šalimis dėl bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje. Plėtodama šiuos dialogus ES ragina ne ES šalis ratifikuoti JT konvencijas ir protokolus, susijusius su kova su terorizmu. Griežtesnės pozicijos dėl žmogaus teisių turėtų būti laikomasi planuojant ir įgyvendinant kartu su trečiosiomis šalimis vykdomus kovos su terorizmu paramos projektus. Laisvė, saugumas ir teisingumas Kalbant apie laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės išorės aspektą, įskaitant policijos ir teismų bendradarbiavimą, kovą su narkotikais ir organizuotu nusikalstamumu, teismų veikimą, sienų valdymą, prieglobstį ir migraciją, pagrindinių teisių apsauga yra visų svarbiausia. Plėtojant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis šiose srityse, itin svarbu užtikrinti, kad vykdant šią veiklą nebūtų pažeidžiama nė viena žmogaus teisė, įskaitant teisę į nediskriminavimą. Pavyzdžiui, jeigu keičiamasi informacija su trečiųjų šalių policijos pajėgomis, ta informacija negali būti išgaunama kankinimu arba nežmonišku elgesiu, taip pat turi būti užtikrinama tinkama teisių apsauga. ES visuotinio požiūrio į migraciją ir judumą, kuriuo apibrėžiama ES išorės migracijos politika, esmė taip pat yra stiprinti pagarbą žmogaus teisėms ir migrantų žmogaus teisėms kilmės, tranzito ir paskirties šalyse. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamų migrantų, kaip antai nelydimų nepilnamečių, prieglobsčio prašytojų, asmenų be pilietybės ir nuo prekybos žmonėmis nukentėjusių asmenų, apsaugai ir jų teisių stiprinimui. Šioje srityje ypač svarbus prekybos žmonėmis reiškinys. Svarbu užtikrinti, kad nusikalstamumo prevencijos (saugumo) ir žmogaus teisių aspektai būtų suprantami kaip tos pačios problemos sudedamieji elementai, taip pat kad būtų nagrinėjamos prekybos žmonėmis priežastys. Visų pirma, labai svarbu apsaugoti moteris nuo su lytimi susijusio smurto formų ir kovoti su didėjančiu moterų skurdu. Vykdydama išorės veiksmus žmogaus teisių požiūriu ES ir toliau teiks pirmenybę prekybos žmonėmis klausimui. Tokia pirmenybė bus teikiama vykdant finansavimo, mokymo ir keitimosi informacija veiklą ir tai bus daroma peržengiant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ribas. ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatorius ir EIVT jau užmezgė ryšius, siekdamos pradėti rengti šalių ir regionų, kuriems bus teikiama pirmenybė ateityje kuriant partnerystės ryšius prekybos žmonėmis srityje, sąrašą. Sienų valdymo srityje ES aktyviai skatina į veiksmingos sienų kontrolės trečiosiose šalyse priemones įtraukti žmogaus teisių aspektą. Visų pirma, labai svarbu, kad sienos apsaugos pareigūnai turėtų tinkamas priemones ir būtų tinkamai apmokyti užtikrinti, kad prie sienos atvykusiems asmenims, kuriems reikalinga apsauga, būtų suteikta galimybė gauti tinkamą pagalbą ir naudotis reikiamomis procedūromis. Visiškas politikos sričių nuoseklumas Itin svarbu, kad ES rodytų pavyzdį pagrindinių teisių užtikrinimo srityje – ne tik ES gyvenančių žmonių, bet ir pačios Sąjungos vystymosi labui. Geri rezultatai sustiprins ES veiksmus siekiant remti žmogaus teises visame pasaulyje. Priėmus Lisabonos sutartį Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartija tapo teisiškai privalomu dokumentu. Įgyvendindamos ES teisės aktus, chartijos nuostatų turi vienodai griežtai laikytis visos ES institucijos, organai, įstaigos, agentūros ir valstybės narės. ES įsipareigojimas gerbti žmogaus teises reiškia ne tik bendrą pareigą susilaikyti nuo veiksmų, kuriais šios teisės būtų pažeistos, bet ir atsižvelgti į jas įgyvendinant savo vidaus ir išorės politiką. 