Pastaraisiais metais padaryta didelė pažanga siekiant energetikos sąjungos tikslų – visų pirma patvirtintas energetinio saugumo dokumentų rinkinys, dokumentų rinkinys „Švari energija visiems europiečiams“ (didžiausias nei kada nors anksčiau suderintas ES energetikos teisės aktų rinkinys), ES klimato srities teisės aktai ir trys 2017–2018 m. judumo dokumentų rinkiniai. Be to, atsižvelgiant į dokumentų rinkinį „Švari energija visiems europiečiams“, Energetikos sąjungos valdymo reglamentu bus sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti visus energetikos sąjungos aspektus, glaudžiai tarpusavyje bendradarbiaujant ES ir jos valstybėms narėms. Pažanga siekiant energetikos sąjungos tikslų apžvelgiama ketvirtojoje energetikos sąjungos būklės ataskaitoje.

-skatinti energijos vartojimo efektyvumą bei taupymą ir naujų bei atsinaujinančių energijos formų plėtojimą;

-skatinti energetikos tinklų sujungimą.

Atsižvelgiant į šias aplinkybes, Sutartyje taip pat aiškiai pripažįstama valstybių narių teisė apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti iš skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą energijos tiekimo struktūrą.

Be to, Sutartyje reikalaujama, kad energetikos srityje Taryba, spręsdama vieningai ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, patvirtintų priemones, kai jos pirmiausia yra fiskalinio pobūdžio.

Panašiai Sutartyje reikalaujama, kad aplinkos apsaugos srityje Taryba vieningai priimtų: i) iš esmės fiskalinio pobūdžio nuostatas; ii) priemones, turinčias įtakos miestų ir kaimų planavimui, vandens išteklių valdymui arba žemės naudojimui, ir iii) priemones, turinčias nemažai įtakos valstybėms narėms, kai šios renkasi skirtingus energijos šaltinius ir savo energijos tiekimo bendrą struktūrą .

2.2. Poreikis taikyti efektyvesnes sprendimų priėmimo procedūras priimant apmokestinimo priemones

Sąjunga yra pasiryžusi įgyvendinti savo 2030 m. energetikos ir klimato tikslus ir ateityje tęsti reformas bei eiti modernizacijos keliu siekiant neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos. Vienas iš pagrindinių reikalavimų – kad reguliavimo, finansų ir mokesčių politinės nuostatos energetikos ir klimato srityse būtų visiškai suderintos ir viena kitą stiprintų.

Mokesčių politika yra svarbi priemonė siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti energetikos sąjungos tikslai ir visų pirma būtų palengvintas perėjimas prie švarios energijos, kartu laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų.

Toliau daroma pažanga kuriant bendrąją energijos rinką ir didelis dėmesys skiriamas energijos apmokestinimo klausimui. Mokesčiai ir rinkliavos sudaro didelę energijos kainų dalį ir kai kuriose šalyse jų dalis tokių pagrindinių produktų kaip elektra kainoje auga. Todėl nuo apmokestinimo sistemos vis labiau priklauso vidaus rinkos veikimas ir su juo susijusi ekonomikos augimo nauda.

Dabartinė energijos apmokestinimo sistema yra grindžiama SESV 113 straipsniu, kuriame nustatyta speciali teisėkūros procedūra, pagal kurią sprendimai Taryboje priimami vieningai. Ši sistema nesuderinta su Sąjungos siekiu energetikos ir klimato srityse. Ja neužtikrinamas apmokestinimo sistemos ir energetikos bei klimato politikos krypčių bei tikslų suderinamumas. Dabartinėje mokesčių politikoje, kuri atitinka valstybių narių apmokestinimo modelius, daugiausia pagrįstus poreikiu didinti pajamas, sistemingai neatsižvelgiama į kuro ir elektros vartojimo poveikį galimybėms pasiekti ES energetikos ir klimato politikos bei sveikatos ir aplinkos apsaugos politikos tikslus. Šiuo atžvilgiu Komisija ne kartą siūlė taikyti iškastinio kuro mokestį, kuris atsižvelgiant į su šio kuro naudojimu susijusį išmetamą anglies dioksido kiekį. Valstybės narės vieningo sutarimo dėl šių pasiūlymų sąlygų nepasiekė. Vienbalsiai reikėtų sutarti ir dėl kai kurių valstybių narių neseniai pareikšto raginimo dėl anglies dioksido mokesčių sureguliavimo pasienyje.

2.3. Status quo ir būsimas energijos apmokestinimas

Dabartinė Europos energijos apmokestinimo sistema nesikeitė nuo 2003 m. ir yra pasenusi. Vargu, ar ji padeda siekti pagrindinių tikslų, pvz., energijos išteklių ir energijos nešiklių įvairinimo arba energijos gamybos ir vartojimo efektyvumo didinimo, nes mokesčiai pagrįsti ne energijos kiekiu, o suvartotų energinių produktų tūriu / svoriu.

ES lygmeniu mažiausi tarifai nebuvo didinami daugiau nei dešimtmetį, todėl susilpnėjo su mokesčiais susijęs kainų signalas, kuris turėjo paskatinti investicijas į efektyvaus energijos vartojimo technologijas ir elgseną. Be to, nuo to laiko vienos valstybės narės savo nacionalinį apmokestinimo lygį didino, o kitos – ne, tad kyla didėjančio konkurencijos iškraipymo bendrojoje rinkoje pavojus ir mokesčių bazės erozijos rizika šalyse, kuriose mokesčiai dideli. Tai ypač pasakytina apie variklių degalams taikomą mokesčių bazę, nes šiuos galima lengvai ir teisėtai gabenti per sienas. Nepaisant nuolatinių raginimų keisti apmokestinimo sistemą, bendroji mokestinių pajamų, gaunamų taikant aplinkosaugos mokesčius, dalis ES per pastarąjį dešimtmetį išliko santykinai nepakitusi.

Be to, konkrečiuose sektoriuose, ypač aviacijos, krovinių vežimo jūra bei keliais ir žemės ūkio bei žuvininkystės sektoriuose ir energijai imlios pramonės sektoriuose, atleidžiant nuo energijos mokesčių arba juos sumažinant iš esmės labai silpninamos paskatos šiuose sektoriuose investuoti į efektyvesnio energijos vartojimo akcinį kapitalą ir gamybos procesus. Toks atleidimas nuo mokesčių arba jų sumažinimas yra našta kitiems sektoriams ir (arba) privatiems namų ūkiams, nes jie turi kompensuoti dėl to atsiradusį pajamų trūkumą. Be to, jomis gali būti iškraipoma pramonės sektorių konkurencija ir skatinamos neveiksmingos ir taršios transporto rūšys.

Degalus apmokestinant pagal tūrį, o ne pagal jų šiluminingumą, diskriminuojami atsinaujinantieji degalai tradicinių degalų, ypač dyzelino, naudai, o tai prieštarauja energetikos politikai, kuria siekiama keisti kuro rūšį ir skatinti naudoti atsinaujinančiuosius ir kitus švarios energijos išteklius. Be to, tokia padėtis nepadeda Europos kuro rinkoje iš naujo subalansuoti dyzelino pasiūlos ir paklausos.

2011 m. Komisijos pasiūlymu iš dalies pakeisti Direktyvą 2003/96/EB, pakeičiančią Bendrijos energijos mokesčių struktūrą, buvo siūloma į ES energijos mokesčių sistemą įtraukti CO2 komponentą. Su CO2 susijęs apmokestinimas turėjo būti taikomas sektoriuose, kuriems netaikoma ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, siekiant Europos Sąjungoje visos ekonomikos mastu taikyti suderintą anglies dioksido kainos signalą. Be to, buvo pasiūlyta energinių produktų apmokestinimą grįsti jų energijos kiekiu ir supaprastinti mokesčių sumažinimo ir išimčių sistemą. Tačiau paaiškėjo, kad pasiekti būtino vieningo valstybių narių sutarimo pagrindiniais pasiūlymo klausimais, ypač dėl CO2 grindžiamo mokesčio komponento nustatymo, neįmanoma. Todėl 2015 m. Komisija nusprendė savo pasiūlymą atšaukti. Taigi, iki šiol veikia pasenusi 2003 m. sistema.

Komisija šiuo metu vertina Energijos mokesčių direktyvą siekdama ją galimai peržiūrėti. Vertinant direktyvą bus nagrinėjama, kaip įgyvendinamos jos įvairios nuostatos, bus apsvarstytas jos veiksmingumas, aiškumas, tai, kokiu mastu buvo pasiekti jos tikslai, ir bus nustatyti galimi trūkumai. Komisija taip pat nagrinės direktyvos suderinamumą su kitomis ES politikos kryptimis (pvz., energetikos, aplinkos, konkurencijos ir transporto politika), iniciatyvomis ar priemonėmis.

Būsima energijos apmokestinimo tvarka turėtų papildyti ir sustiprinti ES energetikos teisės aktus, tai pat sudaryti sąlygas taikyti (finansinę / technologinę / socialinę) sistemą tiek valstybių narių, tiek ES lygmeniu. Šiuo požiūriu Komisija mano, kad itin svarbūs yra toliau pateikti trys aspektai.

Energijos apmokestinimas turėtų padėti pareiti prie švarios energijos

Energijos mokesčiai turi būti nustatyti taip, kad jais iš esmės būtų suteikiamos tinkamos paskatos ilgainiui mažinti išmetamą teršalų kiekį ir gerinti išteklių vartojimo efektyvumą, be kita ko, nustatant ekologiškai nuoseklius įvairių energijos nešiklių ir kuro rūšių mokesčių tarifus. Mokesčiai taip pat gali skatinti tam tikrą elgseną, kuri atitiktų platesnius visuomenės poreikius ir tikslus, susijusius su perėjimu prie švarios energijos ir klimato kaita.