Trečiosiose šalyse teikiami lyginamieji indeksai gali būti naudojami Sąjungoje, jeigu Sąjungos kompetentinga institucija juos pripažįsta arba patvirtina arba jeigu šalies, kurioje jie naudojami, priežiūros tvarka pripažintina kaip lygiavertė lyginamųjų indeksų reglamente nustatytai tvarkai. Nors sprendimą dėl lygiavertiškumo priima Komisija ir trečiosios šalies priežiūros institucija turi sudaryti bendradarbiavimo susitarimus su ESMA, dėl patvirtinimo ir pripažinimo sprendžia nacionalinės kompetentingos institucijos. Dėl to šiuos prašymus turi nagrinėti daugelis nacionalinių kompetentingų institucijų ir kyla rizika, kad trečiosios šalies lyginamųjų indeksų administratorius stengsis pasirinkti tą nacionalinę kompetentingą instituciją, kuri, jo nuomone, priimdama sprendimus ir vykdydama administratoriaus priežiūrą yra liberalesnė (ieškos palankesnio teisinio reglamentavimo). Kadangi administratorius yra trečiojoje šalyje, pagrindinis argumentas dėl nacionalinės priežiūros – artumas prie prižiūrimų subjektų – negalioja. ESMA paskyrus trečiųjų šalių lyginamųjų indeksų administratorių kompetentinga institucija, padidėtų efektyvumas, sumažėtų rizika, kad bus ieškoma palankesnio teisinio reglamentavimo, ir sumažėtų šių subjektų priežiūros skirtumai. Tačiau vien valstybių narių veiksmais to pasiekti negalima.

Kadangi EPI yra Sąjungos įstaigos, jų valdymo reglamentus gali keisti tik Sąjungos teisėkūros institucija. Be to, pakeitimai padeda didinti vidaus rinkos veikimo nuoseklumą, o šio uždavinio valstybės narės veikdamos pavieniui išspręsti negali.

Dėl finansų tvarumo pažymėtina, kad Komisija pagal KRS iniciatyvą įsipareigojo stiprinti ES lyderystę tvarių investicijų ir finansų srityje. Dėl naujų aplinkos apsaugos, socialinių ir su valdymu susijusių rizikos veiksnių ir naujų galimybių finansų sektorius kinta, dėl to priežiūros sistemą ir metodus reikia koreguoti. Be to, finansų sektoriui tenka pagrindinis vaidmuo užtikrinant perėjimą prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir energiją efektyviau vartojančios ekonomikos. ES lygmeniu būtinas tvirtas koordinavimas ir priežiūros metodikų, kuriomis siekiama tvarumo, konvergencija. Šiuo atžvilgiu šis pasiūlymas dera su Energetikos sąjungos strategija, ES įsipareigojimais dėl žiedinės ekonomikos ir darnaus vystymosi tikslais.

Be to, Komisija – irgi atskiru dokumentu – koreguoja savo ankstesnį pasiūlymą dėl reglamento, kuriuo iš dalies keičiami ESMA ir ERIR reglamentai.

Be to, vadovaujantis Sutartyje įtvirtintu proporcingumo principu, EPI veiksmų ir priemonių turinys bei forma neviršija to, kas būtina šio reglamento tikslams pasiekti. Veiksmai ir priemonės turi būti proporcingi įstaigų ar įmonių, kurioms atitinkamų EPI veikla daro poveikį, finansinei arba verslo veiklai būdingos rizikos pobūdžiui, mastui ir sudėtingumui.

Dėl konkrečių sektorių aktų pažymėtina, kad siūlomais pakeitimais iš esmės tik užtikrinama, kad ESMA galėtų vykdyti tiesioginę priežiūrą. Jie pasirinkti atsižvelgiant į atitinkamų sektorių specifiką. Be to, reikia suderinti Finansinių priemonių rinkų reglamento (FPRR) dalinius pakeitimus ir nedidelius Direktyvos 2009/138/EB („Mokumas II“) pakeitimus. Todėl taip pat teikiamas atskiras pasiūlymas dėl šios direktyvos dalinio keitimo.

Šiuo pasiūlymu daromais pakeitimais tikslingai siekiama sustiprinti ES priežiūros sistemą, kad finansų sistema visoje ES būtų tvaresnė, stabilesnė ir veiksmingesnė, o vartotojai ir investuotojai būtų labiau saugomi. Dėl to pasiūlyme išdėstyti tikslingi, tiksliai suformuluoti ES lygmens priežiūros sistemos pakeitimai, siekiant, kad valdymas būtų veiksmingesnis ir efektyvesnis. Pasiūlymu patikslinamos esamos EPI užduotys ir įgaliojimai ir joms suteikiama naujų įgaliojimų, kad jos galėtų atsižvelgti į naujus pokyčius, įskaitant technologijų srityje, taip pat klausimus, kuriuos kelia didėjantis ES vidaus tarpvalstybinės veiklos mastas ir tikėtina tolesnė ES ir kitų pasaulio šalių finansų rinkų integracija. Be to pasiūlyme išdėstyta patikslinta finansavimo sistema, kuria užtikrinama, kad EPI finansavimas būtų tvarus, proporcingas ir atitiktų jų vykdomas užduotis.

Dėl grynojo poveikio įvairių suinteresuotųjų subjektų išlaidoms, išskyrus tiesioginių įgaliojimų suteikimą ESMA, pažymėtina, jog pageidautinos galimybės turėtų nedaug paveikti privatųjį sektorių, nes jų įnašas, mokamas privačiojo sektoriaus lėšomis finansuojamoms nacionalinėms institucijoms, sumažėtų, kadangi nacionalinėms KI nebereikėtų mokėti įnašų į EPI metinį biudžetą. Grynasis poveikis ES biudžetui bus neutralus – nors priėmus pasiūlymą, pirmaisiais metais iš ES biudžeto teks skirti avansines išmokas, vėliau, pradėjus veikti naujiems finansavimo mechanizmams, sumokėtos avansinės išmokos bus sugrąžintos į ES biudžetą. Be to, grynasis poveikis nacionalinėms KI taip pat bus neutralus, nes, viena vertus, nacionalinės KI nebemokėtų įnašų EPI finansuoti, ir, kita vertus, (proporcingai) sumažėtų jų pajamų poreikiai toms išlaidoms padengti. Vertinant pagal išlaidas, poveikio vartotojams neturėtų būti.

Kaip pageidautinos pasirinktos tos galimybės, pagal kurias geriausiai užtikrinama, kad EPI galėtų pakelti augantį darbo krūvį ir pasirengti sektoriniuose teisės aktuose nustatytiems priežiūros sistemos pokyčiams. Be to, pagal pageidautinas galimybes daugiausia dėmesio skiriama tiksliniams esamos tvarkos pokyčiams, ne visapusiškam pertvarkymui. Tai atitiko įvertinimo išvadą, kad EPI sistema veikia palyginti gerai, turint galvoje didžiulius jai tekusius iššūkius ir įgaliojimams vykdyti skiriamas lėšas.

Dėl grynojo poveikio atskiriems sektoriams pažymėtina, kad kol kas šio poveikio nebuvo galima išsamiai įvertinti, nes jis priklauso nuo to, koks modelis naudojamas valstybės narės nacionalinėms KI finansuoti. Pavyzdžiui, jeigu tam tikros valstybės narės rinkos dalyviai šiuo metu nemoka už savo priežiūrą (t. y. nacionalinės KI finansuojamos vien viešojo sektoriaus lėšomis), tada pagal pageidautiną galimybę dėl pagal ją taikomos lėšų paskirstymo metodikos pobūdžio šių rinkos dalyvių išlaidos padidėtų, o valstybių narių mokesčių mokėtojų ir nacionalinių biudžetų išlaidos sumažėtų. Kita vertus, jeigu rinkos dalyviai jau moka EPI skirtus įnašus į savo nacionalinių KI biudžetus, tada grynasis poveikis (išlaidų padidėjimas ir (arba) nauda) priklausytų nuo to, kokia metodika KI naudojasi mokesčiams iš atskirų subjektų rinkti, ir to, kokį lyginamąjį svorį suteikia subjektams EPI finansavimo atžvilgiu. Šiuo atveju, norint parengti tikslią, patikimą visos ES padidėjusių išlaidų ir (arba) naudos sąmatą, reikalinga kruopšti lyginamoji analizė, į kurią reikėtų įtraukti tas nacionalines KI, kurios taiko savas mokesčių paskirstymo metodikas. Tačiau bet kuriuo atveju galima pagrįstai teigti, kad vienodų veiklos sąlygų ir vieno finansinių subjektų mokėtinų mokesčių nustatymo mechanizmo sukūrimas bendrojoje rinkoje galiausiai būtų naudingas visiems rinkos dalyviams. Taip pat reikėtų pažymėti, kad EPI finansuoti reikalingos sumos iš esmės neturėtų kelti grėsmės atskirų subjektų veiklos modeliams.

