LT EN EN EN EN Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 66/1

Komisijos ataskaita pagal 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo 28 straipsnio 3 dalį

(2008/C 66/01)

TURINYS

1. ĮVADAS

1.1. Bendra apžvalga

1.2. Metodika ir terminija

2. LENGVATINIO IMPORTO RAIDOS ANALIZĖ

2.1. Bendra priemonė

2.1.1 Bendros priemonės aprėptis

2.1.2. Bendros priemonės naudojimo lygis

2.1.3. Gradacija pagal bendrą priemonę

2.2. Speciali BLS+ priemonė

2.2.1. BLS+ priemonės aprėptis

2.2.2. BLS+ priemonės naudojimo lygis

2.2.3. Gradacija pagal BLS+ priemonę

2.3. Iniciatyva „Viskas, išskyrus ginklus“

2.3.1. MIŠ priemonės aprėptis.

2.3.2. VIG priemonės naudojimo lygis

2.3.3. Gradacija pagal VIG priemonę

3. LENGVATINĖS MARŽOS PAGAL BLS

4. POVEIKIS BENDRIJOS BIUDŽETUI

5. IŠVADA

ANNEX I: Beneficiary Countries under all GSP Arrangements

ANNEX II: Variation of Preferential Imports of the GSP

ANNEX III: Countries/Sectors Graduated from the General Arrangement

ANNEX IV: GSP — Statistics for All Beneficiary Countries

1. ĮVADAS

1.1. Bendra apžvalga

Europos Sąjungos (ES) bendrųjų tarifų lengvatų sistema (BLS) – anksčiausiai parengta ir dosniausia iš visų įgyvendintų išsivysčiusių šalių lengvatų sistemų, lengvinančių 178 besivystančių šalių prekybą. Jos tikslas – padėti besivystančioms šalims mažinti skurdą, taip pat skatinti tvarų vystymąsi ir gerą valdymą padedant joms gauti pajamų integruojantis į tarptautinę prekybą bei suteikiant daugiau galimybių patekti į ES rinką.

Šiuos tikslus numatyta remti leidžiant įvežti produktus be jokio muito arba mažinant į bendrąją rinką eksportuojamiems produktams taikomus tarifus.

2006 m. sausio 1 d.–2008 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu atnaujintoje sistemoje gavėjams numatytos trijų rūšių priemonės: bendra priemonė, speciali tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamoji priemonė ir speciali priemonė mažiausiai išsivysčiusiomis šalims (MIŠ), vadinamoji iniciatyva „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG).

ES BLS (1) įgyvendinama dešimties metų ciklais, siekiant užtikrinti didesnį sistemos tęstinumą ir stabilumą. Naujausios 2006–2015 m. gairės priimtos 2004 m (2).

Pagal bendrą priemonę, kuri taikoma maždaug 6 400 produktų iš maždaug 10 000 ES tarifų pozicijų, „nejautrius“ produktus (kiek daugiau nei 3 200 ir kiek daugiau nei pusė visų produktų, kuriems taikoma priemonė) leidžiama įvežti be muito, o „jautriems“ produktams (kiek mažiau nei 3 200 tarifų pozicijų, tai žemės ūkio produktai, tekstilės medžiagos, drabužiai, drabužių priedai, kilimai ir avalynė) taikoma ad valorem muito norma mažinama 3,5 procentinio punkto, palyginti su tarifu, taikomu pagal didžiausio palankumo režimą (DPR), o specifiniai muitai – 30 % (taikant kelias išimtis) (3). Tekstilės medžiagoms ir drabužiams taikomas tarifas mažinamas 20 %, palyginti su ad valorem DPR muito norma (4).

Pagal tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę (BLS+) leidžiama be muito įvežti į ES rinką visas prekes, kurioms taikoma BLS (5). BLS+ režimas šiuo metu taikomas 15 šalių – keturioms Andų bendrijos šalims (Bolivijai, Kolumbijai, Ekvadorui ir Peru), šešioms Centrinės Amerikos šalims (Kosta Rikai, Salvadorui, Gvatemalai, Hondūrui, Nikaragvai, Panamai ir Venesuelai), dviem Rytų Europos šalims (Moldovos Respublikai ir Gruzijai) ir dviem Azijos šalims (Šri Lankai ir Mongolijai).

Ankstesniame BLS reglamente buvo numatyta speciali priemonė mažiausiai išsivysčiusioms šalims (MIŠ), pagal kurią šioms šalims buvo taikomos tokios pat lengvatos, kaip ir AKR šalims pagal Lomė susitarimą. 2001 m. vasario mėn (6). buvo pristatyta VIG iniciatyva, pagal kurią šios specialios priemonės taikymo sritis buvo išplėsta, papildžius ją 926 naujomis tarifų pozicijomis (7). Šiuo metu pagal VIG 50 MIŠ gali be muito įvežti į ES visus produktus, išskyrus ginklus ir šaudmenis, bei 41 žemės ūkio produktų, daugiausia ryžių ir cukraus, tarifų poziciją, kurioje nustatytų produktų prekyba bus liberalizuota 2009 m.

Siekiant taikyti BLS daugiausia toms šalims, kurioms to labiausiai reikia, konkurencingiausiems tam tikrų gavėjų produktų sektoriams taikoma „gradacija“. Tolesnis lengvatinių tarifų taikymas šiems produktams dėl didelio jų konkurencingumo yra nebepateisinamas, tad taikomi PPO DPR tarifai. Gradacijos taikymas pagal BLS – tai ženklas, kad sistema sėkmingai parėmė konkrečios šalies ir konkretaus produkto skyriaus integraciją į tarptautinę prekybą įgijus konkurencingumo.

Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 28 straipsnį Bendrųjų tarifų lengvatų komitetas raginamas apsvarstyti:

„sistemos poveikį remdamasis Komisijos ataskaita už laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d. Šioje ataskaitoje aptariamos visos 1 straipsnio 2 dalyje nurodytos preferencinės priemonės ir ji pateikiama iki kito reglamento aptarimo.“

Šioje ataskaitoje nagrinėjamos visos trys BLS priemonės, naudotos per trejus metus, nuo 2004 m. sausio 1 d. iki 2006 m. gruodžio 31 d., nors ypatingas dėmesys skiriamas 2005 ir 2006 m., kai įsigaliojo naujoji BLS.

1.2. Metodika ir terminija

Tam tikros lengvatas pagal BLS gaunančios šalys taip pat gali naudotis kitomis lengvatinėmis priemonėmis, tokiomis kaip Kotonu susitarimas ar dvišaliai laisvosios prekybos susitarimai (LPS). Importo statistiniai duomenys ne visada suteikia aiškios informacijos apie konkretiems importuotiems produktams faktiškai panaudotų lengvatų pobūdį, todėl svarbu išanalizuoti bendrą lengvatų naudojimo lygį. Kotonu susitarime ar dvišaliuose LPS nustatytų lengvatų aprėptis ir intensyvumas yra didesnis negu bendros BLS priemonės, tad šalys, įpratusios naudoti pirmąsias priemones, t. y. pagal Kotonu susitarimą, neturėjo iškeisti šių į BLS priemones. Taigi BLS naudojimo lygiui gali būti būdinga žemėjimo tendencija.

Ataskaitoje nagrinėjamas lengvatinis importas iš 107 gavėjų (8), t. y.

— 42 šalių, gaunančių lengvatų pagal bendrąjį susitarimą,

— 50 mažiausiai išsivysčiusių šalių,

— 15 šalių, gaunančių lengvatų pagal specialią tvaraus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę.

Bendras šių šalių importas sudaro 90 %.

Ataskaitoje buvo atsižvelgta tik į 2005 ir 2006 m. trijų priemonių aprėpčiai išanalizuoti, nes 2004 m. duomenys būtų buvę nereikalingi.

Vidutinė lengvatinė marža buvo apskaičiuota teoriškai, sudedant lengvatines maržas, kurios taikomos kiekvienai tarifo pozicijai pagal kiekvieną iš priemonių, ir padalijant bendrą lengvatinių maržų sumą iš bendro tarifų pozicijų, kurioms taikoma atitinkama priemonė, skaičiaus. Taikant šią metodiką, siekta pašalinti visus galimus iškraipymus, atsirandančius atsižvelgiant į prekybos apimtį. Iš tikrųjų įtraukus prekybos apimtį rezultatui gali turėti įtakos priemonė, kuri taikoma didžiausiam tarifų pozicijų skaičiui ir (arba) kuriai tenka didžiausia prekybos pagal kiekvieną tarifo poziciją apimtis.

Be to, skaičiuojant vidutinę lengvatinę maržą, atsižvelgiama tik į taikomus tarifus, o specifiniai produktams taikomi mokesčiai į tarifų ekvivalentus neperskaičiuojami.

Reikalavimus atitinkantis importas: produktų importas, kurio atžvilgiu kilmės šalis turi teisę pasinaudoti BLS.

Lengvatinis importas: produktų importas, kuriam faktiškai buvo paprašyta taikyti BLS.

Naudojimo lygis: lengvatinio importo ir reikalavimus atitinkančio importo santykis. Jis parodo viso importo, kuriam galima taikyti tarifų lengvatas, dalį, kuriai faktiškai buvo paprašyta taikyti tokias lengvatas.

Pajamų „praradimas“: galimas ES muitų įplaukų praradimas dėl lengvatų taikymo, darant tvirtą prielaidą, kad nesant lengvatų prekybos apimtis išliktų tokia pat.

Lengvatinė marža: skirtumas tarp DPR tarifo ir lengvatinio tarifo procentiniais punktais. Pavyzdžiui, taikant 10 % DPR muitui 30 % tarifo lengvatą, lengvatinė marža sudaro 3 procentinius punktus, o lengvatinis tarifas – 7 %.

Table X

Example for country X, fish products

(Euro Mio) Product MFN Tariff SPG Tariff Preferential Margin Eligible Imports Loss of Income 03056980 12 0 12 1,80 0,22 03061310 12 3,6 8,4 0,09 0,01 03061350 12 3,6 8,4 225,52 18,94 03061380 12 3,6 8,4 16,17 1,36 03061110 12,5 0 12,5 0,71 0,09 03061190 12,5 0 12,5 0,37 0,05 Total 10,37 244,66 20,66 10,37 = sum (preferential margins)/number of product lines.

Visi statistiniai duomenys gauti iš Eurostato.

2. LENGVATINIO IMPORTO RAIDOS ANALIZĖ

Naujoji sistema taikoma tik nuo 2006 m. sausio 1 d. (9), o lengvatas gaunančios šalys galėjo nepasinaudoti visomis naujomis priemonėmis, todėl galutinių išvadų kol kas daryti negalima.

2006 m. sausio 1 d. įsigaliojus naujai BLS, į BLS produktų sąrašą buvo įtraukta apie 250 besivystančioms šalims svarbių naujų produktų, tai daugiausia buvo žuvis, paruošti vaisiai ir daržovės. Be to, buvo išlaikytos lengvatinės maržos (šiuo metu 3,5 procentinio punkto „jautriems“ produktams ir 100 % „nejautriems“ produktams).

Palyginti su 2005 m. (3,3 mlrd. EUR), 2006 m. šių į BLS įtrauktų naujų produktų importas padidėjo 19 % (3,9 mlrd. EUR). Kur kas sparčiau augo lengvatinis importas, padidėjęs beveik tris kartus, ir tai parodo, kad į BLS įtraukti nauji produktai ypač svarbūs besivystančių šalių eksportui. Tai daugiausia buvo žuvies produktai.

Table 1

All GSP countries: New GSP products

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 2 742 3 300 20 % 3 938 19 % 44 % Eligible imports 652 835 28 % 3 881 364 % 495 % Preferential imports 352 486 38 % 1 268 161 % 260 % Utilisation rate 54 % 58 % 8 % 33 % –44 % –39 % Statistical calculations include all 178 GSP countries.

Naujosios lengvatos buvo naudingos mažoms ir vidutinėms Azijos ir Lotynų Amerikos šalims (pvz., Vietnamui, Filipinams, Šri Lankai, Maldyvams, Ekvadorui, Kolumbijai ir Salvadorui).

Neįskaitant importo į ES iš didžiausių BLS eksportuotojų (10) į visą 2005 ir 2006 m. BLS importą, importo iš likusių 164 mažesnių BLS eksportuotojų vertė padidėjo 6 %, iki 10,6 mlrd. EUR.

Table 2

GSP Countries without 14 biggest economies

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 148 476 192 008 29 % 219 476 14 % 48 % Eligible imports 34 361 34 721 1 % 42 766 23 % 24 % Preferential imports 7 403 10 063 36 % 10 671 6 % 44 % Utilisation rate 22 % 29 % 35 % 25 % –14 % 16 % Statistical calculations include 164 GSP countries.

Dar svarbiau tai, kad pirmaisiais naujosios sistemos įgyvendinimo metais labiausiai padidėjo importas iš mažųjų ūkių ir MIŠ. Iš 50 šalių, kurių rezultatai geriausi, yra tik keturios šalys, kurių ūkis yra didesnis. Dvidešimt šešių šios grupės šalių, kurių ūkis yra mažas, eksportas į ES pagal BLS padidėjo daugiau kaip 100 %. Lengvatinis importas į ES iš likusių šalių, kurių ūkis yra didesnis, padidėjo mažiau kaip 30 % (iš Indijos – 14 %, Brazilijos – 26 %) arba net sumažėjo (iš Kinijos –67 %, Pietų Afrikos –36 %, Rusijos –35 %) (11).

Konkrečiai tekstilės ir drabužių sektoriuje (KN XI skirsnis) – sektoriuje, kuriame gradacija taikoma didžiausiam BLS konkurentui ES rinkoje (Kinijai) – labiausiai padidėjo importas iš šalių, kurių ūkis yra mažas, kaip antai Fidžis, Haitis, Tunisas, Nigeris, Afganistanas ir Šri Lanka (santykine, o ne absoliučia išraiška) (12).

2.1. Bendra priemonė

2.1.1. Bendros priemonės aprėptis

2006 m. bendra priemonė buvo taikoma 6 379 tarifų pozicijoms, iš kurių 3 206 taikyta 100 % lengvata, o 3 173 taikytas sumažintas tarifas, palyginti su DPR tarifu. Palyginti su ankstesne priemone, 2006 m. į naująją bendrą priemonę buvo įtraukta 217 papildomų tarifų pozicijų, iš kurių 16 taikoma papildoma 100 % lengvata (11 pramonės ir 5 žemės ūkio produktai), o 201 – sumažintas tarifas, palyginti su DPR tarifu.

Tarifų pozicijų skaičius, nurodytas 3 lentelės skiltyje „Neįtraukta į BLS“, parodo bendro tarifų pozicijų, kurioms taikoma lengvata pagal bendrą BLS priemonę, skaičiaus (2006 m. – 6 379) ir apmuitintinų tarifų pozicijų pagal DPR sistemą skaičiaus (7 280) skirtumą. Daugiausia tarifų pozicijų, kuriose nurodytų produktų prekyba dar neliberalizuota, vis dar yra žemės ūkio sektoriuje.

Table 3

Coverage in terms of number of lines by sectors of the general arrangement

GSP 2006 GSP 2005 GSP 2005-2006 Sector No lines 0 (13) <> 0 (14) not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP No lines 0 <> 0 not in GSP Agricultural 1 172 103 1 069 762 950 98 852 995 222 5 217 – 233 Textiles 1 169 0 1 169 7 1 172 0 1 172 7 –3 0 –3 0 Industrial 4 038 3 103 935 132 4 040 3 092 948 122 –2 11 –13 10 Total 6 379 3 206 3 173 901 6 162 3 190 2 972 1 124 217 16 201 – 223

Pirmoji išvada, kurią galima padaryti remiantis šia analize – bendra priemonė buvo patobulinta, nes į ją ne tik įtraukta papildomų tarifų pozicijų, bet ir numatyta papildomų lengvatų.

2.1.2. Bendros priemonės naudojimo lygis

Vidutinis bendros priemonės naudojimo lygis per trejus nagrinėjamus metus išliko palyginti stabilus ir sudarė apie 50 %; jis padidėjo pramonės ir tekstilės produktų atžvilgiu, o žemės ūkio produktų atžvilgiu sumažėjo. Vis dėlto didžiausias naudojimo lygis yra žemės ūkio sektoriuje, kuriame lengvatinio importo augimo padidėjimas taip pat didžiausias (76 %).

Lyginant bendros priemonės naudojimo lygį su vidutiniu trijų priemonių naudojimo lygiu, metinis šios priemonės naudojimo lygis visais atvejais yra mažesnis už trijų priemonių vidurkį.

Tačiau šis palyginimas neparodo sektorių rezultatų. Naudojimo lygis žemės ūkio ir pramonės sektoriuose viršijo vidutinį trijų priemonių naudojimo lygį. Prasčiausias rezultatas tekstilės sektoriuje gerokai viršijo geriausią kitų dviejų sektorių rezultatą.

Kiekvienos šalies naudojimo lygis nurodytas IV priede.

Table 4

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Total imports 407 460 519 689 28 % 608 304 17 % 49 % Eligible imports 75 003 72 051 –4 % 85 338 18 % 14 % Preferential imports 35 386 39 443 11 % 42 430 8 % 20 % Utilisation rate 47 % 55 % 17 % 50 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 31 625 34 312 8 % 37 560 9 % 19 % Eligible imports 6 966 8 375 20 % 13 205 58 % 90 % Preferential imports 4 022 4 677 16 % 7 096 52 % 76 % Utilisation rate 58 % 56 % –3 % 54 % –4 % –7 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 34 503 40 611 18 % 45 072 11 % 31 % Eligible imports 19 021 14 945 –21 % 19 131 28 % 1 % Preferential imports 7 795 7 354 –6 % 8 393 14 % 8 % Utilisation rate 41 % 49 % 20 % 44 % –10 % 7 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 341 332 444 766 30 % 525 672 18 % 54 % Eligible imports 49 016 48 731 –1 % 53 002 9 % 8 % Preferential imports 23 569 27 412 16 % 26 941 –2 % 14 % Utilisation rate 48 % 56 % 17 % 51 % –9 % 6 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

2.1.3. Gradacija pagal bendrą priemonę

Naujosios gradacijos nuostatos aiškiai atitiko BLS gradacijos mechanizmo tikslą (15). Pagal sistemą konkretaus produktų skirsnio arba skirsnių gradacija pritaikyta devynioms lengvatas pagal BLS gaunančioms šalims (iš 178) (16). Gradacija pritaikyta šalims, kurių ūkis yra didesnis (17) ir iš kurių lengvatinis importas į ES pagal BLS 2006 m. sudarė nuo 1,3 mlrd. EUR iki daugiau kaip 9,6 mlrd. EUR. Gradacija nepadarė neigiamos įtakos produktų, kuriems ji buvo pritaikyta ir kurie yra kilę iš minėtų lengvatas pagal BLS gaunančių šalių, importo į ES lygiui. Palyginti su 2005 m., bendras šių šalių kilmės produktų, kuriems pritaikyta gradacija, importas daugeliu atvejų padidėjo (prieaugis sudarė 3–51 %) (žr. III priedą). Vienintelės išimtys – transporto įrangos iš Kinijos ir paruoštų maisto produktų iš Brazilijos sektoriai, kuriuose importas sumažėjo atitinkamai 5 % ir 8 % (5 ir 6 lentelės).

Table 5

China S-XVII — Transport equipment

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 1 988 3 566 79 % 3 400 –5 % 71 % Eligible imports 1 436 2 053 43 % Preferential imports 1 080 1 550 44 % Graduated Utilisation rate 75 % 76 % 0 %





Table 6

Brazil S-IV — Prepared foodstuffs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 Total imports 3 815 278 3 725 793 –2 % 3 418 128 –8 % –10 % Eligible imports 138 2 –99 % Preferential imports 138 2 –99 % Graduated Utilisation rate 100 % 100 % 0 %

Be to, 5 iš šalių, kurioms buvo pritaikyta gradacija, jau paįvairino savo eksportą į ES pagal BLS, o lengvatinis importas iš jų pagal BLS 2005–2006 m. padidėjo (padidėjimas sudarė 14–45 %) (žr. II priedą).

Taigi gradacijos atžvilgiu galima padaryti išvadą, kad 2006 m., pirmųjų sistemos įgyvendinimo metų prekybos rodikliai rodo, kad pagrindiniai gradacijos tikslai buvo pasiekti. Iš tikrųjų atitinkamų šalių eksportas sektoriuose, kuriuose joms buvo taikyta gradacija, toliau didėjo, ir daugiau kaip pusė šalių, kurioms buvo taikyta gradacija, sugebėjo paįvairinti savo BLS eksportą į ES rinką.

2.2. Speciali BLS+ priemonė

2.2.1. BLS+ priemonės aprėptis

2006 m. BLS+ priemonė buvo taikoma 6 454 tarifų pozicijoms, ir visoms, išskyrus 21, taikyta 100 % lengvata. Palyginti su bendrąja priemone, BLS+ numatytos 75 papildomos tarifų pozicijos, kurioms taikomos lengvatos. Pagrindinės tarifų pozicijos, taikomos BLS+, jau buvo įtrauktos į ankstesnį narkotikų režimą. Be to, taikant BLS+ režimą į sistemą buvo įtrauktos 22 naujos tarifų pozicijos, o 100 % tarifų lengvata buvo pritaikyta 188 naujoms pozicijoms (171 žemės ūkio sektoriuje ir 20 pramonės sektoriuje, 3 tarifų pozicijos tekstilės sektoriuje buvo išbrauktos).

Tarifų pozicijų skaičius, nurodytas skiltyje „Neįtraukta į BLS+“, parodo bendro tarifų pozicijų, kurioms taikoma lengvata pagal BLS+ priemonę, skaičiaus (2006 m. – 6 454) ir apmuitintinų tarifų pozicijų pagal DPR sistemą skaičiaus (7 280) skirtumą. Daugiausia tarifų pozicijų, kuriose nurodytų produktų prekyba dar neliberalizuota, taip pat yra žemės ūkio sektoriuje, nors tokių pozicijų yra mažiau negu pozicijų, kurioms taikoma bendroji priemonė (700).

Table 7

Coverage in terms of number of lines by sectors of the GSP+ arrangement

GSP+ 2006 GSP+ 2005 GSP+ 2005-2006 Sector No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP No lines 0 <> 0 Not in GSP Agricultural 1 234 1 213 21 700 1 229 1 042 87 716 5 171 –66 –16 Textiles 1 169 1 169 0 7 1 172 1 172 0 7 –3 –3 0 0 Industrial 4 051 4 051 0 119 4 031 4 031 0 131 20 20 0 –12 Total 6 454 6 433 21 826 6 432 6 245 87 854 22 188 –66 –28

Apskritai taikant BLS+ priemonę padidėjo ir tarifų pozicijų skaičius (palyginti su narkotikų režimu), ir, kas svarbiausia, tarifų pozicijų, kurioms taikoma 100 % lengvata, skaičius.

2.2.2. BLS+ priemonės naudojimo lygis

BLS+ naudojimo lygiai gerokai didesni (daugiau kaip 70 %) negu atitinkami bendros priemonės lygiai (kiek daugiau nei 50 %). Tai tikriausiai užtikrina patrauklesnės lengvatinės maržos, taikomos pagal BLS+ režimą. Be to, šį svarbų abiejų priemonių naudojimo lygių skirtumą taip pat būtų galima paaiškinti tuo, kad šalys, kurioms taikoma BLS+ priemonė, savo prekybiniuose santykiuose su ES negauna lengvatų pagal jokią kitą lengvatų sistemą.

Palyginus BLS+ naudojimo lygius su vidutiniu visos sistemos naudojimo lygiu, galima daryti išvadą, kad BLS+ režimo rezultatas gerokai didesnis už vidutinį, visų pirma žemės ūkio sektoriuje, ir priemonės rezultatas iš esmės yra geriausias iš visų trijų priemonių.

Vertinant naudojimo lygių augimą, bendras naudojimo lygis per trejus nagrinėjamus metus padidėjo 8 %, 1 % mažiau, palyginti su trijų priemonių vidurkiu. Tekstilės sektoriuje lygis padidėjo labiausiai ir gerokai pranoko nedidelį naudojimo lygio augimo sulėtėjimą pramonės ir žemės ūkio produktų sektoriuose.

Statistinė BLS+ importo skaičių analizė patvirtina, kad 2005–2006 m. lengvatinis importas pagal BLS+ padidėjo 15 %. Be to, 12 iš 15 lengvatas pagal BLS+ gaunančių šalių lengvatinis eksportas į ES padidėjo vidutiniškai 28,5 %, taigi 9 iš 15 BLS+ šalių pakilo didžiausių BLS eksportuotojų į ES reitinge (daugiausia Moldovos Respublika – 36 %, Nikaragva – 30 % ir Bolivija – 47 %) (Žr. II priedą).

Lengvatas pagal BLS+ režimą gaunančių šalių naudojimo lygiai nurodyti IV priede.

Table 8

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for beneficiaries of the GSP+ arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 15 342 17 969 17 % 22 444 25 % 46 % Eligible imports 3 788 5 151 36 % 5 720 11 % 51 % Preferential imports 2 696 3 831 42 % 4 401 15 % 63 % Utilisation rate 71 % 74 % 4 % 77 % 4 % 8 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 5 348 6 404 20 % 7 092 11 % 33 % Eligible imports 1 715 2 648 54 % 3 010 14 % 76 % Preferential imports 1 522 2 267 49 % 2 644 17 % 74 % Utilisation rate 89 % 86 % –3 % 88 % 2 % –1 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 1 186 1 215 2 % 1 475 21 % 24 % Eligible imports 1 057 1 142 8 % 1 378 21 % 30 % Preferential imports 426 551 29 % 825 50 % 94 % Utilisation rate 40 % 48 % 20 % 60 % 25 % 50 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 8 807 10 349 18 % 10 877 5 % 24 % Eligible imports 1 015 1 360 34 % 1 332 –2 % 31 % Preferential imports 747 1 011 35 % 931 –8 % 25 % Utilisation rate 74 % 74 % 0 % 70 % –5 % –5 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Darytina pagrindinė išvada, kad lengvatinis importas augo visuose sektoriuose, išskyrus pramonės, ir 2006 m. iš esmės augo sparčiau negu reikalavimus atitinkantis importas, tad jau ir taip dideli naudojimo lygiai dar padidėjo.

2.2.3. Gradacija pagal BLS+ priemonę

Priemonės įgyvendinimo metais gradacija nebuvo pritaikyta nė vienai šaliai.

2.3. Iniciatyva „Viskas, išskyrus ginklus“

2.3.1. MIŠ priemonės aprėptis

2006 m. VIG priemonė buvo taikoma 7 216 tarifų pozicijų ir visoms taikyta 100 % lengvata. Palyginti su BLS+ priemone, joje papildomai numatytos 762 tarifų pozicijos, kurioms netaikomi jokie muitai. Pašalinus tam tikras tarifų pozicijas iš Kombinuotosios nomenklatūros, ši priemonė nedaug pakito.

Tarifų pozicijų skaičius, nurodytas skiltyje „Neįtraukta į VIG“, parodo bendro tarifų pozicijų, kurioms taikoma lengvata pagal VIG priemonę (2006 m. – 7 216), skaičiaus ir apmuitintinų tarifų pozicijų pagal DPR sistemą skaičiaus (7 280) skirtumą. Į šią sistemą neįtraukiamos šios išimtys: „ginklai“ ir šaudmenys (23 pramonės produktų tarifų pozicijos) ir 41 žemės ūkio produktų, daugiausia cukraus ir ryžių, pozicija.

Table 9

Coverage in terms of number of lines by sectors of the arrangement for the LDCs

EBA 2006 EBA 2005 EBA 2006-2005 Sector No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA No lines 0 <> 0 Not in EBA Agricultural 1 893 1 893 0 41 1 904 1 904 0 41 –11 11 0 0 Textiles 1 176 1 176 0 0 1 179 1 179 0 0 –3 –3 0 0 Industrial 4 147 4 147 0 23 4 138 4 138 0 24 9 9 0 –1 Total 7 216 7 216 0 64 7 221 7 221 0 65 –5 –5 0 –1

Taigi iš trijų BLS sistemos priemonių taikant VIG priemonę suteikiamos didžiausios lengvatos ir pagal tarifų pozicijų, kuriose nustatytiems produktams taikomos lengvatos, skaičių ir pagal taikomos lengvatos „apimtį“, nes pagal šią priemonę visi produktai įvežami į ES rinką be muitų ir kvotų.

2.3.2. VIG priemonės naudojimo lygis

VIG iniciatyvos naudojimo lygiai yra mažiausi iš visų BLS lengvatų priemonių (vidutiniškai 44 %), ir tai parodo, kad galima pasiekti geresnių rezultatų. Iš tikrųjų palyginus MIŠ skirtos priemonės naudojimo lygius su vidutiniu visos sistemos naudojimo lygiu galima daryti išvadą, kad VIG režimo rezultatas per trejus nagrinėjamus metus buvo prastesnis už vidurkį. Vis dėlto tekstilės sektoriuje metiniai naudojimo lygiai yra gerokai didesni už vidurkį, taigi šiame sektoriuje taikant šią priemonę buvo pasiekta gerų rezultatų.

Bet kuriuo atveju panašu, kad naujoji sistema padėjo pasiekti teigiamų rezultatų, nes 2006 m. naudojimo lygiai labiausiai padidėjo (9 %), palyginti su kitomis dviem priemonėmis (žr. 4 ir 8 lenteles).

Vertinant bendrą ES lengvatų naudojimą MIŠ matyti, kad šios šalys naudojasi dviem lengvatinėmis priemonėmis, kad patektų į ES rinką. Viena iš jų – VIG priemonė, nustatyta pagal BLS, o kita – Kotonu susitarimas. VIG priemonė yra palankesnė, tačiau daugumai produktų, kuriuos MIŠ eksportuoja į ES, lengvatos yra tokios pat. MIŠ buvo suteiktos didelės nuolaidos pagal Kotonu susitarimo pirmtakus, t. y. Lomė konvencijas, kurios galiojo nuo 8-ojo dešimtmečio vidurio, o VIG priemonė taikoma tik nuo 2001 m., taigi MIŠ, galinčios pasinaudoti abiem priemonėmis, daugeliu atvejų toliau naudojasi pagal Kotonu susitarimą taikomomis lengvatomis. Taip galima paaiškinti, kodėl bendras ES lengvatų naudojimas MIŠ sudaro 70 %, t. y. gerokai daugiau, palyginti su vien VIG sistemos naudojimo lygiu (48 %).

Table 10

Development of preferential imports as well as their share in eligible imports, i.e. the utilisation rate of preferences available for LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth All products Total imports 14 037 16 451 17 % 17 126 4 % 22 % Eligible imports 7 400 7 570 2 % 9 274 23 % 25 % Preferential imports 3 138 3 303 5 % 4 449 35 % 42 % Utilisation rate 42 % 44 % 5 % 48 % 9 % 14 % Utilisation rate (average) 53 % 58 % 8 % 58 % 1 % 9 % Agricultural products (total) 2 129 2 478 16 % 2 503 1 % 18 % Eligible imports 1 389 1 574 13 % 1 653 5 % 19 % Preferential imports 194 224 15 % 290 29 % 49 % Utilisation rate 14 % 14 % 0 % 18 % 29 % 29 % Utilisation rate (average) 54 % 52 % –3 % 53 % 3 % –1 % Textile products (total) 5 321 4 913 –8 % 6 141 25 % 15 % Eligible imports 4 771 4 554 –5 % 5 771 27 % 21 % Preferential imports 2 719 2 833 4 % 3 816 35 % 40 % Utilisation rate 57 % 62 % 9 % 66 % 6 % 16 % Utilisation rate (average) 46 % 53 % 15 % 54 % 1 % 17 % Industrial products (total) 6 586 9 058 38 % 8 481 –6 % 29 % Eligible imports 1 239 1 441 16 % 1 849 28 % 49 % Preferential imports 225 245 9 % 341 39 % 52 % Utilisation rate 18 % 17 % –6 % 18 % 6 % 0 % Utilisation rate (average) 47 % 49 % 5 % 46 % –6 % –1 %

Pagrindinė išvada – nors naudojimo lygiai vis dar nedideli, augimas taikant VIG priemonę yra sparčiausias. 2006 m. lengvatinis importas augo sparčiau negu ankstesniais metais, tad padidėjo naudojimo lygiai. Tokia visų pirma buvo žemės ūkio sektoriaus padėtis.

2.3.3. Gradacija pagal VIG priemonę

Gradacijos taisyklės MIŠ netaikomos, todėl gradacija nebuvo taikyta jokiai lengvatas pagal šią specialią paramos priemonę gaunančiai šaliai jokiame sektoriuje.

3. LENGVATINĖS MARŽOS PAGAL BLS

Kaip parodyta ataskaitoje, VIG priemonė yra palankiausia gavėjams teikiamų lengvatų atžvilgiu. Atitinkamai vidutinė lengvatinė marža pagal šią priemonę yra didžiausia (8,37 %), nuo jos nedaug atsilieka marža pagal BLS+ priemonę (8,36 %), o mažiausia yra lengvatinė marža pagal bendrą priemonę (3,21 %).

Logiškai didžiausi 2005 ir 2006 m. skirtumai pasireiškė žemės ūkio sektoriuje, kurį naujoji sistema paveikė labiausiai: įtrauktos 222 naujos tarifų pozicijos pagal bendrą priemonę (5 joks muitas netaikomas, o 217 taikomas sumažintas tarifas, palyginti su DPR tarifu), tik 5 naujos tarifų pozicijos pagal BLS+, bet daugėja tarifų pozicijų, kuriose nustatyti produktai į ES įvežami be muito (171).

Tolesnėje lentelėje nurodytos 2005 ir 2006 m. vidutinės kiekvienos priemonės, taikomos žemės ūkio, tekstilės ir pramonės sektoriuose, lengvatinės maržos. Akivaizdu, kad didžiausia lengvatinė marža yra taikant VIG priemonę, nuo jos nedaug atsilieka BLS+ priemonė, o mažiausia lengvatinė marža yra taikant bendrą priemonę.

Table 11

Average preferential margin (percentage points)

(%) Average preferential margin 2005 2006 GSP GSP+ EBA GSP GSP+ EBA Total 3,28 7,85 8,00 3,21 8,36 8,37 Agriculture 4,61 10,81 11,25 4,38 12,35 12,37 Textiles 1,67 8,34 8,34 1,67 8,33 8,33 Industrial 3,56 4,40 4,40 3,58 4,40 4,40

4. POVEIKIS BENDRIJOS BIUDŽETUI

Poveikį Bendrijos biudžetui sunku įvertinti. Aišku, kad netaikant lengvatų tam tikros šio lengvatinio eksporto dalies niekada nebūtų. Net jei tam tikra eksporto dalis vis vien būtų siunčiama į ES rinką, prekybos apimtis būtų mažesnė, nes dėl tarifų padidėtų kainos. Taigi norint apytikriai apskaičiuoti muitų įplaukų „praradimą“ dėl prekybos lengvatų negalima padauginti pagal prekybos apimtį apskaičiuotos lengvatinės maržos (18) iš prekybos apimties. Be to, sunku apskaičiuoti netiesiogines sąnaudas, tenkančias ES vartotojams ir importuotojams arba įmonių vidaus prekybai.

Vaizdui apie apimtis sudaryti, 12 lentelėje nurodytos lengvatinio importo apimtys pagal bendrą priemonę, BLS+ ir VIG bei susijusios pagal prekybos apimtį apskaičiuotos lengvatinės maržos. Padauginus šiuos du kintamuosius, gaunamas skaičius, atitinkantis galimą muitų įplaukų praradimą, kuris atsirastų, jei DPR muitai būtų taikomi visam importui. Šis skaičius sudaro apie 2 mlrd. EUR, o bendros ES muitų įplaukos 2006 m. sudarė apie 14 mlrd. EUR (19).

Table 12

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports under the general arrangement

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 34 821 37 521 8 % 42 276 13 % 21 % Average preferential margin 3,12 % 3,18 % 2 % 3,20 % 1 % 3 % Loss of income 1 086,4 1 193,2 10 % 1 352,8 13 % 25 %

Prie Bendrijos biudžeto pajamų praradimo augimo prisidėjo abu parametrai – ir lengvatinis importas, ir lengvatinės maržos.

Table 13

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from beneficiary countries of the GSP+ regime

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 2 590 3 273 26 % 4 347 33 % 68 % Average preferential margin 6,09 % 6,31 % 4 % 7,22 % 14 % 19 % Loss of income 157,7 206,5 31 % 313,9 52 % 99 %

Per trejus nagrinėjamus metus padidėjo ir lengvatinio importo apimtis, ir lengvatinė marža, prisidėję prie pajamų praradimo augimo. BLS+ režimo poveikis ES biudžetui, nors ir mažiausias absoliučia išraiška, akivaizdžiai auga greičiau negu atitinkamas kitų BLS priemonių poveikis.

Table 14

Loss of income for the EU budget resulting from granting tariff preferences to imports from LDCs

(Mio Euro, %) 2004 2005 2004-2005 2006 2005-2006 2004-2006 value value growth value growth growth Preferential imports 3 133 3 288 5 % 4 393 34 % 40 % Average preferential margin 7,32 % 6,99 % –5 % 6,99 % 0 % –5 % Loss of income 229,3 229,8 0,2 % 307,1 34 % 34 %

Bendrijos biudžeto praradimo augimą daugiausia nulemia lengvatinio importo didėjimas.

5. IŠVADA

Šios ataskaitos tikslas – įvertinti trijų priemonių, kurios pagal BLS taikomos besivystančioms šalims, veikimą.

Pagal EB reglamento (EB) Nr. 980/2005 28 straipsnio 3 dalį Komisija, remdamasi ataskaita, turi išnagrinėti sistemos poveikį apimant visas lengvatines priemones ir laikotarpį nuo 2006 m. sausio 1 d.

Pagrindinė šio įvertinimo išvada yra ta, kad sistema, įvesta pagal naująjį reglamentą, yra geresnė ir produktų, kuriems taikomos lengvatos, skaičiaus, ir lengvatų, kuriomis gali pasinaudoti lengvatas gaunančios šalys, ir jų dydžio atžvilgiu.

Naujausi statistiniai duomenys parodo, kad 2006 m. įvesta BLS sąvoka pasiteisino praktikoje, nes lengvatinio importo pagal bendrą priemonę vertė per pastaruosius metus padidėjo 8 %, nors besivystančioms šalims reikėjo prisitaikyti prie naujų sistemos reikalavimų.

Be to, BLS pasirodė esanti veiksminga skatinant šalių, kurioms labiausiai to reikia, eksportą į ES, nes BLS importas iš MIŠ ir lengvatas pagal BLS+ gaunančių šalių skaičius 2006 m. padidėjo atitinkamai 35 % ir 15 %. Be to, padidėjo šių priemonių naudojimo lygiai.

Naujosios gradacijos nuostatos aiškiai atitiko BLS gradacijos mechanizmo tikslą, nes nebuvo pakenkta produktų, kuriems buvo taikyta gradacija ir kurie yra kilę iš šalių, kurioms buvo taikyta gradacija, importo į ES lygiui.

Tačiau vis dar galima pasiekti geresnių rezultatų, nes, visų pirma MIŠ atveju, naudojimo lygiai vis dar nedideli, nors ir sparčiai didėja; 2005–2006 m. bendros priemonės naudojimo lygiai visuose sektoriuose sumažėjo, tačiau 2004–2006 m. prieaugis vis tiek sudarė 3 %. Šį veiksnį ateinančiais metais reikia atidžiai stebėti.

Taigi bendros BLS pastarųjų trejų metų ir ypač 2006 m. analizės rezultatai yra nevienareikšmiai. Naujoji sistema taikoma tik nuo 2006 m. sausio 1 d. ir lengvatas gaunančios šalys galėjo nevisiškai pasinaudoti naujomis priemonėmis, todėl galutinių išvadų dar negalima padaryti ir ateinančiais metais gali prireikti tolesnės analizės.

(1) 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 980/2005 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (OL L 169, 2005 6 30).

(2) 2004 m. liepos 7 d. komunikatas [COM(2004) 46, OL C 242, 2004 9 29].

(3) Tarifų taikymas sustabdomas, jeigu taikant lengvatas (ad valorem) muitų norma sudaro ne daugiau kaip 1 % arba specifiniai muitai sudaro ne daugiau kaip 2 EUR.

(4) Tai daugiausia taikoma Kombinuotosios nomenklatūros 50–63 skyriuose išvardytiems produktams.

(5) BLS taikyti, gavėjai turi atitikti tam tikrus kriterijus, visų pirma tai turi būti pažeidžiamos šalys (žr. toliau), ratifikavusios ir veiksmingai taikančios pagrindines tarptautines konvencijas dėl esminių žmogaus ir darbo teisių, taip pat aplinkosaugos ir valdymo principus. Pagal BLS reglamente pateiktą apibrėžtį sąvoka „pažeidžiamumas“ reiškia, kad gavėjo eksporto į Bendriją, kuriam taikoma BLS, penkių didžiausių skirsnių vertė turi sudaryti daugiau kaip 75 % viso jo eksporto, kuriam taikoma BLS. Tos šalies eksportas, kuriam taikoma BLS, taip pat turi sudaryti mažiau kaip 1 % viso importo į Bendriją, kuriam taikoma BLS, vertės [taip pat įrašyti Pasaulio banko kriterijus – žr. BLS reglamento 9 straipsnio 3 dalį].

(6) 2001 m. vasario 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 416/2001.

(7) Tačiau pagal VIG sistemą cukraus, ryžių ir bananų importas nėra nedelsiant liberalizuojamas. Tai taikoma iš viso 43 tarifų pozicijoms, kurioms VIG nustatytos neapmuitinamos kvotos. Šios tarifų pozicijos nebuvo įskaitytos į 926 pozicijų skaičių.

(8) Šios šalys išvardytos I priede.

(9) Išimties tvarka BLS+ skatinamos priemonės įsigaliojimas buvo paspartintas ir ji laikinai įsigaliojo 2005 m. liepos 1 d.

(10) Šalys, kurių eksportas į ES pagal BLS yra didesnis nei 1 mlrd. EUR ir kurių ūkis yra didesnis: Indija, Brazilija, Bangladešas, Tailandas, Vietnamas, Indonezija, Pakistanas, Malaizija, Saudo Arabija, Ukraina, Kinija, Argentina, Rusija, Pietų Afrika.

(11) Žr. II priedą.

(12) Žr. III priedą.

(13) 0: Products that enjoy 100 % preference thus enter the EU Market Duty free.

(14) <> 0: Dutable products. Products which benefit from a reduction from the MFN tariff but do not enter the EU Market duty free.

(15) Kaip numatyta 2004 m. liepos 7 d. komunikate [COM(2004) 461, OL C 242, 2004 9 29].

(16) Tarybos reglamento (EB) Nr. 980/2005 14 straipsnyje numatyti gradacijos kriterijai.

(17) Brazilija, Kinija, Alžyras, Indonezija, Indija, Malaizija, Rusija, Tailandas ir Pietų Afrika.

(18) Pagal prekybos apimtį apskaičiuota vidutinė lengvatinė marža: produktų sąrašo lengvatinių maržų vidurkis, apskaičiuotas pagal kiekvieno produkto importo apimtį.

(19) Reikėtų atminti, kad valstybės narės pasilieka 25 % surinktos sumos surinkimo sąnaudoms padengti, taigi finansinį poveikį Bendrijos biudžetui daro tik 75 % surinktų sumų. Tad bendras praradimas biudžete apytikriai būtų 1,5 mlrd. EUR.

ANNEX I BENEFICIARY COUNTRIES UNDER ALL GSP ARRANGEMENTS 1. Beneficiary countries under the general agreement List of 42 GSP beneficiary countries Basis for statistical analysis as countries comprise > 90 % of all imports of countries under the general agreement 1. Algeria 2. Argentina 3. Armenia 4. Azerbaijan 5. Bahrein 6. Belarus 7. Brazil 8. Brunei Darussalam 9. Chile 10. China (People's Republic) 11. Cuba 12. Egypt 13. India 14. Indonesia 15. Iran (Islamic Republic of) 16. Jordan 17. Kazakhstan 18. Kuwait 19. Kyrgyzstan 20. Lebanon 21. Libyan (Jamahiriya Arab) 22. Malaysia 23. Mexico 24. Morocco 25. Oman 26. Pakistan 27. Paraguay 28. Philippines 29. Qatar 30. Russian Federation 31. Saudi Arabia 32. South Africa 33. Syrian (Arab Republic) 34. Tajikistan 35. Thailand 36. Tunisia 37. Turkmenistan 38. Ukraine 39. United Arab Emirates 40. Uruguay 41. Uzbekistan 42. Vietnam List of 71 beneficiary countries These countries are not included in the statistical analysis as these are either ACP beneficiaries, have no major implications for analysis or for lack of available export statistics 1. American Samoa 2. Anguilla 3. Antartica 4. Antigua and Barbuda 5. Aruba 6. Bahamas 7. Barbados 8. Belize 9. Bermuda 10. Botswana 11. Bouvet Island 12. British Indian Ocean Territory 13. British Virgin Islands 14. Cameroon 15. Cayman Islands 16. Christmas Islands 17. Cocos Islands (or Keeling Islands) 18. Congo 19. Cook Islands 20. Cote d’Ivoire 21. Dominica 22. Dominican Republic 23. Falkland Islands 24. Federal States of Micronesia 25. Fiji 26. French Southern Territories 27. French Polynesia 28. Gabon 29. Ghana 30. Gibraltar 31. Greenland 32. Grenada 33. Guam 34. Guyana 35. Heard Island & MacDonald Island 36. Iraq 37. Jamaica 38. Kenya 39. Macao 40. Marshall Islands 41. Mauritius 42. Mayotte 43. Montserrat 44. Namibia 45. Nauru 46. Netherlands Antilles 47. New Caledonia 48. Nigeria 49. Niue Island 50. Norfolk Island 51. Northern Mariana Islands 52. Palau 53. Papua New Guinea 54. Pitcairn 55. Seychelles 56. South Georgia and South Sandwich Islands 57. St Helena 58. St Kitts and Nevis 59. St Lucia 60. St Pierre and Miquelon 61. St Vincent & Northern Grenadines 62. Surinam 63. Swaziland 64. Tokelau Islands 65. Tonga 66. Trinidad & Tobago 67. Turks and Caicos Islands 68. US Minor Outlying Islands 69. Virgin Islands (USA) 70. Wallis and Futuna 71. Zimbabwe 2. Beneficiary countries under the GSP+ arrangement List of 15 countries 1. Bolivia 2. Colombia 3. El Salvador 4. Guatemala 5. Nicaragua 6. Republic of Moldova 7. Peru 8. Venezuela 9. Costa Rica 10. Ecuador 11. Georgia 12. Honduras 13. Mongolia 14. Panama 15. Sri Lanka 3. Beneficiary countries under the EBA arrangement List of 50 least developed countries under the EBA scheme 1. Afghanistan 2. Bangladesh 3. Bhutan 4. Burkina Faso 5. Cape Verde 6. Chad 7. Democratic Rep. of Congo (Zaire) 8. Equatorial Guinea 9. Ethiopia 10. Guinea 11. Haiti 12. Laos 13. Liberia 14. Malawi 15. Mali 16. Mozambique 17. Nepal 18. Rwanda 19. Sao Tome & Principe 20. Sierra Leone 21. Somalia 22. Tanzania 23. Tuvalu 24. Uganda 25. Yemen 26. Angola 27. Benin 28. Burundi 29. Cambodia 30. Central African Republic 31. Comoros 32. Djibouti 33. Eritrea 34. Gambia 35. Guinea-Bissau 36. Kiribati 37. Lesotho 38. Madagascar 39. Maldives 40. Mauritania 41. Myanmar 42. Niger 43. Samoa 44. Senegal 45. Soloman Islands 46. Sudan 47. Timor-Leste 48. Togo 49. Vanuatu 50. Zambia

ANNEX II VARIATION OF PREFERENTIAL IMPORTS OF THE GSP Beneficiary countries (in 1000 EUR) Countries Preferential imports 2005 Preferential imports 2006 Change in % 2006/2005 1. Angola 0,3 12 520,59 4 173 430 % 2. Bhutan 0,27 88,29 32 600 % 3. New Caledonia 0,57 57,51 9 989 % 4. Mozambique 172,26 8 242,05 4 685 % 5. Burundi 2,18 48,57 2 128 % 6. Burkina Fasso 167,26 2 677,42 1 501 % 7. Pakistan 170 052,84 2 298 079,86 1 251 % 8. Marshall (islands) 5,49 55,63 913 % 9. Gambia 27,4 270,74 888 % 10. Guam 3,58 34,65 868 % 11. Togo 245,02 2 292,87 836 % 12. Fiji (islands) 135,91 929,11 584 % 13. Palaos 5,24 34,89 566 % 14. Sierra Leone 579,06 3 029,35 423 % 15. Papua New Guinea 101,95 495,12 386 % 16. Malawi 2 258,42 10 485,85 364 % 17. Ethiopia 4 732,59 19 636,56 315 % 18. Libyan (Jamahiriya Arab) 123 405,72 465 527,61 277 % 19. Turkmenistan 16 633,10 61 367,20 269 % 20. Bahamas 742,2 2 457,63 231 % 21. Niger 28,24 87,85 211 % 22. Mali 46,61 134,79 189 % 23. Iraq 27,95 66,94 139 % 24. Jordan 1 721,86 4 107,53 139 % 25. Zambia 4 898,52 11 139,47 127 % 26. Chile 34 801,11 77 953,67 124 % 27. Ivory Coast 2 625,30 5 250,64 100 % 28. Benin 2 729,08 5 043,76 85 % 29. Kenya 3 891,55 7 025,01 81 % 30. Antigua and Barbuda 302,93 546,02 80 % 31. Tunisia 25 938,50 45 930,68 77 % 32. Afghanistan 901,07 1 567,00 74 % 33. Swaziland 237,72 407,46 71 % 34. Saudi Arabia 1 210 864,13 2 011 219,21 66 % 35. The Netherlands Antilles 12 248,52 20 023,19 63 % 36. Mexico 41 243,23 63 958,56 55 % 37. Macao 11 268,06 17 404,28 54 % 38. Sri Lanka 618 999,91 937 521,93 51 % 39. Bolivia 17 110,77 25 121,24 47 % 40. Belize 199,39 290,97 46 % 41. Malaysia 1 451 797,42 2 102 764,01 45 % 42. Namibia 8 393,81 12 096,34 44 % 43. Panama 67 278,95 95 478,33 42 % 44. Argentina 1 086 668,99 1 536 933,70 41 % 45. The Maldives 31 382,61 44 322,75 41 % 46. Saint-Vincent-et the Grendaian 23,99 33,09 38 % 47. Gabon 367,98 506,65 38 % 48. The Congo (Democratic Republic of) 2 030,73 2 787,35 37 % 49. Yemen 63 465,46 86 486,20 36 % 50. Moldova (Republic of) 136 485,59 185 720,36 36 % 51. Bangladesh 2 648 038,85 3 566 426,65 35 % 52. Cambodia 355 495,18 474 710,41 34 % 53. Paraguay 14 323,88 18 995,08 33 % 54. Nicaragua 21 873,20 28 411,13 30 % 55. Nigeria 34 172,30 43 948,84 29 % 56. Brazil 3 567 498,58 4 522 398,81 27 % 57. Uruguay 137 316,34 172 828,18 26 % 58. Sudan 843,32 1 057,31 25 % 59. Oman 52 403,93 64 124,96 22 % 60. Honduras 78 080,81 95 500,05 22 % 61. Peru 533 685,11 646 110,45 21 % 62. Mongolia 9 810,15 11 856,92 21 % 63. Surinam 119,96 144,6 21 % 64. Ukraine 1 442 052,99 1 732 475,09 20 % 65. El Salvador 54 114,69 64 743,39 20 % 66. Ghana 2 167,20 2 589,64 19 % 67. Bélarus 409 388,61 488 192,28 19 % 68. Thailand 2 612 381,60 3 107 573,63 19 % 69. Senegal 8 117,30 9 610,54 18 % 70. Indonesia 2 436 304,90 2 881 934,82 18 % 71. Costa Rica 344 728,44 407 138,63 18 % 72. Egypt 167 456,03 197 659,46 18 % 73. Guatemala 114 404,22 134 398,64 17 % 74. Vietnam 2 565 978,80 3 009 954,18 17 % 75. Kazakhstan 422 503,55 494 225,98 17 % 76. Ecuador 662 100,64 769 661,87 16 % 77. Uzbekistan 55 534,74 64 290,05 16 % 78. The Philippines 682 938,84 786 985,02 15 % 79. St. Kitts and Nevis 26,68 30,7 15 % 80. India 8 478 128,71 9 668 342,69 14 % 81. Madagascar 5 521,49 6 292,16 14 % 82. Lao (People's Democratic Republic) 91 352,03 101 760,93 11 % 83. Kyrgyzstan 2 762,21 3 064,12 11 % 84. Iran (Islamic Republic of) 407 182,19 445 766,20 9 % 85. Dominican (Republic) 3 651,40 3 990,22 9 % 86. Morocco 51 152,54 55 875,92 9 % 87. Haiti 1 485,20 1 579,61 6 % 88. Syrian (Arab Republic) 11 271,35 11 801,13 5 % 89. Mauritania 765,57 777,55 2 % 90. Colombia 488 313,43 485 722,67 –1 % 91. Nepal 68 953,44 68 456,60 –1 % 92. Cuba 146 227,27 143 095,21 –2 % 93. Grenada 1,02 0,99 –3 % 94. Trinidad and Tobago 25 633,98 24 668,19 –4 % 95. Mauritius 2 617,88 2 296,91 –12 % 96. Rwanda 82,67 72,41 –12 % 97. Kuwait 559 105,96 480 386,06 –14 % 98. Georgia 95 572,82 77 013,15 –19 % 99. Uganda 2 441,33 1 960,88 –20 % 100. Qatar 146 884,96 109 966,20 –25 % 101. Lebanon 3 573,88 2 661,20 –26 % 102. Venezuela 588 737,86 437 589,70 –26 % 103. Bahrein 241 767,44 178 320,93 –26 % 104. Lesotho 846,01 614,54 –27 % 105. Cameroon 289,01 209,28 –28 % 106. Djibouti 375,7 260,8 –31 % 107. Armenia 181 895,48 122 567,40 –33 % 108. Azerbaijan 49 252,78 32 064,04 –35 % 109. Turks et Caïques (islands) 1,83 1,19 –35 % 110. Russia (Federation of) 2 156 654,47 1 391 302,62 –35 % 111. South Africa 2 066 749,65 1 316 357,93 –36 % 112. Brunéi Darussalam 426,13 264,14 –38 % 113. Tajikistan 30 495,05 18 374,15 –40 % 114. Tanzania (Republic of) 4 807,89 2 840,91 –41 % 115. Jamaica 350,95 198,42 –43 % 116. United Arab Emirates 1 294 710,98 615 157,93 –52 % 117. Chad 53,34 22,03 –59 % 118. Saint-Pierre-et-Miquelon 61,64 23,91 –61 % 119. Tokelau (Islands) 146,88 54,71 –63 % 120. Virgin British (Islands) 251,76 93,03 –63 % 121. British territory of the Indian Ocean 26,77 9,77 –64 % 122. China (People's Republic of) 4 839 500,88 1 618 369,40 –67 % 123. Liberia 162,32 49,72 –69 % 124. Comoros Islands (Islands) 77,68 22,9 –71 % 125. Zimbabwe 5 934,59 1 415,38 –76 % 126. Algeria 47 128,13 7 783,33 –83 % 127. French Polynesia 186,41 26,83 –86 % 128. Aruba 47 050,34 5 479,56 –88 % 129. Dominica 93,86 9,75 –90 % 130. Barbados 35,99 3,62 –90 % 131. Guyana 198,41 17,29 –91 % 132. The Solomon Islands 306,88 14,17 –95 % 133. Eritrea 52,26 0,55 –99 % 134. Virgin of the United States (Islands) 39 918,41 194,33 – 100 % 135. Gibraltar 8 496,70 0,73 – 100 % 136. Anguilla 7,87 0 – 100 % 137. Botswana 164,25 0 – 100 % 138. Bouvet (Island) 51,73 0 – 100 % 139. Cocos (Islands) (or Keeling Islands) 19,72 0 – 100 % 140. Cook (Islands) 13,15 0 – 100 % 141. Guinea 46,24 0 – 100 % 142. Mariannes of the North (Islands) 1,73 0 – 100 % 143. Mayotte 0,97 0 – 100 % 144. Nauru 10,75 0 – 100 % 145. Niue (Island) 7,87 0 – 100 % 146. Norfolk (Island) 0,51 0 – 100 % 147. Pitcairn 0,12 0 – 100 % 148. Seychelles 2 195,89 0 – 100 % 149. South Georgia and the Sandwich Southern Islands 2 375,47 0 – 100 % 150. The Congo 281,49 0 – 100 % 151. Vanuatu 61,72 0 – 100 % 152. Walles and Futuna 3,1 0 – 100 % 153. Saint Helena 0 0,97 154. Caïmanes (Islands) 0 1,39 155. Montserrat 0 2,02 156. Somalia 0 2,06 157. Timor-Leste 0 10,92 158. Sao Tome and Principle 0 14,65 159. Micronesia (Federate States of) 0 16,29 160. Cape Verde (Republic of) 0 23,75 161. American Samoa 0 62,59 162. Equatorial Guinea 0 1 566,49

ANNEX III COUNTRIES/SECTORS GRADUATED FROM THE GENERAL ARRANGEMENT (in 1000 EUR) INDONESIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 611 725 S-9 Wood 341 357 Total imports 6 662 027 953 082 14,3 % MALAYSIA S-3 Animal or vegetable fats, oils and waxes 539 736 Total imports 5 289 934 539 736 10,2 % BRAZIL S-4 Prepared foodstuffs, brevages, spirits, vinegar 1 213 297 S-9 Wood 332 648 Total imports 5 645 233 1 545 945 27,4 % ALGERIA S-5 Mineral Products 1 073 116 Total imports 1 291 750 1 073 116 83,1 % CHINA S-6 Products of the chemical industries 2 157 039 S-7 Plastics and rubber 3 101 833 S-8 Raw hides, skins and leather 3 730 823 S-9 Wood 322 255 S-10 Pulp of wood and paper 535 877 S-11 Textiles 12,5 % 11 632 933 S-12 Footwear etc. 3 409 209 S-13 Stones, glass and ceramic products 1 062 408 S-14 Pearls and precious metals 602 946 S-15 Base metals 4 146 914 S-16 Machinery and mechanical appliances 15 148 264 S-17 Transport equipment 987 986 S-18 Optical and musical instruments, clocks and watches 3 346 338 S-20 Miscellaneous 9 649 497 Total imports 60 977 956 59 834 321 98,1 % INDIA S-14 Pearls and precious metals 275 970 S-11 Textiles 12,5 % 4 141 454 Total imports 9 916 656 4 417 424 44,5 % THAILAND S-14 Pearls and precious metals 476 916 S-17 Transport equipment 1 060 654 Total imports 7 113 130 1 537 570 21,6 % RUSSIA S-15 Base metals 1 937 467 S-6 Products of the chemical industries 1 310 066 S-10 Pulp of wood and paper 230 913 Total imports 5 921 440 3 478 446 58,7 % SOUTH AFRICA S-17 Transport Equipment 916 899 Total imports 5 237 945 916 899 17,5 %