2010 m. spalio mėn. Komisija priėmė veiksmingo Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo strategiją. Joje aiškinama, kaip chartija turėtų remtis ES institucijos ir valstybės narės. Ją patvirtino Europos Parlamentas ir ES Taryba. Kasmet Komisija rengs pažangos ataskaitą. 2011 m. kovo mėn. buvo paskelbta pirmoji ataskaita dėl chartijos taikymo ES institucijose. ES įsipareigojimas prisijungti prie Žmogaus teisių apsaugos konvencijos šalių dar labiau sustiprina žmogaus teisių apsaugos principus, kurie jau įtvirtinti Sąjungos teisinėje sistemoje – ES pagrindinių teisių chartijoje ir ES Teisingumo Teismo sprendimuose Šios ES politikos sritys tiesiogiai susijusios su Europos patikimumu keliant žmogaus teisių klausimą kitose šalyse. Keldama žmogaus teisių trečiosiose šalyse klausimus, ES remiasi tarptautiniais standartais: tai daugiausia pagrindinės JT žmogaus teisių sutartys, pagrindiniai darbo standartai bei (taikomi partneriams Europoje) Europos Tarybos ir OSCE standartai. Svarbu, kad ES ir jos valstybės narės atitinkamose savo kompetencijos srityse šiuos standartus įgyvendintų akivaizdžiai ir veiksmingai. C. Stiprių partnerystės ryšių kūrimas Daugiašalis bendradarbiavimas Siekiant ryžtingų JT veiksmų, ES ir šalimis partnerėmis reikia bendro pagrindo. Per pastaruosius metus ES daug investavo į Ženevoje įsikūrusios JT ŽTT ir JT Generalinės asamblėjos Trečiojo komiteto gebėjimą nustatyti ir apsaugoti visuotines žmogaus teisių normas ir standartus bei nagrinėti sunkius žmogaus teisių pažeidimus. Tai padėjo pasiekti svarbių rezultatų, pvz., sulaukta pasaulinio pritarimo mirties bausmės moratoriumui, pasiektas susitarimas dėl iniciatyvų, susijusių su religijos arba tikėjimo laisve. Sėkmė didžiąja dalimi priklauso nuo ES gebėjimo užmegzti ryšius su partnerėmis trečiosiomis šalimis ir tinkamai atsižvelgti į jų nuomonę, kad, be kita ko, naudodamasi savo dvišaliais santykiais, galėtų sudaryti tarpregionines koalicijas. ES valstybėms narėms reikia stiprinti savo gebėjimą sutarti dėl bendrų pozicijų ir jų laikytis, naudojantis bendra savo įtaka ir ištekliais, pasidalijus našta ir vadovaujantis aiškesne strategija savo prioritetams nustatyti. Reikia gerinti Ženevos, Niujorko ir Briuselio veiksmų sąveiką ir koordinavimą, taip pat atsižvelgiant į ES veiksmus kituose daugiašaliuose forumuose, kaip antai Europos Taryboje ir OSCE. ES turėtų stengtis didinti savo veiklos JT veiksmingumą, kurdama tarpregionines koalicijas, stiprindama JT sistemos žmogaus teisių rėmimo mechanizmus ir skatindama laiko požiūriu geresnį jos derėjimą su savo veiksmais dvišalių santykių lygmeniu ir kituose daugiašaliuose forumuose. ES sukurs veiklos JT prioritetų nustatymo metodą, kurį taikys kasmet per visus su žmogaus teisėmis susijusius posėdžius Ženevoje ir Niujorke, atsižvelgdama į nustatytus savo veiksmų JT laikotarpio vidurio prioritetus. Tarptautinis teisingumas ES visiškai įsipareigojusi remti tarptautinį teisingumą kovojant su nebaudžiamumu ir skatinant teisės aktais grindžiamą tarptautinę tvarką, siekiant užkirsti kelią genocidui, nusikaltimams žmonijai ir karo nusikaltimams ir užtikrinant, kad kaltininkai atsakytų už tokius nusikaltimus. ES ir toliau pasisakys už būtinybę prisiimti atsakomybę už tarptautinės humanitarinės teisės ir žmogaus teises reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus. Kaip ir anksčiau ES teiks reikšmingą pagalbą TBT ir kitiems tarptautiniams baudžiamiesiems teismams, taip pat Romos statuto visuotinio ratifikavimo kampanijai. ES visiškai įsipareigojusi remti TBT Romos statuto visuotinumą ir vientisumą ir TBT nepriklausomumą. ES taip pat įsipareigojusi siekti visiško Romos statuto įsigaliojimo ir tai darys įgyvendindama papildomumo principą ir sustiprindama veiksmingas nacionalinių teisingumo sistemų ir TBT sąsajas. ES turėtų parengti specialias pereinamojo laikotarpio teisingumo politikos priemones išorės veiksmų srityje, siekdama padėti visuomenėms išspręsti praeityje padarytų nusikaltimų klausimą naudojant teisingumo, teisybės, reparacijų ir institucijų reformos mechanizmus. Regioninės organizacijos ES stiprins bendradarbiavimą žmogaus teisių ir demokratijos srityje su regioninėmis ir tarpvyriausybinėmis organizacijomis ir politiniu, ir vietos lygmeniu, t. y. ES delegacijų ir šių organizacijų buveinių, vietos biurų ar atstovybių bendradarbiavimą. Ji sistemingiau naudosis bendradarbiavimu su Europos Taryba ir OSCE. ES turėtų ištirti galimybes glaudžiau bendradarbiauti su Afrikos Sąjunga (AS), Pietryčių Azijos valstybių asociacija, Amerikos valstybių organizacija ir kt., plėtojant jau sukurtus tvirtus arba kuriamus regioninius jų žmogaus teisių ir demokratijos rėmimo mechanizmus. ES turėtų pasinaudoti dialogais su įvairiais regionais, kaip antai Azijos ir Europos susitikimu, ES ir Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalių aukščiausiojo lygio susitikimu, AS ir ES aukščiausiojo lygio susitikimu, Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybių (AKR) ir ES jungtine parlamentine asamblėja, kad sustiprintų bendradarbiavimą žmogaus teisių klausimais. ES turėtų ir toliau remti žmogaus teises, demokratiją ir teisinę valstybę arabų šalyse ir už jų ribų, glaudžiau bendradarbiaudama su kitomis organizacijomis, kaip antai Arabų lyga ir Islamo konferencijos organizacija. Poveikis per dialogą Žmogaus teisės ir demokratija yra neatskiriama ES dialogo su kitomis šalimis, įskaitant aukščiausiojo lygio vadovų ir žemesnio rango pareigūnų susitikimų lygmens dialogą, dalis. Nors ES pradėjo maždaug 40 dialogų ir konsultacijų žmogaus teisių klausimais, geriausių rezultatų pasiekiama šiuos klausimus įtraukus į platesnį ES santykių su tam tikra šalimi kontekstą. Siekdama didinti šių dialogų veiksmingumą, ES, remdamasi savo patirtimi, turėtų imtis šių žingsnių: – užtikrinti glaudesnę dialogų žmogaus teisių klausimais sąsają su kitomis politikos priemonėmis; – nustatyti dialogų prioritetus, tikslus ir lyginamuosius standartus, kad galėtų juos peržiūrėti atsižvelgdama į konkrečioms šalims skirtas strategijas žmogaus teisių srityje; – įvertinusi įvairių formų dialogus žmogaus teisių klausimais, įskaitant vietos lygmens dialogus su AKR valstybėmis pagal Kotonu konvenciją (8 str.), apibendrinti geriausią praktiką; – ištirti galimybes plėtoti veiksmingesnį dialogą ir bendradarbiavimą su ES strateginiais partneriais. Reagavimas į sunkius pažeidimus Kartais, reaguodama į sunkius žmogaus teisių pažeidimus trečiosiose šalyse, ES imasi tam tikrų priemonių (pvz., užšaldo lėšas, taiko ginklų embargą arba neišduoda vizų). Tokios priemonės nuolat atidžiai apsvarstomos atsižvelgiant į ES 2004 m. pagrindinius ribojamųjų priemonių naudojimo principus ir ES pagrindinių teisių chartiją. ES Taryba nuolat peržiūri ribojamąsias priemones. Svarbu, kad tokios priemonės