Specialioji ataskaita Techninė pagalba: koks 
buvo jos indėlis žemės 
ūkio ir kaimo plėtros 
srityje?LT 2015  Nr. 04
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa ( http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2015
Print ISBN 978-92-872-2189-6 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/858457 QJ-AB-15-003-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-2187-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/73266 QJ-AB-15-003-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-2202-2 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/53914 QJ-AB-15-003-LT-E
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Techninė pagalba: koks 
buvo jos indėlis žemės 
ūkio ir kaimo plėtros 
srityje?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2015  Nr. 04
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose yra pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai, atrinkdami ir nustatydami audito užduotis, siekia kiek 
įmanoma didesnio jų poveikio, atsižvelgdami į su veiklos rezultatais ar atitiktimi susijusią riziką, susijusių pajamų ar išlaidų 
lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų narės Rasos Budbergytės vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos išteklių 
išsaugojimo ir valdymo išlaidų sritis. Šiam auditui vadovavo Audito Rūmų narė Kersti Kaljulaid, kuriai padėjo skyriaus va ­
dovas Helder Faria Viegas, grupės vadovas Csaba Bartos, grupės vadovo pavaduotoja Blanka Happach, auditorius Maciej 
Szymura, auditorius Carlos Sanchez Rivero, auditorius Roberto Resegotti, redagavimo konsultantas Tom Everett.
Iš kairės į dešinę: B. Happach, R. Resegotti, Cs. Bartos, M. Szymura, K. Kaljulaid, C. Sanchez 
Rivero, T. Everett, H. Faria Viegas.
03
 Turinys
Dalys
 Santrumpos
I–VII  Santrauka
1–16  Įvadas
1–4 Kas yra techninė pagalba?
5–10  Naujausios žinios apie techninę pagalbą žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje
11–13  Taisyklės ir reglamentai
14–16  Biudžeto ir išlaidų lygiai
17–23  Audito apimtis, tikslai ir metodas
17–19  Audito apimtis ir tikslai
20–23  Audito metodas
24–82  Pastabos
24–51  Kaip iš tikrųjų panaudojami techninei pagalbai skirti pinigai?
26–28  Aiškumo problema
29–35  Komisija: perėjimas prie administracinių sąnaudų
36–51  Valstybės narės: dėmesys atlyginimams
52–59  Ar sąnaudos yra tinkamos?
52–53  Tam tikras oficialus netinkamumas Komisijoje
54–59  Dažnesnės problemos valstybėse narėse
04 Turinys
60–82  Ar TP veiksmingumo sistema yra tinkama?
64–67  Netinkamas planavimas ir poreikių vertinimas
68–70  Ne SMART tikslai
71–75  Ribotas stebėjimas ir vertinimas
76–78  Netinkamos veiksmingumo sistemos poveikis
79–82  Tinklų kūrimas: efektyvios veiksmingumo sistemos potencialas
83–93  Išvados ir rekomendacijos
 Priedas. Techninės pagalbos lėšų planavimas žemės ūkio srityje 2007–2013 ir 2014–2020 m.
 Komisijos atsakymas
05
 Santrumpos
BŽŪP : bendra žemės ūkio politika
BSVS : bendra stebėjimo ir vertinimo sistema
EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai
EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas
EŽŪOGF : Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondas – EŽŪGF ir EŽŪFKP pirmtakas (1962–2006 m.)
EKPT : Europos kaimo plėtros tinklas
KPP : kaimo plėtros programa
SAPARD : specialioji žemės ūkio ir kaimo plėtros pagalbos valstybėse kandidatėse programa – priemonė, sukurta 
padėti šalims kandidatėms (2000–2006 m.) įgyvendinti būtinus struktūrinius pokyčius žemės ūkio ir kaimo plėtros 
srityse prieš narystę Europos Sąjungoje
06
 Santrauka
I
Techninė pagalba (TP) tradiciškai susijusi su profesinės 
patirties perdavimu ir finansavimu, siekiant valsty ­
binėms tarnyboms padėti įgyvendinti su politikos 
tikslais susijusias programas. ES „žemės ūkio ir kaimo 
plėtros“ politikos srities atveju TP apima atskirų ben ­
drosios žemės ūkio politikos sričių – EŽŪGF (I ramstis) 
ir EŽŪFKP (II ramstis) – finansavimą. Išlaidomis turėtų 
būti prisidedama prie Komisijos ir valstybių narių 
vykdomo administracinių gebėjimų tobulinimo ir pro ­
gramų įgyvendinimo pagal du ramsčius.
II
Audito Rūmai auditavo TP lėšų panaudojimą žemės 
ūkio ir kaimo plėtros srityje 2007–2013 m. laikotar ­
piu. 2013 m. pabaigoje Komisija ir valstybės narės 
šioje politikos srityje panaudojo pusę savo 1,8 mili ­
jardo eurų TP biudžeto, o likusi dalis galės būti panau ­
dota iki 2015 m. pabaigos.
III
Audito metu visų pirma buvo atsižvelgiama į tech ­
ninės pagalbos valdymą ir jos indėlį pagrindiniams 
politikos tikslams. Buvo tikrinama, kokia veikla buvo 
remiama TP lėšomis Komisijoje ir valstybėse narėse, ar 
deklaruotos išlaidos buvo tinkamos finansuoti ir ar TP 
veiksmingumo vertinimo priemonės buvo tinkamos ir 
veiksmingos.
IV
Audito Rūmai nustatė, kad Komisija ir valstybės narės 
visapusiškai pasinaudojo reglamentavimo lankstumu 
šioje srityje. Tačiau dėl pasirinkimo laisvės nebuvo 
aišku, kokie yra finansavimo tikslai ir kaip lėšos gali 
būti panaudotos. Audituotu laikotarpiu pasikeitė 
supratimas apie TP – nuo „gebėjimų stiprinimo“ per ­
eita prie reguliarių administracinių sąnaudų rėmimo, 
pavyzdžiui, darbo užmokesčio ir IT priežiūros. Taip 
panaudojant TP iškyla klausimas dėl jos konkretaus 
indėlio bendriems programos tikslams.
07 Santrauka
V
Kita Komisijos nepakankamai griežto TP naudojimo 
metodo pasekmė yra susijusi su tinkamumo sritimi. 
Kadangi administracinės sąnaudos dažnai paskirsto ­
mos I ir II ramsčiams, gali atsirasti painiava tinkamai 
priskiriant išlaidas konkrečiam fondui. Ši problema 
iš esmės iškilo valstybėse narėse, kuriose dažniausiai 
TP bendrasis finansavimas negali būti skirtas pagal 
I ramstį. Kadangi administracinės sąnaudos yra tinka ­
mos finansuoti tik pagal II ramstį ar (Komisijoje) turi 
būti paskirstytos dviem ramsčiams, turėjo būti taiko ­
mos sudėtingos administracinės procedūros, skirtos jų 
paskirstymui pagrįsti, ir jos ne visuomet yra tinkamai 
taikomos.
VI
Visų BŽŪP lėšų panaudojimas reglamentuojamas reika ­
lavimais, susijusiais su išlaidų tinkamumo užtikrinimu 
remiantis stebėjimo ir vertinimo sistema. Kadangi 
techninė pagalba didžia dalimi yra skirta ne pagrin ­
dinei veiklai, ji nebuvo įtraukta į šią sistemą. Todėl 
neužtikrinamas skaidrumas ir atskaitomybė ir nega ­
lima pasakyti, ar TP ištekliai panaudojami veiksmingai 
ir efektyviai. Taip pat atsiranda rizika, kad atskyrus 
lėšas nuo gebėjimų stiprinimo priemonių, susijusių su 
pagrindiniais finansavimo tikslais, nukentės galutiniai 
naudos gavėjai – visų pirma dėl bendrojo finansa ­
vimo struktūros, prastesnės ekonominės būklės ES 
regionuose.
VII
Iš esmės Audito Rūmai daro išvadą, kad kadangi 
nebuvo tinkamos su TP išlaidomis žemės ūkio ir kaimo 
plėtros srityje susijusios veiksmingumo sistemos, nei 
Komisija, nei valstybės narės negali parodyti, kaip 
teikiant techninę pagalbą buvo prisidėta prie bendrų 
BŽŪP politikos tikslų.Audito Rūmai teikia šias rekomendacijas:
 ο Komisija turėtų paaiškinti valstybių narių techninės 
pagalbos kaimo plėtros srityje apimtį ir taikymą. 
Visų pirma atlyginimų atveju ji turėtų paaiškinti, 
kas yra veiklos / „gebėjimų stiprinimo“ išlaidos, 
o kas – tinkamos administracinės / „paramos 
biudžetui“ išlaidos. Toks paaiškinimas suteiktų 
skaidrumo vertinant finansavimo teikimo būdus. 
Komisija turėtų atidžiai stebėti valstybių narių 
vykdomą TP įgyvendinimą.
 ο Komisija taip pat turėtų taikyti tinkamas priemo ­
nes, siekdama užtikrinti, kad bendrosios adminis ­
tracinės išlaidos, pavyzdžiui, reguliarios IT prie ­
žiūros išlaidos, nebūtų apmokamos iš techninės 
pagalbos biudžeto eilučių.
 ο Ateityje Komisija turėtų reikalauti valstybių narių 
teikti ataskaitas apie kaimo plėtros administra ­
cines / „paramos biudžetui“ išlaidas atskirai, kad 
būtų aiškiau, jog dalis TP finansavimo skiriama šiai 
paramai.
 ο Komisija ir valstybės narės turėtų nustatyti tinka ­
mą TP finansavimui skirtą veiksmingumo sistemą. 
Taip pat turėtų būti tinkamai įvertinti Komisijos ir 
valstybių narių TP poreikiai ir įdiegtas mechaniz ­
mas, kurio paskirtis – nustatyti tikslus ir vertinti jų 
įgyvendinimo pažangą.
08
 Įvadas
Kas yra techninė pagalba?
01 
Techninė pagalba (TP) tarptautiniame 
kontekste apibrėžta kaip „praktinės pa ­
tirties perdavimas personalo, mokymo, 
mokslinių tyrimų ir susijusių sąnaudų 
forma“1. Tai paprastai yra EBPO, JT ir 
kitų tarptautinių organizacijų vystymo 
pagalba, teikiant žinias ir konsultacijas, 
skirtas padėti valstybėms įgyvendinti 
vystymo programas.
02 
ES atveju konkrečių žinių teikimas yra 
būdingas techninės pagalbos priemo ­
nėms išorės pagalbos besivystančioms 
šalims ir kitoms ne ES valstybėms srity ­
je. Komisija taip pat teikia TP finansavi ­
mo forma trimis pagrindiniais būdais:
 ο ji apmoka vykdomųjų agentūrų, 
kurios yra įsteigtos valdyti pro ­
jektus ir programas konkrečiose 
ir kompleksinėse politikos srityse, 
sąnaudas;
 ο ji nustatė išlaidų kategorijas, kurios 
finansuojamos iš pagrindinės 
veiklos biudžeto2 ir yra teikiamos 
generaliniams direktoratams tam, 
kad jie įgyvendintų programas, jas 
valdytų ir koordinuotų konkrečiose 
politikos srityse;
 ο ji bendrai finansuoja valstybių 
narių TP , susijusios su ES fondais 
(pavyzdžiui, EŽŪFKP , EŽF, sanglau ­
dos išlaidų, ERPF) panaudojimą, 
siekiant palengvinti nacionalinių 
ir regioninių programų ar veiksmų 
įgyvendinimą.03 
Ši audito ataskaita apima dvi paskuti ­
nes išlaidų sritis, atitinkamai pagal tai, 
kaip techninės pagalbos finansavimas 
yra panaudojamas „Žemės ūkio ir kai ­
mo plėtros“ politikos srityje.
04 
Paprastai šiuo būdu finansuojamos są ­
naudų kategorijos yra tyrimų rengimas 
ir vertinimo ataskaitos, susirinkimų 
ir seminarų organizavimas, mokymai 
ir išorės ekspertų paslaugos. Tačiau 
finansavimas taip pat gali apimti 
personalo sąnaudas, IT plėtojimą ir 
priežiūrą, informavimo ir viešinimo vei ­
klą bei tinklų kūrimą. Išlaidos turi būti 
susijusios su programomis ir jomis turi 
būti prisidedama prie bendrų politikos 
tikslų plėtojant administracinius gebė ­
jimus ir įgyvendinant programas.1 EBPO apibrėžtis DAC 
statistinių ataskaitų 
direktyvoje, 2010 m. lapkričio 
12 d., 47 ir 48 dalys.
2 Kadangi Komisija yra 
vienintelė ES institucija, turinti 
pagrindinės veiklos biudžetą, 
ji yra vienintelė atsakinga už 
TP finansavimą, įgyvendinimą 
ir priežiūrą ES lygmeniu.
09 Įvadas
Naujausios žinios apie 
techninę pagalbą žemės 
ūkio ir kaimo plėtros 
srityje
05 
Techninės pagalbos taikymo taisyklės 
žemės ūkio srityje nėra tokios pačios 
BŽŪP I ramsčio (rinkos priemonės ir tie ­
sioginė per EŽŪGF teikiama pagalba) 
ir II ramsčio (pagalba kaimo plėtrai per 
EŽŪFKP) atveju.
06 
2000–2004 m. vienintelis valstybėms 
narėms teikiamas TP bendrasis finan ­
savimas kaimo plėtros srityje buvo iš 
Europos žemės ūkio orientavimo ir 
garantijų fondo (EŽŪOGF) „orienta ­
vimo“ skyriaus. Paramos lygiai buvo 
pakankamai žemi (1 % viso finansavi ­
mo), o Komisija atidžiai prižiūrėjo TP 
lėšų panaudojimą.
07 
2000–2006 m. programavimo perio ­
du dešimt Centrinės ir Rytų Europos 
šalių kandidačių3 techninė pagalba 
žemės ūkio srityje buvo skirta SAPARD 
kontekste. Tai buvo viena iš trijų struk ­
tūrinių programų (kitos dvi – Phare  ir 
ISPA), skirta gebėjimams institucijose 
bei transporto, aplinkos apsaugos ir 
žemės ūkio srityse stiprinti, administra ­
cijoms rengiantis ES narystei. Visoms 
trims programoms buvo taikomos tos 
pačios TP įgyvendinimo ir tinkamumo 
taisyklės. SAPARD atveju ES teko visa 
TP išlaidų, turėtų visose šalyse Komisi ­
jos iniciatyva, suma – vidutiniškai 3 % 
metinio finansavimo.08 
Nuo 2004 m. aštuonios SAPARD šalys, 
kurios tais metais įstojo į ES, galėjo 
pasinaudoti naujomis pereinamojo 
laikotarpio priemonėmis, įskaitant 
papildomus TP išteklius iš EŽŪOGF 
„Garantijų“ skyriaus, skirtomis padėti 
stiprinti administracinius gebėjimus 
ir efektyviai valdyti kaimo plėtros 
programas.
09 
2007–2013 m. laikotarpiu, kuriam šioje 
ataskaitoje skirta daugiausia dėmesio, 
sąsaja su struktūrinėmis išlaidomis 
buvo sugriežtinta, o finansavimas 
(įskaitant TP komponentą) žemės ūkio 
ir kaimo plėtros sričiai buvo skiriamas 
atskirai pagal su politikos sritimi susiju ­
sius teisės aktus. Nors taisyklės nebuvo 
labai pakeistos I ramsčio atveju, pagal 
II ramstį buvo atlikti reikšmingi TP 
naudojimo metodo pakeitimai. Tai ­
komi teisės aktai aprašyti tolesniame 
skirsnyje.
10 
Vienas reikšmingas 2007–2013 m. 
įdiegtas TP programavimo elementas 
buvo nacionalinių4 ir ES5 tinklų kūrimo 
reikalavimas kaimo plėtros srityje. Nors 
jis apėmė tik labai nedidelę techninei 
pagalbai skirtų EŽŪFKP asignavimų 
dalį, tinklų kūrimas buvo svarbus papil ­
dymas, kadangi visoje ES buvo plačiai 
įdiegta sistema, apimanti daug įvairių 
potencialių partnerių.3 Visos 2004 ir 2007 m. įstojusios 
valstybės, išskyrus Kiprą ir 
Maltą.
4 Per „nacionalinius kaimo 
tinklus“.
5 Per Europos kaimo plėtros 
tinklą.
10 Įvadas
Taisyklės ir reglamentai
11 
2007–2013 m. pagrindinės su technine 
pagalba žemės ūkio ir kaimo plėt­
ros srityje susijusios nuorodos buvo 
daugiau nei viename ES reglamente6. 
Pagal I ramstį valstybių narių TP ben ­
drasis finansavimas buvo galimas tik 
pagal kelias schemas7, kurios kartu su ­
darė mažiau nei 5 % EŽŪGF biudžeto. 
Be to, BŽŪP finansavimo reglamento 
13 straipsnyje aiškiai nustatyta: „vals ­
tybių narių ir išmokų iš EŽŪGF gavėjų 
patirtos administravimo ir personalo 
išlaidos nefinansuojamos iš fondo 
lėšų“. Priešingai šiems apribojimams 
nebuvo nurodyta didžiausia suma, ku ­
rią Komisija naudotų TP finansavimui 
pagal I ramstį.
12 
Kaimo plėtros srityje taisyklės leido 
Komisijai naudoti iki 0,25 % metinių 
EŽŪFKP asignavimų, skirtų TP veiklai 
finansuoti. Ji apėmė „pasirengimo, 
stebėjimo, administracinės paramos, 
vertinimo ir kontrolės priemones“8. 
Valstybėms narėms buvo suteikta visiš ­
ka jų TP biudžeto panaudojimo atsako ­
mybė, jis sudarė daugiausia 4 % visos 
kiekvienos kaimo plėtros programos 
(KPP) sumos ir buvo skirtas „programos 
rengimo, valdymo, stebėjimo, vertini ­
mo, informavimo ir kontrolės veiklai“9. 
Pagal šias ribas Komisija ir valstybės 
narės galėjo laisvai nuspręsti, kiek lėšų 
skirti techninei pagalbai ir kuriuos 
projektus / veiklą finansuoti.13 
Dabartiniu programavimo laikotarpiu 
(2014–2020 m.) Komisija nepadarė 
jokių esminių TP finansavimo princi ­
pų pakeitimų nei kaimo plėtros, nei 
bendroje žemės ūkio srityje. Tuo tarpu 
planuojama TP išlaidų suma valstybių 
narių ir Komisijos lygmeniu didės (žr. 
priedą ).6 2007–2013 m. pagrindinės 
nuostatos buvo 2005 m. 
birželio 21 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
dėl BŽŪP finansavimo (BŽŪP 
finansavimo reglamentas) 
5 straipsnis (OL L 209, 
2005 8 11, p. 1), 2005 m. 
rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai paramos kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP reglamentas) 
(OL L 277, 2005 10 21, p. 1) 
66 straipsnis ir 2006 m. 
gruodžio 15 d. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 1974/2006, 
nustatančio išsamias Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1698/2005 
dėl Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai (EŽŪFKP) 
paramos kaimo plėtrai 
taikymo taisykles (EŽŪFKP 
paramos įgyvendinimo 
reglamentas), 40 ir  
41a straipsniai (OL L 368, 
2006 12 23, p. 15). Kaip ir 
2002 m. Finansinis 
reglamentas (Tarybos 
reglamentas Nr. 1605/2002), 
šie tekstai dabar yra panaikinti 
ir pakeisti.
7 Pavyzdžiui, vyno ir 
bitininkystės priemonės, vaisių 
vartojimo skatinimo 
mokyklose programa ir POSEI 
programa atokiausiems 
regionams.
8 EŽŪFKP reglamento 
66 straipsnio 1 dalis.
9 EŽŪFKP reglamento 
66 straipsnio 2 dalis.
11 Įvadas
Biudžeto ir išlaidų lygiai
14 
ES biudžeto 05 antraštinėje dalyje 
(„Žemės ūkis ir kaimo plėtra“) TP 
išlaidų asignavimai pasirodo pagrin ­
dinės veiklos10 ir administracinėse 
kategorijose11.
15 
Lentelėje  pateikiama techninės pagal ­
bos žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje 
2007–2013 m. laikotarpiu apžvalga.16 
Programavimo laikotarpio pabaigoje 
Komisija vis dar nebuvo panaudojusi 
visų TP įsipareigojimų pagal I ir II rams ­
čius. Pagal II ramstį skirta suma sudarė 
0,19 % viso EŽŪFKP biudžeto – žymiai 
mažiau nei leidžiama riba, o 2013 m. 
pabaigoje buvo panaudota tik maž ­
daug ketvirtadalis šių asignavimų. Pa ­
naši situacija buvo valstybėse narėse, 
kuriose vidutinė planuota suma pagal 
II ramstį sudarė mažiau nei 1,9 % viso 
kaimo plėtros biudžeto, o 2013 m. pa ­
baigoje vidutinis vykdymas buvo apie 
0,8 % – taip pat abu skaičiai daug ma ­
žesni nei 4 % riba. Tačiau visų biudžetų 
galutiniai vykdymo lygiai gali būti kur 
kas didesni, kadangi į apskaitą gali būti 
įtrauktos iki 2015 m. turėtos sąnaudos 
(„n+2“ taisyklė).10 05 02 ir 05 03 skyriai 
konkrečioms schemoms pagal 
I ramstį; 05 04 skyrius II 
ramsčiui. Kai kurie TP išlaidų 
elementai taip pat yra įtraukti 
į 05 08 skyrių, kuris apima 
bendrą BŽŪP politikos 
koordinavimo veiklą, t. y. 
viršijančią konkrečios 
programos srities ribas.
11 05 01 04 straipsnis (paramos 
išlaidos). Nors klasifikuojamos 
kaip administraciniai 
asignavimai, šio pobūdžio 
sąnaudos priskiriamos 
programos, prie kurios jomis 
prisidedama, pagrindinės 
veiklos išlaidoms. Esminis 
dalykas yra tai, kad jos turi būti 
aiškiai susijusios su EŽŪGF 
arba su EŽŪFKP. Kita 05 01 
skyriaus (administracinių) 
išlaidų dalis taip pat yra susijusi 
su šiuo auditu. Tai yra „Kitos 
valdymo išlaidos“ (05 01 02 11 
punktas) – kategorija, 
naudojama finansuoti veiklai, 
kuri, nors ir yra labai panaši 
į TP veiklą, nėra susijusi su 
programa ir todėl jai 
netaikomi reglamentai.
TP išlaidų pagal I ir II ramsčius apžvalgaLentelė(milijonais eurų)
Politikos sritis Schema Naudos gavėjas Ribos (%)TP biudžeto planavi -
mas (įsipareigojimai) 
2007–2013  m. Finansinis vykdymas 
2007–2013  m.
Žemės ūkis ir kaimo 
plėtraI ramstisKomisija n. d. 73,5 54,4
Valstybės narės n. d. Nėra konsoliduotų duomenų
II ramstisKomisija 240,6 (0,25  %) 188,0 47,9
Valstybės narės 3 849,5 (4 %) 1 513,0 788,4
IŠ VISO „Žemės ūkis ir kaimo plėtra“ 1 774,5 890,8
Pastaba:  Visi skaičiai buvo suapvalinti.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis ES bendruoju biudžetu ir Komisijos pateiktais duomenimis.
12
 Audito apimtis, tikslai  
ir metodas
Audito apimtis ir tikslai
17 
Audito Rūmai auditavo techninės pa ­
galbos lėšų panaudojimą žemės ūkio 
ir kaimo plėtros srityje 2007–2013 m. 
programavimo laikotarpiu. Audito 
metu visų pirma buvo tikrinamas 
finansavimo Komisijoje ir valstybėse 
narėse tvarkingumas, veiksmingumas 
ir efektyvumas.
18 
Audito tema buvo pasirinkta iš da ­
lies dėl techninės pagalbos įvairovės 
(kompleksinė išlaidų sritis). Ji pasirodo 
keliose biudžeto kategorijose (14 dalis) 
ir taikomuose teisės aktuose ji neturėjo 
vienos aiškios apibrėžties.
19 
Audito metu buvo siekiama įvertin ­
ti, ar gerai buvo valdoma techninė 
pagalba ir ar ją teikiant buvo prisidėta 
prie pagrindinių žemės ūkio ir kaimo 
plėtros politikos tikslų. Visų pirma mes 
tikrinome:
 ο kokia veikla buvo finansuojama TP 
lėšomis (žr. 24–51 dalis);
 ο ar deklaruotos su technine pagalba 
susijusios sąnaudos buvo tinkamos 
(52–59 dalys);
 ο ar TP veiksmingumo vertinimui 
skirtos priemonės buvo tinkamos ir 
veiksmingos (60–82 dalys).Audito metodas
20 
Pagrindinis audito darbas buvo vizitai 
Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
generaliniame direktorate (Žemės 
ūkio ir kaimo plėtros GD) ir penkiose 
valstybėse narėse (Italijoje, Lietuvo ­
je, Vengrijoje, Austrijoje ir Lenkijoje), 
naudojančiose TP lėšas žemės ūkio 
ir kaimo plėtros srityje. Šios šalys 
buvo pasirinktos todėl, kad audituotu 
laikotarpiu visų jų TP išlaidos sudarė 
daugiau nei 50 %.
21 
Mūsų nustatyti faktai yra pagrįsti 
audito vizitų metu gauta informacija ir 
informacija iš regioninėms ir naciona ­
linėms valdymo institucijoms pateikto 
klausimyno 27 valstybėse narėse. Iš 
92 institucijų į klausimyną atsakė 50, 
tačiau ne visuomet į visą klausimyną 
arba nepateikė išsamesnės informaci ­
jos. Pagal klausimyną ir vizitus valsty ­
bėse narėse buvo gauta informacijos 
apie maždaug 76 % visų planuotų TP 
išlaidų kaimo plėtros srityje 2013 m. 
pabaigoje.
22 
Penkiose atrinktose valstybėse narėse 
auditoriai aplankė pagrindinius TP 
lėšų gavėjus – žemės ūkio ministerijas, 
mokėjimo agentūras ir kitas įstaigas, 
atsakingas už kaimo plėtros priemonių 
įgyvendinimą. Jie taip pat turėjo susi ­
tikimus su kitomis suinteresuotosiomis 
šalimis, pavyzdžiui, ūkininkų asociacijų 
atstovais, žemės ūkio rūmais, NVO ir 
kitais nacionalinių kaimo tinklų nariais. 
Be to, auditoriai peržiūrėjo 20 Žemės 
ūkio ir kaimo plėtros GD projektų, 
kurie buvo finansuojami iš TP biudže ­
to, ir 91 TP projektą penkiose valstybės 
narėse.
13 Audito apimtis, tikslai ir metodas 
23 
Atsižvelgiant į 13 straipsnio draudimą, 
susijusį su administracinėmis išlaido ­
mis iš EŽŪGF (žr. 11 dalį) ir į tai, kad 
nebuvo konsoliduotų duomenų apie 
labai mažai leistinų I ramsčio TP atvejų, 
auditas valstybėse narėse buvo skirtas 
kaimo plėtros (II ramstis) išlaidoms. TP 
finansavimas ES šalyse kandidatėse ne ­
buvo įtrauktas į auditą dėl labai mažos 
išlaidų apimties (tik 0,3 milijono eurų 
visam programavimo laikotarpiui).
14
 Pastabos
Kaip iš tikrųjų 
panaudojami techninei 
pagalbai skirti pinigai?
24 
Iki 2007 m. TP lėšos pagal BŽŪP dau ­
giausia buvo naudojamos gebėjimų 
stiprinimo veiklai, o administracinės 
sąnaudos valstybėse narėse aiškiai 
nebuvo įtrauktos į jokią rėmimo sritį12. 
Šiuo metu TP finansavimo taikymo 
sritis yra pakankamai lanksti, kad būtų 
galima pritaikyti įvairius administra ­
cinių gebėjimų ugdymo poreikius. 
Tačiau lankstumo užtikrinimas neturė ­
tų reikšti, kad prarandamas tradicinis 
supratimas apie techninę pagalbą ar 
apie tai, kaip lėšos bus panaudojamos 
praktikoje. Be to, siekiant užtikrinti, 
kad TP finansavimas teiktų pridėtinę 
vertę, jis neturėtų pakeisti adminis ­
tracinių išlaidų, kurias nacionalinės ar 
ES administracijos bet kokiu atveju 
patirtų vykdydamos kasdienį viešosios 
paramos schemų valdymą.
25 
Todėl, nors dabartinės taisyklės visuo ­
tinai nedraudžia administracinių są ­
naudų finansavimo TP lėšomis, Audito 
Rūmai mano, kad toks naudojimas tu ­
rėtų būti iki galo pagrįstas ir skaidrus. 
Atsižvelgdami į tai mes tikrinome, kaip 
buvo panaudoti TP pinigai ir ar yra 
aiški bendra naudojimo apibrėžtis, kuri 
užtikrina remiamos veiklos pridėtinę 
vertę.Aiškumo problema
26 
ES teisės aktuose vienintelė oficiali 
techninės pagalbos apibrėžtis pateikia ­
ma bendrojo biudžeto viešųjų pirkimų 
kontekste: „[...] programai ar veiks ­
mui įgyvendinti reikalinga parama ir 
gebėjimų stiprinimo veikla, visų pirma 
parengiamoji, valdymo, stebėjimo, 
vertinimo, audito ir kontrolės veikla“13. 
Iki 2013 m. tokios apibrėžties nebu ­
vo nei Finansiniame reglamente, nei 
reglamentuose, kurie yra 2007–2013 m. 
BŽŪP teisinis pagrindas.
27 
Audituojamu laikotarpiu TP sąvoka 
buvo apibrėžiama kaip „parengiamųjų, 
stebėjimo, administracinių ir techninės 
pagalbos, vertinimo, audito ir tikrini ­
mo priemonių, reikalingų bendrajai 
žemės ūkio politikai, įskaitant kaimo 
plėtrą, įgyvendinti“ „kito finansavimo“ 
dalis (BŽŪP finansavimo reglamento 
5 straipsnis)14. Pažymėtina, kad šiame 
sąraše nėra „gebėjimų stiprinimo“. 
Tai pasikartoja du kartus – kaskart 
šiek tiek kitaip – EŽŪFKP reglamento 
66 straipsnyje, susijusiame su Komisijos 
ir valstybių narių vykdomu TP finansa ­
vimu kaimo plėtros srityje (žr. 12 dalį). 
Nėra konkretaus „administracinės 
pagalbos“ ar „valdymo“ termino, todėl 
techninė pagalba, prireikus, gali būti 
taikoma administracinėms sąnaudoms. 
Jei yra sąsaja su programa, atsakingos 
institucijos iš esmės gali naudoti TP 
finansavimą taip, kaip nori.12 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1258/1999 
dėl BŽŪP finansavimo 
1 straipsnio 4 dalyje (OL L 160, 
1999 6 26, p. 103) (visiškai 
panaikintas 2006 m. 
pabaigoje) buvo teigiama: 
„[EŽŪOGF] nefinansuoja 
išlaidų, susijusių su 
administravimo ir personalo 
išlaidomis, kurias apmoka 
valstybės narės ir pagalbos iš 
Fondo gavėjai“.
13 2012 m. spalio 29 d. Komisijos 
deleguotojo reglamento (ES) 
Nr. 1268/2012 dėl Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES, Euratomas) 
Nr. 966/2012 dėl Sąjungos 
bendrajam biudžetui taikomų 
finansinių taisyklių taikymo 
taisyklių (OL L 362, 2012 12 31, 
p. 1) 121 straipsnio 7 dalis.
14 Formuluotė, naudojama 
„naujo“ BŽŪP finansavimo 
reglamento 6 straipsnyje 
(2013 m. gruodžio 17 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (ES) Nr. 1306/2013 
dėl bendros žemės ūkio 
politikos finansavimo, 
valdymo ir stebėjimo, kuriuo 
panaikinami Tarybos 
reglamentai (EEB) Nr. 352/78, 
(EB) Nr. 165/94, (EB) 
Nr. 2799/98, (EB) Nr. 814/2000, 
(EB) Nr. 1290/2005 ir (EB) 
Nr. 485/2008 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 549) yra 
aiškesnė, bet iš esmės 
nesiskiria.
15 Pastabos
28 
Kadangi nėra aiškios ir griežtos api ­
brėžties, sunku nustatyti uždavinius 
ir įvertinamus tikslus bei sumažėja at ­
skaitomybės lygis. Aiškiai neatskiriant 
pagrindinės veiklos ir administracinių 
sąnaudų, taip pat sumažėja biudže ­
to skaidrumas. Taip pat dėl didesnės 
pasirinkimo laisvės nebuvo aišku, kokie 
yra finansavimo tikslai ir kaip lėšos gali 
būti panaudotos.
Komisija: perėjimas prie 
administracinių sąnaudų
29 
Reglamentuose nėra nustatyta viršuti ­
nė riba, iki kurios Komisija gali naudoti 
TP finansavimą pagal I ramstį. II rams ­
čio atveju nustatyta suma yra 0,25 % 
visų EŽŪFKP asignavimų, ji gali būti 
panaudota įvairiai veiklai, susijusiai su 
kaimo plėtros operacijomis, įskaitant 
„administracinę pagalbą“. Išskyrus rei ­
kalavimą sukurti Europos kaimo plėt­
ros tinklą (EKPT), EŽŪFKP reglamente ši 
veikla nėra apibūdinta išsamiau.30 
Komisija iš esmės atsisakė taikyti 
platesnes apibrėžtis, pateikiamas 
BŽŪP finansavimo ir EŽŪFKP regla ­
mentuose, ir neparengė išsamių gairių 
dėl TP pagrindinės veiklos pobūdžio. 
Vieninteliai tokie nustatyti parametrai 
buvo susiję su viešaisiais pirkimais ir IT 
bei audito išlaidų finansavimu. Cen ­
triniu lygmeniu atsakingos Komisijos 
tarnybos nustatė bendrąsias taisykles 
(„vademecum“) BŽŪP išlaidų finansi ­
niam valdymui, tačiau jose nėra aiškiai 
paaiškinamas I ir II ramsčių tinkamų 
TP išlaidų ir bendrųjų administracinių 
sąnaudų skirtumas.
31 
Didžioji Komisijos vidaus TP asignavi ­
mų dalis 2007–2013 m. buvo panaudo ­
ta pagrindinei ar gebėjimų stiprinimo 
veiklai (daugiausia pagal tinklų kūrimo, 
išorės konsultacijų, vertinimų ir IT 
kategorijas). 2007 m. bendra įsiparei ­
gojimų vertė buvo 12,78 milijono eurų, 
o 2013 m. ji padidėjo 71 % ir sudarė 
21,9 milijono eurų. Taip pat pasikeitė 
skirtingų TP veiklos sričių proporcijos. 
Vertinimams ir konsultacijoms skirtas 
biudžetas absoliučiomis vertėmis išliko 
gana stabilus, tačiau daugiau buvo 
įsipareigota IT ir tinklų kūrimo srityje. 
Atitinkamos procentinės dalys pagal 
šias išlaidų kategorijas 2007 ir 2013 m. 
pateiktos 1 diagramoje .
16 Pastabos 1 diagramaDiagramos, kuriose palygintas Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato TP 
naudojimas 2007 ir 2013 m. (prisiimti įsipareigojimai)
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, remiantis išsamiais Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD biudžeto duomenimis.2007Vertinimai ir tyrimai, 32 %
2013IT techninė priežiūra ir tobulinimas, 39 %Kita, 2 %
Išorės personalas ir ekspertai, 16 % Vertinimai ir tyrimai, 15 %
Tinklų kūrimas , 28 %IT techninė priežiūra ir tobulinimas, 28 %Kita, 6 %
Išorės personalas ir ekspertai, 18 %
Tinklų kūrimas, 16 %
17 Pastabos
32 
Jei IT sistemų įdiegimas ir plėtojimas 
konkretiems tikslams gali neabejotinai 
būti laikomi su gebėjimų stiprinimu 
susijusia technine pagalba, sudėtin ­
giau šiai kategorijai priskirti reguliarios 
IT priežiūros sąnaudas. Taip yra todėl, 
kad IT priežiūra yra būtinos valdymo 
sąnaudos, o ne su programa susijusi 
priemonė, ir kaip tokia ji anksčiau buvo 
finansuojama tik iš administracinio 
biudžeto. Šiuo metu, nors pagal iš Ko ­
misijos gaunamą informaciją negalima 
aiškiai atskirti IT priežiūros ir IT plėto ­
jimo, yra pateikiama aiškių nuorodų 
į pokyčius, susijusius su geresniu 
nepagrindinės veiklos IT sąnaudų TP 
finansavimu. Tai aptariama toliau.33 
Pastaraisiais metais visų pirma buvo 
sumažinta „Kitų valdymo išlaidų“ 
(administracinės sąnaudos, kurios nėra 
susijusios su programa ir todėl negali 
būti finansuojamos iš TP biudžeto 
eilutės) sritis. Komisija palaipsniui su ­
mažino savo metinius „kito valdymo“ 
įsipareigojimus nuo beveik 180  milijo ­
nų eurų 2007 m. iki mažiau nei 145 mi ­
lijonų eurų 2013 m. – tai bendrai yra 
didesnis nei 20 % sumažėjimas. Pagal 
2 diagramą  matyti, kad sumažėji ­
mas dar didesnis žemės ūkio ir kaimo 
plėtros srityje. Tačiau tai buvo daugiau 
nei subalansuota per tą patį laikotarpį 
padidėjus visoms TP išlaidoms (EŽŪGF 
ir EŽŪFKP , pagrindinės veiklos ir nepa ­
grindinės veiklos išlaidos), kurios nuo 
beveik tokio paties lygio 2007 m., pa ­
lyginti su „kitomis valdymo“ išlaidomis 
2013 m., padidėjo beveik tris kartus.2 diagramaPriešingos Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD techninės pagalbos išlaidų ir „kito 
valdymo“ išlaidų tendencijos
Šaltinis: Europos Audito Rūmai, 2007–2013 m. bendrųjų biudžetų skaičiai.(milijonais eurų)
0510152025
2013 2012 2011 2010 2009 2008 2007Visos kitos valdymo išlaidos 
(biudžeto punktas 05 01 02 11)Pagrindinės veiklos ir nepagrin-
dinės veiklos techninės pagalbos išlaidos
18 Pastabos
34 
Antra, nuo 2014 m. Komisija nuspren ­
dė finansuoti savo IT sistemą žemės 
ūkio ir kaimo plėtros srityje tik TP 
asignavimais, pagrįsdama šį tikslą tuo, 
kad „nuolat mažėjo administracinio 
biudžeto naudojimas.“15 Kadangi IT 
priežiūra paprastai nėra susijusi su 
pagrindine veikla ar programa, spren ­
dimas iš esmės priimamas oficialiai 
pripažįstant, kad bendrosios adminis ­
tracinės išlaidos yra tinkamos finan ­
suoti kaip TP išlaidos.
35 
IT priežiūros ir kitas pagrindines sąnau ­
das priskyrus biudžeto kategorijoms, 
kurios neatspindi tikrojo jų pobūdžio, 
tampa neaišku, kas yra administraci ­
nės, o kas pagrindinės veiklos sąnau ­
dos, todėl tai turi neigiamos įtakos 
biudžetinei drausmei. Komisijoje tai su ­
mažino su TP išlaidų pobūdžiu ir nauda 
susijusį skaidrumą ir turėjo neigiamos 
įtakos ekonomiškumui.
Valstybės narės: dėmesys 
atlyginimams
36 
Kaimo plėtros srityje iki 2006 m. per 
SAPARD ir EŽŪOGF numatytas TP 
finansavimas visų pirma buvo skirtas 
nacionalinių institucijų gebėjimų stipri ­
nimui. Pagrindinis paramos principas 
buvo tas, kad sukūrus ir patobulinus 
vietinius gebėjimus ilgainiui sumažės 
finansavimas. Tačiau 2007–2013 m. 
bendri finansavimo lygiai padidėjo, 
valstybėms narėms buvo suteikta dau ­
giau TP išlaidų kontrolės, o taisyklės 
buvo susilpnintos ir leista finansuoti 
sąnaudas, kurios anksčiau nebuvo tin ­
kamos finansuoti, pavyzdžiui, kasdienį 
administravimą ir atlyginimus. Todėl 
turimų lėšų panaudojimas labai sky ­
rėsi, palyginti su šio amžiaus pirmojo 
dešimtmečio pradžia.37 
Panašiai kaip ir savo viduje, kur Komi ­
sija kiek įmanoma pasinaudojo dideliu 
situacijos lankstumu, valstybių narių 
išlaidų srityje ji taikė „nesikišimo“ po ­
litiką. Pateikdama mažai ar neišsamias 
gaires šioje srityje ji pritarė tam, kad 
valstybės narės naudotų TP bendrąjį 
finansavimą įvairioms nepagrindinės 
veiklos išlaidoms.
38 
Pagal II ramstį (EŽŪFKP) valstybės na ­
rės techninei pagalbai gali naudoti iki 
4 % viso programos finansavimo. Kai 
kurios valstybės narės 2007–2013 m. 
nusprendė skirti nemažą biudžeto dalį 
pagal šią maksimalią procentinę dalį. 
Danija, Estija, Vengrija, Lietuva, Latvija 
ir Malta nustatė maksimalų arba beveik 
maksimalų lygį, Švedijoje šis lygis taip 
pat viršijo 3 %. Informacija apie visas 
valstybes nares pateikta priede, kuria ­
me taip pat matyti, kad 2014–2020 m. 
laikotarpiu dauguma valstybių narių 
padidino savo TP asignavimus, o kai 
kurios jų – ženkliai.15 2013 m. Žemės ūkio ir kaimo 
plėtros GD informacinių 
technologijų pagrindinis 
planas, p. 12.
19 Pastabos
39 
3 diagramoje  pateiktas audito metu 
aplankytų valstybių narių biudžeto 
planavimas trijose pačiose populiariau ­
siose kaimo plėtros programų išlaidų 
kategorijose, kurios atitinka EŽŪFKP 
reglamente išvardytą veiklą16.
40 
Kategorija „Rengimas, valdymas, 
stebėjimas, vertinimas ir kontrolė“ yra 
ypač įdomi. Ji apima įvairias admi ­
nistracinių išlaidų rūšis, visų pirma 
atlyginimus. Valstybėse narėse, kaip ir 
Komisijoje, vis labiau pastebima ten ­
dencija, kuri yra pagrįsta, mažinti vis 
labiau varžančią personalo ir adminis ­
tracinio biudžeto naštą panaudojant 
alternatyvius šaltinius.41 
Keturios iš penkių valstybių narių 
aiškiai nurodė, kad administracinės 
sąnaudos sudaro didžiausią jų faktinių 
techninės pagalbos išlaidų dalį. Lietu ­
voje 2007–2013 m. ši išlaidų kategorija 
sudarė 51 % visų TP išlaidų, Lenkijoje ir 
Vengrijoje – daugiau nei 60 %, o Austri ­
joje – truputį mažiau nei 95 %. Italijoje, 
kurioje daug TP valdymo įstaigų yra 
išorės viešojo sektoriaus konsultantai, 
administracinės išlaidos, (kurios apima 
IT bei techninio ir administracinio pa ­
galbinio personalo sąnaudas), dažnai 
buvo įtrauktos į „gebėjimų stiprinimo“ 
kategoriją. Aukšti administracinių 
išlaidų lygiai nustatyti visur, net ir tose 
valstybėse narėse, kuriose bendras 
TP įsipareigojimų lygis yra palyginti 
žemas – administracinių sąnaudų dalis 
yra didesnė Lenkijoje (kurioje TP finan ­
savimo lygis buvo 1,49 %) nei Vengrijo ­
je (3,94 %).16 66 straipsnio 2 ir 3 dalys.3 diagrama2007–2013 m. penkių valstybių narių planuotos TP išlaidos (EŽŪFKP bendrasis 
finansavimas)
1 Nėra konsoliduotos informacijos apie informavimą ir viešinimą VN lygmeniu.
Šaltinis: Kaimo plėtros programos ir valstybių narių pateikta informacija.Nacionalinis kaimo tinklas
Informavimas ir viešinimas
Rengimas, valdymas, 
stebėjimas, vertinimas ir kontrolė
Austrija
1Vengrija Italija1Lietuva Lenkija(milijonais eurų)250
200
150
100
50
0
20 Pastabos
42 
4 diagramoje  pateikiama faktinių 
išlaidų iš EŽŪFKP suvestinė penkiose 
aplankytose šalyse ir kitose valstybėse 
narėse, kurios atsakė į klausimyną17. 
Joje, kaip ir 3 diagramoje , pateikiamos 
tos pačios trys pagrindinės veiklos gru ­
pės, bet kategorija „Rengimas, valdy ­
mas, stebėjimas, vertinimas ir kontrolė“ 
padalyta į dvi dalis. Tai padeda geriau 
suprasti „administracines sąnaudas“, kurios čia apima personalo atlyginimą 
ir susijusius mokesčius, papildomas 
biuro išlaidas ir kitas einamąsias sąnau ­
das, tačiau į jas nėra įtrauktos vertini ­
mų, mokymo ir IT sąnaudos. Panašios 
sąnaudos taip pat gali atsirasti kaip „In ­
formavimo ir viešinimo“ bei „Nacionali ­
nio kaimo tinklo“ išlaidų komponentas, 
antruoju atveju – iki 25 % finansavimo 
ribos18.4 diagramaTP išlaidos įvairiose valstybėse narėse pagal kategoriją (2007–2013 m., EŽŪFKP 
bendrasis finansavimas)
Pastaba:  Ispanijos, Vokietijos ir Italijos (visos jos turi regioninių kaimo plėtros programų sistemą) skaičiai yra ekstrapoliuoti iš duomenų, kuriuos 
pateikė į klausimyną atsakę regionai. Aprėptis vis tiek buvo laikoma pakankamai reprezentatyvia (Ispanija – 95 %, Vokietija – 85 %, Italija – 77 %).
0 20 40 60 80 100 120 140 160 180 200Lenkija
Italija
Vengrija
Rumunija
Ispanija
Vokietija
Austrija
Portugalija
Lietuva
Švedija
Prancūzija
Graikija
Bulgarija
Estija
Danija
Čekija
Nyderlandai
Airija
Rengimo, valdymo, stebėjimo, vertinimo ir kontrolės veikla: administracinės sąnaudos
Rengimo, valdymo, stebėjimo, vertinimo ir kontrolės veikla: gebėjimų stiprinimas
Informavimas ir viešinimas
Nacionalinis kaimo tinklas
Dar nepanaudotas TP biudžetas(milijonais eurų)17 Bulgarija ir Rumunija iš tikrųjų 
neatsakė į klausimyną, tačiau 
būtiną informaciją buvo 
galima gauti šių šalių kaimo 
plėtros programose ir 
Komisijos pateiktuose išlaidų 
paskirstymuose.
18 Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 
41 straipsnio 2 dalis.
21 Pastabos
43 
Klausimyno rezultatai patvirtina tai, 
kas buvo nustatyta penkiose audituo ­
tose valstybėse narėse: nustatydamos 
TP finansavimo tinkamumo kriterijus, 
kompetentingos institucijos paprastai 
labai lanksčiai interpretavo reglamen ­
tuojančias nuostatas.
44 
Šis platus techninės pagalbos suprati ­
mas yra būdingas ne tik žemės ūkiui ir 
kaimo plėtrai, bet ir kitoms ES finan ­
savimo sritims. Neseniai paskelbtoje 
ataskaitoje Komisijai19 dėl atlyginimų 
finansavimo iš struktūrinių fondų daro ­
ma išvada, kad „...visos valstybės narės 
naudojo TP personalo bendrajam 
finansavimui. Tiksliau, dauguma valsty ­
bių narių naudoja TP iš esmės bendrai 
finansuoti atlyginimus“20.
45 
Laikotarpio pradžioje atlyginimai suda ­
rė didelę TP finansavimo, kurį vals ­
tybės narės naudojo iš EŽŪFKP , dalį. 
Daugeliu atvejų ši dalis vėliau dar padi ­
dėjo. Pavyzdžiui, Lenkijoje su valdymo 
(iš esmės personalo) sąnaudomis susiję 
asignavimai ženkliai išaugo 2013 m., 
atlikus perkėlimą iš informavimo ir 
kaimo tinklo veiksmų. Nuo 2009 m. 
vidurio Lietuva palaipsniui įtraukė tik 
iš dalies KPP įgyvendinimui paskirtų 
darbuotojų atlyginimus į TP asignavi ­
mus, turėdama aiškų tikslą sumažinti 
nacionalinio biudžeto naštą. 2008 m. 
buvo finansuojami darbuotojai, kurie 
buvo susiję tik su KPP veikla, tačiau 
2012 m. pabaigoje beveik 75 % visų 
darbuotojų tokiu būdu finansuojamų 
darbuotojų taip pat turėjo kitų su KPP 
nesusijusių užduočių. Jei lėšos naudo ­
jamos finansuoti jau dirbančio perso ­
nalo atlyginimus, TP iš tikrųjų teikia 
biudžetinę paramą. Su tuo susijusios 
problemos aptariamos toliau.TP finansavimo alternatyviosios 
sąnaudos
46 
Atsižvelgiant į laisvą techninės pagal ­
bos apibrėžtį ir su BŽŪP lėšų naudoji ­
mu susijusias sąnaudas (žr.  1 langelį ), 
nenuostabu, kad valstybės narės, 
kaip ir Komisija vis labiau didino su TP 
išlaidomis susijusius įsipareigojimus 
administracinių sąnaudų, kurios yra 
papildomos kaimo plėtros finansa ­
vimui ar priskiriamos ne pagrindinės 
veiklos biudžetams, srityje. Problema 
yra ta, kad yra labai sunku įvertinti šių 
sąnaudų pagrįstumą ar parodyti, kad 
TP finansavimą naudojant šiuo būdu 
naudingai ir veiksmingai prisidedama 
prie kaimo plėtros pagalbos „didesnio 
paketo“ poveikio.
47 
Kuo didesnę bendrųjų EŽŪFKP lėšų 
dalį valstybės narės skiria TP veiklai, 
tuo mažiau pinigų lieka pagrindinėms 
kaimo plėtros priemonėms, kurios 
greičiau duoda naudą ūkininkams ir 
kaimo bendruomenėms. Kai TP sudaro 
ne daugiau nei biudžeto parama, šios 
išlaidos iš tikrųjų yra apmokamos galu ­
tinių paramos gavėjų.19 Metis GmbH, Co‑financing 
salaries, bonuses, top‑ups from 
Structural Funds during the 
2007 ‑2013 period , Europos 
Sąjungos leidinių biuras, 
Liuksemburgas, 2014 m.
20 Ten pat, p. 67.
22 Pastabos
48 
Tam tikra prasme, atsižvelgiant į ben ­
drojo finansavimo lygių skirtumus, 
didesnė rizika yra labiau ES lėšų poreikį 
jaučiančių gavėjų atveju. 2007–2013 m. 
EŽŪFKP įnašo viršutinė riba buvo 50 % 
Austrijoje ir šiaurės Italijoje, bet 75 % 
„konvergencijos“ regionuose, pavyz ­
džiui, Lenkijoje, Vengrijoje ir Lietuvoje. 
3:1 įnašo santykio perspektyva gali 
suteikti valstybėms narėms paskatą iš ­
leisti daugiau pinigų, tačiau tam tikras 
potencialus privalumas bus prarastas, 
jei reikšminga bendrojo finansavimo 
procentinė dalis bus skiriama ne pa ­
grindinės veiklos tikslams.49 
Naudojant ES lėšas tokiu būdu, nors 
ir santykinai mažomis procentinėmis 
dalimis, didelės sumos neskiriamos 
pagrindiniams finansavimo tikslams. 
Sudarant galimybę techninei pagalbai 
priskirti administracines sąnaudas tiek 
Komisijai, tiek valstybėms narėms išky ­
la interesų konfliktas. Kaip BŽŪP valdy ­
tojos, jos nusprendžia, kiek lėšų turėtų 
būti panaudota įvairioms priemonėms, 
taip pat ir TP , siekiant lėšas panaudoti 
ekonomiškiausiu būdu. Taip pat kaip su 
administracinėmis išlaidomis susijusios 
TP gavėjos, jos yra suinteresuotos mak ­
simaliai padidinti mokėjimus, siekiant 
padengti būtinas programų valdymo 
sąnaudas (žr.  1 langelį ).
Techninė pagalba ir programų valdymo sąnaudos
Įgyvendinant EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšas patiriamos tam tikros administracinės išlaidos. ES lygmeniu lėšų nustaty ­
mui ir valdymui Komisijos buvo prašoma sukurti EKPT, kuris yra tiesiogiai susijęs su TP išlaidomis.
Valstybėse narėse nacionalinės ir/arba regioninės institucijos buvo įpareigotos įgyvendinti įvairias priemo ­
nes, kurioms gali prireikti naujų administracinių taisyklių. Pagrindiniuose BŽŪP reglamentuojančiuose teisės 
aktuose reikalaujama, kad jos darytų viską siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus. Todėl privalomos 
priemonės buvo nustatytos EŽŪFKP reglamento skirsniuose, pavadintuose „Valdymas ir kontrolė“, „Informa ­
vimas ir viešinimas“ bei „Stebėjimas ir vertinimas“. Kaip nurodyta toliau, kartu su reikalavimu dėl nacionalinių 
plėtros strategijų, vietinių veiksmų grupių ir nacionalinių kaimo plėtros tinklų valstybėms narėms teko patirti 
dideles su pagalbos skyrimu susijusias sąnaudas.
Savo 2013 m. veiklos ataskaitoje Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD apibendrino valstybių narių ataskaitas dėl 
visų I ir II ramsčių sertifikuotų mokėjimų patikrų ir kontrolės išlaidų21. I ramsčio atveju kontrolės įstaigų sąnau ­
dos (įskaitant atlyginimus, mokymą, priežiūrą ir išlaidas pastatams) sudarė apie 5,13 % visų EŽŪGF priemonių 
išlaidų. Pagal I ramstį techninė pagalba nėra numatyta valstybėms narėms, todėl šiai sumai negali būti tai ­
komas joks ES bendrasis finansavimas. II ramsčio atveju atitinkama dalis, apskaičiuota pagal valstybių narių 
ataskaitas, buvo 8,13 %. Esant šioms aplinkybėms, paskata padengti maksimalią sumą TP lėšomis yra didelė, 
todėl kai kurios valstybės narės savo biudžetus nustatė beveik iki 4 %.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf1 langelis
23 Pastabos
50 
Padidinus valstybių narių autonomiją, 
buvo sustiprinta dabartinių TP tai ­
syklių priklausomybė nuo ES pinigų, 
kurių vis daugiau naudojama srityse, 
neturinčiose aiškaus ryšio su gebėjimų 
stiprinimu ir tobulinimu. Audito metu 
Lenkijos ir Lietuvos institucijos išreiškė 
nepasitenkinimą dėl taisyklių netiks ­
lumo bei norą gauti daugiau informa ­
cijos iš Komisijos apie veiksmingesnį 
ir efektyvesnį techninės pagalbos 
panaudojimą.
51 
Dabartinis didelis TP asignavimų, skirtų 
administracinėms sąnaudoms apmokė ­
ti, lygis 2014–2020 m. turėtų sumažėti. 
Keturios iš penkių aplankytų valstybių 
narių paaiškino, kad jos vis dar mano, 
kad TP iš esmės yra priemonė, kuria 
finansuojama pagrindinė jų kaimo 
plėtros programų struktūra22. Be to, TP 
šiuo metu sudaro didesnę bendrą visų 
išlaidų dalį. Priede  matyti, kad nors 
bendras visų valstybių narių kaimo 
plėt  ros biudžetas yra mažesnis naujuo ­
ju laikotarpiu, bendra techninei pagal ­
bai skirta suma (1,9  milijardo  eurų) yra 
24 % didesnė.Ar sąnaudos yra 
tinkamos?
Tam tikras oficialus netinka -
mumas Komisijoje
52 
Komisijoje Audito Rūmai išnagrinėjo 
20 Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 
projektų audituojamu laikotarpiu 
visose techninės pagalbos srityse. 
Keturiuose projektuose buvo nustatyta 
trūkumų, visais atvejais buvo netinka ­
mai naudojamas EŽŪGF nepagrindi ­
nės veiklos biudžetas. Trys iš keturių 
projektų (51 500 eurų 40 nešiojamųjų 
kompiuterių įsigijimui, 10 000 eurų 
programinės įrangos licencijų įsigiji ­
mui ir 13 800 tinklo apsaugos sistemos 
priežiūros sutarčiai) buvo priskirti tik 
EŽŪGF, nors jie taip pat galėjo pasinau ­
doti pagalba pagal II ramstį. Kadan ­
gi, siekiant pagrįsti TP finansavimą, 
nepagrindinės veiklos išlaidos turi būti 
susijusios su programa, šios sąnaudos 
turėjo būti proporcingai paskirsty ­
tos tarp EŽŪGF ir EŽŪFKP biudžetų. 
Ketvirtame projekte 278 000 eurų TP 
dotacija buvo sumokėta EBPO, ji taip 
pat buvo įtraukta į EŽŪGF biudžetą, 
nors ankstesni mokėjimai pagal tą patį 
susitarimą dėl dotacijos buvo atliekami 
(teisingai) iš pagrindinio BŽŪP koordi ­
navimo skyriaus.
53 
Visų viešųjų pirkimų, susijusių su 
20 atrinktų projektų atveju, nebuvo 
jokių svarbių atitikties klaidų. Pro ­
cedūros buvo tinkamai pasirinktos, 
paskelbtos ir atliktos pagal teisės aktų 
reikalavimus.22 Išimtis yra Vengrija, kuri 
nusprendė iš viso 2,4 % savo 
TP finansavimo 2014–2020 m. 
skirti tik nacionaliniam kaimo 
tinklui ir susijusiai veiklai. Visi 
kiti kaimo plėtros finansavimo 
poreikiai patenkinami iš 
nacionalinio biudžeto.
24 Pastabos
Dažnesnės problemos valsty -
bėse narėse
54 
Audito metu buvo nustatyta daug ne ­
tinkamo techninės pagalbos finansavi ­
mo pagal II ramstį penkiose audituoto ­
se valstybėse narėse. Peržiūrėjus 91 TP 
projektą, 35 buvo nustatytos netinka ­
mos arba iš dalies netinkamos išlaidos. 
Pagrindinės problemos yra susijusios 
arba su lėšų naudojimu abiejų ramsčių 
veiklai (todėl jos nėra visiškai tinka ­
mos), arba su sutartimis ir viešaisiais 
pirkimais. Kai kuriuose projektuose yra 
abiejų rūšių pažeidimų.
Kai kurių valstybių narių veikla 
nėra susijusi tik su II ramsčiu
55 
Kaip buvo nurodyta, BŽŪP finansavi ­
mo reglamento 13 straipsnyje buvo 
aiškiai uždrausta finansuoti bet kokias 
su EŽŪGF (I ramstis) susijusias adminis ­
tracines ir personalo sąnaudas. Tačiau 
valstybėse narėse buvo nustatyta, kad 
25 audituotuose projektuose buvo 
pagal II ramstį atlikti TP mokėjimai, 
susiję su administracinėmis sąnaudo ­
mis, kurios iš tikrųjų buvo susijusios su 
I ramsčiu arba su EŽŪFKP nesusijusia 
veikla. Šios problemos rizika yra ypač 
didelė tuomet, kai pirkimai ar projektai 
yra padalinti tarp I ir II ramsčių. Žino ­
ma, tokiais atvejais dalis išlaidų yra 
netinkamos ir neturėtų būti bendrai 
finansuojamos.56 
Pavyzdžiai 2 langelyje  rodo, kad 
atsiranda netvarkingų išlaidų rizika, 
kadangi netinkamai tvarkomi doku ­
mentai, taikomi koeficientai ar kitos 
administracinės procedūros, susiju ­
sios su per daug sudėtingu ir iš dalies 
nepagrįstu išlaidų paskirstymu į dvi 
labai panašias veiklos sritis. Kai niekas 
kitas nesiskiria, neaišku, kodėl adminis ­
tracinės ir personalo sąnaudos turėtų 
būti uždraustos I ramsčio atveju, bet 
II ramsčio atveju ne.
25 Pastabos
Netinkamumo rizika, kai sąnaudos pasidalijamos su I ramsčiu
Dauguma sąnaudų padalijimo pavyzdžių buvo susiję su darbuotojų, kurie vykdė KPP ir ne KPP veiklą, atlygi ­
nimais, visų pirma kai trūko įrodymų, pagrindžiančių su II ramsčiu susijusių atlyginimų dalį. Lietuvoje nebuvo 
galima parodyti, kad sąnaudų priskyrimui KPP prievolėms naudoti koeficientai buvo tinkami, todėl nebuvo ga ­
lima patikrinti išlaidų kompensavimo prašymų tinkamumo. Vengrijoje personalo sąnaudos buvo tinkamos tik 
tuomet, kai jos buvo susijusios su pareigūnais, paskirtais vykdyti konkrečiai tik su 2007–2013 m. KPP susijusią 
veiklą. Tačiau kai kurie su TP susiję darbuotojai buvo įdarbinti departamentuose, kuriuose pareigos neapsiri ­
bojo KPP (ministerijų sekretoriatai, finansų ir teisės skyriai), ir iš tikrųjų nebuvo užtikrinta, kad jie vykdytų tik su 
KPP susijusią veiklą. Panašūs atvejai buvo nustatyti Lenkijoje ir Austrijoje.
Kita I ir II ramsčių sąnaudų pasidalijimo sritis yra IT įrangos ar programinės įrangos įsigijimas ar priežiūra. Len ­
kijoje mokėjimo agentūros naudotas koeficientas, skirtas nustatyti IT priežiūros išlaidų dalį vykdant kaimo plė ­
tros veiklą, buvo pasenęs ne mažiau nei ketverius metus. Italijoje nebuvo aišku, ar vaizdo konferencijų įranga, 
kurią įsigijo Žemės ūkio ministerija ir kuri buvo finansuojama tik iš EŽŪFKP , buvo naudojama tik pagal II ramstį.
Paskutinė bendra sritis yra susijusi su kompleksinės paramos susiejimo patikromis23. Kuomet nėra aiškiai atski ­
riama paramos rūšis, tuomet su EŽŪGF susijusiam veiksmui gali būti skirtas finansavimas, kuris numatytas tik 
EŽŪFKP atveju. Austrijoje koeficientas, naudotas kompleksinio paramos susiejimo patikrų sąnaudų priskyrimui 
BIS deklaracijoms (netinkamos sąnaudos), palyginti su agrarinės aplinkosaugos deklaracijomis kaimo plėtros 
srityje (tinkamos sąnaudos), nebuvo kasmet atnaujinamas. Todėl iš pradžių 2011 m. iš EŽŪFKP buvo sumokėta 
15 600 eurų per didelė suma.
23 „Kompleksinis paramos susiejimas“ yra reikalavimas ūkininkams, gaunantiems tiesiogines išmokas pagal I ramstį, laikytis pagrindinių 
aplinkosaugos, maisto saugos, gyvūnų ir augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės standartų. Jis taip pat taikomas daugumai II ramsčio aplinkosaugos 
srities mokėjimų.2 langelis
26 Pastabos
Viešųjų pirkimų pažeidimai
57 
Audito metu nustatyta daug proble ­
mų, susijusių su sutarčių sudarymu ir 
viešaisiais pirkimais valstybėse narėse 
(jos turėjo įtakos 17 iš 51 audituotos 
viešųjų pirkimų procedūros, daugiau ­
sia informavimo ir viešinimo veiklos 
srityje). Nustatyti trūkumai buvo 
susiję su tuo, kad skiriant sutartis vietoj 
konkurencinio konkurso buvo taikoma 
tiesioginių derybų procedūra, pažei ­
džiant skaidrumo, vienodų sąlygų ir 
nediskriminavimo nuostatas pagal 
Viešųjų pirkimų direktyvą24 ir keliais 
atvejais – atitinkamas nacionalines 
taisykles. Taikant netinkamą procedūrą 
pažeidžiama ne tik ES ir (arba) naciona ­
linė teisė – tai taip pat turi neigiamos 
įtakos atviros rinkos taisyklėms, diskri ­
minuojami kiti potencialūs rangovai ir 
gali būti panaudota per daug lėšų.24 2004 m. kovo 31 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2004/18/EB dėl 
viešojo darbų, prekių ir 
paslaugų pirkimo sutarčių 
sudarymo tvarkos derinimo 
(OL L 134, 2004 4 30, p. 114).
Viešųjų pirkimų pažeidimų pavyzdžiai
Netinkamos procedūros naudojimas
Italijoje dvi kelionių agentūros paslaugos (kurių vertė atitinkamai buvo 170 000 ir 130 000 eurų) buvo įsigytos 
pagal tiesioginių derybų procedūrą, pažeidžiant nacionalines taisykles, kuriose nustatyta, kad 40 000 eurų 
viršijančios sutartys turi būti atviros konkurencijai.
Lenkijoje tiesioginės derybos buvo taikomos nepagrindžiant sutarčių sudarymo su pavaldžiu vyriausybės 
departamentu (viešbučio, viešojo maitinimo, konferencijų ir mokymo paslaugos) ir ankstesniu rangovu (IT 
paslaugos suteiktos vyriausybės agentūrai).
Per aukštos sutarčių kainos nustatymas
Vengrijoje sudėtinė bendroji sutartis su renginių organizatoriumi 2008 m. buvo paskirta remiantis vieneto 
kainomis, kurios net po šešerių metų vis dar buvo per didelės. Sutartis su per didele kaina vėliau buvo baigta 
dvejais metais anksčiau.
Konkurso specifikacijos bei skaidrumo ir vienodų sąlygų taikymo trūkumas
Italijoje audito metu nustatyta daug viešųjų kvietimų dalyvauti konkurse atvejų, kai buvo pateikiama ribota 
ar netiksli informacija apie techninius kriterijus, į kuriuos reikėtų atsižvelgti skiriant sutartį. Todėl kompeten ­
tingiems, bet nepatyrusiems dalyviams buvo sudėtinga tinkamai suformuluoti savo pasiūlymus, taip pat buvo 
sudėtinga įvertinti pasiūlymų privalumus ir pagrįsti galutinį skyrimo sprendimą.3 langelis
27 Pastabos
25 2014 m. liepos 17 d. Komisijos 
įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 809/2014, kuriuo 
nustatomos Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamento (ES) Nr. 1306/2013 
nuostatų dėl integruotos 
administravimo ir kontrolės 
sistemos, kaimo plėtros 
priemonių ir kompleksinės 
paramos taikymo taisyklės 
(OL L 227, 2014 7 31, p. 69) 
62 straipsnyje aiškiai nurodyta, 
kad valstybių narių TP 
išlaidoms taikomas bendrasis 
reikalavimas dėl 
administracinių patikrų ir 
patikrų vietoje bei ataskaitų 
teikimo. Taip pat pabrėžiamas 
nepriklausomumas, nurodant, 
kad kontrolės įstaigos turi būti 
„funkciškai nepriklausomos“ 
nuo leidimus atlikti mokėjimus 
teikiančių įstaigų.
26 „Konkretūs, išmatuojami, 
pasiekiami, svarbūs ir su laiko 
nuoroda.“
27 Principai ir taisyklės šiame 
skyriuje yra susiję su 2002 m. 
Finansinio reglamento 
27 straipsniu.
28 Žr. 2002 m. Finansinio 
reglamento 53b straipsnį.Nepakankamos kontrolės 
sistemos
58 
Nepaisant 56 dalyje pateiktų pastabų, 
mes nustatėme, kad valstybių narių 
kontrolės sistemos, skirtos nustatyti, 
ar sąnaudos buvo tinkamai priskirtos 
II ramsčiui, neveikė tinkamai. Daugeliu 
atvejų, kai valstybės narės apibrėžė 
koeficientus ar kitus skaičiavimus, 
skirtus nustatyti EŽŪGF ir EŽŪFKP 
sąnaudų atskyrimą, formulės nebuvo 
sistemingai taikomos arba nebuvo 
reguliariai atnaujinamos, patikrų metu 
vis dar nenustatyta, kad šie trūkumai 
buvo ištaisyti. Sveikintina, kad atlikus 
auditą, Komisija sustiprino taisykles, 
reglamentuojančias valstybių narių 
techninės pagalbos išlaidų patikras25.
59 
Be to, daugelio projektų, kuriuose mes 
nustatėme viešųjų pirkimų pažeidi ­
mų, atveju atitinkamos nacionalinės 
institucijos jau buvo atlikusios adminis ­
tracines patikras. Kadangi šių patikrų 
metu nebuvo nustatyti Audito Rūmų 
aptikti trūkumai, jos buvo neveiksmin ­
gos. Taip pat, atsižvelgdama į būtinybę 
taikyti priemones, skirtas pagerinti 
valstybių narių valdymo ir kontrolės 
sistemų efektyvumą TP srityje, Komisi ­
ja pranešė rengianti gaires dėl viešųjų 
pirkimų 2014–2020 m. laikotarpiu.Ar TP veiksmingumo 
sistema yra tinkama?
60 
Finansinio reglamento preambulėje 
nustatyti ekonomiškumo, efektyvu ­
mo ir veiksmingumo principai, kurie 
yra pagrindiniai patikimo finansų 
valdymo principai visose biudžeto 
išlaidų srityse. Kad šie principai būtų 
užtikrinti, kiekvienam veiklos sekto ­
riui turi būti nustatyti SMART26 tikslai, 
stebimi veiksmingumo rodikliais, pagal 
kuriuos parengiamos metinės „veiklos 
ataskaitos“. Taip pat institucijos (šiuo 
atveju Komisija) privalo atlikti ex ante  ir 
ex post  vertinimus27.
61 
Pasidalijamojo valdymo kontekste 
pirmiau minėtos užduotys yra pati ­
kėtos valstybėms narėms, kurios turi 
užtikrinti, kad lėšos būtų panaudotos 
remiantis taikomomis taisyklėmis ir 
principais28.
62 
Todėl visų BŽŪP lėšų panaudojimas 
griežtai reglamentuojamas reikalavi ­
mais, susijusiais su išlaidų tinkamumo 
užtikrinimu. Audito metu nustatyta, 
kad įgyvendinančios institucijos dažnai 
neįtraukia techninės pagalbos į šių 
taisyklių taikymo sritį. Tačiau, kaip 
paaiškinta 4 langelyje , Finansinio re ­
glamento reikalavimai taip pat galioja 
techninei pagalbai, kaip „Žemės ūkio ir 
kaimo plėtros“ politikos srities veiklai.
28 Pastabos
63 
Nors TP dalis nėra didelė, palyginti su 
visomis išlaidomis, ji sudaro reikšmin ­
gą pinigų dalį programavimo laikotar ­
piu ir turi būti tinkamai įrašyta į aps ­
kaitą. Nepaisant Komisijos ir valstybių 
narių patikinimo, kad su nepagrindinės 
veiklos sąnaudomis susijusios TP 
išlaidos yra būtinos ir proporcingos 
ir kad jomis prisidedama prie progra ­
mos sėkmės, nėra tai galinčios pagrįsti 
veiksmingumo sistemos. Šiai sričiai 
būdingas netinkamas daugiametis 
planavimas, nėra tinkamo poreikių ver ­
tinimo, netinkamai apibrėžti tikslai (ne 
SMART) ir nėra atliekamas su veiksmin ­
gumu susijęs TP programų stebėjimas 
ir vertinimas (daugiau dėmesio skiria ­
ma finansiniams aspektams).Ar TP yra veikla, ar tik priemonė?
Audito metu iš esmės nustatyta, kad atsakingos institucijos mano, kad techninei pagalbai, kaip pagrindinių fi ­
nansavimo operacijų administracinės paramos šaltiniui, neturi būt taikomi norminiai veiksmingumo reikalavi ­
mai. Austrijoje TP paprasčiausiai yra KPP įgyvendinimo priemonė ir vienintelis jos veiksmingumo kriterijus yra 
programos įgyvendinimo sėkmė. Todėl TP negali būti planuojama ir jai negali būti numatyti tikslai ar rodikliai, 
kurie yra labiau susiję su pagrindinėmis priemonėmis29, prie kurių ji prisideda. TP pateikiant kaip konsoliduotą 
atskirą veiklą Komisijai būtų sudėtinga įvertinti jos indėlį kiekvienoje kaimo plėtros veiklos srityje.
Šis samprotavimas, pagal kurį TP finansavimas apibūdinamas kaip pasyvus ir nelaikomas pagrindinės veiklos 
rezultatų sistemos dalimi, prieštarauja reglamentams. EŽŪFKP reglamento 66 straipsnyje TP vadinama „vei ­
kla“ ir „priemone“, o 2 straipsnio d punkte „priemonė“ apibrėžiama kaip „veiksmai, prisidedantys prie krypties 
įgyvendinimo“. Atsižvelgiant į su TP išlaidomis susijusių įsipareigotų lėšų dydį, visų pirma valstybėse narėse 
(daugiau nei 1,5 milijardo eurų), turi būti aišku, kad jos yra patikimai valdomos ir kad jomis buvo prisidėta prie 
programos įgyvendinimo. Tai geriausiai gali būti pasiekta tinkamai planuojant, stebint ir vertinant jų konkretų 
poveikį.
29 Kaip nurodyta EŽŪFKP reglamento IV antraštinės dalies I skyriuje. Techninė pagalba nagrinėjama IV antraštinės dalies II skyriuje.4 langelis
29 Pastabos
Netinkamas planavimas ir 
poreikių vertinimas
64 
Kad būtų tinkamai nustatyti tikslai ir 
uždaviniai, svarbu atlikti pradinį po ­
reikių vertinimą ir parengti laikotarpio 
vidurio ir ilgalaikį planą. Tai yra EŽŪFKP 
reglamente30 nustatytos ex ante  verti ­
nimo procedūros dalis.
65 
Komisijoje viena supratimo apie TP 
išlaidas kaip apie administracinę 
paramą išvada yra ta, kad jos iš esmės 
laikomos metinėmis išlaidomis. Beveik 
visose veiklos srityse (išskyrus tyrimus, 
vertinimus ir EKPT) nebuvo laikotarpio 
pradinio poreikių vertinimo arba lėšų 
panaudojimo metinio planavimo. Tai 
keliais atvejais reiškė, kad biudžeto 
asignavimai būdavo kasmet atnaujina ­
mi, neįsitikinus, kad prieš kelis metus 
pateiktas (trumpalaikis) poreikis vis 
dar buvo aktualus. Neatlikus tinkamo 
poreikių vertinimo, įgyvendinimas gali 
būti atsitiktinis ir netikslingas.
66 
EŽŪFKP reglamente buvo reikalauja ­
ma, kad valstybės narės atliktų savo 
kaimo plėtros programų ex ante  ver­
tinimą, kad būtų galima „nustatyti ir 
įvertinti vidutinės ir ilgalaikės trukmės 
poreikius, siektinus tikslus, numato ­
mus rezultatus, kiekybiškai išreikštus 
tikslus, ypač poveikio pradinei situ ­
acijai atžvilgiu, Bendrijos pridėtinės 
vertės mokestį, mastą, kuriuo buvo 
atsižvelgta į Bendrijos prioritetus, iš 
ankstesnių programų rengimo gautas 
pamokas bei įgyvendinimo, stebėjimo, 
vertinimo ir finansų valdymo procedū ­
rų kokybę“31.67 
Kaip ir Komisija, penkios valstybės 
narės iš esmės techninės pagalbos 
neįtraukė į savo daugiametį kaimo 
plėtros poreikių vertinimą. Pagrindinė 
šios politikos pasekmė – nestabilūs 
TP biudžetai, keičiami administravi ­
mo sprendimu. Net Lenkijoje, kuri 
atliko vieno savo KPP komponento TP 
poreikių vertinimą, pradinis biudžetas 
buvo žymiai sumažintas. Remdamasi 
nesikišimo į valstybių narių išlaidų 
politiką metodu šioje išlaidų kategori ­
joje, Komisija be išlygų priėmė būtinus 
programos pakeitimus.30 85 straipsnis.
31 85 straipsnis.
30 Pastabos
Ne SMART tikslai
68 
SMART tikslų paskirtis – tiksliau 
apibrėžti finansavimą ir veiksmingiau 
siekti konkrečių tikslų. SMART tikslai 
taip pat yra susiję su aiškesne rezultatų 
stebėjimo ir vertinimo sistema.
69 
Dėl netinkamo planavimo ir poreikių 
vertinimo Komisijai iš esmės nepavyko 
parengti TP finansavimo SMART tikslų. 
Techninė pagalba nėra minima Žemės 
ūkio ir kaimo plėtros GD išsamiuo ­
se metiniuose valdymo planuose, 
apibendrinančiuose departamento 
ateinančių metų tikslus ir rodiklius, 
nors TP finansavimo remiami projektai 
ir veiksmai yra įtraukti į šiuos planus. 
GD parengtuose pagrindinės veiklos 
finansavimo sprendimuose taip pat 
nėra SMART tikslų ar rodiklių, susijusių 
su TP projektais, kurie vertinami taip 
pat, kaip Komisijos bendrosios admi ­
nistracinės išlaidos. Vienintelė išeitis 
yra vertinimų ir tyrimų sritis, kuri, kaip 
jau buvo minėta, naudojasi daugia ­
mečiu planavimu ir turi SMART tikslus, 
kurie yra pagrįsti atitinkamų konkrečių 
reglamentų reikalavimais.70 
Valstybės narės nedaug padarė plėto ­
damos konkrečius TP tikslus. Daugia ­
mečio planavimo stoka atskirose TP 
veiklos srityse (pavyzdžiui, nacionali ­
nio kaimo tinklo informavimo ir komu ­
nikacijos priemonės) turėjo neigiamos 
įtakos skaidrumui ir tikslų apibrėžčiai. 
Taip pat nebuvo aiškaus atskirų TP 
veiklos sričių atskyrimo ar jų atskyrimo 
nuo kitos panašios veiklos, nesusijusios 
su EŽŪFKP tikslais. Iš penkių aplanky ­
tų valstybių narių tik Italija naudojo 
platesnę nei reglamentų bendrąją 
taikymo sritį. Tačiau ir Italijoje tikslai 
buvo kiekybiškai neapibrėžti ir jiems 
trūko laiko perspektyvos.
Netinkamai suformuluotų tikslų valstybių narių programavimo dokumentuose 
pavyzdžiai
Lietuvos tikslai buvo šie: „užtikrinti tinkamą programos parengimą, efektyvų įgyvendinimą ir vertinimą [...], 
užtikrinti tinkamą informacijos pateikimą ir viešinimą [...], užtikrinti galimybę naudotis informacija [...].“
Lenkijos tikslai iš esmės apsiribojo su EŽŪFKP reglamento 66 ir 68 straipsniu susijusios veiklos išsamiu išvardiji ­
mu. Nors jie ir atitiko norminius reikalavimus, juose nebuvo apibrėžti numatyti rezultatai ar techninės pagal ­
bos poveikis ir nebuvo nagrinėjama, kaip įvertinti TP veiksmingumą.5 langelis
31 Pastabos
Ribotas stebėjimas ir 
vertinimas
71 
Finansiniame reglamente pateikia ­
mos kai kurios Komisijos stebėjimo 
ir vertinimo veiklos sąlygos. Iš esmės 
metinės ataskaitos biudžeto valdymo 
institucijai turi būti parengtos remian ­
tis pasiektais tikslais, įvertintais pagal 
veiksmingumo rodiklius32.
72 
Kaimo plėtros srityje33 pagrindiniai 
klausimai 2007–2013 m. buvo susiję su 
reikalavimu nustatyti bendrą Komisijos 
ir valstybių narių stebėjimo ir vertini ­
mo sistemą (BSVS) su ribotu visoms 
kaimo plėtros programoms būdin ­
gų rodiklių skaičiumi. Taip pat buvo 
numatyta, kad kiekviena valstybė narė 
nustatys papildomus rodiklius, skirtus 
įvertinti KPP pažangą, efektyvumą ir 
veiksmingumą visuose įgyvendinimo 
etapuose. Turėjo būti parengta Komi ­
sijai skirta metinė pažangos ataskaita 
ir programos kokybės, efektyvumo 
ir veiksmingumo ex ante , laikotarpio 
vidurio ir ex post  ataskaitos.
73 
BSVS buvo nustatyta, kaip reika ­
laujama. Tačiau buvo manoma, kad 
techninei pagalbai neturi būti taikomi 
veiksmingumo rodikliai, todėl apie ją 
nebuvo užsiminta bendrosiose BSVS 
gairėse, priemonių ir bendrųjų rodiklių 
aprašyme.74 
Komisijoje TP finansavimo stebėji ­
mas ir vertinimas yra taip pat riboti 
kaip ir TP planavimas. Nėra kriterijų, 
padedančių susieti bendrą programos 
veiksmingumą, tačiau apibendrintai at ­
sižvelgiama į finansinius ir kitus grynai 
administracinius aspektus, pavyzdžiui, 
išlaidų viršutinės ribos laikymąsi ir 
sutarčių vykdymo terminus.
75 
Labai panaši situacija yra valstybėse 
narėse, taip pat dėl to, kad techninė 
pagalba nėra įtraukta į BSVS. Komisija 
valstybių narių kaimo plėtros prog­
ramų stebėjimą vykdo atlikdama tik 
biudžeto įgyvendinimo ir atitikties 4 % 
ribai patikras. Valstybių narių pagrin ­
dinė stebėjimo priemonė yra metinė 
pažangos ataskaita, kurią jos parengia 
pagal savo KPP , tačiau trijose iš še ­
šių patikrintų KPP metinių pažangos 
ataskaitų nebuvo TP vertinimo. Jei toks 
vertinimas buvo atliktas, dėl veiks ­
mingumo ir poveikio rodiklių ar aiškių 
pateikimo gairių stygiaus iki finansinio 
vykdymo buvo apribota stebėjimo 
apimtis.32 2002 m. Finansinio 
reglamento 27 straipsnio 
3 dalis.
33 EŽŪFKP reglamento 
77–87 straipsniai.
32 Pastabos
Netinkamos veiksmingumo 
sistemos poveikis
76 
Komisija, už ES biudžeto vykdymą atsa ­
kinga institucija, turi užtikrinti EŽŪFKP 
patikimą finansų valdymą. Ši užduotis 
apima griežtų efektyvaus ir veiksmin ­
go TP naudojimo gairių pateikimą. 
Tačiau nenustatydama savo pačios TP 
poreikių kaip veiksmingumo sistemos 
dalies ir nereikalaudama, kad valstybės 
narės padarytų tą patį, Komisija atsisa ­
kė priemonės, skirtos vertinti bendrą 
TP išlaidų poveikį ir tikslingai paskirs ­
tyti lėšas, kur jų labiausiai reikia.
77 
Veiksmingumo sistema taip pat būtų 
naudinga kaip pagrindas siūlant TP 
sprendimus atsižvelgiant į konkrečias 
problemas, kurios gali iškilti EŽŪFKP 
srityje. Kai 2011 ir 2012 m. Komisija 
paragino visas valstybes nares pareng ­
ti veiksmų planus, siekiant sumažinti 
nepriimtiną klaidų lygį kaimo plėtros 
srityje, buvo prarasta galimybė tech ­
ninę pagalbą įvardyti kaip priemonę, 
palengvinančią ar paremiančią taiso ­
muosius veiksmus.78 
Pagal Finansinį reglamentą privalomi 
planavimo, stebėjimo ir vertinimo ele ­
mentai Komisijoje ir valstybėse narėse 
apima pagrindinę veiklą, o ne admi ­
nistracines išlaidas, kurios šiuo metu 
sudaro didžiausią TP biudžetų dalį. 
Viena pagrindinių priežasčių yra ta, 
kad labai sunku planuoti ir vertinti at ­
lyginimų dalį, pavyzdžiui, atsižvelgiant 
į bendrą programos veiksmingumą. Šio 
tipo išlaidos yra daug mažiau nei pa ­
grindinės veiklos išlaidos suderinamos 
su poreikiu parodyti atitiktį patikimo 
finansų valdymo principams.
Tinklų kūrimas: efektyvios 
veiksmingumo sistemos 
potencialas
79 
EKPT34 yra vienintelis techninės pagal ­
bos komponentas Komisijoje, aiškiai 
apibrėžtas ES žemės ūkio ir kaimo 
plėtros teisės aktuose. EKPT turi aiškius 
tikslus, susijusius su kaimo plėtros 
praktikos ir gebėjimų Sąjungoje konso ­
lidavimu ir stiprinimu.
80 
Vienas iš EKPT uždavinių – remti na ­
cionalinius kaimo tinklus valstybėse 
narėse, kurie taip pat yra finansuojami 
techninės pagalbos lėšomis35. Kiekvie ­
nam nacionalinio kaimo tinklo (NKT) 
asignavimui buvo nustatyta absoliuti 
25 % viršutinė riba būtinoms adminis ­
tracinėms struktūroms36, o likusi išlaidų 
dalis – veiksmų planui, kuriame nuro ­
dyta konkreti informacija ir gebėjimų 
stiprinimo veikla37.34 Įsteigtas pagal EŽŪFKP 
reglamento 67 straipsnį.
35 Pagal EŽŪFKP reglamento 
68 straipsnį.
36 Reglamento (EB) Nr. 1974/2006 
41 straipsnio 2 dalis.
37 „[...] bent jau geros 
perduotinos praktikos 
nustatymas ir analizė, 
informacijos apie šią praktiką 
teikimas, tinklo valdymas, 
keitimosi patirtimi ir praktine 
patirtimi organizavimas bei 
mokymo programų rengimas 
vietos veiklos grupėms 
vystant kūrimo ir techninės 
pagalbos teritoriniam ir 
tarptautiniam 
bendradarbiavimui procesą.“
33 Pastabos
81 
EKPT ir nacionalinių tinklų atveju teisės 
aktuose buvo nustatytos tikslesnės 
gairės dėl TP lėšų naudojimo, aiškiai 
atskiriant, kas yra pagrindinė veikla, 
o kas ne. Didžioji tinklo išlaidų dalis te ­
oriškai yra suderinama su veiksmingu ­
mo sistema, todėl turėtų būti papras ­
čiau užtikrinti TP veiklos nuoseklumą 
šioje srityje ir palengvinti vertinimą ir 
tikrinimą remiantis bendraisiais patiki ­
mo finansų valdymo principais.82 
Tačiau tinklo veiklai dažnai buvo bū ­
dingi tie patys nepakankamo planavi ­
mo, stebėjimo ir vertinimo požymiai, 
kaip ir visos TP kaimo plėtros srities 
atveju. Iš esmės yra sudėtinga įvertinti 
jų poveikį – nors viena išimtis gali būti 
Italijos NKT (žr.  6 langelį ), kuris tam 
tikrais atžvilgiais yra TP planavimo ir 
veiklos modelis.
Italijos NKT38 – veiksmingumo sistemos veikimo pavyzdys
Audito metu nustatyta, kad Italijos NKT didžia dalimi pasiekė savo bendruosius pagrindinės veiklos tikslus 
(pagerėjo valdymas, valdymo ir administracinių gebėjimų stiprinimas, dalijimasis žiniomis ir gerąja praktika) ir 
kad buvo vykdomas veiksmingas koordinavimas ir teikiama parama Italijos regioninėms kaimo plėtros prog­
ramoms (lyginant duomenis ir teikiant konsultacijas) bei skatinamas daugiašalis bendradarbiavimas. NKT turi 
populiarią interneto svetainę, jis organizavo įvairias iniciatyvas ir renginius. Jo komunikacijos veikla yra labai 
plati (įskaitant internetinę jaunųjų ūkininkų bendruomenę ir mokyklos projektus). Siekiant nustatyti ir skatinti 
gerąją praktiką jauniesiems ūkininkams buvo organizuoti video konkursai, o laimėtojų darbas buvo įkeltas 
į NKT interneto svetainę.
NKT rezultatai ir sėkmingas bendradarbiavimas su suinteresuotosiomis šalimis iš dalies priklauso nuo išsamaus 
pagrindinės veiklos išdirbių planavimo. Tuomet NKT stebimas ir vertinamas atsižvelgiant į rodiklius ir tikslines 
vertes. Išdirbių rodikliai (pavyzdžiui, surengti posėdžiai, paskelbtos gairės) yra susiję su konkrečiais programos 
veiksmais, o rezultatų rodikliai (vartotojų pasitenkinimo lygis, gerosios praktikos sklaida) ir poveikio rodikliai 
(pagrindinių valdymo dalyvių skaičius, visuomenės nuomonė apie KP politikos matomumą) buvo nustatyti 
visam NKT.
Be to, NKT programoje atsižvelgiama į TP finansavimo  ex ante  ir nuolat vykdomus vertinimus. Siekdamos 
pagerinti stebėjimo kokybę, Italijos institucijos atsižvelgė į visas 2010 m. laikotarpio vidurio nepriklausomo 
vertintojo rekomendacijas dėl būtinybės parengti visiems TP veiksmams bendrą rodiklių sistemą.
38 Italija yra viena iš nedaugelio valstybių narių, kurioje veikia regioninių kaimo plėtros programų sistema. Tai reiškia, kad NKT vykdo dvejopą 
koordinavimo ir paramos institucijos funkciją regionuose visose kaimo plėtros politikos srityse ir nėra tik techninės pagalbos priemonė. Todėl 
jam, kaip ir nacionalinei KPP, yra taikomi BSVS reikalavimai.6 langelis
34
 Išvados  
ir rekomendacijos
83 
Iš esmės Audito Rūmai daro išvadą, 
kad, kadangi nebuvo tinkamos su TP 
išlaidomis žemės ūkio ir kaimo plėtros 
srityje susijusios veiksmingumo siste ­
mos, nei Komisija, nei valstybės narės 
negali parodyti, kaip teikiant techninę 
pagalbą buvo prisidėta prie bendrų 
BŽŪP politikos tikslų.
84 
Nepaisant reikšmingų sumų, teisinė 
sistema aiškiai neapibrėžia TP ir nėra 
aiškios jos naudojimo taisyklės. Audito 
metu nustatyta, kad Komisija ir valsty ­
bės narės visapusiškai pasinaudojo šia 
situacija. Tačiau dėl pasirinkimo laisvės 
trūko griežtumo (28 dalis). Komisija 
neparengė išsamių savo ir valstybėms 
narėms skirtų TP finansavimo gairių 
(žr. 30 ir 37 dalis).
85 
Komisijoje išsitrynė riba tarp pagrindi ­
nės veiklos išlaidų ir bendrųjų admi ­
nistracinių sąnaudų. Antai IT priežiūros 
išlaidos yra vis labiau didėjanti TP 
biudžeto dalis (32–35 dalys). Keturios 
iš penkių audituotų valstybių narių 
nurodė, kad administracinės sąnaudos, 
visų pirma atlyginimai, sudaro didžiau ­
sią jų techninės pagalbos išlaidų dalį. 
Situacijose, kai atitinkami darbuotojai 
turėtų bet kokiu atveju įgyvendinti po ­
litiką, šis TP naudojimas iš tikrųjų yra 
susijęs su biudžeto parama. Šiuo metu 
daugelyje ES politikos sričių atlyginimų 
finansavimas techninės pagalbos lėšo ­
mis yra įprasta praktika (39–45 dalys).86 
Kadangi nėra aiškiai atskiriamos pa ­
grindinės veiklos ir administracinės są ­
naudos ir nėra aiškiai apibrėžta veikla, 
kuri turėtų būti finansuojama TP lėšo ­
mis, sumažėja biudžeto skaidrumas ir 
sudėtinga patikrinti, kaip biudžetai yra 
panaudojami (26–28 dalys).
87 
Audito metu nustatyti kai kurie for ­
malaus netinkamumo atvejai Komi ­
sijoje, kai sąnaudos buvo netinkamai 
priskirtos biudžetui (52  dalis). Valsty ­
bėse narėse pagrindinės problemos 
yra susijusios arba su lėšų naudojimu 
abiejų ramsčių veiklai (todėl jos nėra 
visiškai tinkamos), arba su sutartimis ir 
viešaisiais pirkimais (54–59 dalys). Vis 
dėlto Audito Rūmai daro išvadą, kad 
didžioji TP išlaidų dalis atitinka šiuo 
metu galiojančius lanksčius tinkamu ­
mo kriterijus.
88 
Audito Rūmai nustatė, kad administra ­
cinės sąnaudos, pavyzdžiui, atlyginimai 
ar IT sąnaudos, dažnai yra susijusios 
su abiem BŽŪP ramsčiais. Tačiau dėl 
to, kad jos tinkamos tik pagal II ramstį 
(valstybėse narėse) ar atitinkamai pa ­
gal I ir II ramstį (Komisijoje), atsiranda 
būtinybė nustatyti sudėtingas proce ­
dūras sąnaudų paskirstymui pagrįsti 
(52, 54–56 dalys).
35 Išvados ir rekomendacijos 
89 
Be to, iš esmės yra sudėtinga įvertinti 
su administracinėmis sąnaudomis 
susijusį racionaliausią lėšų panaudo ­
jimą. Nors įsisavinus šias TP sąnaudas 
veikiausiai prisidedama prie BŽŪP 
politikos tikslų pasiekimo, beveik neį ­
manoma tinkamai įvertinti jų indėlio, 
visų pirma parodyti, kad ši TP sąnaudų 
forma atspindi geresnį racionaliausią 
lėšų panaudojimą, palyginti su pagrin ­
dinių BŽŪP priemonių tiesioginėmis 
išlaidomis (46–48 dalys).
90 
Be to, sudarant galimybę techninei 
pagalbai priskirti administracines są ­
naudas, tiek Komisijai, tiek valstybėms 
narėms iškyla interesų konfliktas. Kaip 
BŽŪP valdytojos, jos nusprendžia, kiek 
lėšų turėtų būti panaudota įvairioms 
priemonėms, taip pat ir TP , siekiant 
lėšas panaudoti racionaliausiu būdu. 
Taip pat, kaip su administracinėmis 
išlaidomis susijusios TP gavėjos, jos yra 
suinteresuotos maksimaliai padidinti 
mokėjimus, siekiant padengti būtinas 
programų valdymo sąnaudas (49 dalis).
1 rekomendacija
Komisija turėtų paaiškinti techninės 
pagalbos apimtį ir taikymą. Visų pirma 
atlyginimų atveju ji turėtų patikslinti, 
kas yra veiklos / „gebėjimų stiprinimo“ 
išlaidos, o kas – tinkamos administraci ­
nės / „paramos biudžetui“ išlaidos.
Šis paaiškinimas pagerintų lėšų panau ­
dojimo galimybių skaidrumą. Komisija 
turėtų atidžiai stebėti TP įgyvendinimą 
valstybėse narėse2 rekomendacija
Komisija taip pat turėtų taikyti tinka ­
mas priemones, siekdama užtikrinti, 
kad bendrosios administracinės išlai ­
dos, pavyzdžiui, reguliarios IT prie ­
žiūros išlaidos, nebūtų apmokamos iš 
techninės pagalbos biudžeto eilučių.
3 rekomendacija
Ateityje Komisija turėtų reikalauti 
valstybių narių pranešti apie adminis ­
tracines / „paramos biudžetui“ išlaidas 
kaimo plėtros srityje atskirai, kad būtų 
aiškiau, jog dalis TP lėšų skiriama šiai 
paramai.
91 
Audito Rūmai nustatė, kad nei Komi ­
sija, nei valstybės narės neparengė 
tinkamos veiksmingumo sistemos, kad 
būtų galima parodyti TP finansavimo 
būtinybę ir veiksmingumą. Kadangi 
techninė pagalba 2007–2013 m. regla ­
mentuose buvo apibūdinta netiksliai, 
valdymo institucijos jai galėjo netai ­
kyti šio pagrindinio patikimo finansų 
valdymo elemento. Kadangi didžioji TP 
išlaidų dalis nėra susijusi su pagrindine 
veikla, jos iš esmės laikomos metinėmis 
išlaidomis ir nėra pateikiamos bendro ­
je stebėjimo ir vertinimo sistemoje. 
Joms būdingas netinkamas daugiame ­
tis planavimas ir nėra tinkamo poreikių 
vertinimo, todėl nustatomi netiksliai 
apibrėžti tikslai ir nėra vykdomas su 
veiksmingumu susijęs stebėjimas ir 
vertinimas (60–75 dalys).
36 Išvados ir rekomendacijos 
92 
Nenustatydama savo pačios TP porei ­
kių kaip veiksmingumo sistemos dalies 
ir nereikalaudama, kad valstybės narės 
padarytų tą patį, Komisija atsisakė 
priemonės, skirtos vertinti bendrą TP 
išlaidų poveikį ir tikslingai paskirstyti 
lėšas ten, kur jų labiausiai reikia. Tai turi 
didelės neigiamos įtakos TP finansavi ­
mo veiksmingumui (76–78 dalys).
93 
Audito Rūmai nustatė, kad tinklų 
kūrimo priemonės buvo geriau sude ­
rinamos su veiksmingumo sistemos 
elementais, nes buvo nustatytos 
tikslesnės TP finansavimo naudojimo 
gairės ir aiškiai atskirtos pagrindinės 
veiklos ir nepagrindinės veiklos sritys 
bei valstybėms narėms buvo nusta ­
tyta valdymo išlaidų viršutinė riba 
(79–82 dalys).4 rekomendacija
Komisija ir valstybės narės turėtų nu ­
statyti tinkamą veiksmingumo sistemą, 
skirtą TP finansavimui. Taip pat turėtų 
būti tinkamai įvertinti Komisijos ir 
valstybių narių TP poreikiai ir įdiegtas 
mechanizmas, skirtas nustatyti tikslus 
ir vertinti jų įgyvendinimo pažangą – 
tokiu būdu pagerėtų atskaitomybė ir 
būtų galima pagerinti išlaidų veiksmin ­
gumą ir efektyvumą.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Rasos 
BUDBERGYTĖS, 2015 m. kovo 11 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

37
 Priedas PriedasTechninės pagalbos lėšų planavimas žemės ūkio srityje 2007–2013  
ir 2014–2020 m. remiantis Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD duomenimis
Valstybė narė2007–2013  m. 2014–2020  m.Pokyčiai 2007–2013 m., 
palyginti su 2014–2020 m. 
(2007–2013 m. = 100 %)
Finansinis 
planas: kaimo 
plėtra 
(eurais)Finansinis 
planas: TP 
(eurais)TP – KP 
dalisFinansinis 
planas: kaimo 
plėtra 
(eurais)Finansinis 
planas: TP 
(eurais)TP – KP 
dalisPokytis KP 
planavimePokytis KP 
planavime
Belgija1487 484 306 5 653 734 1,16  % 647 797 759 7 614 324 1,18  % 132,89  % 134,68  %
Bulgarija12 642 248 596 39 545 031 1,50  % 2 338 783 966 54 500 000 2,33 % 88,51  % 137, 8 2  %
Čekija12 857 506 354 13 514 430 0,47  % 2 281 445 107 22 500 000 0,99  % 79,84  % 166,49  %
Danija2577 918 796 23 100 024 4,00  % 629 400 690 25 175 839 4,00  % 108,91  % 108,99  %
Vokietija19 078 378 263 92 685 319 1,02  % 8 768 178 051 199 667 445 2,28  % 96,58 % 215,43  %
Estija 723 736 855 28 586 354 3,95  % 823 341 558 28 083 108 3,41  % 113,76  % 98,24  %
Airija12 494 540 590 2 160 000 0,09  % 2 190 000 000 3 180 000 0,15  % 87,79  % 147, 2 2  %
Graikija13 906 228 424 45 000 000 1,15  % 4 223 960 793 79 723 255 1,89  % 108,13  % 17 7,16  %
Ispanija18 049 474 764 101 591 356 1,26  % 8 214 328 821 118 952 677 1,45  % 102,05  % 117, 0 9  %
Prancūzija17 584 497 109 49 972 316 0,66  % 11 353 567 383 127 974 320 1,13  % 149,69  % 256,09 %
Italija18 985 781 883 191 256 136 2,13  % 10 384 714 084 260 147 585 2,51  % 115,57  % 136,02  %
Kipras1164 563 574 2 913 089 1,77  % 132 214 377 2 381 377 1,80  % 80,34 % 81,75  %
Latvija 1 054 373 504 41 644 500 3,95  % 1 074 576 782 42 983 070 4,00  % 101,92  % 103,21  %
Lietuva 1 765 794 093 67 996 680 3,85  % 1 613 088 240 57 323 530 3,55  % 91,35 % 84,30 %
Liuksemburgas194 957 826  -  0,00  % 100 574 600 1 058 045 1,05  % 105,92  % N/A
Vengrija13 860 091 392 152 233 735 3,94  % 3 430 667 653 74 055 333 2,16  % 88,88  % 48,65  %
Malta177 653 355 3 063 355 3,94  % 97 326 898 3 893 076 4,00  % 125,34 % 127, 0 9  %
Nyderlandai2593 197 167 3 251 167 0,55  % 607 305 360 21 695 360 3,57  % 102,38 % 667 ,31 %
Austrija 4 025 575 992 87 807 211 2,18  % 3 937 551 997 114 181 478 2,90  % 97, 81  % 130,04  %
Lenkija2 13 398 928 156 199 950 000 1,49  % 8 598 280 814 132 527 195 1,54  % 64,17  % 66,28  %
Portugalija1 4 056 570 600 86 483 763 2,13  % 4 057 788 354 77 095 212 1,90  % 100,03  % 89,14  %
Rumunija1 8 124 198 745 100 895 834 1,24  % 8 015 663 402 178 367 919 2,23  % 98,66  % 176,78  %
Slovėnija 915 992 729 12 922 668 1,41  % 837 849 803 24 946 000 2,98  % 91,47  % 193,04  %
Slovakija2 1 996 908 078 42 238 362 2,12  % 1 545 272 844 59 291 790 3,84  % 77 ,38 % 140,37 %
Suomija 2 155 018 907 23 082 183 1,07  % 2 380 408 388 29 874 500 1,26  % 110,46  % 129,43  %
Švedija11 953 061 954 64 188 151 3,29  % 1 763 315 250 63 410 453 3,60  % 90,28  % 98,79  %
Jungtinė Karalystė14 612 120 420 31 294 724 0,68  % 5 190 459 683 67 171 685 1,29  % 112,54  % 214,64  %
Iš viso/VN vidurkis396 236 802 432  1 513 030 122 1,57  % 95 237 862 657  1 877 774 575 1,97  % 98,96  % 124,11  %
1 2014–2020 m. laikotarpiu Komisijos dar nepatvirtinta ( ­os) ar tik iš dalies patvirtinta ( ­os) kaimo plėtros programa ( ­os) (2015 m. vasario pabaigoje.)
2 2014–2020 m. laikotarpiu dar neįtrauktas lankstumas (1 ­ojo ramsčio perkėlimai).
3 Išskyrus Kroatiją, kurį į ES įstojo 2013 m., todėl 2007–2013 m. neturėjo EŽŪFKP išlaidų; 2014–2020 m. jos planuojamas EŽŪFKP biudžetas sudaro  
     2 026 milijonus eurų, įskaitant 55 milijonus eurų TP.
38
VI
Valstybės narės privalo teikti informaciją apie 
programos įgyvendinimo kokybę ir efektyvumą, 
įskaitant techninės pagalbos naudojimą, meti ­
nėje pažangos ataskaitoje (Reglamento (EB) 
Nr. 1974/2006 VII priedas).
Techninės pagalbos išlaidomis prisidedama prie 
sklandaus programų įgyvendinimo, o tai galiausiai 
yra naudinga gavėjams.
VII
Teikiant techninę pagalbą prisidedama prie kaimo 
plėtros programų įgyvendinimo, stebėsenos, kon ­
trolės ir vertinimo. Tik apibendrinus kaimo plėtros 
programų ex post  vertinimus, bus galima įrodyti 
techninės pagalbos indėlį siekiant bendrų BŽŪP 
tikslų.
Teisės aktų leidėjas nusprendė suteikti valstybėms 
narėms galimybę lanksčiai naudoti techninės pagal ­
bos lėšas.
VII Pirma rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir dėl šio klau ­
simo parengs papildomas rekomendacijas.
VII Antra rekomendacija
Komisija negali sutikti su šia rekomendacija. Ji 
mano, kad IT priežiūra yra operacinė veikla, susi ­
jusi su sistemų atnaujinimu ir plėtojimu. Remiantis 
2014 m. gegužės 16 d. Komisijos ESIF pasidalijamojo 
valdymo programoms skirtomis biudžeto gairėmis 
dėl veiklos ir ne veiklos (administracinės) techninės 
pagalbos naudojimo IT ir audito išlaidų atveju, visų 
rūšių IT sąnaudos (nesvarbu, ar jos susijusios su IT 
plėtojimu, ar IT priežiūra) turėtų būti visada įtrau ­
kiamos į tą pačią biudžeto eilutę kaip atitinkamos 
IT plėtojimo sąnaudos. Šiuo metodu sustiprinama 
biudžetinė drausmė ir nuoseklumas visose Komisi ­
jos biudžeto pasidalijamojo valdymo srityse.
VII Trečia rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.Santrauka
IV
Komisija mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
5 straipsniu nustatyta viena aiški EŽŪGF ir EŽŪFKP , 
veikiančių Komisijos lygmeniu ir (arba) jos vardu, 
teisinė nuoroda.
Naujojo programavimo laikotarpio techninė 
pagalba, teikiama valstybių narių lygmeniu, yra api ­
brėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnyje.
Pasirinkimo laisvė, atsiradusi dėl reglamentavimo 
lankstumo, yra reikalinga tam, kad nacionalinės ir 
regioninės valdžios institucijos galėtų tenkinti įvai ­
rius poreikius. Gebėjimų stiprinimas yra labai susijęs 
su tam tikrų rūšių išlaidoms, pavyzdžiui, adminis ­
tracinėmis sąnaudomis, arba IT priemonėmis. Iš 
techninės pagalbos lėšų finansuojamos išlaidos 
yra tiesiogiai susijusios su kaimo plėtros programų 
(KPP) rengimu, įgyvendinimu ir vertinimu.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija, 
norėdama supaprastinti derybų dėl naujų kaimo 
plėtros programų metodus, pateikė išsamias gaires 
valstybėms narėms ir politikos gaires administraci ­
jos pareigūnams.
V
Valstybės narės privalo užtikrinti, kad visas jų numa ­
tomas įgyvendinti kaimo plėtros priemones būtų 
galima tikrinti ir kontroliuoti. Šiuo tikslu valstybės 
narės nustato kontrolės vykdymo tvarką, kuri galėtų 
pagrįstai užtikrinti, kad tinkamai laikomasi tinka ­
mumo kriterijų ir kitų įsipareigojimų (Reglamento 
(EB) Nr. 1974/2006 48 straipsnis).
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu techninei 
pagalbai bus taikomos administracinės patikros ir 
patikros vietoje (Reglamento (ES) Nr. 809/2014 62 
straipsnis), todėl išlaidų tinkamumo finansuoti pati ­
kinimo lygis padidės.
Taikant patikimą apskaitos praktiką, techninės 
pagalbos išlaidos turi būti atsekamos ir iš jai skirtų 
lėšų finansuojami ištekliai turėtų būti atpažįstami. 
Tas pats principas taikomas kitoms išlaidoms, 
naudos gavėjams ar veiksmams, kurie galėtų būti 
finansuojami kitų ES fondų ar apskritai viešosios 
paramos lėšomis.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 39
Kalbant apie II ramstį, numatytų techninės pagalbos 
lėšų panaudojimo rezultatai dar nėra gerai žinomi, 
nes valstybės narės išlaidų deklaracijas gali teikti 
visus 2015 metus. Kaimo plėtros asignavimų dalis, 
kurią numatoma panaudoti techninei pagalbai, 
valstybėse narėse labai skiriasi.
Pastabos
24
Kalbant apie I ramstį, valstybių narių administraci ­
nės sąnaudos negali būti finansuojamos iš EŽŪGF. 
Veiklos fondų ar programų naudos gavėjų patirtos 
administracinės sąnaudos yra tinkamos finansuoti 
ir yra įtraukiamos į valstybių narių deklaracijas 
remiantis deleguotaisiais aktais, kuriuos Komisija 
priėmė pagal naująjį BRO reglamentą Nr. 1308/2013.
25
Komisija pripažįsta, kad techninės pagalbos lėšomis 
finansuojamų administracinių sąnaudų pagrindimas 
ir skaidrumas yra labai svarbūs. Kad programos ir, 
galiausiai, kaimo plėtros politika būtų įgyvendina ­
mos patikimai, administracijos turi būti aprūpintos 
tinkamais ištekliais.
26
Komisija mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
5 straipsniu nustatyta viena aiški EŽŪGF ir EŽŪFKP , 
veikiančių Komisijos lygmeniu ir (arba) jos vardu, 
teisinė nuoroda.
Naujojo programavimo laikotarpio techninė 
pagalba, teikiama valstybių narių lygmeniu, yra api ­
brėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnyje.
27
Nors 5 straipsnyje terminas „gebėjimų stiprinimas“ 
nėra tiesiogiai pavartotas, vykdant visų papunkčiui 
išdėstytų sričių veiklą galiausiai sustiprėja Komisijos 
ir valstybių narių tarnybų gebėjimai teisėtai ir tvar ­
kingai taikyti BŽŪP taisykles.Vidutiniu laikotarpiu Komisija prašys per dabartines 
ataskaitų teikimo sistemas pateikti išsamesnės infor ­
macijos, kad būtų geriau stebimos patirtų techninės 
pagalbos biudžeto išlaidų rūšys (t. y. administraci ­
nės ir veiklos sąnaudos).
VII Ketvirta rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija. Komisija 
skatins valstybes nares naudoti tinkamus techninės 
pagalbos išlaidų stebėjimo rodiklius, tačiau nepada ­
rys jų privalomų.
Įvadas
13
Techninės pagalbos išlaidų dydis planuojamas 
atsižvelgiant į nustatytus atitinkamus poreikius. 
Pavyzdžiui, Reglamento Nr. 1305/2014 8 straipsnio 
c punkto vi papunktyje nustatomas reikalavimas 
vadovaujančiosioms institucijoms užtikrinti pakan ­
kamus konsultavimo dėl reguliavimo reikalavimų ir 
veiksmų, susijusių su inovacijomis, gebėjimus – dėl 
to galėjo atsirasti papildomų atitinkamų techninės 
pagalbos poreikių.
Komisija supaprastino požiūrį į visų ESI fondų tech ­
ninę pagalbą, nustatydama visiems šiems fondams 
taikytinas bendras teisines nuostatas. Šia nuostata 
(Reglamento Nr. 1303/2013 59 straipsnis) šiek tiek 
išplečiama paramos lėšomis tinkamų finansuoti 
išlaidų apimtis įtraukiant komunikaciją, tinklų 
kūrimą, skundų sprendimą ir audito veiklą  – šios 
veiklos sritys nebuvo įtrauktos į techninės pagal ­
bos apibrėžtį ankstesnėje teisinėje kaimo plėtros 
sistemoje.
16
Kalbant apie I ramstį, visi įsipareigojimai turi būti 
prisiimti per atitinkamus finansinius metus ir, 
išskyrus tuos retus atvejus, kai juos galima perkelti 
iš vienų finansinių metų į kitus, metų pabaigoje 
įsipareigojimai panaikinami. Tačiau mokėjimai gali 
būti atliekami per daugiau negu vienus finansinius 
metus.
Komisijos atsakymas 40
31
Komisijos apskaitos sistemų duomenimis, bendra 
įsipareigojimų vertė 2013 m. buvo 21 879 114 EUR. 
2007–2013 m. programavimo laikotarpio pabaigoje 
Komisija sustiprino tinklų kūrimo veiklą, visų pirma 
pagal Europos inovacijų partnerystę. Tinklų kūrimo 
veikla taip pat buvo labai svarbi rengiantis kitam 
programavimo laikotarpiui. Apskritai, tinklų kūri ­
mas yra svarbi į rezultatus orientuota veikla, kuria 
grindžiama politikos koncepcija. Kiek tai susiję su 
IT sistemomis, rengiantis 2014–2020 m. laikotarpiui 
naujas pažangesnes priemones (pvz., RDIS2, SFC) 
daugiausia pradėta kurti 2012 m., todėl susijusios 
išlaidos yra gerokai didesnės nei 2007 m. Taip pat žr. 
atsakymus į 32–35 dalių pastabas.
Bendras Komisijos atsakymas  į 32-35  
dalių pastabas
Atsakingos Komisijos tarnybos finansavo IT išlaidas 
pagal keletą biudžeto straipsnių, remdamosi atitin ­
kamų išlaidų ir pagrindinės veiklos sąsaja:
Biudžeto straipsniai, pagal kuriuos finansuotos šios 
išlaidos, skirti BŽŪP veiksmų rėmimo išlaidų netech ­
ninei veiklos pagalbai (EŽŪGF ir EŽŪFKP finansuoti 
atskirai pagal straipsnį 05 01 04) ir techninei veiklos 
pagalbai, tiesiogiai susijusiai su BŽŪP veiksmų pro ­
gramų įgyvendinimu ir veikla (EŽŪGF finansuotas 
pagal straipsnį 05 08 09, o EŽŪFKP – pagal punktą 
05 04 05 02).
IT administracinių sistemų plėtojimą ir priežiūrą 
laipsniškai perėmė horizontaliosios Komisijos tarny ­
bos. Tačiau Komisija liko atsakinga už BŽŪP skirtas 
IT sistemas. Minėtų biudžeto straipsnių lėšomis 
finansuojamos pirminės atitinkamų IT sistemų 
plėtojimo sąnaudos ir jų priežiūros sąnaudos. Pas ­
tarosios sąnaudos susijusios su šių sistemų tolesniu 
plėtojimu pagal poreikį (plėtojimo techninė prie ­
žiūra) ir su reikiama korekcine technine priežiūra bei 
eksploatavimu.28
Teisės aktų leidėjas, priimdamas reglamentus, pasi ­
rinko lankstų ir platų požiūrį į techninės pagalbos 
naudojimą valstybėse narėse. Komisija negali kištis 
į tokių nuostatų taikymą, ypač tada, kai išlaidos yra 
laikomos tinkamomis finansuoti.
Vis dėlto dabartiniu programavimo laikotarpiu 
Komisija paskelbė konkrečias gaires valstybėms 
narėms ir politikos gaires bei orientacinius rodiklius 
administracijos pareigūnams.
Techninės pagalbos lėšomis finansuojamos admi ­
nistracinės sąnaudos turi būti aiškiai susietos su pro ­
gramos įgyvendinimu. Lankstus techninės pagalbos 
lėšų naudojimas neviršijant nustatytų viršutinių 
ribų nereiškia, kad jis yra nepakankamas griežtas. 
Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės 
narės turėtų užtikrinti, kad ES biudžeto lėšos būtų 
leidžiamos laikantis ekonomiškumo, veiksmingumo 
ir efektyvumo principų (Finansinio Reglamento 
Nr. 966/2012 30 straipsnis).
Techninės pagalbos išlaidomis remiama valstybių 
narių nacionalinių kaimo plėtros tinklų, kurie aiškiai 
apibrėžti ir įtvirtinti teisinėje sistemoje (Regla ­
mento Nr. 1698/2005 68 straipsnis) ir kaimo plėtros 
programose.
30
Komisijos nuomone, techninės pagalbos apibrėžtį ir 
pobūdį turėtų nustatyti teisės aktų leidėjas. 
Tiesioginio valdymo tvarkos bendrųjų taisyklių 
(vademecum ) tikslas – pateikti rekomendacijų dėl 
patvirtinimo, finansinių grandinių, procesų ir proce ­
dūrų, taikomų įgyvendinant biudžetą, o ne nusta ­
tyti biudžeto paskirstymo pagal išlaidų kategorijas 
taisykles.
Komisijos atsakymas 41
Be to, audito laikotarpiu tęsėsi didelė ekonomikos 
krizė, ypač kai kuriose valstybėse narėse, kuriose 
buvo smarkiai sumažintas nacionalinių administra ­
cijų biudžetas ir trūko išteklių. Siekdamos užtikrinti 
patikimą politikos įgyvendinimą ir sumažinti didė ­
jantį klaidų lygį, tokios administracijos siekė gauti 
ES techninės pagalbos paramos finansavimą.
43
Reglamento (EB) Nr. 1698/2005 66 straipsnio 
2 dalyje nustatyta, kad „[v]alstybių narių iniciatyva 
EŽŪFKP gali finansuoti kiekvienos kaimo plėtros 
programos rengimą, valdymą, stebėseną, vertinimą 
ir informavimo bei kontrolės veiklą. Šiai veiklai 
gali būti skiriama iki 4 % bendros kiekvienai prog­
ramai skiriamos sumos.“ Pagal Reglamento (EB) 
Nr. 1698/2005 71 straipsnio 3 dalį išlaidų tinkamumo 
finansuoti taisykles nustato kompetentinga nacio ­
nalinė institucija, atsižvelgdama į Reglamente (EB) 
Nr. 1698/2005 nustatytas tam tikroms kaimo plėtros 
priemonėms taikomas specialias sąlygas.
45
Komisija mano, kad perskirsčius asignavimus valdy ­
mui veiksmingiau nagrinėjamos pagalbos paraiš ­
kos ir kaimo plėtros programų naudos gavėjams 
teikiamos geresnės konsultavimo paslaugos, ypač 
dėl sudėtingų investicinių priemonių, ir taip geriau 
įgyvendinama programa.
46
Techninė pagalba iš dalies naudojama bendram 
kaimo plėtros programų valdymui ir sprendimus 
priimančios institucijos tai laiko būtina parama 
politikai įgyvendinti. Todėl ji turėtų būti vertinama 
atsižvelgiant į kaimo plėtros programų rezultatų 
rodiklius.
47
Techninė pagalba yra plačiai naudojama naudos 
gavėjų administracinei naštai mažinti, gerinant jų 
žinias ir informuotumą apie programų įgyvendinimą 
arba visapusiškai naudojantis IT priemonėmis bei 
e. administracija. Todėl techninės pagalbos išlaidos, 
net jei jos iš dalies skiriamos biudžeto paramai, turi 
teigiamą poveikį naudos gavėjams.Komisija paskelbė pasidalijamojo valdymo pro ­
gramoms skirtas gaires, kuriomis pateikiamos 
reikiamos rekomendacijos dėl naudotinos biudžeto 
eilutės IT išlaidų (ir audito) atveju, kad IT išlaidų biu ­
džetas būtų sudaromas pakankamai nuosekliai. Šios 
gairės taikomos visų rūšių IT išlaidoms (nesvarbu, 
ar jos susijusios su IT plėtojimu, ar IT priežiūra) ir 
priežiūros išlaidos turėtų būti visada įtraukiamos į tą 
pačią biudžeto eilutę kaip atitinkamos IT plėtojimo 
išlaidos. Šiuo metodu sustiprinama biudžetinė 
drausmė ir nuoseklumas visuose pasidalijamojo 
valdymo generaliniuose direktoratuose.
36
Žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
37
Žr. Komisijos atsakymą į 28 dalies pastabas.
38
Techninės pagalbos naudojimo vidurkis 2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu (1,57 %) ir 
numatomas vidurkis 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu (1,97 %) rodo, kad valstybių narių skiria ­
mos lėšos yra vidutinės ir kad jos yra leidžiamos tik 
reikiamai su kaimo plėtros programų įgyvendinimu 
susijusiai veiklai. Be to, 2007–2013 m. išleista faktinė 
suma (nuo 2014 m. spalio 31 d.) buvo tik 70 % priede 
nurodytų planuotų sumų. Todėl tik 1,16 % 2007–
2013 m. įvykdyto biudžeto buvo faktiškai skirta 
techninei pagalbai.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 13 dalies pastabas.
Bendras Komisijos atsakymas į 40 ir 41 
dalių pastabas
Patikimam finansų valdymui užtikrinti ir plataus 
užmojo kaimo plėtros politikos tikslams pasiekti 
reikia didinti valstybių narių administracinius gebė ­
jimus. Siekiant užtikrinti tinkamą įgyvendinimą, 
daugiau išteklių buvo skirta valstybių narių adminis ­
traciniams gebėjimams palaikyti.
Komisijos atsakymas 42
50
Komisija pristatė valstybėms narėms gaires dėl tech ­
ninės pagalbos naudojimo 2014–2020 m. programa ­
vimo laikotarpiu Kaimo plėtros komitete.
51
Priede pateikiama lentelė sudaryta remiantis 
valstybių narių pateiktais kaimo plėtros programų 
projektais, kurių dauguma tebesvarstomi.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 13 dalies pastabas.
54
Komisija vykdo keletą auditų valstybėse narėse ir 
tikrina techninės pagalbos išlaidas. Šalinamos Komi ­
sijos ir Europos Audito Rūmų nurodytos klaidos ir 
siūlomos finansinės pataisos.
Sustiprintas 2014–2020 m. programavimo laikotar ­
pio teisinis pagrindas. Į valstybėms narėms pateik ­
tas gaires įtrauktos šios rekomendacijos: „Techninės 
pagalbos lėšomis finansuojamos naudos gavėjų 
administracinės sąnaudos, įskaitant personalo 
sąnaudas, turėtų būti aiškiai nustatytos (adminis ­
tracinių sąnaudų rūšis ir priskyrimo kriterijai). Be 
to, tais atvejais, kai naudos gavėjai naudoja ir kitų 
fondų (t. y. ESIF ar EŽŪGF) lėšas, būtina užtikrinti, 
kad techninės pagalbos lėšomis finansuojamos 
administracinės sąnaudos būtų patikrinamos ir 
išmatuojamos“.
55
Valstybės narės informuotos, kad techninė pagalba 
gali būti susijusi tik su kaimo plėtros programomis 
ir kad būtina įrodyti, jog su I ir II ramsčiais susijusios 
administracinės sąnaudos ir personalo sąnaudos yra 
aiškiai atskirtos.
Taip pat žr. atsakymą į 54 dalies pastabas.48
Ekonomiškai silpnesnių valstybių narių nacionali ­
nėms administracijoms reikia daugiau paramos, kad 
jos galėtų įvykdyti su programų įgyvendinimu susi ­
jusius ES įsipareigojimus ir prievoles. Tokios išlaidos 
reikalingos su programos įgyvendinimu susijusiems 
administraciniams ištekliams finansuoti.
Lenkijos techninės pagalbos išlaidų procentinė dalis 
yra santykinai maža.
49
Technine pagalba siekiama padėti pasiekti pagrin ­
dinių politikos tikslų, kurių be tokio finansavimo 
nebūtų įmanoma pasiekti. Todėl Komisija nemano, 
kad dėl techninės pagalbos išlaidų daug išteklių 
panaudojama kitais nei politikos tikslais, priešingai, 
šiomis išlaidomis sustiprinamos įgyvendinimo prie ­
monės valstybėse narėse.
2007–2013 m. tik 1,16 % išlaidų buvo skiriama tech ­
ninei pagalbai (palyginti su 4 % taikoma viršutine 
riba). Ši santykinai maža kaimo plėtros išlaidų 
procentinė dalis nerodo, kad yra norima kuo labiau 
padidinti mokėjimus valstybių narių administraci ­
nėms sąnaudoms padengti.
1 langelis
Atsižvelgiant į tai, kad iš techninės pagalbos 
biudžeto finansuojamos kai kurios su programos 
įgyvendinimu susijusios pridėtinės išlaidos, tokių 
išlaidų dalis, palyginti su bendru politikos biudžetu 
(t. y. 1,16 %), yra labai nedidelė.
Komisijos nuomone, nors kontrolės išlaidos vals ­
tybėse narėse neturėtų būti didinamos, reikėtų 
pabrėžti, kad reikia gerinti kontrolės kokybę ir 
veiksmingumą.
Su valdymu, kontrole, informavimu, viešinimu, 
tinklų kūrimo stebėjimu ir vertinimu susiję įpareigo ­
jimai yra būtini vykdant į rezultatus orientuotą poli ­
tiką ir su jais susijusios išlaidos turėtų būti bendrai 
finansuojamas iš EŽŪFKP .
Komisijos atsakymas 43
Italijos valdymo institucija metinėje pažangos ata­
skaitoje pateikė konkretų patikinimą dėl taisyklių, 
visų pirma susijusių su konkurencija ir viešaisiais 
pirkimais, laikymosi.
Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 62 straipsniu išple ­
čiami atvejai, kuriais nepriklausomas ekspertas 
turėtų atlikti arba patvirtinti skaičiavimus. Jis taip 
pat bus taikomas visoms operacijoms, kuriose bus 
naudojamasi supaprastintomis išlaidų apmokėjimo 
galimybėmis.
62
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu naciona ­
liniai kaimo plėtros tinklai bus stebimi remiantis 3 
konkrečiais įgyvendinimo rodikliais (Reglamento 
Nr. 808/2014 IV priedas). Kiek tai susiję su kita 
techninės pagalbos lėšomis finansuojama veikla, 
į valstybėms narėms pateiktas gaires įtrauktos šios 
rekomendacijos: „Siekiant laikytis bendrųjų pati ­
kimo ES fondų finansų valdymo principų, techninės 
pagalbos išlaidos turėtų būti pagrįstos konkrečiais, 
išmatuojamais, pasiekiamais, realiais ir per nustatytą 
laiką įvykdytinais (SMART) veiklos tikslais (Finansinio 
reglamento Nr. 966/2012 30 straipsnis), atsižvelgiant 
į atitinkamą poreikių vertinimą. Rezultatai turėtų 
būti stebimi ir vertinami remiantis veiklos rodikliais. 
Valstybės narės raginamos nustatyti papildomus 
konkrečius techninės pagalbos rodiklius.
4 langelis
Kaimo plėtros programos įgyvendinamos priemo ­
nėmis, kurių bendram patikimam įgyvendinimui 
užtikrinti reikalinga techninės pagalbos pavidalu 
teikiama parama. Atsižvelgdama į tai, Komisija 
mano, kad šios priemonės yra politikos priemonės 
(priemonių rinkinys), o techninė pagalba – komplek ­
sinė veikla, kuria padedama efektyviai valdyti kaimo 
plėtros programas.2 langelis
Lietuvos valdžios institucijų teigimu, ministerija 
reguliariai tvirtina atnaujintus darbuotojų, kuriems 
iš dalies pavesta dirbti įgyvendinant kaimo plėtros 
programas, sąrašus ir konkrečias tų darbuotojų 
darbo laiko procentines dalis. Mokėjimo agentūroje 
darbuotojų darbo laikas proporcingai paskirstomas 
atsižvelgiant į įvairius agentūros valdomus fondus, 
paskirtas užduotis ir funkcijas, patvirtintus veiksmų 
planus, planuojamus kvietimus teikti paraiškas ir jų 
nagrinėjimą, patikrinimus vietoje ir kt.
Kalbant apie Vengriją, 2014 m. gruodžio 19 d. 
Komisija priminė Vengrijos valdžios institucijoms, 
kad reikėtų pateikti 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpio techninės pagalbos gavėjų sąrašą. Be 
to, tais atvejais, kai naudos gavėjai naudoja ir kitų 
fondų (t. y. ESIF ar EŽŪGF) lėšas, būtina užtikrinti, 
kad finansuojamos administracinės sąnaudos būtų 
patikrinamos ir išmatuojamos.
Per 2014–2020 m. programavimo laikotarpio dery ­
bas, Austrijos valdžios institucijos buvo informuo ­
tos, kad techninė pagalba gali būti susijusi tik su 
kaimo plėtros programomis ir kad būtina įrodyti, 
jog su I ir II ramsčiais susijusios administracinės 
sąnaudos ir personalo sąnaudos yra aiškiai atskirtos.
Lenkijoje koeficientai buvo apskaičiuoti darant 
prielaidą, kad pasidalijimas tarp I ir II ramsčių per šį 
laikotarpį neturėtų keistis.
Reikėtų pažymėti, kad Komisija atsižvelgia į Audito 
Rūmų pastabas vykdydama auditus.
Taip pat žr. atsakymą į 55 dalies pastabas.
56
Žr. Komisijos atsakymą į 54 dalies pastabas.
3 langelis
Komisija dvišaliuose susitikimuose ir įvairiuose 
dokumentuose, kuriais keitėsi su valdymo institu ­
cijomis pagal Reglamento (ES) Nr. 1698/2005 82 
straipsnio 2 dalies f punktą, ne kartą pabrėžė, kad 
svarbu laikytis viešųjų pirkimų taisyklių.
Komisijos atsakymas 44
Be to, Lenkijos pavyzdys rodo, kad gali būti sunku 
parengti atskirą reikšmingą ilgalaikių poreikių verti ­
nimą techninės pagalbos srityje.
69
Komisija nenustatė atskirų viso techninės pagalbos 
finansavimo tikslų, nes manė, kad tai nėra būtina, 
ekonomiška ar proporcinga. Tačiau prireikus ji 
parengė daugiametį planą ir susijusius orientyrus 
(vertinimas, IT plėtojimo planas ir kt.).
73
Techninė pagalba nebuvo atskirai paminėta ben ­
drosiose BSVS gairėse, nes veiklos reikalavimai yra 
netiesiogiai įtraukti ir vertinami pagal priemonių, 
kurias padedama jais įgyvendinti, rezultatus.
BSVS numatyta, kad siekdamos sudaryti sąlygas 
stebėti ir vertinti kaimo plėtros programų ypatu ­
mus valstybės narės nustato papildomų kaimo 
plėtros programų rodiklių naudojimą (Reglamento 
Nr. 1698/2005 81 straipsnio 2 dalis). Joje taip pat 
nustatyti bendri techninės pagalbos vertinimo 
klausimai atliekant laikotarpio vidurio ir ex post  
vertinimus.
75
Atsižvelgiant į tai, kad techninės pagalbos lėšomis 
tenkinami labai įvairūs poreikiai, norint atskirti 
stebėjimą ir vertinimą nuo kaimo plėtros progra ­
mos elementų, kuriais prie jos prisidedama, reikėtų 
sukurti labai didelę ir brangią sistemą santykinai 
mažoms išlaidoms kontroliuoti. Pagal Regla ­
mento Nr. 1974/2006 VII priedą metinėje pažan ­
gos ataskaitoje turėtų būti pateikta informacija 
apie veiksmus, kurių ėmėsi valdymo institucija ir 
Stebėsenos komitetas, kad užtikrintų programos 
įgyvendinimo kokybę ir veiksmingumą, įskaitant 
techninę pagalbą. Tačiau kaimo plėtros programos 
turėtų būti vertinamos (įskaitant veiklos ir poveikio 
vertinimus) atliekant laikotarpio vidurio ir ex post  
vertinimus.Tai, kad techninė pagalba ir priemonės kaimo 
plėtros teisės aktuose reglamentuojamos skirtin ­
guose skyriuose, aiškiai rodo, kad techninę pagalbą 
norima atskirti nuo priemonių. Pvz., Reglamento 
Nr. 1305/2013 III antraštinės dalies I skyriuje apibū ­
dinamos priemonės, II skyriuje pateikiamos kelių 
priemonių bendrosios nuostatos, o III skyriuje 
apibūdinama techninė pagalba ir tinklų kūrimas. 
Techninė pagalba yra aiškiai atskirta nuo priemo ­
nių. Tačiau šis atskyrimas nereiškia,  kad techninė 
pagalba nėra stebima ar vertinama. Kaimo plėtros 
programos yra tinkamai planuojamos, stebimos ir 
vertinamos, o techninės pagalbos rezultatai padeda 
patikimai ir efektyviai įgyvendinti visas kaimo plėt­
ros programas.
Austrijos mokėjimo agentūra administracines 
sąnaudas finansavo laikydamasi atitinkamų ES teisės 
aktų, todėl Komisija patvirtino šį finansavimą.
63
Kadangi pagal stebėjimo ir vertinimo sistemą 
vertinami bendri kaimo plėtros programų rezulta ­
tai, dėl per didelių (ne veiklos) sąnaudų, kuriomis 
neprisidedama prie programos rezultatų, supras ­
tėtų bendri rezultatai. Todėl Komisija mano, kad 
techninės pagalbos indėlis yra netiesiogiai įtrauktas 
į vertinimą.
64
Tikslai ir uždaviniai yra atitinkamai nustatyti kaimo 
plėtros programų lygmeniu.
Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 62 dalies pastabas.
67
Valstybės narės turi įvertinti, kaip vidutinės trukmės 
ir ilgalaikiai poreikiai gali būti patenkinami visomis 
kaimo plėtros programomis.
Programų pakeitimus valstybės narės turi deramai 
pagrįsti, o jei reikia pakeisti techninės pagalbos 
išlaidas, būtina pateikti konkrečius argumentus.
Komisijos atsakymas 45
84
Komisija mano, kad Reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
5 straipsniu nustatyta viena aiški EŽŪGF ir EŽŪFKP , 
veikiančių Komisijos lygmeniu ir (arba) jos vardu, 
teisinė nuoroda.
Naujojo programavimo laikotarpio techninė 
pagalba, teikiama valstybių narių lygmeniu, yra api ­
brėžta Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnyje.
Pasirinkimo laisvė, atsiradusi dėl reglamentavimo 
lankstumo, yra reikalinga tam, kad nacionalinės 
ir regioninės valdžios institucijos galėtų tenkinti 
įvairius poreikius. Patikimas kaimo plėtros pro ­
gramų įgyvendinimas glaudžiai susijęs su būtinomis 
sąnaudomis, kaip antai IT priemonių administraci ­
nėmis sąnaudomis. Iš techninės pagalbos lėšų finan ­
suojamos išlaidos yra tiesiogiai susijusios su kaimo 
plėtros programų (KPP) rengimu, įgyvendinimu ir 
vertinimu.
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu Komisija, 
norėdama supaprastinti derybų dėl naujų kaimo 
plėtros programų metodus, pateikė išsamias gaires 
valstybėms narėms ir politikos gaires administraci ­
jos pareigūnams.
85
Remiantis Komisijos ESIF pasidalijamojo valdymo 
programoms skirtomis biudžeto gairėmis dėl veiklos 
ir ne veiklos (administracinės) techninės pagalbos 
naudojimo IT ir audito išlaidų atveju, visų rūšių IT 
sąnaudos (nesvarbu, ar jos susijusios su IT plėtojimu, 
ar IT priežiūra) turėtų būti visada įtraukiamos į tą 
pačią biudžeto eilutę kaip atitinkamos IT plėtojimo 
sąnaudos. Šiuo metodu sustiprinama biudžetinė 
drausmė ir nuoseklumas visose Komisijos biudžeto 
pasidalijamojo valdymo srityse. Kalbant apie vals ­
tybių narių iniciatyva teikiamą techninę pagalbą, 
atlyginimai yra tinkamos finansuoti išlaidos, jei 
sumokėtos lėšos yra tiesiogiai susijusios su kaimo 
plėtros programų įgyvendinimu. Atsižvelgiant į tai, 
į valstybėms narėms pateiktas gaires dėl techninės 
pagalbos 2014–2020 m. laikotarpiu įtraukta konkreti 
informacija apie tai, kaip priskirti ir finansuoti perso ­
nalo sąnaudas.76
Atsižvelgiant į didelį kaimo plėtros programų skai ­
čių ir tenkinamų poreikių įvairovę, manoma, kad 
valstybės narės gali geriau įvertinti, kur labiausiai 
reikalinga teisės aktuose nustatyta parama ir kaip ją 
reikėtų teikti. Tokią atranką vykdo valstybės narės, 
remdamosi poreikių vertinimu, ir lėšos skiriamos 
konkrečioms sritims, kurios, jų manymu, yra svar ­
bios. Šios sritys, kaip rodo skaičiai, skirtingose 
valstybėse narėse smarkiai skiriasi.
77
Valstybės narės smarkiai sustiprino mokėjimo agen ­
tūrų bendradarbiavimo veiklą, siekdamos įvertinti ir 
pašalinti esamus įgyvendinimo trūkumus, nulėmu ­
sius aukštą klaidų lygį. Tokia veikla gali būti finan ­
suojama teikiant techninę pagalbą.
78
Žr. Komisijos atsakymą į 75 dalies pastabas.
82
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu viena 
iš Kaimo tinklų asamblėjos užduočių, nustatyta 
Komisijos įgyvendinimo sprendimo Nr. 825/2014 
3 straipsnio d punkte, yra užtikrinti tinkamą EKPT ir 
EIP tinklo veiklos stebėseną ir vertinimą. To paties 
sprendimo 8 straipsnio c punkte numatoma nuo ­
lat vertinti EKPT ir EIP tinklo veiklos efektyvumą ir 
veiksmingumą.
Išvados ir rekomendacijos
83
Teikiant techninę pagalbą prisidedama prie kaimo 
plėtros programų įgyvendinimo, stebėsenos, kon ­
trolės ir vertinimo. Tik apibendrinus kaimo plėtros 
programų ex post  vertinimus, bus galima įrodyti 
techninės pagalbos indėlį siekiant bendrų BŽŪP 
tikslų.
Teisės aktų leidėjas nusprendė suteikti valstybėms 
narėms galimybę lanksčiai naudoti techninės pagal ­
bos lėšas.
Komisijos atsakymas 46
91
Kadangi techninė pagalba yra kompleksinė para ­
mos veikla, jos išlaidų stebėjimas ir vertinimas yra 
įtrauktas į visos programos stebėjimą ir vertinimą.
Techninei pagalbai taikomi konkretūs finansinio įgy ­
vendinimo rodikliai.
92
Potencialus priemonės efektyvumas nepriklauso 
nuo to, ar yra nustatyta jos poveikio vertinimo 
sistema.
4 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisija skatins valstybes nares naudoti tinkamus 
techninės pagalbos išlaidų stebėjimo rodiklius, 
tačiau nepadarys jų privalomų.86
Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad 
naudos gavėjų administracinės sąnaudos, finansuo ­
jamos techninės pagalbos lėšomis, įskaitant perso ­
nalo sąnaudas, būtų aiškiai nustatytos. Be to, tais 
atvejais, kai naudos gavėjai naudoja ir kitų fondų 
(t. y. ESIF ar EŽŪGF) lėšas, būtina užtikrinti, kad tech ­
ninės pagalbos lėšomis finansuojamos administraci ­
nės sąnaudos būtų patikrinamos ir išmatuojamos1.
1 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir dėl šio klau ­
simo parengs papildomas rekomendacijas.
2 rekomendacija
Komisija negali sutikti su šia rekomendacija. Ji 
mano, kad IT priežiūra yra operacinė veikla, susi ­
jusi su sistemų atnaujinimu ir plėtojimu. Remiantis 
2014 m. gegužės 16 d. Komisijos ESIF pasidalijamojo 
valdymo programoms skirtomis biudžeto gairėmis 
dėl veiklos ir ne veiklos (administracinės) techninės 
pagalbos naudojimo IT ir audito išlaidų atveju, visų 
rūšių IT sąnaudos (nesvarbu, ar jos susijusios su IT 
plėtojimu, ar IT priežiūra) turėtų būti visada įtrau ­
kiamos į tą pačią biudžeto eilutę kaip atitinkamos 
IT plėtojimo sąnaudos. Šiuo metodu sustiprinama 
biudžetinė drausmė ir nuoseklumas visose Komisi ­
jos biudžeto pasidalijamojo valdymo srityse.
3 rekomendacija
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Vidutiniu laikotarpiu Komisija prašys per dabartines 
ataskaitų teikimo sistemas pateikti išsamesnės infor ­
macijos, kad būtų geriau stebimos patirtų techninės 
pagalbos biudžeto išlaidų rūšys (t. y. administraci ­
nės ir veiklos sąnaudos).
1 2014–2020 m. Techninės pagalbos gairės.
KAIP  ĮSIGY TI EUROPOS  SĄJUNGO S LEIDINIŲ
Nemok amų leidinių galit e įsigyti:
  vieną egzemplior ių: 
svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu);
  daug iau negu vieną egzemplior ių / plak atą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec .europa.eu/r epresen t_lt.htm),  
ES nepr iklausančių šalių delegacijose (http://eeas .europa.eu/delega tions/inde x_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://eur opa.eu/eur opedir ect/inde x_lt.htm)  
arba pask ambinę numer iu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemok amai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemok amai, daugelis skambučių taip pat nemok ami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsit e taksof onu arba viešbučio telefonu).
Parduo damų leidinių galit e įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop  (http://bookshop .europa.eu).
Tradiciškai techninė pagalba yra profesinės patirties 
perdavimas ir finansavimas, siekiant valstybinėms 
tarnyboms padėti įgyvendinti savo politiką. Šio audito metu 
Audito Rūmai tikrino, kaip techninės pagalbos lėšos buvo 
panaudotos žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje 
2007–2013 m. Nustatyta, kad pasikeitė supratimas apie 
TP – nuo „gebėjimų stiprinimo“ pereita prie reguliarių 
administracinių išlaidų rėmimo. Taip pat, kadangi nebuvo 
tinkamos veiksmingumo sistemos, nei Komisija, nei 
valstybės narės negali parodyti, kaip technine pagalba buvo 
prisidėta prie BŽŪP poveikio.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI