KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie dokumento Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema, pasiūlymas /* SWD/2013/0182 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedamas prie dokumento Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma patekimo į uosto paslaugų rinką ir finansinio uostų skaidrumo sistema, pasiūlymas ATSAKINGAS GD: MOBILUMO IR TRANSPORTO GENERALINIS DIREKTORATAS 1. Bendrosios aplinkybės Europa – tai vienas iš pasaulio regionų, kuriuose yra daugiausia uostų. ES – pagrindinis pasaulio prekybos regionas – yra labai priklausoma nuo jūrų transporto sistemos. 37 % prekių, kuriomis prekiaujama jos vidaus rinkoje, tranzitu pervežama per uostus. Uostai svarbūs regiono ir vietos lygmens keleiviniam susisiekimui: jie padeda užtikrinti susisiekimą su periferinėmis vietovėmis ir salomis. Dėl uostams tenkančio svarbaus vaidmens logistikos grandinėje ir uostų sektoriuje sukuriamų naujų darbo vietų uostai labai padeda vystyti ekonomiką. 319 uostų priklauso transeuropiniam transporto tinklui (TEN-T), ir šiuose uostuose perkraunama 96 % ES uostuose tvarkomų krovinių bei aptarnaujama 93 % per ES uostus vežamų keleivių, todėl šiems uostams tenka svarbus vaidmuo Europos transporto sistemoje. 2. Problemos apibūdinimas Pagrindinė problema – kai kurių TEN-T jūrų uostų struktūrinio našumo atotrūkis. Šią problemą dar labiau paaštrina poreikis pritaikyti uostus naujiems transporto ir logistikos reikalavimams dabartinėmis sumažėjusio viešojo finansavimo sąlygomis. Dėl to atsiranda spūsčių rizika ir kyla pavojus efektyvaus, gerai sujungto ir darnaus TEN-T tinklo veikimui, o kartu ir sklandžiam vidaus rinkos veikimui. Pagal įprastos veiklos scenarijų dėl numatomo transporto srautų augimo, transporto ir logistikos reikalavimų pokyčių bei struktūrinių dabartinio uostų našumo trūkumų atsiras pajėgumo problemų, o nesubalansuoto tinklo naudojimo problema dar labiau paaštrės. Todėl kai kurie uostai pritrūks pajėgumų, o spūstys nuo jų nutolusiuose rajonuose šalies gilumoje dar labiau padidės. Tai sutrikdys trumpųjų nuotolių laivybos vystymą. Dėl kai kurių TEN-T uostų prastų veiklos rezultatų prarandama galimybė vystyti uostų aptarnaujamų teritorijų, o kartu ir visos Sąjungos ekonomiką. Prastos būklės ir poreikiams nepritaikyta uosto infrastruktūra gali turėti įtakos Europos pramonės konkurencingumui. Neišsprendus šių problemų būtų sunku pasiekti TEN-T tikslus. Be to, didelį susirūpinimą kelia nesąžininga uostų konkurencija, kuri susijusi su viešojo finansavimo skyrimu. Uosto darbuotojų profesinės sąjungos priešinasi ES taisyklėms, kuriomis būtų pakeista esama valstybių narių uostų darbo tvarka. 3. Pagrindinės priežastys Komisija nurodė tris problemų šaltinius. Pirmasis šaltinis – tinkamų jungčių tarp uostų ir geležinkelių, vidaus vandenų ir kelių tinklų stygius. Ši problema sprendžiama taikant TEN-T politiką, todėl toliau šiame poveikio vertinime nenagrinėjama. Kiti problemų šaltiniai apibūdinti toliau. 3.1. 1 problemų šaltinis. Nepakankamai optimalios uosto paslaugos ir veikla kai kuriuose TEN-T uostuose Su šiuo klausimu susijusios trys pagrindinės priežastys: (1) dėl patekimo į rinką apribojimų daugelis uosto paslaugų teikiama nedidelės konkurencijos sąlygomis; (2) dėl išimtinių ar specialių teisių, kurios nors ir yra pateisinamos tam tikrais atvejais, gali būti piktnaudžiaujama rinka; (3) kai kuriuose uostuose paslaugų naudotojams tenka pernelyg didelė administracinė našta, nes uostuose neužtikrinamas pakankamas veiksmų koordinavimas. 3.2. 2 problemų šaltinis. Uostų valdymo struktūros nėra pakankamai patrauklios investicijoms į visus TEN-T jūrų uostus Tai, kad keliuose uostuose sudarytos nepalankios sąlygos investicijoms, galima paaiškinti šiomis dviejomis pagrindinėmis priežastimis: (4) valdžios institucijas, uostų direkcijas ir uosto paslaugų teikėjus siejantys neaiškūs finansiniai santykiai; (5) silpna uostų autonomija infrastruktūros mokesčių nustatymo srityje ir neskaidrūs ryšiai su išlaidomis. 4. Subsidiarumo analizė Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 58, 90 ir 100 straipsnius tinkamai veikiančios vidaus rinkos tikslai pagal bendrąją transporto politiką taikomi uostams. Nors uostų sektorius yra specifinis ir turi ilgaamžius ryšius su vietos istorija ir kultūra, uostų svarba pasauliui ir Europai labai didelė. Dėl šių paminėtų priežasčių ir vidaus rinkos priežasčių bei tarpvalstybinio tinklo poveikio TEN-T uostams siūloma iniciatyva atitinka subsidiarumo principą. 5. Tikslai 5.1. Bendrasis tikslas Bendrasis pasiūlymo tikslas – padidinti TEN-T jūrų uostų našumą ir taip padėti užtikrinti, kad TEN-T tinklas veiktų efektyviau, darniau ir kad jis būtų geriau sujungtas. Tokie siekiai atitinka Baltosios knygos dėl transporto politikos tikslus ir efektyviu išteklių naudojimu grindžiamą strategiją „Europa 2020“. 5.2. Konkretūs tikslai (KT) KT1. Modernizuoti visuose TEN-T uostuose teikiamas uosto paslaugas ir veiklą SO2. Optimizuoti uostų valdymo struktūras, kad būtų sukurtos palankesnės sąlygos investicijoms 5.3. Veiklos tikslai (VT) 5.3.1. Modernizuoti uosto paslaugas ir veiklą (a) VT1. Aiškiau nustatyti ir palengvinti patekimo į uosto paslaugų rinką sąlygas. (b) VT2. Užtikrinti, kad paskirtieji uosto paslaugų teikėjai nepiktnaudžiautų rinka. (c) VT3. Užtikrinti, kad visuose (100%) TEN-T uostuose iki iniciatyvos įgyvendinimo dienos su uosto naudotojais būtų konsultuojamasi priimant pagrindinius sprendimus, kurie daro poveikį uosto veiklai. 5.3.2. Sukurti pagrindines sąlygas investicijoms į uostus pritraukti (d) VT4. Užtikrinti, kad visuose (100%) TEN-T uostuose iki iniciatyvos įgyvendinimo dienos valdžios institucijų, uosto direkcijų ir uosto paslaugų teikėjų finansiniai santykiai būtų skaidrūs. (e) VT5. Užtikrinti, kad visų (100%) TEN-T uostų direkcijos iki iniciatyvos įgyvendinimo dienos galėtų savarankiškai nustatyti savo uosto infrastruktūros mokesčius ir turėtų galimybę koreguoti tų mokesčių dydį atsižvelgdamos į aplinkosaugos kriterijus. 