ANNEX II: The methodology and assumptions underpinning the Commission autumn 2016 forecast

7.Analizuojant euro zonos fiskalinės politikos krypties tinkamumą svarbūs ne tik biudžeto balanso ženklas ir dydis, bet ir jį sudarančių viešųjų finansų kokybė bei sudėtis. Platesniu lygmeniu, mokestinių pajamų struktūrų didelių pokyčių nenumatoma, o išlaidų sudėties požiūriu pažanga siekiant, kad jomis būtų labiau skatinamas augimas, taip pat nedidelė, nes kapitalo išlaidos, palyginti su BVP, vis dar neatsigauna. Be to, pagerinus nacionalinį fiskalinį valdymą, be kita ko, nustačius veiksmingas išlaidų peržiūras, būtų galima užtikrinti, kad viešosiomis išlaidomis būtų skatinamas augimas.

Numatoma, kad planuojamas koregavimas nebus žalingas vidutinio laikotarpio augimo perspektyvoms, nors gali būti galimybių rinktis augimui palankesnį išlaidų mažinimą. Planuojama, kad daugumos kategorijų išlaidos, išreikštos gamybos apimties procentine dalimi, sumažės, nors, kaip buvo pastebėta, bendrą nedidelį išlaidų sumažėjimą lemia cikliški veiksniai. Daugiausia sumažėjo atlygis darbuotojams ir palūkanų išlaidos, dėl kurių valstybės narės sutaupė nemažai lėšų (išsamiau aptariama kitame skirsnyje). Kadangi pirmiausia paveikiamos ne pačios produktyviausios išlaidos, numatoma, kad planuojamas koregavimas nebus žalingas vidutinio laikotarpio augimo perspektyvoms, nors gali būti galimybių rinktis augimui palankesnį išlaidų mažinimą. Visų pirma, nenumatoma, kad kapitalo išlaidos didės, nors dabartinis jų lygis yra kaip niekad žemas. Be to, pagerinus nacionalinį fiskalinį valdymą, be kita ko, nustačius veiksmingas išlaidų peržiūras, būtų galima užtikrinti, kad viešosiomis išlaidomis būtų skatinamas augimas. 2 langelyje rasite veiksmingų išlaidų peržiūrų pagrindinius principus, dėl kurių susitarta su Euro grupe. Komisijos prognozė iš esmės atitinka BPP, joje patvirtinamas didžiausias palūkanų mokėjimų ir viešojo sektoriaus darbo užmokesčio sumažėjimas, nors Komisijos prognozėje numatoma, kad darbo užmokestis sumažės šiek tiek mažiau, negu nustatyta BPP.

2016–2017 m. fiskalinės būklės orientavimas gali būti vertinamas pagal dvejopą tikslą – ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą ir trumpalaikį makroekonominį stabilizavimą (žr. 3 langelį). Siekiant ilgalaikio tvarumo reikia, kad valstybės skola būtų tvarkoma pagal tvarų planą, atsižvelgiant į dabartinį skolos lygį ir numatomas būsimas su gyventojų senėjimu susijusias išlaidas. Makroekonominį stabilizavimą galima užtikrinti tinkamu tempu mažinant gamybos apimties atotrūkį trumpuoju laikotarpiu, o esant dabartinei padėčiai taip pat augimo išorės šaltinius dažniau pakeičiant vidaus šaltiniais. Kadangi pinigų politika jau yra labai palanki – nominalios palūkanų normos jau yra beveik nulinės ir infliacija labai maža – daugiau dėmesio skiriama fiskalinei politikai.

Kaip išsamiai išdėstyta pridedamame Komisijos komunikate „Palankios fiskalinės politikos krypties kūrimas euro zonoje“ , tinkamos euro zonos fiskalinės politikos krypties kūrimas yra individuali ir kolektyvinė valstybių narių atsakomybė. Komunikate papildomai analizuojama fiskalinės politikos kryptis ir kaip vertinti jos poveikį fiskalinei politikai euro zonoje.



III. Biudžeto planų projektų apžvalga

Komisijos nuomonėje dėl BPP daugiausia dėmesio skiriama tam, kaip laikomasi SAP ir tuo pagrindu pateiktų rekomendacijų. Valstybėms narėms, kurioms taikoma perviršinio deficito procedūra (PDP), skirtose Komisijos nuomonėse įvertinama pažanga, padaryta taisant perviršinio deficito padėtį, kiek tai susiję su tiek nominalaus deficito, tiek struktūrinių pastangų tikslais. Komisijos nuomonėse vertinama, kaip valstybės narės, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis, atitinka vidutinio laikotarpio biudžeto tikslą arba kokią pažangą jos padarė siekdamos konkrečioms šalims skirtų vidutinio laikotarpio biudžeto tikslų, taip pat ar jos laikosi skolos taisyklės, siekiant patikrinti, ar planai atitinka SAP ir Tarybos valstybėms narėms 2016 m. liepos 12 d. pateiktas konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas (KŠSR).

Visos programoje nedalyvaujančios euro zonos valstybės narės savo BPP pateikė laiku, vadovaudamosi Reglamento (ES) Nr. 473/2013 6 straipsniu.

Nė vieno BPP atveju nebuvo nustatyta, kad tai būtų „itin rimtas SAP nustatytų įpareigojimų nevykdymo atvejis“, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 473/2103 7 straipsnio 2 dalyje. Vis dėlto keli pateikti planai kelia susirūpinimą.

2a ir 2b lentelėse apibendrinami atskirų šalių BPP vertinimai remiantis lapkričio 16 d. Komisijos priimtomis nuomonėmis ir pateikiamas pažangos vykdant fiskalines struktūrines reformas vertinimas. Vertinimai pagrįsti Komisijos 2016 m. rudens prognoze. Kad būtų lengviau lyginti, planų vertinimas apibendrinamas pagal tris plačias kategorijas, kurios turi skirtingas reikšmes priklausomai nuo to, ar valstybei narei taikoma PDP.

Atitinka. Pagal Komisijos prognozę biudžeto planų vykstant nacionalinei biudžeto procedūrai pritaikyti nereikia, siekiant užtikrinti, kad 2017 m. biudžetas atitiktų SAP taisykles.

Iš esmės atitinka. Remiantis Komisijos prognoze dėl 2017 m. tikimasi, kad BPP bus iš esmės užtikrintas SAP taisyklių laikymasis.

Valstybės narės, kurioms taikoma PDP: nors Komisijos prognozėje dėl 2017 m. numatoma, kad tarpinis nominalaus deficito tikslas bus pasiektas arba kad perviršinio deficito padėtis bus ištaisyta laiku, o fiskalinių pastangų lygis, palyginti su rekomenduojamu lygiu, yra akivaizdžiai nepakankamas, todėl gali būti nesilaikoma PDP rekomendacijos.

Valstybės narės, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: Komisijos prognozėje dėl 2017 m. numatomas tam tikras nukrypimas nuo vidutinio laikotarpio tikslo arba koregavimo plano siekiant šio tikslo, tačiau palyginti su reikalavimu, nukrypimas nuo rekomenduojamo koregavimo nebus didelis. Pagal vertinimą, šios valstybės narės laikosi skolos taisyklės, jei ji taikoma.

Neatitikimo rizika. Remiantis Komisijos prognoze dėl 2017 m., BPP greičiausiai nebus užtikrintas SAP taisyklių laikymasis.

Valstybės narės, kurioms taikoma PDP: Komisijos prognozėje dėl 2017 m. numatoma, kad rekomenduojamas fiskalinių pastangų lygis nebus pasiektas, kaip ir tarpinis nominalaus deficito tikslas, o perviršinio deficito padėtis nebus ištaisyta laiku.

Valstybės narės, kurioms taikoma SAP prevencinė dalis: Komisijos prognozėje dėl 2017 m. numatoma, kad bus labai nukrypta nuo vidutinio laikotarpio tikslo arba reikalaujamo koregavimo plano siekiant šio tikslo ir (arba) nebus laikomasi skolos mažinimo kriterijaus, jei jis taikomas.

Pagal Bendrai sutartą poziciją dėl lankstumo taikant Stabilumo ir augimo paktą, kurią 2016 m. vasario 12 d. patvirtino ECOFIN taryba, Suomija ir Lietuva savo BPP pateikė prašymą dėl lankstumo pagal struktūrinės reformos ir investicijų išlygą. Suomija savo BPP paprašė leisti 2017 m. laikinai nukrypti nuo rekomenduojamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, atsižvelgiant į įgyvendinamas svarbias struktūrines reformas, turinčias teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui (prašymas dėl lankstumo, sudarančio 0,5 % BVP), ir nacionalines išlaidas projektams, kuriuos ES bendrai finansuoja iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų (prašymas dėl lankstumo, sudarančio 0,1 % BVP). Remiantis Komisijos 2016 m. rudens prognoze, kadangi Suomija neatitinka minimalaus kriterijaus, dėl jos gamybos apimties atotrūkio įverčio kyla abejonių. Remiantis išsamaus 2016 m. gamybos atotrūkio įverčio vertinimu peršasi išvada, kad 2017 m. Suomija turėtų atitikti minimalų kriterijų. Siekdama suteikti papildomą garantiją, Suomijos vyriausybė viešai įsipareigojo 2017 m. prireikus imtis papildomų priemonių, kad užtikrintų atitiktį SAP, visų pirma Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės paisymą. Lietuvos prašyme, pateiktame BPP, parengtame pagal nesikeičiančios politikos scenarijų, numatytas svarbių struktūrinių darbo rinkos ir pensijų reformų, turinčių teigiamą poveikį ilgalaikiam viešųjų finansų tvarumui, planuojamas įgyvendinimas (prašymas dėl lankstumo, sudarančio 0,6 % BVP). Remiantis Komisijos 2016 m. rudens prognoze, galima teigti, kad Lietuva turi pakankamai fiskalinio manevravimo galimybių, kad galėtų taikyti laikiną nuokrypį nuo reikalaujamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio tikslo. Suomijos ir Lietuvos tinkamumas pasinaudoti lankstumu bus išsamiai įvertintas per įprastinį Europos semestro ciklą vertinant 2017 m. stabilumo programas.

Be to, kelios valstybės narės paminėjo padidėjusio atvykstančių pabėgėlių srauto ir papildomų saugumo priemonių poveikį biudžetui. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalies ir 6 straipsnio 3 dalies nuostatas šios papildomos išlaidos priimtinos, atsižvelgiant į tai, kad pabėgėlių srautas, kaip ir terorizmo grėsmės mastas, yra išskirtiniai atvejai, jų poveikis viešiesiems finansams yra reikšmingas, o tvarumas nebūtų pažeistas leidžiant nukrypti nuo koregavimo plano, kuriuo siekiama vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Šiuo etapu Komisija apsvarstė galimą leidimą 2015 ir 2016 m. laikinai nukrypti dėl su pabėgėliais susijusių išlaidų (Belgijai, Italijai, Austrijai, Slovėnijai ir Suomijai), o 2016 ir 2017 m. – dėl su saugumu susijusių išlaidų (Belgijai, Italijai ir Austrijai). Komisija atliks galutinį vertinimą remdamasi valdžios institucijų pateiktais stebėtaisiais duomenimis, be kita ko, reikalavimus atitinkančių sumų. Komisija yra pasirengusi prireikus svarstyti papildomus nukrypimus dėl su migracija susijusių išlaidų 2017 m. Be to, Italija, remdamasi neįprasto įvykio išlyga, pateikė prašymą taikyti specialųjį režimą dėl investicijų plano, skirto prevencinei nacionalinės teritorijos apsaugai nuo seisminės rizikos, poveikį biudžetui. Komisija pripažįsta, kad per pastaruosius mėnesius Italijoje stebėtas beprecedentis seisminis aktyvumas, todėl prevencijos ir skubaus reagavimo sąsaja yra mažiau aiški. Taigi, Komisija mano, kad, svarstant, ar leisti laikinai nukrypti nuo reikalaujamo finansinio koregavimo siekiant vidutinio laikotarpio tikslo, taip pat būtų galima atsižvelgti į šiam tikslui 2017 metams vyriausybės numatytas lėšas, su sąlyga, kad Italijos valdžios institucijos pateiks reikiamus ex ante ir ex post duomenis.

Portugalija ir Ispanija iki spalio mėn. vidurio pateikė savo biudžeto planų projektus, taip pat informaciją apie priemones, kurių ėmėsi atsižvelgdamos į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimus siųsti įspėjimus pagal Sutarties 126 straipsnio 9 dalį. Komisija kol kas įvertino šiuos dokumentus ir su Europos Parlamentu pradėjo struktūrinį dialogą. Komisija padarė išvadą, kad abiem valstybėms narėms taikomos perviršinio deficito procedūros turėtų būti sustabdytos. Todėl padėtis, dėl kurios Komisijai reikėtų pateikti pasiūlymą sustabdyti ESI fondų finansavimo, ištaisyta ir toks pasiūlymas nebus teikiamas.

Galiausiai Komisija preliminariai įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalines ir struktūrines reformas, nurodytas 2016 m. liepos 12 d. Tarybos priimtose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. BPP vertinimus galima suskirstyti į šias penkias pagrindines kategorijas: nepadarė pažangos, nedidelė pažanga, tam tikra pažanga, esminė pažanga ir visiškai įvykdyta. Išsamus pažangos, padarytos įgyvendinant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, vertinimas bus pateiktas 2017 m. šalių ataskaitose ir 2017 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, kurias Taryba priims 2017 m.