KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2010 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita /* KOM/2011/0428 galutinis */





2010 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita PAGRINDINIAI FAKTAI APIE METINę MOKSLINIų TYRIMų IR TECHNOLOGIJų PLėTROS VEIKLOS ATASKAITą Metinė mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita rengiama pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 190 straipsnį. Ataskaitoje yra informacijos apie mokslinių tyrimų veiklą, vykdytą pagal Euratomo sutartį, nors formaliai tokia informacija nėra šios ataskaitos dalykas. Bendrosios 2010 m. aplinkybės 2010 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba[1] patvirtino strategiją „Europa 2020“, kuri laikoma ateinančio dešimtmečio ES augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarke. Joje nurodoma, kaip Europa gali pakilti iš krizės, sutelkdama dėmesį į pažangų, tvarų ir integracinį augimą. Šią strategiją sutvirtina septynios pavyzdinės iniciatyvos, kurios kiekvienos prioritetinės temos srityje atlieka pažangos katalizatoriaus vaidmenį. Kaip sėkmės orientyrai nustatyti penki pagrindiniai tikslai. Vienas šios strategijos esminių siekių – būtinai sustiprinti Europoje atliekamų mokslinių tyrimų kompetenciją bei Europos inovacinį pajėgumą. Vienas iš pagrindinių tikslų – pagerinti sąlygas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, visų pirma siekiant, kad mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumas padidėtų iki 3 proc. Nors per pastarąjį dešimtmetį visoje ES nedaug pasistūmėta užsibrėžto 3 proc. tikslo link[2], siekiant šio tikslo visoje ES atkreiptas dėmesys į tai, kad viešasis ir privatusis sektoriai turi daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Tai lėmė, kad mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros investicijos realiai padidėjo visoje ES-27[3]. Vis dėlto bendras mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros intensyvumas Europoje siekia vos 2 proc. (Eurostatas, 2009 m.). 2010 m. spalio mėn. Komisija paskelbė komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ pavyzdinė iniciatyva „Inovacijų sąjunga“[4], kuriame pateikiamas moksliniams tyrimams ir inovacijoms taikomas strateginis ir integruotas metodas. Lapkričio mėn. Taryba[5] (o vėliau, 2011 m. vasario mėn., – Europos Vadovų Taryba) parėmė šią iniciatyvą, pirmiausia pabrėždama būtinybę Europoje sukurti tinkamas sąlygas pasaulyje konkurencingai inovacijų aplinkai. ES biudžeto peržiūroje[6] Komisija pristatė savo pasiūlymus dėl būsimo Sąjungos biudžeto struktūros ir paskirties ir padėjo pamatus būsimam pasiūlymui dėl kitos daugiametės finansinės programos. Didelį dėmesį skiriant apdairiam finansiniam konsolidavimui, siekiama parengti tokį būsimą biudžetą, kuris leistų įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir būtų paremtas pagrindiniais principais, tarp kurių – pagrindinių politikos prioritetų įgyvendinimas, ES pridėtinės vertės kūrimas ir orientacija į rezultatus. Pripažinta, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos, užimdamos centrinę ekonominės politikos vietą ir prisidėdamos prie augimo bei darbo vietų kūrimo, yra vienas tvariausių pažangos variklių. Svarbiausia tai, kad biudžeto persvarstyme siūloma sukurti bendrą strateginį visų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo pagrindą. Tikslas, vėliau išdėstytas žaliojoje knygoje, būtų parengti nuoseklias priemones, kuriomis būtų sukurtos sąlygos sklandžiam finansavimui visoje inovacijų grandinėje, pradedant moksliniais tyrimais ir baigiant technologine plėtra, demonstravimu ir pateikimu rinkai. „Inovacijų sąjunga“ ir Europos mokslinių tyrimų erdvės politikos laimėjimai Iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ išreikštas Europos strateginis ir integruotas požiūris į inovacijas, per kurias didesnio konkurencingumo ir visuomenės problemų sprendimo siekis sutvirtina vienas kitą, o inovacijų siekis lemia politikos formavimą ir jos įgyvendinimą visose srityse. Pagrindinė jos įgyvendinimo ypatybė yra Europos inovacijų partnerystės susitarimai, kurie suvienija visus inovacijų ciklo dalyvius ir padeda sutelkti Europos pastangas, reikalingas spręsti skubias visuomenės problemas, kartu paspartinant naujų technologijų bei gaminių pateikimą į Europos rinką. Inovacijų pažangos stebėjimas 2010 m. birželio mėn., gavusi Europos Vadovų Tarybos prašymą sukurti naują pažangos inovacijų srityje stebėjimo rodiklį, svarbiausių verslo inovacijų diegėjų ir ekonomistų aukšto lygio grupė nagrinėjo galimų rodiklių tinkamumą, kokybę bei jų technines galimybes. Grupės nariai atsižvelgė į tai, kad būtina vengti persidengimo su tikslu pasiekti 3 proc. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros intensyvumą, kad reikia sutelkti dėmesį į jų rezultatyvumą, padarinius ir užtikrinti galimybę juos palyginti tarptautiniu mastu. Grupės darbo rezultatas, gautas pasikonsultavus su valstybėmis narėmis, – pasiūlytas „Inovacijų sąjungos“ rodiklis, grindžiamas greitai augančių inovatyvių įmonių dalimi ekonomikoje, kuris padės sutelkti dėmesį į svarbią spragą, kurią ES, norėdama pasivyti pasaulinius inovacijų lyderius, turės užpildyti. Bendrųjų sąlygų gerinimas Viena iš prioritetinių „Inovacijų sąjungos“ sričių yra esminis verslo aplinkos pagerinimas, leisiantis padidinti privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Tam reikia sukurti tam tikras pagrindines bendrąsias sąlygas; „Inovacijų sąjungos“ ir Europos Vadovų Tarybos nustatyti prioritetai šie: standartizacijos srityje: reformuoti Europos standartizavimo sistemą, kad rengiant sąveikius standartus, ypač IRT sektoriuje, ji būtų gerokai spartesnė ir veiksmingesnė; viešųjų pirkimų srityje : užtikrinti geresnį galiojančių teisės aktų taikymą ir plėtoti mažųjų verslo įmonių inovacijų mokslinių tyrimų programą, taip skatinant inovatyvių produktų gamybą ir jų naudojimą; intelektinės nuosavybės srityje : taikyti Europos patentą ir kurti visos ES masto žinių rinką, siekiant supaprastinti galimybę panaudoti žinias[7]. Didesnės finansavimo galimybės inovatyvioms įmonėms 2010 m. finansavimo galimybės ir toliau buvo rimta kliūtis siekti investavimo į Europos mokslinius tyrimus ir inovacijas tikslų. Iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ užduotys, susijusios su susidariusios padėties sprendimu, šios: sukurti naujos kartos ES lygio finansines priemones, skirtas rinkos spragoms užpildyti ir pritraukti gerokai daugiau privačių lėšų moksliniams tyrimams ir inovacijoms; parengti tvarką, pagal kurią rizikos kapitalo fondai, įsteigti bet kurioje valstybėje narėje, galėtų laisvai veikti ir investuoti visoje ES; pasiekti, kad inovatyvioms įmonėms būtų lengviau rasti tinkamus investuotojus visoje ES; peržiūrėti valstybių paramos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai programas, siekiant išsiaiškinti, kurios inovacijos formos gali būti deramai remiamos. Nauja finansinių priemonių karta bus kuriama remiantis stulbinama rizikos pasidalijimo finansinės priemonės[8], taikytos vykdant Septintąją bendrąją programą, sėkme ir kitomis ES lygio programomis. Visuomenės klausimų sprendimas. Europos inovacijų partnerystė Europos inovacijų partnerystės (EIP) samprata buvo įvesta kaip iniciatyvos „Inovacijų sąjunga“ dalis, drauge su pasiūlymu pradėti bandomąją EIP aktyvaus ir sveiko senėjimo srityje. EIP yra skirta mobilizuoti ir koordinuoti visas susijusias pasiūlos ir paklausos priemones. Vienas reikšmingas aspektas yra susijęs su priežiūra arba finansinių kliūčių šalinimu ir esamų paramos priemonių, skirtų užtikrinti, kad inovatyvūs produktai ir sprendimai greitai pasiektų rinką racionalizavimu. 2010 m. lapkričio mėn., gavusi Tarybos pritarimą[9], Komisija pradėjo konsultaciją su suinteresuotomis šalimis dėl bandomosios EIP masto ir turinio, o klausimų ir atsakymų dokumente bendrais bruožais ji nusakė valdymo priemones ir tolesnių EIP atrankos kriterijus. Europos Vadovų Taryba bandomąją partnerystę patvirtino 2011 m. vasario 4 d. 3.5. Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimas 3.5.1. Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymas Liublianos procesu[10] siekiama suderintais veiksmais ir penkiais Europos mokslinių tyrimų erdvės valstybių narių ir ES partnerystės susitarimais spręsti problemas, susijusias su Europos mokslinių tyrimų sistemos trūkumais ir nepakankamu veiksmingumu, atsiradusiais dėl susiskaidymo, nuoseklumo ir koordinavimo stokos bei laisvo žinių judėjimo suvaržymo. Įgyvendinant iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“ paskelbta, kad 2012 m. Komisija pasiūlys naują Europos mokslinių tyrimų erdvės sistemą. Ji leis nustatyti pagrindines kliūtis ir spręsti jų keliamas problemas, kliudančias ES žinių ekonomikos siekių vertos mokslinių tyrimų sistemos plėtrai. Komisija, siekdama sukurti tokią Europos mokslinių tyrimų sistemą, analizuos, kaip pasinaudoti tvirtesnio teisinio Europos mokslinių tyrimų erdvės pagrindo Lisabonos sutartyje teikiamais privalumais. Kitas reikšmingas žingsnis bendro Europos mokslinių tyrimų erdvės valdymo srityje buvo tas, kad Mokslinių ir techninių tyrimų komitetui (CREST) buvo suteikti nauji įgaliojimai; komitetas vėliau pavadintas Europos mokslinių tyrimų erdvės komitetu, EMTEK[11], taip siekiant dar kartą pabrėžti Europos mokslinių tyrimų erdvei suteiktą svarbą[12]. 3.5.2. Mokslininkai 2010 m. Žmogiškųjų išteklių ir judumo iniciatyvinė grupė aktyviai veikė įgyvendinant mokslo darbuotojams skirtą Europos partnerystę. Daug šalių, vykdydamos nacionalinius veiksmų planus, prisidėjo prie pažangos, skirtos užtikrinti atviresnę ir vieningesnę ES mokslininkų darbo rinką. Pradėtas vykdyti šių veiksmų įgyvendinimo stebėjimo susitarimas, pagal kurį per artimiausius trejus metus bus rengiamos metinės pažangos ataskaitos. Tarp kitų pagrindinių veiksmų paminėtinas mokslininkų karjeros etapų sistemos kūrimas, mokslininkams skirtų visos Europos pensijų fondų skatinimo tyrimas, ES mokslininkų judumo modelių ir karjeros galimybių tyrimas (MORE) ir užsienyje dirbančių Europos mokslininkų tinklo „EURAXESS Links“ plėtra į Indiją ir Singapūrą. 2011 m. planuojama skatinti panašią mokslinių tyrimų karjeros struktūrą, toliau dėti pastangas, kad būtų supaprastintos visos ES pensijų fondų kūrimo sąlygos, išbandyta mokslininkų kortelės, skirtos sukurti Europos mokslininkų registracijos ir informacijos sistemą, idėja. 3.5.3. Bendrojo programavimo iniciatyva (BPI) Remiantis 2009 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadomis, pradėta bandomoji kovos su neurodegeneracinėmis ligomis bendroji programavimo iniciatyva; taip pat pasirinktos dar trys BPI temos, dėl kurių buvo pateiktos Komisijos rekomendacijos. Tai „Žemės ūkis, aprūpinimas maistu ir klimato kaita“; „Kultūros paveldas ir visuotinė kaita“; „Sveika mityba – sveikas gyvenimas“. Taryba šias tris BPI inicijavo per 2010 m. spalio mėn. sesiją. Bendro programavimo aukšto lygio grupė nustatė dar šešias BPI „antrosios bangos“ sritis, kurias Taryba patvirtino 2010 m. gegužės mėn. Tai: 1. „Ilgesnis gyvenimas, geresnis gyvenimas. Demografinių pokyčių privalumai ir su jais susijusios problemos“; 2. „Antimikrobinis atsparumas. Kylantis pavojus žmonių sveikatai“; 3. „Sveikos ir produktyvios jūros bei vandenynai“; 4. „Aprūpinimo vandeniu problemos besikeičiančiame pasaulyje“; 5. „Europos žinių apie klimatą sujungimas“; 6. „Europos miestai. Visuotiniai sunkumai, vietos sprendimai“. 2010 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadose palankiai įvertinta pirmoji dvejų metų ataskaita dėl bendrojo programavimo, įskaitant bendrųjų sąlygų neprivalomas gaires; joje apžvelgiama pažanga ir nubrėžiamos būsimos BPI pažangos gairės. 3.5.4. Mokslinių tyrimų infrastruktūros Reglamentas dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo[13] buvo skirtas padėti lengviau steigti dideles mokslinių tyrimų infrastruktūras, kuriose dalyvauja kelios Europos šalys, ir jas naudoti. Tačiau įvairiose valstybėse narėse vis dar kyla sunkumų dėl vieningo ERIC reglamento įgyvendinimo numatytu laiku. Pirmas prašymas įsteigti ERIC pateiktas 2010 m. spalio mėn.; vadinamoji SHARE ERIC (Europos sveikatos, senėjimo ir išėjimo į pensiją tyrimas) buvo įsteigta 2011 m. kovo mėn[14]. 2010 m. didelės pažangos pasiekta įgyvendinant Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiksmų programą, visų pirma dėl parengiamojo etapo projektų, finansuojamų pagal 7BP mokslinių tyrimų infrastruktūros temą. 2010 m. buvo pasiekta dešimt susitarimų, ir jau dabar vyksta ar artimiausiu metu planuojamas projektų įgyvendinimo etapas. ESFRI, atlikdamas inkubatoriaus vaidmenį, sėkmingai padėjo pagrindus naujoms infrastruktūroms ir plėtojo bendrą Europos mokslinių tyrimų erdvės požiūrį, tačiau dabar reikia imtis spręsti ilgesnio laikotarpio visos Europos mokslinių tyrimų infrastruktūrų tvarumo klausimą. Būtina išplėsti kompetencijos standartus, kad jie apimtų ir jau esamų standartų panaudojimą, taip pat prisidėti vertinant visas Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir nustatant atitinkamus prioritetus. Todėl buvo sudaryta darbo grupė, kurios užduotis – iki 2011 m. pasiūlyti ir sukurti vertinimo ir prioritetų nustatymų metodikos metmenis. 3.5.5. Išorinis Europos mokslinių tyrimų erdvės matmuo 2010 m. buvo toliau tęsiama Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų (MT) srityje Europos partnerystė, skirta užtikrinti didesnę ES ir valstybių narių darną; ji buvo esminis Sąjungos veiklos šioje srityje elementas. Tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje strateginis forumas (MTSF) užtikrino šios partnerystės pažangą. Siekiant išplėtoti 2011 m. ES, valstybių narių ir Indijos strateginių mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, ypatingas dėmesys skirtas bandomajai Indijos iniciatyvai, kurią įgyvendinat sprendžiamos vandens ir biologinių išteklių problemos. MTSF taip pat nustatė tolesnius bendrus ES ir valstybių narių prioritetus, inicijuodamas koordinuotas arba bendrąsias iniciatyvas per papildomas geografines bandomąsias iniciatyvas su Kinija ir JAV. 3.5.6. Žinių perdavimas Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto Žinių perdavimo darbo grupė remia ir stebi Tarybos rezoliuciją dėl Komisijos rekomendacijos ir Žinių perdavimo praktikos kodekso[15]. Grupė palengvino abipusį mokymąsi ir 2010 m. pateikė pirmą ataskaitą, kurioje buvo nurodytos iniciatyvos, kurių buvo imtasi ir kurios buvo svarstomos nacionaliniu lygiu siekiant įgyvendinti rekomendaciją. Darbo grupė padarė pažangą kurdama žinių perdavimo ir intelektinės nuosavybės valdymo, skirto tarptautiniam moksliniam bendradarbiavimui ir atitinkamų rodiklių nustatymui, gaires suinteresuotoms šalims. Be to, Komisija inicijavo trejų metų valstybių narių pagal rekomendaciją taikomų priemonių ir jų poveikio stebėjimo tyrimą. Komisija, siekdama įtraukti suinteresuotąsias šalis, 2010 m. lapkričio mėn. surengė trečiąjį suinteresuotųjų šalių forumą. 3.5.7. Universitetų modernizavimo darbotvarkė 2010 m. surengtas su tarpusavio mokymosi priemonėmis (angl. Peer Learning Activities ) susijęs ciklas penkiomis temomis, kurios įeina į universitetų modernizavimo darbotvarkę[16]; bendrieji jų rezultatai spalio mėn. aptarti Tarybai pirmininkavusios Belgijos surengtoje konferencijoje „Universitetų ir kitų mokslinių tyrimų organizacijų kompetencijos užtikrinimo sąlygos“. 2011 m. kovo mėn. įvyko Europos mokslinių tyrimų erdvės komiteto seminaras, per kurį patvirtinta galutinė išvadų redakcija ir aptartos galimybės gautus rezultatas įtraukti į politikos formavimo procesą. Taip pat tuo pačiu metu pradėjo veikti suinteresuotųjų šalių platforma, kad būtų sukurti bendri išorinio konkurencinio mokslinių tyrimų finansavimo principai. Ši ataskaita naudojama paskatinti politinius debatus, pavyzdžiui, atliekant parengiamąjį darbą, susijusį su Europos mokslinių tyrimų erdvės sistema ir rengiant naują komunikatą dėl aukštojo mokslo modernizavimo darbotvarkės. Septintoji bendroji programa 2010 m. darbo programų įgyvendinimas 2010 m. įvykdyti 63 kvietimai teikti pasiūlymus, kuriems numatytas 3,9 mlrd. EUR biudžetas. Pateikti 12 397 sąlygas atitinkantys pasiūlymai, iš jų finansavimui atrinkti 2 582 pasiūlymai[17]; vadinasi, visų pasiūlymų atrankos rodiklis – 21 proc. Visų reikalavimus atitinkančių pasiūlymų dalyvių skaičius – 57 315 , visos projektų sąnaudos – 23,3 mlrd. EUR, o prašomas ES įnašas – 17,8 mlrd. EUR. Atrinktų pasiūlymų dalyvių skaičius – 13 710, visos projektų sąnaudos – 5,2 mlrd. EUR, o prašomas ES įnašas – 3,8 mlrd. EUR. Dalyvių atrankos rodiklis siekė 24 proc. 2011 m. darbo programos 2011 m. darbo programos buvo priimtos 2010 m. liepos 19 d., o jas sudariusių kvietimų teikti pasiūlymus ES investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas suma siekė beveik 6,4 mlrd. Tai pirmosios 7BP darbo programos po to, kai buvo paskelbta strategija „Europa 2020“. Šių darbo programų sudedamosios dalys yra šios: - didžiausia pirmenybė skirta mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); MVĮ bus suteikta beveik 800 mln. EUR, be to, kelioms temoms pirmą kartą nustatytas tik konkrečiai paskirčiai numatytas tikslinis biudžetas; - siekiant, kad rinką greičiau pasiektų nauji vaistai, sveikatos srityje trečdalis viso 2011 m. biudžeto bus skirtas pačių mokslininkų atliekamiems klinikiniams tyrimams; - apie 1,1 mlrd. EUR, skirto IRT finansuoti, padės įgyvendinti Europos skaitmeninę darbotvarkę, sprendžiant tokius probleminius klausimus, kaip senėjanti visuomenė ir mažesnio anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, skiriant dėmesį naujos kartos tinklams ir paslaugų infrastruktūroms, robotų sistemoms, elektroninėms ir fotoninėms dalims, skaitmeninio turinio technologijoms ir ateities internetui; - kvietimas „Ateities vandenynai. Bendros mokslo pajėgos kovai su vandenyno valdymo problemomis“, apimantis kelias skirtingas temas; - po 2010 m. ES ir Lotynų Amerikos bei Karibų jūros regiono (LAKR) šalių viršūnių susitikimo[18] ypatingas dėmesys skirtas mokslinių tyrimų institucijų iš LAKR šalių dalyvavimui; - daugiau kaip 1,3 mlrd. EUR numatyta skirti geriausiems ir kūrybingiausiems Europos mokslinių tyrimų tarybos atrinktiems mokslininkams; - beveik 750 mln. EUR skirta mokslo darbuotojų mokymui ir karjeros plėtrai, įskaitant Marie Curie veiklą, kuria remiamas tarpvalstybinis ir tarpsektorinis judumas. Kitos susijusios iniciatyvos Įgyvendinant 185 straipsniu grindžiamas iniciatyvas, tarpinio bendrosios programos „Kasdienį gyvenimą palengvinanti aplinka (KGPA)“ vertinimo rezultatai parodė, kad ją įgyvendinant sėkmingai pavyko suburti 23 šalis partneres bendram tikslui finansuoti inovatyvius IRT technologijomis pagrįstus projektus, siekiant padėti vyresnio amžiaus žmonėms ir paremti Europos pramonę. 2010 m. įgyvendintas trečias KGPA kvietimas teikti pasiūlymus, kurio bendras biudžetas siekė 55 mln. EUR, iš jų 23 mln. EUR buvo ES įnašas. 2010 m. programa EUROSTARS ir toliau buvo patraukli Europos moksliniais tyrimais ir technologijų plėtra užsiimančioms MVĮ – paskelbus penktąjį kvietimą teikti pasiūlymus, sulaukta 10 proc. daugiau paraiškų. Šiais metais taip pat atliktas tarpinis programos EUROSTARS vertinimas. Buvo padaryta išvada, kad EUROSTARS yra gera programa, leidžianti padidinti Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje dirbančių MVĮ vertę, vis dėlto programą galima dar patobulinti. ES 48 mln. EUR investavo į Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos iniciatyvą, kuri apima Europos mokslinius tyrimus metrologijos srityje. Per trečiuosius įgyvendinimo metus Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa dabar apima 44 proc. visų Europos mokslinių tyrimų erdvės šios srities tyrimų. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą dėl Jungtinės Baltijos jūros mokslinių tyrimų ir plėtros programos (BONUS)[19]. Moksliniams tyrimams bei inovacijoms skirta finansinė parama privačioms įmonėms teikiama per Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę. Iki 2010 m. pabaigos per Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę 67 projektams suteiktų paskolų dydis siekė 6,305 mlrd. EUR. Vidurio laikotarpiu (2010 m. pabaigoje), gavusi teigiamą tarpinį įvertinimą[20], Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė įgyvendinama gerokai sparčiau nei planuota, o paklausos mastai viršija pradinius lūkesčius. Rizikos pasidalijimo priemonė pritraukė 32 kartų už ES biudžeto įnašą didesnes investicijas. Tiksliais skaičiais tai reiškia, kad nepaisant finansų ir ekonomikos krizės, iš ES biudžeto skirti 500 mln. EUR 2007–2010 m. laikotarpiu pritraukė 16 mlrd. EUR siekiančias investicijas. 2010 m. įgyvendinta nemažai pagrindinių ITER[21] etapų, vykdant bendrosios įmonės „Branduolio sintezės energija“[22] veiklą. 2010 m. liepos mėn. ITER tarybai pritarus projekto srities, grafiko ir sąnaudų pagrindams, Euratomas bendradarbiavo su visomis kitomis ITER šalimis, kad parengtų tolesnes valdymo gerinimo, sąnaudų ribojimo ir rizikos mažinimo priemones. Ši veikla toliau bus tęsiama 2011 m. Reikšmingiausi dalykai 7BP tarpinis vertinimas Dešimties nepriklausomų ekspertų grupė atliko tarpinį 7BP vertinimą. Ekspertai įvertino programos rengimą, jos įgyvendinimą ir ankstyvuosius laimėjimus. Jie rėmėsi išsamiais tyrimais ir ataskaitomis, taip pat per pokalbius su suinteresuotomis šalimis ir Komisijos darbuotojais surinktais duomenimis. Be to, 2010 m. vasarą ekspertų grupė surengė plačias ir atviras konsultacijas su suinteresuotomis šalimis internetu. Galutinę ataskaitą ekspertai pateikė 2010 m. lapkričio 15 d.[23]; jos bendra pagrindinė žinia ta, kad 7BP veikia, o jos įnašas į Europos mokslą ir Europos mokslinių tyrimų erdvę yra akivaizdus. Ši ataskaita rodo, kad iki šiol 7BP pasiekė labai gerų rezultatų, tačiau rimtų sunkumų vis dar lieka. Šie sunkumai išsamiai išdėstyti dešimtyje rekomendacijų, kuriose aptariama būtinybė geriau integruoti mokslinių tyrimų bazę ir drauge įvesti aiškesnę ES ir nacionalinio lygio perskyrą, išlaikyti esamą finansavimo lygį, iš pagrindų supaprastinti programą, apsvarstyti galimybę laikytis moratoriumo dėl naujų priemonių ir iš pagrindų persvarstyti tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje strategiją. 2011 m. vasario 9 d. Komisija priėmė oficialų atsakymą[24]. Šio komunikato struktūra sudaryta atsižvelgiant į visas dešimt ekspertų grupės rekomendacijų. Jame pateikiama išsami informacija apie tai, kokius veiksmus reikia siūlyti ir kokių veiksmų reikia imtis, taip pat nurodytos kryptys, kurių reikia laikytis. Kai kuriais atvejais atsakyme nurodomos pačios Komisijos galimybių ribos ir kitų institucijų bei valstybių narių prašoma paramos rengiant bendrus metodus. Atsakyme taip pat patvirtinamos ekspertų grupės išvados dėl būsimų finansavimo programų tikslų ir jų įgyvendinimo. Jame pabrėžiama, kad finansavimo programos turės prisidėti prie strategijos „Europa 2020“, taip pat prie „Inovacijų sąjungos“ ir kitų susijusių pavyzdinių iniciatyvų tikslų įgyvendinimo. Paprastinimas Siekiant tinkamiausios programos paprastinimo ir veikimo užtikrinimo pusiausvyros, 2010 m. buvo lūžio metai. Nors ir pasiekta didelės pažangos, iš suinteresuotųjų šalių atsiliepimų vis dar buvo galima spręsti apie tam tikrą susirūpinimą dėl sudėtingų taisyklių ir bendrųjų programų administracinės naštos. Suinteresuotosios šalys bei ES institucijos pripažino, jog reikia toliau stengtis, kad programų rengimas, valdymas, procedūros ir priemonės taptų dar paprastesnės ir veiksmingesnės. Komisija atliko nuodugnią visapusiško mokslinių tyrimų programų paprastinimo galimybių analizę. Rezultatai paskelbti 2010 m. balandžio 29 d. komunikate „Mokslinių tyrimų bendrųjų programų įgyvendinimo paprastinimas“[25]. Taip pat paprastinimo siekis deramai apsvarstytas pasiūlyme dėl persvarstyto Finansinio reglamento[26]. Bendro pritarimo sulaukė daugybė Komisijos pasiūlytų priemonių, o per paskutinį 2010 m. ketvirtį prie paprastinimo daugiausia prisidėta nustatant trumpalaikes priemones, kurias jau galima taikyti 7BP. Todėl Komisija galėjo pateikti 7BP paprastinimo priemonių paketą, kuris buvo priimtas 2011 m. sausio 24 d.[27] Šiuo metu, rengiantis naujoms mokslinių tyrimų ir inovacijų programoms, intensyviai nagrinėjami klausimai, susiję su sudėtingesniais pokyčiais. Bendrų technologijų iniciatyvų veikla Dabartinės penkios bendros technologijų iniciatyvos (BTI) grindžiamos SESV 187 straipsniu (EB sutarties ex 171 straipsnis). BTI į 7BP įvestos kaip naujas mokslinių tyrimų vykdymo ES lygiu mechanizmas. Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendroji įmonė (NVI) yra Komisijos ir moksliniais tyrimais grindžiamą Europos farmacijos pramonę vienijančios organizacijos EFPIA partnerystė, kuria siekiama prisidėti prie piliečių sveikatos gerinimo šalinant ikikonkurencines vaistų kūrimo kliūtis. Bendras farmacinės pramonės įnašo natūra dydis siekia 1 mlrd. EUR, o iš ES biudžeto numatyta tokia pati finansavimo pinigais suma. 2010 m. buvo pirmieji metai, kai NVI vykdomoji tarnyba veikė visu pajėgumu. Pirmasis tarpinis NVI vertinimas atliktas 2010 m. pabaigoje. Bendras ekspertų NVI, didžiausios pasaulyje viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sveikatos tyrimų srityje, vertinimas buvo teigiamas. Pateiktos rekomendacijos, kuriomis siekiama toliau stiprinti NVI veiklą. 2010 m. Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė buvo konsoliduota ir gavo autonomiją. 2010 m. taip pat parengtas dalinis Tarybos reglamento pakeitimas. Šiuo pakeitimu atsižvelgiama į tai, kad trečiuoju Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės nariu tapo mokslinių tyrimų grupė; juo pasiūlyta, kad projektuose dalyvaujančių mokslo organizacijų įnašas natūra būtų laikomas lygiavertis pramonės įnašui. Šiuo metu atliekamas tarpinis Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės vertinimas. Planuojama, kad galutinė ataskaita bus parengta 2011 m. pavasarį. 2009 m. autonomiją gavusios bendrosios įmonės „Švarus dangus“ (aeronautika ir oro transportas) veikla per 2010 m. įsibėgėjo. Paskelbti ir tais pačiais metais įvertinti penki kvietimai teikti pasiūlymus. Be to, įmonė „Švarus dangus“ sėkmingai tvarkė savo narių (paskirtųjų gavėjų) 7 susitarimus dėl dotacijų, kuriomis paremta 75 proc. įmonės „Švarus dangus“ mokslinių tyrimų veiklos. 2010 m. atliktas įmonės „Švarus dangus“ tarpinis vertinimas. Vertinimas iš esmės buvo teigiamas, tačiau pateikta per 40 įvairaus lygio rekomendacijų. 2011 m. planuojama paskelbti Komisijos komunikatą, kuriame bus pateiktas atsakas į Naujoviškų vaistų iniciatyvos bendrosios įmonės, Kuro elementų ir vandenilio bendrosios įmonės bei įmonės „Švarus dangus“ vidurio laikotarpio vertinimo ataskaitas. 2010 m. įterptųjų kompiuterinių sistemų bendroji įmonė ARTEMIS paskelbė trečiąjį kvietimą teikti pasiūlymus. Bendras 2010 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos rezultatas – 10 naujų projektų, kurių sąnaudos siekė 167,5 mln. EUR. 50,5 proc. projekto sąnaudų padengė projektų dalyviai, 32,8 proc. – įmonės ARTEMIS valstybės narės, o 16,7 proc. – bendroji įmonė. Tad Sąjungos lėšų sukurtas sverto poveikis buvo lygus 1:6. 2010 m. bendroji įmonė ENIAC (nanoelektronikos technologijos 2020) gavo autonomiją. 2010 m. paskelbtas trečias kvietimas teikti pasiūlymus. Bendras 2010 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos rezultatas – 10 naujų projektų, kurių sąnaudos siekė 201 mln. EUR. 56,5 proc. projekto sąnaudų padengė projekto dalyviai, 26,8 proc. – įmonės ENIAC valstybės narės, o 16,7 proc. – bendroji įmonė. Tad Sąjungos lėšų sukurtas sverto poveikis buvo lygus 1:6. Komisijos ataskaita dėl pirmojo tarpinio jungtinių technologijų iniciatyvų ARTEMIS ir ENIAC vertinimo pateikta 2010 m. gruodžio 16 d.[28] 2011 M. PERSPEKTYVOS Žaliąja knyga „Iššūkius paversti galimybėmis. Bendros strateginės ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos kūrimas“[29] Komisija pradeda didelio masto Europos viešąsias diskusijas, siekdama indėlio daugybe pagrindinių klausimų, kuris turėtų padėti kurti bendrą strateginę programą ir nustatyti būsimų ES mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programų prioritetus po 2013 m. Į diskusiją įtraukti klausimai dėl to, kaip geriau nukreipti tikslinį finansavimą esamų problemų sprendimui, kaip veiksmingiau paremti Europos verslo inovacijas ir drauge sutvirtinti Europos mokslinį pagrindą bei Europos mokslinių tyrimų erdvę. Diskusijų rezultatai bus pateikti suinteresuotosioms šalims ir bus su jomis aptarti. Naujos Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo programos bus įtrauktos į Komisijos siūlomą naują daugiametę finansinę programą, kuri bus pateikta 2011 m. birželio mėn. Tikimasi, kad Komisija su bendrąja strategine programa susijusius pasiūlymus priims iki 2011 m. pabaigos. Papildomos informacijos šaltiniai Toliau nurodyti papildomi vieši informacijos šaltiniai: - Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų metinės stebėjimo ataskaitos[30]; - Penkerių metų laikotarpio vertinimo ataskaitos[31]; - Pagrindinių mokslo, technologijų ir konkurencingumo rodiklių ataskaitos[32]; - Europos mokslo ir technologijų statistika (Eurostatas)[33]; - Paskelbti su Europos Sąjungos mokslinių tyrimų veikla ir politika susiję tyrimai ir analizė[34]; - Mokslinių tyrimų generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitos[35]; - Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo galimybių ES praktinis vadovas[36]. Daugumą šių dokumentų galima rasti arba užsisakyti šiose svetainėse: - CORDIS svetainėje http://cordis.europa.eu; - Komisijos mokslinių tyrimų svetainėje http://ec.europa.eu/research; - Europos mokslinių tyrimų erdvės svetainėje http://ec.europa.eu/research/era;; - Investavimo į Europos mokslinius tyrimus svetainėje http://ec.europa.eu/invest-in-research; - ERAWATCH svetainėje http://cordis.europa.eu/erawatch. [1] http://ec.europa.eu/europe2020/index_en.htm [2] 2002 m. Europos Vadovų Taryba iškėlė tikslą padidinti ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros intensyvumą, kad 2010 m. jis siektų 3 proc. [3] 2000–2009 m. ES-27 šios investicijos padidėjo 25 proc. [4] http://ec.europa.eu/research/innovation-union/index_en.cfm [5] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf [6] http://ec.europa.eu/budget/reform/index_en.htm [7] 2011 m. kovo 10 d. Taryba leido pradėti glaudesnį ES valstybių narių bendradarbiavimą, kad būtų sukurta bendra patentinė apsauga. [8] http://ec.europa.eu/invest-in-research/funding/funding02_en.htm [9] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/intm/118028.pdf [10] COM(2008) 9076. [11] ERAC yra strateginis politinis organas, Tarybai ir Komisijai patariantis mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros klausimais. [12] 2010 m. gegužės 26 d. Tarybos rezoliucija (3016). [13] 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas Nr. 723/2009. [14] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0020:0031:LT:PDF. [15] COM(2008) 1329. [16] Ją sudaro organizacijos reforma, mokslinių tyrimų projektų sąnaudų apskaičiavimas, pasaulinio lygio meistriškumas, įdarbinimas, jaunų mokslininkų karjera. [17] Jie atitiko visų vertinimo pakopų reikalavimus ir buvo įtraukti į pagrindinius atrankos procedūros sąrašus. [18] 2010 m. gegužės 18–19 d., Madridas. [19] ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/art169/docs/art-185-bonus_en.pdf [20] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [21] http://www.iter.org/ [22] http://fusionforenergy.europa.eu/ [23] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [24] COM(2011) 52 galutinis. [25] COM(2010) 187. [26] COM(2010) 815. [27] COM(2011) 174. [28] COM(2010) 752. [29] http://ec.europa.eu/research/csfri/index_en.cfm [30] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring [31] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=five-year-assessment [32] http://ec.europa.eu/research/era/facts/figures/key_figures_en.htm [33] http://ec.europa.eu/eurostat [34] http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm [35] http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/index_en.htm [36] http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html