KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas įgyvendinimo /* COM/2013/0571 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas įgyvendinimo (Tekstas svarbus EEE) 1. Įžanga Laisvų darbo vietų statistika teikiama informacija apie laisvų darbo vietų skaičių konkrečiu laiko momentu. Ji parodo tą darbo jėgos paklausos dalį, kurios neatitinka darbo pasiūla, taigi ja teikiama esminė informacija apie darbo rinkos neatitikimų mastą ir struktūrą. 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas[1] nustatyta ketvirtinės laisvų darbo vietų statistikos rengimo, perdavimo ir vertinimo sistema. Reglamento (EB) Nr. 453/2008 10 straipsnyje nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 24 d., o po to kas trejus metus, teikia jo įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaitoje turėtų būti vertinama valstybių narių pateiktos statistikos kokybė bei Europos suvestinių rodiklių kokybė ir įvardijamos sritys, kurias būtų galima tobulinti. Tai antroji ataskaita, kurią Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai[2]. Ji grindžiama perduodant ketvirtinius duomenis sukaupta patirtimi ir dokumentais, kuriuos valstybės narės pateikė savo metinėse kokybės ataskaitose. Šios ataskaitos 2 skirsnyje aprašyta per pastaruosius trejus metus padaryta pažanga įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 453/2008. 3 skirsnyje įvertinta laisvų darbo vietų statistikos kokybė. 4 skirsnyje daugiausia dėmesio skirta Europos suvestiniams rodikliams. Galiausiai 5 skirsnyje pateiktos išvados ir pasiūlyti būdai, kaip galima dar geriau patenkinti naudotojų lūkesčius ateityje. 2. Įgyvendinimas 2.1 Teisinis pagrindas Siekdama papildyti Reglamentu (EB) Nr. 453/2008 nustatytą bendrąją sistemą, Komisija priėmė du įgyvendinimo reglamentus, būtent: · Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1062/2008[3], kuriuo apibrėžiama nuo 2014 m. pirmojo ketvirčio taikytina sezoninio išlyginimo tvarka ir metinių kokybės ataskaitų, kurias valstybės narės turi teikti Komisijai, struktūra, turinys ir perdavimo datos. · Komisijos reglamentą (EB) Nr. 19/2009[4], kuriame apibrėžta sąvoka „laisva darbo vieta“, nustatyti perdavimo terminai ir nurodyti laikotarpiai, kuriuos turi apimti pirmieji perduoti duomenys. Galiausiai šio teisės akto priede išvardytos šalys, atliekančios ekonominio pagrįstumo tyrimus, ir šių tyrimų temos. Pagal minėtus teisės aktus visos valstybės narės privalo teikti laisvų darbo vietų skaičiaus ir užimtų darbo vietų skaičiaus laiko eilutes – pirmą kartą jas turi pateikti 2010 m. pirmajame ketvirtyje, ne vėliau kaip per 70 dienų nuo ataskaitinio ketvirčio pabaigos. Be to, valstybės narės, kuriose samdomųjų darbuotojų skaičius sudaro daugiau nei 3 % viso ES darbuotojų skaičiaus, turi perduoti duomenis per 45 dienas nuo ataskaitinio ketvirčio pabaigos. Valstybės narės turi pateikti visų verslo vienetų laisvų darbo vietų ir užimtų darbo vietų skaičių pagal kiekvieną ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus NACE 2 red. sekciją[5]. Tačiau Reglamente (EB) Nr. 453/2008 nustatyta, kad tos valstybės narės, kurios patiria sunkumų teikdamos duomenis, susijusius su mažosiomis įmonėmis (apibrėžtomis kaip vienetai, kuriuose dirba mažiau nei 10 darbuotojų) ir NACE O–S sekcijose[6] nurodyta pagrindine veikla (viešasis valdymas, sveikatos priežiūra ir švietimas), turėtų atlikti ekonominio pagrįstumo tyrimus. 2.2 Ekonominio pagrįstumo tyrimai Danija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Malta ir Austrija atliko minėtus tyrimus. Visos jos rezultatus pateikė Eurostatui, nors jų išvados dėl galimybės per trumpą laikotarpį išplėsti laisvų darbo vietų statistikos aprėptį skyrėsi. Atlikusios ekonominio pagrįstumo tyrimus Ispanija ir Austrija nusprendė nedelsiant aprėpti visą ekonominę veiklą. Danija pradėjo kaupti su mažosiomis įmonėmis susijusius duomenis, o Malta – su NACE O–S sekcijose nurodyta veikla susijusius duomenis. Prancūzija renka metinius mažųjų įmonių duomenis ir ruošiasi išplėsti laisvų darbo vietų statistikos aprėptį, įtraukiant NACE O–S sekcijų ne rinkos dalis. Italija iki šiol nepasiekė jokios apčiuopiamos pažangos. Reglamente (EB) Nr. 453/2008 reikalaujama, kad gavusi ekonominio pagrįstumo tyrimų rezultatus Komisija (Eurostatas) priimtų priemones. Atsižvelgdama į šį reikalavimą, Komisija šiuo metu svarsto, kokių tinkamų veiksmų reikia imtis. 2.3 Po paskutinės ataskaitos padaryta pažanga Po pirmosios ataskaitos, 2010 m. pateiktos Europos Parlamentui ir Tarybai, valstybės narės toliau tobulino laisvų darbo vietų statistinių duomenų rinkimą ir perdavimą. Šiuo tikslu Komisija kai kurioms iš jų skyrė finansinę paramą, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 453/2008 8 straipsnio 1 dalyje. Paskutinis dotacijų laisvų darbo vietų statistikai skyrimo etapas vyko 2012 m. Skyrus dotacijas paramos gavėjai parengė naujus laisvų darbo vietų statistinius tyrimus arba pagerino jau taikomus duomenų rinkimo metodus, pavyzdžiui, priėmė priemones, skirtas statistinės atskaitomybės naštai sumažinti. Nuo 2010 m. visos valstybės narės teikia laisvų darbo vietų statistiką. Vis dėlto dėl pradėjus rinkti duomenis patirtų sunkumų kai kurios šalys, laikydamosios konkrečių Reglamento (EB) Nr. 453/2008 nuostatų, neįtraukė statistikos, susijusios su mažosiomis įmonėmis arba su viena ar daugiau iš NACE O–S sekcijų. 22 valstybės narės dabar teikia su visa ekonomine veikla susijusius duomenis. Kalbant apie likusias šalis (Daniją, Graikiją, Prancūziją, Italiją ir Maltą), vis dar yra aprėpties spragų, susijusių su mažaisiais verslo vienetais arba NACE sekcijomis O ir (arba) P–S. Nuo 2010 m. Eurostatas praėjus maždaug 80 dienų po ataskaitinio ketvirčio (T + 80) skelbia laisvų darbo vietų rodiklį, t. y. laisvų darbo vietų dalį, palyginti su visomis darbo vietomis (užimtomis + laisvomis). 2011 m. Eurostatui pradėjus rengti išankstinius įverčius, susijusius su Europos Sąjungos ir euro zonos laisvų darbo vietų rodikliu, duomenų savalaikiškumas kur kas pagerėjo. Šis ketvirtinio laisvų darbo vietų rodiklio, susijusio su visa ekonomika, išankstinis įvertis skelbiamas Eurostato svetainėje praėjus maždaug 50 dienų po ataskaitinio ketvirčio pabaigos (T + 50). 2012 m. Kroatija, rengdamasi stojimui į ES 2013 m. liepos 1 d., išplėtė savo laisvų darbo vietų statistikos aprėptį įtraukdama mažųjų įmonių statistiką. Siekdamos keistis gerąja patirtimi, valstybės narės ir Eurostatas kartu suorganizavo keletą praktinių seminarų, kuriuose nagrinėti kokybės ir sklaidos bei metodiniai klausimai, įskaitant laisvų darbo vietų variacijos koeficientų apskaičiavimą. Paskutinis seminaras surengtas Liuksemburge 2013 m. kovo mėn. 3. Kokybė Kokybė vertinama pagal penkis pagrindinius matmenis, apibrėžtus ESS kokybės ataskaitų standartų gairėse[7], t. y.: svarbą, tikslumą, savalaikiškumą, nuoseklumą ir palyginamumą, prieinamumą ir aiškumą. 3.1 Svarba Labai svarbu rinkti laisvų darbo vietų statistinius duomenis, nes jie yra vienintelis suderintas šaltinis nepatenkintiems darbo jėgoms paklausos poreikiams įvertinti. Komisijos tarnybos (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas) ir Europos Centrinis Bankas naudoja ketvirtinius laisvų darbo vietų statistinius duomenis trumpojo laikotarpio verslo ciklo ir darbo rinkos pokyčiams stebėti. Laisvų darbo vietų statistika yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER),[8] kurie buvo pasirinkti kaip priemonės tarpiniams makroekonominiams pokyčiams stebėti. Laisvų darbo vietų statistiniai duomenys taip pat reikalingi rodikliais pagrįstoms struktūrinėms analizėms atlikti įgyvendinant strategiją „Europa 2020“, kuria siekiama pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo[9]. Du laisvų darbo vietų statistika pagrįsti rodikliai įtraukti į bendrą vertinimo sistemą – rezultatų suvestinę, naudojamą su užimtumu susijusios strategijos „Europa 2020“ dalies įgyvendinimo pažangai stebėti . Laisvų darbo vietų statistika taptų dar svarbesnė, jei būtų užpildytos esamos aprėpties spragos, atsiradusios dėl neprivalomos teikti statistikos apie NACE O–S sekcijose nurodytą veiklą ir mažąsias įmones. 3.2 Tikslumas Laisvų darbo vietų variacijos koeficientų apskaičiavimas yra itin sudėtingas dėl labai asimetriško laisvų darbo vietų skirstinio, t. y. daugelio atsakymų vertė paprastai yra 0. Pagal 2011 ataskaitinių metų kokybės ataskaitas valstybių narių laisvų darbo vietų skaičiaus įverčių variacijos koeficientai svyravo nuo vieno iki septynių procentų; tik Bulgarijos duomenys nepateko į šį intervalą. Įverčių tikslinimas labai svarbus naudotojams ir yra pagrindinis tikslumo veiksnys. Padėtis, susijusi su du kartus skelbiamu laisvų darbo vietų rodikliu, yra skirtinga. Paprastai iš visų valstybių narių gauta informacija pateikiama duomenyse, kurie išplatinami per T + 80 dienų. Todėl euro zonai ir ES-27 skirti skelbiami įverčiai (T + 80 įverčiai) apima visus gautus duomenis. Jie tikslinami tik tada, kai valstybės narės duomenis perduoda po paskelbimo termino. Iš tiesų euro zonos arba ES-27 laisvų darbo vietų rodiklio įverčiai nebuvo tikslinami nuo 2010 m. trečiojo ketvirčio. Išankstiniai laisvų darbo vietų suvestinio rodiklio įverčiai, skirti euro zonai bei ES-27 ir skelbiami per T + 50 dienų, gali būti patikslinti tuo metu, kai skelbiami T + 80 įverčiai. Iki šiol tikslinta retai. Per šešis ketvirčius (nuo 2011 m. 3 ketv. iki 2012 m. 4 ketv.), kai buvo paskelbtas išankstinis įvertis, euro zonos įvertis patikslintas du kartus (2012 m. 1 ketv. 0,1 procentiniu punktu – nuo 1,6 % iki 1,7 %, o 2012 m. 4 ketv. –0,2 procentiniais punktais – nuo 1,8 % iki 1,6 %); o ES-27 įvertis patikslintas vieną kartą (2012 m. 4 ketv. –0,2 procentiniais punktais – nuo 1,6 % iki 1,4 %). Kai kurios valstybės narės, ypač teikdamos pirmąsias laiko eilutes, atliko reikšmingus tiek laisvų darbo vietų skaičiaus, tiek užimtų darbo vietų skaičiaus patikslinimus. Tačiau tai neturėjo didelės įtakos Europos suvestiniams rodikliams, nes tuos tikslinimus dažniausiai atliko mažesnės valstybės narės. 3.3 Savalaikiškumas Valstybės narės iš esmės laikėsi savo teisinių prievolių dėl laikinų darbo vietų statistinių duomenų savalaikiškumo. Vis dėlto Graikijos atveju nustatytas struktūrinis vėlavimas. Siekiant išspręsti duomenų perdavimo vėlavimo problemą, su šia šalimi susitarta dėl veiksmų plano. Po paskutinės ataskaitos savalaikiškumas pagerėjo, visų pirma 2011 m. įvedus euro zonos ir ES išankstinius įverčius, kurie skelbiami praėjus 50 dienų po ataskaitinio ketvirčio pabaigos, gerokai anksčiau nei pagal PEER sistemą nustatytą pirminį T + 75 dienų tikslą. Antrasis visas valstybes nares apimantis įvertis paskelbtas praėjus maždaug 80 dienų po ataskaitinio ketvirčio. 3.4 Nuoseklumas ir palyginamumas Laisvų darbo vietų statistikos nuoseklumo neįmanoma patikrinti tiesiogiai, nes nėra jokio kito suderinto Europos lygmeniu surinktų duomenų šaltinio, pagal kurį būtų galima įvertinti nepatenkintą paklausos poreikį darbo rinkoje. Nors daugelyje šalių skaičiuojamos laisvos darbo vietos, apie kurias pranešta valstybinėms užimtumo tarnyboms, naudojant šiuos duomenis sudėtinga patikrinti laisvų darbo vietų statistikos nuoseklumą, nes jų aprėptis yra iš esmės nepakankama ir jie grindžiami nacionalinėmis apibrėžtimis. Užimtų darbo vietų skaičius – kintamasis, kuris yra laisvų darbo vietų rodiklio vardiklio dalis – turėtų būti lyginamas su iš kitų šaltinių gauta informacija, visų pirma atlikus darbo jėgos tyrimą gautu dirbančių asmenų skaičiumi. Eurostatas ir valstybės narės sutarė atitinkamai išplėsti kokybės ataskaitų aprėptį. Lyginant ir toliau vertinant skirtumus turi būti atsižvelgiama į su sąvokomis ir su tyrimais susijusius skirtumus tarp šaltinių. Kalbant apie palyginamumą, svarbus elementas yra ataskaitinė data, kurią konkrečiu ketvirčiu renkami laisvų darbo vietų statistiniai duomenys. Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 19/2009 2 straipsnį pageidaujama, kad informacija būtų renkama nuolat arba kelis kartus per ketvirtį. Šiuo metu tik dvylika valstybių narių ir Kroatija[10] renka laisvų darbo vietų statistinius duomenis kelis kartus per ketvirtį. Siekiant užtikrinti, kad viso ketvirčio įvertis būtų visiškai tipinis, kitoms valstybėms narėms rekomenduojama pradėti taikyti tokią pačią tvarką. Galiausiai, pagrindinis su palyginamumu susijęs uždavinys – pasiekti, kad visų valstybių narių laisvų darbo vietų tyrimai apimtų visą ekonomiką, t. y., kad į juos būtų trauktos mažosios įmonės ir NACE O–S sekcijose nurodyta veikla. Kaip nurodyta 2.2 ir 2.3 skirsniuose, penkios valstybės narės vis dar neįgyvendino šio tikslo. 3.5 Prieinamumas ir aiškumas Laisvų darbo vietų statistika skleidžiama įprastais Eurastato sklaidos kanalais, visų pirma per internetinę duomenų bazę „Eurobase“ ir statistikai skirtus Eurostato svetainės puslapius „Statistics Explained“[11]. Šioje svetainėje skelbiama atnaujinta informacija apie laisvų darbo vietų rodiklį, susijusį tiek su Europos suvestiniais rodikliais, tiek su atskiromis šalimis, taip pat pateikiamos pokyčių per tam tikrą laikotarpį diagramos. Valstybės narės teikia metines kokybės ataskaitas, laikydamosios Komisijos reglamento (EB) Nr. 19/2009 nuostatų, pagal kurias Eurostatui leidžiama atnaujinti naudotojams pateiktus metaduomenis. Todėl duomenų, susijusių su laisvų darbo vietų rodikliu, prieinamumą ir aiškumą galima laikyti geru. 4. Europos suvestiniai rodikliai Šiuo metu skelbiami tik laisvų darbo vietų Europos suvestiniai rodikliai, o su bendru laisvų darbo vietų skaičiumi susiję suvestiniai rodikliai neskelbiami. To priežastis – mažųjų įmonių ir NACE O–S sekcijose nurodytos veiklos aprėpties spragos, dėl kurių daromas tiesioginis poveikis laisvų darbo vietų skaičiui, tačiau nebūtinai bendram rodikliui. Vis dėlto kai kuriose šalyse atlikti visos ekonominės veiklos duomenų kokybės tyrimai, pavyzdžiui, lyginantys laisvas darbo vietas mažosiose įmonėse ir kituose ekonomikos sektoriuose, rodo, kad ši prielaida nėra visiškai pagrįsta. Todėl kyla rizika, kad ES ir euro zonos laisvų darbo vietų rodiklis gali būti nepakankamai įvertintas. Nepaisant to, Europos suvestinių rodiklių kokybė gali būti laikoma pakankama. Išankstiniai įverčiai taip pat gali būti laikomi patikimais – paskelbus galutinius duomenis (praėjus maždaug mėnesiui po išankstinio paskelbimo) buvo atlikti tik nedideli patikslinimai. 5. Išvados Per pastaruosius trejus metus įgyvendinant teisės aktus dėl laisvų darbo vietų statistikos ir rengiant patikimą šios srities statistiką padaryta didelė pažanga. Šalių duomenys perduoti laiku ir Europos suvestiniai rodikliai paskelbti pagal grafiką. Savalaikiškumas 2011 m. dar labiau pagerėjo, Eurostatui pradėjus skelbti išankstinius įverčius. Paskelbus Europos suvestinius rodiklius tiek išankstiniai, tiek galutiniai įverčiai tikslinti nežymiai. Be to, kai kurios šalys, anksčiau neįtraukusios visos ekonominės veiklos, neseniai išplėtė savo laisvų darbo vietų statistikos tyrimų aprėptį. Vis dėlto neišsami aprėptis išlieka pagrindinė priežastis, dėl kurios laisvų darbo vietų statistiniai duomenys nenaudojami plačiau. Nepaprastai svarbu, kad visos valstybės narės į savo ketvirtinius įverčius įtrauktų visą viešąjį sektorių ir mažąsias įmones. Komisija, siekdama užtikrinti būtinus patobulinimus, išnagrinės, kaip pagerinti padėtį šioje srityje, įskaitant naujų teisės aktų iniciatyvų galimybę. [1] OL L 145, 2008 6 4, p. 234. [2] Žr. ankstesnę ataskaitą COM(2010) 421. [3] 2008 m. spalio 28 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1062/2008, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas nuostatos dėl sezoninio išlyginimo tvarkos ir kokybės ataskaitų (OL L 285, 2008 10 29, p. 3). [4] 2009 m. sausio 13 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 19/2009 , kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas nuostatos dėl laisvos darbo vietos apibrėžties, duomenų rinkimo ataskaitinių datų, duomenų perdavimo reikalavimų ir ekonominio pagrįstumo tyrimų (OL L 9, 2009 1 4, p. 3). [5] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). [6] Šiose sekcijose nurodyta veikla: viešasis valdymas ir gynyba, privalomasis socialinis draudimas (O sekcija), švietimas (P sekcija), žmonių sveikatos priežiūra ir socialinis darbas (Q sekcija), meninė, pramoginė ir poilsio organizavimo veikla (R sekcija) ir kita aptarnavimo veikla, pavyzdžiui, narystės organizacijų veikla, kompiuterių ir asmeninių bei namų ūkio reikmenų taisymas ir kita asmenų aptarnavimo veikla (S sekcija). [7] Žr. „ESS kokybės ataskaitų standartai“ („ESS Standard for Quality Reports“, paskelbta tik anglų kalba): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/ver-1/quality/documents/ESQR_FINAL.pdf. [8] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl euro zonos statistikos „Tobulinant euro zonos statistikos ir rodiklių metodikas“, COM (2002) 661. [9] Komisijos komunikatas — „2020 m. Europa. — Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM (2010) 2020. [10] Šios ataskaitos rengimo metu Kroatija dar nebuvo ES valstybė narė. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explained/index.php/Job_vacancy_statistics.