Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas dėl valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo /* KOM/2006/0864 galutinis - COD 2006/0286 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.12.2006 KOM(2006) 864 galutinis 2006/0286 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) Pasiūlymo aplinkybės - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal galiojančius Bendrijos teisės aktus, grindžiamus Tarybos reglamentu (EB) Nr. 788/96 dėl valstybių narių akvakultūros produkcijos statistikos pateikimo, reikalaujama, kad valstybės narės teiktų metinius duomenis Komisijai apie akvakultūros produkcijos apimtį. Tačiau nuo tada, kai buvo priimti teisės aktai, akvakultūra smarkiai išaugo (šiuo metu ji sudaro 27 % visos ES žuvininkystės produkcijos vertės), o siekiant racionaliai plėtoti ir valdyti akvakultūrą vadovaujantis Bendra žvejybos politika, reikalingi įvairesni šio sektoriaus duomenys. - Bendrosios aplinkybės Bendrijos teisės aktais dėl akvakultūros statistikos siekiama peržiūrėti ir įvertinti akvakultūros produktų rinkos padėtį. Dabartinis pasiūlymas buvo parengtas kartu su Žuvininkystės ir jūrų reikalų generalinio direktorato (GD FISH) pasiūlymu peržiūrėti sisteminį duomenų rinkimo (DRR) reglamentą. Komisija ir toliau užtikrins, kad sąvokos ir apibrėžimai dabartiniame pasiūlyme dėl akvakultūros statistikos, taikomi struktūrinėms sektoriaus savybėms, būtų palyginami su naudosiamais ateityje, įgyvendinant DRR teisės aktus, kuriuose dėmesys bus skiriamas ekonominiams sektoriaus aspektams. - Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Pasiūlymas parengtas siekiant patobulinti ir pakeisti Bendrijos galiojančius teisės aktus. Todėl Tarybos reglamentas (EB) Nr. 788/96 dėl valstybių narių akvakultūros produkcijos statistikos pateikimo turėtų būti panaikintas. - Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais. Priėmus šį reglamentą bus galima gauti geresnius duomenis siekiant įgyvendinti Komisijos tvarios Europos akvakultūros plėtros strategiją (COM/2002/0511). 2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Nacionaliniai žuvininkystės statistikos specialistai gavo ir aptarė darbo dokumentą, kuriame išdėstomi dabartinio pasiūlymo techniniai elementai. Šis dokumentas buvo parengtas glaudžiai bendradarbiaujant su Žuvininkystės ir jūrų reikalų generaliniu direktoratu, siekiant užtikrinti, kad jame būtų įtraukti akvakultūros duomenys, kurie reikalingi kurti ir administruoti Bendrą žvejybos politiką. Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Po kelių persvarstymų siekiant atsižvelgti į diskusijose duotus patarimus ir komentarus, nacionaliniai žuvininkystės ekspertai sutarė dėl techninio pasiūlymo turinio. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Į Eurostato Žuvininkystės statistikos darbo grupės posėdį nacionaliniais atstovais buvo pakviesti galiojančius teisės aktus išmanantys ir patirties nacionalinėse žuvininkystės (o daugeliu atvejų akvakultūros) duomenų rinkimo ir kaupimo sistemose turintys ekspertai. Naudoti metodai Atviros nacionalinių ekspertų diskusijos, vykdytos dvišaliu principu ir Žuvininkystės statistikos darbo grupės posėdžiuose. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Konsultuotasi su ekspertais iš nacionalinių žuvininkystės ministerijų ir (arba) nacionalinių statistikos institutų. Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Galimi rimti pavojai su negrįžtamomis pasekmėmis nebuvo paminėti. Nors šiuo pasiūlymu praplečiami galiojantys teisės aktai, joks pavojus nebuvo nustatytas. Ekspertų patarimų viešo paskelbimo priemonės Ekspertų diskusijų rezultatai buvo įrašyti į Žuvininkystės statistikos darbo grupės posėdžio protokolą. - Poveikio vertinimas Nors dėl šio pasiūlymo valstybėms narėms atsiras papildomo darbo, papildoma administracinė našta sektoriui ir valstybėms narėms buvo ribota tokiomis priemonėmis: - – leista naudotis imčių metodais, jei išsamus surašymas būtų pernelyg apsunkinantis; - leista nukrypti nuo nuostatų, jei dėl duomenų teikimo konkrečiuose sektoriuose nacionalinėms valdžios institucijoms kiltų sunkumų; - duomenų perdavimas ribojamas iki vieno karto per trejus metus, jei metiniai pakeitimai nėra reikšmingi. 3) Teisiniai pasiūlymo aspektai - Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu siekiama, kad valstybės narės: - kasmet teiktų duomenis apie akvakultūros produkcijos apimtį ir vertę, suskirstant pagal rūšis, aplinką (gėlusis arba sūrusis vanduo) ir technologiją (pvz., tvenkiniuose arba narvuose): - kas trejus metus teiktų duomenis apie gamtoje sugautos akvakultūros papildymą, t. y. gamtoje sugautų žuvininkystės produktų ir patalpintų akvakultūros vienetuose, skirtuose auginimui iki tinkamo parduoti dydžio apimtį ir vertę. - kas trejus metus teiktų duomenis apie žuvidžių produkciją suskirsčius produktus į tuos, kurie auginami akvakultūros vienetuose ir į tuos, kurie paleidžiami į gamtą, pavyzdžiui, papildyti atsargas vandenyse. - kas trejus metus teiktų duomenis apie akvakultūrų ūkius, suteikiant informaciją apie naudojamą technologiją ir ūkių dydį. - Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas yra numatytas EB sutarties 285 straipsnyje. Taryba bendro sprendimo priėmimo tvarka gali nustatyti statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Tame pačiame straipsnyje nustatomi Bendrijos statistikos rengimo reikalavimai, kuriais reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principų. - Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, kai pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Valstybės narės negali tinkamai įgyvendinti pasiūlymo tikslų dėl šių priežasčių: Norint užtikrinti, kad būtų surinkti palyginami statistiniai duomenys, būtini teisingai ir veiksmingai Bendrijos bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo politikai plėtoti ir stebėti, vien tik valstybių narių veiksmų nepakaks. Didėjanti akvakultūros svarba reiškia, kad valstybėms narėms yra reikalinga patikima ir palyginama statistika. Vien tik valstybių narių veiksmų, nekoordinuojant ir nederinant jų Europos Sąjungos lygiu, nepakaktų, ir būtų neveiksmingas būdas šiam poreikiui patenkinti. Pagal EB sutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą, šio pasiūlymo tikslas, t. y. sisteminis duomenų apie akvakultūros produktus teikimas siekiant suderintos Bendrijos statistikos, negali būti deramai pasiektas valstybėms narėms veikiant atskirai, todėl geriau jį įgyvendinti gali Bendrija. Patirtis parodė, kad pastaraisiais metais valstybės narės vis labiau suprato, kokie reikalingi yra akvakultūros statistiniai duomenys, tačiau naudoja skirtingas sąvokas ir apibrėžimus, dėl kurių duomenų negalima palyginti ES lygmeniu. Tai rimtai trukdo valdyti akvakultūrą Bendrijos lygmeniu. Bendrijos veiksmais bus galima geriau pasiekti pasiūlymo tikslus dėl šių priežasčių: Siūlomame reglamente numatomas duomenų koordinavimas ir derinimas ES lygmeniu, taip pat numatoma, kad nacionalinės valdžios institucijos pateiktų ataskaitas apie duomenų rinkimo ir kaupimo metodus. Šių ataskaitų turinį ir jose pateiktų duomenų kokybę tikrins Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto Žuvininkystės statistikos darbo grupė. Priėmus šias ataskaitas, nacionalinėms valdžios institucijoms renkant duomenis bus leidžiama naudoti tokius duomenų rinkimo metodus, kurie yra tinkami akvakultūros sektoriaus struktūrai jų teritorijoje. Nors Komisija gali geriausiai organizuoti Bendrijos duomenų rinkimą, valstybės narės atsako už nacionalinių statistikos sistemų organizavimą ir valdymą. 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos yra numatyta, kad Bendrijos statistikai yra taikomi, inter alia , nešališkumo ir statistikos duomenų konfidencialumo principai. Nešališkumas reiškia galimybę visiems naudotojams gauti duomenis per minimalų laikotarpį. Rengdamos Bendrijos statistiką nacionalinės institucijos ir Komisija įsipareigoja konfidencialiais laikyti duomenis, pagal kuriuos galima tiesiogiai arba netiesiogiai identifikuoti statistikos vienetus, tokiu būdu apie juos atskleidžiant informaciją. Reikalaujama, kad nacionalinės institucijos pateiktų metodologines ataskaitas, kurias tikrina Žuvininkystės statistikos darbo grupė, siekdama įvertinti nacionalinių duomenų rinkimo ir kaupimo sistemų kokybę. Bendrijos akvakultūrą reikia tirti ES lygmeniu naudojant suderintus ir palyginamus duomenis. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių: Pripažįstama, kad valstybėse narėse akvakultūros struktūra labai skiriasi, todėl nacionalinių valdžios institucijų užduotys renkant ir kaupiant duomenis apie akvakultūros produktų apimtį ir vertę yra nevienodos. Todėl rinkdamos duomenis nacionalinės valdžios institucijos galės naudoti tokius duomenų rinkimo metodus, kurie yra tinkami jų akvakultūros sektoriaus struktūrai ir dydžiui. Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina šiam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Nors finansinė ir administracinė našta nacionalinėms valdžios institucijoms bus didesnė nei tenkanti pagal šiuo metu galiojančius teisės aktus, nacionalinėms valdžios institucijoms tinkamai atliekant imties procedūras, kurios numatomos šiame pasiūlyme, turėtų sumažėti ši papildoma našta. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių: EP ir (arba) Tarybos atitinkamos akto kategorijos pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europoje, Bendrijos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau taikyti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatoma vienoda visai Bendrijai taikytina teisė, nesuteikiant valstybėms narėms galios taikyti jį iš dalies arba pasirinktinai; jis yra taikomas tiesiogiai, o tai reiškia, kad jo nereikia perkelti į šalies teisę. Kitaip nei reglamentais, direktyvomis siekiama suderinti nacionalinius įstatymus. Valstybėms narėms yra numatomi privalomi tikslai, tačiau nacionalinėms institucijoms paliekama teisė pasirinkti, kaip siekti Bendrijos lygmeniu sutartų tikslų; jos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamentas naudojamas neprieštaraujant kitiems statistikos teisės aktams, kurie buvo priimti nuo 1997 m. 4) Poveikis biudžetui Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 5) Papildoma informacija - Imitacija, bandymų etapas ir pereinamasis laikotarpis Bus pasiūlytas pereinamasis laikotarpis. - Paprastinimas Pasiūlymu praplečiami, o ne supaprastinami galiojantys teisės aktai. Tačiau pasiūlymu leidžiama atlikti imties procedūras, siekiant sumažinti papildomą nacionalinių valdžios institucijų naštą. Jame taip pat numatomos leidžiančios nukrypti nuostatos tada, kai statistinių duomenų rinkimas kelia ypatingų sunkumų nacionalinėms valdžios institucijoms. Pasiūlymas taip pat turi tą pačią taikymo sritį ir yra didžia dalimi palyginamas su Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos FISHSTAT AQ akvakultūros klausimynu, į kurio klausimus atsakė jau keletas ES valstybių narių. Pasiūlymas, kurio nuoroda – 2006/ESTAT/012, yra įtrauktas į Komisijos darbo ir teisės aktų leidybos programą. - Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priimant pasiūlymą bus panaikinti galiojantys teisės aktai. - Europos ekonominė erdvė Pasiūlymas yra svarbus EEE ir todėl turi būti taikomas Europos ekonominei erdvei. 2006/0286 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl valstybių narių akvakultūros statistikos pateikimo (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[2], kadangi: (1) 1996 m. balandžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 788/96 dėl valstybių narių akvakultūros produkcijos statistikos pateikimo[3] reikalaujama, kad valstybės narės pateiktų metinius duomenis apie produkcijos apimtį. (2) Padidėjus akvakultūros svarbai bendroje ES žuvininkystės produkcijoje ir siekiant racionaliai plėtoti ir valdyti akvakultūros sektorių vadovaujantis Bendra žvejybos politika, reikalingi įvairesni šio sektoriaus duomenys. (3) Informacija apie apie produkcijos apimtį ir vertę reikalinga, kad būtų galima tikrinti ir įvertinti akvakultūros produktų rinką. (4) Informacija apie sektoriaus struktūrą ir naudojamas technologijas reikalinga, kad būtų užtikrinta aplinką tausojanti pramonė. (5) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 788/96 turėtų būti panaikintas. (6) Kadangi nacionaliniu lygmeniu negalima deramai pasiekti planuojamų veiksmų tikslo, t. y. sukurti bendrą sisteminio Bendrijos duomenų apie akvakultūros sektoriaus statistikos rengimo teisinę sistemą, o Bendrijos lygiu juos galima įgyvendinti geriau, Bendrija gali priimti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Pagal minėtame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, negu būtina tam tikslui pasiekti. (7) 1997 m. vasario 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos[4] pateikiamas orientacinis žuvininkystės sektoriaus statistikos pagrindas. Visų pirma jame reikalaujama laikytis nešališkumo, patikimumo, tinkamumo, ekonomiškumo, statistikos duomenų konfidencialumo ir skaidrumo principų. (8) Kadangi šiam reglamentui būtinas įgyvendinti priemones reikėtų priimti pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB, nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[5]. (9) Pirmiausia, Komisijai yra suteikiami įgaliojimai pritaikyti šio reglamento priedus. Šios bendro pobūdžio priemonės, skirtos iš dalies pakeisti neesmines šio reglamento nuostatas arba papildyti jį naujomis neesminėmis nuostatomis, turėtų būti priimtos laikantis reguliavimo procedūros su tikrinimu, numatytos Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnyje. (10) Komisijai padeda Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas, įsteigtas 1972 m. liepos 31 d. Tarybos sprendimo, įsteigiančio Žemės ūkio statistikos nuolatinį komitetą, 1 straipsniu[6]. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Valstybių narių pareigos Valstybės narės pateikia Komisijai metinius statistinius duomenis apie visą jų teritorijoje (vidaus arba jūros vandenyse) vykdomą akvakultūros veiklą. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžimai Šiame reglamente taikomi tokie sąvokų apibrėžimai: 1. „Akvakultūra“ – vandens organizmų auginimas arba veisimas taikant metodus, kuriais siekiama padidinti tokių organizmų gamybą palyginus su jų gamyba natūraliomis sąlygomis; organizmai visą auginimo arba veisimo laiką iki pat produkcijos gavimo lieka fizinio ar juridinio asmens nuosavybe;[7] 2. „Gamtoje sugauta akvakultūra“ – sėklų rinkimas nuo ankstyvojo gyvenimo etapo iki brandos gamtoje ir vėlesnis auginimas iki tinkamo parduoti dydžio, naudojant akvakultūros metodus. 3. „Produkcija“ – pirminių akvakultūros sektoriaus produktų produkcija. Gali būti taikomi intensyvieji arba ekstensyvieji metodai ir apima pramonei skirtą produkciją. 4. „Apimtis“ – 1. žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandenyje gyvenančių organizmų (išskyrus augalų) produktui lygus gyvasis svoris (tonomis). Moliuskams skaičiuojamas kriauklės svoris. 2. vandens augalams skaičiuojamas šviežiasis produkto svoris (tonomis). 5. „Vieneto vertė“ – bendra produkcijos vertė (išskyrus pridėtinės vertės mokestį, įrašytą į sąskaitą faktūrą) pirmojo pardavimo metu, išreikštu nacionaline valiuta, atsiskaitoma atitinkamoje šalyje, padalinta iš visos produkcijos apimties. 3 straipsnis Statistikos kaupimas 1. Valstybės narės gali naudoti imties tyrimus arba kitus atitinkamus šaltinius duomenims, kurie apimtų mažiausiai 90 % gamybos apimties, rengti: duomenys apie likusiąją gamybos dalį gali būti apskaičiuoti. 2. Dėl kitų (ne tyrimų) šaltinių naudojimo atliekamas ex-post kitų šaltinių statistinės kokybės vertinimas. 3. Valstybė narė, kurios visa metinė produkcija yra mažesnė kaip 500 tonų, gali pateikti apibendrintus visos produkcijos vertinimo duomenis. 4 straipsnis Duomenys Pateikiami ataskaitinių kalendorinių metų statistiniai duomenys apie: - kiekvienos akvakultūros rūšies produkciją (apimtį ir vieneto vertę) pagal jos aplinką (gėlusis arba sūrusis vanduo) ir pagal technologiją; - gamtoje sugautos akvakultūros papildymas (apimtis ir vieneto vertė); - žuvidžių, teikiančių medžiagą (pvz., kiaušinius arba žuvų jauniklius), išleidžiamą į kontroliuojamą aplinką arba į gamtą, produkciją; - informaciją apie akvakultūros sektoriaus struktūrą. 5 straipsnis Statistikos duomenų pateikimas Valstybės narės teikia I, II ir III prieduose nurodytus statistinius duomenis Komisijai per devynis mėnesius nuo ataskaitinių kalendorinių metų pabaigos. Pirmieji ataskaitiniai metai yra 2007 m. Pradedant 2007 m. duomenimis ir po to darant trejų metų pertraukas statistiniai duomenys apie struktūras, nurodytas IV priede, teikiami per devynis mėnesius nuo ataskaitinių kalendorinių metų pabaigos. Kintamieji, dėl kurių turi būti pateikti statistiniai duomenys, ir jų pateikimo formatas pateikiami ir nurodomi I, II, III ir IV prieduose. Kintamiesiems taikomi apibrėžimai nurodomi V priede. 6 straipsnis Metodologinė ataskaita 1. Pirmą kartą pateikdamos duomenis valstybės narės pateikia Komisijai išsamią metodologinę ataskaitą, kurioje aprašoma, kaip buvo surinkti ir sukaupti duomenys. Ataskaitoje pateikiama išsami informacija apie visus imčių metodus ir naudotus šaltinius (išskyrus tyrimus) ir gautų duomenų kokybės įvertinimas. Siūlomas metodologinės ataskaitos formatas nurodytas VI priede. 2. Komisija nagrinėja ataskaitas ir savo išvadas pateikia atitinkamai Tarybos sprendimu 72/279/EEB įsteigto Žemės ūkio statistikos nuolatinio komiteto (toliau – Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas) darbo grupei. 3. Valstybės narės praneša Komisijai apie bet kokį informacijos pakeitimą, numatytą pagal šio straipsnio 1 dalį, per tris mėnesius nuo tokio pakeitimo pradžios. 