Reikėtų pažymėti, kad rengiant, tvirtinant ir vykdant metinius biudžetus visiems EPI finansavimo iš biudžeto poreikiams vis tiek bus taikomi visi EPI reglamentuose nustatyti atskaitomybės ir audito mechanizmai. Be to, metiniam sprendimui dėl EPI skirto ES išlyginamojo įnašo ir dėl EPI etatų planų (pvz. sprendimui dėl darbuotojų skaičiaus) vis tiek turėtų pritarti Parlamentas ir Taryba. Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, turėtų tvirtinti biudžeto įvykdymą.

Siūloma iš dalies keisti EPI reglamentų 19 straipsnį dėl kompetentingų institucijų nesutarimų sprendimo. Siekiama užtikrinti, kad kilus nesutarimams, EPI galėtų ryžtingai veikti ir įsikišti. Pakeitimais paaiškinama, kad tarpvalstybinių situacijų atvejais EPI gali savo iniciatyva imtis spręsti kompetentingų institucijų nesutarimus, jeigu, remdamosi objektyviais kriterijais, nustato, kad kompetentingos institucijos nesutaria. Antruoju atveju prielaida, kad kompetentingos institucijos nesutaria, daroma, jeigu pagal EPI kompetencijos sričiai priklausančius teisės aktus reikia, kad būtų priimtas bendras sprendimas, tačiau toks sprendimas per atitinkamuose teisės aktuose nustatytą terminą nepriimamas. Šiuo atžvilgiu pakeitimais taip pat nustatoma kompetentingų institucijų pareiga pranešti EPI, jeigu susitarimas nepasiektas. Be to, vykdomoji valdyba bus atsakinga už ginčų sprendimą (žr. toliau), dėl to ši priemonė bus dar veiksmingesnė.

Be to, šių straipsnių pakeitimuose numatyta galimybė EPI teikti gaires institucijoms, kurios pagal EPI reglamentus nėra apibrėžtos kaip kompetentingos institucijos, bet yra įgaliotos užtikrinti, kad būtų taikomi EPI kompetencijos sričiai priklausantys aktai siekiant sukurti nuoseklią, efektyvią ir veiksmingą EFPIS priežiūros praktiką.

Iš dalies pakeistuose EPI reglamentų 8 ir 9 straipsniuose nurodyta, kad EPI turėtų padėti stiprinti vartotojų apsaugą. Vykdydamos savo užduotis, visos trys EPI taip pat privalės atsižvelgti į technologines inovacijas ir veiksnius, susijusius su aplinkos apsauga, socialiniais ir valdymo aspektais. Be to, EIOPA ir ESMA atvejais nurodyta, kad joms vykdant savo užduotis, reikėtų taikyti geresnio reglamentavimo principus. Taip šie reglamentai suderinami su EBA reglamentu. Galiausiai papildyta, kad užduotys turėtų apimti nuodugnius teminius elgesio rinkoje vertinimus, bendro supratimo apie rinkos praktiką formavimą, galimų problemų nustatymą ir jų poveikio nagrinėjimą, taip pat mažmeninės rizikos rodiklių rengimą siekiant laiku nustatyti galimas žalos vartotojams priežastis.

Siūloma iš dalies pakeisti EIOPA ir ESMA reglamentų 8 straipsnį ir į jį įtraukti užduotį rengti ir nuolat atnaujinti visai Sąjungai taikomą Sąjungos finansų įstaigų priežiūros vadovą. Taip šie du reglamentai suderinami su EBA reglamentu. Be to, siūloma pavesti EBA rengti ir nuolat atnaujinti visai Sąjungai taikomą Sąjungos finansų įstaigų pertvarkymo vadovą.

Šiame pasiūlyme numatyta veiksmingesnė EPI valdymo struktūra – vietoj dabartinės administracinės valdybos (EPI reglamentų 45 ir 47 straipsniai) sukuriama nepriklausoma iš tikrųjų narių sudaryta vykdomoji valdyba ir patikslinama priežiūros tarybos (EPI reglamentų 40 straipsnis) sudėtis. Pasiūlyme paaiškinamos atitinkamos valdybos ir tarybos kompetencijos sritys (43 ir 47 straipsniai). Be to, bus sustiprinta pirmininko pozicija ir įgaliojimai (48 straipsni).

EPI reglamentų 32 straipsnio pakeitimais siekiama dviejų dalykų. Pirma, EIOPA ir ESMA reglamentų nuostatos dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis suderinamos su EBA reglamento nuostatomis. Antra, siekiant užtikrinti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis skaidrumą, pagal šį pasiūlymą leidžiama skelbti atskirų finansų įstaigų arba finansų rinkų dalyvių rezultatus. Jame taip pat paaiškinama, kad kompetentingų institucijų pareiga saugoti profesines paslaptis negali trukdyti joms informuoti EPI apie testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatus, kad EPI juos galėtų skelbti. Antrasis pakeitimas taikomas visoms trims EPI. Be to, norint padėti sprendimus dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis priimti taip, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į vidaus rinką, tokius sprendimus, įskaitant sprendimus dėl testavimo nepalankiausiomis sąlygomis metodikos ir rezultatų viešinimo metodų, siūloma visose trijose EPI pavesti priimti vykdomosioms valdyboms.

Tačiau dabartinė EBA sprendimų priėmimo sistema yra pernelyg sudėtinga, nes sprendimų negalima priimti net tais atvejais, kai dalyvaujančių valstybių narių dauguma nemano, jog balsavimas yra pakankamai svarbus, kad jame reikėtų dalyvauti. Siekiant užtikrinti, kad EBA galėtų veiksmingai priimti sprendimus ir kartu visapusiškai laikytis nedalyvaujančioms valstybėms narėms skirtų apsaugos priemonių, jei šios valstybės narės dalyvauja balsavime, dabartines balsavimo taisykles reikėtų pakeisti, užtikrinant, kad balsavimo nereikėtų atidėti, jei nariai nedalyvauja. Be to, taip bus sukurtos aiškesnės paskatos nacionalinėms kompetentingoms institucijoms dalyvauti EBA posėdžiuose ir per juos priimti sprendimai bus teisėtesni. Todėl pakeitimu patikslinama, kad sprendimui turėtų pritarti paprasta nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja balsavime, dauguma ir dalyvaujančių valstybių narių nacionalinių kompetentingų institucijų, kurios dalyvauja balsavime, balsų dauguma.

Be to, pakeitimais nuorodos į administracinę valdybą pakeičiamos nuorodomis į vykdomąją valdybą. Taip pat panaikinama vykdomojo direktoriaus pareigybė. Jo pareigas perima vienas iš vykdomosios valdybos tikrųjų narių.

