Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija siūlo laikotarpio vidurio peržiūros metu skirti neprivalomą 3 mlrd. EUR sumą ir nustatyti tokią pačią regioninę viršutinę ribą, kaip anksčiau. Be to, laikoma, kad labai svarbu padidinti EIB galimybes lanksčiau perkelti regioninės viršutinės ribos asignavimų sumas (vietoj esamų 10 % nuo regioninės viršutinės ribos pereiti prie 20 %), bet tik tuo atveju, kai perkėlimas susijęs su poreikiu spręsti ypatingos skubos problemas ir krizes, kurių gali kilti įgaliojimo laikotarpiu ir kurios pripažįstamos svarbiu Sąjungos išorės politikos prioritetu, ypač regionuose, susijusiuose su Ukrainos ir migracijos krizėmis, ar bet kuriuos kitus uždavinius, kurių gali kilti likusiu 2014–2020 m. įgaliojimo laikotarpiu. Naujajam su migracija susijusiam privačiojo sektoriaus įgaliojimui skirta 2,3 mlrd. EUR suma ir 1,4 mlrd. EUR suma, skirta viešojo sektoriaus projektams migracijos krizei spręsti, negali būti perskirstomos.

EIB prognozė, kaip 27 mlrd. EUR vertės įgaliojimas bus naudojamas įvairiuose regionuose, pavaizduota 1 lentelėje. Matyti, kad EIB, vykdydamas tokios apimties skolinimo veiklą Ukrainoje, rytinėms kaimyninėms šalims nustatytą viršutinę ribą išnaudoja greičiau, nei buvo numatyta ją nustatant. Rytinėms kaimyninėms šalims nustatyta viršutinė riba bus pasiekta 2017 m. viduryje ir visu likusiu išorės skolinimo įgaliojimo laikotarpiu EIB nebegalės tęsti skolinimo veiklos regione. Pavyzdžiui, siekiant išlaikyti esamą skolinimo veiklos apimtį (iki 2020 m. rytinėms kaimyninėms šalims, visų pirma Ukrainai, paskolinti 1,5 mlrd. EUR), išorės skolinimo įgaliojimas turėtų būti padidintas 5,2 mlrd. EUR. Be to, atsižvelgiant į rytinių kaimyninių šalių rizikos laipsnį, skolinant tam regionui galima tik ribotai naudotis EIB skolinimo nuosava rizika priemonėmis.

Be to, 2014 m. kovą Sąjunga prisiėmė įsipareigojimą dėl finansinio paketo Ukrainai remti ir paprašė EIB 2014–2016 m. skirti 3 mlrd. EUR vertės investicijų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad 2016 m. EIB tikriausiai bus įvykdęs įsipareigojimą padidinti Ukrainai skirtą skolinimo veiklos apimtį 3 mlrd. EUR per trejus metus.

Dėl šių pakeitimų išorės skolinimo įgaliojimas iš viso būtų padidintas 5,3 mlrd. EUR, įskaitant neprivalomą papildomą 3 mlrd. EUR sumą. Neprivalomą sumą Komisija siūlo proporcingai paskirstyti Azijos, Lotynų Amerikos ir Pietų Afrikos regionams. Be to, remdamasi EIB prognozėmis, iš tos sumos pagal atsparumo iniciatyvą numatytą papildomą 1,4 mlrd. EUR sumą Komisija siūlo padalyti narystės siekiančioms šalims (500 mln. EUR, tik Vakarų Balkanų šalims) ir Viduržemio jūros regiono šalims (900 mln. EUR). Likusi neprivaloma suma bus skirta rytinėms kaimyninėms šalims (1 177 mln. EUR) – joms skirta dalis būtų padidinta daugiau kaip du kartus, kad regione, ypač Ukrainoje, galima būtų bent iš dalies tęsti aktyvesnę veiklą. Galiausiai, taip pat remiantis EIB prognozėmis, 2,3 mlrd. EUR suma, skirta su pabėgėliais susijusioms EIB privačiojo sektoriaus operacijoms, padalijama narystės siekiančioms šalims (440 mln. EUR, taip pat tik Vakarų Balkanų šalims) ir Viduržemio jūros regiono šalims (1 860 mln. EUR).

Išorės skolinimo įgaliojimas (32 300 mln. EUR) 2014 m. sprendimas dėl regioninio paskirstymo 27 mlrd. EUR, paskirstytų % Neprivaloma papildoma suma (+ 3 mlrd.) 3 mlrd. EUR, paskirstytų % 30 mlrd. EUR regioninis paskirstymas 3 sudedamoji dalis, 2,3 mlrd. EUR 32,3 mlrd. EUR regioninis paskirstymas Narystės siekiančios šalys 8 739 32 % 500 17 % 9 239 440 9 679 Kaimynystė ir partnerystė 14 437 53 % 2 077 69 % 16 514 1 860 18 374 Viduržemio jūra 9 606 36 % 900 30 % 10 506 1 860 12 366 Rytinės kaimyninės šalys 4 831 18 % 1 177 39 % 6 008 0 6 008 Azija ir Lotynų Amerika 3 407 13 % 378 13 % 3 785 0 3 785 Azija (išskyrus Vidurinę Aziją) 936 3 % 104 3 % 1 040 0 1 040 Vidurinė Azija 182 1 % 20 1 % 202 0 202 Lotynų Amerika 2 289 8 % 254 8 % 2 543 0 2 543 Pietų Afrika 416 2 % 46 2 % 462 0 462 Bendra suma 27 000 100 % 3 000 100 % 30 000 2 300 32 300

