EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.7.20 
SEK(2011) 950 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas dėl reglamento 
 
dėl rizikos ribojimo reikalavim ų kredito įstaigoms ir investicin ėms įmonėms  
 
{KOM(2011) 452 galutinis} 
{SEK(2011) 949 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. BENDROJI INFORMACIJA  
Finansų krizės mastas išryškino nepriimtin ą riziką, susijusią su dabartiniu finans ų įstaigų 
reglamentavimu. TVF vertinimu, 2007 −2010 m. Europos bankai d ėl krizės patyrė beveik 
1 trilijoną EUR (tai sudaro 8 proc. ES BVP) nuostoli ų. 
Siekdamos gr ąžinti bank ų sektoriaus stabilum ą ir užtikrinti, kad realiajai ekonomikai ir toliau 
būtų teikiami kreditai, ir ES, ir jos valstyb ės narės ėmėsi įvairių precedento neturin čių 
priemonių, kurių išlaidas galiausiai teko apmok ėti mokes čių mokėtojams. Šiomis 
aplinkybėmis 2010 m. spalio m ėn. Europos Komisija (toliau − Komisija) patvirtino 
4,6 trilijon ų EUR finans ų įstaigoms skirt ų valstybės pagalbos priemoni ų, iš jų daugiau kaip 
2 trilijonai EUR buvo veiksmingai panaudoti 2008 −2009 m. 
Taip pat buvo vykdomos ryžtingos, ne mažesnio masto už fiskalin ę paramą bankams, 
reformos, kuri ų tikslas – pašalinti per kriz ę išryškėjusias reglamentavimo spragas. Šiuo 
atžvilgiu Komisija įvairias bank ų reglamentavimo pataisas pasi ūlė dar 2008 m. spalio m ėn. (II 
direktyva d ėl kapitalo poreikio1) ir 2009 m. liepos m ėn. (III direktyva d ėl kapitalo poreikio). 
Teisės aktų pakete, prie kurio pridedama ši ataskaita, pateikiami bendrai pa rengti ir suderinti 
reikalavimai d ėl bankų kapitalo ir likvidumo, vadinami sistema „Bazelis III“. Komisijos 
tarnybos aktyviai dalyva vo juos rengiant vis ų ES valstybi ų narių vardu. Paketas išpl ėstas, į jį 
įtrauktas pasi ūlymas suderinti kitas direktyv ų dėl kapitalo poreikio nuostatas, siekiant 
sutvirtinti bendr ąją rinką ir padidinti prieži ūros veiksmingum ą. Šioje ataskaitoje aptariamas 
tik toliau nurodyt ų priemoni ų poveikio vertinimas. 
2. KONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Vykdant projekt ą Komisijos tarnybos dalyvavo tarptautini ų forumų, visų pirma Bazelio bank ų 
priežiūros komiteto (toliau − BBPK), kuris buvo atsakingas už nauj ų politikos priemoni ų 
likvidumo ir sandorio šalies kredito rizikos vald ymo srityse bei reguliuojamojo kapitalo ir 
procikliškumo s ąvokų apibrėžčių parengim ą, darbe. Į šį darbą buvo aktyviai įtrauktas Europos 
bankininkyst ės komitetas ir Europos bankininkyst ės priežiūros institucij ų komitetas (EBPIK), 
su jais buvo konsultuojamasi viso projekto įgyvendinimo metu. 
Norėdamas pagr įsti šių ES bankų sektoriaus teis ės aktų paketo poveikio analiz ę, EBPIK atliko 
kiekybinį poveikio tyrim ą. Tyrime dalyvavo 246 bankai iš 21 šalies, kurios yra EBPIK nar ės, 
iš jų 50 bankų, priklausan čių 1 grupei2, ir 196 bankai, priklausantys 2 grupei − šiems bankams 
kartu tenka apie 70 proc . konsoliduoto ES bank ų sektoriaus kapitalo. EBPIK Komisijai taip 
pat teikė technines konsultacijas d ėl nacionalini ų alternatyv ų ir veiksm ų laisvės suderinimo. 
2010 m. balandžio m ėn. Komisijos tarnybos sureng ė viešą svarstym ą, 2009−2011 m. − 
keturias viešas konsultacijas d ėl teisės aktų pakete numatyt ų politikos priemoni ų3. Per 
konsultacijas gauti atsakymai yra svarbus duomen ų ir informacijos apie suinteresuot ųjų šalių 
požiūrį į galimų priemoni ų poveikį ir veiksmingum ą šaltinis. Be to, Komisijos tarnybos 
                                                 
1 Direktyva d ėl kapitalo poreikio. 
2 1 grupei priklausantys bankai − tai bankai, kuri ų 1 lygio kapitalas yra didesnis nei 3 mlrd. eur ų ir kurie 
veikia tarptautiniu lygmeniu. Visi kiti bankai priskiriami 2 grupei. 
3 Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/bank/regcapital/index_en.htm . 
 