Dėl EuVECA ir EuSEF fondų, kurie viršija AIFVD direktyvos 2011/61/ES 3 straipsnio 2 dalies b punkte nustatytas ribas ir dėl to yra valdomi pagal šią direktyvą veiklos leidimus gavusių alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, pažymėtina, kad jų kompetentinga institucija taip pat bus ESMA. ESMA užtikrins, kad šie valdytojai laikytųsi ne tik 2 straipsnio 2 dalyje išvardytų konkretiems sektoriams taikomų EuVECA arba EuSEF reglamentų nuostatų, bet ir nacionalinės teisės aktų, kuriais AIFVD įgyvendinama valstybėse narėse, kuriose šie valdytojai yra įsisteigę. Tokiu būdu siekiama užtikrinti priežiūros nuoseklumą ir palengvinti administracinę naštą, kuri susidarytų, jei šiuos subjektus dėl to paties fondo vienu metu prižiūrėtų ir ESMA, ir nacionalinės kompetentingos institucijos.

Reglamentuose (EB) Nr. 1093/2010, 1094/2010 ir 1095/2010, taip pat sektoriniuose finansinių paslaugų teisės aktuose reikalaujama, kad EPI siektų sudaryti veiksmingus administracinius susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis. Poreikis užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija turėtų tapti dar svarbesnis, kai pagal šį dalinio keitimo reglamentą kai kurios EPI perims papildomas, platesnes su ne ES subjektų ir veiklos priežiūra susijusias atsakomybės sritis. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad tvarkydamos asmens duomenis ir, be kita ko, perduodamos juos už Sąjungos ribų, EPI privalo laikytis Reglamento (ES) 2018/XXX (ES institucijoms ir įstaigoms skirto duomenų apsaugos reglamento) reikalavimų. Jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo nepriimtas arba nėra tinkamų apsaugos priemonių, pavyzdžiui, nurodytų ES institucijoms ir įstaigoms skirto duomenų apsaugos reglamento 49 straipsnio 3 dalyje nurodytuose administraciniuose susitarimuose, EPI gali keistis asmens duomenimis su trečiųjų valstybių institucijomis pagal to reglamento 51 straipsnio 1 dalies d punktą ir laikydamosi jo sąlygų dėl leidžiančios nukrypti nuostatos viešojo intereso tikslais, kuri pirmiausia taikoma tarptautiniam keitimuisi duomenimis tarp finansų priežiūros institucijų.

(17)neatskiriama EPI darbo dalis didinant priežiūros praktikos konvergenciją yra skatinti priežiūros kultūrą Sąjungoje. Tačiau EPI turi ne visas reikiamas priemones, kad galėtų pasiekti šį tikslą. Būtina, kad EPI turėtų galimybę nustatyti bendrus priežiūros tikslus ir prioritetus, įskaitant susijusius su tarpvalstybinę veiklą vykdančių įmonių prudencine priežiūra, daugiamečiame strateginiame priežiūros plane, kurio paskirtis – padėti kompetentingoms institucijoms pasirinkti visos ES rinkos vientisumui ir finansiniam stabilumui svarbiausias sritis ir sutelkti į jas dėmesį. Strateginis priežiūros planas turėtų būti grindžiamas rizika ir juo turėtų būti atsižvelgiama į bendras priežiūros veiklos ekonomines ir reguliavimo kryptis, taip pat svarbias mikrolygio rizikos ribojimo tendencijas, galimą riziką ir per EPI atliktą kompetentingų institucijų vertinimą bei per Sąjungos lygmeniu atliktą testavimą nepalankiausiomis sąlygomis nustatytą pažeidžiamumą. Įgyvendindamos strateginį priežiūros planą, kompetentingos institucijos vėliau turėtų parengti metines darbo programas, kuriose Sąjungos prioritetai ir tikslai turėtų būti paversti tų institucijų veiklos tikslais. Siekiant užtikrinti, kad EPI galėtų pasiekti tikslą suvienodinti priežiūros praktiką, jos turėtų būti įgaliotos vykdant kasdienę priežiūrą vertinti metinių darbo programų įgyvendinimą, įskaitant atrinktas priežiūros priemones, kurių imtasi atskirais atvejais;

(33)vis labiau plečiantis tarpvalstybinei prekybos veiklai, ypač tam tikrų investicinių įmonių veiklai, kuri dėl sisteminio pobūdžio gali daryti tarpvalstybinį poveikį ir paveikti finansinį stabilumą, ESMA turėtų prisiimti didesnį koordinavimo vaidmenį ir rekomenduoti kompetentingoms institucijoms inicijuoti atitinkamus tyrimus. Be to, ji turėtų turėti galimybę sudaryti palankesnes sąlygas keistis tiems tyrimams svarbia informacija, jeigu turi pagrįstų priežasčių įtarti, kad didelį tarpvalstybinį poveikį daranti veikla kelia grėsmę tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui arba Sąjungos finansiniam stabilumui. Dėl to ESMA turėtų prižiūrėti duomenų saugyklą, kurioje būtų saugoma iš kompetentingų institucija surinkta visa svarbi informacija ir iš kurios ši informacija būtų platinama kompetentingoms institucijoms;

(29)Reglamentuose (EB) Nr. 1093/2010, 1094/2010 ir 1095/2010, taip pat sektoriniuose finansinių paslaugų teisės aktuose reikalaujama, kad EPI siektų sudaryti veiksmingus administracinius susitarimus dėl keitimosi informacija su trečiųjų valstybių priežiūros institucijomis. Poreikis užtikrinti veiksmingą bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija turėtų tapti dar svarbesnis, kai pagal šį dalinio keitimo reglamentą kai kurios EPI perims papildomas, platesnes su ne ES subjektų ir veiklos priežiūra susijusios atsakomybės sritis. Šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad tvarkydamos asmens duomenis ir, be kita ko, juos perduodamos už Sąjungos ribų, EPI privalo laikytis Reglamento (ES) 2018/XXX (ES institucijoms ir įstaigoms skirto duomenų apsaugos reglamento) reikalavimų. Jeigu sprendimas dėl lygiavertiškumo nepriimtas arba nėra tinkamų apsaugos priemonių, pavyzdžiui, nurodytų ES institucijoms ir įstaigoms skirto duomenų apsaugos reglamento 49 straipsnio 3 dalyje nurodytuose administraciniuose susitarimuose, EPI gali keistis asmens duomenimis su trečiųjų valstybių institucijomis pagal to reglamento 51 straipsnio 1 dalies d punktą ir laikydamosi jo sąlygų dėl leidžiančios nukrypti nuostatos viešojo intereso tikslais, kuri pirmiausia taikoma tarptautiniam keitimuisi duomenimis tarp finansų priežiūros institucijų.

(25)finansų įstaigoms ir finansų rinkų dalyviams tikslinga prisidėti prie EPI veiklos finansavimo, kadangi bendras EPI veiklos tikslas yra padidinti finansinį stabilumą ir, vengiant konkurencijos iškraipymo, užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos veikimą. EPI veikla naudinga visoms finansų įstaigoms ir finansų rinkų dalyviams, nepriklausomai nuo to, ar jie veikia tarpvalstybiniu lygmeniu, ar ne. EPI prisideda prie to, kad jie galėtų veikti stabilioje aplinkoje ir vienodomis veiklos sąlygomis. Todėl finansų įstaigos ir finansų rinkų dalyviai, kurių EPI tiesiogiai neprižiūri, taip pat turėtų prisidėti prie tos jiems naudingos EPI veiklos finansavimo. Tačiau EPI taip pat turėtų gauti finansų įstaigų ir finansų rinkų dalyvių, kuriuos prižiūri tiesiogiai, mokesčius;

(22)be to, turėtų būti sustiprintas Sąjungos aspektas per priežiūros taryboje vykstantį sprendimų priėmimo procesą, į priežiūros tarybos sudėtį įtraukiant nepriklausomus tikruosius narius, kurie neturėtų galimų interesų konfliktų. Įgaliojimai priimti sprendimus reguliavimo klausimais ir tiesioginės priežiūros klausimais turėtų visiškai priklausyti priežiūros tarybos kompetencijai. Administracinę valdybą reikėtų pertvarkyti į vykdomąją valdybą; ji turėtų būti sudaryta iš tikrųjų narių ir turėtų priimti sprendimus tam tikrais ne reguliavimo klausimais, įskaitant sprendimus dėl nepriklausomo kompetentingų institucijų vertinimo, ginčų sprendimo, Sąjungos teisės pažeidimų, strateginio priežiūros plano, pagal rangos sutartis pavestos vykdyti veiklos, veiklos perdavimo ir rizikos perkėlimo į trečiąsias valstybes stebėsenos, testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir prašymų pateikti informaciją. Vykdomoji valdyba taip pat turėtų nagrinėti ir rengti visus priežiūros tarybos priimamus sprendimus. Taip pat reikėtų sustiprinti pirmininko poziciją ir vaidmenį – pavesti vykdyti oficialias užduotis ir suteikti sprendžiamąjį balsą vykdomojoje valdyboje. Galiausiai pažymėtina, kad Sąjungos aspektas turėtų būti sustiprintas ir EPI valdyme – vykdomosios valdybos pirmininko ir narių atrankos tvarka turėtų būti iš dalies pakeista taip, kad atrankoje dalyvautų Taryba ir Europos Parlamentas. Sudarant vykdomąją valdybą turi būti išlaikyta pusiausvyra;

(20)kad EPI galėtų vykdyti savo užduotis ir funkcijas bei pasiekti savo tikslus, labai svarbu, kad būtų renkama ir teikiama tiksli ir išsami informacija. Kad finansų įstaigoms ir finansų rinkų dalyviams taikomi duomenų teikimo įpareigojimai nesidubliuotų, tą informaciją turėtų teikti atitinkamos kompetentingos institucijos arba nacionalinės priežiūros institucijos, kurios yra arčiausiai finansų rinkų ir įstaigų. Tačiau jeigu nacionalinė kompetentinga institucija per nurodytą laikotarpį nepateikia ar negali pateikti tokios informacijos, EPI turėtų turėti galimybę tinkamai pagrįstu ir motyvuotu prašymu kreiptis dėl informacijos tiesiogiai į finansų įstaigas arba finansų rinkų dalyvius. Be to, siekiant užtikrinti, kad EPI galėtų veiksmingai naudotis teise rinkti informaciją, būtina, kad jos finansų įstaigoms arba finansų rinkų dalyviams, kurie į prašymą arba sprendimą pateikti informaciją atsako netiksliai, neišsamiai arba į jį neatsako laiku, galėtų skirti periodiškai mokamas baudas arba baudas. Reikėtų aiškiai garantuoti finansų įstaigos arba finansų rinkų dalyvio teisę būti išklausytam;

(59)nuostatas dėl pagal trečiųjų šalių nacionalinės teisės aktus parengtiems prospektams taikomos tvarkos lygiavertiškumo reikėtų iš dalies keisti ir nustatyti, kad vertindama lygiavertiškumą ir vėliau priimdama sprendimą Komisija vadovaujasi ne tik tų trečiųjų šalių nacionalinės teisės aktuose nustatytais informacijos atskleidimo reikalavimais, bet ir tuo, ar trečiosios šalies priežiūros institucija yra sukūrusi prospektų, įskaitant jų priedus, jei jų yra, tikrinimo ir tvirtinimo sistemą, ar vykdo veiksmingą pasiūlymų ir leidimo prekiauti pagal tokius prospektus priežiūrą ir ar taiko reikalavimų laikymosi užtikrinimo priemones. Kad būtų nuosekliai laikomasi metodikos, išdėstytos Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „ES sprendimai dėl lygiavertiškumo finansinių paslaugų politikoje. Vertinimas“ (angl. EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment) (SWD(2017) 102 final), Komisija turėtų turėti galimybę priimdama sprendimą dėl lygiavertiškumo, taikyti papildomas sąlygas, kuriomis būtų apsaugomas Sąjungos rinkos vientisumas, skatinama kurti finansinių paslaugų vidaus rinką, tarptautiniu lygmeniu puoselėti bendras vertybes ir siekti bendrų reglamentavimo tikslų. Tokia sąlyga gali būti reikalavimas trečiajai šaliai sukurti veiksmingą lygiavertę pagal Reglamentą (ES) 2017/1129 parengtų prospektų pripažinimo sistemą, arba reikalavimas, kad ESMA galėtų bendradarbiauti su atitinkamos trečiosios šalies priežiūros institucija ir taip vykdyti nuolatinę trečiosios šalies taisyklių stebėseną;

(57)kad galėtų tvirtinti turtu užtikrintų vertybinių popierių prospektus, taip pat specializuotų emitentų, pavyzdžiui, nekilnojamojo turto, mineralinių išteklių gavybos, mokslinių tyrimų ar laivybos įmonių parengtus prospektus, nacionalinės kompetentingos institucijos turi turėti labai specializuotų darbuotojų, kurie daugeliu atvejų nagrinėtų palyginti nedidelį skaičių prospektų. Be to, tam tikra nefinansinė informacija, kurią turi atskleisti specializuoti emitentai, nėra nustatyta Reglamento (ES) 2017/1129 13 straipsnyje nurodytuose deleguotuosiuose aktuose, ją nustatyti leidžiama nacionalinėms kompetentingoms institucijoms savo nuožiūra. Dėl to gali mažėti darbo efektyvumas ir kilti reglamentavimo arbitražo rizika. Tokių rūšių prospektus patikėjus tvirtinti ESMA, pirma, informacijos atskleidimo atžvilgiu būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ir išnyktų reglamentavimo arbitražo rizika, o antra, ESMA paskyrus kompetencijos centru, Sąjungos lygmens priežiūros ištekliai būtų paskirstomi optimaliau ir atitinkamų prospektų priežiūra taptų veiksmingesnė;

(52)lyginamųjų indeksų administratorių, kurie yra trečiosiose šalyse ir prašo pripažinimo Sąjungoje, referencinės valstybės narės nustatymo procedūra yra sudėtinga ir trunka daug laiko ir pareiškėjams, ir nacionalinėms kompetentingoms institucijoms. Pareiškėjai gali bandyti daryti įtaką šiam procesui, tikėdamiesi pasirinkti palankesnę priežiūros tvarką; to paties gali siekti ir kiti trečiosiose šalyse esantys ir pagal patvirtinimo procedūrą Sąjungoje norintys veikti lyginamųjų indeksų administratoriai. Tie lyginamųjų indeksų administratoriai gali bandyti rinktis teisinį atstovą vadovaudamiesi strateginiais motyvais toje valstybėje, kurioje, jų nuomone, priežiūra ne tokia griežta. Darni tvarka, pagal kurią trečiųjų šalių lyginamųjų indeksų ir jų administratorių kompetentinga institucija yra ESMA, padeda išvengti tokios rizikos ir referencinės valstybės narės nustatymo ir paskesnės priežiūros išlaidų. Be to, ESMA perdavus trečiųjų šalių lyginamųjų indeksų kompetentingos institucijos funkcijas, ESMA tampa trečiųjų šalių priežiūros institucijų kontaktine institucija Sąjungoje, tad tarpvalstybinis bendradarbiavimas tampa veiksmingesnis ir efektyvesnis;

Jeigu Institucija mano, jog reikia parengti nuomonę kompetentingai institucijai dėl to, kad veiklos leidimas arba registracija, apie kurią pranešta pagal pirmą pastraipą, neatitinka Sąjungos teisės arba Institucijos priimtų gairių, rekomendacijų arba nuomonių, Institucija apie tai informuoja tą kompetentingą instituciją per 20 darbo dienų nuo tos kompetentingos institucijos pranešimo gavimo dienos. Tokiu atveju atitinkama kompetentinga institucija prieš atlikdama registraciją arba suteikdama veiklos leidimą, laukia Institucijos nuomonės.

4. Institucija gali rengti rekomendacijas atitinkamai kompetentingai institucijai, įskaitant rekomendacijas peržiūrėti sprendimą arba panaikinti veiklos leidimą. Jeigu atitinkama kompetentinga institucija per 15 dienų neįvykdo Institucijos rekomendacijų, kompetentinga institucija nurodo to priežastis, o Institucija viešai paskelbia savo rekomendacijas ir tas priežastis.“;

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi tvirtų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, Institucija baudžiamosios atsakomybės klausimus perduoda spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, Institucija neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

2. Institucija praneša visiems adresatams apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę dėl sprendimo dalyko, visapusiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą, sudėtingumą ir galimas pasekmes. Pirmame sakinyje išdėstyta nuostata mutatis mutandis taikoma 17 straipsnio 3 dalyje nurodytoms rekomendacijoms.

4. Institucija gali rengti rekomendacijas atitinkamai kompetentingai institucijai, įskaitant rekomendacijas peržiūrėti sprendimą arba panaikinti veiklos leidimą. Jeigu atitinkama kompetentinga institucija per 15 dienų neįvykdo Institucijos rekomendacijų, kompetentinga institucija nurodo to priežastis, o Institucija viešai paskelbia savo rekomendacijas ir tas priežastis.“;

Jeigu Institucija mano, jog reikia parengti nuomonę kompetentingai institucijai dėl to, kad veiklos leidimas arba registracija, apie kurią pranešta pagal pirmą pastraipą, neatitinka Sąjungos teisės arba Institucijos priimtų gairių, rekomendacijų arba nuomonių, Institucija apie tai informuoja tą kompetentingą instituciją per 20 darbo dienų nuo tos kompetentingos institucijos pranešimo gavimo dienos. Tokiu atveju atitinkama kompetentinga institucija prieš atlikdama registraciją arba suteikdama veiklos leidimą, laukia Institucijos nuomonės.

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi tvirtų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, Institucija baudžiamosios atsakomybės klausimus perduoda spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, Institucija neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

2. Institucija praneša visiems adresatams apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę dėl sprendimo dalyko, visapusiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą, sudėtingumą ir galimas pasekmes. Pirmame sakinyje išdėstyta nuostata mutatis mutandis taikoma 17 straipsnio 3 dalyje nurodytoms rekomendacijoms.

4. Institucija gali rengti rekomendacijas atitinkamai kompetentingai institucijai, įskaitant rekomendacijas peržiūrėti sprendimą arba panaikinti veiklos leidimą. Jeigu atitinkama kompetentinga institucija per 15 dienų neįvykdo Institucijos rekomendacijų, kompetentinga institucija nurodo to priežastis, o Institucija viešai paskelbia savo rekomendacijas ir tas priežastis.“;

Jeigu Institucija mano, jog reikia parengti nuomonę kompetentingai institucijai dėl to, kad veiklos leidimas arba registracija, apie kurią pranešta pagal pirmą pastraipą, neatitinka Sąjungos teisės arba Institucijos priimtų gairių, rekomendacijų arba nuomonių, Institucija apie tai informuoja tą kompetentingą instituciją per 20 darbo dienų nuo tos kompetentingos institucijos pranešimo gavimo dienos. Tokiu atveju atitinkama kompetentinga institucija prieš atlikdama registraciją arba suteikdama veiklos leidimą, laukia Institucijos nuomonės.

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi tvirtų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, Institucija baudžiamosios atsakomybės klausimus perduoda spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, Institucija neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

2. Institucija praneša visiems adresatams apie ketinimą priimti sprendimą ir nustato terminą, per kurį adresatas gali pareikšti nuomonę dėl sprendimo dalyko, visapusiškai atsižvelgdama į to klausimo skubumą, sudėtingumą ir galimas pasekmes. Pirmame sakinyje išdėstyta nuostata mutatis mutandis taikoma 17 straipsnio 3 dalyje nurodytoms rekomendacijoms.

„6. Apie tai, ar fondas užregistruotas kaip reikalavimus atitinkantis rizikos kapitalo fondas, ne vėliau kaip per du mėnesius nuo to momento, kai tų fondų valdytojai pateikė visus 2 dalyje nurodytus dokumentus, EVPRI informuoja visus toliau nurodytus asmenis:

„Jeigu EVPRI prieštarauja pirmoje pastraipoje nurodytiems pakeitimams, ji informuoja reikalavimus atitinkančio rizikos kapitalo fondo valdytoją per du mėnesius nuo pranešimo apie tuos pakeitimus dienos ir nurodo, kodėl jiems prieštarauja. Pirmoje pastraipoje nurodytus pakeitimus galima įgyvendinti tik tada, jeigu EVPRI per minėtą laikotarpį jiems nepaprieštarauja.“;

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, EVPRI perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, EVPRI neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.“

„Jeigu EVPRI prieštarauja pirmoje pastraipoje nurodytiems pakeitimams, ji informuoja reikalavimus atitinkančio socialinio verslumo fondo valdytoją per du mėnesius nuo pranešimo apie tuos pakeitimus dienos ir nurodo, kodėl jiems prieštarauja. Pirmoje pastraipoje nurodytus pakeitimus galima įgyvendinti tik tada, jeigu EVPRI per minėtą laikotarpį jiems nepaprieštarauja.“;

„6. Apie tai, ar fondas užregistruotas kaip reikalavimus atitinkantis socialinio verslumo fondas, ne vėliau kaip per du mėnesius nuo to momento, kai tų fondų valdytojai pateikė visus 2 dalyje nurodytus dokumentus, EVPRI informuoja visus toliau nurodytus asmenis:

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, EVPRI perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, EVPRI neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

a) per 12 mėnesių nepasinaudoja veiklos leidimu, aiškiai atsisako veiklos leidimo arba per pastaruosius šešis mėnesius neteikė paslaugų;

3. Per šešis mėnesius nuo išsamaus prašymo gavimo dienos EVPRI įvertina, kaip duomenų teikimo paslaugų teikėjas atitinka šios antraštinės dalies nuostatas, priima visapusiškai pagrįstą sprendimą išduoti veiklos leidimą arba atsisakyti jį išduoti ir per penkias darbo dienas apie tai informuoja prašymą pateikusį duomenų teikimo paslaugų teikėją.

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, EVPRI perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, EVPRI neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

c) EVPRI suteikiami įgaliojimai užtikrinti, kad per viešųjų pirkimų procedūrą paskirtas komercinis subjektas, valdantis konsoliduotą informacinę juostą, laikytųsi konkurso sąlygų;

„Nustatant pirmos pastraipos a punkte nurodytą datą, atsižvelgiama į turto, į kurį ELTIF ketina investuoti, ypatumus ir savybes, be to, iki šios datos negali būti praėję daugiau kaip penkeri metai po ELTIF veiklos leidimo išdavimo dienos arba pusė ELTIF gyvavimo trukmės, kaip nustatyta pagal 18 straipsnio 3 dalį, pasirenkant ankstesnę datą. Išimties tvarka ESMA, pateikus tinkamai pagrįstą investavimo planą, gali leisti pratęsti šį laikotarpį ne daugiau kaip dar vieniems metams.“;

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, ESMA perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, ESMA neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokių pačių arba iš esmės tokių pačių faktų, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui yra įgijęs res judicata galią.

ESMA nedelsdama informuoja to prižiūrimo duomenų teikėjo kompetentingą instituciją. Administratorius ESMA kaip galima greičiau, bet ne vėliau kaip per 14 dienų nuo prižiūrimo duomenų teikėjo pateikto pranešimo dienos pateikia poveikio ypatingos svarbos lyginamojo indekso galimybei įvertinti pagrindinę rinką ar ekonomikos realiją įvertinimą.

Jei ESMA nusprendžia, kad 2 ir 3 dalyse nustatytos sąlygos neįvykdytos, ji atsisako tenkinti paraišką dėl pripažinimo ir nurodo to atsisakymo priežastis. Be to, pripažinimas nesuteikiamas, jei neįvykdomos šios papildomos sąlygos:

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas užduotis ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, ESMA perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, ESMA neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

„8. Emitento, siūlytojo arba asmens, prašančio įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, prašymu buveinės valstybės narės kompetentinga institucija gali perduoti prospektą tvirtinti kitos valstybės narės kompetentingai institucijai, prieš tai susitarusi su ta kompetentinga institucija ir, išskyrus tuos atvejus, kai ESMA pagal 31a straipsnį perima buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos funkcijas, prieš tai apie tai pranešusi ESMA. Savo sprendimo dieną buveinės valstybės narės kompetentinga institucija elektroniniu formatu perduoda oficialiai pateiktus dokumentus, kartu su sprendimu leisti perdavimą, kitos valstybės narės kompetentingai institucijai. Emitentui, siūlytojui arba asmeniui, prašančiam įtraukti į prekybos reguliuojamoje rinkoje sąrašą, apie tokį perdavimą pranešama per tris darbo dienas nuo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimo priėmimo dienos. 2 dalies pirmoje pastraipoje ir 3 dalyje nustatyti terminai taikomi nuo buveinės valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimo priėmimo dienos. Reglamento (ES) Nr. 1095/2010 28 straipsnio 4 dalis netaikoma prospekto tvirtinimo perdavimui pagal šią dalį. Užbaigus prospekto tvirtinimo perdavimo procesą, kompetentinga institucija, kuriai prospektas perduotas tvirtinti, šio reglamento tikslais laikoma to prospekto buveinės valstybės narės kompetentinga institucija.“;

Kai prospektas patvirtinamas pagal pirmą pastraipą, suteikiamos visos šiame reglamente numatytos su prospektu susijusios teisės ir pareigos, be to, prospektui ir trečiosios valstybės emitentui taikomos visos šio reglamento nuostatos, prižiūrint ESMA.“;

11. Vykdydama šiame reglamente numatytas pareigas ir nustačiusi pagrįstų požymių, jog galbūt egzistuoja baudžiamųjų veikų padarymo faktų, ESMA perduoda baudžiamosios atsakomybės klausimus spręsti atitinkamoms nacionalinėms valdžios institucijoms. Be to, ESMA neskiria baudų ar periodiškai mokamų baudų tais atvejais, kai ankstesnis išteisinamasis ar apkaltinamasis nuosprendis, priimtas dėl tokio paties fakto ar faktų, kurie iš esmės yra tokie patys, pasibaigus pagal nacionalinę teisę vykdomam baudžiamajam procesui jau įgavo res judicata galią.

3) Finansavimas. Norint užtikrinti, kad EPI veikla būtų efektyvi ir kad veiklos išlaidomis būtų sąžiningai dalijamasi, reikėtų koreguoti dabartinę finansavimo sistemą. Kadangi pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto siekiama stiprinti EPI atliekamą priežiūros vaidmenį, finansavimą reikės koreguoti (greičiausiai, didinti), kai ir ES, ir nacionaliniams biudžetams tenka didelė našta. Be to, didesnis viešasis EPI finansavimas reiškia, kad viešosiomis lėšomis apmokama už konkrečiai privačiojo sektoriaus daliai skirtas paslaugas. EPI išlaidos būtų veiksmingiau ir sąžiningiau paskirstytos ekonominės veiklos vykdytojams, jeigu būtų galima laikytis išlaidų paskirstymo pagal paskirtį principo ir užtikrinti, kad jos bent iš dalies būtų dengiamos iš atitinkamo sektoriaus lėšų. Galiausiai pažymėtina, kad dabartinė sistema nepakankamai teisinga kai kurioms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, nes, palyginti su jų valstybių narių sektoriaus dydžiu, joms tenka neproporcinga finansavimo dalis.

2) Valdymas. Pagrindinė dabartinės valdymo sistemos problema yra tai, kad priežiūros tarybos ir administracinės valdybos sudėtis nepakankama, kad būtų skatinama priimant sprendimus vadovautis ES interesais, ji trukdo EPI visapusiškai įgyvendinti savo įgaliojimus, nes mažina paskatas naudotis tam tikromis esamomis priemonėmis. Problema yra tai, kad EPI administracinės valdybos ir priežiūros tarybos yra daugiausia sudarytos iš nacionalinių kompetentingų institucijų atstovų, kurie taip pat vieninteliai turi balsavimo teises (išskyrus Komisijos atstovą, kai kiekvienoje administracinėje valdyboje balsuojama dėl biudžeto). Dėl to kyla interesų konfliktai. Be to, pirmininkų vaidmuo ir įgaliojimai taip pat labai riboti, pirmininkus skiria priežiūros tarybos, dėl to mažėja jų valdžia ir nepriklausomumas. Priežiūros taryboms tenka pernelyg daug užduočių, o administracinės valdybos jų vykdo mažiau, dėl to neįmanoma operatyviai priimti sprendimų. Valdymo struktūra taip pat turi įtakos EPI norui naudotis tam tikromis priemonėmis, pavyzdžiui, privalomu tarpininkavimu, tarpusavio vertinimų mastui, norui pradėti ES teisės pažeidimų procedūras ar skelbti tolesnių veiksmų ataskaitas.

Pirma, šis pasiūlymas dera su EPS. Penkių pirmininkų pranešime dėl Europos EPS sukūrimo pabrėžta, kad glaudesnė kapitalo rinkų integracija ir laipsniškas likusių nacionalinių kliūčių panaikinimas finansiniam stabilumui gali kelti naujų pavojų. Šiame pranešime teigiama, kad, norint užtikrinti visų finansų sektoriaus dalyvių patikimumą, reikės plėsti ir stiprinti priežiūros sistemą. Penkių pirmininkų pranešime padaryta išvada, kad turint galvoje tokią padėtį galiausiai reikėtų sukurti bendrą Europos kapitalo rinkų priežiūros instituciją. Be to, neseniai parengtame diskusijoms skirtame dokumente dėl EPS ateities pabrėžta: „Būtina sukurti labiau integruotą priežiūros sistemą, užtikrinančią bendrą finansų sektoriui taikomų taisyklių įgyvendinimą, ir užtikrinti labiau centralizuotą priežiūros vykdymą.“ Nors pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto nėra įsipareigojama sukurti bendrą kapitalo rinkų priežiūros instituciją, juo siekiama sustiprinti priežiūros sistemą. Jame taip pat numatyta kai kurias atsakomybės už priežiūrą sritis (pavyzdžiui, kai kurių ES prospektų , lyginamųjų indeksų administratorių, duomenų teikimo paslaugų teikėjų ir kai kurių ES fondų tvirtinimo funkcijas) perkelti į ES lygmenį ir, konkrečiai, perduoti ESMA.

Šiame pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto atsižvelgta į klausimus, iškeltus per ankstesnius vertinimus ir suinteresuotųjų subjektų argumentus (įskaitant argumentus, atsakant į Komisijos kvietimą pateikti duomenis ir kurti kapitalo rinkų sąjungą). Tačiau ypač daug dėmesio skirta 2017 m. pavasarį užbaigtam įvertinimui, per kurį padaryta išvada, kad EPI iš esmės pasiekė esamus tikslus ir kad dabartinė sektorinė EPI priežiūros struktūra yra tinkama. Vis dėlto rekomenduota atsižvelgti į būsimus iššūkius ir imtis tikslinių patobulinimų, ypač susijusių su EPI įgaliojimų ir valdymo bei finansavimo sistemų stiprinimu.

2013 m. spalio mėn. Europos Parlamentas taip pat atliko EPI peržiūrą. Kai kurios išvados dėl EPI veiklos rezultatų buvo panašios į Komisijos išvadas, įskaitant tai, kad stebėjimo laikotarpis buvo labai trumpas. Parlamento ataskaitoje pateiktas išsamus tobulintinų sričių sąrašas, kai kuriems patobulinimams būtų reikalingi teisėkūros pokyčiai. Be to, 2014 m. kovo mėn. sprendime dėl EFPIS peržiūros Parlamentas paprašė Komisijos pateikti naujus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl EPI sistemos tikslinimo, įskaitant valdymo, atstovavimo, bendradarbiavimo priežiūros srityje ir konvergencijos bei įgaliojimų stiprinimo klausimus.

Pagal jau taikomą tvarką EPI reguliariai rengia savo veiklos ataskaitas (įskaitant vidaus ataskaitas vyresniajai vadovybei, ataskaitas valdybai ir tarybai ir metines ataskaitas. Be to, Audito Rūmai ir Komisijos Vidaus audito tarnyba atlieka jos išteklių naudojimo ir veiklos rezultatų auditą. Į pasiūlymą įtrauktų veiksmų stebėsena ir atsiskaitymas už juos atitiks jau taikomus ir naujus dėl šio pasiūlymo atsiradusius reikalavimus.

Be to, EPI steigimo reglamentuose ir EPI finansiniuose reglamentuose išdėstytos EPI biudžeto vykdymo ir kontrolės nuostatos ir taikytinos finansinės taisyklės, įskaitant sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos taisykles.

Be to, kiekvienais finansiniais metais Europos Parlamentas, vadovaudamasis Tarybos rekomendacija, tvirtina EPI biudžeto vykdymo rezultatus.

Priėmus pasiūlymą, Komisija turės priimti deleguotąjį aktą ir išsamiai apibrėžti mokesčių apskaičiavimo ir surinkimo metodiką. Be to, tam, kad mokesčius būtų galima pradėti rinkti, reikės, kad Europos Parlamentas ir Taryba neprieštarautų deleguotajam aktui, ir deleguotąjį aktą paskelbti Oficialiajame leidinyje. Vis dėlto, ilgainiui, vėliausiai 2021 m., tos išlaidos turėtų būti susigrąžintos.

Siekiant padidinti finansų priežiūros institucijų tinklo veiklos nuoseklumą, vietoj EPI vykdytų tarpusavio vertinimų bus atliekami nepriklausomi vertinimai. Nors tarpusavio vertinimus šiuo metu atlieka tarpusavio vertinimo grupės, kurias daugiausia sudaro 28 valstybių narių nacionalinių kompetentingų institucijų darbuotojai, nepriklausomi vertinimai bus atliekami prižiūrint sukurtai naujai vykdomajai valdybai. Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatyta, jog tam, kad vykdomoji valdyta galėtų vykdyti šią užduotį, ji gali įsteigti vertinimo komitetą. Siekiant užtikrinti vertinimų nepriklausomumą, komitetą sudarytų vien tik EPI darbuotojai. Nors kai kurie EPI darbuotojai jau dalyvauja šiuo metu vykdomuose tarpusavio vertinimuose, tokiam komitetui sukurti vis tiek būtų reikalingi papildomi darbuotojai. Įvertinta, jog tam kiekvienai EPI gali reikėti penkių papildomų darbuotojų, kad būtų kompensuotas šioms užduotims atlikti skirtų kompetentingų institucijų darbuotojų trūkumas.

EPI taip pat bus pavesta vykdyti naują funkciją, susijusią su kompetentingų institucijų veiklos koordinavimu – taip bus siekiama užtikrinti priežiūros praktikos konvergenciją ir Sąjungos teisės taikymo nuoseklumą. Tuo tikslu EPI rengs daugiametį ES strateginį planą ir jame nustatys bendrus priežiūros tikslus ir uždavinius. EPI jau rengia metinę darbo programą. Tačiau dabartinė EPI metinė darbo programa skirta pačių EPI vykdomai reglamentavimo ir priežiūros veiklai planuoti, o naujasis ES strateginis planas būtų skirtas kompetentingų institucijų vykdytinai priežiūros veiklai išdėstyti. Be to, nauji koordinavimo įgaliojimai taip pat reiškia, kad kompetentingos institucijos (įskaitant bendrą priežiūros mechanizmą, bendrą pertvarkymo mechanizmą ir (arba) valdybą) turės rengti metines darbo programas (pagal ES strateginį planą) bei teikti jas EPI, o jos, vadovaudamosi ES strateginiu planu, programas vertins. Tada dėl atitinkamų metinių programų EPI rengs kiekvienai kompetentingai institucijai skirtas rekomendacijas arba atskirus patvirtinimo sprendimus ir stebės daromą įgyvendinimo pažangą. Tokiam bendradarbiavimui su kompetentingomis institucijomis ir darbo koordinavimui su atitinkamomis kiekvienos EPI grupėmis bus reikalingi papildomi žmogiškieji ištekliai. Kiekvienai EPI būtų reikalingi trys papildomi darbuotojai.

EPI taip pat vykdytų naujas su finansinėmis technologijomis („FinTech“) susijusias funkcijas. Pagal šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto EPI turėtų: i) siekti „FinTech“ įmonių licencijavimo reikalavimų konvergencijos, ii) aiškiau apibrėžti ir atnaujinti veiklos rangos priežiūros tvarką, ypač kai naudojamasi užsakomosiomis debesijos paslaugomis; iii) koordinuoti nacionalinių technologinių inovacijų centrų veiklą, galbūt rengti gaires apie valstybių narių kuriamus technologinių inovacijų centrus ir (arba) reglamentavimo „smėlio dėžes“; iv) kibernetinio saugumo srityje siekti IT rizikos valdymo konvergencijos bei drauge su Komisija ir Europos Centriniu Banku padėti rengti kibernetinio saugumo testavimo nepalankiausiomis sąlygomis modulius. Šioms papildomoms užduotims atlikti bus reikalingi specialūs „FinTech“ ištekliai. Numatoma, kad tam bus reikalingi trys papildomi darbuotojai.

ii. Užduotys, kurioms atlikti trijose EPI bus reikalingi skirtingi ištekliai

EPI įgaliojimai vykdyti stebėseną, susijusią su Komisijos sprendimais dėl trečiųjų šalių reglamentavimo ir priežiūros sistemų lygiavertiškumo, taip pat bus aiškiau apibrėžti. Kadangi anksčiau nebuvo aiškios teisinės bazės, kad EPI galėtų padėti Komisijai vykdyti stebėseną priėmus sprendimą dėl lygiavertiškumo, kai kurios EPI dėl išteklių ribotumo tokios pagalbos teikti negalėjo. Dabar EPI rengia pradinę analizę, kuria remdamasi Komisija vertina lygiavertiškumą, pagal vieną iš dviejų scenarijų: Komisija konkrečiai kreipiasi į EBA prašydama techninės rekomendacijos arba pagal tam tikrus pirminės teisės aktus EBA konkrečiai pavedama tokią rekomendaciją pateikti. Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl EPI būtų aiškiau nurodyta, kad EPI gali padėti Komisijai stebėti trečiųjų šalių jurisdikcijose, dėl kurių Komisija yra priėmusi teigiamus sprendimus dėl lygiavertiškumo, vykstančius pokyčius (t. y. reglamentavimo, priežiūros ir rinkos pokyčius trečiojoje šalyje, taip pat rinkti informaciją apie trečiųjų šalių institucijų vykdomą priežiūrą). Šios stebėsenos tikslas yra užtikrinti, kad sąlygos, kuriomis remiantis priimtas sprendimas dėl lygiavertiškumo, būtų vykdomos nuolat, ypač pabrėžiant trečiosiose šalyse vykstančius pokyčius, kurie gali turėti įtakos Sąjungos arba vienos ar kelių jos valstybių narių finansiniam stabilumui. Pirmiausia pažymėtina, kad EPI teiks Komisijai metinę ataskaitą su savo išvadomis. Vykdant šią aiškiau apibrėžtą funkciją, reikės nuolat analizuoti trečiosiose šalyse vykstančius pokyčius bei koordinuoti darbą su partneriais organizacijos viduje ir už jos ribų.

Tačiau pažymėtina, kad priimant sprendimus dėl lygiavertiškumo, trijų EPI darbo krūviai yra skirtingi. ESMA atsakinga už 11 iš 13 trims EPI skirtų teisės aktų, pagal kuriuos galima priimti sprendimus dėl trečiųjų šalių lygiavertiškumo. EIOPA ir EBA kompetencijos sritims priskirta po vieną teisės aktą, kuriais remiantis priimami sprendimai dėl trečiųjų šalių lygiavertiškumo (t. y. atitinkamai „Mokumas II“ ir KRR IV / KRR). Dėl to ESMA reikėtų daugiau papildomų išteklių negu EIOPA ir EBA.

