KOMISIJOS ATASKAITA 2011 M. METINĖ ATASKAITA EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI /* COM/2012/0375 final */





KOMISIJOS ATASKAITA 2011 M. METINĖ ATASKAITA EUROPOS KOMISIJOS IR NACIONALINIŲ PARLAMENTŲ SANTYKIAI 1. Įvadas Šioje 7-ojoje Komisijos ir nacionalinių parlamentų santykių metinėje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama politiniam dialogui su nacionaliniais parlamentais plačiąja prasme. Ataskaitoje apžvelgiami Komisijos ir nacionalinių parlamentų ryšiai bei keitimasis informacija ir nuomonėmis. Konkretūs aspektai, susiję su subsidiarumo kontrolės mechanizmu (pagal kurį nacionaliniai parlamentai tikrina, ar teisėkūros procedūra priimamų aktų projektai atitinka subsidiarumo principą), nagrinėjami kartu skelbiamoje Metinėje ataskaitoje dėl subsidiarumo ir proporcingumo[1], todėl turėtų būti vertinami kaip papildantys šią ataskaitą. Politiniam Komisijos ir nacionalinių parlamentų dialogui būdingi nuolatiniai debatai dėl Komisijos darbo programos ir ES politinių prioritetų, keitimasis raštu nuomonėmis apie konkrečius Komisijos dokumentus (priimamus teisėkūros ar kitokia procedūra) ir diskusijos įvairiausiais politiniais klausimais Europos reikalų komitetų konferencijoje (COSAC), bendruose parlamentų posėdžiuose, tarpparlamentiniuose komitetų posėdžiuose ir bendruose komitetų posėdžiuose. Politinis dialogas aprėpia ir vis dažnėjančius dvišalius administracinio arba politinio lygmens ryšius, taip pat gausius Komisijos narių vizitus į nacionalinius parlamentus. Tai, kad nuo 2011 m. beveik visi nacionaliniai parlamentai nusiuntė po nuolatinį atstovą į Briuselį, padėjo sustiprinti šią politinio dialogo savybę. 2010 m. Komisijos santykiams su nacionaliniais parlamentais didžiausią įtaką tebedarė Lisabonos sutarties įsigaliojimas. Daugiausia dėmesio skirta naujųjų Sutarties nuostatų, visų pirma dėl naujojo subsidiarumo kontrolės mechanizmo, įgyvendinimo klausimui. Nacionaliniai parlamentai adaptavo tikrinimo procedūras ir politinius prioritetus. 2011 m. didėjo ekonominis, socialinis ir politinis nestabilumas. Pasaulinei ekonomikos krizei apėmus euro zoną, vis dažniau vykdavo nacionaliniai politiniai debatai dėl Europos politikos esmės. Iš 2011 m. vykusio politinio dialogo su nacionaliniais parlamentais susidaro įspūdis, kad iš Komisijos tikimasi daug. Politinis dialogas platesne prasme savaime apima įvairesnes temas ir politikos sritis. Tačiau 2011 m. iškilo du pagrindiniai bendros svarbos klausimai. Nacionaliniai parlamentai ne tik reiškė nuomones ir keitėsi nuomonėmis dėl įvairiausių teisėkūros priemonių, kurių pasiūlyta imtis reaguojant į ekonomikos ir finansų krizę (pavyzdžiui, susijusių su finansų reguliavimu, bendrąja rinka ir ekonomikos valdymu), bet ir dalyvavo bendruose debatuose dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos bei konkrečiuose debatuose dėl sektorinių pasiūlymų. 2. Siekimas bendrai suvokti uždavinius 2011 m. tapo vis aiškiau, kad reikia ne tik reguliariai tikrinti Europos reikalus keturiasdešimtyje nacionalinių rūmų, bet ir sukurti keitimosi nuomonėmis tarp nacionalinių parlamentų ir su nacionaliniais parlamentais struktūrą, kuri formuotų bendrą požiūrį į pagrindines Europos problemas ir uždavinius. Be įvairių sudėčių tarpparlamentinių įstaigų, vadovaujamų Europos Parlamento ir ES Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės parlamento, iki šiol COSAC posėdžiuose daugiausia dėmesio skirta subsidiarumo principo laikymosi tikrinimui, grindžiamam koordinuotu Komisijos darbo programos nagrinėjimu. Tačiau 2010 m. pamažu pereita prie kitų klausimų. 2010 m. gegužės mėn. Madride įvykusiame posėdyje COSAC pasiūlė, kad per pirmąjį kas šešis mėnesius vykstantį COSAC posėdį Komisijos pirmininkas pristatytų einamųjų metų Komisijos darbo programą, o per antrąjį – apžvelgtų, kaip ji buvo įgyvendinama. Atsižvelgdamas į šiuos pasiūlymus, per 2010 m. spalio mėn. Briuselyje įvykusį COSAC posėdį Pirmininkas J. M. Barrosas pasakė kalbą, kurioje pakartojo, jog Komisija neabejoja, kad individualios nacionalinių parlamentų nuomonės ar per COSAC teikiamos kolektyvinės pastabos turėtų padėti Komisijai rengti darbo programą ir taip prisidėti prie jos oficialaus, sistemingo dialogo su Europos Parlamentu. Tokiu būdu nacionaliniai parlamentai galėtų padėti pasiekti tikrąjį sutarimą dėl klausimų, į kuriuos ES turėtų nukreipti savo politiką ir išteklius ateinančiais metais. Pirmąjį 2011 m. pusmetį COSAC pirmininkavusi Vengrija pritarė tokiam požiūriui ir per diskusijas daugiausia dėmesio skyrė šiam klausimui. 2011 m. gegužės mėn. Budapešte įvykusiame COSAC posėdyje padaryta išvada, kad per antrąjį kiekvienų metų pusmetį Komisija turėtų pristatyti ateinančių metų darbo programą, ir iš principo pritarta minčiai rengti bendrus politinius debatus, kurių medžiagą būtų galima panaudoti per strateginį planavimą, nors kai kurie parlamentai vis dar abejojo, ar įmanoma COSAC surengti tokias ex ante diskusijas, nes nėra dokumento, kuriuo remiantis jos galėtų vykti. Jau per tą posėdį Komisijos pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius pakartojo, kad, Komisijos nuomone, pirmasis nacionalinių parlamentų žingsnis šia kryptimi galėtų būti itin svarbaus ekonomikos valdymo klausimo svarstymas. Kartu taikydami Europos semestro iniciatyvą, nacionaliniai parlamentai ir Europos Parlamentas galėtų būti paraginti bendrai svarstyti pagrindines ES politikos kryptis, išdėstytas strategijoje „Europa 2020“ ir perteiktas nacionalinėse reformų programose bei konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, arba tam tikrų metų augimo apžvalgą. Pirmininko pavaduotojas taip pat nurodė, kad kitas aiškus atvejis, kai kolektyvinis vertinimas gali padėti susidaryti bendresnį vaizdą, yra biudžeto svarstymas. Taip būtų galima geriau išnaudoti papildomus parlamentų bendradarbiavimo privalumus, t. y. apžvelgti, kas vyksta kitose valstybėse narėse, keistis geriausia patirtimi ir didinti tarpusavio spaudimą siekti rezultatų. Antrąjį 2011 m. pusmetį COSAC pirmininkavusi Lenkija nacionalinių parlamentų dėmesį sutelkė į 2014–2020 m. Komisijos daugiametę finansinę programą. Atsižvelgdami į tai, 2011 m. spalio mėn. Tarybai pirmininkavusi Lenkija, Europos Parlamentas ir Komisija surengė pirmąją aukšto lygio konferenciją daugiametės finansinės programos po 2013 m. tema. Konferencija buvo skirta nacionaliniams parlamentams, kurių atstovai aktyviai joje dalyvavo. Daugiausia svarstytas nuosavų išteklių klausimas. Tikimasi, kad, kaip ir per pastaruosius dvejus metus, nacionaliniai parlamentai, Europos Parlamentas ir Komisija toliau dės pastangas koordinuoti prioritetus Europos lygmeniu. Tikėtina, kad ekonomikos valdymas ir kita daugiametė finansinė programa ir toliau bus vieni svarbiausių bendros politikos uždavinių (žr. 5 skyrių). 