Buvusio stambaus šios šalies IT komponentų eksportuotojo perkėlimas į Pietryčių Aziją antrus metus iš eilės turėjo didelę neigiamą įtaką šios šalies bendrai eksporto į ES vertei. 2015 m. biuro ir telekomunikacijų įrangos importas į ES iš Kosta Rikos sumažėjo beveik 94 proc. Bendras IT įrangos eksportas sumažėjo nuo 2,372 mln. EUR (2013 m.) iki 147 mln. EUR (2015 m.).

2015 m. ES eksportas į Centrinę Ameriką, remiantis regioniniais Centrinės Amerikos statistiniais duomenimis, iš viso padidėjo 22 proc., o ES importas, remiantis Centrinės Amerikos nurodyta verte, sumažėjo 16,8 proc. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į bendras teigiamas ES ir kiekvienos Centrinės Amerikos valstybės tarpusavio prekybos srautų tendencijas, išskyrus Kosta Riką – dėl to, kad šioje šalyje veiklą vykdžiusi stambi tarptautinė informacinių ir ryšių technologijų bendrovė faktiškai nutraukė biuro ir telekomunikacijų įrangos gaminių eksportą, prekyba su šia šalimi sumažėjo nuo 3,77 mlrd. EUR iki 2,25 mlrd. EUR.

Žinoma, prekybos srautų svyravimas priklauso nuo labai įvairių veiksnių, ne tik nuo to, ar įgyvendinant Susitarimą buvo padaryta pažanga ir kiek buvo pažengta.

2013 m. 2014 m. 2015 m. 2013–2015 m.

Pokytis procentais Biuro ir telekomunikacijų įranga 2 372 1 925 147 –93,8 %

ES importo iš Centrinės Amerikos suskirstymas ir jo metinė raida (mln. eurų)

Šaltinis: Eurostatas ir Prekybos generalinis direktoratas (Prekybos GD).

Apskritai šiais trečiaisiais Susitarimo įgyvendinimo metais, atmetus didelį IT komponentų eksporto iš Kosta Rikos sumažėjimą, ES eksportas į kiekvieną iš šešių šio regiono valstybių ir importas į jas pagal aštuonias iš dvylikos galimų eksporto ir importo kombinacijų padidėjo daugiau kaip 20 proc. Dėl to keturiose iš šių šešių valstybių bendri prekybos srautai padidėjo daugiau kaip 20 proc. (o penktojoje valstybėje – daugiau kaip 10 proc.). Dėl specifinių vidinių priežasčių Kosta Rika 2016 m. vis dar gerokai atsilieka, tačiau tikėtina, kad per ateinančius kelerius metus tas atsilikimas išnyks.

Centrinė Amerika į ES ir toliau daugiausia eksportuoja tik tam tikrus pagrindinius eksporto produktus, tačiau, SIECA duomenimis , 2015 m., palyginti su ankstesniais metais, į ES eksportuotų produktų skaičius padidėjo 5,3 proc. Dabar į ES eksportuojama 1 615 produktų (pagal CA HS šešių skaitmenų tarifų eilutes).

2015 m. pagrindinės importo iš Centrinės Amerikos sritys (pagal HS skyrius) buvo šios: augaliniai produktai (51 proc.), maisto produktai, gėrimai, tabakas (11,1 proc.), optikos ir fotografijos prietaisai (8,1 proc.). Pagrindiniai ES eksporto į nagrinėjamą regioną sektoriai buvo šie: mašinos ir įrenginiai (23,8 proc.), chemijos pramonės ir jai giminingų pramonės šakų produkcija (22,6 proc.), transporto įranga (14,3 proc.).

2015 m. pagrindinės ES eksporto į Centrinę Ameriką šalys buvo Kosta Rika (25 proc.), Panama (24 proc.) ir Gvatemala (22 proc.). 2015 m. daugiausia buvo eksportuojami vaistai (11 proc. ES eksporto), motorinės transporto priemonės (7 proc.) ir dirbiniai iš plieno (5 proc.).

2015 m. labai padidėjo toliau nurodytų Centrinės Amerikos produktų eksportas .

·Optikos ir fotografijos prietaisų (HS 90) importas į ES padidėjo 46 proc. – nuo 284,8 mln. EUR iki 417 mln. EUR.

·Medicinos prietaisų importas į ES padidėjo 32 proc. – nuo 194 mln. EUR iki 257 mln. EUR.

·Kavos importas padidėjo 33 proc. (nuo 702 mln. EUR iki 935 mln. EUR). Regionui pavyko pašalinti nuostolius, patirtus dėl kavos rūdžių epidemijos, 2014 m. padariusios didelį neigiamą poveikį Centrinės Amerikos kavos gamybai ir eksportui.

Gvatemalos eksportas į ES padidėjo nuo 691 mln. EUR (2014 m.) iki 865 mln. EUR (2015 m.). Išaugo, pvz., šių prekių eksportas: valgomųjų vaisių arba riešutų (HS 08) – iki 70 mln. EUR (daugiau nei 130 proc.), mineralų ir rūdų (HS 26) – iki 69,2 mln. EUR (168 proc.), valgomųjų daržovių (HS 07) – iki 50,3 mln. EUR (30 proc.).

Labiausiai santykinai padidėjo Nikaragvos prekybos srautai (2015 m. – 32 proc.). Šią kaitą atspindi didelis ES eksporto į šią šalį augimas (54 proc.), taip pat 14,5 proc. – nuo 285 mln. EUR iki 326,5 mln. EUR – padidėjęs ES importas. Ypač intensyviai augo į šias pozicijas įtrauktų prekių eksportas iš ES į Nikaragvą: elektros mašinų (HS 85) – 141 proc. (iki 87 mln. EUR), pašto ir panašių ženklų ir spausdintų knygų (HS 49) – 202 proc. (iki 11 mln. EUR) ir gumos (HS 40) – 63 proc. Panašiai gerokai padidėjo importas iš Nikaragvos; pirmiausia – į šias pozicijas įtrauktų prekių: valgomųjų vaisių arba riešutų (HS 08) – iki 6,5 mln. EUR, kavos – iki 94 mln. EUR (47 proc.), aliejingųjų sėklų (HS 12) – nuo 25 mln. EUR iki 35 mln. EUR (29 proc.).

Taip pat gerokai padidėjo Hondūro ir ES tarpusavio prekybos srautai. Daugiausia augo į šias pozicijas įtrauktų prekių ES eksportas: elektros mašinų (HS 85) – 88 proc. (iki 132 mln. EUR), vaistų (HS 30) – 154 proc., chemijos produktų (HS 38) – 98 proc. Bendras importas į ES padidėjo nuo 841 mln. EUR (2014 m.) iki 1,01 mlrd. EUR (2015 m.). Kai kurie tradiciniai produktai, kurių importas išaugo labiausiai: kava (HS09) – nuo 447,3 mln. EUR iki 607,5 mln. EUR (36 proc.), tabakas (HS24) – 56 proc., valgomosios daržovės (HS07) – nuo 11,6 mln. EUR iki 19,3 mln. EUR (66 proc.) .

ES importas iš Panamos padidėjo 27 proc. dėl išaugusio į šias pozicijas įtrauktų prekių importo: padangų (HS 4011) – iki 62,4 mln. EUR (72 proc.), pašarų gyvūnams (HS 23) – iki 7,6 mln. EUR (123 proc.), o kalbant apie dar svarbesnes prekybos operacijas laivybos pramonės srityje – laivų ir valčių (HS89) importas padidėjo daugiau kaip du kartus ir siekė 201 mln. EUR. Be to, 66 proc. išaugo kavos (HS 09) – netradicinės prekės – eksportas iš Panamos į ES.

Taip pat įvyko didelių teigiamų ES eksporto į Kosta Riką ir Salvadorą pokyčių (eksportas atitinkamai padidėjo 23 proc. ir 30 proc.). Labiausiai išaugo į šias pozicijas įtrauktų prekių eksportas į Kosta Riką: vaistų (HS 30) – 21 proc., transporto priemonių (HS 87) – 79 proc., chemijos produktų (HS 38) – 38 proc. Kalbant apie eksportą į Salvadorą, pirmiausia reikėtų paminėti šių prekių eksporto padidėjimą: mechaninių įrenginių (HS 84) – 53 proc., elektros mašinų (HS 85) – 75 proc., medicinos prietaisų (HS 90) – 60 proc.

2.3. Naudojimasis tarifų lengvatomis pagal Susitarimą

Tai, kokiu mastu taikomos Susitarimu suteiktos muitų tarifų lengvatos, galima nustatyti įvertinus pagal Susitarimą vykdomos prekybos srauto dalį. Tam reikia išsamių muitinio įforminimo duomenų. Centrinė Amerika informavo ES, kad atitinkamų muitinės institucijų tvarkomos duomenų bazės šiuo metu nėra pritaikytos tam, kad būtų galima reguliariai keistis išsamiais statistiniais duomenimis, reikalingais muitų tarifų lengvatoms analizuoti; išimtis yra Kosta Rika, nes ji pateikė ES tokius duomenis.

Iš Kosta Rikos statistinių duomenų matyti, kad Susitarime nustatyti lengvatiniai tarifai 2015 m. buvo taikomi 16,6 proc. visų prekių, kurias ES eksportavo į Kosta Riką, o dar 13,2 proc. tarifų eilučių buvo visiškai liberalizuotos. Dėl ES importo iš Centrinės Amerikos pažymėtina, kad pagal Susitarimą buvo vykdoma 53 proc. šio prekybos srauto (pagal vertę).