LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 10.11.2004 
KOM(2004) 748 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS  
TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI,  
EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI,  
REGION Ų KOMITETUI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI  
 
Pirmasis pranešimas apie praktin į pasirengim ą  
būsimai euro zonos pl ėtrai 
    
{SEK(2004) 1383}
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Galiausiai užbaigtas bendros valiutos įvedimas taps labai svarbiu įvykiu visiems b ūsimos euro 
zonos dalyviams taip, kaip anks čiau dabartin ės euro zonos šalims. Vadovaujantis Stojimo 
sutarties 4 straipsniu, naujosios valstyb ės narės į Europos S ąjungą įstojo kaip „valstyb ės 
narės, kurioms taikoma leid žianti nukrypti nuostata“1. Galiausiai užbaigtas bendros valiutos 
įvedimas – tai dalis Sutartyje nustatyt ų reikalavim ų, todėl šios šalys įves eurą, vos tik įvykdys 
būtinas sąlygas. Daugelis iš nauj ųjų valstybių narių nurodė, kad jos nor ėtų prisijungti prie 
euro zonos kaip galima grei čiau, todėl stengiasi įvykdyti Stojimo s ąlygas, būtent „Mastrichto“ 
konvergencijos kriterijus, kurie buvo nustatyti, siek iant užtikrinti vis ų būsimos euro zonos 
dalyvių ekonomikos konvergencij ą. Šalyse, kurios šiuo metu įeina į euro zon ą, pasirengimas 
praktiniam euro įvedimui truko beveik šešerius metus. Tod ėl naujosios valstyb ės narės privalo 
pradėti pasirengim ą pačios tam, kad laiku jam pasirengt ų ir užtikrint ų sklandų valiutos 
pakeitimą. 
1.1 Žingsniai, l ėmę euro įvedimą  
Skirtingų šalių pažangos, įgyvendinant Sutartyje nustatytus reikalavimus tam, kad jos gal ėtų 
įvesti eurą, lygį vertina Komisija ir ECB savo regul iariosiose konvergencijos ataskaitose2. 
Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje yra numatyta, kad, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, Taryba 
nusprendžia, kurios valstyb ės narės tenkina b ūtinas sąlygas ir atitinkamai toms valstyb ėms 
narėms leidžian čią nukrypti nuostat ą anuliuoja. Taryba taip pat nusprendžia, nuo kurios datos 
atitinkamos valstyb ės narės prisijungs prie euro zonos bei nustato fiksuot ą ir neatšaukiam ą 
šalies nacionalin ės valiutos ir euro konvertavimo kurs ą. Euro įvedimo dien ą kursas įsigalioja, 
ankstesnė nacionalin ė valiuta nebegalioja ir atsakomyb ė už monetarin ę politiką yra 
perduodama ECB. Taip 1999 m. sausio 1 d. įvyko pirmosioms vienuolikai šali ų, prisijungusi ų 
prie euro zonos, ir 2001 m. sausio 1 d. – Graikijai. 
Dėl praktini ų ir logistini ų priežasčių dabartinės euro zonos šalys nustat ė pereinam ąjį trejų 
metų (Graikijos atveju – vieneri ų metų) laikotarp į nuo euro, kaip valiutos, įvedimo (1999 m. 
vienuolikoje šali ų ir 2001 m. Graiki joje) iki euro gryn ųjų pinigų įvedimo. Pagrindin ė 
alternatyva yra taip vadinamas „big bang“ scenarijus, pagal kur į prisijungimas prie euro zonos 
sutampa su euro banknot ų ir monetų įvedimu. Šis b ūdas turi daug privalum ų, ypač dabar, kai 
euro banknotai ir monetos ja u egzistuoja. Pagrindinis tr ūkumas yra tas, kad jis sumažina 
laikotarpį, per kurį viešasis ir privatusis sektoriai bei pla čioji visuomen ė galėtų pasirengti 
valiutos pakeitimui. Įvedus euro banknotus ir monetas, kur į laiką cirkuliuoja abi valiutos, 
kada ir euro banknotai ir monetos, ir nacionalin ė valiuta yra teis ėta atsiskaitymo priemon ė. 
Sprendimas d ėl dviejų valiutų cirkuliavimo laikotarpio trukm ės paprastai priimamas valstyb ės 
lygmenyje, nors paprastai šis laikotarpi s yra trumpas, ne ilgesnis kaip du m ėnesiai. 
                                                 
1 Euro įvedimo atžvilgiu Danija ir Jungtin ė Karalystė turi special ų „atsisakymo“ status ą. Dešimt nauj ųjų 
valstybių narių ir Švedija yra valstyb ės narės, kurioms taikoma leidžianti nukrypti nuostata. 2003 m. 
rugsėjo 14 d. Švedijoje vykusio referendumo metu paaišk ėjo, kad didžioji dauguma gyventoj ų nenori 
prisijungti prie euro zonos. 
2 Paskutin ės konvergencijos ataskaitos buvo išleistos 2004 m. spalio 20 d. m ėn. ir parod ė, kad nei viena 
iš vienuolikos valstybi ų narių, kurioms taikoma leidžianti nukrypti nuostata, iki šiol ne įvykdė visų 
būtinų kriterijų (stabili valstyb ės finansų padėtis, kainų stabilumas, valiuto s kurso stabilumas nustatytą 
laikotarpį, ilgalaiki ų palūkanų normų lygis). Atsižvelgdama į savo konvergencijos ataskaitos išvadas, 
Komisija nusprend ė neteikti pasi ūlymo dėl leidžiančių nukrypti nuostat ų anuliavimo. 
 