LT 2   LT atskirai sureng ė išsamias konsultacijas su pramon ės sektoriaus atstovais, tarp j ų − Bankų 
klausimų ekspertų grupe, įvairiomis ES bank ų sektoriaus asociacijomis ir konkre čiais bankais. 
3. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
3.1. Likvidumo rizikos valdymas 
Pasaulinė finansų krizė išryškino dabartinio įstaigų likvidumo rizikos valdymo spragas, tarp 
jų − testavimo nepalankiausiomis s ąlygomis tr ūkumus, turto ir įsipareigojim ų terminų 
neatitikimus. Tiksliau tariant, paaišk ėjo, kad pagal esam ą likvidumo rizikos valdymo praktik ą 
nepakankamai visapusiškai įvertinama rizika, susijusi su suteikt ų ir perleist ų paskolų 
pakeitimu vertybiniais popieriais, sud ėtingų finansini ų priemoni ų naudojimu, kliovimusi 
didmeniniu finansavimu, naudojant trumpalaikes priemones. Paaišk ėjo, kad prielaidos d ėl 
turto rinkos likvidumo ir s ąsajų tarp rinkos likvidumo ir finansavimo likvidumo buvo 
klaidingos, per kriz ę didžiulis vaidmuo taip pat teko finans ų įstaigų elgsenos aspektams. Šie 
veiksniai prisid ėjo prie kai kuri ų finansų įstaigų4 žlugimo ir gerokai susilpnino daugel į kitų, 
kilo grėsmė finansų stabilumui, viešajam sektoriui ir centriniams bankams teko skirti iki tol 
neregėto masto likvidumo didinimo pagalb ą. 2008 m. rugs ėjo−gruodžio m ėn. ECB paskolos 
euro zonos kredito įstaigoms išaugo apie 70 proc., ik i daugiau kaip 800 mlrd. EUR. 
Nors kai kurios valstyb ės narės šiuo metu taiko tam tikrus kiekybinius reikalavimus 
likvidumui kontroliuoti, ES lygmeniu n ėra suderintos, pakankamai aiškios trumpalaikio ir 
ilgalaikio likvidumo kontrol ės atitinkamu lygmeniu tvarkos. Tai, kad dabartiniai valstybi ų 
narių reikalavimai skiriasi, trukdo prieži ūros institucijoms palaikyti ryšius, o įstaigoms, kurios 
vykdo tarptautin ę veiklą, kelia papildom ų ataskaitų teikimo išlaid ų. 
3.2. Kapitalo apibr ėžtis 
Prasidėjus krizei ES bank ų sistemos kapitalas buvo nepakankamo kiekio ir kokyb ės. Tiksliau 
tariant, tam tikros kapitalo priemon ės, visų pirma, mišrios kapitalo priemon ės5 (toliau – 
mišrios priemon ės) neatitiko rinkos ir prieži ūros institucij ų lūkesčių dėl jų gebėjimo padengti 
nuostolius6, taip pat d ėl jų ilgalaikiškumo7, mokėjimų lankstumo8, tęstinumo. Iš ties ų, ES 
mišrių priemoni ų atitiktis pirmiau nurodytiems trim s kriterijams, vertinant nacionalini ų bankų 
kapitalo restrukt ūrizavimo priemones, buvo užtikrinama taikant Komisijos nustatyt ą „išlaidų 
dalijimosi“ politik ą. 
Paaiškėjo, kad reguliuojamojo kapitalo koregavimo priemon ės buvo nepakankamos, nes kai 
kuriuos balanso straipsnius, pavyzdžiui, mažumos dalis ir atid ėtųjų mokesčių turtą, kurių 
galimybės padengti nuostolius t ęsiant veikl ą nepalankiausiomis s ąlygomis yra ne tokios 
tvirtos, rinkos dalyviai  operatyviai pašalino iš įstaigų ataskaitose nurodom ų kapitalo 
pakankamumo rodikli ų. Tai, kad valstyb ėse narėse teisės aktuose nustatytas koregavimas 
                                                 
4 „Bear Sterns“, „Lehman Brothers“, „North ern Rock“, HBOS, „Bradford and Bingley“. 
5 Mišrios priemon ės yra vertybiniai popieriai, kuriems b ūdingi ir nuosavyb ės, ir skolos aspektai. 
6 Priemone turi b ūti įmanoma padengti nuostolius ir t ęsiant, ir likviduojant veikl ą, ir, jei reikia, papildyti 
indėlininkų lėšas. 
7 Priemone turi b ūti įmanoma pasinaudoti bet kuriuo metu, kad nekilt ų abejonių, ar ja nepalankiausiomis 
sąlygomis bus galima paremti ind ėlininkus ir kitus kreditorius. 
8 Priemonei turi b ūti būdingi ypatumai, kad nepalankiausiomis s ąlygomis (be kaupimo s ąlygos) būtų 
galima atid ėti arba nutraukti atkarp ų arba dividend ų mokėjimus. 
 
LT 3   LT taikytas skirtingai, dar labiau apsunkino 1 lygio ka pitalo priemon ės palyginamum ą ir 
patikimum ą. Todėl ataskaitose nurodyti 1 lygio kapita lo pakankamumo rodikliai neatspind ėjo 
įstaigų gebėjimo padegti augan čius nuostolius. Tod ėl daugelio šali ų vyriausyb ėms teko 
masiškai teikti param ą bankų sektoriui. 
3.3. Sandorio šalies kredito rizikos apibr ėžtis 
Krizė atskleidė daugelį dabartinio sandorio šalies kredito rizikos9, kuri patiriama d ėl išvestini ų 
finansinių priemoni ų, atpirkimo susitarim ų10 ir vertybini ų popierių įsigijimo finansavimo11 
veiklos, reglamentavimo sprag ų. Paaiškėjo, kad esamomis nuostatomis neužtikrinamas 
tinkamas šio pob ūdžio rizikos valdymas ir tinkama kapitalizacija. Pagal esamas taisykles taip 
pat nesuteikiamas pakankamas akstinas vietoj dvišal ės išvestini ų finansini ų priemoni ų 
sandorių tarpuskaitos naudotis daugiašale tarp uskaita per pagrindines sandorio šalis12. 
3.4. Skolinimo procikliškumas 
Procikliškas poveikis − tai toks poveikis, kuris ati tinka ekonominio ciklo krypt į ir sustiprina 
jo padarinius. Ciklišk ą bankų skolinimo pob ūdį lemia keletas tarpusavyje susijusi ų veiksnių, 
tarp jų − rinkos ir reglamentavimo nepakankamumas. 
Vienas iš dabartini ų rizika grindžiamo minimala us kapitalo poreikio aspekt ų yra tai, kad 
kapitalo poreikiai per ekonomin į ciklą kinta. Jeigu kredito įstaigos ir investicin ės įmonės šio 
poreikio reikalavimus gali įvykdyti, akivaizdži ų reglamentavimo apribojim ų dėl rizikos, kuri ą 
jos gali prisiimti, taigi, d ėl finansinio sverto, n ėra. Tai, kad nebuvo toki ų apribojim ų ir 
kapitalo poreikio reikal avimais nebuvo reaguojama į rizikos makrolygiu augim ą, lėmė 
finansinį disbalans ą, dėl kurio padid ėjo su kreditu susij ę nuostoliai, o ekonominiam ciklui 
pakitus, susiformavo žalinga įsiskolinimo mažinimo spiral ė. 
3.5. Alternatyvos, veiksm ų laisvė ir būtiniausias suderinimas 
2000 m. vietoj septyni ų bankų direktyv ų priimta viena konsoliduota bank ų direktyva. 
2006 m., ES prad ėjus taikyti sistem ą „Bazelis II“, ši direktyva išd ėstyta nauja redakcija 
Direktyvoje d ėl kapitalo poreikio. Tod ėl Direktyvos d ėl kapitalo poreikio nuostatose 
numatyta pakankamai alternatyv ų13 ir veiksm ų laisvės galimybi ų14. Direktyva d ėl kapitalo 
poreikio taip pat yra b ūtiniausio suderinimo direktyva, tai reiškia, kad valstyb ės narės gali 
taikyti griežtesnes rizikos ribojimo taisykles, d ėl kurių gali būti laikomasi pernelyg didelio 
reglamentavimo praktikos. 
                                                 
9 Rizika, kad sandorio šalis gali ne įvykdyti savo įsipareigojim ų iki galutinio pinig ų srautų pagal sandor į 
sumokėjimo. 
10 Pagal atpirkimo susitarim ą skolininkas sutinka parduoti vertybin į popierių skolintojui ir nupirkti t ą patį 
vertybinį popierių iš to paties skolintojo v ėliau už fiksuot ą kainą. 
11 Jeigu atpirkimo susitarimo tikslas yra skolintis arba skolinti pinigus, vertybini ų popierių finansavimo 
atveju siekiama laikinai įsigyti vertybin į popierių kitais tikslais, pavyzdžiui, trumpalaik ėms pozicijoms 
padengti. 
12 Ūkio subjektas, kuris yra sandorio šali ų, dalyvaujan čių prekyboje vienoje ar daugiau finans ų rinkų, 
tarpininkas, tampa pirk ėju iš visų pardavėjų ir pardav ėju visiems pirk ėjams. 
13 Kompetentingoms institucijoms arba valstyb ėms narėms leidžiama nuspr ęsti, kaip laikytis tam tikr ų 
nuostatų, pasirenkant iš tam tikr ų alternatyv ų. 
14 Kompetentingoms institucijoms arba valstyb ėms narėms leidžiama nuspr ęsti, ar laikytis tam tikros 
nuostatos. 
 
LT 4   LT Todėl valstybės narės, taigi ir nacionalin ės priežiūros institucijos šias taisykles taiko labai 
skirtingai, o tai ypa č apsunkina tarptautin ę įmonių veiklą. Dėl to taip pat kyla teisini ų 
neaiškum ų, sudaromos nevienodos veiklos s ąlygos. 
4. TIKSLAI  
Bendras šios iniciatyvos tikslas − užtikrinti, kad ES b ūtų didinamas bank ų kapitalo 
veiksmingumas ir griežtinamas likvidumo reglamentavimas, mažinamas neigiamas poveikis pasitikėjimui bankais, ribojamas finans ų sistemos procikliškumas,  kartu išsaugant ES bank ų 
sektoriaus konkurencingum ą. Šio tikslo siekiama įgyvendinant šiuos keturi s bendrus politikos 
uždavinius: 
− stiprinti finansin į stabilumą; 
− stiprinti ind ėlininkų interesų apsaugą; 
− užtikrinti tarptautin į ES bankų sektoriaus konkurencingum ą; 
− sumažinti finans ų sistemos cikliškum ą. 
5. P
OLITIKOS ALTERNATYVOS . ANALIZĖ IR PALYGINIMAS  
Iš viso įvertintos ir palygintos 27 politikos alternatyvos įvairiems iškeltiems klausimams 
spręsti. Šiame skyriuje aptariamas numatomas politikos priemoni ų poveikis kiekvienoje 
srityje, taip pat bendras viso pasi ūlymo poveikis. 
5.1. Likvidumo rizika 
Siekiant padidinti finans ų įstaigų atsparum ą trumpalaikei likvidumo rizikai, nuo 2015 m. bus 
pradėtas taikyti likvidumo padengimo rodik lis, bet prieš tai bus nustatytas steb ėjimo 
laikotarpis, atlikta perži ūra ir pritaikyti visi reikiami jo strukt ūros ir dydžio pakeitimai, 
patikrinta, ar jis nedaro nepageid aujamo poveikio sektoriui, finans ų rinkoms ir ekonomikai. 
Remiantis likvidumo padengimo rodiklio apibr ėžtimi pagal sistem ą „Bazelis III“, šio 
reikalavimo ES laikymasis ilgainiui duos  grynosios naudos, per metus ji sudarys 0,1 −0,5 proc. 
BVP, nes sumaž ės numatomas sistemini ų krizių dažnumas.  
Siekdama išspr ęsti problemas, kuri ų kyla dėl turto ir įsipareigojim ų terminų neatitikimo, 
Komisija svarsto galimyb ę pradėti taikyti gryn ąjį stabilaus finansavimo rodikl į. Prieš priimant 
galutinį sprendim ą dėl jo dydžio ir j į įdiegiant kaip minimal ų standartą 2018 m., bus vykdoma 
išsami grynojo stabilaus finansavim o rodiklio ir jo poveikio steb ėsena. 
5.2. Kapitalo apibr ėžtis 
Pasiūlymais griežtinami įvairių reguliuojamojo kapitalo lygi ų kapitalo priemoni ų atitikimo 
reikalavimams kriterijai, iš esm ės persvarstomas teis ės aktuose nustatyt ų koregavim ų 
taikymas. Perži ūrėjus teisės aktuose nustatytus koregavimus 1 grupei priklausan čių bankų 
reikalavimus atitinkantis bendras 1 lygio nuos avas kapitalas sumažintas 42 proc., 2-ajai 
grupei priklausan čių bankų – 33 proc. Š į sumažinim ą lėmė prestižo, reikšming ų investicij ų į 
kitas finans ų įstaigas ir atid ėtųjų mokesčių turto koregavimai. 
 
LT 5   LT Naujieji minimalaus bendro 1 lygio nuosavo kapitalo  ir 1 lygio kapitalo poreikio reikalavimai 
bus įgyvendinami laipsniškai 2013 −2015 m., šie koeficientai, atiti nkamai, sieks 4,5 ir 6 proc. 
Teisės aktuose nustatyti koregavimai bus perži ūrimi 2014 −2019 m. Taip pat numatytos 
kapitalo priemon ėms, kurios nebeatitinka reikalavim ų, taikomos t ęstinumo nuostatos. 
5.3. Sandorio šalies kredito rizika 
Bus sugriežtinti sandorio šalies kredito rizikos valdymo ir kapitalizavimo reikalavimai. 
Pasiūlymais taip pat bus labiau skatinama atsiska ityti už ne biržos prie mones per pagrindines 
sandorio šalis. Numatoma, kad šie pasi ūlymai paveiks daugiausia stambiausius ES bankus. 
Sandorio šalies kredito rizikos valdymo persvarstymas, ypa č griežtesni ų nuosavų lėšų 
poreikio reikalavim ų nustatymas dvišaliams susitarimams d ėl išvestini ų priemoni ų, 
atsižvelgiant į tai, kad šie susitarimai kelia didesn ę riziką finansų sistemai, yra neatskiriama 
Komisijos siekio užtikrinti, kad išvestini ų priemoni ų rinka būtų veiksminga, saugi ir stabili, 
dalis. Tai papildo kitas Komisijos reglamentavimo iniciatyvas šioje srityje, vis ų pirma 
pasiūlymą dėl reglamento d ėl ne biržos išvestini ų finansini ų priemoni ų, pagrindini ų sandorio 
šalių ir sandori ų duomenų saugyklų, kurį Komisija pri ėmė 2010 m. rugs ėjo 5 d. 
5.4. Anticikliškos politikos priemon ės 
Pasiūlyme dėl kapitalo rezerv ų numatyti kapitalo apsaugos ir anticiklinis kapitalo rezervai.  
Bendro 1 lygio nuosavo kapitalo apsaugos rezervo, kur į sudaro 2,5 proc. pagal rizik ą įvertinto 
turto, paskirtis − užtikrinti, kad bankas geb ėtų padengti nuostolius nepalankiausiais 
laikotarpiais, kurie gali  trukti kelerius metus. Numatyta, kad bankai tur ėtų šį kapitalą sukaupti 
ekonomikos pakilimo laikotarpiu. Tiems bankams, kurie neturi nustatyto dydžio rezervo, bus 
taikomi apribojimai savo nuoži ūra skirstyti pajamas (t. y. mok ėti dividendus) tol, kol bus 
pasiektas nustatytas rezervo dydis. 
Anticiklinio kapitalo rezervo paskirtis – pasiekti platesn į makrolygio rizikos ribojimo tiksl ą 
apsaugoti bank ų sektorių ir realiąją ekonomik ą nuo sistemin ės rizikos, kuri ą kelia spartaus 
bendro kredit ų augimo ir staigaus to augimo nuosm ukio ciklai. Jis bus sudaromas koreguojant 
kapitalo apsaugos rezerv o teikiamos apsaugos lyg į – jį gali sudaryti dar 2,5 proc. kapitalo. 
Siekdama apriboti pernelyg didel į finansinio sverto augim ą kredito įstaigos arba investicin ės 
įmonės balanse ir taip pad ėti riboti skolinimo cikliškum ą, Komisija taip pat si ūlo į priežiūrinį 
tikrinimą įtraukti ne rizika grindžiam ą finansinio sverto koeficient ą. Prieš šį koeficient ą 
įvedant kaip bendr ą privalom ą reikalavim ą 2018 m. sausio 1 d., bus vykdoma šio koeficiento 
poveikio steb ėsena. 
5.5. Bendras taisykli ų sąvadas 
Pasiūlymais suderinami skirtingi nacionalin ės priežiūros metodai, panaikinant alternatyv ų ir 
veiksmų laisvės galimybes. Tai netaikoma tam tikroms sritims, kuriose teis ės aktai griežtesni 
dėl rizikos vertinimo aspekt ų, rinkos arba produkto ypatum ų ir valstybi ų narių teisinės 
sistemos. 
5.6. Bendras paketo poveikis 
Norėdama papildyti pa čios atlikt ą sistemos „Bazelis III“ poveikio vertinim ą, Komisija 
išnagrinėjo įvairius viešojo ir priva čiojo sektori ų organizacij ų atliktus tyrimus. 
 
LT 6   LT Numatoma, kad pagal š į pasiūlymo paket ą ir III direktyv ą dėl kapitalo porei kio 1-osios grup ės 
bankų pagal rizik ą įvertintas turtas padid ės 24,5 proc., 2-osios grup ės bankų nedaug − 
4,1 proc. Bendro 1 lygio nuosavo kapitalo tr ūkumas naujiems minimalaus poreikio 
reikalavimams ir apsaugos rezervo reikalavimams įvykdyti, remiantis 2009 m. ES bank ų 
kapitalo lygiu, iki 2013 m. bus nedidelis, iki 2015 m. sudarys 84 mlrd. EUR, o iki 2019 m. − 
460 mlrd. EUR15, tai yra 2,9 proc. bank ų sektoriaus pagal rizik ą įvertinto turto. 
Kad bankai tur ėtų laiko sukaupti didesn ę pelno dal į, padidinti veiklos veiksmingum ą, išleisti 
naujas kapitalo priemones ir imtis kit ų būtinų veiksmų, kad prisitaikyt ų prie nauj ų 
reikalavim ų, šiems naujiems kapitalo poreikio reikalavimams įgyvendinti numatytas 
aštuonerių metų pereinamasis laikotarpis. Remiantis Bazelio komiteto, ECB ir Komisijos 
tarnybų analize, per ėjimas prie griežtesni ų kapitalo ir likvidumo reikalavim ų bendriems 
rezultatams tur ės tik nedidel į poveikį. 
Vertinant ilgalaik į ekonomin į poveikį, Bazelio komiteto atliktoje analiz ėje padaryta išvada, 
kad ilgalaik ėje perspektyvoje sistema „Bazelis III“ duos gryn ąją ekonomin ę naudą. Šioje 
analizėje nurodoma, kad grynoji ekonomin ė nauda, vertinant pagal ES BVP augim ą, sudarys 
0,3−2 proc. Ji bus gauta, nes ateityje sumaž ės numatomas finansini ų krizių dažnumas, o 
optimaliausia nauda bus gauta, kai be ndro 1 lygio nuosavo kapitalo dydis bus 6 −9 proc. 
Pagal kit ą Komisijos ir mokslinink ų sukurtą modelį padaryta išvada, kad įgyvendinus 
pasiūlymus ir bankams pertvarkius savo kapital ą, kad bendras kapitalo pakankamumo 
koeficientas b ūtų 10,5 proc., sistemin ės bankų krizės tikimyb ė septyniose valstyb ėse narėse 
sumažėtų 29−89 proc. 
Be to, Bazelio komiteto analiz ėje nurodyta, kad didesnis kap italas su anticik liniu kapitalo 
rezervu ir likvidumo reikalavimai taip pat tur ėtų sumažinti įprastų verslo cikl ų svyravim ą. Tai 
ypač aktualu MV Į, kurios per vis ą ekonomin į ciklą yra priklausomos nuo bank ų finansavimo. 
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Numatoma, kad si ūlomi pakeitimai įsigalios 2013 m. Konkre čių politikos tiksl ų įgyvendinimo 
pažangą padės įvertinti Bazelio komiteto ir Europos bankininkyst ės institucijos (EBI) darbo 
grupės, kurios stebi banko kapitalo pozicij ų raidą ir pasaulyje, ir ES. EBI nustatys speciali ą 
tvarką, kad užtikrint ų, kad būtų renkami reikiami duomenys finansinio sverto koeficientui ir 
naujiems likvidumo reikalavimams steb ėti siekiant laiku baigti kurti šias politikos priemones. 
                                                 
15 Iš šio skai čiaus 37 mlrd. EUR (vertinant 1 lygio kapital ą) priskiriami pasi ūlymui dėl III direktyvos d ėl 
kapitalo poreikio.