Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Novatoriškos finansinės priemonės plėtojant socialinio poveikio įmones

(tiriamoji nuomonė)

(2022/C 194/07)

Pranešėjas Giuseppe GUERINI Bendrapranešėjė Marie-Pierre LE BRETON

Konsultavimasis Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija, 2021 9 21 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Priimta skyriuje 2021 12 13 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 1 19 Plenarinė sesija Nr. 566 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 231 / 1 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK teigiamai vertina ES Tarybai pirmininkausiančios Prancūzijos sprendimą ir Prancūzijos Vyriausybės bei Ekonomikos ir finansų ministerijos konkretų įsipareigojimą remti Socialinės ekonomikos veiksmų plano įgyvendinimą.

1.2. EESRK nuomone, svarbu kurti novatoriškas finansavimo priemones, galinčias daryti teigiamą socialinį poveikį, visų pirma įgyvendinant socialinės ekonomikos organizacijų veiksmus, bet taip pat įtraukiant visas teigiamo socialinio poveikio siekiančias įmones. Todėl EESRK palankiai vertina ir remia 2021 m. gruodžio 9 d. Europos Komisijos pristatyto Socialinės ekonomikos veiksmų plano nuostatas, ypač kai siūloma skatinti kurti investicijų į socialines įmones rinkas Europoje remiant naujų priemonių kūrimą.

1.3. EESRK mano, kad socialinės ir vietos ekonomikos pripažinimas viena iš keturiolikos ES pramonės strategijos ekosistemų yra suderinamas su socialinio poveikio investicijų rėmimu, ir teigiamai vertina šį pripažinimą.

1.4. EESRK nuomone, svarbu diegti ir remti investavimo formas, kuriomis siekiama daryti socialinį poveikį, kurti kokybiškas darbo vietas ir pritraukti privačius investuotojus bei naujas lėšas, tačiau rekomenduoja šiomis investicijomis tikslingai siekti papildomo dauginamojo poveikio ir niekada jomis nepakeisti pagrindinėms paslaugoms skirtų viešųjų išlaidų.

1.5. EESRK pritaria tam, kad i) socialinio poveikio vertinimo priemonės ir rodikliai būtų bendrai kuriami iš anksto, kiekvienam projektui, taip užtikrinant, kad būtų atsižvelgiama į socialinės ekonomikos organizacijų ypatumus, ir ii) būtų suformuluota ES mastu taikoma socialinio poveikio apibrėžtis.

1.6. EESRK rekomenduoja investicijas, kuriomis siekiama socialinio poveikio, parengti taip, kad būtų užtikrinta pusiausvyra tarp socialinio poveikio (investicijomis pasiektų teigiamų pokyčių), grąžos investuotojui lygio (atsakingos ir tvarios grąžos) ir rizikos socialinei įmonei lygio, skatinant stiprinti socialinį verslumą naujais investuoto kapitalo srautais, gerinant skaidrumo ir socialinės atsakomybės standartus ir gebėjimą į Europos ekonominę sistemą įtraukti socialinio poveikio įmones ir socialinę ekonomiką.

1.7. EESRK palankiai vertina pastaruosius keletą metų Europos Komisijos įgyvendintas iniciatyvas, visų pirma susijusias su EaSI programa, ir teigiamai vertina tai, kad InvestEU programoje numatytas specialus asignavimas Europos socialinei infrastruktūrai stiprinti.

1.8. Siekiant paskatinti valstybes nares ir Komisiją suteikti naują postūmį šioms iniciatyvoms, EESRK nuomone, svarbu reguliariai atlikti analizes, siekiant sudaryti įvairių inovacijų sistemų registrą, kad būtų galima paremti socialinio poveikio finansavimą valstybėse narėse ir sukurti bendrą žinių bazę bei paskatinti keitimąsi gerąja patirtimi.

1.9. EESRK mano, kad labai svarbus sukurti ES lygmens įstaigą, kuri politiškai orientuotų bei techniškai stebėtų novatoriškas socialinės ekonomikos finansavimo iniciatyvas ir socialinio poveikio tikslų siekiančias įmones.

2. Bendrosios pastabos

2.1. EESRK jau daugelį metų pritaria tam, kad Europos institucijos ir valstybės narės turi dėti pastangas stiprinti socialinės ekonomikos vaidmenį Europoje.

2.2. Visai neseniai nuomonėje ECO/533 ( 1 ) EESRK rekomendavo, kad kapitalo rinkų sąjunga atsižvelgtų į skirtingas socialinio poveikio investicijas, visų pirma socialinės ekonomikos srityje.

2.3. Per pastarąjį dešimtmetį dėl informuotumo apie socialinės ekonomikos organizacijas didinimo ir jų vaidmens pripažinimo vis daugiau dėmesio skiriama socialinio poveikio investicijoms, kurios, kaip tikimasi, turėtų dar labiau padidinti jau ir taip didelį socialinės ekonomikos įmonių potencialą atsakingai ir tvariai diegti inovacijas ir kurti darbo vietas ( 2 )

2.4. Europai vis labiau reikia įtraukaus ir atsakingo finansavimo, tad Europos Sąjunga turėtų įsipareigoti taikyti institucijoms, įmonėms, finansavimo fondams, taip pat universitetams, mokslinių tyrimų centrams, socialinės ekonomikos veikėjams ir vietos bendruomenėms skirtas priemones bei gaires, kuriomis būtų išplėstos socialinio verslumo galimybės, daroma įtaka finansavimui ir kurios taptų įtraukesnės ir tvaresnės ekonomikos vystymosi veiksniais.

2.5. Daugelis socialinės ekonomikos organizacijų teikia paslaugas, nuo kurių priklauso pagrindinės gyventojams, visų pirma neturintiems palankių sąlygų, svarbios funkcijos. Tai socialinės, sveikatos, priežiūros ir švietimo paslaugos ir apskritai visos paslaugos, reikalingos oriam pažeidžiamų asmenų gyvenimui užtikrinti, visų pirma sudarant tinkamas darbo sąlygas.

2.6. Būtent dėl to socialinio poveikio investicijos turi būti tikslingai naudojamos, kad viešajai politikai suteiktų papildomą dauginamąjį poveikį ir kad socialinio poveikio investicijos netaptų viešojo finansavimo pakaitalu, ypač tais atvejais, kai įmonės vykdo socialine politika grindžiamą ir pažeidžiamiems asmenims skirtą veiklą.

2.7. Dėl pandemijos visi susidūrėme su socialinėmis problemomis, kurios trukdo siekti plataus užmojo tvarios pertvarkos tikslų (spręsti tokias problemas kaip skurdas ir nelygybė, migrantų integracijos sunkumai, neįgaliųjų įtraukties spragos ir pažeidžiamoms šeimoms bei jaunimui neprieinamas būstas ir t. t.). Taigi atėjo laikas paremti tokį ekonomikos augimo modelį ir tokią verslo sistemą, kurie gali sudaryti sąlygas siekti socialinių tikslų, pirmenybę teikiant kokybiškų darbo vietų skatinimui.

3. Novatoriškų finansinių priemonių apibrėžtis

3.1. Atsižvelgdamas į tai, kad EESRK pritaria Socialinės ekonomikos veiksmų plano nuostatoms dėl būtinybės pradėti taikyti novatoriškas finansines priemones, skirtas socialinio poveikio įmonių ir socialinės ekonomikos įmonių plėtrai, EESRK manymu, labai svarbu pabrėžti, kad šios finansinės priemonės apima įvairias investicijas, grindžiamas prielaida, kad privačiomis lėšomis galima daryti teigiamą socialinį poveikį, kuriam visada turi būti teikiama pirmenybė, ir kartu kurti ekonominę naudą.

3.2. Šios priemonės išsiskiria būtent investuotojo ketinimu siekti socialinių tikslų kuriant bendrą turtą ir bendras vertybes, taip pat užtikrinant subalansuotą ekonominę grąžą, kurios didelė dalis skiriama socialinių tikslų įgyvendinimui.

3.3. Šias novatoriškas priemones aktyviai remiantys ir kuriantys veikėjai gali būti įmonės, organizacijos ir fondai, siekiantys įvertinamo ir ekonominius padarinius atitinkančio socialinio poveikio.

3.4. Socialinio poveikio investicijoms turi būti būdingi šie aspektai: — aiškus tikslas ir ketinimas padaryti teigiamą socialinį poveikį; — parama įmonėms, kurios, remiantis visuotinai priimtinomis apibrėžtimis ir objektyviais kriterijais, aiškiai apibrėžiamos kaip socialinės ekonomikos įmonės; — lūkesčių, susijusių su sąžininga, tvaria ir skaidria ekonomine grąža, nustatymas net ir tais atvejais, kai ji galėtų būti mažesnė už vidutinę rinkos grąžą; — noras reinvestuoti dalį turto siekiant padidinti kitas investicijas į socialinių tikslų įgyvendinimą; — įvertinamas poveikis, kuris yra svarbiausias siekiant užtikrinti investavimo tikslų skaidrumą bei tinkamą žinojimą; — kai investicijos nukreiptos į socialinės ekonomikos įmones, pirmiausia turėtų būti įvertinama, ar laikomasi įstatuose apibrėžtų principų ir vertybių.

3.5. Socialinio poveikio investicijomis pirmiausia turėtų būti remiamos inovacijas diegiančios ir ES plėtroje dalyvaujančios įmonės, kurios be paramos negalėtų vystytis, o kai kuriais atvejais net negalėtų užtikrinti tinkamo lygio paslaugų savo gyventojams. Šios investicijos turėtų generuoti potencialius įtraukaus ekonomikos augimo vektorius.

3.6. Investicijomis į socialinio poveikio įmones ir organizacijas galima padidinti viešųjų išlaidų socialinėms, švietimo, sveikatos ir kultūros paslaugoms veiksmingumą ir efektyvumą ir remti užimtumą, nes pritraukiant daugiau investuotojų remiama verslo ekosistema, kuriai būdingi tvarumas ir socialinė atsakomybė.

4. Daugialypis socialinės ekonomikos įmonių apibrėžties klausimas

4.1. Nors vis daugiau dėmesio skiriama socialinės ekonomikos įmonių ir novatoriškų finansavimo priemonių, kuriomis galima geriausiai jas palaikyti, analizei ir pažinimui, vis dar reikia įveikti daug kliūčių siekiant lygiagrečiai su socialinės ekonomikos įmonėmis sukurti taip pat naują novatoriško, atsakingo ir tvaraus finansavimo ekosistemą, kurioje iš tikrųjų būtų galima kurti konkretų ir tikrą piliečiams bei įmonėms naudingą Europos ekonomikos modelį.

4.2. Tarp kliūčių, su kuriomis susiduria daugelis socialinės ekonomikos organizacijų, siekdamos visapusiškai pasinaudoti novatoriškomis finansavimo priemonėmis, kaip antai dalyvavimu privataus kapitalo fonduose, kvazinuosavo kapitalo priemonėmis, taip pat garantuojamomis ir ilgalaikėmis paskolomis ir, galiausiai, solidarumu grindžiamo finansavimo skyrimu per darbuotojų santaupas socialinėms įmonėms, galime išskirti keturias sritis, kuriose reikia įveikti atotrūkį: — užpildyti informavimo spragas ir pakoreguoti kredito suteikėjų suvokimą bei teisines apibrėžtis, kaip ir jų specifinio ekonominio pobūdžio pripažinimą; — tobulinti finansų sektoriaus veikėjų įgūdžius vertinti socialinės ekonomikos organizacijų veikimą finansiniu požiūriu; — remti socialinės ekonomikos organizacijų mokymą siekiant patobulinti jų ekonominius ir finansinius įgūdžius; — geriau informuoti socialinės ekonomikos organizacijas, kaip jos turėtų įvaldyti finansines priemones, ir taip sumažinti jų nepanaudojimo atvejus.

4.3. Pirmuoju klausimu EESRK mano, kad Socialinės ekonomikos veiksmų planas taps proga paskatinti ES institucijas ir valstybes nares suformuluoti ir viešosioms institucijoms, ir ES finansų institucijoms tinkamą apibrėžtį, nes to vis labiau reikia siekiant užtikrinti visapusišką prieigą prie kapitalo rinkos, įskaitant nefinansinės paramos priemonių, skirtų stiprinti socialinio poveikio investicijas vykdančių subjektų gebėjimus, taikymą.