LT 3   LT 1.2 Pranešimo tikslas  
Norint sėkmingai prisijungti prie euro zonos reik ia ne tik laikytis Sutarties reikalavim ų, bet ir 
kruopščiai planuoti didžiul į praktinį pasirengim ą, įtraukiant vieš ąjį ir privatųjį sektorių ir netgi 
plačiąją visuomen ę. Komisija reguliariai, ne re čiau kaip kart ą per metus arba kitokiu 
periodiškumu, priklausomai nuo konkre čių aplinkybi ų, informuos, apie šio pasirengimo 
būklę. Šis komunikatas – tai pirmasis toks pran ešimas. Priešingai konvergencijos ataskaitoms, 
jis rengiamas ne įgyvendinant kurias nors teisines ar kita s prievoles, bet Komisijai siekiant 
pastoviai informuoti visas suinteresuotas šalis, ypa č Bendrijos institucijas ir valstybes nares, 
bei suinteresuotas visuomen es grupes ir žiniasklaid ą apie pažang ą, pasiektą šioje svarbioje 
srityje. Laiko ir rengimo periodiškumo atžvilg iu Komisijos pranešimai apie praktinio 
pasirengimo b ūklę nebus susij ę su jos konvergencijos ataskaitomis. 
Bendra situacija ir pagrindini ai pereinamojo laikotarpio, įvedant nauj ą valiutą, aspektai yra 
paprastai išd ėstomi šalies „valiutos pakeitimo scenarijuje“ ir daugelis suinteresuot ų šalių šiuo 
metu rengia tokius scenarijus. Švedijoje 2003 m. rugs ėjo 14 d. surengtas referendumas, kurio 
metu paaišk ėjo, kad visuomen ės dauguma tuo metu prisijungimui prie euro zonos nepritar ė. 
Šio referendumo rezultatai iš esm ės sustabdė praktinį Švedijos pasirengim ą. 
2. D ABARTINIAI EURO ĮVEDIMO PLANAI  
Trys valstyb ės narės, kurioms taikoma leidžianti nukryp ti nuostata, (Estija, Lietuva ir 
Slovėnija) prisijung ė prie antrojo valiut ų kursų mechanizmo (ERM-II) 2004 m. birželio 28 d. 
Visos trys šalys nor ėtų prie euro zonos prisijungti kaip galima grei čiau (2007 m.). Dauguma 
jų priėmė nacionalinius valiutos keitimo planus ir paskyr ė nacionalinius valiutos keitimo 
koordinatorius. Dažniausiai pirmenyb ė teikiama vieno etapo perein amajam laikotarpiui („big 
bang“ scenarijui), pagal kur į euro banknotai ir monetos teis ėta atsiskaitymo priemone tapt ų 
nuo prisijungimo prie euro zonos datos. Nacionalin ės euro monet ų pusės dizaino pasirinkimo 
etapas šiuo metu yra įpusėjęs arba jau užbaigtas. 
Daugumos kit ų šalių oficialūs planai ir ketinimai palaipsniui įgyja vis konkretesn ę formą. 
Daugelis šali ų planuoja prisijungti prie euro zonos kiek v ėliau, dešimtme čio pabaigoje, ta čiau, 
žinoma, viskas priklausys nuo to, kiek jos įvykdys konvergencijos kriterijus. 
Pasirengimo b ūklės santrauka yra pateikiama toliau, lentel ėje, kuri buvo parengta daugiausia 
remiantis suinteresuot ų valstybių valdžios institucij ų pateikta informacija ir kurios tikslas – 
parodyti, kokie valstybi ų sprendimai ir pozicija buvo priimti įvairiais aktualiais klausimais. 
Valstybės narės yra išvardintos tokia tvarka, kaip ir Sutartyje. 
 
