Tai ketvirtoji mėnesinė pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaita; joje apžvelgiami pokyčiai, susiję su dviem pagrindiniais ramsčiais: kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu bei jų rėmimo priemonėmis ir mūsų apsaugos nuo šių grėsmių ir atsparumo joms didinimu. Šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama keturioms pagrindinėms sritims: informacinėms sistemoms ir sąveikumui, pažeidžiamų taikinių apsaugai, kibernetinėms grėsmėms ir duomenų apsaugai vykdant nusikalstamų veikų tyrimus.

Gruodžio mėn. įvykdytas išpuolis Berlyno Kalėdų mugėje dar kartą pabrėžė didelius mūsų informacinių sistemų trūkumus, kuriuos būtina nedelsiant pašalinti, visų pirma ES lygmeniu, siekiant padėti nacionalinėms sienos apsaugos ir teisėsaugos institucijoms veiksmingiau atlikti jų sunkų darbą vietoje. Kadangi įvairios informacinės sistemos nėra tarpusavyje susietos, išpuolių vykdytojai gali, naudodamiesi keliomis tapatybėmis, judėti neaptikti, be kita ko, per sienas; be to, valstybės narės reguliariai neįkelia šios informacijos į atitinkamas ES duomenų bazes. Visa tai yra praktinio įgyvendinimo trūkumai, kurie turi būti nedelsiant pašalinti. Be to, reikia daugiau nuveikti dėl teisėsaugos priemonių pasienyje ir asmenų, kurių prieglobsčio prašymai buvo atmesti, grąžinimo.

Pažeidžiamų taikinių apsaugos srityje Komisija paspartins vykdomą darbą, kad sutelktų valstybių narių ekspertus dalytis geriausia patirtimi ir susitarti dėl standartinių gairių.

Apie ES kylančią kibernetinę grėsmę plačiai kalbama žiniasklaidoje, ir šioje ataskaitoje apžvelgiamos įvairios jau vykdomų veiksmų šioje srityje kryptys. Tai apima ir prevencines priemones (darbą su pramone siekiant didinti pritaikytąjį saugumą (angl. „security by design“) ir įgyvendinti Tinklų ir informacijos saugumo direktyvą), ir valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo ir bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis ir partneriais kovojant su kylančiais kibernetiniais išpuoliais stiprinimą. Per ateinančius mėnesius remdamosi 2013 m. ES kibernetinio saugumo strategija Komisija ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai nustatys veiksmus, kurių reikia imtis siekiant ES mastu veiksmingai reaguoti į šias grėsmes.

Asmens privatumo ir asmens duomenų apsauga yra pagrindinė teisė, todėl ji yra visų veiksmų kuriant tikrą saugumo sąjungą pagrindas. 2016 m. balandžio mėn. priimta policijos ir baudžiamosios teisenos srities Duomenų apsaugos direktyva užtikrinamas bendras aukštas duomenų apsaugos standartas, taigi ji sudarys lengvesnes sąlygas valstybių narių teisėsaugos institucijoms sklandžiai keistis svarbiais duomenimis. Komisija taip pat pradėjo persvarstyti E. privatumo direktyvą, kuri yra duomenų dokumentų rinkinio dalis, kad direktyva būtų taikoma visiems elektroninio ryšio tiekėjams ir kad jos nuostatos būtų suderintos su Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti elektroninių ryšių privatumą, kartu nustatant pagrindą, kuriuo remiantis galima numatyti E. privatumo reglamento taikymo srities apribojimus, be kita ko, nacionalinio saugumo arba baudžiamųjų tyrimų sumetimais.

II. INFORMACINIŲ SISTEMŲ IR SĄVEIKUMO STIPRINIMAS

Pirmininko J.-C. Junckerio 2016 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį ir 2016 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose nurodoma, kad svarbu pašalinti esamus informacijos valdymo trūkumus ir pagerinti esamų informacinių sistemų sąveikumą ir sujungiamumą. Pastarojo meto įvykiai dar kartą parodė, kad būtina skubiai susieti esamas ES duomenų bazes, visų pirma vietoje veikiantiems sienos apsaugos ir teisėsaugos pareigūnams suteikti priemonių, reikalingų tapatybės klastojimui nustatyti. Pavyzdžiui, 2016 m. gruodžio mėn. teroro išpuolio Berlyne vykdytojas naudojo bent 14 skirtingų tapatybių ir galėjo nenustatytas keliauti tarp valstybių narių. Akivaizdu, kad siekiant atimti šią galimybę iš teroristų ir nusikaltėlių būtina užtikrinti, kad esamose ir būsimose ES informacinėse sistemose būtų galima vienu metu atlikti paiešką naudojant biometrinius identifikatorius.

Atsižvelgdama į tai, Komisija 2016 m. balandžio mėn. pradėjo rengti pasiūlymą dėl „patikimesnių ir pažangesnių sienų ir saugumo informacinių sistemų“. Jame nustatyta, kad dėl to, kad esamos sistemos buvo sukurtos veikti atskirai, o ne kartu, yra esamų sistemų veikimo trūkumų, ES duomenų valdymo architektūros spragų, sudėtinga skirtingai reglamentuojamų informacinių sistemų įvairovė ir visa apimantis susiskaidymas. Per šį procesą Komisija su ES agentūromis, valstybėmis narėmis ir atitinkamais suinteresuotais subjektais sukūrė Aukšto lygio informacinių sistemų ir sąveikumo ekspertų grupę. 2016 m. gruodžio 21 d. pirmininko ataskaitoje pristatytos grupės tarpinės išvados, viena iš jų – prioritetinė galimybė sukurti bendrą paieškos portalą, kuriame nacionalinės teisėsaugos ir sienos apsaugos institucijos galėtų vienu metu atlikti paiešką esamose ES duomenų bazėse ir informacinėse sistemose. Tarpinėje ataskaitoje taip pat pabrėžiama duomenų kokybės svarba (kadangi informacinės sistemos yra veiksmingos tik jeigu jose įvesti duomenys yra kokybiški ir tinkamos formos) ir pateikiamos rekomendacijos pagerinti ES sistemose esančių duomenų kokybę taikant automatizuotas duomenų kokybės kontrolės priemones.

Komisija greitai išnagrinės galimybę sukurti bendrą paieškos portalą ir kartu su ES didelės apimties IT sistemų operacijų valdymo agentūra „eu-LISA“ pradės darbą dėl portalo, kuriame būtų galima vienu metu atlikti paiešką visose susijusiose esamose ES sistemose. Susijęs tyrimas turėtų būti atliktas iki birželio mėn. ir juo būtų remiamasi iki metų pabaigos kuriant ir išbandant portalo prototipą. Komisija mano, kad Europolas tuo pačiu metu turėtų tęsti darbą, susijusį su sistemų sąsaja, kuri sudarys sąlygas valstybių narių pasienio pareigūnams atliekant paiešką nacionalinėse sistemose tuo pačiu metu automatiškai ieškoti informacijos Europolo duomenų bazėse.

Informacinių sistemų sąveikumas kuriamas siekiant pašalinti esamą ES sienų kontrolės ir saugumo srities duomenų valdymo architektūros susiskaidymą ir susijusias „akląsias zonas“. Kai duomenų bazės naudoja tą pačią tapatybės duomenų saugyklą, kaip numatyta pagal pasiūlytą ES atvykimo ir išvykimo sistemą ir pasiūlytą Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS), asmuo skirtingose duomenų bazėse gali būti užregistruotas tik pagal vieną tapatybę – tai neleidžia naudotis skirtingomis suklastotomis tapatybėmis. Kaip rekomenduota aukšto lygio ekspertų grupės tarpinėse išvadose Komisija pirmiausia paprašė „eu-LISA“ išanalizuoti techninius ir operacinius bendros biometrinių duomenų atitikties tikrinimo paslaugos įgyvendinimo aspektus. Tokia paslauga suteiktų galimybes atlikti paiešką skirtingose duomenų bazėse naudojant biometrinius duomenis, o tai galėtų padėti aptikti suklastotas tapatybes, kuriomis naudojasi atitinkamas asmuo kitoje sistemoje. Be to, aukšto lygio ekspertų grupė dabar turėtų įvertinti, ar būtina, techniškai įmanoma ir proporcinga taikyti atvykimo ir išvykimo sistemai ir ETIAS numatytą bendrą tapatybių saugyklą ir kitoms sistemoms. Be biometrinių duomenų, laikomų biometrinių duomenų atitikties tikrinimo paslaugos sistemoje, tokioje bendroje tapatybių saugykloje būtų saugomi ir raidiniai skaitmeniniai duomenys. Su tuo susijusias išvadas grupė turėtų pateikti galutinėje ataskaitoje iki 2017 m. balandžio mėn. pabaigos.

Dėl pastarojo meto saugumo incidentų išryškėjo poreikis dar kartą persvarstyti privalomo valstybių narių dalijimosi informacija klausimą. 2016 m. gruodžio mėn. Komisijos pasiūlyme stiprinti Šengeno informacinę sistemą pirmą kartą numatyta valstybių narių prievolė skelbti perspėjimus dėl asmenų, susijusių su teroristiniais nusikaltimais. Svarbu, kad teisėkūros institucijos bendradarbiautų, kad pasiūlytos priemonės būtų greitai priimtos. Komisija yra pasirengusi išnagrinėti, ar prievolė dalytis informacija turėtų būti nustatyta dėl kitų ES duomenų bazių.

III. MŪSŲ PAŽEIDŽIAMŲ TAIKINIŲ APSAUGA NUO TERORISTINIŲ IŠPUOLIŲ

Išpuolis Berlyne buvo paskutinysis ES įvykdytas išpuolis prieš vadinamuosius pažeidžiamus taikinius, kurie paprastai yra civilinės paskirties vietos, kuriose susirenka daug žmonių (pvz., viešosios erdvės, ligoninės, mokyklos, sporto arenos, kultūros centrai, kavinės ir restoranai, prekybos centrai ir transporto centrai). Dėl savo pobūdžio šios vietos yra pažeidžiamos ir jas sunku apsaugoti, taip pat yra didelė tikimybė, kad išpuolio metu bus daug aukų. Dėl šių priežasčių tokias vietas pasirenka teroristai. Grėsmė, kad ateityje bus įvykdyta išpuolių prieš pažeidžiamus taikinius, įskaitant transporto priemones, tebėra didelė, kaip patvirtina turimuose vertinimuose, įskaitant Europolo ataskaitą dėl „Da'esh“ veikimo būdų pokyčių.

2015 m. Europos saugumo darbotvarkėje ir 2016 m. komunikate dėl saugumo sąjungos pabrėžtas poreikis intensyviau stengtis didinti saugumą ir naudoti naujoviškas aptikimo priemones ir technologijas siekiant apsaugoti pažeidžiamus taikinius. Komisija dėjo pastangas, kad paremtų ir paskatintų valstybes nares dalytis geriausia patirtimi kuriant geresnes išpuolių prieš pažeidžiamus taikinius prevencijos ir reagavimo į juos priemones. Šių pastangų rezultatas – parengti veiklos vadovai ir rekomendacinė medžiaga. Šiuo metu Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybių narių ekspertais, rengia išsamų saugumo procedūrų vadovą ir šablonus, skirtus įvairiems pažeidžiamiems taikiniams (pvz., prekybos centrams, ligoninėms, sporto ir kultūros renginiams). Tikslas – remiantis valstybių narių geriausia patirtimi 2017 m. pradžioje paskelbti valstybėms narėms skirtas pažeidžiamų taikinių apsaugos gaires.