LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.12.2008 
SEC(2008) 3084 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
(pridedamas prie dokumento) 
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
 
Pažangiųjų transporto sistem ų diegimo Europoje veiksm ų planas 
  
ir 
  
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
kuria nustatomi keli ų transportui ir jo s ąsajoms su kit ų rūšių transportu skirt ų 
pažangiųjų transporto sistem ų diegimo pagrindai 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
{COM(2008) 886 galutinis} 
{COM(2008) 887 galutinis} 
{SEC(2008) 3083} 
LT 2   LT Poveikio vertinimo santrauka  
1. APRĖPTIS, PROCESAS IR KONSULTACIJOS  
Europos Komisijos baltosios knygos d ėl transporto politikos lai kotarpio vidurio apžvalgoje 
teigiama, jog inovacij ų diegimas bus labai svarbus tam, kad keli ų transportas tapt ų tvaresnis 
(t. y. saugesnis, veiksmingesnis, mažiau taršus ir nuoseklesnis), pirmiausia d ėl taikomų 
informacijos ir ryši ų technologij ų – pažangiųjų transporto sistem ų (PTS) . Šių technologij ų 
pavyzdžiai keli ų transporto srityje yra lankstus eismo valdymas, tikralaik ė eismo informacija 
ir navigacijos prietaisai. Ši ame dokumente daugiausia nagrin ėjamas kelių transportas  ir jo 
sąsajos su kit ų rūšių transportu ( įvairių rūšių transporto derinimas). 
Konsultuojantis  su suinteresuotosiomis šalimis padaryta išvada, kad pagrindin ė lėto PTS 
paklausos augimo Europoje pr iežastis yra nepakankama ši ų sistemų veikimo Europoje 
aprėptis ir nepakankamai nuoseklus ir darnus j ų diegimas. PTS diegimas tur ėtų būti priemon ė 
siekti politikos srities tiksl ų, todėl ES tur ėtų imtis didesn ės atsakomyb ės už PTS 
įgyvendinimo koordinavim ą. Pabrėžiama, kad aukšto lygio koordinavimas ir susitarimai d ėl 
sąveikos yra vienas svarbiausi ų Europos PTS  diegimo prioritetų vykdant ši ą politiką. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS . KODĖL REIKIA IMTIS VEIKSM Ų? 
2.1. Problemos pob ūdis 
Su kelių transportu susij ę PTS sprendimai pritaikomi lėčiau, nei tikėtasi, o paslaugos 
diegiamos padrikai . Dėl to susidar ė nenuoseklus nacionalini ų, regionini ų ir vietos sprendim ų 
rinkinys, keliantis gr ėsmę bendrosios rinkos vientisumui. Tod ėl PTS negali pad ėti 
veiksmingai spr ęsti kylančių kelių transporto problem ų. 
– Dėl spūsčių keliuose  patiriami nuostoliai vidutiniš kai atitinka 1 % ES BVP. 
– Kelių transporto sektoriuje išmetamas CO 2 kiekis  sudaro 72 % visame transporto 
sektoriuje išmetamo ši ų dujų kiekio, kuris 1990–2005 m. padid ėjo 32 %. 
– 2006 m. keliuose žuvo  42 953 žmon ės, t. y. 6 000 žmoni ų daugiau už tarpin į tikslą, 
nustatytą siekiant, kad 2010 m. ž ūstančiųjų būtų ne daugiau kaip 25 000 (t. y. 50 % mažiau 
nei 2001 m.). 
Pagrindin ės problem ų priežastys : 
(1) (nepakankama)  prietaikų, sistemų ir paslaug ų sąveika ; 
(2) (nepakankamai) veiksmingas  suinteresuot ųjų šalių bendradarbiavimas  ir vizijos 
nebuvimas; 
(3) neišspręsti duomen ų privatumo ir atsakomyb ės klausimai.  
2.2. Kas atsitiks, jei nieko nebus daroma?  
Esant menkam PTS taikymui rinkoje, vis sud ėtingesnėje aplinkoje b ūtų labai sunku pasiekti 
pagrindinius (transporto) politikos tikslus. Iki 2020 m. krovininio keli ų transporto srautai 
padidės 55 %, keleivinio keli ų transporto – 36 %1. Padidės spūstys. Pvz., numatoma, kad 
2025 m. Anglijoje sp ūstyse sugaištas laikas užims 13 % viso kelion ės laiko (šio laiko pinigin ė 
vertė – apie 22 mlrd. GBP); Nyderlanduos e šis rodiklis iki 2020 m. padid ės 30 %2. Tikėtina, 
                                                 
1 ASSESS tyrimas, skirtas 2006 m. Europos Komisijos baltosios knygos d ėl transporto politikos 
laikotarpio vidurio apžvalgai. 
2 European Conference of Ministers (2007): Congestion: A global challenge ; CEMT/ITF(2007)6. 
LT 3   LT kad 2010 m. ES keliuose žus apie 32 500 žmoni ų, t. y. gerokai daugiau nei ES tikslas – 
25 0003. Transporto sektoriuje išmetamas CO 2 kiekis iki 2020 m. padid ės dar 15 %4. Dėl 
padrikų sprendim ų PTS rinkos pl ėtra bus l ėta ir nebus pasinaudo ta galimybe padidinti 
sektoriaus konkurencingum ą. 
2.3. ES teisė imtis veiksm ų ir subsidiarumo principas  
Pagal bendr ąją transporto politik ą ir transeuropini ų tinklų politiką (EB steigimo sutarties 
71 straipsnio 1 dalis, 80 straipsnio 1 dalis, 154 ir 155 straipsniai ) ES turi teis ę imtis 
veiksmų. Siūlomos politikos pasirinktys parengtos laikantis subsidiarumo  principo, nes 
valstybės narės negali tinkamai užtikrinti, kad tarptautiniu mastu b ūtų įdiegtos ir visoje 
Europoje teikiamos darnios eismo ir kelion ės informacijos ir eismo valdymo paslaugos. Jei 
ES nesiimt ų naujų veiksmų, valstybės narės ir toliau kurt ų pavienius sprendimus, d ėl kurių 
technologijos b ūtų diegiamos padrikai – tai kelt ų grėsmę derinimui ir standartizavimui arba 
sąveikos užtikrinimo proced ūros taptų ilgos. Bendrijos lygmens veiksmai b ūtų naudingi d ėl jų 
poveikio (pvz., bendr ų nuostatų dėl atsakomyb ės, duomen ų saugumo) ir masto (pvz., PTS 
prietaikų išlaidų mažinimo, susijusio su bendromis specifikacijomis). 
3. TIKSLAI  
Bendras  šios iniciatyvos tikslas  – įgyvendinti reikiamas  priemones kelių transportui ir jo 
sąsajoms su kit ų rūšių transportu skirt ų PTS paslaug ų platesniam ta ikymui skatinti . 
Specialieji tikslai: 
• pagerinti sąveiką, užtikrinan čią galimyb ę sklandžiai naudoti paslaugas ir gerinan čią 
paslaugų tęstinumą; 
• įgyvendinti vis ų PTS suinteresuot ųjų šalių veiksmingo bendradarbiavimo  mechanizm ą; 
• išspręsti privatumo ir atsakomyb ės klausimus. 
4. POLITIKOS PASIRINKTYS  
Politikos pasirinktis A (pagr indinis scenarijus). Joki ų papildom ų naujų veiksmų 
Pagal šią pasirinkt į atsižvelgiama į dabartinius Komisijos veiksmus, pvz., specialius 
mokslinius tyrimus, pažangaus automobilio iniciatyv ą (moksliniai tyrimai, technini ų aspektų 
derinimas ir informavimas), diegimo param ą (EasyWay , CIVITAS), pavien į standartizavim ą 
ir konsultacijas su suin teresuotosiomis šalimis. Komisijos ta rnybos ir toliau finansiškai rems 
mokslinius tyrimus ir diegim ą, savanoriškus susitarimus, specialius standartizavimo 
įgaliojimus ir (ribot ą) reglamentavimo veikl ą, tačiau šiuo atveju viešojo ir priva čiojo sektori ų 
veiksmai, taip pat valstybi ų narių veiksmai koordinuojami menkai. 
Politikos pasirinktis B. Didelis d ėmesys paramos veiksmams ir koordinavimui  
Pagal politikos pasirinkt į B tikslų siekiama šiais horizontaliais prioritetiniais veiksmais : 
(1) apibrėžiant transporto priemon ėje įdiegiamas atviras fu nkcines platformas , 
sudarančias daugkartinio pagrindini ų sudedam ųjų dalių naudojimo galimyb ę; 
(2) įsteigiant aukšto lygio grup ę, kaip PTS suinteresuot ųjų šalių forumą (keitimasis 
informacija, vizija, gair ės); 
                                                 
3 COM(2006) 74, Europos keli ų eismo saugumo veiksm ų programos laikotarpio vidurio ataskaita. 
4 Europos aplinkos agent ūra. Climate for a transport change . TERM 2007 . EEA Report 1/2008 . 
LT 4   LT (3) apibrėžiant tinkamiausio kelių ir eismo duomen ų naudojimo sistem ą; 
(4) užtikrinant PTS paslaug ų tęstinumą; 
(5) sprendžiant duomenų saugumo, privatumo ir atsakomyb ės klausimus. 
Politikos pasirinktis B+. Pasirinkti s B, papildyta komitologijos proced ūra 
Pasirinktis B+ grindžiama tomis pa čiomis priemon ėmis kaip ir pasirinktis B, bet pagal ši ą 
pasirinktį formalizuojamas koordinavimo aspektas. Aukšto lygio grup ę pakeis: 
(1) iš valstybi ų narių atstovų sudarytas Europos PTS komitetas , Komisijai padedantis 
nustatytose srityse pagal komitologijos proced ūrą priimti specialias priemones (t. y. 
pagrindines pasirinkties B paramos priemones); 
(2) iš įvairių atstovų, pvz., pramon ės, transporto operatori ų, naudotoj ų ir kitų svarbių 
forumų bei asociacij ų, sudaryta Europos PTS patariamoji grup ė, Komisij ą 
konsultuojanti verslo ir techniniais klausimais. 
Komisija, padedama šio komiteto: 
• keistųsi informacija su valstyb ėmis narėmis ir kurt ų bendrą viziją; 
• stebėtų, kaip kuriamos gair ės ir proced ūros; 
• pagal savo įgaliojimus prireikus priimt ų sprendimus d ėl specialių veiksmų, siekdama: 
(1) nustatyti techninius reikalavimus ir specifikacijas, pirmiausia nustatytose 
prioritetin ėse srityse; 
(2) patvirtinti PTS terminal ų, tinklo technin ės ir programin ės įrangos tip ą. 
5. POVEIKIO ANALIZ Ė 
5.1. Metodika  
Analizė grindžiama kokybiniais duomenimis, papil dytais kiekybiniais elementais. Visos 
pasirinktys buvo lyginamos su pagrindiniu scenarijumi A. Vertinimo kriterijai  apima 
tiesioginį ir netiesiogin į poveikį: 
LT 5   LT Tiesioginis poveikis : 
• paslaugų sąveikos ir t ęstinumo didinimas; 
• bendradarbiavimo gerinimas; 
• privatumo ir atsakomyb ės klausim ų sprendimas. 
Netiesioginis ekonominis, socialinis ir ekologinis poveikis : 
• ekonominis : spūstys keliuose, konkurencingumas , vartotojai, augimas; 
• socialinis : kelių sauga, užimtumas, saugumas; 
• ekologinis : klimato kaita, oro kokyb ė ir triukšmas, energijos vartojimo veiksmingumas, 
įvairių rūšių transporto derinimas. 
Atliktas išsamaus šios politikos srities veiksm ų plano poveikio vertinimas. Tod ėl šiame etape 
neįmanoma atlikti išsamios konkre čių priemoni ų sąnaudų ir naudos analiz ės. 
Papildomiems kiekybiniams duomenims apie galim ą netiesiogin į poveikį gauti naudota 
transporto tinklo modeliavimo priemon ė TRANSTOOLS5, tačiau taikant ši ą priemon ę 
neįmanoma įvertinti tiesioginio si ūlomų veiksmų ir PTS diegimo s ąryšio. 
5.2. Politikos pasirinkties A, pagal kuri ą papildom ų naujų veiksmų netaikoma 
(pagrindinis scenarijus), poveikis  
Paslaugų sąveika ir t ęstinumas . Diegiant PTS, ir toli au bus sunku gauti reikiam ų eismo ir 
kelionės duomen ų, ypač tarpvalstybini ų ir apie įvairių rūšių transport ą. Visą Europą 
apimančiai diegimo ir derinimo veiklai trukdys vietos iniciatyvos ir bendradarbiavimo 
Europos mastu nebuvimas. D ėl to vartotojams kils nutraukiam ų paslaugų problema. 
Bendradarbiavimas ir koordinavimas . Rinkos ir toliau patirs nuostoli ų dėl vizijos ir 
pagrindini ų suinteresuot ųjų šalių bendradarbiavimo nebuvimo – tai nepad ės mažinti išlaid ų ir 
rizikos. 
Privatumo ir atsakomyb ės klausim ų pobūdis bus skirtingas ir priklausys nuo paslaug ų 
teikėjo, operatoriaus arba valstyb ės narės, kurioje paslauga yra teikiama. 
Pasinaudojus TRANSTOOL S modeliavimo galimyb ėmis, nustatyta, kad: 
• kelių eismo sp ūstys, išreikštos sp ūstyse sugaišto laiko ir visos kelion ės trukmės 
santykiu, 27 ES valstyb ėse narėse padidės nuo 24,3 % (2007 m.) iki 24,9 % 
(2012 m.) ir 28,6 % (2020 m.); 
• degalų suvartojimas ir išmetamas CO 2 kiekis iki 2020 m. padid ės 15 % (25 ES 
valstybėse narėse); 
• visos išor ės sąnaudos  (dėl spūsčių, avarijų, triukšmo, oro taršos ir klimato kaitos 
patiriami nuostoliai) padid ės nuo 161,8 mlrd. EUR (2007 m.) iki 193,3 mlrd. EUR 
(2020 m.). 
                                                 
5 www.inro.tno.nl/transtools/index.html. 
LT 6   LT 5.3. Politikos pasirinkties B, pagal kuri ą skiriamas didelis d ėmesys paramos 
veiksmams ir koordi navimui, poveikis  
(1) Atviros funkcin ės platformos , skirtos (transporto priemon ėje įdiegtoms) PTS 
paslaugoms, apibr ėžimas 
Modulinis poži ūris į PTS diegim ą, numatant s ąveikias transporto priemon ėje 
įrengiamas telematikos priemones su atviromis funkcin ėmis galimyb ėmis, skirtomis 
mobiliems prietaisams prijungti naudojant kištuk ą, padės didinti sinergij ą ir mažinti 
išlaidas . 
(2) Bendradarbiavimo ir koordinavimo gerinimas įsteigiant aukšto lygio grup ę 
PTS aukšto lygio darbo grup ė, kurią sudarys vis ų sektorių atstovai, pad ės sukurti 
aiškią viziją, pagal kuri ą bus numatytas PTS vaidmuo įgyvendinant Europos 
(transporto) politik ą, o sudarius vis ą Europą apimantį diegimo darb ų tvarkarašt į, 
sumažės neaiškum ų (susijusi ų su eksploatacija, rinkos perspektyvomis). Darnios 
viešojo sektoriaus investicijos paskatins priva čiojo sektoriaus iniciatyvas ir poky čius. 
Šis savanoriško koordinavimo mechanizmas susij ęs su tam tikra rizika: negeb ėjimu 
kontroliuoti proces ų ir neaiškumu, ar veiksmingai bus įgyvendinamos 
rekomendacijos. 
(3) Tinkamiausio  kelių ir eismo duomen ų rinkimo, main ų ir integravimo  sistema 
Nustačius šiuo pagrindus, bus išpl ėstos funkcin ės dabartini ų paslaugų galimybės ir 
pagerės jų kokybė (tikslumas, apr ėptis, išsamumas). 
(4) Paslaugų tęstinumo  tarp valstybi ų ir įvairių rūšių transporto užtikrinimas 
Užtikrinus paslaug ų tęstinumą, bus geriau derinamas įvairių rūšių transportas, 
pagerės ekologin ė padėtis krovininio transporto koridoriuose, nes, norint 
keliautojams ir vež ėjams teikti nuosekli ą paramą, būtina sudaryti galimyb ę realiuoju 
laiku naudotis duomenimis, suderinti keitimosi duomenimis formas ir integruoti duomenis. 
(5) Privatumo ir atsakomyb ės klausim ų sprendimas 
Tai turėtų paskatinti naudoti įvairias PTS prietaikas (pvz., įspėjimo apie išvažiavim ą 
iš eismo juostos, susid ūrimų vengimo, avarinio stabdymo sistemas), kurioms labiau 
paplitus rinkoje, gerokai sumaž ės avarijų. 
Pasirinkties B netiesioginis poveikis: 
(a) naudojant bendr ą platform ą, turinčią unikalią, sertifikuot ą, saugiai įrengiamą 
sąsają, turėtų būti mažiau blaškomas vairuotojo d ėmesys, o d ėl sinergijos, 
skatinančios spartesn į saugos didinimo prietaik ų plitimą rinkoje, tur ėtų labai 
sumažėti išlaidos. Toks papildom ų įrenginių diegimas pad ėtų įgyvendinti 
e. skambu čio (eCall ) sistemą, kurios paskirtis – mažinti ž ūstančiųjų skaičių 
greičiau suteikiant medicinos pagalb ą įvykus avarijai, d ėl to iki 2020 m. 27 
ES valstyb ėse narėse gerokai sumaž ėtų žūstančiųjų (5–15 %6) ir sunki ų 
sužalojim ų (10–15 %) skai čius. 
(b) Eismo valdymo  strategijas bus lengviau prit aikyti jungtiniams tinklams, pvz., 
miesto ir (arba) tarpmiestini ų kelių tinklams, apimantiems papildom ų rūšių 
transportą. 
                                                 
6 eCall SEISS Study  (2006). 
LT 7   LT (c) Patikimesn ė tikralaikė kelionės ir eismo informacija  padės veiksmingai ir 
lanksčiai planuoti maršrutus, taupyti laik ą ir kontroliuoti tarš ą jautriose keli ų 
tinklo dalyse. 
(d) Numatoma, kad pla čiai taikant tipines su PTS susietas e. krovini ų priemones , 
būtų sutaupoma 10 % laiko ir 8 % finansini ų išteklių, 3–10 % padid ėtų 
našumas, 2–3 % sumaž ėtų krovinių logistikos išlaidos7. 
(e) Lengviau įgyvendinti kitas viešojo sektoriaus prietaikas , pvz., socialini ų 
teisės aktų (dėl poilsio laiko) įgyvendinimo, gyv ų gyvūnų vežimo, išor ės 
sąnaudų internalizavimo, pavojing ų krovinių stebėjimo, elektronini ų rinkliavų 
rinkimo, skaitmenini ų tachograf ų, e. skambu čio. 
Remiantis TRANSTOOLS modeliavimu prognozuojama, kad sp ūsčių keliuose sumaž ėtų apie 
2,5 %, avarij ų sąnaudų – apie 7 %, o d ėl geresnio bendradarbiav imo ir sinergijos bendr ų 
išorės sąnaudų sumažėtų dar 1 %. 
5.4. Politikos pasirinkties B+, pagal kuri ą pasirinktis B pap ildoma komitologijos 
procedūra, poveikis 
Pagal pasirinkt į B+ valstybi ų narių atstovai b ūtų kviečiami susitarti su partneriais d ėl bendros 
vizijos, PTS diegimo viso je Europoje prioritet ų, paslaugų derinimo, b ūtinųjų joms taikom ų 
reikalavim ų (savanoriškumo principu), teis ėkūros, standartizavimo ir  galimo EB finansavimo 
prioritetų. Didžiausi ą naudą teiktų geresnis bendradarbiavimas, spartesnės sprendim ų 
priėmimo proced ūros ir spartesn ė teisėkūra. 
PTS prietaikos bus diegiamos spar čiau, todėl greičiau sutrump ėtų kelionės, sumažėtų avarijų 
skaičius ir tarša. Be to, pagal pasirinkt į B+ sumažėtų rizika , kylanti dirbant su aukšto lygio 
grupe, rekomenduojan čia tik savanoriškus veiksmus. 
Pramonei ši pasirinktis b ūtų naudinga tuo, kad b ūtų nustatyta aiški politika ir vizija ir, 
atsižvelgiant į (privaloma tvarka) taikomas specialias viešojo intereso PTS priemones, b ūtų 
galima kurti papildom ą naudą teikiančias paslaugas. Vartotojams ši pasirinktis b ūtų naudinga 
tuo, kad jiems b ūtų sudarytos platesn ės galimyb ės naudotis paslaugomis, susijusiomis su 
vairavimo sauga bei komfortu ir mažesn ėmis kainomis, kurias lemt ų masto ekonomija. 
Kadangi taikant pasirinkt į B+ PTS prietaikos b ūtų įgyvendinamos ir diegiamos spar čiau, 
galima teigti, kad iki 2020 m. b ūtų pasiekta didesn ė bendra nauda. 
5.5. Administracin ės išlaidos  
Europos Komisija patirs toki ų administracini ų išlaidų: aktyvesnio suinteresuot ųjų šalių 
bendradarbiavimo užtikrinimo; finansin ės paramos moksliniams tyrimams, bandymui 
realiomis s ąlygomis ir diegimui visoje Europoje koordinavimo; funkcini ų reikalavim ų 
nustatymo ir j ų standartizavimo organizavimo; teis ėkūros ir pažangos steb ėjimo veiklos. 
Pasirinkties B+ išlaidos veikiausiai b ūtų didesnės (70 000 EUR per metus) už pasirinkties B 
išlaidas. Ta čiau dėl spartesnio išor ės sąnaudų mažinimo makroekonominiu mastu netrukus 
būtų sutaupyta milijardai eur ų. 
6. POLITIKOS PASIRINK ČIŲ PALYGINIMAS  
Poveikio sritis  Sąveika  Bendradarbiavim
as Privatumas ir 
atsakomyb ė 
                                                 
7 Krovininio transporto logistikos veiksm ų planas, COM(2007) 607. 
LT 8   LT Pasirinktis A 
jokių papildom ų naujų veiksmų pagrindin ė padėtis pagrindin ė padėtis pagrindin ė padėtis
Pasirinktis B 
paramos veiksmai ir koordinavimas  ++ + + 
Pasirinktis B+ 
papildyta komitologijos proced ūra ++ ++ + 
Tiesioginio poveikio  palyginimas 
Pagal pasirinktis B ir B+ , palyginti su pasirinktimi A, numatomas esminis pad ėties 
pagerėjimas. Pasirinktis B+  geresnė bendradarbiavimo poži ūriu ir tuo, kad sudaromos 
tinkamiausios spar čios pažangos s ąlygos. Komisijai suteikus galimyb ę teikti teis ėkūros 
pasiūlymus ir taikyti komitologijos proced ūrą, aktyviai pasikonsultavus su 
suinteresuotosiomis šalimis, rizika , kad numatomi rezultatai per paskirt ą laiką nebus pasiekti, 
gerokai sumaž ėtų. 
 Ekonomika  Visuomen ė Aplinka  
Poveikio sritis  
Spūsčių 
mažinimas
Konkurencinguma
s
Vartotojai  
Augimas  
Kelių sauga  
Užimtumas  
Saugumas  
Klimato kaita  
Oro kokyb ė, 
triukšmas
Energijos 
vartojimo
Pasirinktis A 
jokių papildom ų naujų veiksmų           
Pasirinktis B 
paramos veiksmai ir koordinavimas  + + + + + + + + + + 
Pasirinktis B+ 
papildyta komitologijos proced ūra ++ ++ + + ++ + ++ + + + 
Netiesioginio poveikio  palyginimas 
Atlikus analiz ę patvirtinta, kad, palyginti su pagrindiniu scenarijumi,  taikant pasirinktis B ir 
B+ būtų padarytas teigiamas bendras poveikis siekiant vis ų politikos tiksl ų. Numatoma, kad 
pagal pasirinkt į B+ teigiamas poveikis sp ūstims, keli ų saugai ir taršai išmetamosiomis 
dujomis b ūtų padarytas grei čiau – tai rodo, kad ši pa sirinktis veiksmingesn ė, nes būtų 
išgelbėta daugiau gyvybi ų, sutaupyta daugiau laiko, kuris priešingu atveju b ūtų sugaištas 
eismo srautuose, ir b ūtų sumažintas išmetamas CO 2 kiekis. 
Įvertinus tiesiogin į (platesnis PTS taikymas) ir netiesiogin į (parama įgyvendinant 
ekonomikos, socialin ę ir aplinkos politik ą) poveikį, tinkamesn ė pasirinktis yra B+ , nes dėl 
glaudaus bendradarbiavimo b ūtų sparčiau pasiekta geresni ų rezultatų, be to, taikant ši ą 
pasirinktį veikiausiai pavykt ų sparčiau susitarti d ėl tam tikrų problemų, trukdančių PTS diegti 
visoje Europoje. 
Siūloma teisin ė priemonė šiai sistemai nustatyti b ūtų direktyva, kuria suteikiama teis ė taikyti 
įvairius PTS naudojimo ir diegimo lygmenis ir kartu Komisijai paliekama teis ė ir atsakomyb ė 
padedant Europos PTS komitetui nu statyti techninius direktyvos įgyvendinimo aspektus. 
LT 9   LT 7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Būtina stebėti ir vertinti bet koki ą naują su PTS susijusi ą politiką. Išsamiame poveikio 
vertinimo tekste pateikiamas galim ų pažangos, padarytos siekiant bendr ųjų ir speciali ųjų 
tikslų, vertinimo rodikli ų sąrašas. Pažangos ataskait ą siūloma parengti iki 2012 m.