3. Nacionalinių parlamentų nuomonės (politinis dialogas) Dalyvavimas 2006 m. Komisijos Pirmininko J. M. Barroso pradėtas nacionalinių parlamentų ir Komisijos keitimasis nuomonėmis bei atsakymais raštu pastaruosius šešetą metų nuolat intensyvėjo. 2011 m. iš nacionalinių parlamentų gautos 622 nuomonės, įskaitant pagal subsidiarumo kontrolės mechanizmą pateiktas pagrįstas nuomones. Nuomonių pateikta apie 60 % daugiau nei 2010 m. (387), kuriais nuomonių jau buvo pateikta 55 % daugiau nei 2009 m. (250). Ši tendencija išliko ir 2012 m.: iki 2012 m. birželio mėn. gauta daugiau kaip 400 nuomonių. Daugelyje nuomonių (jų 2011 m. buvo gauta 622) pateikta esminių pastabų ir klausimų dėl Komisijos pasiūlymų bei iniciatyvų turinio. Kaip ir ankstesniais metais, palyginti mažai pagrįstų nuomonių (64), kaip apibrėžta Protokole Nr. 2, pateikta dėl subsidiarumo principo pažeidimo. Gerokai daugiau nuomonių gauta iš Portugalijos parlamento, abejų Rumunijos rūmų, Švedijos parlamento, Čekijos senato ir Bulgarijos parlamento[2]. 2011 m. politiniame dialoge išvis nedalyvavo tik ketveri rūmai (2010 m. – dešimt). Nuo pat pradžių dėl politinio dialogo valstybėse narėse padidėjo Europos sprendimų priėmimo skaidrumas, Europos politika dažniau svarstyta per viešuosius debatus ir tokiu būdu visuomenė daugiau sužinojo apie kai kuriuos svarbiausius Europos politikos klausimus. Komisija ir toliau ragina parlamentus, kurie dėl įvairių priežasčių kol kas nusprendė aktyviai nesikeisti nuomonėmis su Komisija dėl jos pasiūlymų ir strateginių iniciatyvų esmės, įsitraukti į politinį dialogą. Antai jie gali keisti nuomonėmis parengiamuoju teisėkūros etapu, pvz., per viešas konsultacijas, ir palaikyti reikiamus ryšius bei dalyvauti diskusijose tiek politiniu, tiek ekspertų lygmeniu. Kaip matyti iš toliau pateikiamų konkrečių pavyzdžių, tai itin veiksmingas būdas, kaip nacionaliniai parlamentai gali konstruktyviai prisidėti prie būsimų ES iniciatyvų ir teisės aktų rengimo. Komisija nurodė esanti pasirengusi apsvarstyti galimybę nuosekliai informuoti nacionalinius parlamentus apie visas skelbiamas viešas konsultacijas ir labiau išskirti nacionalinių parlamentų pastabas. Atsižvelgdama į komunikatą „Sumanus reguliavimas Europos Sąjungoje“ (COM(2010) 543), Komisija šiuo metu atlieka konsultacijų politikos apžvalgą. Be kitų dalykų, bus įvertinta, ar ir kaip reikia padidinti konsultacijų mastą ir informacijos apie konsultacijų rezultatus kokybę bei skaidrumą. Nagrinėti klausimai Kaip ir anksčiau, nacionalinių parlamentų nuomonėse nagrinėjami įvairūs klausimai. 2011 m. gautose 622 nuomonėse minėta daugybė Komisijos dokumentų, daugiausia – teisėkūros procedūra priimami aktai. Dėl daugumos pasiūlymų ir iniciatyvų teiktos pavienės nuomonės: nuo vienos iki trijų. Tačiau gerokai padaugėjo Komisijos dokumentų, dėl kurių pastabas pateikė daugiau kaip ketveri rūmai (67), palyginti su 2010 m. (25). 2011 m. daugiausia pastabų susilaukė pasiūlymai[3], dėl kurių pagal subsidiarumo kontrolės mechanizmą pateikta daugiausia pagrįstų nuomonių: pasiūlymas dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės[4] (17 nuomonių, įskaitant 9 pagrįstas nuomones), pasiūlymas dėl laikino vidaus sienų kontrolės atnaujinimo išimtinėmis aplinkybėmis[5] (2011 m. – 11 nuomonių, iš jų 6 buvo pagrįstos nuomonės), pasiūlymas dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, teismo sprendimų pripažinimo ir vykdymo, susijusių su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis[6] (8 nuomonės, iš jų 4 – pagrįstos nuomonės) ir pasiūlymas dėl bendrosios Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisės[7] (2011 m. 7 nuomonės, įskaitant 5 pagrįstas nuomones). 2011 m. daugiau kaip pusė nuomonių, pateiktų pagal politinio dialogo mechanizmą, buvo susijusios su penkiomis politikos sritimis: vidaus rinkos ir paslaugų, teisingumo, žemės ūkio, vidaus reikalų ir mokesčių. Nepaisant to, kad Komisija ragino nacionalinius parlamentus Komisijos darbo programą laikyti strategine priemone, galinčia padėti susitarti dėl klausimų, į kuriuos ES turėtų nukreipti savo politiką ateinančiais metais, nuomonę dėl 2011 m. Komisijos darbo programos pagal politinio dialogo mechanizmą pareiškė labai mažai nacionalinių parlamentų. Politinis dialogas pagrindiniais klausimais Be daugybės ekonominio valdymo ir daugiametės finansinės programos dokumentų, 2011 m. ypatingo nacionalinių parlamentų dėmesio susilaukė šios iniciatyvos ir pasiūlymai: · Direktyva dėl energijos vartojimo efektyvumo[8] 2011 m. pateiktose 10 nuomonių (2012 m. pradžioje pateiktos dar 4) parlamentų rūmai laikėsi kiek panašių pozicijų. Jie buvo susirūpinę dėl finansinės bei administracinės naštos, ragino labiau atsižvelgti į šalių ypatumus ir palikti didesnę veiksmų laisvę nacionalinėms bei vietinėms institucijoms. Parlamentai būgštavo, kad dėl administracinių veiksmų ES lygmeniu nebus galimybių imtis sprendimų, pritaikytų prie nacionalinių ir regioninių sąlygų. Du nacionaliniai parlamentai pateikė šiuo klausimu pagrįstą nuomonę, kurioje pareiškė, kad pažeistas subsidiarumo principas. Tačiau nacionaliniai parlamentai sutarė, kad pagrindinis strategijos „Europa 2020“ uždavinys – pasiekti tikslą 20 % sutaupyti pirminę energiją. · Energetikos produktų ir elektros energijos mokesčiai[9] Pusėje iš 2011 m. gautų 10 nuomonių teigta, kad prie pasiūlymo pridėtas poveikio vertinimas nėra pakankamai nuodugnus ir kad pateikta nepakankamai kokybinių bei kiekybinių rodiklių, patvirtinančių pasiūlymo atitiktį subsidiarumo principui. Keliose nuomonėse pabrėžta, kad pasiūlymo nuostatos gali pakenkti ES ekonomikos konkurencingumui. Susirūpinimas taip pat išreikštas dėl galimos administracinės, finansinės bei fiskalinės naštos ir galimo neigiamo socialinio poveikio. · Komunikatas dėl Europos Parlamento kartu su nacionaliniais parlamentais atliekamos Europolo veiklos priežiūros procedūrų[10] Komisija gavo 9 nuomones, kuriose Komisijos komunikatas vertinamas palankiai. Didžioji dauguma rūmų pasisakė už tolesnį tarpparlamentinių komitetų posėdžių rengimą, o ne naujų forumų ar konferencijų steigimą, kad būtų tinkamai prižiūrima Europolo veikla. Jie pritarė didesniam veiksmingumui bei lankstumui ir siūlė, kad Europolo veikla būtų prižiūrima naudojant tas pačias struktūras. Nacionaliniai parlamentai taip pat ragino išlaikyti pusiausvyrą nustatant parlamento delegacijų naujojoje priežiūros įstaigoje dydį, nors pusiausvyrą suvokia skirtingai. 4. Ryšiai ir vizitai Kaip ir ankstesniais metais, nacionaliniai parlamentai ir Komisija ne tik keitėsi rašytinėmis nuomonėmis ir atsakymais, bet ir užmezgė įvairių asmeninių ryšių, surengė posėdžių – ir politiniu, ir administraciniu lygmeniu. Komisijos pirmininko pavaduotojas M. Šefčovičius toliau reguliariai lankėsi nacionaliniuose parlamentuose, siekdamas apsilankyti visuose parlamentuose bent kartą per savo kadenciją. 