LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.6.15 
SEK(2010) 740 galutinis 
  
Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
  
dėl perviršinio deficito Kipre 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. STABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTIN ĖS KRIZĖS METU  
Šiuo metu daugelyje ES šali ų valdžios sektoriaus biudžeto de ficitas viršija Sutartyje nustatyt ą 
3 % BVP pamatin ę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos b ūklės pablogėjimas turi b ūti 
vertinamas turint omenyje beprecedent ę 2008–2009 m. pasaulin ę finansų krizę ir ekonomikos 
nuosmukį. Tam įtakos turi keli veiksniai. Pirma, d ėl ekonomikos nuosmukio maž ėja 
mokestinės pajamos ir did ėja socialini ų išmokų išlaidos (pvz., bedarbi ų pašalpos). Antra, 
pripažindama, kad biudžeto politika dabartin ėje ypatingoje ekonomin ėje situacijoje vaidina 
svarbų vaidmen į, 2008 m. lapkri čio mėn. Europos ekonomikos atk ūrimo plane (EEAP), kur į 
gruodžio m ėn. patvirtino Europos Vadov ų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalini ų 
skatinamųjų priemoni ų. Plane numatyta, kad skatinamosios priemon ės turi būti taikomos 
laiku, jos turi b ūti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstyb ėse narėse, atsižvelgiant į 
skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo poži ūriu, o pager ėjus 
ekonomikos s ąlygoms jos turi b ūti panaikintos. Galiausiai kelios šalys ėmėsi priemoni ų 
finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš ši ų priemoni ų turėjo įtakos skolos b ūklei arba kelia 
didesnio deficito ir skolos rizik ą ateityje, nors tam tikras vyriausyb ės suteiktos paramos 
išlaidas ateityje b ūtų galima susigr ąžinti. 
Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą Komisija turi prad ėti perviršinio deficito proced ūrą (PDP), 
kai valstyb ės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatin ę vertę. Stabilumo ir augimo pakto 
2005 m. pakeitimais siekta užtikrinti, ka d visuose perviršinio deficito proced ūros etapuose 
būtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes.  Taip Stabilumo ir augimo 
pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta, atsižvelgiant į 
ekonomin ę padėtį, greitai atkurti patikim ą biudžeto b ūklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis 
valstybės finansų tvarumas. 
2. ANKSTESNI PERVIRŠINIO DEFICITO PROCED ŪROS VEIKSMAI  
Perviršinio deficito proced ūra (PDP) nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
126 straipsnyje. Ši proced ūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio 
deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir 
augimo pakto sudedamoji dalis. 
Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dal į Komisija turi steb ėti, kaip laikomasi biudžetin ės 
drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar  planuojamo arba faktinio valstyb ės biudžeto deficito 
ir bendrojo vidaus produkto (B VP) santykis viršija 3 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai 
tas santykis smarkiai ir nuolat maž ėjo ir pasiek ė lygį, artimą pamatinei vertei; arba pamatin ės 
vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o sant ykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar 
valstybės skolos santykis su BVP viršija 60 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai tas 
santykis pakankamai maž ėja ir tinkamu tempu art ėja prie pamatin ės vertės). 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkri čio 10 d. ECOFIN tarybos 
patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo s ąlygas bei stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio gaires“, su jomis galima susipažinti adresu 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
LT 3   LT 126 straipsnio 3 dalyje nus tatyta, kad, valstybei na rei nevykdant reikalavim ų pagal vien ą ar 
abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešim ą. Šiame pranešime taip pat turi b ūti 
„atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudž eto deficitas yra didesnis už valstyb ės investicij ų 
išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarb ūs veiksniai, įskaitant valstyb ės narės vidutinės trukmės 
ekonomikos ir biudžeto b ūklę“. 
Remdamasi duomenimis, kuriuos 2010 m. kovo m ėn. pateikė Kipro valdžios institucijos2, ir 
atsižvelgdama į 2010 m. Komisijos tarnyb ų pavasario prognoz ę, 2010 m. geguž ės 12 d. 
Komisija pri ėmė pranešim ą dėl Kipro pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dal į3. 
Po to 2010 m. geguž ės 27 d. pagal 126 straipsnio 4 dal į Ekonomikos ir finans ų komitetas 
parengė nuomonę apie Komisijos pranešim ą. 
3. PERVIRŠINIO DEFICITO SUSIDARYMAS  
Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Kipro valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, 2009 m. 
valdžios sektoriaus deficitas Kipre siek ė 6,1 % BVP, taigi, viršijo 3 % BVP pamatin ę vertę. 
Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dal į laikoma, kad deficitas nebuvo artimas 3 % 
BVP pamatinei vertei ir kad pamatin ės vertės viršijimas gali b ūti laikomas išimtiniu, kaip 
apibrėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Vis ų pirma, jis susidar ė dėl didelio 
ekonomikos nuosmukio, kaip apibr ėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Pagal 
Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ę numatoma, kad realusis BVP Kipre toliau 
mažės, nors šiek tiek mažiau, beveik ½ % 2010 m., palyginti su 1¾ % 2009 m. Ta čiau 
numatomas pamatin ės vertės viršijimas negali b ūti laikomas laikinu. Pagal Komisijos tarnyb ų 
2010 m. pavasario prognoz ę numatoma, kad 2011 m. biudžeto deficitas sudarys maždaug 
7¾ % BVP, jei politika nesikeis. Sutart yje nustatytas defic ito kriterijus n ėra įvykdytas. 
Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Kipro valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, bendroji 
valdžios sektoriaus skola išlieka mažesn ė už 60 % BVP pamatin ę vertę ir 2009 m. sudar ė 
56,2 % BVP. Kipras praneš ė apie 2010 m. planuojam ą 62 % BVP dydžio skol ą, viršijančią 
60 % BVP Sutartyje nustatyt ą pamatin ę vertę. Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario 
prognozėje numatoma, kad 2010 m. skola išaugs iki 62,3 % BVP, o 2011 m. – iki 67,6 % d ėl 
pablogėjusio pirminio balanso. Atsižvelgiant į šias tendencijas, negalima laikyti, kad skolos 
santykis pakankamai maž ėja ir tinkamu tempu art ėja prie pamatin ės vertės, kaip apibr ėžta 
Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte. Sutartyje nustatytas s kolos kriterijus n ėra įvykdytas. 
Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakt o nuostatas Komisija pranešime taip pat nagrin ėjo 
svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą, priimant sprendim ą dėl perviršinio 
deficito, į juos galima atsižvelgti tik tuom et, jei deficitas atitinka dvigub ą artumo pamatinei 
vertei ir laikinumo s ąlygą. Kipro atveju dviguba s ąlyga nėra įvykdyta. Svarb ūs veiksniai patys 
savaime šiuo atveju iš esm ės yra nevienareikšmiai. 
                                                 
2 Pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 479/2009 valstyb ės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai 
savo planuojam ų bei faktini ų valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygi ų ataskaitas. Paskutinis Kipro 
pranešimas pateiktas tinklaviet ėje 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi su PDP susij ę Kiprui skirti dokumentai pateikti tinklaviet ėje 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LT 4   LT Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dal į atitinka 
Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 dal į pateiktą vertinimą. 
Atsižvelgdama į savo pranešim ą pagal 126 straipsnio 3 dal į ir Ekonomikos ir finans ų komiteto 
nuomonę pagal 126 straipsnio 4 dal į, Komisija laikosi nuomon ės, kad Kipre yra susidar ęs 
perviršinis deficitas. Pagal 126 straipsnio 5 dal į ši Komisijos nuomon ė, priimta [2010 m. 
birželio 15 d.], yra skirta  Tarybai. Komisija si ūlo Tarybai priimti atitinkam ą sprendim ą 
remiantis 126 straipsnio 6 dalimi. Be to, Komisija teikia Tarybai rekomendacij ą dėl Tarybos 
rekomendacijos Kiprui pagal Su tarties 126 straipsnio 7 dal į siekiant ištaisyti perviršinio 
deficito pad ėtį. 