4.4. Šiuo klausimu EESRK mano, kad veiksmų plane „Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms“ taip pat turėtų būti skiriama daugiau dėmesio socialinės ekonomikos vaidmeniui pritraukiant socialinio poveikio investicijas į Europą ( 3 )

4.5. Kalbant apie gebėjimą vertinti novatoriškas socialines investicijas, EESRK mano, kad finansų subjektai pernelyg dažnai priskiria socialinės ekonomikos organizacijoms aukštą rizikos lygį vien dėl to, kad naudojasi paprastai kitoms įmonėms taikomais vertinimo įrankiais, todėl iškraipomas klasifikavimas ir nuvertinami tokie specifiškesni socialinės ekonomikos aspektai kaip socialinis ir žmogiškasis kapitalas, reputacija, socialinė funkcija ir visuomenės konsensusas, dėmesys visuotinės svarbos tikslams ir gebėjimui kurti bendrą turtą. Kadangi nėra tinkamų priemonių tikslui įvertinti, tai būtų galima apibūdinti kaip perteklinį išteklių vertinimą.

4.6. Socialinės ekonomikos organizacijos pirmenybę teikia socialinių, švietimo ir aplinkos tikslų įgyvendinimui. Ši socialinė kryptis, kuri turi visapusiškai derėti su ekonominiais ir finansiniais reikalavimais, yra vienas iš šių organizacijų ilgaamžiškumo svertų, todėl reikia stiprinti paramą darbuotojų mokymui ir kvalifikacijos kėlimui ekonomikos bei finansų srityse.

5. Novatoriškos finansavimo priemonės ir socialinė taksonomija

5.1. Per pastarąjį dešimtmetį socialinėms įmonėms skirtos finansinės priemonės buvo gerokai išplėtotos ( 4 ) , bet jos dar gali būti tobulinamos ir geriau atitikti socialinių įmonių poreikius bei paskatinti jų veiklos plėtrą vidaus rinkoje. EESRK nuomone, svarbu, kad vykstant šiai plėtrai būtų vystoma visų organizacijų vertinimo kultūra, taip pat kad būtų kuriamos socialinės ekonomikos vertinimo priemonės, visų pirma akademinei bendruomenei.

5.2. 2021 m. birželio 12 d. – rugpjūčio 27 d. Europos Komisija vykdė konsultaciją socialinės ir aplinkos taksonomijos temomis. Todėl EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad būtina neskatinti didesnės aplinkos ir socialinės apsaugos sričių konkurencijos ar dar aštresnio jų konflikto.

5.3. Vieno bendro (aplinkos ir socialinės) taksonomijos modelio kūrimas yra optimalus sprendimas, visų pirma dėl būtinos glaudžios socialinių ir aplinkos apsaugos tikslų sąsajos, tačiau tam, kad jis būtų įgyvendinamas ir lankstus, jis neturėtų užkrauti didelės naštos įmonėms.

5.4. Socialinės ekonomikos įmonės dažniausiai būna tvirtai įsišaknijusios vietos bendruomenėse, kuriose dominuoja dalyvavimo kultūra, jos taip pat pasižymi socialiniais įsipareigojimais: kuria darbo vietas, padeda gauti ir išsaugoti darbo vietą, taiko teisingo darbo užmokesčio ir profesinės lygybės politiką. Tai taip pat galima paaiškinti remiantis aplinkybe, kad socialinės ekonomikos įmonių valdymo struktūra dažniausiai būna dalyvaujamojo pobūdžio ir grindžiama demokratijos, atvirumo bei skaidrumo kriterijais. Socialinėje taksonomijoje turėtų būti atsižvelgiama į šiuos aspektus ir jie turėtų būti specialiai skatinami.

5.5. Socialinė taksonomija turėtų padėti daryti įtaką finansavimui siekiant papildyti viešuosius išteklius, kuriais dažnai netinkamai remiama socialinės įtraukties politika. Tačiau socialinis finansavimas niekada neturėtų tapti institucijų, teisės aktų ir viešosios politikos pakaitalu siekiant užtikrinti socialines teises, šalinti nelygybę ir kovoti su diskriminavimu.

5.6. Konkrečiai visuotinės svarbos paslaugų teikimas turėtų būti finansuojamas viešosiomis lėšomis, o privatus kapitalas gali tik jas papildyti. Socialinio poveikio įmonės atlieka labai svarbų vaidmenį visuomenėje, todėl joms skiriamos investicijos turi būti kaip galima dažniau grindžiamos stabiliais finansavimo fondais ir ilgalaikiu kapitalu. Reikia atsižvelgti į tai, kad socialiniai tikslai yra ilgalaikiai.

5.7. Reikia vengti pavojaus, kad vertinimo priemonės ir metodai bus palankiausi lengviausiai įvertinamiems sektoriams, kuriuose yra daugiau išteklių ar prieinamų duomenų, ir nukentės ties sektoriai, kuriose objektyvus vertinimas yra sudėtingesnis ir sunkiau gauti duomenų. Kad socialinės investicijos būtų sėkmingos, būtinas viešojo, privataus ir socialinio sektorių bendradarbiavimas. Socialinio sektoriaus bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant nustatyti prioritetinius poreikius, nes būtent šio sektoriaus atstovai dirba vietoje ir žino poreikius.

6. Vietos gerąja patirtimi grindžiami pasiūlymai

6.1. Pastaraisiais metais, Europos Komisija, įkvėpta 2011 m. socialinio verslo iniciatyvos, tiesiogiai ir per Europos investicijų fondą priėmė įvairių iniciatyvų, kuriomis remiamos socialinės inovacijos ir didinamos socialinės ekonomikos organizacijų galimybės gauti finansavimą. Visų pirma pažymėtinos šios iniciatyvos: EaSI finansavimo priemonė, EaSi skolinimosi priemonė, EaSI garantijų priemonė, EaSi gebėjimų stiprinimo investicijų linija ir ESIF nuosavo kapitalo socialinio poveikio priemonė. InvestEU programoje numatytos socialinės iniciatyvos taip pat yra perspektyvios, ypač jei, kaip nurodoma Socialinės ekonomikos veiksmų plane, konkrečios inovacijos diegiamos siekiant skatinti socialines investicijas.

6.2. EESRK nuomone, norint paskatinti kurti socialinėms investicijoms palankią ekosistemą, svarbu, kad įgyvendinant įvairius nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, valstybės narės pasirengtų priemonės „Next Generation ES“ lėšomis vykdyti tam tikrus konkrečius toliau išvardytus veiksmus.

6.3. Daugelyje šalių atlikti bandymai siekiant įdiegti ir patvirtinti finansavimo mechanizmus, grindžiamus principu „mokėjimas už rezultatus“ (angl. pay by result ). Pavyzdžiui, Prancūzijoje sudaromos socialinio poveikio sutartys, ypatingą dėmesį skiriant rezultatais grindžiamiems (angl. outcome funds ) modeliams, į kuriuos įtraukiami privatūs investuotojai, norintys sutelkti lėšas ir įgyvendinti su Vyriausybe aptartą politiką, visų pirma socialinę politiką, kai lėšų skyrimas siejamas su laukiamų rezultatų pasiekimu. Tokios praktikos rėmimas turi būti grindžiamas išankstiniu įvertinimu, kurio metu būtų nustatyti galimi nukrypimai, kaip antai pajėgumų perdavimas ne socialinės ekonomikos srityje veikiančioms įmonėms arba valstybių narių atsisakymas laikytis įsipareigojimų.

6.4. Vienas iš labai įdomių geriausios praktikos pavyzdžių – tai Suomijos Vyriausybės iniciatyva sukurtas „Poveikio investicijų kompetencijos centras“. Tarpininkaujant šiam centrui skiriama techninė ir profesinė pagalba suteikiant įgūdžių suinteresuotiesiems subjektams, ketinantiems imtis socialinį poveikį turinčių investicijų.

6.5. Tokios iniciatyvos patvirtina, kad svarbu remti poveikio fondų, fondų ar kitų socialinės ekonomikos įmonių iniciatyvų finansavimo priemonių kūrimą, plėtrą ir prieinamumą, visų pirma nukreipiant tokių fondų kaip programa „InvestEu“ ar Teisingos pertvarkos fondas lėšas, siekiant paskatinti bendrą investavimą (nuosavomis lėšomis), bendrą finansavimą (kreditavimą) ir kredito garantijų suteikimą rinkos sandoriams.

6.6. Reikėtų patobulinti ES institucijų ir valstybių narių gebėjimą rinkti ir analizuoti duomenis, reikalingus įrodyti, kad nepakankamo socialinių įmonių ir socialinės infrastruktūros finansavimo tikimybė yra mažesnė už nepakankamo banko kredito finansavimo tikimybės vidurkį, ir pasiekti, kad būtų pripažinti nuosavų lėšų absorbcijos koeficientai, kuriuos apskaičiuojant atsižvelgiama į šio tipo finansavimo socialinę vertę.

6.7. EESRK jau yra pasisakęs už tai, kad kapitalo reikalavimų reglamente (KRR) ( 5 ) būtų numatyti rėmimo, visų pirma ekologiniai ir socialiniai koeficientais, kad būtų mažiau absorbuojama lėšų, kurias bankai atidėjo norėdami padengti paskolas, skirtas finansuoti socialinės ekonomikos įmones.

6.8. Žinoma, svarbu atkreipti dėmesį į vaidmenį, kurį daugelyje Europos šalių alternatyvūs ir etiški bankai atlieka skatinant į socialinius ir aplinkos apsaugos tikslus orientuotą finansavimą; kai kuriais atvejais šios įstaigos taip pat sukūrė santaupas valdančius investicinius fondus ar įmones, kurie investuoja į socialinį ir aplinkos apsaugos sektorių.

6.9. Mokesčių priemonės, kuriomis sudaromos palankesnės sąlygos investuoti į socialinę ekonomiką, galėtų būti naudingos skatinant tiek emitentus, tiek investuotojus, galinčius įrodyti pasiektą tikrąjį socialinį poveikį.

6.10. Taip pat labai svarbu propaguoti ir skatinti įgyti ilgalaikį kapitalą, pavyzdžiui, akcijų ar obligacijų, kuriomis siekiama papildyti asociacijų ir kooperatyvų nuosavą kapitalą. Be to, norint skatinti investicijas į socialinės ekonomikos įmones, taip pat būtų naudinga pensijų fondų valdytojams taikyti paskatų taisykles, kuriomis palengvinamas šių novatoriškų priemonių naudojimas.

6.11. Remiantis Prancūzijos patirtimi, įgyta reguliuojant bankuose sukauptų santaupų ir darbuotojų solidariųjų santaupų nukreipimą į socialinės ekonomikos įmones, patvirtintas socialinio poveikio įmones ir į solidarumo fondus, būtų svarbu patobulinti solidarumo finansavimo fondų reglamentavimą ir tokiu būdu optimizuoti jų nukreipimą į socialines įmones ir kurti papildomus pajėgumus investuoti į nuosavą arba kvazinuosavą kapitalą.

6.12. reprise d’entreprise par ses salariés ) Prie socialinės ekonomikos įmonių, visų pirma kooperatyvų, gerosios patirties pavyzdžių priskirtini atvejai, kai krizės ištiktos įmonės pertvarkomos į darbuotojų kooperatyvus, vadinamuosius RAS (pranc. ( 6 ) , Prancūzijoje, Italijoje ir Ispanijoje steigiamus panaudojant finansavimo priemones – kuriant specialius savišalpos fondus, kurie įsigyja dalį įmonės kapitalo ir, įsteigus kooperatyvą, kartu su darbuotojais bendrai finansuoja komercinės veiklos gaivinimą.

Briuselis, 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) OL C 155, 2021 4 30, p. 20.

(2) OL C 286, 2021 7 16, p. 13.

(3) Kapitalo rinkų sąjunga žmonėms ir įmonėms. Naujas veiksmų planas (COM(2020) 590 final).

(4) Bendrą analizę galima rasti EK leidinyje A recipe book for social finance https://op.europa.eu/en/publication-detail/-/publication/f1b8099b-fd4c-11e5-b713-01aa75ed71a1/language-en/format-PDF/source-234506515.

(5) OL L 176, 2013 6 27, p. 1.

(6) Business transfers to employees under the form of a cooperative in Europe: opportunities and challenges (Įmonių perdavimas darbuotojų kooperatyvams Europoje: galimybės ir iššūkiai), CECOP, 2013.