7 straipsnis Pereinamasis laikotarpis 10 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka šiam reglamentui įgyvendinti valstybėms narėms gali būti suteiktas ne ilgesnis kaip trejų metų pereinamasis laikotarpis, skaičiuojamas nuo reglamento įsigaliojimo dienos. 8 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos 1. Jeigu įtraukiant statistinius duomenis apie tam tikrą akvakultūros veiklos sektorių nacionalinėms valdžios institucijoms kyla pernelyg didelių problemų, pagal 10 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką galima taikyti leidžiančią nukrypti nuostatą, kuria valstybei narei būtų leidžiama į pateikiamus nacionalinius duomenis neįtraukti to sektoriaus duomenų arba to sektoriaus duomenų rinkimui naudoti imčių metodus. 2. Kiekvieną prašymą dėl leidžiančių nukrypti nuostatų, kurios turi būti suteiktos iki pirmojo duomenų pristatymo, valstybės narės grindžia Komisijai siunčiama ataskaita apie problemas, kurios kilo įgyvendinant šį reglamentą. Jei dėl duomenų rinkimo pakeitimo kiltų nenumatytų problemų nacionalinėms valdžios institucijoms, valstybės narės gali pateikti tinkamai pagrįstą prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą po pirmojo duomenų pateikimo termino. 9 straipsnis Priedų atnaujinimas Priedų techniniai pakeitimai bus padaryti pagal 10 straipsnio 3 dalyje nurodytą tvarką. 10 straipsnis Komiteto procedūra 1. Komisijai padeda Žemės ūkio statistikos nuolatinis komitetas. 2. Darant nuorodą į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnį. To sprendimo 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas laikotarpis – trys mėnesiai. 3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikoma Tarybos sprendimo 1999/468/EB 5a straipsnio 1 – 4 dalyse ir 7 straipsnyje numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu, atsižvelgiant į minėto 8 straipsnio nuostatas. 11 straipsnis Ataskaita Per trejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos ir po to kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie statistiką, kaupiamą vadovaujantis šiuo reglamentu, ir, visų pirma, apie jos svarbą ir kokybę. Ataskaitoje taip pat nagrinėjamas statistinių duomenų rinkimo ir apdorojimo sistemos ekonomiškumas ir pateikiami geriausi pavyzdžiai, kaip sumažinti valstybių narių darbo krūvį ir sustiprinti duomenų kokybės naudą. 12 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 788/96 panaikinamas. Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 13 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [ ] [ ] I PRIEDAS Akvakultūros produkcija Šalis: Metai: Auginamos rūšys | Gėlo vandens kultūra | Sūraus vandens kultūra | Iš viso | 3-alfa kodas | Nacionalinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | FAO pagrindinė sritis | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | ŽUVIS (gyvasis svoris) | Tvenkiniai | Rezervuarai | Aptvarai ir gardai | Narvai | Kanalai | Recirkuliacijos sistemos | Kiti būdai | Auginamos rūšys | Gėlo vandens kultūra | Sūraus vandens kultūra | Iš viso | 3-alfa kodas | Nacionalinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | FAO pagrindinė sritis | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | Apimtis (metrinėmis tonomis) | Vieneto vertė (nacionaline valiuta) | VĖŽIAGYVIAI (gyvasis svoris) | Tvenkiniai | Rezervuarai | Aptvarai ir gardai | Kiti būdai | MOLIUSKAI (gyvasis svoris) | Ant dugno | Virš dugno | Kiti būdai | JUROS DUMBLIAI (šviežiasis svoris) | KITI VANDENYJE GYVENANTYS ORGANIZMAI (gyvasis svoris) | II PRIEDAS Gamtoje sugautos akvakultūros papildymas Šalis: Metai: Rūšys | Vienetas (nurodyti) a) | Vertė (nacionaline valiuta) | 3-alfa kodas | Nacionalinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | a) tonų skaičius III PRIEDAS Žuvidžių produkcija Šalis: Metai: Rūšys | Gyvenimo ciklo tarpsnis | Skaičius (mln.) | 3-alfa kodas | Nacionalinis pavadinimas | Mokslinis pavadinimas | Kiaušiniai a) | Žuvų jaunikliai a) | Perkelta į kontroliuojamą aplinką (auginimui) | Paleisti į gamtą b) | Skirtos perdirbimui (pvz., ikrai) | Nežinoma paskirtis | Iš viso | a) Į atitinkamą skiltį įrašykite „X“ b) Neprivaloma IV PRIEDAS Akvakultūros sektoriaus struktūros duomenys Šalis: Metai: Kultūros metodas | FAO pagrindinė sritis | Gėlo vandens kultūra a) | Sūraus vandens kultūra a) | Iš viso a) | m3 (tūkst.) | Hektarai | m3 (tūkst.) | Hektarai | m3 (tūkst.) | Hektarai | ŽUVIS | Tvenkiniai | Rezervuarai | Aptvarai ir gardai | Narvai | Kanalai | Recirkuliacijos sistemos | Kiti būdai | Kultūros metodas | FAO pagrindinė sritis | Gėlo vandens kultūra a) | Sūraus vandens kultūra a) | Iš viso a) | m3 (tūkst.) | Hektarai | m3 (tūkst.) | Hektarai | m3 (tūkst.) | Hektarai | VĖŽIAGYVIAI | Tvenkiniai | Rezervuarai | Aptvarai ir gardai | Kiti būdai | MOLIUSKAI | Ant dugno | Virš dugno | Kiti būdai | JŪROS DUMBLIAI | KITI VANDENYJE GYVENANTYS ORGANIZMAI | a) Į atitinkamą skiltį („m3 (tūkst.)“ arba „hektarai“) įrašykite įrenginių dydį V PRIEDAS Apibrėžimai, naudojami pateikiant akvakultūros duomenis Gėlo vandens kultūra – vandens organizmų veisimas ir auginimas, kai galutinis produktas veisiamas gėlame vandenyje. Sūraus vandens arba jūrinė kultūra – vandens organizmų auginimas, kai galutinis produktas veisiamas sūrokuose arba jūrų vandenyje. Gėlas vanduo – upių, upelių, ežerų, tvenkinių ir rezervuarų bei kitų vandens talpyklų, kuriose yra nuolatinis nežymus druskingumas, vanduo. Sūrus vanduo – vanduo, kuriame aptinkamas druskingumas. Tai gali būti vanduo, kuriame druskingumas gali būti nuolat didelis (pvz., jūros vanduo) arba kuriame druskingumas yra aptinkamas, tačiau nėra nuolat didelis: druskingumas gali periodiškai keistis dėl gėlo vandens arba jūros vandens įtekėjimo. Rūšys – žuvų, vėžiagyvių, moliuskų ir kitų vandenyje gyvenančių organizmų, nustatytų pagal tarptautinį 3-alfa kodą, rūšys. Visą šių kodų sąrašą galima rasti FAO ASFIS rinkmenoje (http://www.fao.org/fi/statist/fisoft/asfis/asfis.asp) FAO pagrindinė sritis – Kodas | Plotas | 05 | Vidaus vandenyse (Europa) | 27 | Šiaurės rytų Atlante | 37 | Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje | Tvenkiniai – gana seklūs ir paprastai nedideli netekančio vandens arba mažai atsinaujinančio vandens telkiniai, dažniausiai dirbtinai suformuoti, tačiau taip pat gali būti taikoma natūraliems vandens telkiniams, nedideliems kalnų ežerams, kūdroms ir mažiems ežerams. Rezervuarai – reiškia žuvų arba vandens laikymo konstrukcijas, esančias dažniausiai virš žemės, kurioje paprastai vyksta didelė vandens apytaka ir yra griežtai kontroliuojama aplinka. Žuvidės – vietos, skirtos dirbtiniam gyvūnų, ypač pelekinių žuvų, moliuskų ir vėžiagyvių veisimui, nerštui ir auginimui ankstyvuoju gyvenimo etapu. Apskritai žuvų auginime žuvidės ir veisyklos yra glaudžiai susijusios. Tačiau kiaukutinių auginime yra priešingai: specialios veisyklos yra įprastos, o žuvidėse veisiamos lervos auginamos tol, kol paruošiamos atsargoms penėjimo (auginimo) plotuose. Verslinis auginimas – tam tikras įsikišimas į auginimo procesą, siekiant padidinti produkciją, tokiais būdais kaip reguliarus organizmų prileidimas į vandenis, maitinimas ir apsauga nuo plėšrūnų, taip pat asmeninė ar bendroji kultivuojamų išteklių nuosavybė. Aptvarai ir gardai – vandens plotai, atskirti tinklais, sietais ir kitomis užtvaromis, kurios nevaržo vandens cirkuliacijos ir vieni nuo kitų skiriasi tuo, kad aptvarai užima visą vandens dalį nuo substrato iki paviršiaus; gardai ir aptvarai paprastai apima gana didelį vandens tūrį. Narvai reiškia atviras arba dengtas uždaras konstrukcijas iš tinklų, sietų arba kitos akytos medžiagos, kuri nevaržo vandens cirkuliacijos. Šios konstrukcijos gali būti plūduriuojančios, kabančios arba pritvirtintos prie substrato, bet vandens cirkuliacija įmanoma iš apačios. Kanalai reiškia dirbtinius virš arba žemiau žemės lygio sukonstruotus vienetus, kuriuose vyksta intensyvi vandens cirkuliacija. Recirkuliacijos sistemos – sistemos, kuriose vanduo, atlikus tam tikrą procedūrą (pvz., filtravimą) naudojamas pakartotinai. Perkeltas į kontroliuojamą aplinką – specialus paleidimas tolesnei akvakultūros veiklai. Paleistas į gamtą – planuotas paleidimas upių, ežerų ir kitų vandenų papildymui kitais, ne akvakultūriniais tikslais. Tai apima žuvų ir kitų vandenyje gyvenančių organizmų paleidimą veistis. Po tokio paleidimo galima gaudyti vykdant žvejybos operacijas. Veisimas – paprastai pelekinių žuvų jauniklių, vėžiagyvių arba moliuskų paleidimą iš auginimo iki tinkamo dydžio parduoti arba iki brandos įrenginių į gamtą. Paprastai naudojamos migruojančios rūšys (pvz., lašiša) ir sugrįžta prie paleidimo vietos, kur patenka į vietinę žūklę, arba nemigruojančios rūšys ir mažiausiai didžiają savo gyvenimo ciklo dalį praleidžia ribotuose plotuose, kur jos patenka į vietinę žūklę. Vieneto vertė – bendra produkcijos vertė (išskyrus pridėtinės vertės mokestį, įrašytą į sąskaitą faktūrą), padalinta iš visos produkcijos apimties (tonomis gyvojo svorio). Tais atvejais, kai nėra bendros produkcijos duomenų, vieneto vertė gali būti nustatoma pagal tipinį produkcijos pavyzdį. VI PRIEDAS Nacionalinių akvakultūros statistikos sistemų metodologinių ataskaitų formatas 1. Nacionalinės akvakultūros statistikos sistemos struktūra. - Už duomenų rinkimą ir apdorojimą atsakingos valdžios institucijos ir jų atitinkamos pareigos. - Nacionaliniai akvakultūros duomenų rinkimo teisės aktai. - Už duomenų perdavimą Komisijai atsakingas skyrius. 2. Akvakultūros duomenų rinkimo, apdorojimo ir kaupimo metodas. - nurodykite kiekvieno duomenų tipo šaltinį. - Apibūdinkite kiekvienai akvakultūros sektoriaus daliai taikomus duomenų rinkimo metodus (pvz., paštu siunčiami klausimynai, asmeniniai pokalbiai, surašymai arba imtys ir tyrimų dažnumas). - Aprašykite, kaip apdorojami ir kaupiami duomenys ir kiek laiko tai užtrunka. 3. Duomenų patikimumas ir reprezentatyvumas. - Jei imčių metodai naudojami kai kurioms duomenų dalims, aprašykite naudojamus metodus ir įvertinkite tokių metodų naudą ir patikimumą. - Nurodykite visus nacionalinių sistemų trūkumus, kaip juos būtų galima pašalinti ir, jei galima, tokių korekcinių priemonių tvarkaraštį. [1] OL C [ ], [ ], p. [ ]. [2] OL C [ ], [ ], p. [ ]. [3] OL L 108, 1996 5 1, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [4] OL L 52, 1997 2 22, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1). [5] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB (OL L 200, 2006 7 22, p. 11). [6] OL L 179, 1972 8 7, p. 1. [7] OL L 223, 2006 8 15, p. 1. Reglamentas (EB) Nr. 1198/2006