4. REKOMENDACIJOS D ĖL PERVIRŠINIO DEFICITO PAD ĖTIES IŠTAISYMO  
Pagal Tarybos reglamento (EB)  Nr. 1467/97 3 straipsnio 4 dal į Tarybos rekomendacijoje 
pagal 126 straipsnio 7 dal į turi būti nustatytas ne ilgesnis kaip šeši ų mėnesių laikotarpis, per 
kurį atitinkama valstyb ė narė turi imtis veiksming ų priemoni ų perviršiniam deficitui ištaisyti, 
ir terminas, per kur į reikia ištaisyti perviršin į deficitą, o „ištaisymas tur ėtų būti užbaigtas per 
metus nuo tokio deficito nus tatymo, nebent atsirast ų ypatingų aplinkybi ų“. Reglamento 2 
straipsnio 6 dalyje nusta tyta, kad sprendžiant, ar egzistuoja ypatingos aplinkyb ės, reikia 
atsižvelgti į svarbius veiksnius, aptartus Komisijos pranešime pagal Sutarties 126 straipsnio 3 
dalį. Reglamento 3 straipsnio 4 dalyje nustatyta, kad rekomendacijoje Taryba nurodo, kad, 
„siekiant ištaisyti perviršin į deficitą per rekomendacijoje nustatyt ą terminą, valstybė narė turi 
pasiekti minimal ų metinį kiekvienam ciklui pritaikyto balanso pager ėjimą, kurio etalonas b ūtų 
ne mažiau kaip 0,5 % BVP, at ėmus vienkartines ir laikin ąsias priemones“. 
Atsižvelgiant į tai, kad d ėl 2005 m. Stabilumo ir augimo pakto reformos galimas lankstesnis 
PDP taikymas, laikoma, kad Kipro at veju egzistuoja yp atingos aplinkyb ės. 2009 m. pirm ą 
kartą per 35 metus ekonomin ė veikla susitrauk ė 1¾ %. Ekonomikos nuosmukis rod ė smarkų 
vidaus paklausos sumaž ėjimą ir nepalanki ą išorės aplinką. Visų pirma dėl didelio nam ų ūkių 
įsiskolinimo ir griežtesni ų skolinimo s ąlygų, darbo rinkos perspektyv ų blogėjimo ir neigiamo 
pasitikėjimo sumaž ėjo privatus vartojimas. Tuo pat metu sumaž ėjus būsto paklausai iš 
užsienio, esant nedideliam paj ėgumų panaudojimo lygiui ir vykstant įmonių balanso 
restruktūrizavimui, įvyko didel ė korekcija investicij ų srityje. Be to, preki ų ir paslaug ų, ypač 
turizmo, eksportas d ėl finansų krizės ir pasaulio ekonomin ės veiklos sul ėtėjimo, visų pirma, 
dėl daug prastesni ų pagrindini ų prekybos partneri ų (euro zonos, Jungtin ės Karalyst ės, 
Rusijos) augimo perspektyv ų, staiga sumaž ėjo. 2009 m. deficit ą lėmė tiek ekonomikos 
nuosmukis, tiek skatinamosios priemon ės, kurių ėmėsi Kipro valdžios institucijos, 
laikydamosi EEAP. 
Atsižvelgiant į tai, tikslinga numatyti perviršinio deficito pad ėties ištaisym ą per vidutin ės 
trukmės laikotarp į iki 2012 m. termino. Pripažindamos, kad Kipro biudžeto b ūklė 2009 m. 
pablogėjo dėl priemoni ų, kurių imtasi reaguojant į krizę ir kurios sudar ė apie 1½ % BVP per 
metus 2009 ir 2010 m. ir buvo tinkamas atsakas pagal Europos ekonomikos atk ūrimo plan ą, ir 
dėl nevaržomo savaimini ų stabilizatori ų veikimo, Kipro valdžios institucijos 2010 m. tur ėtų 
stiprinti fiskalin ę strategiją dabartinėms išlaidoms valdyti skirtomis priemon ėmis. Visų pirma, 
atsižvelgiant į vidaus ir išor ės ekonomin į disbalans ą, kad koregavimas b ūtų patikimas ir 
tvarus, reik ėtų, kad Kipro valdžios institucijos 2010–2012 m. laikotarpiu užtikrint ų 1¾ 
procentini ų punktų BVP vidutin į metinį struktūrinį koregavim ą. Tam taip pat reik ėtų, kad 
Kipro valdžios institucijos nurodyt ų priemon ės, kurios yra b ūtinos perviršiniam deficitui 
ištaisyti iki 2012 m., greitam bendrosios skol os santykio sumažinimui iki mažesnio už 
LT 5   LT pamatinę vertę užtikrinti ir deficito mažinimui pasp artinti, jei ekonomikos ir biudžeto s ąlygos 
būtų geresnės negu šiuo metu tikimasi. Tokiomis aplinkyb ėmis labai svarbu laiku įgyvendinti 
vidutinės trukmės biudžeto strukt ūrą siekiant s ėkmingos ir ilgalaik ės valstyb ės finansų 
konsolidacijos. Be to, turint omen yje tai, kad ilgalaikis visuomen ės senėjimo poveikis 
biudžetui Kipre yra geroka i didesnis už ES vidurk į, daugiausia d ėl santykinai didelio pensij ų 
išlaidų padidėjimo, reikalingos priemon ės ilgalaikiam valstyb ės finansų tvarumui didinti. 
Siekiant vykdyti griežtesn ę priežiūrą pagal PDP, kuri b ūtina dar ir d ėl perviršinio deficito 
ištaisymo termino, reik ės reguliariai ir laiku steb ėti pažangą, padarytą įgyvendinant fiskalinio 
konsolidavimo strategij ą, kad perviršinis deficitas b ūtų ištaisytas. Tod ėl būsimose atnaujintose 
Kipro stabilumo programose šiam klausimui gal ėtų būti skirtas atskiras skyrius. 
Pagrindini ų makroekonomini ų ir biudžeto projekcij ų palyginimas 
    2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 
2010 m. pavasario 
COM  5,1 3,6 -1,7 -0,4 1,3 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Realusis BVP 
(pokytis, %)  
balandžio m ėn. SP 5,1 3,6 -1,7 0,5 1,5 3,0 3,2 
2010 m. pavasario 
COM2 2,4 3,4 -0,7 -2,1 -1,6 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Gamybos apimties atotr ūkis1 
(% potencialiojo BVP)  2010 balandžio m ėn. 
SP3 1,9 2,9 -1,3 -2,4 -2,5 -1,6 -0,5 
2010 m. pavasario 
COM  3,4 0,9 -6,1 -7,1 -7,7 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Valdžios sektoriaus balansas 
(% BVP)  2010 m. balandžio 
mėn. SP 3,4 0,9 -6,1 -6,0 -4,5 -3,4 -2,5 
2010 m. pavasario 
COM  6,4 3,7 -3,6 -4,4 -4,8 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Pirminis balansas 
(% BVP)  2010 m. balandžio 
mėn. SP 6,4 3,7 -3,6 -3,7 -2,1 -1,0 0,1 
2010 m. pavasario 
COM  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Pagal cikl ą pakoreguotas 
balansas1 
(% BVP)  2010 m. balandžio 
mėn. SP 2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
2010 m. pavasario 
COM  2,5 -0,4 -5,8 -6,3 -7,1 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Struktūrinis balansas4 
(% BVP)  2010 m. balandžio 
mėn. SP 2,6 -0,2 -5,6 -5,2 -3,6 -2,9 -2,3 
2010 m. pavasario 
COM  58,3 48,4 56,2 62,3 67,6 Nėra 
duom
enų Nėra 
duom
enų Bendroji valdžios sektoriaus 
skola 
(% BVP)  2010 balandžio m ėn. 
SP5 58,3 48,4 56,2 61,0 63,2 63,1 62,3 
Pastabos : 
1 Programose nurodytas gamybos apimties atotr ūkis ir pagal cikl ą pakoreguotas balansas pagal Komisijos tarnyb ų 
perskaičiavimus remiantis programose pateikta informacija.  
2 Remiantis potencialaus augimo apskai čiavimais: 2,0 %, 2,8 %, 2,8 %, 2, 8 % ir 2,8 % atitinkamai 2009–2013 m. 
laikotarpiu.  
3 Remiantis potencialaus augimo apskai čiavimais: 2,5 %, 1,6 %, 1,6 %, 2, 0 % ir 2,2 % atitinkamai 2009–2013 m. 
laikotarpiu.  
LT 6   LT 4 Pagal cikl ą pakoreguotas balansas atmetus vienkartines ir kitas laikin ąsias priemones. Vienkartin ės ir kitos laikinosios 
priemonės sudaro 0,1 % 2010, 2011 ir 2012 m. (visos mažinan čios deficit ą) pagal naujausi ą program ą. Į Komisijos 
tarnybų 2010 m. pavasario prognoz ę neįtraukta joki ų vienkartini ų ir kitų laikinųjų priemoni ų. 
5 Kipras praneš ė apie 2010 m. planuojam ą 62 % BVP dydžio skol ą, viršijančią Sutartyje nustatyt ą 60 % BVP pamatin ę 
vertę. 2010 m. balandžio m ėn. stabilumo programoje numatom as šiek tiek mažesnis skai čius (61 %) ir tolesnis did ėjimas 
iki 63,2 % BVP 2011 m.  
Šaltinis : 
stabilumo programa (SP); Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ės (COM); Komisijos tarnyb ų skaičiavimai.  
 
LT 7   LT Pasiūlymas 
TARYBOS SPRENDIMAS 
2010.6.15 
dėl perviršinio deficito Kipre 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 126 straipsnio 6 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos pasi ūlymą 
atsižvelgdama į Kipro pateiktas pastabas, 
kadangi: (1) Pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsn į valstybės narės turi vengti 
perviršinio valdžios sektoriaus deficito. 
(2) Stabilumo ir augimo pakto pagrindi nis tikslas yra patikimi valstyb ės finansai – 
priemonė sudaryti geresnes s ąlygas kain ų stabilumui ir smarkiam tvariam augimui, 
leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 
(3) Pagal Sutarties 126 straipsnyje numatyt ą perviršinio deficito proced ūrą, kuri išaiškinta 
Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito proced ūros 
įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo
4, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto 
sudėtinė dalis, pateikiamas sprendimas d ėl perviršinio deficito. Prie Sutarties 
pridėtame Protokole d ėl perviršinio deficito proced ūros nustatomos papildomos 
nuostatos, susijusios su PDP įgyvendinimu. Tarybos regl amentu (EB) Nr. 479/20095 
nustatytos išsamios taisykl ės ir apibr ėžtys, susijusios su min ėto protokolo nuostat ų 
taikymu. 
(4) Stabilumo ir augimo pakto 2005 m. reform a siekta sustiprinti jo veiksmingum ą ir 
ekonominius pagrindus bei užtikrinti ilgalaik į valstybės finansų tvarumą. Ja buvo 
siekiama užtikrinti, kad visuos e perviršinio deficito proced ūros (PDP) etapuose b ūtų 
visų pirma atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto aplinkybes.  Taip Stabilumo ir augimo 
pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma vyriausyb ės politika, skirta greitai gr įžti 
prie patikimos biudžeto b ūklės, atsižvelgiant į ekonomin ę padėtį. 
(5) Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateikt ų Tarybai 
nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstyb ėje narėje yra susidar ęs arba gali 
                                                 
4 OL L 209, 1997 8 2, p. 6.  
5 OL L 145, 2009 6 10, p. 1.  
LT 8   LT susidaryti perviršinis deficitas. Atsižvelgusi į savo pranešim ą pagal 126 straipsnio 3 
dalį ir į Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ę pagal 126 straipsnio 4 dal į, 
Komisija padar ė išvadą, kad Kipre susidar ė perviršinis deficitas. Tod ėl [2010 m. 
birželio 15 d.] Komisija toki ą nuomonę dėl Kipro pateik ė Tarybai6. 
(6) Sutarties 126 straipsnio 6 dalyje nustaty ta, kad Taryba, prieš priimdama sprendim ą, ar 
yra susidar ęs perviršinis deficitas, tur ėtų apsvarstyti ir nuodugniai įvertinti visas 
pastabas, kurias atitinkama valstyb ė narė pageidauja pateikti. Kipro atveju, atlikus 
nuodugnų vertinimą, padarytos tokios išvados. 
(7) Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Kipro valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, 
2009 m. valdžios sektoria us deficitas Kipre siek ė 6,1 % BVP, taigi, viršijo 3 % BVP 
pamatinę vertę. Deficitas nebuvo artimas 3 % BVP pamatinei vertei, bet pamatin ės 
vertės viršijimas gali b ūti laikomas išimtiniu, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir 
augimo pakte. Vis ų pirma, jis susidar ė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip 
apibrėžta Sutartyje bei Stabilumo ir augimo pakte. Pagal Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ę, numatoma, kad realusis BVP Kipre toliau maž ės, nors šiek tiek 
mažiau, beveik ½ % 2010 m., palyginti su 1¾ % 2009 m. Ta čiau numatomas 
pamatinės vertės viršijimas negali b ūti laikomas laikinu. Pagal Komisijos tarnyb ų 
2010 m. pavasario prognoz ę 2011 m. biudžeto deficitas sudarys maždaug 7¾ % BVP, 
jei politika nesikeis. Sutartyje nustatytas deficito kriterijus n ėra įvykdytas. 
(8) Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Kipro valdžios institucij ų pateiktais duomenimis, 
bendroji valdžios sektoriaus skola išlieka mažesn ė už 60 % BVP pamatin ę vertę ir 
2009 m. sudar ė 56,2 % BVP. Kipras praneš ė apie 2010 m. planuojam ą 62 % BVP 
dydžio skol ą, viršijančią 60 % BVP Sutartyje nustatyt ą pamatinę vertę. Komisijos 
tarnybų 2010 m. pavasario prognoz ėje numatoma, kad 2010 m. skola dar išaugs iki 
62,3 % BVP, o 2011 m. – iki 67,6 % d ėl pablogėjusio pirminio balanso. Atsižvelgiant 
į šias tendencijas, negalima laikyti, kad skolos santykis pakankamai maž ėja ir tinkamu 
tempu art ėja prie pamatin ės vertės, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo 
pakte. Sutartyje nustatytas skolos kriterijus n ėra įvykdytas. 
(9) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dal į, Tarybai priimant 
sprendimą dėl perviršinio deficito pa gal 126 straipsnio 6 dal į, į svarbius veiksnius 
galima atsižvelgti tik tuomet, jeig u visapusiškai laikomasi dvigubos s ąlygos – kad 
deficitas išlikt ų artimas pamatinei vertei ir pamatin ės vertės perviršis b ūtų laikinas. 
Kipro atveju ši dviguba s ąlyga nėra tenkinama. Tod ėl priimant š į sprendim ą į svarbius 
veiksnius neatsižvelgiama, 
PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIM Ą: 
1 straipsnis 
Atlikus bendr ą įvertinimą nustatyta, kad Kipre yra perviršinis deficitas. 
                                                 
6 Visi su PDP susij ę Kiprui skirti dokumentai pateikti tinklaviet ėje 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
LT 9   LT 2 straipsnis 
Šis sprendimas skirtas Kipro Respublikai. 
Priimta Briuselyje, 2010.6.15 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas  […]