padėtų siekti deklaruojamo tikslo, būtų tikslingos, neturėtų nepageidaujamo poveikio civiliams gyventojams ir atitiktų aiškaus ir teisingo bylos nagrinėjimo, įskaitant teisę į veiksmingą teisinę gynybą, reikalavimus. D. Veiksmingas naudojimasis bendra ES valstybių įtaka Siekiant įgyvendinti ankstesniuose skyriuose išdėstytą požiūrį, ES išorės veiksmų srityje reikia ieškoti veiksmingesnių su žmogaus teisėmis ir demokratija susijusių klausimų sprendimo būdų. Europos Parlamentas Europos Parlamentas priskyrė žmogaus teises ir demokratiją prie svarbiausių savo prioritetų. Sistemingai ir skubiai išreikšdamas savo nuomonę svarbiausiais dienos klausimais, Parlamentas tapo pagrindine institucija, remiančia žmogaus teises visose ES veiklos srityse. EP bendradarbiavimas su kitais parlamentais (EP atstovų dalyvavimas parlamentinio bendradarbiavimo komitetų ir regioninių parlamentinių asamblėjų veikloje) ypač vertingas didinant ES siunčiamų signalų poveikį. Būtų naudinga, jei Europos Parlamentas labiau pasistengtų paskleisti itin svarbią savo žmogaus teisių idėją už Žmogaus teisių pakomitečio ribų savo delegacijoms trečiosiose šalyse. Valstybės narės ES veikla remiant ir ginant žmogaus teises ir demokratiją būtų veiksmingesnė ir ja būtų labiau pasitikima, jeigu ES institucijos ir valstybės narės sutelktų bendrą savo įtaką. Valstybės narės privalo ir toliau griežtai kontroliuoti ES žmogaus teisių ir demokratijos politiką ir atsakingai ją įgyvendinti daugiašalių santykių lygmeniu ir plėtodama dvišalius santykius su trečiosiomis šalimis. Šiuo tikslu būtina sutarti dėl tvirtų bendrų pozicijų dėl žmogaus teisių, kuriomis ir ES institucijos, ir ES valstybės narės galėtų vadovautis siekdamos laikytis bendros pozicijos. Tai galima užtikrinti rengiant nuolatines diskusijas žmogaus teisių klausimais, taip pat politiniu lygmeniu. Be to, valstybės narės gali gerokai prisidėti prie ES žmogaus teisių ir demokratijos politikos įgyvendinimo, pasidalydamos ES tenkančia našta ir darbais. Nuolatinė žmogaus teisių ir demokratijos ekspertų darbo grupė ES Taryboje Tarybos Žmogaus teisių darbo grupė (COHOM) atlieka svarbiausią vaidmenį kontroliuojant ES žmogaus teisių politikos kryptį bei konsultuojant Politikos ir saugumo komitetą (PSK) ir Tarybą. Šiuo metu COHOM sudaro atstovai iš valstybių narių sostinių, kurie susitinka tik kartą per mėnesį ir nebegali atlaikyti viso padidėjusio darbo krūvio ir patenkinti visų poreikių. Siekiant veiksmingai įgyvendinti ES žmogaus teisių išorės politiką, COHOM posėdžiai turėtų būti dažnesni, be to, reikalinga nuolatinė žmogaus teisių ir demokratijos ekspertų grupė, kuri padėtų spręsti šiuos klausimus ES valstybių nuolatinėse atstovybėse Briuselyje. Briuselyje veikianti COHOM užtikrintų didesnį Tarybos, Nuolatinių atstovų komiteto ir PSK ir kitų teminių ar geografinių darbo grupių veiklos nuoseklumą. Tai taip pat suteiktų galimybę kas mėnesį rengti už žmogaus teises atsakingų direktorių posėdžius, kurių metu daugiausia dėmesio būtų skiriama strategiškai svarbiems ES žmogaus teisių ir demokratijos politikos aspektams, o Briuselyje veikianti darbo grupė spręstų einamuosius klausimus. Kuriant žmogaus teisių ir demokratijos kultūrą EIVT įkurtas Žmogaus teisių ir demokratijos direktoratas. Apskritai manoma, kad už žmogaus teises atsakingi ne tik ekspertai – jos yra kiekvieno pareigūno darbo pagrindas. Šiuo tikslu visose ES delegacijose įkurti žmogaus teisių informaciniai centrai; šią sistemą reikėtų paversti visas sritis apimančių kampanijų įgyvendinimo tinklu. Panašus informacinių centrų tinklas šiuo metu kuriamas EIVT ir Komisijos tarnybose. Visiems delegacijų vadovams bei EIVT ir Komisijos tarnybų darbuotojams rengiamos žmogaus teisių ir demokratijos mokymo programos. Žmogaus teisių ir demokratijos informacinių centrų tinklas kuriamas naudojant naujausias keitimosi informacija ir geriausios patirties pavyzdžiais technologijas. ES komunikatų persvarstymas Visame pasaulyje socialinės žiniasklaidos tinklai – tai žmogaus teisių gynėjų veiklos platforma, kuria naudodamiesi jie gali vieni kitiems suteikti pagalbą ir informaciją bei susisiekti su savo rėmėjais visame pasaulyje. Šie tinklai taip pat suteikia jiems galimybę užfiksuoti ir perduoti savo asmeninę patirtį, dažnai apeinant valstybės kontroliuojamas žiniasklaidos priemones. Esant galimybei keistis vaizdo įrašais ir žinutėmis, žiauriems režimams gali būti sunkiau nuslėpti su žmogaus teisėmis susijusias represijas ir pastangas paminti demokratiją. Tačiau šios paslaugos taip pat gali būti naudojamos atidesniam piliečiui stebėjimui ir jų asmenybės nustatymui. Tokiomis ryšių technologijomis ir socialinės žiniasklaidos tinkluose susikūrusia nauja žmonių bendruomene taip pat galima pasinaudoti siekiant suburti politikos formuotojus ir paprastus žmones politinėms diskusijoms. Pvz., per tiesioginę transliaciją internetu žmonės iš viso pasaulio gali aptarti žmogaus teisių klausimus su įtakingiausiais ES politiniais veikėjais ir jos tarptautiniais partneriais. Taip pašalinamos tradicinės hierarchinės ir galimybės pasinaudoti politine įtaka kliūtys. Dabar žmonėms, norintiems įsitraukti į diskusiją, tereikia prieigos prie interneto. Ryšių su įvairiomis visuomenės grupėmis palaikymas skaitmeninės diplomatijos priemonėmis yra svarbiausias ES vertybių ir veiklos propagavimo visame pasaulyje būdas. Naudojant socialinę žiniasklaidą, ES skaitmeninės diplomatijos srityje įvyko reikšmingų pokyčių, nepaisant to, siekiant plėtoti šiuos naujus metodus ir pasinaudoti skaitmeninės diplomatijos delegacijų visame pasaulyje galimybėmis, reikia įdėti daugiau pastangų. ES galėtų paraginti svarbiausias delegacijas naudotis socialine žiniasklaida skaitmeninės diplomatijos tikslais naudojant esamus ryšių išteklius. Tiems, kurie socialinę žiniasklaidą naudoja piliečių dalyvavimui sprendžiant žmogaus teisių ir demokratijos klausimus skatinti, ES teiks praktinę pagalbą. Tolesni žingsniai Europos Sąjunga ir nori, ir gali būti įtakingiausia žmogaus teisių ginėja ir demokratijos rėmėja pasaulyje. Šis komunikatas parengtas kaip priemonė, padėsianti tęsti diskusijas ES institucijose dėl veiksmingesnio ir visapusiškesnio požiūrio į žmogaus teisių ir demokratijos klausimą. Juo siekiama paskatinti išsakyti nuomonę dėl įvairių galimų veiksmų ir galimybių. Šių idėjų tobulinimas vykstant tarpinstitucinėms diskusijoms ir vieningo ES požiūrio pristatymas turėtų būti kitas žingsnis. Stebėdama šiame komunikate nustatytų tikslų įgyvendinimo pažangą, ES pristatys veiklos rezultatus metinėje žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje ataskaitoje. Tai turėtų suteikti galimybę visiems su ES politika susijusiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant pilietinę visuomenę, įvertinti ES veiksmų poveikį ir padėti nustatyti būsimus prioritetus. Taryba ir Parlamentas raginami nuolat peržiūrėti šios veiklos rezultatus, o po penkerių metų persvarstyti ES strateginius tikslus.