LT 4   LT ŠALIS NACIONALINIS 
KOORDINATO-
RIUS NACIONALI-
NIS VALIUTOS 
KEITIMO 
PLANAS ARBA 
PANAŠUS 
SCENARIJUS ERM II 
ĮVEDIMAS VALSTYB ĖS 
TIKSLIN Ė 
EURO 
ĮVEDIMO 
DATA 
 BIG BANG 
ARBA 
PEREI-
NAMASIS 
LAIKO-
TARPIS EURO 
MONETOS 
Čekija  Čekijos 
Respublikos euro įvedimo 
strategija 
(patvirtinta 
Vyriausyb ės 
2003 m. spalio mėn.)  2009-10 m.  Svarstomas 
konkursas  
Estija Ministrų 
komisija ( į kurią 
įeina CB 
valdytojas) Bendra Estijos 
Vyriausyb ės ir 
Estijos banko 2004 m. sausio 
16 d. ataskaita 2004.6.28 2006 m. 
vidurys  2004 m. 
birželio m ėn. 
paskelbtas konkursas; 
galutinė 
atranka numatyta 2004 
m. gruodžio 
mėn.
3 
Kipras Svarstomas 
bendras Kipro 
Finansų 
ministerijos ir Centrinio banko 
koordinavimas Parengtas 
bendras 
preliminarus 
modelis Ministrų 
taryba 
neseniai 
nusprendė 
kaip galima 
greičiau 
pateikti paraišką 2007 m. „Big 
Bang“ Turi būti 
suplanuotas 
konkurso 
paskelbimas 
Latvija Valiutos keitimo 
darbo grup ė 
Latvijos banke, 
konsultacijos 
tarp FM ir Centrinio banko  Preliminarus 
valiutos keitimo planas  2008.1.1 „Big 
Bang“ Paskelbtas 
konkursas 
Lietuva Darbo grup ė 
Lietuvos banke 
valiutos keitimo planui parengti  Valiutos 
keitimo plano 
metmenų 
parengimas iki 
2004 m. 
gruodžio m ėn. 
ir strateginio 
projekto 
koordinavimo modelio 
parengimas 2004.6.28 2007.1.1 
(preliminari) „Big 
Bang“, 
paralelinis cirkuliavi
mas 2-3 
savaites Galutinės 
konkurso 
gipsiniams modeliams 
sukurti 
procedūros 
Vengrija Atsižvelgiant į 
tikslinę datą 
2010 m., darbas 
vyksta Finans ų 
ministerijoje ir 
Magyar Nemzeti 
banke   2010 m.   
                                                 
3 Iki konkurso pabaigos 2004 m. spalio 19 d. pateikti 134 dizainai. Ekspert ų komisija iki lapkri čio mėn. 
vidurio išrinks dešimt geriausi ų dizainų, o galutinis sprendimas bus priimtas 2004 m. gruodžio m ėnesį, 
surengus šalies visuomen ės balsavim ą telefonu. 
 
LT 5   LT (Centriniame 
Vengrijos 
banke). 
Malta Koordinuojanti 
institucija, kuriai pavesta 
vadovauti 
procesui, dar turi būti formaliai 
patvirtinta. 
Vyksta 
konsultacijos 
tarp FM ir centrinio banko. Finansų 
ministerija ir centrinis 
bankas rengia 
preliminar ų 
valiutos 
keitimo plan ą  2008 Dar turi 
būti 
nustatyta  Parengtas 
įgyvendinimo 
planas, 
apimantis 
procesą nuo 
konkurso etapo 
iki faktinio 
kalimo 
Lenkija Tarpinstitucin ė 
darbo grup ė 
FM–NBP   2009 m. Dar turi 
būti 
nustatyta Visuomen ės 
apklausa 
Slovėnija Koordinuojanti 
institucija 
(Finansų 
ministerija, Centrinis bankas, 
kitos ministerijos 
ir institucijos) Prisijungimo 
prie ERM II ir 
euro įvedimo 
planas (patvirtintas 
Vyriausyb ės ir 
Slovėnijos 
banko valdybos 
2003 m. 
lapkričio mėn.)  
 
Sektorių 
pagrindiniai 
planai 2004.6.28 2007.1.1 „Big 
Bang“ 
(dviejų 
valiutų 
cirkulia-
vimas: 2 
savaitės ) Paskelbtas 
konkursas 
Slovakija Finansų 
ministerija Euro įvedimo 
SR strategijos nuostatas 
vyriausyb ė 
patvirtino 2004 m. rugsėjo mėn. 
Nacionalinis 
valiutos keitimo planas 
turi būti 
patvirtintas iki 2005 m. 
vidurio.  2008 1 1/ 
2009 „Big 
Bang“  Paskelbtas 
konkursas 
3. S TOJIMAS Į EURO ZON Ą PRAEITYJE IR ATEITYJE : PANAŠUMAI IR SKIRTUMAI  
Būsimųjų euro zonos dalyvi ų vykdomas valiutos keitimo procesas tur ės tam tikr ų panašum ų 
su anksčiau vykdytais valiutos keitimais, be to, jie gal ės pasinaudoti praeityje įgyta patirtimi. 
Taip pat nurodomi kai kuri e pagrindiniai skirtumai. 
3.1 Ankstesni ų valiutos keitim ų metu įgyta patirtis 
Nors pirmasis valiutos keitimo etapas buvo labai s ėkmingas, kai kuriais atžvilgiais šis 
procesas dar gali b ūti tobulinamas. Pagrindin ės pirmosios bangos šali ų patirties pamokos: 
 
LT 6   LT (i) Kruopštus ir proaktyvus pasirengimas atsiperka. Šalims, kurios daug d ėmesio skyr ė 
ankstyvam ir kruopš čiam pasirengimui, už j ų įdėtas pastangas buvo atlyginta – nauja 
valiuta buvo įvesta spar čiai, priimta visuomen ėje, pereinamais laikotarpis buvo 
sklandus. Atitinkamai atlyginta už investicijas į komunikavim ą ir informavim ą. 
Tai yra pagrindin ė pirmojo valiutos keitimo pamoka, kuri paaiškina, kod ėl Komisija 
ir kitos bangos šalys jau prad ėjo diskusijas d ėl praktinio pasirengimo. 
Paskutinio „Eurobarometro“ (4 skyrius) rezu ltatai patvirtina, jog tikslios ir savalaik ės 
informacijos poreikis išlieka toks pat svarbus, kaip ir praeityje. D ėl informacijos 
trūkumo gal ėtų kilti baim ės arba net priešiška reakcija, kurios b ūtų galima lengvai 
išvengti. 
(ii) Trej ų metų pereinamasis lai kotarpis buvo per ilgas.  1999 m. buvo prarastas tam 
tikras impulsas ir valdžios institucijos tur ėjo atnaujinti savo pastangas ir (iš naujo) 
įtikinti įmones ir pilie čius laiku pasirengti pinig ų keitimui. Be to, euro naudojimas 
„pagal scenarij ų“ pereinamuoju laikotarpi u išliko gana ribotas. 
Dėl keleto priežas čių, išdėstytų 3.2 skyriuje, daugiausia susijusi ų su greito pinig ų 
pakeitimo poreikiu, b ūsimiems euro zonos dalyviams nepatariama taikyti ilg ą 
pereinamąjį laikotarp į. Tačiau proces ų, tokių kaip informacijos sistem ų viešajame ir 
privačiajame sektoriuje keitimas, įgyvendinimo laikas t ęsis tiek pat, kaip ir 
pirmosiose euro zonos šalyse. Tod ėl, kadangi pats keitimas bus trumpesnis, 
pasirengimas tur ės būti pradėtas labai ankstyvame etape. 
Tačiau, kadangi yra tik ėtina, jog pereinamieji laikotar piai, kuriuos šiuo metu numato 
suinteresuotos šalys, bus trumpesni, dvi valiutas (eur ą ir nacionalin ę valiutą) kartu 
naudoti bus ne taip sud ėtinga, o per ėjimą bus papras čiau paaiškinti ir suprasti. 
(iii) Euro banknot ų ir monet ų įvedimas turi b ūti greitas . „Palaipsninis“ euro gryn ųjų 
pinigų įvedimas yra vienodai sud ėtingas ir pilie čiams, ir įmonėms. Spartus įvedimas, 
jeigu jam yra tinkamai pasiruošta, yra na udingas visoms suinteresuotoms šalims. T ą 
patį galima pasakyti apie dviej ų valiutų cirkuliavimo laikotarp į, kuris, geriausia, 
turėtų būti trumpas. 
Kaip parod ė valiutos keitimo dabartin ėse euro zonos šalyse patirtis, tam, kad grynieji 
euro pinigai b ūtų įvesti greitai, bus reikalingas pl atus pirminis ir antrinis apr ūpinimas 
eurais, valiutos pakeitimas iškart visuose bankomatuose, pinig ų automatuose pinigai 
turės būti išduodami tik eurais, bank ų klientams ir kitiems asmenims tur ės būti 
suteikta galimyb ė nemokamai pakeisti buvusi ą valiutą į eurus. 
Šiuo atžvilgiu tur ėtų būti pabrėžiama mok ėjimų kortelėmis ir elektronin ėmis 
priemonėmis svarba. Tokie mok ėjimo metodai stipriai prisid ėjo prie sklandaus 
pereinamojo laikotarpio mažmenin ės prekybos sektoriuje. 
(iv) Nacionalin ės valiutos iš ėmimui reikia kruopš čiai pasirengti: pirmojo valiutos keitimo 
eigoje tikriausiai pernelyg daug d ėmesio buvo skiriama euro banknot ų ir monet ų 
įvedimui, tuo tarpu senosios valiutos gr ąžinimo srauto pasekm ės buvo nepakankamai 
įvertintos. Ypa č, ne visuomet buvo sukurtos logistikos priemon ės valdyti didžiuliam 
kiekiui gr ąžintų monetų ir kartais d ėl to buvo v ėluojama jas išsi ųsti, perdirbti ir 
kredituoti s ąskaitas. 
 
LT 7   LT (v) Tur ėtų būti imtasi priemoni ų tam, kad b ūtų išvengta poveikio kainoms . Tam būtina 
skirti ypating ą dėmesį, kadangi j į sudėtinga įveikti, jį dažnai lemia klaidingas 
supratimas, kur į sunku ištaisyti. Prevencija  neabejotinai yra geresn ė priemon ė nei 
padėties taisymas. 
„Eurobarometro“ rezultatai aišk iai rodo, jog šiuo metu pilie čių informuotumas šiuo 
klausimu jau yra aukštas. Daugiausiai d ėl piktnaudžiavimo ka inomis ir apgaul ės 
rizikos rūpinasi 71% respondent ų (naujai priimt ų valstybių narių vidurkis). Ta čiau 
verta pažym ėti, kad šalys yra labai skirtin gos. Grupavimas pagal socialinius-
demografinius kriterijais neveda prie joki ų aiškių išvadų, išskyrus tai, kad vyresnio 
amžiaus žmon ės labiau nuog ąstauja, nei jauni. 
Tam, kad parduotuvi ų savininkai ir mažmenin ės prekybos atstovai kainas 
konvertuot ų teisingai, be jokios abejon ės bus reikalingas bendras kruopštus 
suinteresuot ų valdžios institucij ų pasirengimas, pavyzdžiui, deryb ų su mažmenin ės 
prekybos sektoriumi keliu sudarant kain ų stabilumo sutartis ir atidžiai stebint j ų 
vykdymą iki ir po valiutos keitimo, geriausia, aktyviai dalyvaujan t nacionalinio ir 
Europos lygmens mažmenin ės prekybos sektoriaus vartotoj ų apsaugos 
organizacijoms ir profesin ėms organizacijoms. Valdžios institucijos taip pat gali 
reikalauti, kad atskiri mažmenin ės prekybos atstovai viešai parodyt ų savo pasiryžim ą 
užtikrinti tiksl ų kainų konvertavim ą, pavyzdžiui, naudodami lipdukus ar ženklus, 
arba aktyviai skatinti tam tikr ą laikotarp į iki ir po euro gryn ųjų pinigų įvedimo kainas 
rodyti abiem valiutomis. Abi priemon ės padidint ų patikimum ą ir vartotojams 
suteiktų galimyb ę spaudim ą perkelti mažmenin ės prekybos atstovams. Tokios 
priemonės turėtų padėti sumažinti baim ę ir prisid ėti prie sklandaus pereinamojo 
laikotarpio. 
(vi) „Psichologinis“ pakeitimas trunka žymiai ilgiau, nei fizinis pakeitimas.  Apžvalgos 
rezultatai nuo 2003 m. lapkri čio mėn. parodė, kad 30% respondent ų pirkdami 
kasdienes prekes dažniausiai skai čiuoja nacionaline valiuta, tuo tarpu 46% – 
dažniausiai skai čiuoja eurais. Ta čiau perkant didel ės vertės pirkinius (pvz. nam ą ar 
automobil į), dauguma euro zonos pilie čių mintyse vis dar skai čiuoja nacionaline 
valiuta (54%), tuo tarpu tik la bai nedidele mažuma (16%) skai čiuoja eurais. 
3.2 Pagrindiniai skirtumai, lyginant su ankstesniais valiutos keitimais  
Nors ir bus kai kuri ų panašum ų, reikėtų turėti omenyje, kad naujai priimtos valstyb ės narės 
pasižymi specifiniais bruožais ir ypatuma is. Bendrai tariant, lyginant su pirm ąja valiutos 
keitimo banga, pasireikš tokie pagrindiniai skirtumai: 
(i) Euro zonos pl ėtra ateityje vyks keliomis viena po kitos sekan čiomis bangomis. Labai 
nėra tikėtina, kad šalys, nepriklausan čios euro zonai, įstos kaip viena grup ė. 
Numatoma, kad tam tikrais metais įstos nedideles šali ų grupės (arba atskiros šalys). 
Todėl tokios apimties kolektyvinio impulso, kaip pirmosios bangos euro zonos šali ų 
atveju, nebebus, b ūsimos euro zonos pl ėtros metu ji bus mažiau jau čiama už 
tiesiogiai suinteresuotos šalies rib ų. Tuo pat metu tas faktas, kad daugelis šali ų jau 
įvedė bendrą valiutą, tam tikrais atžvilgiais palengvins valiutos keitim ą, kaip aptarta 
toliau. 
 
LT 8   LT (ii) Euro banknotai ir monetos jau egzistuoja ir dauguma naujai priimt ų valstybių narių 
piliečių su jais jau yra susipažin ę. Kai kuriose parduotuv ėse, daugiausia turist ų 
lankomose vietose ir pasienio zonose, eu rai jau yra naudojami ir priimami kaip 
apmokėjimo priemon ė. Dėl to tam tikruose sektoriuose gali stipriai sumaž ėti 
pirminio apr ūpinimo eurais operacij ų poreikis. Kai kurie pilie čiai ir bendrov ės taip 
pat gali pageidauti euro gryn ųjų pinigų įsigyti užsienyje, ypa č jei jie gyvena 
atitinkamose pasienio zonose. Be to, už euro zonos rib ų gyvenantiems pilie čiams jau 
yra leidžiama šalies bankuose atidaryti s ąskaitas eurais. Tie, kurie nusprend ė taip 
padaryti, valiutos keitim o procese jau dalyvauja. 
Naujausias “Eurobarometras” (4 skyrius) atskleidžia įdomius duomenis apie praktin ę 
patirtį, kurios dešimties naujai priimt ų valstybi ų narių piliečiai jau yra įgiję. 
Paaiškėjo, kad dauguma ši ų valstybių narių piliečių (vidutiniškai 73%) yra mat ę euro 
banknotus ir vidutiniškai 66% yra mat ę euro monetas. Kai kuriose šalyse šie skai čiai 
yra itin aukšti, pvz. Slov ėnijoje 95% respondent ų yra matę euro banknotus ir 87% 
yra matę euro monetas. Kipre šie rodikliai yra 85% (banknot ų atveju) ir 82% 
(monetų atvejų). Mažiausiai euro grynieji piniga i yra žinomi Latvijoje, nors daugiau 
kaip pusė gyventojų yra matę euro banknotus (67%) arba euro monetas (55%). 
Kalbant apie euro banknot ų ir monetų naudojim ą, šie skaičiai yra, žinoma, mažesni, 
tačiau vis tiek aukšti: vidutiniškai 49% naujai priimt ų valstybių narių gyventoj ų jau 
yra naudoj ę banknotus ir 50% yra naudoj ę euro monetas. V ėlgi, kai kurios šalys 
pirmauja šioje srityje: pvz., Slov ėnija (atitinkamai, 81% ir 79% yra naudoj ę euro 
banknotus ir monetas) ir Kipras (76% ir 77%). Žemiausi patirties naudojant 
grynuosius euro rodikliai pasteb ėti Lietuvoje (40% ir 39%). Dar įdomiau, 
„Eurobarometro“ rezultata i rodo, kad, atitinkamai, 18% ir 15% respondent ų jau yra 
naudoję euro banknotus ir monetas savo šalyje. Šie skai čiai aiškiai rodo, kad euras 
neoficialiai jau yra naudojamas tam tik riems sandoriams. Tokiose šalyse kaip 
Latvija, Lietuva ir Lenkija, šie skai čiai pasiekia gana aukšt ą lygį (atitinkamai, 34%, 
31% ir 28% euro banknot ų atveju ir 27%, 20% ir 24% monet ų atveju). 
(iii) Tikimasi, kad pereinamas is laikotarpis nuo nacionalin ės valiutos prie euro bus daug 
spartesnis. Daugelis šali ų planuoja taikyti „big bang“ model į, pagal kur į prisijungimo 
prie euro zonos data sutampa su (oficialaus) euro gryn ųjų pinigų įvedimo data. 
Dauguma nauj ųjų valstybių narių (CZ, EE, LV, LT, PL, SI, SK) pastaraisiais metais 
vykdė valiutos konvertavim ą ir šio proceso metu įgijo vertingos patirties. 
Taikant šį modelį, svarbų vaidmenį taip pat vaidina euro gryn ųjų pinigų ir galimyb ės 
juos naudoti egzistavimas. Tod ėl kai kurie veiksniai, kurie tur ėjo esminės svarbos 
pirmojo valiutos keitimo s ėkmei, ateityje vaidins ne tok į svarbų vaidmen į. Euro 
grynųjų pinigų galima lengvai įsigyti iki oficialaus euro įvedimo šalyje ir kai kurie 
piliečiai ir bendrov ės gali nuspr ęsti tam pasirengti gerokai iš anksto. Ūkio operatori ų 
pirminis ir antrinis apr ūpinimas eurais4 tikriausiai v ėlgi vaidins svarb ų vaidmen į 
užtikrinant spart ų valiutos pakeitim ą ir užtikrinant, kad nuo euro įvedimo dienos b ūtų 
                                                 
4 Pirminis apr ūpinimas reiškia bank ų aprūpinimą pakankamu euro banknot ų ir monet ų kiekiu iki euras 
įgys teisin į statusą, t.y. iki euro įvedimo dienos. Antrinis apr ūpinimas reiškia panašaus tipo operacij ą, 
kurios metu eurais apr ūpinti bankai tiekia mažmenin ės prekybos atstovams ir kitiems verslo atstovams 
pakankam ą euro gryn ųjų pinigų kiekį tam, kad šie gal ėtų nedelsiant nuo pat pirmosios dienos savo 
veiklą vykdyti nauj ąja valiuta. 
 
LT 9   LT turimas pakankamas gryn ųjų pinigų kiekis. Pilie čių, turinčių tam tikrą kiekį mažo 
nominalo banknot ų bei monet ų, antrinis apr ūpinimas eurais taip pat b ūtų įmanomas. 
Būsimieji euro zonos dalyviai bus itin su interesuoti tuo, kad valiutos keitimo 
laikotarpis b ūtų kaip galima trumpesnis, kadangi priešingu atveju kur į laiką tam 
tikruose šali ų sektoriuose tuo pat metu neoficialiai gali cirkuliuoti dvi valiutos, kurias 
piliečiai ir mažmenin ės prekybos atstovai aktyviai naudot ų iki eurui tampant teis ėta 
atsiskaitymo priemone. 
(iv) Tam tikrose srityse reik alingo prisitaikymo dydis ir ap imtis skirsis nuo ankstesni ų 
valiutos keitim ų euro zonos šalyse. Pavyzdžiui, bankomat ų skaičius, tenkantis 
vienam gyventojui, nors ir yra gana a ukštas, yra mažesnis nei euro zonoje. 
Bankomatai padeda paspartinti ankstyv ą euro gryn ųjų pinigų įvedimą į ekonomik ą. 
Praeityje įgyta patirtis rodo, kad didel ė euro banknot ų dalis buvo paleista į apyvartą 
per pinigų išdavimo automatus, daugiausia d ėl to, kad jais buvo galima naudotis vis ą 
parą, ypač kai uždaryti bank ų filialai. Didelis bank ų ir paštų skyrių skaičius, 
tenkantis vienam gyventojui (kuris daugumoje šali ų daugiau ar mažiau yra panašus į 
euro zonos vidurk į) tam tikra prasme kompensuos mažesn į bankomat ų skaičių, 
kadangi jie pad ės piliečiams įsigyti reikiam ą kiekį euro banknot ų ir monet ų jau 
valiutos keitimo proceso pradžioje. Gali prireikti numatyti specialias priemones 
(ilgesnes darbo valandas, darb ą savaitgaliais ir pan.). 
Kompiuterizuot ų prekybos viet ų (POS) terminal ų skaičius, lyginant su euro zonos 
vidurkiu, yra santykinai mažas daugiausia d ėl to, kad daugelis naujai priimt ų 
valstybių narių intensyviai naudoja grynuosius pinigus (žr. toliau). Mažesn ės 
galimybės naudotis elektroniniais ir/arba mok ėjimų elektronin ėmis priemon ėmis 
prietaisais yra tr ūkumas, kadangi tai yra pagrindin ė alternatyva gryniesiems pinigams 
ir kadangi paprastai prie tokios mok ėjimo įrangos persijungti ga lima labai lengvai. 
Nors mok ėjimo korteli ų (ir debetini ų, ir kreditini ų) skaičius, tenkantis vienam 
gyventojui, naujai priimtose valstyb ėse narėse yra mažesnis nei euro zonoje, jis yra 
santykinai didelis (ypa č debetini ų kortelių). Praktikoje kortel ės daugiausia yra 
naudojamos gryniesiems pinigams išimti iš bankomat ų. Todėl kompiuterizuot ų 
prekybos viet ų (POS) tinklus dar galima stipriai pl ėsti ir taip palengvinti spaudim ą, 
susijusį su grynųjų pinigų pakeitimu. 
Statistiniai duomenys patvirtina, ka d banknotai ir monetos, kaip mok ėjimo priemon ė, 
dominuoja daugumoje naujai priimt ų valstybių narių, nors bendras gryn ųjų pinigų 
kiekis, tenkantis vienam gyventojui, yra mažesnis nei euro zonoje. Pavyzdžiui, kai kuriose naujai priimtose valstyb ėse narėse daugelis darbuotoj ų ir pensinink ų ir toliau 
savo darbo užmokest į ir pensijas gauna grynaisiais pi nigais. Kaip jau buvo paaiškinta 
anksčiau, svarbus vaidmuo, kur į vaidina grynieji pinigai, kelia nepatogum ų visoms 
susijusioms šalims (bankams, mažmenin ės prekybos atstovams, vartotojams …) ir 
dėl to grynųjų pinigų pakeitimui reik ės intensyviai ruoštis. 
Galiausiai, pardavimo automat ų pertvarkymas netur ėtų sukelti dideli ų problem ų. 
Bendras automat ų skaičius šiuo metu yra santykinai mažas. Paaišk ėjo, kad 
daugiausiai automat ų turi Vengrija (22.000), tu o tarpu bendras automat ų skaičius 
euro zonoje viršija du milijonus. Be to, lyginant su situacija, buvusia pirmojo 
valiutos keitimo metu, euro monetos yra pla čiai paplitusios ir d ėl to operatoriai, 
testuodami ir derindami monet ų patikrinimo prietaisus, nepatirs joki ų ypatingų 
suvaržym ų. 
 
LT 10   LT 4. V IEŠOSIOS NUOMON ĖS APIE EUR Ą BŪKLĖ NAUJAI PRIIMTOSE VALSTYB ĖSE NARĖSE  
Paskutinę visuomen ės nuomon ės apklaus ą „Eurobarometras“ dešimtyje naujai priimt ų 
valstybių narių5 apie jų požiūrį į ir žinias apie euro įvedimą 2004 m. rugs ėjo mėn. atliko EOS 
„Gallup“, apklaususi daugiau kaip 10.000 pilie čių. 
4.1 Bendras poži ūris į eurą  
Susidomėjimo euro įvedimu lygis yra gana žemas, tik 50% respondent ų nurodė, kad juos tai 
domina, o 48% – kad nedomina . Bendras rezultatas, gautas  naujai priimtose valstyb ėse narėse 
rodo, kad kiek daugiau pilie čių tiki, jog euro įvedimas valstyb ės lygmenyje tur ės teigiam ų 
pasekmių (44%), tuo tarpu 41% mano, kad jis tur ės neigiam ų pasekmių. 40% tiki, kad euro 
įvedimas jiems asmeniškai bus teigiamas dalyka s, tuo tarpu 45% mano, kad jis bus neigiamas. 
Paaiškėjo, kad pilie čių nuomonė dėl to, ar jie džiaugiasi (42%), ar  ne (47%), ka d euras pakeis 
nacionalin ę valiutą, yra mišri.  
Kalbant apie euro įvedimo laiko grafik ą, 19% respondent ų šiose dešimtyje šali ų nurodo, kad 
jie norėtų, kad euras tapt ų jų valiuta kaip galima grei čiau, tuo tarpu 36% atsak ė, kad jis tur ėtų 
būti įvestas po tam tikro  laiko, santykin ė didžioji dauguma ( 40%) mano, kad jis tur ėtų būti 
įvestas kaip galima v ėliau. Tačiau piliečiai, regis, gerai žino, koki ų privalum ų turės euro 
įvedimas, atitinkamai, 92% ir 82% pripaž įsta jo patogum ą keliaujant į užsienį, perkant prekes 
ir paslaugas euro zonoje, 77% pripaž įsta, kad euro zonoje d ėl to išnyksta valiutos keitimo 
poreikis. Be to, dauguma respondent ų (54%) netiki, kad valiutos pakeitimas jiems sukels 
didelių nepatogum ų. Kaip buvo nurodyta anks čiau, ženkli dauguma baiminasi, kad valiutos 
pakeitimo metu gali b ūti piktnaudžiaujama kainomis ir suk čiaujama. 
4.2 Pilie čiai nori b ūti geriau informuojami  
Naujai priimt ų valstybių narių plačiosios visuomen ės žinių apie eurą ir jo įvedimo s ąlygas 
lygis vis dar yra gana žema s. Dauguma apklausos dalyvi ų (57%) nežino, kad euro įvedimas 
yra privalomas j ų šaliai ir nežino, kiek šali ų jau įeina į euro zoną. 
Beveik pus ė respondent ų (48%) nemano, kad jie yra gerai informuoti apie eur ą, tačiau norėtų 
būti tinkamai informuoti gerokai iki bendros valiutos įvedimo jų šalyje. 30% respondent ų 
nurodo, kad jie nor ėtų gauti informacijos kaip galima grei čiau, tuo tarpu 24% pageidaut ų ją 
gauti ne v ėliau kaip prieš kelerius metus iki euro įvedimo. Kaip informacijos šaltiniais 
dauguma respondent ų daugiausia pasitiki savo naciona liniu centriniu banku (63%), daug 
labiau nei kuria kita institucija (tik 29% pasitiki savo vyriausybe, nacionalin ės ar regionin ės 
valdžios institucijomis ir 22% – Europos institucijomis). Ši ų valstybi ų narių piliečiai 
pirmenyb ę teikia informacin ėms kampanijoms, vykdomoms, pasitelkiant TV laidas (78%), 
radijo laidas (66%), lankstinukus ir broši ūras (64%). Dauguma pilie čių nori, kad informacini ų 
kampanijų metu pagrindinis d ėmesys būtų skiriamas praktin ėms euro pasekm ėms (jų darbo 
užmokesčiui, banko s ąskaitoms ir pan.). Manoma, kad kain ų rodymas abiem valiutomis yra 
efektyviausia priemon ė, padedanti parengti gyventojus taikyti nauj ą verčių skalę. 
                                                 
5 „Eurobarometro“ apžvalgas galima rasti: http ://europa.eu.int/comm/public _opinion/inde x_en.htm. 
 
LT 11   LT 4.3 Pagrindin ės išvados, padarytos remiantis apklausa  
Euro įvedimas šiose valstyb ėse narėse yra vienas žingsnis vidutin ės trukmės ar ilgalaik ės 
konvergencijos procese, kur į sudaro daug etap ų. Daugelyje šali ų tiksli euro įvedimo data dar 
nežinoma, kas gal ėjo turėti įtakos žmoni ų atsakymams. 
Pagal socialinius – demografinius kriteriju s sugrupuoti duomenys rodo, kad vyrai, jauni 
žmonės, išsilavin ę bei miest ų gyventojai daug palankiau vertina eur ą nei moterys, vyresnio 
amžiaus žmon ės, žemesn į išsilavinim ą įgiję ir kaimo vietov ėse gyvenantys žmon ės. 
Bendrai tariant, pilie čių požiūris į eurą dažniausiai, regis, yra mišrus. Tai tam tikra prasme 
atitinka 1997 m. „Eurobarome tro“ išvadas, kurios parod ė, kad tvirto pasisakymo už bendr ą 
valiutą tose šalyse, kurios daba r sudaro euro zonos dal į, taip pat tr ūko: 47% eur ą vertino 
palankiai, tuo tarpu 40% buvo prieš. Šiuo at žvilgiu reik ėtų turėti omenyje tai, kad, kaip buvo 
ir tam tikr ų euro zonos šali ų atveju, dalis gyventoj ų yra emociškai prisiriš ę prie nacionalin ės 
valiutos. Naujai priimt ų valstybių narių gyventojai išreiškia aišk ų pageidavim ą gauti daugiau 
informacijos apie eur ą. Nors jie ir neskuba j į įvesti, jie nor ėtų valiutos pakeitimui pasirengti 
gerokai iš anksto. Šiam poreikiui pate nkinti dažniausiai bus reikalingos pla čios informacin ės 
kampanijos. 
5. I ŠVADOS  
Būsimoji euro zonos pl ėtra vyks kelerius metus, kadangi yra planuojama, jog b ūsimieji euro 
zonos dalyviai prie jos prisij ungs palaipsniui. Daugumoje šali ų pagal planuojam ą valiutos 
keitimo scenarij ų bus numatytas spartus per ėjimas nuo nacionalin ės valiutos prie euro (pvz. 
„big bang“ scenarijus). Tuo pat metu tai padidins spaudim ą įmonėms ir valstyb ės 
administracin ėms institucijoms. Jis taip pats sustiprina poreik į, kad visos susijusios šalys (vis ų 
lygmenų valstybės administravimo institucijos, bankai, mažmenin ės prekybos atstovai, 
įmonės plačiąja prasme) jam kruopš čiai ir laiku pasirengt ų. Naujausia „Eurobarometro“ 
apklausa rodo, kad visuomen ė mano, jog yra itin svarbu informacijos suteikti gerokai iki 
valiutos keitimo. 
Komisija ir toliau atidžiai steb ės praktinio pasirengimo euro įvedimui pažang ą, pasiektą 
įvairiose suinteresuotose šaly se. Šiuo atžvilgiu valstyb ės administravimo institucij ų tinklas 
(Public Administrations’ Network ) (PAN-II), kuris vienija įvairių valstybi ų atstovus, 
atsakingus už šiuos klausimus, yra itin svarbus forumas keistis nuomon ėmis ir informacija. 
Informavimo ir komunikacij ų srityje buvo sukurta panaši grup ė (DIR-COM), kurios d ėka 
reguliariai susitinka įvairūs ryšių direktoriai.