2011 m. Komisijos nariai apsilankė 24 iš 27 nacionalinių parlamentų. Politiniu lygmeniu Komisijai atstovauta visuose svarbiausiuose 2011 m. tarpparlamentiniuose posėdžiuose, įskaitant COSAC posėdžius ir bendrus parlamentų posėdžius. Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja baronienė C. Ashton dalyvavo arba jai atstovauta COFACC ir CODACC posėdžiuose[11]. 2011 m. spalio mėn. Komisijos surengta konferencija dėl bendros žuvininkystės politikos reformos ir 2011 m. spalio 20–21 d. Tarybai pirmininkavusios valstybės narės, Europos Parlamento bei Europos Komisijos bendrai surengta aukšto lygio konferencija dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos buvo skirtos nacionaliniams parlamentams, kurių atstovai aktyviai jose dalyvavo. Nacionalinių parlamentų komitetų prašymu Komisijos pareigūnai toliau jiems teikė informaciją ir reguliariai dalyvavo posėdžiuose su Briuselyje dirbančiais nuolatiniais nacionalinių parlamentų atstovais, kuriuose svarstė įvairius būsimų ar dabartinių iniciatyvų klausimus. 2011 m. nuolatiniai nacionalinių parlamentų atstovai dukart susitiko su pirmininko pavaduotoju M. Šefčovičiumi, be to, kiekvienas iš jų po kartą susitiko su pirmininko pavaduotoju S. Kallasu ir Komisijos nare K. Georgieva. 2011 m. Komisijos ir nacionalinių parlamentų ryšiai suaktyvėjo rengiantis priimti naująjį reglamentą dėl demokratinės Europolo veiklos priežiūros. Pirmą kartą nuomonėmis šiuo klausimu apsikeista per 2011 m. sausio mėn. įvykusį suinteresuotųjų šalių posėdį, kuriame dalyvavo ir nacionalinių parlamentų atstovai. 5. Perspektyva. Bendri politiniai uždaviniai Kaip ir anksčiau, svarbūs 2012 m. politinės darbotvarkės klausimai bus kova su ekonomikos krizės padariniais, ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, ypač jaunimui, skatinimas ir tolesnis Europos ekonomikos valdymo stiprinimas. Per 2012 m. vasario mėn. Briuselyje įvykusį tarpparlamentinį komitetų posėdį pasitvirtino, kad tiek nacionaliniams parlamentams, tiek Komisijai būtų itin naudinga dažniau keistis nuomonėmis, bent jau todėl, kad Europos semestras – dar palyginti naujas, kintantis mechanizmas. Finansų, ekonomikos ir valstybės skolos krizė parodė, kodėl valstybės narės turi glaudžiau koordinuoti veiklą. Tačiau pastangos turi būti dedamos pripažįstant, kad daugelis ekonomikos politikos aspektų vis dar priklauso valstybių narių kompetencijai. Jei valstybių narių suinteresuotosios šalys, ypač nacionaliniai parlamentai, nori priimti pagrįstus ekonomikos politikos sprendimus, jos turi gerai suvokti, kas vyksta ES lygmeniu ir euro zonoje. Šiuo atžvilgiu didelė pažanga padaryta 2011 m. įvedus Europos semestrą. Komisijos metinėje augimo apžvalgoje, kuria kiekvienais metais pradedamas semestras, išdėstomos daugiasektorės politikos gairės. Gairėse atsižvelgiama į ES lygmens ir euro zonos dimensiją, kurios valstybės narės turi paisyti formuodamos nacionalinę politiką. Ar Europos semestro mechanizmas taikomas sėkmingai, nustatoma vertinant, kiek valstybė narė atsižvelgė į jai skirtas rekomendacijas formuodama nacionalinę politiką antrąjį pusmetį – per nacionalinį semestrą, kai vyriausybė siūlo, o parlamentas tvirtina biudžetą ir reformų programas. Nepaprastai svarbu, kad nacionaliniai parlamentai paaiškintų neretai sunkius politinius sprendimus, kurių poveikis peržengia nacionalines sienas, o pačios valstybės narės griežtai įsipareigotų sudaryti politines sąlygas, kuriomis reformos galėtų būti sėkmingai vykdomos. Atsižvelgdama į tai ir kaip pabrėžė ištisus 2011 metus, Komisija pasiryžusi aktyviau palaikyti politinį dialogą su nacionaliniais parlamentais, ypač ekonominio valdymo klausimais. Kalbant konkrečiau, Komisijos nuomone, išdėstyta per 2012 m. balandžio mėn. Kopenhagoje įvykusį COSAC posėdį, aktyvesnis dialogas su nacionaliniais parlamentais galėtų iš tiesų duoti papildomos naudos dviem konkrečiais Europos semestro etapais: Komisijai paskelbus metinę augimo apžvalgą, kurioje išdėstomi svarbiausi kitų metų visos ES prioritetai, ir Komisijai pateikus, o Europos Vadovų Tarybai patvirtinus konkrečioms šalims skirtas gaires, parengtas remiantis valstybių narių nacionalinėmis reformų programomis ir stabilumo bei konvergencijomis programomis. Šiais esminiais etapais Komisija pasirengusi ir ketina su nacionaliniais parlamentais svarstyti tiek visas, tiek konkrečias šalis liečiančius ekonominio valdymo klausimus ir pateikti papildomų paaiškinimų. 2012 m. gegužės 30 d. pagal 2012 m. Europos semestro mechanizmą Komisija perdavė Tarybai konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kuriose atsižvelgta į padėtį kiekvienoje iš jų. Komisija taip pat pateikė visai euro zonai skirtų rekomendacijų ir išdėstė viziją, kokių politinių veiksmų reikės imtis ES lygmeniu nacionalinėms priemonėms papildyti, kad būtų įgyvendinama plataus užmojo, dviejų pakopų ES augimo iniciatyva[12]. 2012 m. į priekį pasistūmės diskusijos ir derybos ne tik dėl ekonominio valdymo, bet ir dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos. Per 2012 m. kovo mėn. įvykusią antrąją konferenciją dėl daugiametės finansinės programos pasitvirtino, kad Komisija ir nacionaliniai parlamentai turi artimai ir veiksmingai komunikuoti dėl kitos daugiametės finansinės programos formos, taigi, ir dėl būsimo ES politikos masto bei poveikio. Baigiant galima pridurti, kad 2012 m. bus aktyviau rengiamas būsimo teisės akto dėl demokratinės Europolo veiklos priežiūros pagal SESV 88 straipsnį pasiūlymas. 2012 m. balandžio mėn., po nacionalinių parlamentų atsiliepimų dėl 2010 m. lapkričio mėn. Komisijos komunikato (žr. 3 skyrių), įvyko dalykiškas aukšto lygio Komisijos, nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento atstovų posėdis. Komisija ir toliau aktyviai dalyvaus šiuo metu vykstančiuose svarstymuose ir parengiamojo teisėkūros etapo diskusijose. Kadangi sprendimų priėmimas Europos lygmeniu vis sudėtingėja, o nuodugnioms ir neretai sunkioms reformoms ateityje reikalinga visuomenės parama, Komisija pasiryžusi ir toliau palaikyti iniciatyvas, padėsiančias sustiprinti demokratinę ES politikos procesų priežiūrą ir nacionalinę atsakomybę už bendrus politikos sprendimus. 1 priedas Bendras nuomonių, gautų pagal politinio dialogo bei subsidiarumo kontrolės mechanizmus ir suskirstytų pagal šalį / rūmus, skaičius Nacionalinis parlamentas || Rūmai || Bendras nuomonių skaičius (politinis dialogas) || Pagrįstos nuomonės (2 protokolas) Portugalija || Assembleia da República || 184 || 1 Italija || Senato della Repubblica || 76 || 3 Čekija || Senát || 43 || 0 Švedija || Riksdag || 42 || 11 Rumunija || Camera Deputaţilor || 40 || 2 Rumunija || Senatul || 33 || 2 Vokietija || Bundesrat || 33 || 1 Italija || Camera dei Deputati || 28 || 2 Bulgarija || Narodno Sabranie || 19 || 2 Jungtinė Karalystė || House of Lords || 16 || 1 Danija || Folketing || 14 || 1 Liuksemburgas || Chambre des Députés || 14 || 7 Jungtinė Karalystė || House of Commons || 8 || 3 Austrija || Nationalrat || 7 || 0 Vokietija || Bundestag || 6 || 1 Nyderlandai || Eerste Kamer || 6 || 0 Lenkija || Sejm || 5 || 5 Čekija || Poslanecká sněmovna || 5 || 0 Lenkija || Senat || 4 || 4 Lietuva || Seimas || 4 || 0 Belgija || Chambre des Représentants || 4 || 1 Prancūzija || Sénat || 4 || 1 Graikija || Vouli ton Ellnion || 4 || 0 Austrija || Bundesrat || 3 || 1 Nyderlandai || Abeji rūmai || 3 || 2 Ispanija || Abeji rūmai || 2 || 2 Suomija || Eduskunta || 2 || 1 Belgija || Sénat || 2 || 1 Prancūzija || Assemblée nationale || 2 || 1 Malta || Kamra tad-Deputati || 2 || 2 Slovakija || Národná Rada || 2 || 2 Airija || Dail Eireann || 1 || 1 Rumunija || Abeji rūmai || 1 || / Nyderlandai || Tweede Kamer || 1 || 1 Kipras || Vouli ton Antiprosopon || 1 || 1 Latvija || Saeima || 1 || 0 Estija || Riikikogu || 0 || 0 Slovėnija || Državni svet || 0 || 0 Slovėnija || Državni zbor || 0 || 0 Vengrija || Országgyülés || 0 || 0 || Iš viso || 622 || 64 2 priedas Komisijos pasiūlymai ir iniciatyvos, dėl kurių pateikta daugiausia nuomonių pagal politinio dialogo mechanizmą (2011 m.) Komisijos dokumentas || Pavadinimas || Bendras nuomonių skaičius (politinis dialogas) || Pagrįstos nuomonės (2 protokolas) COM(2011) 121 || Bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė (BKPMB) || 17 || 9 COM(2011) 560 || Laikinas vidaus sienų kontrolės atnaujinimas išimtinėmis aplinkybėmis || 11[13] || 6 COM(2011) 370 || Energijos vartojimo efektyvumas || 10[14] || 2 COM(2011) 169 || Bendrijos energetikos produktų ir elektros energijos mokesčių struktūra || 10 || 2 COM(2011) 32 || Keleivio duomenų įrašai || 9[15] || / COM(2010) 776 || Europos Parlamento kartu su nacionaliniais parlamentais atliekama Europolo veiklos priežiūra || 9 || / COM(2011) 127 || Jurisdikcija, taikytina teisė, teismo sprendimų pripažinimas ir vykdymas, susiję su registruotos partnerystės turtinėmis pasekmėmis || 8 || 4 COM(2010) 608 || Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos || 8 || / COM(2011) 608 || Prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas || 7[16] || 3 COM(2011) 635 || Bendroji Europos pirkimo–pardavimo sutarčių teisė || 7[17] || 5 COM(2011) 594 || Finansinių sandorių mokestis || 7[18] || 3 [1] COM(2012) 373. [2] Žr. 1 priedo lentelę. [3] Žr. 2 priedą. [4] COM(2011) 121. [5] COM(2011) 560. [6] COM(2011) 127. [7] COM(2011) 635. [8] COM(2011) 370. [9] COM(2011) 169. [10] COM(2010) 776. [11] Užsienio reikalų komitetų pirmininkų konferencija ir gynybos reikalų komitetų pirmininkų konferencija. [12] Komunikatas dėl stabilumo, ekonomikos augimo ir darbo vietų užtikrinimo veiksmų (COM(2012) 299). [13] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 12 nuomonių dėl šio pasiūlymo. [14] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 12 nuomonių dėl šio pasiūlymo. [15] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 10 nuomonių dėl šio pasiūlymo. [16] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 9 nuomones dėl šio pasiūlymo. [17] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 11 nuomonių dėl šio pasiūlymo. [18] Iki 2012 m. gegužės mėn. vidurio Komisija gavo 11 nuomonių dėl šio pasiūlymo.