6. Galimos politikos priemonės 6.1. Nepasirinktos politikos priemonės Po konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis Komisija nepasirinko šių priemonių: (1) Uosto darbo rinkos pertvarka nesvarstoma ir nėra įtraukta į jokį politikos priemonių rinkinį, nes jau pavyko inicijuoti socialinį dialogą tarp darbdavių ir darbuotojų: 2013 m. turėtų pradėti veikti Dokininkų socialinio dialogo komitetas. (2) Per konsultacijas paaiškėjo, kad saviteikos problema nebeaktuali ir jos nereikia svarstyti ES lygmeniu. (3) Kadangi pagal SESV sutartį valstybėms narėms suteikiama didelė laisvė savo nuožiūra organizuoti visuotinių ekonominės svarbos paslaugų teikimą (jei, jų manymu, tai tikslinga), tokios laisvės apribojimų nenustatoma nė viename politikos priemonių rinkinyje. 6.2. Politikos priemonių rinkiniai 6.2.1. 1 politikos priemonių rinkinys „Horizontaliosios priemonės ir skaidrumas“ Į 1 politikos priemonių rinkinį įtrauktos horizontaliosios priemonės, neprivaloma patekimo į rinką priemonė ir teisiškai privalomos nuostatos dėl finansinio skaidrumo, veiklos uosto viduje koordinavimo ir prieigos prie uosto infrastruktūros mokesčių. Neprivaloma priemonė – tai neprivalomas Komisijos komunikatas, kuriame paaiškinamos SESV taisyklės dėl nediskriminavimo ir būsima direktyva dėl koncesijos. 6.2.2. 2 politikos priemonių rinkinys „Reguliuojama konkurencija“ 2 politikos priemonių rinkinyje numatyta suteikti teisę laisvai teikti uosto paslaugas. Tokia teisė prireikus gali būti apribota, jei tai būtina dėl objektyvių ir skaidrių priežasčių, susijusių su vietos uoste stygiumi ar viešaisiais interesais. Viešoji institucija arba uosto direkcija, nusprendusios apriboti tokią teisę laisvai teikti paslaugas, su uosto paslaugų teikėju turėtų sudaryti sutartį atviro konkurso tvarka, išskyrus tinkamai pagrįstus atvejus. Siekiant nustatyti galimus rinką iškreipiančios valstybės pagalbos suteikimo ir uosto paslaugų kryžminio subsidijavimo atvejus, viešojo finansavimo teikimo atvejais būtina užtikrinti skaidrumą. Jei paslaugą teikia vidinis veiklos vykdytojas arba kitas išimtinę teisę turintis veiklos vykdytojas, riboto paslaugos teikimo įpareigojimas užtikrina abipusiškumą pirmuoju atveju, o kainų reguliavimo priežiūra padeda išvengti piktnaudžiavimo abiem atvejais. Mokesčiai už naudojimąsi uosto infrastruktūra nustatomi skaidriai ir remiantis išlaidomis. Uosto naudotojų komitetas padeda labiau pritaikyti uosto veiklą uosto naudotojų ir klientų poreikiams. 6.2.3. 2a politikos priemonių rinkinys „Reguliuojama konkurencija ir uostų autonomija“ Į 2a politikos priemonių rinkinį įtrauktos pakoreguotos 2 politikos priemonių rinkinio priemonės: · įpareigojimas rengti viešuosius konkursus dėl vietos stygiaus ar viešosios paslaugos įpareigojimų taikomas ne tik naujoms sutartims, bet ir tuomet, kai padaroma esminių pakeitimų galiojančiose sutartyse; · išimtines teises turinčių paslaugų teikėjų reguliuojamoji priežiūra taikoma tik rinkose, kuriose teikti paslaugas nebuvo leista atviro konkurso tvarka (jeigu nenaudojama atvira procedūra, rinkoje negali būti konkurencijos); · kiekvienam uostui suteikiama teisė pačiam nustatyti uosto infrastruktūros mokesčių struktūrą ir dydį, tačiau mokesčių nustatymo politika turi būti skaidri. Siūloma iniciatyva taip pat skatina diferencijuoti mokesčius atsižvelgiant į eksploatacines laivų charakteristikas, susijusias su poveikiu aplinkai, arba kuro taršos rodikliais. 6.2.4. 3 politikos priemonių rinkinys „Visiška konkurencija ir uostų autonomija“ 3 politikos priemonių rinkinys grindžiamas 2a politikos priemonių rinkiniu, tačiau į jį įtrauktas papildomas reikalavimas, kad kiekvieną uosto paslaugą teiktų bent du konkuruojantys ir nepriklausomi veiklos vykdytojai, jei veiklos vykdytojų skaičius ribojamas dėl vietos stygiaus. Taip pat numatytas funkcijų ir teisinis atskyrimas. Siekiant užtikrinti tinkamą uosto veikimą, sustiprinamas pagrindinis koordinuojamasis uosto direkcijos vaidmuo. 7. Poveikio vertinimas 7.1. Ekonominis poveikis Įvertintas politikos priemonių rinkinių poveikis transporto išlaidoms. Toliau 1 lentelėje pateikiami duomenys apie galimybes sumažinti bendras uosto išlaidas. 1 lentelė. Politikos priemonių rinkinių poveikis bendrų uosto išlaidų sumažėjimui (PWC, 2013 m.) || Bendrų uosto išlaidų pokytis (%) || Per metus sutaupytos lėšos (mln. EUR) 1 politikos priemonių rinkinys || -2,0 % || 318,15 2 politikos priemonių rinkinys || -3,0 % || 481,47 2a politikos priemonių rinkinys || -6,8 % || 1 071,37 3 politikos priemonių rinkinys || -7,9 % || 1 245,21 Siekiant įvertinti, ar politikos priemonių rinkiniai padės pritraukti daugiau investicijų, jie buvo įvertinti pagal keturis kriterijus. Rezultatai pateikti 2 lentelėje. Reikalavimas užtikrinti finansinį skaidrumą paskatins skirti viešąsias lėšas efektyviau ir sumažins rinką iškreipiančios valstybės pagalbos skyrimo riziką. Privatūs investuotojai galės konstatuoti, kad nesąžiningos konkurencijos, kuri atsiranda dėl galimai neteisėtos valstybės pagalbos, rizika sumažėjo. 2 lentelė. Politikos priemonių rinkinių poveikis investicijų sąlygoms || 1 p.p.r. || 2p.p.r. || 2a p.p.r. || 3 p.p.r. Efektyvus viešojo finansavimo skyrimas || + || ++ || ++ || +++ Mažesnė rinką iškreipiančios valstybės pagalbos uostams skyrimo rizika || + || ++ || ++ || +++ Geresnės sąlygos privačioms investicijoms || + || ++ || +++ || ++ Ekonominis uosto mokesčių racionalumas || + || +++ || ++ || + („+“ reiškia teigiamos koreliacijos intensyvumą: pavyzdžiui, „mažesnės rinką iškreipiančios valstybės pagalbos uostams skyrimo rizikos“ atveju „+“ reiškia, kad rinką iškreipiančios valstybės pagalbos rizika yra mažesnė) Duomenys apie apskaičiuotas politikos priemonių rinkinių bendras administracines išlaidas pateikiami 3 lentelėje. 3 lentelė. Su kiekvieno politikos priemonių rinkinio įgyvendinimu susijusios papildomos administracinės išlaidos, palyginti su pagrindiniu scenarijumi (PWC, 2013 m.) || Pasikartojančios (mln. EUR per metus) || Vienkartinės (mln. EUR) || Viešasis sektorius || Įmonės || Viešasis sektorius || Įmonės 1 politikos priemonių rinkinys || 9,0 || 16,2 || 9,9 || 15,7 2 politikos priemonių rinkinys || 7,7 || 14,0 || 32,4 || 15,7 2a politikos priemonių rinkinys || 2,3 || 2,2 || 24,4 || 0,8 3 politikos priemonių rinkinys || 33,0 || 3,9 || 121,8 || 0,8 Bendrą poveikį MVĮ ir labai mažoms įmonėms įvertinti sunku. Apskritai geresnės verslo sąlygos paskatins naujų MVĮ kūrimąsi uostų sektoriuje, todėl padaugės investicijų ir bus sukuriama daugiau darbo vietų. Taip pat įvertintas poveikis transporto įvairiarūšiškumui, trumpųjų nuotolių laivybai ir eismo srautų perkėlimui iš sausumos į jūrą. Poveikis regionams yra skirtingas dėl nevienodo (ir kintančio) krovinių srautų pasiskirstymo. Būtent todėl trumpųjų nuotolių laivybos nauda tam tikriems regionams bus didesnė už ES vidurkį (4 lentelė). Vertinant tarptautinio konkurencingumo atžvilgiu, dėl tvirtos investicijų bazės Europos uostų (Viduržemio jūros regiono ir Baltijos valstybių), iš kurių perkrovos veikla dabar keliama į ne ES šalių uostus, padėtis pagerės. Nors ir reikėtų įvertinti tai, jog vertikali integracija gali nulemti dominuojančios padėties atsiradimą rinkoje, rinkos atvėrimas gali padėti pritraukti daugiau tarptautinių investicijų, be to, tuo pačiu metu Europos uostų ir terminalų operatoriams būtų galima atverti trečiųjų šalių rinkas. 4 lentelė. Galimas trumpųjų nuotolių laivybos tonažo padidėjimas (%) tarp regionų (PWC, 2013 m.) Galimi trumpųjų nuotolių laivybos tarp skirtingų pakrantės regionų pokyčiai || Viduržemio jūros rytai || Viduržemio jūros centrinė dalis || Viduržemio jūros vakarai / Atlantas || UK / IRL || Šiaurinė pakrantė || Skandinavija / Baltija Viduržemio jūros rytai || 1,51 || 6,50 || 1,98 || 0,68 || 0,64 || 0,24 Viduržemio jūros centrinė dalis || 8,39 || 6,12 || 6,43 || 0,25 || 2,68 || 1,19 Viduržemio jūros vakarai / Atlantas || 1,25 || 4,79 || 6,56 || 2,67 || 2,35 || 0,83 UK / IRL || 0,16 || 0,07 || 3,90 || 3,23 || 1,10 || 1,36 Šiaurinė pakrantė || 0,51 || 4,54 || 1,80 || 1,54 || 4,34 || 2,59 Skandinavija / Baltija || 0,37 || 0,84 || 3,09 || 5,04 || 5,35 || 2,49 Kategorijos: Viduržemio jūros rytai (Graikija, ES šalys prie Juodosios jūros pakrantės, Slovėnija); Viduržemio jūros centrinė dalis (Italija, Malta, Prancūzijos Viduržemio jūros pakrantė); Viduržemio jūros vakarai / Atlantas (Ispanija, Portugalija, Prancūzijos Atlanto vandenyno pakrantė); UK/IRL; Šiaurinė pakrantė (Hamburgas – Havras); Skandinavija / Baltija. 7.2. Poveikis aplinkai Visi politikos priemonių rinkiniai padeda mažinti bendrą transporto poveikį aplinkai. Bendras rezultatas pateiktas 5 lentelėje: 5 lentelė. Politikos priemonių rinkinių poveikis metinei sumažėjusių išorės išlaidų sumai (PWC, 2013 m.) || Smažėjusių išorės išlaidų suma (mln. EUR per metus) 1 politikos priemonių rinkinys || 23 2 politikos priemonių rinkinys || 34 2a politikos priemonių rinkinys || 69 3 politikos priemonių rinkinys || 76 7.3. Socialinis poveikis Visi politikos priemonių rinkiniai padės sukurti geresnes sąlygas verslui, todėl didės veiklos apimtis ir bus kuriamos naujos darbo vietos. Kadangi su darbo tvarka susijusios priemonės buvo atmestos, jokio ypatingo poveikio darbo užmokesčiui, darbo santykiams ir darbo sąlygoms neprognozuojama. 6 lentelė. Suvestiniai duomenys apie agreguotą ekonominį, socialinį poveikį ir poveikį aplinkai Poveikis, palyginti su pagrindiniu scenarijumi || 1 politikos priemonių rinkinys || 2 politikos priemonių rinkinys || 2a politikos priemonių rinkinys || 3 politikos priemonių rinkinys Efektyvumas || + || ++ || +++ || +++ Investicijos || + || + || ++ || ++ Administracinė našta || + || ++ || +++ || + MVĮ || ++ || ++ || ++ || ++ Poveikis transportui || + || + || ++ || ++ Poveikis aplinkai || + || + || ++ || ++ Socialinis poveikis || + || ++ || ++ || ++ „+“ reiškia teigiamą koreliaciją: pvz., administracinės naštos atveju daugiau „+“ ženklų reiškia mažesnę naštą, o poveikio aplinkai atveju daugiau „+“ ženklų reiškia tai, kad geriau atsižvelgiama į aplinkosauginius aspektus. 8. Galimų poltikos priemonių palyginimas 8.1. Veiksmingumas Visi politikos priemonių rinkiniai būtų veiksmingi, nors jų rezultatai būtų gauti skirtingu metu, o patikimumas – nevienodas. 8.2. Efektyvumas Atsižvelgiant į grynąjį metinį efektyvumo prieaugį 3 politikos priemonių rinkinys yra geriausias, tačiau panašaus efektyvumo būtų ir 2a politikos priemonių rinkinys, kurio įgyvendinimo administracinės išlaidos būtų kur kas mažesnės už 3 politikos priemonių rinkinio įgyvendinimo išlaidas, o įmonių išlaidos beveik nepadidėtų. 1 politikos priemonių rinkinio ir 2 politikos priemonių rinkinio rezultatai gerokai blogesni nei 2a ir 3 politikos priemonių rinkinių. 8.3. Darnumas Visi politikos priemonių rinkiniai atitinka siekį sukurti transporto vidaus rinką ir ES politikos tikslus, kuriais grindžiamas Bendrasis rinkos aktas, Baltoji knyga dėl transporto politikos ir augimo strategija „Europa 2020“. 2 politikos priemonių rinkinys, 2a politikos priemonių rinkinys ir didesniu mastu 3 politikos priemonių rinkinys pasižymi dideliu poreikiu suderinti ekonominį poveikį ir socialinį poveikį. 8.4. Suvestiniai politikos priemonių rinkinių palyginimo duomenys 7 lentelė. Politikos priemonių rinkinių veiksmingumas, efektyvumas ir darnumas || 1 politikos priemonių rinkinys || 2 politikos priemonių rinkinys || 2a politikos priemonių rinkinys || 3 politikos priemonių rinkinys Veiksmingumas || + || ++ || +++ || +++ 001Aiškiau nustatyti ir palengvinti patekimo į uosto paslaugų rinką sąlygas || + || ++ || +++ || +++ 002 Užtikrinti, kad išskirtines arba specialiąsias teises turintys uosto paslaugų teikėjai nepiktnaudžiautų rinka || + || ++ || ++ || ++ 003 Patobulinti koordinavimo mechanizmus uostuose || ++ || + || + || ++ 004 Užtikrinti skaidresnę valdžios institucijų, uosto direkcijų ir uosto paslaugų teikėjų finansinių santykių sistemą || + || ++ || ++ || +++ 005 Užtikrinti, kad uosto infrastruktūros mokesčiai būtų nustatomi savarankiškai, sudarant sąlygas internalizuoti išorės išlaidas || + || ++ || +++ || ++ Efektyvumas || + || + || +++ || +++ Darnumas || Labai nedidelis derinimo poreikis || Nedidelis derinimo poreikis, išskyrus krovinių tvarkymo atveju (didelis derinimo poreikis) || Nedidelis derinimo poreikis, išskyrus krovinių tvarkymo atveju (didelis derinimo poreikis) || Didelis derinimo poreikis „+“ reiškia teigiamos koreliacijos intensyvumą, nenustatyta jokios neigiamos ar neutralios koreliacijos 9. Pasirinkta politikos priemonė Remiantis poveikio vertinime pateikta analize pasirinktas 2a politikos priemonių rinkinys. Remiantis skaičiavimais, pasirinkus 2a politikos priemonių rinkinį uostų išlaidos sumažės maždaug 1 mlrd. EUR per metus. Trumpųjų nuotolių laivybos apimtis padidės maždaug 13,3 mlrd. tonkilometrių (kai kuriais maršrutais – iki 6,5 %). Todėl padidės uostų veiklos apimtis ir bus sukurta tiesiogiai ir netiesiogiai su uostu susijusių darbo vietų. Tačiau šiame poveikio vertinime vis dėlto siūloma laikytis atsargaus požiūrio patekimo į krovinių tvarkymo rinką atžvilgiu dėl trijų priežasčių: – yra didelis derinimo su socialiniais klausimais poreikis; – kai kuriuose uostuose krovinių tvarkymo paslaugos jau teikiamos konkurencijos sąlygomis; – dauguma krovinių tvarkymo paslaugų priskirtos koncesijai, kuriai taikoma būsima direktyva dėl koncesijos. Todėl aiškesnių patekimo į krovinių tvarkymo rinką sąlygų nustatymo ir tų sąlygų palengvinimo atžvilgiu 1 politikos priemonių rinkinys taip pat galėtų būti veiksmingas. Jei būtų pasirinktas šis 2a politikos priemonių rinkinio variantas[1], iš pradžių nustatytas 2a politikos priemonių rinkinio poveikis būtų ne toks intensyvus, tačiau bendra tendencija liktų tokia pati; iki 2030 m. uosto išlaidos vis tiek sumažėtų iki 10 mlrd. Išsami informacija apie kiekybinį poveikį pateikta 8 lentelėje. 8 lentelė. 2a politikos priemonių rinkinio ir „2a politikos priemonių rinkinio varianto“ palyginimas (išskyrus patekimo į rinką priemones, susijusias su krovinių tvarkymu) (PWC, 2013 m.) || 2a politikos priemonių rinkinys || 2a variantas Bendrų uosto išlaidų pokytis (%) || -6,8 || -4 Bendrų uosto išlaidų metinis sumažėjimas (mln. EUR) || 1071,37 || 635 Trumpųjų nuotolių laivybos padidėjimas (%) || 1,63 || 0,97 Papildomi tonkilometriai (mlrd.) ES uostuose || 13 311 || 7 205 Administracinės išlaidos (pasikartojančios – viešojo sektoriaus) (mln. EUR) || 2,3 || 2,1 Administracinės išlaidos (pasikartojančios – įmonių) (mln. EUR) || 2,2 || 1,7 Metinis išorės išlaidų sumažėjimas (mln. EUR) || 69 || 46 Toks pat argumentavimas gali būti taikomas keleivių aptarnavimo paslaugoms, ir gali būti numatytas panašus požiūris. Tačiau dėl duomenų trūkumo nebuvo įmanoma atskirai apskaičiuoti poveikį. 10. Stebėsena ir vertinimas Komisija stebės šios iniciatyvos įgyvendinimą ir veiksmingumą, naudodama pagrindinių rodiklių rinkinį. Duomenys bus surinkti naudojant metodą, kuris sukurtas įgyvendinant PPRISM[2] projektą ir MTP projektą, kurį Komisija pradeda vykdyti pagal Septintąją bendrąją programą. Šis metodas padės užtikrinti nuolatinį duomenų teikimą. Praėjus trejiems metams po siūlomo teisės akto įsigaliojimo Komisija įvertins, ar iniciatyvos tikslai buvo pasiekti. Šis vertinimas bus iš dalies grindžiamas pirmiau minėtais pagrindiniais pažangos rodikliais. [1] „2a politikos priemonių rinkinio variantas“ = 2a politikos priemonių rinkinys su vienu skirtumu: aiškinamasis Komisijos komunikatas apie tai, kaip dabar galiojančios taisyklės taikomos krovinių tvarkymo paslaugoms, o ne naujų šios srities teisinių nuostatų siūlymas. [2] http://pprism.espo.be