Įvertinus papildomus ESMA išteklius, nustatyta, kad bus reikalingi 9 etatų vienetai, o su tuo susijusios sandorių sąnaudos sudarys 1 mln. EUR per metus. Įvertinus papildomus EBA ir EIOPA žmogiškuosius išteklius, apskaičiuota, kad bus reikalingi 2 etatų vienetai, o su tuo susijusios sandorių sąnaudos sudarys 200 000 EUR per metus.

iii. Speciali ESMA vykdoma užduotis

Pagal pasiūlymą ESMA būtų suteikti tvirtesni įgaliojimai skatinti nacionalinių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą nagrinėjant galimas tarpvalstybines piktnaudžiavimo rinka bylas, o tyrimų, reikalavimų laikymosi užtikrinimo ir baudžiamojo persekiojimo veikla ir toliau būtų vykdoma nacionaliniu lygmeniu. Pagal šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ESMA atliktų informacinio centro funkcijas – rinktų ir pagal reguliavimo institucijų prašymą platintų su keliomis ES jurisdikcijomis susijusius prekybos duomenis. Be to, tais atvejais, jeigu vykdydama priežiūrą kompetentinga institucija pastebėtų įtartiną tarpvalstybinį sandorį, ji turėtų apie jį pranešti ESMA, o ESMA savo ruožtu turėtų aktyviai koordinuoti tyrimo veiklą ES lygmeniu. Tokia struktūra būtų platesnė už aprašytąją Piktnaudžiavimo rinka reglamente ir Finansinių priemonių rinkos reglamente, nes joje ESMA būtų suteikta daugiau koordinavimo įgaliojimų, o reguliavimo institucijoms, atliekančioms tarpvalstybinius tyrimus, būtų lengviau dirbti savo darbą. Šioms naujoms užduotims atlikti reikės 2 papildomų etatų vienetų (vieno – koordinavimo, vieno – IT paslaugoms teikti). Be to, kuriant dokumentų saugyklą, iš kurios kompetentingos institucijos galės atsisiųsti ir į kurią galės įkelti analogiškų institucijų pateiktus piktnaudžiavimo rinka stebėjimo ir tyrimų dokumentus, bus patirta papildomų IT išlaidų. Apskaičiuota, kad šios pasikartojančios išlaidos sudarys 100 000 EUR per metus, o vienkartinės IT išlaidos – 500 000 EUR.

Vienas iš FPRD II ir FPRR nustatytų informacijos teikimo reikalavimų yra nacionalinių kompetentingų institucijų prievolė iš prekybos vietų rinkti duomenis apie daugelį finansinių priemonių, taip pat rinkti investicinių įmonių teikiamus sandorių pranešimus (apie 15 mln. visoje ES). Pagal pasiūlymą ESMA bus pavesta centralizuoti bazinių duomenų rinkimą pagal FPRD II ir FPRR bei rinkti juos tiesiogiai iš prekybos vietų. Kai naudojama bendra ESMA IT infrastruktūra, įgyvendinant FPRD2 ir FPRR galima didinti priežiūros konvergenciją. Kadangi renkamų duomenų kiekis padidės, ESMA bus reikalingi papildomi, įskaitant IT, ištekliai. Norint centralizuoti sandorių pranešimų teikimą, būtų reikalingi 8 etatų vienetai, taip pat reikėtų dengti IT išlaidas (3 mln. EUR pirmaisiais metais ir 2 mln. EUR priežiūros išlaidų paskesniais metais).

iv. Speciali EIOPA vykdoma užduotis

Pagal šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto EIOPA taip pat būtų suteikta naujų įgaliojimų, susijusių su draudimo įmonių vidaus modeliais. Pirmiausia pažymėtina, kad EIOPA būtų įgaliota atlikti nepriklausomą prašymų naudoti arba keisti vidaus modelius vertinimą ir rengti atitinkamoms kompetentingoms institucijoms skirtas nuomones. Kilus kompetentingų institucijų ginčams dėl vidaus modelio, EIOPA turės daugiau galimybių teikti privalomas tarpininkavimo paslaugas ir taip padėti juos spręsti. EIOPA šiuo metu turi vidaus modelių grupę, kurią sudaro 4 nuolatiniai darbuotojai (netrukus sudarys 5 darbuotojai). Perėmus šią naują užduotį, šios EIOPA grupės darbo krūvis labai padidės, dėl to reikės vidaus modelių srityje besispecializuojančių papildomų darbuotojų. Atsižvelgiant į techninį darbo pobūdį, įvertinta, kad žmogiškųjų išteklių srityje bus reikalingi 5 papildomi etatų vienetai.

Apibendrinant pažymėtina, jog šioje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje daroma prielaida, jog naujus ir platesnius netiesioginės priežiūros įgaliojimus perdavus EPI, poveikis bus toks: ·EIOPA: reikėtų 18 etatų vienetų (15 TA ir 3 SNE); 200 000 EUR per metus vertimo raštu išlaidų ·ESMA: reikėtų 30 etatų vienetų (24 TA ir 6 SNE); 3,5 mln. EUR vienkartinių IT išlaidų; 2,1 mln. EUR per metus IT priežiūros išlaidų; 1 mln. EUR per metus vertimo raštu išlaidų. ·EBA: reikėtų 13 etatų vienetų (11 TA ir 2 SNE); 200 000 EUR per metus vertimo raštu išlaidų.

III. Finansavimas

i. Ištekliai metiniams įnašams apskaičiuoti

Pagal šį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto ketinama keisti EPI finansavimą. Pagrindiniai finansavimo šaltiniai bus ES bendrojo biudžeto subsidija ir metiniai institucijos kompetencijos sričiai priklausančių subjektų įnašai. Pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pažymima, kad metinius privačiojo sektoriaus įnašus EPI turėtų rinkti netiesiogiai, per kiekvienos valstybės narės paskirtas institucijas. Net ir pagal tokį scenarijų EPI turėtų: i) prašyti nacionalinių kompetentingų institucijų pateikti informaciją, ii) apskaičiuoti metinius įnašus; iii) siųsti šią informaciją valstybėms narėms ir (arba) nacionalinėms kompetentingoms institucijoms. Tada nacionalinės kompetentingos institucijos arba valstybės narės turėtų: i) parengti sąskaitas; ii) surinkti metinius privačiojo sektoriaus įnašus. Galiausiai EPI turėtų patikrinti iš valstybių narių ir (arba) NKI gautas metinių įnašų sumas. Įnašų nesumokėjus, valstybės narės ir (arba) nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų imtis priverstinių mokėjimo užtikrinimo priemonių. Tai, kiek subjektų patenka į EPI kompetencijos sritį, yra labai svarbus veiksnys. EBA kompetencijos sričiai priskirta daugiau kaip 11 600 kredito įstaigų ir investicinių įmonių, ESMA kompetencijos sričiai – 20 000 subjektų, o EIOPA – 20 000 draudimo ir pensijų įmonių. Dėl to šiai naujai užduočiai vykdyti bus reikalingi papildomi darbuotojai. Įvertinta, jog bus reikalingi 4 etatų vienetai (įskaitant 3 etatų vienetus duomenų rinkimo ir mokesčio apskaičiavimo funkcijoms ir vieną IT sistemos priežiūros funkcijoms vykdyti).

Be to, diegiant šią naują finansavimo sistemą, reikės sukurti naują IT sistemą. Užuot kūrusios savas IT sistemas EPI galėtų sukurti bendrą IT infrastruktūrą ir taip išnaudoti sinergijos poveikį. Bendra IT sąsaja taip pat būtų praktiškesnė finansų rinkos dalyviams, kuriems galbūt teks mokėti mokesčius daugiau negu vienai EPI (pvz., investicinėms įmonėms).

Tokia IT sistema galėtų kainuoti 1,5 mln. EUR (vienkartinių išlaidų, t. y. po 500 000 EUR kiekvienai EPI) ir 300 000 EUR priežiūros išlaidų kasmet (t. y. po 100 000 EUR kiekvienai EPI). Naująją IT sistemą reikėtų susieti su EPI veikla pagrįstos apskaitos sistema.