3.2. Darnaus vystymosi tikslai (DVT)

Nuo 2015 m. Sąjunga yra įsipareigojusi prisidėti siekiant DVT. 2016 m. paskelbta apie oficialią Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. , kurią 2015 m. rugsėjį Jungtinėse Tautose priėmė pasaulio lyderiai, įgyvendinimo pradžią. Pagal naująją darbotvarkę raginama pradėti veiksmus, kuriais būtų siekiama per ateinančius 15 metų įgyvendinti 17 darnaus vystymosi tikslų. Konkrečiau, išorės skolinimo įgaliojimo uždaviniai ir veikla yra iš esmės suderinti su darnaus vystymosi tikslais ir numatoma, kad sprendžiant tuos uždavinius bus tiesiogiai prisidedama prie tam tikrų tikslų, kaip antai švaraus vandens ir sanitarinių sąlygų, nebrangios ir švarios energijos, pramonės, inovacijų ir infrastruktūros, tvarių miestų ir bendruomenių, klimato politikos, deramo darbo ir ekonomikos augimo, įgyvendinimo. Be to, vykdant išorės skolinimo įgaliojimą netiesiogiai prisidedama prie toliau išvardytų darnaus vystymosi tikslų, daugiausia tuo, kad plėtojama sektorių (žemės ūkio, švietimo ir kt.) infrastruktūra, tikintis poveikio šiems tikslams: skurdo mažinimui, pasaulio be bado, geros sveikatos ir gerovės, kokybiško švietimo, lyčių lygybės, nelygybės mažinimo, atsakingo vartojimo ir gamybos, povandeninės gyvosios gamtos, taikos, teisingumo, stiprių institucijų ir tikslų įgyvendinimo partnerystės. Šiomis aplinkybėmis EIB įgaliojimas turėtų didinti banko indėlį siekiant darnaus vystymosi tikslų, dėmesį visų pirma skiriant darniam ekonomikos vystymuisi, kuris yra vienas iš trijų įgaliojimo aukšto lygio uždavinių.

3.3. Paryžiaus susitarimas dėl klimato

Paryžiaus susitarimu dėl klimato vyriausybės susitarė siekti, kad pasaulio klimato atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2°C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, ir tuo tikslu skubiai imtis veiksmų išmetamam ŠESD kiekiui mažinti geriausiais prieinamais būdais. Jie taip pat įsipareigojo remti besivystančių šalių pastangas prisitaikyti prie klimato kaitos.

Vadovaudamasi šiuo susitarimu, Sąjunga jau ėmėsi veiksmų, kad įgyvendintų savo tikslą iki 2030 m. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 40 % – pagal įgaliojimą atliekamos EIB finansavimo operacijos yra tų pastangų dalis. Vykdant įgaliojimą svariai prisidedama prie klimato politikos tikslo (vieno iš trijų aukšto lygio tikslų) įgyvendinimo; šiai sričiai skiriamo finansavimo apimtis sudaro 40 % visų EIB finansavimo operacijų, daug dėmesio skiriama klimato kaitos švelninimo operacijoms (92 % EIB operacijų) ir prisitaikymui prie klimato kaitos (8 % EIB operacijų). Įgaliojimas visapusiškai suderintas su Sąjungos ir tarptautinės bendruomenės dedamomis pastangomis įgyvendinti klimato politikos tikslus (sumažinti ŠESD kiekį).

3.4. Ekonominė diplomatija

Šiuo metu vykstančių diskusijų apie Sąjungos strategiją Europos verslo tarptautinimo srityje tikslas – paremti tuos, kurie norėtų užsiimti verslu užsienyje, įtvirtinti bendrus verslo standartus ir kartu pritraukti investicijų į Sąjungą. Per šias diskusijas aptariamas poreikis koordinuoti, derinti ir racionalizuoti Sąjungos pastangas, susijusias su politika, dalyviais ir priemonėmis, kurios jau padeda vykdyti ekonominę diplomatiją. Antra, pagrindinė Sąjungos verslo tarptautinimo kliūtis – nepakankamos galimybės gauti finansavimą. Sąjungos ekonominės diplomatijos veiksmai taip pat turėtų būti sutelkti į finansavimo sąlygų gerinimą, kad būtų pašalintos tokios ES verslo tarptautinimo kliūtys, kaip menkos galimybės gauti finansavimą. Tikimasi, kad EIB šioje srityje atliks svarbų vaidmenį, ypač dėl to, kad EIB įgaliojimas orientuotas į veiklą už Sąjungos ribų ir paramą užsienyje veikiantiems ES ekonominės veiklos vykdytojams, įskaitant MVĮ.

4. LAIKOTARPIO VIDURIO PERŽIŪROS IŠVADOS

Atliekant išorės vertinimą prieita prie išvados, kad: