LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 03 17  
COM(2015) 127 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS VADOV Ų TARYBAI 
2015 m. prekybos ir investavimo kli ūčių ataskaita 
 
 
2 
 KOMISIJOS ATASKAIT A EUROPOS VADOV Ų TARYBAI 
2015 m. prekybos ir investavimo kli ūčių ataskaita 
1) Įvadas  
2015 m. prekybos ir investavimo kli ūčių ataskaitoje (PIKA) ap tariamos kai kurios iš 
svarbiausi ų kliūčių, su kuriomis Europos S ąjungos (ES) bendrov ės susiduria šešių ES 
strategini ų ekonomini ų partneri ų1, t. y. Kinijos , Indijos , Japonijos , MERCOSUR  
(Brazilijos ir Argentinos ), Rusijos  ir Jungtinių Amerikos Valstij ų (JAV ) rinkose. 
Pagrindinis ataskaitos tikslas – didinti informuotum ą apie svarbiausias prekyb ą ribojančias 
kliūtis ir dar kart ą patvirtinti, jog b ūtina sutelktai ir koordinuo tai kovoti su šiomis kli ūtimis. 
PIKA daugiausia d ėmesio skiriama „prioritet ų prioritetams“ , tačiau Komisija taip pat 
reguliariai skelbia ataskait ą dėl prekybą galinčių riboti priemoni ų – arba protekcionizmo 
stebėsenos ataskait ą (angl. Protectionism Monitoring Report ) – kurioje išsamiau 
apžvelgiamos prekybos ir investavimo kli ūtys didesn ėje trečiųjų šalių grupėje2. Taigi, PIKA ir 
protekcionizmo steb ėsenos ataskaita papildo viena kit ą. 
Šiame penktajame PIKA leidime pirmiausia apžvelgiamos tebevykstan čios ES derybos d ėl 
prekybos ir investicij ų (2 dalis), toliau aptariamos pagrindin ės prekybos ir investavimo 
kliūtys, kurias ES strateginiai ekonominiai partneriai išlaik ė 2014 m. (3 dalis), o ataskaita 
užbaigiama skyriumi (4 dalis), kuriame išd ėstytos įvairios strategijos,  ES naudotos tiems 
atvejams spr ęsti.     
2) Prekybos ir investavimo galimybi ų kūrimas: tebevykstan čios ES derybos  
Siekdama sukurti nauj ų prekybos ir investavimo galimybi ų, ES įgyvendina visapusišk ą 
derybų darbotvark ę, kuri apima daugiašales, keliašal es ir dvišales derybas. Deryb ų proceso 
sukurta dinamika taip pat gali prisid ėti prie ilgalaiki ų prekybos kli ūčių pašalinimo.  
Kalbant apie ES daugiašali ų derybų darbotvark ę, neseniai pavyko išspr ęsti prieš tai 
neišspręstus Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) Balio priemoni ų rinkinio  klausimus, 
ypač susijusius su prekybos lengvinimo susitarimu. Tai suteikia galimyb ę, remiant PPO, 
visiškai įgyvendinti š į pirmąjį susitarim ą dėl pasaulio prekybos. Keliašaliu  lygmeniu 
derybose d ėl prekybos paslaugomis susitarimo (PPS)  nuosekliai žengiama į priekį. 
Netrukus tur ėtų pavykti pasiekti susitarim ą dėl Informacini ų technologij ų susitarimo (ITS) 
                                                 
1 Kaip apibr ėžta Komisijos komunikate „Prekyba, augimas ir tarptautin ė arena“, 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2010/november/tradoc_146955.pdf .  
2  Tokia vienuoliktoji ataskaita skelbiama 
http://trade.ec.europa.eu/doclib/doc s/2014/november/tradoc_152872.pdf .  
 
 
3 
 produktų sąrašo išplėtimo. O 2014 m. liepos m ėn. ES ir 13 kit ų PPO nari ų pradėjo derybas, 
kuriomis siekiama liberalizuoti pasaulio prekyb ą ekologiškomis prek ėmis. Šios keliašal ės 
vadinamosios ekologišk ų prekių iniciatyvos  tikslas – pašalinti kli ūtis prekiauti prek ėmis, 
paslaugomis ir technologijomis, kurios padeda gerinti m ūsų aplinką, ir investuoti į jas. 
Lygiagrečiai ES tęsia savo plataus užmojo dvišalių derybų darbotvark ę siekdama kelete 
trečiųjų šalių rinkų sustiprinti savo pozicij ą prekybos ir investicij ų srityse. Vis ų pirma, 
svarbiausias priorite tas yra derybos su JAV  dėl Transatlantin ės prekybos ir investicij ų 
partneryst ės (TPIP) . Didelį poveikį turėsiantis, plataus užmojo TPIP susitarimas, į kurį bus 
įtrauktos griežtos nuostatos d ėl bendradarbiavimo reguliavimo klausimais ir reguliavimo 
nuoseklumo, ne tik panaikins tarifus, bet ir pad ės sumažinti išlaidas, susijusias su 
netarifinėmis kliūtimis (NTK).  
2014 m. gruodžio m ėn. ES ir Japonija  užbaigė aštuntąją techninių diskusijų sesiją, kurioje 
siekta pasist ūmėti į priekį derantis d ėl ES ir Japonijos laisvosios prekybos susitarimo (LPS). 
Šiomis derybomis ES siekia išspr ęsti keletą nerimą keliančių klausimų, susijusių su ES verslo 
sektoriumi, ypa č tarifais, netarifin ėmis kliūtimis ir nepakankamomis galimyb ėmis patekti į 
Japonijos vieš ųjų pirkimų rinką.  
2013 m. lapkri čio mėn. Pekine įvykusiame šešioliktajame ES ir Kinijos aukš čiausiojo lygio 
susitikime ES ir Kinija pradėjo derybas d ėl išsamaus investicij ų susitarimo , kuris tur ėtų būti 
naudingas abiem pus ėms, nes užtikrint ų, kad rinkos b ūtų atviros investicijoms abiem 
kryptimis.  
2014 m. kovo m ėn. ES ir Mianmaras / Birma  pradėjo derybas d ėl investicij ų susitarimo. 
Didžioji dalis ES LPS su Singapūru buvo parafuota 2013 m. rugs ėjo mėn., nors derybos d ėl 
investicijų apsaugos užbaigtos tik 2014 m. spal į. Prekybos susitarimas su Peru  ir Kolumbija  
laikinai taikomas Peru  nuo 2013 m. kovo 1 d., o Kolumbijoje – nuo 2013 m. rugpj ūčio 1 d. 
Taip pat 2014 m. liepos m ėn. užbaigtos derybos d ėl Ekvadoro  įtraukimo į susitarim ą su 
Kolumbija ir Peru, be to, palaikomi ryšiai siekiant ištirti galimyb ę į šį prekybos susitarim ą 
įtraukti Boliviją.  
2014 m. rugs ėjo 26 d. įvykusiu Kanados ir ES aukš čiausiojo lygio susitikimu pažym ėta 
derybų dėl ES ir Kanados prekybos susitarimo  (išsamaus ekonomikos ir prekybos 
susitarimo (IEPS), angl. CETA ) baigtis. Manoma, kad šis susitarimas panaikins daugiau kaip 
99 proc. vis ų šioms šalims abipusiai taikom ų tarifų ir sukurs daug nauj ų galimybi ų patekti į 
paslaugų ir investicij ų rinkas. 
2014 m. birželio 27 d. Moldova  ir Gruzija  pasirašė asociacijos susitarimus su ES, kurie 
apima susitarimus d ėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdv ės (IVLPE). Šie 
susitarimai bus laikinai taikomi nuo 2014 m. rugs ėjo 1 d. 2014 m. birželio 27 d. Ukraina  taip 
pat pasiraš ė susitarim ą dėl IVLPE ir likusias asociacijos susitarimo (AS) dalis, kurios nebuvo 
pasirašytos 2014 m. kovo 21 d. Pasirašius politin es AS nuostatas, 2014 m. balandžio 23 d. ES 
vienašališkai nustat ė autonomines prekybos priemones (APP), taip Ukrainos naudai 
 
4 
 paankstindama susitarimo d ėl IVLPE dalies, pagal kuri ą numatyta sumažinti tarifus, 
įgyvendinim ą. APP prat ęstos iki 2015 m. pabaigos, o susitarimo d ėl IVLPE įsigaliojimas 
atidėtas iki 2016 m. sausio 1 d. 
Be to, ES d ėl laisvosios prekybos susitarimo (LPS) derasi su keletu kit ų trečiųjų šalių ir 
regionų, būtent MERCOSUR , Indija , Malaizija , Vietnamu ir Maroku . 
3) 2014 m. ES strategini ų partneri ų išlaikytos svarbiausios prekybos ir 
investavimo kli ūtys: dabartin ė padėtis  
a) Brazilija ir Argentina  
1) Nors Brazilijoje  investicij ų srityje užsienio ir naci onaliniam kapitalui paprastai 
taikomos vienodos s ąlygos, tam tikruose sektoriuose – ypa č žiniasklaidos ir ryši ų, 
aviacijos, transporto ir kalnakasybos – užsienio pilie čių teisės į nuosavyb ę yra 
ribojamos . 
2) Diskriminaciniai mokes čiai ir  šalies gamintoj ų subsidijavimas  yra svarbi problema 
daugelyje Brazilijos sektori ų. Visų pirma nerim ą kelia vėl pradėta įgyvendinti eksporto 
subsidijų programa Reintegra . Be to, kaip ir anks čiau, problem ų kelia tai, kad 
įvykdžius vietini ų komponent ų dalies reikalavimus  Brazilijoje suteikiamos 
subsidijuotos paskolos arba dotacijos. Ka lbant apie mokestines priemones, 2013 m. 
gruodžio 19 d. ES papraš ė konsultacij ų su PPO d ėl Brazilijoje automobiliams, 
elektronikai ir pramonin ėms arba specializuotoms automatin ėms mašinoms, 
kurios yra pagamintos Brazilijoje ir  atitinka tam tikrus vietini ų komponent ų 
dalies reikalavimus, taikom ų diskriminacini ų mokestini ų lengvat ų. Be to, 
Brazilijoje šalies įmonėms, kurios eksportuoja 50 proc. ir daugiau savo produkcijos, 
taikomos mokestin ės lengvatos, t. y. neapmokestinamas gamybos priemoni ų ir žaliavų 
įsigijimas. Po nes ėkmingų 2014 m. konsultacij ų su Brazilija 2014 m. lapkri čio 18 d. ES 
pateikė prašymą sudaryti PPO gin čų sprendimo komisij ą. 2014 m. gruodžio 17 d. PPO 
sudarė komisiją, kad ši priimt ų sprendim ą šiuo klausimu. 
3) Brazilija patvirtino priemones, kuriomis dar la biau iškraipomos dalyvavimo 
konkursuose s ąlygos , t. y. nustat ė tam tikriems nacionalin iams produktams pirkimo 
procedūrų metu taikytinas lengvatines maržas. Šiomis priemon ėmis fiksuojamos maržos 
svyruoja nuo 8 iki 25 proc., ir jos taikomos labai įvairiuose sektoriuose.  
4) Sanitarini ų ir fitosanitarini ų priemoni ų (SFP) srityje, sprendžiant pieno produkt ų, 
kiaulienos ir jautienos importo iš ES į Braziliją klausimus, buvo padaryta tam tikra 
pažanga, bet ji buvo nepakankama. Kompetentinga  Brazilijos instituc ija atlieka po 3–5 
auditus per metus ir jau prad ėjo auditus kai kuriose ES valstyb ėse narėse, vis dėlto 
daugiausia nerimo kelia tai, kad v ėluojama atlikti darbus, su sijusius su 50 valstybi ų 
narių pateiktų prašymų. Apskritai SFP proced ūra, pagal kuri ą suteikiama galimyb ė 
importuoti į Braziliją iš ES valstybi ų narių, tebėra pernelyg ilga, sud ėtinga ir 
 
5 
 nenuspėjama. 2014 m. Brazilija paskelb ė apie naujus teis ės aktus, ir ES pateik ė 
konkrečių pasiūlymų importo proced ūroms supaprastinti, Rusijai uždraudus ES 
eksportuojamus žem ės ūkio ir maisto produktus, Brazilija yra svarbi alte rnatyvi rinka. 
 Kalbant apie tam tikrus jautienai iš ES keliamus importo reikalavimus, susijusius su 
galvijų spongiformine encefalopatija ( GSE ), Brazilija  pakeitė savo importo 
reikalavimus, bet dar nevisiškai suderino juos su Pasaulin ės gyvūnų sveikatos 
organizacijos (OIE) patvirtintu tarptautiniu standartu. 
5) Argentinoje daug sunkum ų tebekelia reikalavimas d ėl visų importuojam ų prekių 
užpildyti vadinam ąją „išankstin ę prisiekusio importuotojo deklaracij ą“ (isp. 
Declaración Jurada Anticipada de Importación , DJAI ). 2015 m. sausio 15 d. PPO 
ginčų sprendimo apeliacijos komitetas pri ėmė sprendim ą dėl DJAI ir keleto kit ų 
neoficiali ų importą ribojančių priemoni ų, kaip antai importo pusiausvyros reikalavim ų. 
Apeliacijos komitetas patvirtino ankstesn į komisijos sprendim ą, kuriame buvo 
konstatuota, kad Argentinos na udojama DJAI pažeidžia PPO teis ę.  
6) Be to, Argentinoje tebetaikomi griežti užsienio valiut ų, dividend ų ir honorar ų 
pervedimo apribojimai.  Dėl mažėjančių užsienio valiutos rezerv ų padėtis net blog ėja. 
Mokėjimų pervedimo ir sekimo tikslais įkurta nauja institucija, kuri ą sudaro keli ų 
institucijų, įskaitant centrin į banką, atstovai.  
7) Galiausiai Argentina , siekdama reguliuoti aukštos klas ės automobili ų, laivų, lėktuvų ir 
motociklų importą, griebėsi vidaus apmokestinimo: nustat ė vadinam ąjį prabangos 
mokestį, kuris siekia iki 50 proc. tam tikr ą slenkstin ę ribą viršijančios daikto vert ės. 
Aukščiausios kokyb ės automobilius, taigi, ir importuojamus modelius, šis mokestis 
veikia daug labiau, nei vidaus rinkoje gaminamus modelius. 
b) Kinija  
8) Užsienio investicijoms Kinija  taiko didelius apribojimus . Visų pirma Kinija tur ėtų 
atverti tiesiogin ėms užsienio investicijoms (TUI) už darus sektorius arba sektorius, 
kuriuose taikomi bendr ųjų įmonių reikalavimai, įskaitant reikalavim ą, pagal kur į 
dauguma nuosavyb ės teisių turi priklausyti Kinijos pilie čiams. Kinija tur ėtų panaikinti ir 
kitus apribojimus, kaip antai technologij ų perdavimo  ir vietinių komponent ų dalies 
reikalavimus , taip pat reikalavim ą gauti išankstin į administracin į patvirtinim ą. Šalies 
gamintojų, ypač valstybės įmonių subsidijavimas  taip pat yra sv arbi investavimo 
Kinijoje kli ūtis.  
 Kinija vienašališkai ėmėsi tam tikr ų su investicijomis susijusi ų priemoni ų. 2014 m. 
lapkričio mėn. Kinija pasisi ūlė peržiūrėti savo užsienio investicij ų katalog ą ir 
panaikinti kai kuriuos apribojimus. Nors perži ūra yra sveikintina, ribotas naujas vien ų 
sektorių atvėrimas ir kit ų sektorių uždarymas šios perži ūros projekte kelia nusivylim ą. 
Reformos, apie kurias buvo pranešta kuriant  Šanchajaus bandom ąją laisvosios 
prekybos zon ą (ŠLPZ), įgyvendinamos nepakankamu greitai. 2014 m. liepos m ėn. 
buvo perži ūrėtas vadinamasis neigiamas ŠLPZ s ąrašas (jame išvardyti visi sektoriai, 
 
6 
 kuriuose užsienio investicijo s yra apribotos; visuose ki tuose sektoriuose investuoti 
galima). Nors keli tam tikruos e sektoriuose nustatyti užsi enio investicijoms keliami 
reikalavimai buvo palengvinti, šioje zonoje bendrov ės ir toliau turi įveikti daug svarbi ų 
su užsienio investicijomis susijusi ų kliūčių. Ši padėtis taip pat bus stebima atsižvelgiant 
į neseniai paskelbtus Kinijos institucij ų planus įsteigti nauj ų laisvosios prekybos zon ų 
(LPZ). 
9) Viešųjų pirkimų srityje ES toliau ragina Kinij ą kuo grei čiau pasirašyti Sutart į dėl 
viešųjų pirkimų (SVP) ir suderinti savo teis ės aktus su SVP nuostatomis. 2015 m. sausio 
mėn. Kinija pateik ė peržiūrėtą pasiūlymą dėl SVP; ES palankiai vertina pažang ą, 
susijusią su sutarties apimtimi vietos valdžios lygmeniu, vis d ėlto būtini tolesni svarb ūs 
sutarties nuostat ų patobulinimai, ypa č valstybės įmonių klausimu.  
10) Dėl intelektin ės nuosavyb ės teisių (INT)  Kinijoje tebekyla daugyb ė problemų. Tai ir 
prastos kokyb ės patentų ir nauding ųjų modelių bei prek ės ženklų, dėl kurių paraiška 
įregistruoti pateikiama nes ąžiningai, registravimas, taip pat pernelyg ilgos registravimo 
procedūros ir sud ėtinga užsienio šali ų dokument ų įteisinimo proced ūra. Be to, 
administracini ų, teismini ų institucij ų ir muitin ės įstaigų užtikrinama apsauga nuo INT 
pažeidimų vis dar nepakankama. Taip pat vis dar daug neaiškum ų dėl komercini ų 
paslapčių apsaugos – kalbama, kad jomis dažnai pr ivalu pasidalyti su Kinijos valdžios 
institucijomis ir (arba) bendrov ėmis.  
11) Kinija  tebesilaiko nuomon ės, kad tik kinų sukurtos informacijos apsaugos 
technologijos yra saugios , o nacionalinio saugumo s ąvoką taiko gerokai pla čiau nei 
įprastoje tarptautin ėje praktikoje. Tai yra milžiniška kli ūtis užsienio bendrov ėms, 
konkuruojan čioms dėl komercini ų taikomųjų prietaisų informacini ų technologij ų (IT) 
sektoriuje. Be to,  užsienio bendrov ėms ir toliau trukdoma  dalyvauti su saugumu 
susijusių standartizacijos institucij ų veikloje.  
12) Kinijoje ES bendrov ės turi įveikti daug su SFP susijusi ų importą ribojan čių 
priemoni ų. Šiuo metu galiojantis jautienos ir avienos importo iš ES draudimas tur ėtų 
būti panaikintas. Be to, tur ėtų būti pripažinti tarptautiniai standartai, pvz., susij ę su 
maisto sauga ir gyv ūnų sveikata. 
13) Taip pat ES nerim ą kelia kli ūtys patekti į Kinijos rinkos sveikatos prieži ūros ir 
kosmetikos sektorius.  Kalbant apie medicinos prietaisus  ir vaistus , naująją 
reguliavimo sistem ą reikėtų suderinti su tarptautiniais st andartais ir praktika tokiais 
klausimais, kaip klinikiniai tyrimai ir registracijos reikalavimai. D ėl kosmetikos , naujų 
kosmetikos sudedam ųjų dalių registravimo proced ūrą reikėtų tobulinti ir j ą taikyti tik 
didesnės rizikos sudedamosioms dalims. Tur ėtų būti leidžiama ženklinti kosmetik ą 
lipdukais, o bandymo tvark ą reikėtų suderinti su tarptautiniais standartais. 
 
 
 
7 
 c) Indija  
14) ES bendrov ės vis dar susiduria su svarbios kli ūtimis patekti į Indijos rinkos IT ir 
elektronikos preki ų sektorius.  Tolesnės realios pažangos d ėl pirmenybinio patekimo 
į rinką politikos vidaus rinkoje pagamint ų elektronikos preki ų atžvilgiu 
įgyvendinimo  (ši politika saugumo sumetimais buvo įgyvendinama viešųjų pirkimų 
srityje)  neužfiksuota po to, kai Indija 2013 m. sustabd ė šios politikos įgyvendinim ą ir 
aiškiai atmet ė galimyb ę ją taikyti ne vieš ųjų pirkimų srityje. Indijos teigimu, ji 
nesusaistyta jokiais įsipareigojimais PPO (ypa č kalbant apie Sutart į dėl viešųjų pirkimų, 
kurios Indija n ėra pasirašiusi). Tikimasi, kad Indija netrukus paskelbs papildomos vert ės 
kriterijus savo vieš ųjų pirkimų programoje.  
Nuo 2014 m. sausio 3 d. Indijoje privaloma įregistruoti 15 kategorij ų IT produktus 
ir buitin ės elektronikos gaminius.  2014 m. lapkri čio 8 d. paskelbtu įsakymu šis 
sąrašas buvo papildytas dar 15 gamini ų. Privalomo reikalavimo vidaus rinkoje išbandyti 
ir sertifikuoti telekomunikacijos įrangą įgyvendinimas dar kart ą atidėtas iki 2015 m. 
balandžio 1 d. Kadangi didel ė šių gaminių dalis yra importuojama į Indijos rink ą, šios 
priemonės gali turėti itin didel ę neigiamą įtaką prekybai. 
15) Taip pat vis dar neišspr ęstos problemos, susijusios su Indijos standart ų biuro (ISB) 
nustatytos importuojam ų ir eksportuojam ų padang ų sertifikavimo tvarkos  
įgyvendinimu. Didžiausi ą rūpestį kelia mokes čiai už kiekvien ą pažymėtą padangą, 
pernelyg ilgos proced ūros, patikrinimai gamyklose ir b ūtinos banko garantijos.  
16) Nuo 2013 m. rugpj ūčio mėn. pasikeit ė Indijos  požiūris į 2011 m . patvirtint ų taisyklių 
dėl maisto saugos standart ų, susijusių ženklinimu ir pakuote , aiškinim ą ir vykdymo 
užtikrinim ą: pradėta vadovautis griežtesniu poži ūriu į lipdukų naudojim ą ant pakuo čių, 
dėl to buvo smarkiai sutrikdyta pre kyba maisto produktais. Žvelgiant pla čiau, Indija 
neseniai išpl ėtė savo ženklinimo sistemas nustat ydama griežtesnius reikalavimus 
daugelyje sektori ų (pvz., kosmetikos, medicinos prietais ų, informacini ų ir ryšių 
technologij ų (IRT). 
17) 2014 m. Indija nustat ė kelias priemones, kurios tur ėjo įtaką kosmetikos sektoriui tokiais 
klausimais kaip importuojamiems gaminiams keliami ženklinimo, bandym ų su gyvūnais 
ir registracijos reikalavimai. Kalbant apie ženklinim ą, 2014 m. liepos m ėn. Indija 
paskelbė vegetarin ės ir nevegetarin ės kilmės ženklinimo reikalavimus. Be to, Indija 
uždraudė kosmetikos bandymus su gyv ūnais taip, kad d ėl to iš esm ės gali būti 
uždraustos pla čiai naudojamos ir nepakei čiamos sudedamosios dalys, kuri ų duomenys – 
kai nėra galimyb ės pakeisti ši ų medžiagų kitomis – vis dar gaunami atliekant bandymus 
su gyvūnais.  
d) Japonija  
18) Nuo derybų dėl išsamaus LPS  pradžios t ęsiamos diskusijos d ėl netarifini ų kliūčių. 
Dėl kai kurių iš šių kliūčių (pvz., susijusi ų su didmenin ės prekybos ekologiniais maisto 
 
8 
 produktais, alkoholiniais g ėrimais licencijavimu) Japonija jau įvykdė įsipareigojimus, 
prisiimtus parengiamajame etape prieš pradedant derybas d ėl LPS. Dėl kitų reikalavim ų, 
kuriuos Japonija įsipareigojo įvykdyti per pirmuosius deryb ų metus, padaryta didel ė 
pažanga (pvz., d ėl vaistų, maisto pried ų, jautienos, medicinos prietais ų leidimų 
suteikimo proced ūrų). 
Vis dėlto, tebėra neišspr ęstų klausimus, kuriuos reik ės išspręsti iki užbaigiant derybas. 
Be sąrašo, dėl kurio buvo sutarta apimties vertinimo proced ūros metu, 2014 m. gruodžio 
mėn. ES pateik ė Japonijai antrą netarifini ų priemoni ų sąrašą, į kurį įtraukta vis ų 
pirma daug neišspr ęstų su SFP susijusi ų klausimų. Diskusijos su Japonija d ėl šio antro 
sąrašo tebevyksta, ir ES siekia pa kankamai greitai padaryti reikšming ą pažangą šiuo 
klausimu. Derybos apima ir kita s sritis, kuriose ES  verslo sektoriaus atstovai susiduria 
su problemomis pl ėtodami versl ą Japonijoje, pvz., vieš ųjų pirkimų srityje ( įskaitant 
susijusius su geležinkeliais). 
e) Jungtin ės Amerikos Valstijos 
19) Kaip ir anks čiau, ES nerim ą kelia JAV vieš ųjų pirkimų sektoriuje taikomi „ Buy 
American “ tipo apribojimai. Tokie apribojimai teb ėra taikomi vykdant didel ę dalį JAV 
organizuojam ų viešųjų pirkimų: dėl jų didelė dalis vieš ųjų pirkimų sutarčių iš anksto 
numatoma vietos prek ėms ir paslaugoms ir iš vieš ųjų pirkimų išstumiamos užsienio 
bendrovės. Aišku, kad šioje sr ityje padaryta didel ė pažanga b ūtų svarbi prielaida 
sėkmingai užbaigti derybas d ėl TPIP susitarimo. Vis ų pirma bus itin svarbu užtikrinti 
geresnes ES įmonių galimybes dalyvauti JAV žemesn io nei federalinio lygmens 
viešuosiuose pirkimuose. 
20) Sunkumai, kuri ų iškyla siekiant apsaugoti  intelektin ės nuosavyb ės teises , visų pirma 
ES maisto ir g ėrimų geografines nuorodas (ypač vyno, sūrio ir mėsos sektoriuose), 
kelia itin didel į ES gamintoj ų nusivylim ą. Šiuo metu vykstan čios derybos d ėl TPIP 
susitarimo  – tai svarbi galimyb ė užtikrinti geresn ę ES geografini ų nuorodų apsaugą 
JAV.  
21) JAV  tebėra daugyb ė su SFP susijusi ų kliūčių. Didelį ES nerim ą tebekelia JAV taikomi 
apribojimai importuojamai avie nai, ožkienai ir kiaušini ų gaminiams. Be to, labai 
vilkinamas ES paraišk ų eksportuoti gyv ūninius produktus, kaip antai jautien ą, tam 
tikrus pieno produktus, gyvus dvigeldžius mo liuskus, taip pat tokius augalinius 
produktus kaip obuolius ir kriaušes, svarstymas. Šiuo atveju derybos d ėl TPIP 
susitarimo taip pat gali suteikti galimyb ę padaryti pažang ą sprendžiant šiuos klausimus. 
f) Rusija 
22) Rusija netinkamai įgyvendino jai PPO nustatytus tarifus  daugelio gamini ų, įskaitant 
popierių, prietaisus ir žem ės ūkio produktus, kaip antai alyvpalmi ų aliejų, atžvilgiu. 
2014 m. spalio 31 d. ES pateik ė prašymą dėl PPO gin čų sprendimo konsultacij ų.  
 
9 
 23) Pagal naująjį Rusijos asmens duomen ų buvimo vietos įstatymą (Rusijos Federacijos 
įstatymą Nr. 242), kur į prezidentas V. Putinas pasiraš ė 2014 m. liepos 21 d., visi 
Rusijos pilie čių asmens duomenys turi b ūti saugomi ir tvarkomi Rusijoje, komerciniams 
duomenims netaikant joki ų lengvatų. Tokie visa apimantys vietos serverio reikalavimai, 
be išimčių taikomi ir komerciniams duomenims , yra neproporci ngi ir gali tur ėti žalingą 
poveikį visai skaitmeninei ekonomikai. Vis ų pirma tai yra didel ė kliūtis Europos 
debesijos paslaug ų teikėjams ir trukdo kurti tarpvalstybin ę debesijos kompiuterijos 
rinką. ES nuomone, tokie duomen ų buvimo vietos reikalavimai tur ėtų būti taikomi tik 
tam tikrais išimtiniais atvejais (pvz., kai ne įmanoma kitaip įvykdyti duomen ų saugumo 
ir (arba) privatumo reikalavim ų) ir jie turi visiškai der ėti su atitinkamomis PPO teis ės 
nuostatomis. 
24) Daugelis Rusijoje iškilusi ų su SFP susijusi ų problem ų tebėra neišspr ęstos. 2014 m. 
balandžio 8 d. ES pareikalavo prad ėti PPO gin čų sprendimo konsultaci jas su Rusija d ėl 
gyvų kiaulių, kiaulienos ir tam tikr ų kiaulienos produkt ų importo apribojim ų, kurie 
buvo įvesti dėl nedidel ėse prie Baltarusijos sienos esan čiose Lietuvos ir Lenkijos 
vietovėse nustatyt ų afrikinio kiauli ų maro atvej ų. Konsultacij ų metu nepavyko pasiekti 
jokių rezultatų, ir 2014 m. liepos 22 d. buvo sudaryta PPO gin čų sprendimo komisija. 
Nuo 2013 m. liepos 1 d. tebegalioja draudimas iš ES eksportuojamoms bulv ėms ir 
kitiems augalams; tarp nauj ų problem ų – nuo 2014 m. birželio 27 d. galiojantis 
draudimas jautienos nuopjovoms iš ES, 2014 m. rugpj ūčio 1 d. įsigaliojęs draudimas 
įvežti vaisius ir daržoves iš Lenkijos (didžiausi ą poveikį turintis obuoli ų rinkai) ir nuo 
2014 m. spalio 22 d. ga liojantis draudimas m ėsos miltams, subproduktams ir riebalams 
iš ES. 
25) 2014 m. rugpj ūčio 7 d. Rusija pri ėmė sprendim ą uždrausti  įvežti žemės ūkio ir maisto 
produktus  iš tam tikr ų valstybių, įskaitant ES valstybes nare s, kurios, atsižvelgdamos į 
padėtį Ukrainoje, įvedė sankcijas  Rusijai. Tokie produktai – tai beveik visi m ėsos 
gaminiai (jautiena, kiauliena, paukštiena ir tam tikri paruošti m ėsos gaminiai), pienas ir 
pieno gaminiai, vaisiai ir daržov ės, taip pat žuvys ir v ėžiagyviai. Taip pat uždrausti kai 
kurie perdirbti žem ės ūkio produktai.  
26) Technini ų prekybos kli ūčių (TPK)  srityje ES ekonomin ės veiklos vykdytojai – d ėl 
sudėtingų techninių reglament ų, kuriuose neretai nustatyta itin daug sertifikavimo ir 
atitikties vertinimo reikalavim ų, – vis dar turi įveikti nemažai horizontali ųjų ir su 
konkrečiais sektoriais susijusi ų kliūčių. Daugeliu atvej ų techniniai reglamentai, kuriuos 
šiuo metu tvirtina Eurazijos ekonomin ė sąjunga, yra nesuderinami  su tarptautiniais 
standartais. Tarp svarbi ų Eurazijos ekonomin ės sąjungos nustatyt ų itin sud ėtingų 
techninių reglament ų pavyzdži ų – vartojimo preki ų ir vaikams ir paaugliams skirt ų 
prekių saugumo techninis reglamentas (be kita ko, taikytinas tekstil ės produktams, 
drabužiams ir avalynei),  taip pat alkoholio gamini ų saugumo techninio reglamento 
projektas.  
27) Rusija patvirtino subsidij ų programą, į kurią įtrauktos subsidijos ūkio įrangos ir žem ės 
ūkio technikos gamintojams . Šioje program oje nustatytos tam tikromis vietini ų 
 
10 
 komponent ų naudojimo gamyboje s ąlygomis  skiriamos  subsidijos žem ės ūkio 
technikos gamintojams ir pirk ėjams. Tai kenkia ES žem ės ūkio technikos (ypa č javų 
kombainų) eksportuotojams, kurie laba i suinteresuoti Rusijos rinka. 
28) 2013 m. geguž ės 14 d. Eurazijos ekonomin ė komisija įvedė antidempingo muitus  iš 
Vokietijos ir Italijos importuojamoms mažos keliamosios galios krovinin ėms 
transporto priemon ėms. Įvedus šią priemon ę, dėl pernelyg dideli ų muitų mažos 
keliamosios galios krovinini ų transporto priemoni ų eksportas į ES į Rusiją iš esmės 
sustojo. Šios antidempingo priemon ės bus taikomos 5 metus ir tur ės poveikį maždaug 
180 milijon ų eurų vertės ES eksporto rinkos daliai. Keli ų ES bendrovi ų užimama rinkos 
dalis šiame Rusijos rinkos se gmente labai smarkiai sumaž ėjo. Komisija prad ėjo PPO 
ginčų svarstymo proced ūrą, ir 2014 m. spalio 20 d. buvo sudaryta komisija. 
 
4) Įvairios priemon ės prekybos ir investavimo kli ūtims pašalinti  
a) Šiuo metu vykstan čios derybos d ėl LPS 
ES derasi d ėl LPS su keturiomis iš šeši ų savo strategini ų ekonomini ų partnerių, taip pat veda 
derybas d ėl investicij ų su Kinija. Nors derantis su Indija ir MERCOSUR padaryta 
nepakankama pažanga, ES ir toli au nuosekliai siekia pasirašyti plataus užmojo susitarimus. 
Derybose d ėl TPIP susitarimo, taip pa t ES ir Japonijos derybose d ėl LPS nuosekliai žengiama 
į priekį. Kaip aprašyta apžvalgoje 2 skyriuje, taip pat vedamos dvišal ės derybos su keletu kit ų 
šalių ir regionų. 
Nepaisant geresni ų perspektyv ų artimiausioje ateityje visiškai įgyvendinti PPO Balio 
priemonių rinkinį ir įvairių šiuo metu vykstan čių daug žadan čių daugiašali ų derybų, dvišalės 
derybos d ėl LPS tampa vis svarbesne priemone kovojant su konkre čiomis prekybai 
kenkiančiomis priemon ėmis svarbiose tre čiųjų šalių rinkose. Derybos su JAV d ėl TPIP itin 
svarbios strateginiu poži ūriu, nes išsamus susitarimas, kuriame numatytos griežtos 
reguliavimo tvarkos nuostatos, gali ne tik paskatinti prekyb ą tarp susitarimo šali ų – šiuo 
susitarimu taip pat galima sukurti novatorišk ą reguliavimo konvergencijos model į ir 
suformuoti visuotin į modelį. Taip plataus užmojo susitarimas su JAV konsoliduot ų ir 
išsamiau apibr ėžtų ES, kaip pasaulinio lyderio reguliavimo srityje, vaidmen į.  
Be TPIP modelio, ES taip pat naudojasi derybomis d ėl LPS, kad pašalint ų ilgalaikes kli ūtis 
patekti į svarbiausias rinkas, kaip antai derybomis  su Japonija, kurios grindžiamos visapusišku 
požiūriu, kad pavykt ų įveikti labai įvairias netarifines kli ūtis. Tokia strategija jau dav ė 
konkrečių rezultatų šiuo metu vykstan čiose derybose ir gali b ūti taikoma kaip perspektyvus 
būsimų derybų dėl LPS modelis. 
 
11 
 LPS taip pat turi pranašum ą – jie suteikia galimyb ę vienu metu pašalinti daug svarbi ų kliūčių 
ir, esant galimybei, gali apimti daugiau, nei esamos tarptautin ės prekybos taisykl ės. Tokie 
susitarimai gali pad ėti išvengti nauj ų kliūčių atsiradimo. 
Vis dėlto lengvatiniai prekybos susitarimai turi ir tr ūkumų. Derybos d ėl tokių susitarim ų ir jų 
įgyvendinimas atima daug laiko, be  to, siekiant išlaikyti b ūtiną nuolaidų pusiausvyr ą, 
negalima iš karto pašalinti vis ų kliūčių.  
b) Esamų LPS įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas 
Kalbant apie LPS įgyvendinim ą ir vykdymo užtikrinim ą, ES tęsia darbus siekdama visiškai 
įgyvendinti visus sudarytus susitarimus.  Siekdama užtikrinti, kad deryb ų metu sukurtos 
prekybos galimyb ės pavirstų realiais prekybos srau tais, ES, sekdama tre čiųjų šalių prisiimtais 
įsipareigojimais, inter alia , įgyvendino patekimo į rinką strategij ą. Todėl ES deryb ų ir 
vykdymo užtikrinimo darbotvark ės papildo viena kit ą. 
2011 m. liepos 1 d. įsigaliojęs ES laisvosios prekybos susitarimas su Piet ų Korėja gerai 
iliustruoja, kaip galima veiksmingai steb ėti lengvatinio pr ekybos susitarimo įgyvendinim ą. 
Pavyzdžiui, vadovaujantis LPS priede d ėl chemini ų medžiagų išdėstytomis bendradarbiavimo 
nuostatomis, Kor ėja ir ES gali įvairius su naujaisiais Kor ėjos teisės aktais ( įstatymu d ėl 
cheminių medžiagų registracijos ir vertinimo, angl. K-REACH) susijusius klausimus aiškintis 
pagal LPS įsteigtos Chemini ų medžiagų darbo grup ės posėdžiuose. LPS numatytos Vaist ų ir 
medicinos prietais ų darbo grup ės posėdžiai taip pat suteik ė galimybę tinkamai įgyvendinti 
konkrečius įsipareigojimus, d ėl kurių abi pusės susitarė šiuose sektoriuose. Šis poži ūris – jis 
taip pat pl ėtotas derantis d ėl prekybos susitarimo su Kolu mbija ir Peru bei Centrin ės 
Amerikos šalimis – yra naudingas precedentas, patvirtinantis, kad šiuo poži ūriu į LPS 
įgyvendinim ą reikėtų vadovautis derantis ir d ėl būsimų LPS. 
c) PPO ginčų sprendimo proced ūra 
Prireikus ir atitinkamomis aplinkyb ėmis PPO vykdymo užtikrinimo veiksmai teb ėra svarbi 
vykdymo užtikrinimo priemon ė. Kaip ir anks čiau, ES dažnai naudojasi PPO gin čų sprendimo 
procedūra. 2014 m. ES prad ėjo tris naujas PPO gin čų sprendimo proced ūras prieš Rusij ą, taip 
pat vieną procedūrą prieš JAV d ėl įmonei „Boeing“ skirt ų subsidijų. 
Dar neužbaigta keletas kit ų PPO gin čų svarstymo proced ūrų, kurias ES prad ėjo iki 2014 m. 
Pavyzdžiui, 2014 m. gruodžio 17 d. suda ryta PPO komisija prieš Brazilij ą iškeltoje byloje d ėl 
mokestinės naudos šalies automobili ų, elektronikos ir automatini ų prietaisų gamintojams.  
PPO ginčų sprendimo proced ūra tebėra galingiausia pasirinkimo galimyb ė, kai kitų vykdymo 
užtikrinimo priemoni ų nepakanka. Nors tokios proced ūros atima nemažai laiko, jos suteikia 
galimybę sistemingiau paša linti svarbias kli ūtis ir ilgainiui pasiekti teisin į tikrumą. Svarbus 
sėkmingos ES prad ėtos bylos pavyzdys susij ęs su Kinijos nustatytais ret ųjų žemių elementų 
eksporto apribojimais; užbaigus proced ūrą, 2015 m. sausio m ėn. Kinija nusprend ė panaikinti 
šias eksporto kvotas.  
 
12 
 d) PPO komitetai 
ES – viena aktyviausi ų PPO nari ų TPK ir SFP komitetuose. Ženevoje rengiami TPK ir SFP 
komitetų posėdžiai – tai veiksmingos priemon ės siekiant atkreipti d ėmesį į ES nerim ą 
keliančius klausimus, susijusius su kit ų PPO nari ų patvirtintais techniniais reglamentais ir 
nepagrįstomis SFP, taip pat informuoti, didinti informuotum ą ir formuoti s ąjungas su kitomis 
nukentėjusiomis PPO nar ėmis. 
ES iniciatyv ų požiūrį iliustruoja jos veikla ne tik TPK ir SFP, bet ir visuose kituose PPO 
komitetuose, pvz., komitetuose, kuri ų veikla susijusi su importo licencijavimo proced ūromis, 
su prekyba susijusiomis investavimo priemon ėmis, taip pat subsidijomis ir kompensacin ėmis 
priemonėmis. 
e) Tarptautiniai aukš čiausiojo lygio susitikimai 
Pastaraisiais metais tiek dvišaliu, tiek da ugiašaliu lygmeniu rengiami tarptautiniai 
aukščiausiojo lygio susitikimai, kuriuose dalyvauja ES ir (arba) valstyb ės narės, tampa ir 
turėtų būti vertinami kaip svarbi priemon ė konkrečioms prekybos ir investavimo kli ūtims 
įveikti. Valstybi ų ir vyriausybi ų vadovai dažniau susitinka aptarti itin svarbi ų tarptautini ų 
ekonomini ų sunkumų, kurių neretai negalima vertinti neatsižvelgiant į kitas esmines prekybos 
problemas. Šiuo poži ūriu Didžiojo dvidešimtuko susitikimai suteikia puiki ų galimybi ų. 
Rengiantis ES aukš čiausiojo lygio susitikimams, kuri uose dalyvauja ES vyriausiasis 
įgaliotinis ir pirmininko pavaduotojas3, Komisija ir valstyb ės narės turėtų ypatingą dėmesį 
skirti šioje ataskaitoje prie prioritetini ų priskirtoms prekybos ir investavimo kli ūtims. 
5) Išvados  
Šis penktasis PIKA leidimas dar kart ą patvirtina, kad m ūsų strateginiai pa rtneriai toliau 
išlaiko įvairias svarbias prekybos  ir investavimo kli ūtis, kurias neretai sunku įveikti. 
Atsižvelgiant į šiuo metu susiklos čiusį bendrą ekonomin į netikrum ą ir stiprų politinį 
spaudimą, didelė tikimybė, kad, visų nenaudai, daugelis ši ų kliūčių nebus pašalintos ir atsiras 
naujų kliūčių.  
Todėl siekiant įveikti šias kli ūtis, tebėra labai svarbu, kad ES demonstruot ų didesnį ryžtą 
politikos lygmeniu, taip pat intensyviau ir aktyviau įgyvendint ų ES patekimo į rinką 
strategiją. Įvairių priemoni ų derinimas, atsižvelgiant į konkrečias kiekvienos kli ūties 
aplinkybes ir galimybes j ą įveikti, tur ėtų duoti geriausi ų rezultatų. 
 
                                                 
3  Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojas