[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |

Briuselis, 24.5.2006

KOM(2006) 234 galutinis

2005/0042 A (COD)

Pakeistas pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje (2007-2013 m.) sukūrimo

Patikslinimas po to, kai buvo sudarytas 2006 m. gegužės 17 d. susitarimas dėl 2007–2013 m. finansinės struktūros

(pateikta Komisijos remiantis EB sutarties 250 straipsnio 2 dalimi)

AIšKINAMASIS MEMORANDUMAS

I. Įvadas

2005 m. balandžio 6 d. Komisija pasiūlė ambicingą plačios apimties sveikatos ir vartotojų apsaugos programą 2007 – 2013 m. [1] , pagrįstą prielaida, kad jai bus skirtas 1203 mln. EUR biudžetas (969 mln. EUR šio biudžeto – sveikatai). Šiame pasiūlyme buvo numatyta ženkliai išplėsti dabartinius Bendrijos veiksmus sveikatos srityje (veiksmų krypčių skaičių padidinant nuo trijų iki šešių) siekiant atsižvelgti į tarptautines sveikatos problemas ir pateisinti suinteresuotųjų šalių lūkesčius.

2006 m. kovo 16 d. nuomonėje po pirmojo svarstymo dėl programos dalies, susijusios su sveikata, Europos Parlamentas patvirtino Komisijos siūlomus tikslus ir pagrindinius veiksmus, pabrėžė teikiąs pirmenybę atskirai sveikatos programai, dar labiau išplėtė siūlomų veiksmų sveikatos srityje apimtį ir pateikė prašymą dėl 1500 mln. EUR biudžeto.

Tačiau tarpinstituciniame susitarime dėl 2007–2013 m. Bendrijos finansinės struktūros buvo nustatyta, kad galutinis veiksmų sveikatos srityje biudžetas bus 365,6 mln. EUR, t. y. apytikriai vienas trečdalis biudžeto, kuris buvo numatytas pradiniame 2005 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlyme.

Atsižvelgiant į tokius ribotus išteklius būtina remtis kryptingesne Bendrijos veiksmų sveikatos srityje strategija. Todėl Komisija siūlo perorientuoti programos apimtį pagrindinį dėmesį sutelkiant į tris didelės apimties tikslus: pagerinti piliečių sveikatos apsaugą, skatinti sveikatingumą siekiant padidinti gerovę ir solidarumą bei kurti ir skleisti žinias apie sveikatą. Svarbiausios priemonės bus nustatomos kiekvienais metais tam, kad programos ištekliai būtų daugiausia nukreipiami į kelias kruopščiai atrinktas sritis, pritaikytas prie politinių aplinkybių ir atsirandančių poreikių.

Toks yra dabartinio pakeisto pasiūlymo dėl veiksmų sveikatos srityje, kuriuo pakeičiamas pradinis 2005 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlymas, tikslas. Pateikdama atskirą pasiūlymą tik dėl veiksmų sveikatos srityje, Komisija palankiai vertina principą, pagal kurį jos pasiūlymas būtų išskaidytas į dvi dalis ir kuriam Parlamentas bei Ekonominių ir socialinių reikalų komitetas teikia pirmenybę. Atskiras pasiūlymas skirtas vartotojų apsaugai.

Šiame pakeistame pasiūlyme būsimi veiksmai sveikatos srityje aiškiau susiejami su bendrais Bendrijos gerovės, solidarumo ir saugumo tikslais bei siekiama toliau išnaudoti bendros veiklos su kitomis politikos sritimis privalumus, kaip pabrėžė Europos Parlamentas. Rengiant dabartinį pakeistą pasiūlymą, kiek įmanoma buvo atsižvelgta į Parlamento susirūpinimą dėl svarbiausių strateginių klausimų, pvz., būtinybė skatinti sveiką senėjimą, panaikinti sveikatos srityje esančius skirtumus visoje Europos Sąjungoje, atsižvelgti į su asmens lytim susijusius sveikatos klausimus ir daugiau dėmesio skirti tarptautiniams klausimams.

Tačiau, atsižvelgiant į biudžeto galimybes, į šį pakeistą pasiūlymą neįtraukta specifinė veiksmų kryptis, skirta kovoti su konkrečiomis ligomis (numatyta pradiniame Komisijos pasiūlyme, kurį vėliau patvirtino Europos Parlamentas). Atsižvelgdama į ribotus išteklius, vietoj to Komisija siekia padėti sumažinti ligų paplitimą spręsdama svarbiausių sveikatą lemiančių veiksnių klausimus. Nepaisant to, tais atvejais, kai Bendrijos lygmeniu vykdomais veiksmais konkrečių ligų (pvz., retų ligų arba psichinės sveikatos) atžvilgiu sukuriama svarbios pridėtinės vertės, yra numatomos nuostatos dėl atitinkamų pakeisto pasiūlymo tikslų.

Be to, veiksmai dėl sveikatos sistemų bendradarbiavimo (pradiniame Komisijos pasiūlyme tai buvo atskira veiksmų kryptis) buvo labai supaprastinti ir įtraukti į visus tris Bendrijos veiksmų sveikatos srityje tikslus, kurie nurodyti toliau.

II. Sveika visuomenė kaip gerovės, solidarumo ir saugumo pagrindas

Sveikatos gerinimas yra savaime svarbus. Bet taip pat tai yra svarbi pagrindinių Europos problemų, pvz., gyventojų senėjimas, grėsmės saugumui ar darbo jėgos trūkumas, sprendimo dalis. Sveikatą gerinti būtina siekiant bendrų Bendrijos tikslų, kurie buvo nustatyti tokioms problemoms spręsti. Sveikatai tenka didelis vaidmuo siekiant išnaudoti visas Europos gerovės, solidarumo ir saugumo galimybes.

Atsižvelgiant į gerovę, gyventojų sveikata yra pagrindinis produktyvumo ir augimo veiksnys. Europos Parlamentas pažymėjo, kad sveikatingumo skatinimas yra svarbiausias ilgalaikio ekonomikos augimo ir socialinės gerovės elementas [2] . Geresnė sveikatos politika leis ES piliečiams gyventi ilgiau ir būti geresnės sveikatos – tai yra svarbu siekiant sumažinti darbuotojų neatvykimo į darbą atvejų skaičių ir ankstyvą išėjimą į pensiją. Komisijos metinėse ataskaitose pavasario Europos Vadovų Tarybai pabrėžiama, kad sveiko gyvenimo metų rodiklio didinimas yra esminis veiksnys siekiant į darbo rinką pritraukti žmonių [3] ir kad Europa negali sau leisti, jog žmonės pasitrauktų iš darbo rinkos, kai jų amžius nesiekia 60 metų [4] . Prasta sveikata yra pagrindinė priežastis, dėl kurios anksčiau išeinama į pensiją ir mažėja našumas. Todėl siekiant įgyvendinti Lisabonos darbotvarkę svarbu padidinti metų, kuriais piliečiai gyvena būdami geros sveikatos, skaičių. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į Parlamento nuomonę po pirmojo svarstymo, dabartiniame pakeistame pasiūlyme daugiau dėmesio skiriama sveikam senėjimui ir sveikatos suteikiamoms galimybėms skatinti augimą.

Atsižvelgiant į solidarumą, tam, kad būtų pasiektas Bendrijos tikslas dėl glaudesnės Europos būtina visoje ES mažinti gyvenimo trukmės, sveikatos būklės ir aukštos kokybės sveikatos paslaugų prieinamumo skirtumus. Europos Sąjungoje pasireiškia ne tik dideli gyvenimo kokybės skirtumai – yra didelių skirtumų, susijusių su našumu, dalyvavimu darbo rinkoje ir pasitraukimo iš darbo rinkos dėl neįgalumo amžiumi. Sveikatos srityje esantys skirtumai yra neatsiejami nuo gerovės skirtumų. Solidarumu pagrįsta Europa negali nekreipti dėmesio į šiuos skirtumus. Atsižvelgiant į Parlamento nuomonę po pirmojo svarstymo, pakeistame pasiūlyme daugiau dėmesio skiriama skirtumams sveikatos srityje mažinti ir numatomi veiksmai, skirti sveikatos sistemų solidarumui stiprinti, nors jie ir yra supaprastinti dėl ribotų biudžeto galimybių.

Galiausiai, atsižvelgiant į saugumą, pastarojo meto įvykiai, susiję su paukščių gripu, ir didėjantis nerimas dėl galimos gripo pandemijos mums primena, kad būtina skubiai sustiprinti pastangas, kad mūsų piliečiai būtų apsaugoti nuo tarptautinių grėsmių sveikatai. Didinant saugumą būtina stiprinti Europos ir nacionalinius pajėgumus, kad būtų galima koordinuotai ir veiksmingai įveikti sveikatos krizes, taip pat būtina atsižvelgti į žmogaus teisių apsaugą ir Europos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintas bendras vertybes. Piliečiai ir suinteresuotosios šalys tikisi, kad ES suteiks valstybėms narėms skubią ir efektyvią pagalbą iškilus galimam pandemijos pavojui arba atsiradus kitokio pobūdžio rimtoms grėsmėms sveikatai. ES privalo imtis veiksmų, jeigu jos piliečiams iškyla pavojus. Todėl pakeistame pasiūlyme ir toliau pabrėžiamas šis klausimas bei paliekami tokios pačios apimties veiksmai kaip buvo numatyta pradiniame pasiūlyme. Pagal šią programą vykdomi veiksmai papildys Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro darbą (žr. toliau).

III. Programos tikslai

Programoje bus siekiama trijų plačios apimties tikslų, kurie atitinka bendrus Bendrijos tikslus:

1. Gerinti piliečių sveikatos apsaugą

2. Skatinti sveikatingumą siekiant padidinti gerovę ir solidarumą

3. Kurti ir skleisti žinias apie sveikatą

Siekiant įgyvendinti šiuos tikslus būtinas nuoseklus derinimas ir glaudesnės sąsajos su kitomis politikos sritimis. Atsižvelgiant į Parlamento nuomonę po pirmojo svarstymo, šiame pakeistame pasiūlyme stiprinamos pastangos įtraukti sveikatos klausimus į kitas politikos sritis ir išnaudoti visas galimybes imtis bendrų veiksmų.

1. Gerinti piliečių sveikatos apsaugą

1.1. Apsaugoti piliečius nuo pavojų sveikatai

2005 – 2009 m. strateginiuose tiksluose [5] pabrėžiama kovos su grėsmėmis piliečių sveikatai ir saugumui (įskaitant bioterorizmą) ES lygmeniu svarba. Patirtis, įgyta susidūrus su visuotinėmis grėsmėmis sveikatai ir pastarojo meto įvykiai, susiję su paukščių gripu, rodo, kad būtina didinti ES pajėgumą siekiant spręsti tarptautinių grėsmių klausimą. 2004 m. įkurtas Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) [6] , kurio paskirtis atlikti analizę, vertinimus ir teikti konsultacijas užkrečiamų ligų pavojaus klausimais, buvo svarbus žingsnis šia linkme.

Pagal šią programą vykdomi veiksmai apims grėsmių, kurios neįeina į ECDC kompetenciją, nustatymą, pavyzdžiui, fizinių ir cheminių medžiagų keliamą pavojų, ir paramos veiksmus, kuriais pagrįstas tolesnis Sprendimo [7] , kuriuo sukuriamas Bendrijos priežiūros tinklas, įgyvendinimas. Pagal programą bus remiamas vakcinavimo politikos vystymas ir etaloninių Europos laboratorijų, skirtų tirti retus arba didelį pavojų keliančius patogenus, steigimas.

Vykdant priežiūrą gaunama informacija, kuri yra būtina Bendrijai siekiant nuspręsti, kokių veiksmų reikia imtis. ES galės apsaugoti savo piliečius tik tada, jei ji turės tinkamus techninius ir veiklos pajėgumus pasirengti grėsmėms sveikatai ir jas atremti (ES viduje arba už jos ribų). Todėl pagal programą bus remiamas ES pajėgumų vystymas siekiant derinti veiksmus Europos lygiu. Be to, programa leis sustiprinti nacionalinių struktūrų efektyvumą veiksmais, skirtais pagerinti rizikos valdymą ir sveikatos krizių planavimą, palengvinti veiksmų koordinavimą susidarius sveikatos krizėms, pagerinti pasirengimą sveikatos krizėms ir palengvinti bendradarbiavimą ir keitimąsi gerąja patirtimi. Pagal programą valstybėms narėms toliau bus padedama plėtoti infrastruktūrą, pajėgumus ir koordinavimo priemones, reikalingas grėsmei atremti.

1.2. Gerinti piliečių saugumą

Be galimų pandemijų piliečiams iškyla daug įvairių grėsmių saugumui. Nelaimingų atsitikimų ir infekcijų, kurių būtų galima išvengti, dažnumas ligoninėse kelia susirūpinimą ligonių saugumu visoje ES. Taip pat būtina spręsti išvengiamų ligų, susijusių su sužalojimais ir nelaimingais atsitikimais, naštos klausimą. Šioje srityje ES gali papildyti nacionalines priemones didindama informuotumą, skatindama keitimąsi žiniomis ir padėdama rengti orientavimui skirtą medžiagą.

Be to, ES tenka pagrindinis vaidmuo nustatant pavojus sveikatai (pavyzdžiui, susijusius su produktų sudėtyje esančių cheminių medžiagų poveikiu) ir vertinant jų galimą poveikį. Galiausiai, Sutartyje ES priėmė svarbų įsipareigojimą nustatyti aukštus žmogaus kilmės organų ir medžiagų, skirtų naudoti medicinos reikmėms, kokybės ir saugos standartus. Todėl pagal programą bus remiamas Bendrijos teisės aktų, reglamentuojančių kraują, audinius ir ląsteles, įgyvendinimas bei padedama įgyvendinti tarptautines sveikatos taisykles.

Šiame pakeistame pasiūlyme atsižvelgiama į Parlamento prašymą, kad Bendrija rimtas tarptautines grėsmėms sveikatai laikytų prioritetiniais klausimais, glaudžiai koordinuotų pagal programą vykdomą darbą su ECDC darbu ir imtųsi veiksmų sužalojimų prevencijos ir organų srityse.

2. Skatinti sveikatingumą siekiant padidinti gerovę ir solidarumą

2.1. Skatinti sveiką ir aktyvų senėjimą bei padėti sumažinti skirtumus

Europos gyventojai senėja, o dirbančių žmonių dalis mažėja. Tokiomis aplinkybėmis svarbu užtikrinti, kad gyventojai senėtų būdami geros sveikatos. „Kuo ilgiau žmonės būna geros sveikatos, tuo ilgiau jie gali išlikti aktyvūs ir dirbti“ [8] . ES būtina skatinti sveiko ir aktyvaus senėjimo politikos priemones, numatytas Bendrijos Lisabonos programoje [9] . Europos Vadovų Tarybai buvo pabrėžta, kad valstybėms narėms būtina sumažinti žmonių, kurie negali dirbti dėl prastos sveikatos, skaičių [10] . Kai kurių valstybių narių Lisabonos planuose numatytos sveikatos priemonės, skirtos ne tik padidinti darbo jėgą [11] , bet ir pagerinti valstybės finansus . Akivaizdu, kad dėl senėjančių gyventojų, kurių sveikata yra prasta, sveikatos priežiūros biudžetas gali smarkiai išaugti, tačiau yra įrodymų, kad pagerėjus gyventojų sveikatai numatytos didesnės išlaidos gali būti žymiai sumažintos. Galiausiai, sprendžiant senėjančios visuomenės klausimą būtina vadovautis visas amžiaus grupes apimančiu požiūriu į sveikatą, kuris leidžia užtikrinti, kad bus skiriama pakankamai dėmesio jaunimui.

Šiame pakeistame pasiūlyme atsižvelgiama į Parlamento prašymą imtis veiksmų, skirtų didinti sveiko gyvenimo metų rodiklį (struktūrinis rodiklis), siekiant įgyvendinti Lisabonos tikslus vykdant ligų prevenciją ir skatinant sveiką senėjimą, bei į Parlamento prašymą spręsti vaikų sveikatos klausimą.

Gyventojų sveikata ir galimybės gauti aukštos kokybės sveikatos priežiūros paslaugas smarkiai skiriasi valstybėse narėse ir jų regionuose. Be to, dėl prastos gyventojų sveikatos mažėja darbo našumas ir mažiau žmonių dalyvauja darbo rinkoje. Todėl gyventojai, kurie yra blogos sveikatos, daro neigiamą poveikį ekonomikos augimui, o skirtumai sveikatos srityje didina ekonominius skirtumus. Valstybėse narėse ir regionuose, kurių gyventojai yra santykinai blogos sveikatos (palyginti su ES vidurkiu), tikimasi, kad ES parodys solidarumą ir padės jiems padidinti sveikatos pajėgumus. Pagal ES regioninę politiką gali būti remiamos investicijos į sveikatos infrastruktūrą suartėjimo regionuose ir į žmogiškuosius išteklius visoje Europos Sąjungoje. Pagal šią programą valstybės narės bus skatinamos investuoti į sveikatos sritį atsižvelgiant į kitas politikos sritis.

Atsižvelgiant į Parlamento nuomonę po pirmojo svarstymo, pagal šią programą bus skatinama imtis veiksmų siekiant nustatyti skirtumų sveikatos srityje priežastis atskirose valstybėse narėse ir tarp valstybių narių ypatingą dėmesį skiriant padėčiai naujosiose valstybėse narėse; taip pat bus skatinama keistis geriausia patirtimi, kad šie skirtumai būtų sumažinti. Todėl šiame pakeistame pasiūlyme visiškai atsižvelgiama į Parlamento prašymus, kad programoje pirmenybė būtų teikiama veiksmams dėl skirtumų sveikatos srityje mažinimo; šiuo prašymu bus siekiama visoje ES padėti mažinti skirtumus sveikatos srityje.

Be to, pakeistame pasiūlyme atsižvelgiama į Parlamento prašymą, kad programoje daug dėmesio būtų skiriama tarptautiniams klausimams. Remiantis regioninės politikos teritorinio bendradarbiavimo tikslu, vykdant tarptautinius su sveikata susijusius projektus bus skatinama bendra veikla ir papildomumas. Pagal programą bus skatinamas sveikatos sistemų bendradarbiavimas įvairiais tarptautiniais klausimais, kurių skaičius vis didėja, pvz., ligonių mobilumas ir sveikatos priežiūros specialistai.

2.2. Skatinti sveikesnį gyvenimo būdą sprendžiant sveikatai svarbių veiksnių klausimus

Didelės įtakos gyventojų sveikatai turi šie sveikatai svarbūs veiksniai: mityba, alkoholio, tabako ir narkotinių medžiagų vartojimas bei socialinės ir fizinės aplinkos kokybė. Šioje srityje būtina imtis veiksmų siekiant pagerinti sveikatą ir gerovės sąlygas bei išvengti ankstyvos mirties ir neįgalumo. Visų pirma dėl didėjančios išvengiamų ligų, susijusių su gyvenimo būdu ir priklausomybėmis, naštos visose valstybėse narėse būtina imtis veiksmų ES lygmeniu siekiant palengvinti bendradarbiavimą, keistis geriausia patirtimi ir papildyti nacionalines priemones.

Skatinant sveikatingumą reikia spręsti su gyvenimo būdu susijusių veiksnių (pvz., mitybos, fizinės veiklos ir seksualinės sveikatos) ir sveikatai kenkiančių priklausomybių (pvz., tabakui, rūkymui, narkotinėms medžiagoms) klausimus bei sveikatą lemiančių socialinių ekonominių ir aplinkos veiksnių klausimus.

Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į Parlamento paramą Bendrijos veiksmams, skirtiems skatinti sveikatingumą ir prevenciją. Jame numatyti sutelkti veiksmai, skirti visų pirma su gyvenimo būdu ir priklausomybėmis susijusiems veiksniams.

Atsižvelgiant į ribotas biudžeto galimybes, į pradinį Komisijos pasiūlymą įtraukta atskira veiksmų kryptis, susijusi su ligomis, nebus įgyvendinama. Tačiau sprendžiant svarbiausių sveikatą lemiančių veiksnių klausimus bus galima lengviau sumažinti ligų naštą. Pavyzdžiui, veiksmai, kuriais remiama sveika mityba, gali padėti sumažinti sergamumą širdies ligomis, o veiksmai seksualinės sveikatos srityje gali padėti kovojant su ŽIV/AIDS.

3. Kurti ir skleisti žinias apie sveikatą

3.1. Keistis žiniomis ir geriausia patirtimi

Yra daug galimybių keistis žiniomis ir geriausia patirtimi įvairiais sveikatos srities klausimais. Parlamentas ypač pabrėžė, kad Bendrijai būtina imtis veiksmų siekiant suteikti pridėtinės vertės ir daugiau dėmesio skirti tarptautiniams klausimams. Tokiomis aplinkybėmis, keičiantis geriausia patirtimi bus siekiama spręsti klausimus, kuriais Bendrija gali suteikti realios pridėtinės vertės sutelkdama kompetenciją iš įvairių šalių, kaip tai yra daroma retų ligų atveju arba sprendžiant tarptautinius klausimus, susijusius su sveikatos sistemų bendradarbiavimu. Bus įtraukti ir horizontalieji klausimai, į kuriuos Parlamento nuomonėje po pirmojo svarstymo buvo atkreiptas dėmesys, pvz., su asmens lytimi susiję sveikatos aspektai arba vaikų sveikata. Galiausiai, bus įtraukti kiti visoms valstybėms narėms svarbūs klausimai, pavyzdžiui, psichikos sveikata. Keitimasis žiniomis ir geriausia patirtimi papildys nacionalines priemones ir leis valstybėms narėms pasinaudoti kitose ES šalyse parengtais sprendimais. Prieš keičiantis informacija gali prireikti surinkti informaciją.

Todėl šiame pakeistame pasiūlyme atsižvelgiama į Parlamento prašymą imtis veiksmų visų pirma dėl su asmens lytimi susijusių sveikatos aspektų ir vaikų sveikatos (konkrečiai nenumatytų pradinio Komisijos pasiūlymo 2 priede). Jame taip pat atsižvelgiama į Parlamento prašymą, kad Bendrija daugiau dėmesio skirtų pridėtinės vertės suteikiantiems tarptautiniams sveikatos klausimams, pvz., ligonių mobilumui.

3.2. Rinkti, analizuoti ir skleisti žinias apie sveikatą

Siekiant plėtoti žiniomis pagrįstą sveikatos politiką svarbu sukurti patikimą sveikatos duomenų bazę. Be to, suinteresuotosios šalys ir politikai tikisi, kad ES jiems suteiks palyginamos, patikimos ir naujausios informacijos apie sveikatą. Sveikatos informacijos kūrimas ir sklaida reiškia dabartinio darbo, skirto sukurti ES sveikatos stebėjimo sistemą, teikiančią duomenis visai sveikatos priežiūros veiklai, prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa, plėtrą.

Parlamentui išreiškus pritarimą nuomonėje po pirmojo svarstymo, pagal programą toliau bus dedamos pastangos siekiant plėtoti rodiklius ir kitas priemones bei rinkti duomenis ir informaciją, kuri bus politikos kūrimo pagrindas. Be to, kaip numatyta pradiniame Komisijos pasiūlyme, pagal programą vis daugiau dėmesio bus skiriama piliečiams skirtos analizės teikimui ir informacijos skleidimui vartotojui priimtina forma, pavyzdžiui, sveikatos portalui. Skiriant didesnį dėmesį bendravimui su piliečiais bus sustiprintos pastangos priartinti Europą (ir Europos sveikatos politiką) prie jos piliečių.

IV. Programos įgyvendinimas

Šiame pakeistame pasiūlyme paliekamos pradiniame 2005 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlyme pateiktos priemonės ir įgyvendinimo nuostatos bei įtraukiama keletas Europos Parlamento pakeitimų, kurie papildo pradinį pasiūlymą ir jam suteikia daugiau skaidrumo.

Atsižvelgiant į geresnio reglamentavimo principus, bus ypač stengiamasi užtikrinti šios priemonės ir kitų Bendrijos programų darnumą. Atsižvelgiant į Parlamento nuomonėje po pirmojo svarstymo pateiktą prašymą, pagal programą bus remiama kitų Bendrijos politikos sričių ir programų, pvz., regionų plėtros ir struktūriniai fondai, Bendrijos statistikos programa, Bendrijos sveikatos ir darbo saugos strategija, darnaus vystymosi strategija, bendrosios mokslinių tyrimų programos, Lisabonos strategija, ir, jeigu būtina, bus siekiama imtis bendrų veiksmų kitose politikos srityse.

Pilietinė visuomenė bus skatinama dalyvauti kuriant sveikatos politiką. Pagal šią programą vykdant pagrindines iniciatyvas bus visiškai atsižvelgiama į konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. Sveikatos politika bus formuojama bendradarbiaujant su piliečiais ir suinteresuotomis šalimis, pvz., teikiant paramą, kuri padėtų sukurti organizacijas, atstovaujančias ligonių interesams, ar kurios toliau plėtotų sveikatos priežiūros darbotvarkę.

Atsižvelgiant į Parlamento prašymą, daugiau dėmesio skiriama tam, kad kitoms institucijoms būtų reguliariai pateikiama informacija apie pagrindinius programos rezultatus ir kad būtų atidžiai vertinamas būsimų iniciatyvų poveikis. Be to, Komisija įtraukė Parlamento prašymą parengti sprendimo, skirto nustatyti aiškius kriterijus dėl nevyriausybinių organizacijų, atitinkančių reikalavimus dotacijoms gauti, projektą. Tai suteiks tekstui skaidrumo remiantis geresnio reglamentavimo principais. Tačiau atsižvelgiant į biudžeto galimybes, šiame pakeistame pasiūlyme maksimalus pagrindinio finansavimo dydis išimtiniais atvejais sumažinamas nuo 95 % (toks dydis nurodytas pradiniame Komisijos pasiūlyme, kurį vėliau patvirtino Europos Parlamentas) iki 80 %.

Įsteigta Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga turėtų padėti įgyvendinti siūlomą naują sveikatos programą. Siekiant padidinti išlaidų efektyvumą ir pasinaudoti masto ekonomija, ta pati agentūra turėtų padėti įgyvendinti vartotojų programą bei maisto saugos mokymo priemones. Todėl Komisija ketina atitinkamai pakeisti 2004 m. gruodžio 15 d. sprendimą, kuriuo įsteigiama vykdomoji įstaiga.

Vykdomoje Visuomenės sveikatos programoje daug dėmesio skiriama tarptautinių veiksmų finansavimui skiriant dotacijas projektams. Komisija siūlo, kad pagal būsimą programą būtų mažinama bendrai finansuojamų projektų dalis ir daugiau dėmesio būtų skiriama kvietimams teikti paraiškas siekiant maksimaliai padidinti pagal programą finansuojamų veiksmų našumą, veiksmingumą ir pridėtinę vertę ir kad programa leistų užtikrinti, kad ištekliai būtų akivaizdžiai skirti poreikiams, susijusiems su programos tikslais.

Galiausiai, ši programa kuriama kaip plačios apimties sveikatos strategijos dalis, kurią Komisija pateiks 2007 m. Iš esmės programa apima veiksmus, kuriems reikia finansinių išteklių. Pagal būsimą strategiją plataus spektro Bendrijos veiksmai sveikatos srityje bus apjungti į vieną išsamią sistemą ir bus nustatyti tikslai bei prioritetai. Pagal strategiją bus toliau plėtojami tokie svarbūs klausimai, pvz., sveikatos klausimų įtraukimas į kitas politikos sritis, sveikatos srityje esančių skirtumų mažinimas, tarptautinių klausimų sprendimas.

2005/0042 A (COD)

Pakeistas pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl antrosios [12] Bendrijos veiksmų programos sveikatos ir vartotojų apsaugos srityje (2007–2013 m.) (Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 152 ir 153 straipsnį ius [13],

atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[14],

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[15],

atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[16],

laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[17],

kadangi:

(1) Bendrija gali prisidėti prie visuomenės sveikatos ir , saugumo ir ekonominių interesų veiksmais visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos srity j s e [18] . Aukšto lygio sveikatos apsauga turėtų būti užtikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos sritis ir veiklos kryptis. Sutarties 152 straipsnyje reikalaujama, kad remiantis subsidiarumo principu Bendrija aktyviai dalyvautų imdamasi priemonių, kurių negali imtis atskiros valstybės narės. Bendrija visapusiškai gerbia valstybių narių išskirtines teises organizuoti ir teikti sveikatos priežiūros paslaugas ir medicininę priežiūrą [19] .

(2) Sveikatos sektorius turi didelių augimo, naujovių ir dinamiškumo galimybių bei problemų, susijusių su finansiniu ir socialiniu tvarumu bei sveikatos sistemų efektyvumu, dėl, be kitų dalykų, senėjančių gyventojų ir medicinos pažangos [20] .

(3) Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programa (2003–2008 m.) buvo pirmoji integruota Europos bendrijos programa šioje srityje, ji paskatino svarbius pokyčius ir pažangą [21] .

(4) Iškilo keletas rimtų tarptautinių grėsmių sveikatai, kurios gali išplisti po visą pasaulį, ir iškyla naujos grėsmės, dėl kurių Bendrijai būtina imtis tolesnių veiksmų. Bendrija turėtų teikti didelės svarbos rimtoms tarptautinėms grėsmėms sveikatai. Dėl stebėsenos, išankstinio perspėjimo ir veiksmų kovai su dideliais pavojais sveikatai Bendrijai reikia sugebėti parengti veiksmingą ir koordinuotą atsaką [22] .

(5) Remiantis Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) 2005 m. ataskaita dėl sveikatos padėties Europoje, pagal būsimojo gyvenimo trukmės įvertinus neįgalumą rodiklį (DALYs) svarbiausios ligų naštos priežastys PSO Europos regione – neužkrečiamosios ligos (77 % visų ligų atvejų), išorinės sužeidimų priežastys bei apsinuodijimo atvejai (14 %) ir užkrečiamosios ligos (9 %). Septyni pagrindiniai veiksniai – išeminė širdies liga, unipoliniai depresiniai sutrikimai, smegenų kraujotakos ligos, alkoholio vartojimo sutrikimai, lėtinės plaučių ligos, plaučių vėžys ir sužalojimai eismo įvykių metu – sudaro 34 % Europos regiono būsimojo gyvenimo trukmės įvertinus neįgalumą rodiklio. Septyni svarbiausi rizikos veiksniai – tabako vartojimas, alkoholio vartojimas, aukštas kraujo spaudimas, didelis cholesterolio kiekis, antsvoris, mažas vaisių ir daržovių vartojimas, fizinis neveiklumas – sudaro 60 % būsimojo gyvenimo trukmės įvertinus neįgalumą rodiklio. Be to, užkrečiamosios ligos, pvz., ŽIV/AIDS, gripas, tuberkuliozė ir maliarija, kelia vis didesnį pavojų žmonių sveikatai Europoje. Svarbi programos, kuri prireikus bus derinama su Bendrijos statistikos programa, užduotis – geriau nustatyti pagrindines sveikatos problemas Bendrijoje [23] .

(6) Aštuonios pagrindinės mirtingumo nuo neužkrečiamųjų ligų ir sergamumo jomis priežastys PSO Europos regione – tai širdies ir kraujagyslių ligos, neuropsichiniai sutrikimai, vėžys, virškinimo sistemos ligos, kvėpavimo takų ligos, jutimo organų ligos, raumenų ir kaulų ligos ir cukrinis diabetas [24].

(7) Mikrobų atsparumas antibiotikams ir hospitalinės infekcijos ima kelti pavojų žmonių sveikatai Europoje. Didžiausią susirūpinimą kelia veiksmingų antibiotikų ir būdų, leidžiančių užtikrinti tinkamą dabartinių antibiotikų vartojimą, trūkumas. Todėl svarbu rinkti ir analizuoti susijusius duomenis [25] .

(8) Kovojant su užkrečiamomis ligomis svarbu stiprinti Europos ligų prevencijos ir kontrolės centro (ECDC) vaidmenį [26] .

(9) Programa paremta ankstesnės programos dėl Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje (2003–2008 m.) rezultatais. Ji padės pasiekti aukštą fizinės ir psichinės sveikatos lygį ir didesnį vienodumą sveikatos srityje visoje Bendrijoje, imantis veiksmų, skirtų pagerinti visuomenės sveikatą, užkirsti kelią žmonių ligoms ir sveikatos sutrikimams ir pašalinti sveikatos pavojų šaltinius siekiant mažinti sergamumą ir ankstyvą mirtingumą [27] .

(10) Programoje daug dėmesio turėtų būti skiriama sveikatai palankių sąlygų gerinimui ir sveiko gyvenimo būdo bei prevencinės kultūros, orientuotos į vaikus ir jaunimą, skatinimui [28] .

Bendroje integruotoje programoje būtų palikti pagrindiniai veiksmų sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse elementai ir ypatumai ir tai turėtų padidinti bendrų veiksmų naudą siekiant tikslų šiose srityse ir gerinant administravimo našumą. Sveikatos ir vartotojų apsaugos veiklos sujungimas į vieną programą padėtų pasiekti bendrų visuomenės apsaugos nuo rizikos ir pavojų tikslų, padidintų visuomenės sugebėjimą įgyti žinių ir suteiktų galimybę priimti sau naudingus sprendimus bei remtų sveikatos ir vartotojų tikslų įtraukimą į visas Bendrijos politikos ir veiklos sritis. Suderinus administracines struktūras ir sistemas, būtų galima efektyviau įgyvendinti programą ir geriau pasinaudoti turimais Bendrijos ištekliais sveikatos ir vartotojų apsaugai.

(11) Pagal programą turėtų būti remiamas sveikatos uždavinių įtraukimas į visas Bendrijos politikos sritis ir veiklos kryptis, nekartojant kitose Bendrijos politikos srityse atliekamo darbo [29] . Įtraukiant sveikatos uždavinius į kitas politikos sritis labai svarbus yra koordinavimas su kitomis Bendrijos politikos sritimis ir programomis Siekiant skatinti bendradarbiavimą ir vengti veiklos kartojimo, bus galima imtis bendrų veiksmų susijusiose Bendrijos programose bei veiksmuose ir bus tinkamai naudojamos kitos Bendrijos lėšos ir programos, įskaitant dabartines ir būsimas Bendrijos mokslinių tyrimų pagrindų programas ir jų rezultatus, struktūrinius fondus, Europos solidarumo fondą, Europos strategiją dėl sveikatos darbo vietoje ir Bendrijos statistikos programą[30].

(12) Bus dedamos ypatingos pastangos užtikrinant šios Bendrijos sveikatos programos ir išorinių Bendrijos veiksmų darnumą ir sąsają, visų pirma paukščių gripo, ŽIV/AIDS, tuberkuliozės ir kitų tarptautinių pavojų sveikatai klausimais. Be to, būtina bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu siekiant skatinti bendrą sveikatos reformą ir spręsti bendrus sveikatos institucijų klausimus šalyse už Europos Sąjungos ribų.

(13) Sveiko gyvenimo metų rodiklio, kuris dar vadinamas neįgalumo neapsunkintos gyvenimo trukmės rodikliu, didinimas, ligų prevencija ir sveiko senėjimo skatinimas yra svarbūs ES piliečių gerovei ir padeda įveikti Lisabonos proceso sunkumus, susijusius su žinių visuomene, valstybės finansų, kuriems tenka didelė našta dėl didėjančių sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos išlaidų, tvarumu [31] .

(14) Išsiplėtus Europos Sąjungai atsirado papildomų sunkumų dėl ES esančių skirtumų sveikatos srityje, po kitų plėtros etapų šie skirtumai gali dar labiau padidėti. Todėl šis klausimas turėtų būti vienu iš programos prioritetų [32] .

(15) Programa turėtų padėti nustatyti skirtumų sveikatos srityje priežastis ir paskatinti, be kitų dalykų, keitimąsi geriausia patirtimi siekiant jas pašalinti [33] .

(16) Tam, kad Europos Sąjungoje padėtis sveikatos srityje būtų veiksmingai stebima, labai svarbu sistematiškai rinkti, apdoroti ir analizuoti palyginamus duomenis. Tai leis Komisijai ir valstybėms narėms pagerinti visuomenei skirtos informacijos kokybę ir parengti tinkamas strategijas, politikos sritis ir veiksmus tam, kad būtų pasiektas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis. Veiksmais ir paramos priemonėmis reikėtų siekti sistemų ir tinklų, skirtų keistis informacija ir duomenimis dėl visuomenės sveikatos gerinimo, suderinamumo ir sąveikos. Su asmens lytimi ir amžiumi susiję sveikatos aspektai, todėl atitinkami duomenys juos turėtų atspindėti [34]. Duomenys turi būti renkami laikantis atitinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos [35] .

(17) Geriausia patirtis yra svarbi, nes sveikatingumo skatinimas ir ligų prevencija turėtų būti vertinami atsižvelgiant į veiksmingumą ir efektyvumą, o ne vien tik į ekonominius rodiklius [36] . Svarbu skatinti geriausią patirtį ir naujausius ligų ir sužalojimų gydymo metodus siekiant neleisti sveikatai toliau blogėti ir plėtoti informacijos centrus konkrečioms ligoms. Taip pat svarbu skatinti įvairias kitas alternatyvas, kurias būtų galima pasirinkti [37].

(18) Reikėtų imtis veiksmų siekiant išvengti sužalojimų renkant duomenis, analizuojant sužalojimams įtakos turinčius veiksnius ir skleidžiant susijusią informaciją [38] .

(19) Programa turėtų padėti rinkti duomenis ir skatinti atitinkamas politikos sritis dėl ligonių mobilumo ir sveikatos priežiūros specialistų. Tai turėtų palengvinti tolesnę Europos e. sveikatos erdvės plėtrą vykdant bendras Europos iniciatyvas, susijusias su kitomis ES politikos sritimis, įskaitant regioninę politiką, prisidedant prie darbo dėl su sveikatos priežiūra susijusių tinklaviečių kokybės kriterijų ir dėl Europos sveikatos draudimo kortelės [39] .

(20) Skatinant naudotis telemedicinos galimybėmis galima prisidėti prie ligonių mobilumo ir medicininės priežiūros namuose, taip padedant sumažinti ligų ir sužalojimų naštą [40] .

(21) Aplinkos tarša yra labai pavojinga sveikatai, ir tai kelia didelį Europos piliečių susirūpinimą. Specialūs veiksmai turėtų būti skirti vaikams ir kitoms asmenų grupėms, kurios yra ypač neatsparios pavojingoms aplinkos sąlygoms. Programa turėtų papildyti veiksmus, vykdomus pagal 2004–2010 m. Aplinkos ir sveikatos veiksmų planą [41].

(22) Pagal programa turėtų būti sprendžiami su asmens lytimi ir senėjimu susiję sveikatos klausimai [42].

(23) Atsargumo principas ir pavojaus valdymas yra pagrindiniai veiksniai žmonių sveikatai apsaugoti, todėl jie toliau turėtų būti integruojami į kitas Bendrijos politikos sritis ir veiksmų kryptis [43].

(24) Siekiant užtikrinti aukštą Bendrijos ir valstybių narių programos įgyvendinimo veiksmų ir iniciatyvų koordinavimo lygį, būtina skatinti valstybių narių bendradarbiavimą bei sustiprinti esamų ir būsimų tinklų visuomenės sveikatos srityje veiksmingumą ir efektyvumą [44] .

(25) Įgyvendinant programą reikėtų atsižvelgti į nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų atitinkamo lygmens dalyvavimą atsižvelgiant į nacionalines sistemas [45] .

Sveikatos ir vartotojų apsaugos politika siekiama bendrų tikslų, susijusių su apsauga nuo pavojų, visuomenės sprendimų priėmimo gerinimu ir sveikatos ir vartotojų apsaugos interesų integravimu į visas Bendrijos politikos kryptis; jose taip pat naudojamos bendros priemonės – ryšiai, pilietinės visuomenės pajėgumų gerinimas sveikatos ir vartotojų apsaugos klausimais ir tarptautinio bendradarbiavimo tose srityse skatinimas . Mitybos ir nutukimo problemos, tabakas ir kiti su vartojimu ir sveikata susiję klausimai yra bendri tiek sveikatai, tiek ir vartotojų apsaugai. Jei šiems bendriems tikslams ir šioms priemonėms būtų taikomas bendras metodas, sveikatai ir vartotojų apsaugai bendri veiksmai būtų atliekami veiksmingiau ir efektyviau. Sveikatos ir vartotojų apsauga siekiama ir individualių tikslų, kurie turėtų būti įgyvendinami atskirais šioms dviems sritims veiksmais ir atskiromis priemonėmis.

(26) Būtina padidinti ES investicijas į sveikatos ir su sveikata susijusius projektus. Todėl valstybės narės skatinamos nacionalinėse programose pažangą sveikatos srityje išskirti kaip prioritetą. Būtinas geresnis informuotumas apie ES finansavimo galimybes sveikatos srityje. Valstybės narės turėtų būti skatinamos keistis patirtimi struktūrinių fondų finansavimo sveikatos srityje klausimais [46].

(27) Nevyriausybinėms organizacijoms ir specializuotiems tinklams taip pat tenka svarbus vaidmuo skatinant visuomenės sveikatingumą ir atstovaujant piliečių interesams Bendrijos sveikatos politikos srityje. Jiems Siekiant bendros visai Europai naudos, reikia, kad visuomenės sveikatos, saugos ir ekonominiai interesai bei vartotojų interesai kuriant produktų ir paslaugų standartus būtų atstovaujami Bendrijos lygmeniu. Pagrindiniai programos tikslai taip pat gali būti susiję su tuo, ar egzistuoja specializuoti tinklai, kuriems sukurti ir funkcionuoti taip pat reikalingos Bendrijos lėšos. Pagal šį sprendimą turi būti nustatyti tinkamumo kriterijai ir nuostatos dėl nevyriausybinių organizacijų ir specializuotų tinklų, kurie atitinka reikalavimus Bendrijos paramai gauti, finansinio skaidrumo. Atsižvelgiant į konkretų susijusių organizacijų pobūdį ir išskirtinio naudingumo atvejais Bendrijos parama tokių organizacijų funkcionavimui gali būti atnaujinama netaikant laipsniško Bendrijos paramos mažinimo principo[47].

(28) Programos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas naudojamais veiksmais ir juos papildyti, bei struktūriniais susitarimais visuomenės sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse, taip pat ir Komisijos sprendimu Nr. 2004/858/EB įsteigta Visuomenės sveikatos programos vykdomąją įstaiga . Programa turėtų būti įgyvendinama glaudžiai bendradarbiaujant su atitinkamomis organizacijomis ir agentūromis, ypač Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru[48], įsteigtu pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. (EB) 851/2004[49].

(29) Šio sprendimo įgyvendinimui reikalingos priemonės turėtų būti pasirenkamos remiantis Tarybos 1999 m. birželio 28 d. sprendimu Nr. 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[50], atsižvelgiant į skaidrumo poreikį bei poreikį išlaikyti pagrįstą pusiausvyrą tarp skirtingų programos tikslų.

(30) Europos ekonominės erdvės susitarimas (toliau – EEE susitarimas) numato glaudesnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių bei Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) šalių (toliau – ELPA/EEE šalių) bendradarbiavimą sveikatos ir vartotojų apsaugos srity j s e. Reikia parengti priemones, padedančias įtraukti į programą kitas šalis, ypač Bendrijos kaimynystėje esančias šalis, narystės prašančias šalis, narystės Bendrijoje siekiančias šalis, ypatingą dėmesį skiriant tiems potencialiems pavojams sveikatai kitose šalyse, kurie turėtų įtakos Bendrijoje[51].

(31) Reikėtų palengvinti atitinkamus santykius su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis, kas padėtų pasiekti programos tikslų, atsižvelgiant į visus susijusius tų šalių ir Bendrijos susitarimus. Abipusio intereso srityse trečiosios šalys gali imtis papildomos veiklos šalia šia programa finansuojamų veiksmų, tačiau pagal šią programą finansinė parama nebūtų teikiama.

(32) Siekiant šios programos įgyvendinimo metu pagerinti veiksmų, susijusių su sveikata ir vartotojų apsauga , efektyvumą Bendrijos ir tarptautiniu lygmeniu, siūloma plėsti bendradarbiavimą su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis – Jungtinėmis Tautomis ir jos specializuotomis agentūromis, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją, bei su Europos Taryba ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija, atsižvelgiant į kiekvienos iš jų specifinius pajėgumus ir vaidmenį.

(33) Būtina vertinti pažangą įgyvendinant sveikatos uždavinius pagal šią programą S s iekiant pagerinti programos vertę ir poveikį . , t T urėtų būti vykdoma sisteminga stebėsena ir vertinimas, taip pat panaudotų priemonių nepriklausomas išorės vertinimas[52].

(34) Kadangi valstybės narės, veikdamos atskirai, negali tinkamai įgyvendinti sveikatos ir vartotojų apsaugos veiksmų tikslų dėl tos srities problemų tarpvalstybinio pobūdžio ir todėl Bendrijos veiksmai Bendrijos lygmeniu siekiant apsaugoti piliečių sveikatą ir , saugumą ir ekonominius interesus potencialiai būtų efektyvesni negu atskiri nacionaliniai veiksmai, Bendrija gali priimti priemones remdamasi Sutarties 5 straipsnyje nurodytu proporcingumo principu. Pagal proporcingumo principą, nustatytą tame straipsnyje, šis sprendimas neapima daugiau nei yra būtina siekiant šių tikslų.

(35) Remiantis Sutarties 2 straipsniu, kuriame nustatyta, kad vyrų ir moterų lygybė yra Europos bendrijos principas, ir remiantis Sutarties 3 straipsnio 2 dalimi, kurioje nustatyta, kad Bendrija siekia panaikinti nelygybės apraiškas ir skatinti vyrų ir moterų lygybę visose Bendrijos veiklos srityse, įskaitant aukšto lygio sveikatos apsaugos siekį, visi uždaviniai ir veiksmai, kurie įtraukti į Bendrijos veiksmų programą sveikatos srityje, padeda geriau suprasti ir pripažinti atitinkamus vyrų ir moterų sveikatos poreikius ir sveikatos klausimų sprendimo būdus [53] .

(36) Komisija turėtų Tikslinga užtikrinti tinkamą perėjimą nuo dviejų ankstesnių programų į šią, jas pakeičiančią programą, ypač tęsiant daugiametes priemones, skirtas programai valdyti, pavyzdžiui, techninės ir administracinės pagalbos finansavimą[54] . Nuo 2014 m. sausio 1 d. techninė ir administracinė pagalba prireikus leis užtikrinti veiksmų, kurie iki 2013 m. dar nebus užbaigti, valdymą. ir išlaikant tokias administracinės paramos struktūras kaip Visuomenės sveikatos programos vykdomoji įstaiga.

(37) Siekiant įvykdyti Bendrijos nustatytus uždavinius visuomenės sveikatos srityje reikalingos nuolatinės pastangos. Todėl tikslinga sudaryti antrą Bendrijos veiksmų sveikatos srityje programą (2007–2013 m.) (toliau – Programa), kaip nustatyta šiame sprendime, pakeičiančiame 2002 m. rugsėjo 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 1786/2002/EB, patvirtinantį Bendrijos veiksmų visuomenės sveikatos srityje programą (2003–2008 m.)[55]. Todėl šis sprendimas turėtų būti panaikintas [56].

NUSPRENDĖ PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ :

1 straipsnis

Programos sukūrimas

Šiuo straipsniu sukuriama antroji „ Bendrijos veiksmų programa sveikatos ir vartotojų apsaugos srity je se (2007–2013 m.)“ (toliau – programa) laikotarpiui nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos iki 2007 m. sausio 1 d.– 2013 m. gruodžio 31 d.[57].

2 straipsnis

Tikslas ir uždaviniai

1. Programa papildo ir remia paramą ir suteikia papildomos vertės valstybių narių politikos sriti m s, o taip pat padeda apsaugoti žmonių sveikatą, skatinti sveikatingumą ir saugumą bei pagerinti visuomenės sveikatą prisideda prie piliečių sveikatos, saugumo ir ekonominių interesų [58].

2. Šio sprendimo priede nurodytais veiksmais siekiama šių sveikatos uždavinių [59]:

- 1 dalyje nurodyto tikslo siekiama vykdant bendrus ir specifinius uždavinius sveikatos ir vartotojų apsaugos srityse.

- Gerinti piliečių sveikatos apsaugą

- Skatinti sveikatingumą siekiant padidinti gerovę ir solidarumą

- Kurti ir skleisti žinias apie sveikatą[60]

a) Šio sprendimo I priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių bendrų sveikatos ir vartotojų apsaugos uždavinių:

- apsaugoti piliečius nuo tokios rizikos ir pavojų, kurių individualiai valdyti neįmanoma;

- pagerinti piliečių sugebėjimą priimti geresnius sprendimus dėl sveikatos ir vartotojų interesų;

- įtraukti sveikatos ir vartotojų politikos tikslus.

- b) Šio sprendimo II priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių specifinių sveikatos uždavinių:

- apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;

- skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas;

- prisidėti prie dažniausiai pasitaikančių ligų mažinimo;

- gerinti sveikatos sistemų efektyvumą.

c) Šio sprendimo II priede nurodytais veiksmais ir priemonėmis siekiama šių specifinių vartotojų apsaugos uždavinių:

- geresnio vartotojų ir rinkų supratimo;

- geresnių vartotojų apsaugos įstatymų;

- geresnio teisės aktų įgyvendinimo, stebėsenos ir žalos atlyginimo;

- siekti, kad vartotojai turėtų daugiau informacijos, būtų labiau apsišvietę ir atsakingesni.

3 straipsnis

Įgyvendinimo metodai

Atliekant veiksmus, kuriais siekiama 2 straipsnyje nurodytų tikslų ir uždavinių, visapusiškai naudojami atitinkami įgyvendinimo metodai, ypač:

a) tiesioginis arba netiesioginis Komisijos centralizuotai atliekamas įgyvendinimas;

b) jeigu būtina , bendras su tarptautinėmis organizacijomis vadovavimas.

4 straipsnis

Finansiniai įnašai

1. Anksčiau minėtos 1 a dalies tikslais Bendrijos finansinis įnašas negali viršyti šio lygio:

a) 60 % išlaidų veiksmams, kuriais siekiama įvykdyti uždavinį, kuris yra Bendrijos politikos sveikatos ir vartotojų apsaugos srities šios programos dalis, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, kai Bendrijos indėlis neturi viršyti 80 %; ir [61]

b) 60 % išlaidų bendrų Europai tikslų siekiančios organizacijų arba specializuotų tinklų, kurie yra nevyriausybiniai, nesiekia pelno ir nepriklauso nuo pramonės, komercinių, verslo ar kitų prieštaraujančių interesų, turi narių bent pusėje valstybių narių ir kurių pagrindinis uždavinys yra sveikatingumo skatinimas arba ligų prevencija arba gydymas Europos Bendrijoje, funkcionavimui, kai tokia parama yra būtina siekiant užtikrinti sveikatos ir vartotojų interesų reprezentavimą Bendrijos lygmeniu arba siekiant įgyvendinti pagrindinius programos uždavinius. , išskyrus Y y patingo naudingumo atvej ais us, kai Bendrijos indėlis neturi viršyti 80 % . 95 %.

2. Pirmiau pateikto 1 straipsnio tikslais, kriterijai, skirti nustatyti ypatingo naudingumo atvejus, nustatomi iš anksto metiniame darbo plane, kuris minimas 10 straipsnio 1 dalies a punkte, ir skelbiami.

3. Tokių F f inansinių įnašų , nurodytų 1 dalies b punkte ir skirtų nevyriausybinėms organizacijoms ir specializuotiems tinklams, atnaujinimui laipsniško mažėjimo principas gali būti netaikomas[62].

4. Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, p P rireikus ir atsižvelgiant į siekiamo uždavinio pobūdį, Bendrijos finansinį įnašą gali sudaryti bendras Bendrijos ir vienos ar daugiau valstybių narių finansavimas arba Bendrijos ir kitų dalyvaujančių šalių kompetetingų valdžios institucijų finansavimas. Tokiu atveju Bendrijos įnašas neturi siekti 50 %, išskyrus ypatingo naudingumo atvejus, – tada Bendrijos įnašas neturi viršyti 70 %. Bendrija gali suteikti finansinį įnašą valstybės narės arba susijusios kompetentingos valdžios institucijos laikantis skaidrios tvarkos paskirtai valstybinei organizacijai arba pelno nesiekiančiai organizacijai, jei tam pritaria Komisija.

5. Anksčiau minėtos 1 dalies a punkto tikslais, Bendrijos finansiniai įnašai gali būti fiksuoto dydžio arba išmokami vienu kartu , jei tai tinka susijusių veiksmų pobūdžiui. Tokiems finansiniams įnašams anksčiau 1, 2 ir 3 ir 4 dalyje nurodytos procentų ribos nėra taikomos, tačiau vis tiek būtinas bendras finansavimas . Prireikus, tokių veiksmų atrankos, stebėsenos ir vertinimo kriterijai keičiami.

5 4 straipsnis

Programos įgyvendinimas

1. Glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija pagal 7 6 ir 10 straipsni ų o nuostatas[63] užtikrina programo je s nurodytų veiksmų ir priemonių įgyvendinimą. ir jos harmoningą bei darnią plėtrą.

2.1a Įgyvendindama programą Komisija užtikrina, kad būtų koordinuojami sveikatos stebėsenos tinklai ir būtų greitai parengiamas atsakas į pavojus sveikatai [64].

3.1b . Komisija ir valstybės narės savo atitinkamose kompetencijos srityse imasi tinkamų veiksmų siekdamos užtikrinti, kad programa veiktų efektyviai, ir rengti priemones Bendrijos ir valstybių narių lygiu programos tikslams pasiekti. Jos užtikrina, kad būtų pateikiama atitinkama informacija apie veiksmus, kurie remiami pagal programą, ir kad būtų pasiektas didžiausias galimas dalyvavimo lygis [65].

4.1d . Kad būtų įvykdyti programos uždaviniai, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis:

a) siekia duomenų ir informacijos palyginamumo ir sistemų bei tinklų, skirtų keitimuisi duomenimis ir informacija apie sveikatą, suderinamumo ir sąveikos [66] ir

b) užtikrina būtiną bendradarbiavimą ir bendravimą su Europos ligų prevencijos ir kontrolės centru [67].

5.1f . Įgyvendindama programą, Komisija kartu su valstybėmis narėmis užtikrina, kad būtų laikomasi visų tinkamų teisinių nuostatų dėl asmens duomenų apsaugos ir, prireikus, tokių duomenų slaptumui ir saugumui užtikrinti reikalingų priemonių įvedimą [68].

6 4a straipsnis

Bendrosios strategijos ir veiksmai

1. Siekiant užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį apibrėžiant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos sritis ir veiklos kryptis bei skatinti, kad į jas būtų įtraukti sveikatos klausimai, programos uždavinius galima įgyvendinti kaip bendras strategijas arba bendrus veiksmus sukuriant sąsajas su atitinkamomis Bendrijos programomis, veiksmais ir finansavimo priemonėmis.

2. Komisija užtikrina, kad programa būtų tinkamiausiu būdu suderinta su kitomis Bendrijos programomis, veiksmais ir finansavimo priemonėmis, pvz., 7-ąja mokslinių tyrimų pagrindų programa ir Bendrijos statistikos programa [69].

7 5 straipsnis

Finansavimas

1. 1 straipsnyje nurodytam programos įgyvendinimo laikotarpiui finansavimo pagrindą sudaro 1203 365,6 milijonai EUR [70] .

2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansin ės ių struktūros perspektyvų ribų.

8 straipsnis

Administracinė ir techninė pagalba

1. Šiai programai skirta finansavimo suma taip pat gali būti naudojama padengti išlaidoms, susijusioms su parengiamaisiais, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiksmais, kurie yra tiesiogiai reikalingi valdant programą ir įgyvendinant jos uždavinius, visų pirma tyrimai, susitikimai, informavimo ir publikavimo veikla, išlaidos, susijusios su informaciniais tinklais, skirtais daugiausia keistis informacija, bei visos kitos techninės ir administracinės pagalbos išlaidos, kurių Komisija gali patirti valdydama programą.

2. Finansavimas taip pat gali apimti techninės ir administracinės pagalbos išlaidas, būtinas užtikrinti perėjimą nuo šios programos prie pagal Sprendimą Nr. 1876/2002/EB priimtų priemonių. Prireikus asignavimai gali būti įtraukti į biudžetą po 2013 m. siekiant padengti šias išlaidas tam, kad būtų galima vykdyti iki 2013 m. gruodžio 31 d. neužbaigtus veiksmus.

9 6 straipsnis

Komitetas

1. Komisijai padeda komitetas, toliau – „komitetas“.

2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra du mėnesiai.

3. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas.

4. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles.

10 7 straipsnis

Įgyvendinimo priemonės

1. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau išvardytais dalykais, priimamos laikantis 9 6 straipsnio 2 dalyje nurodytos valdymo procedūros:

a) metinis darbo planas programos veiksmams įgyvendinti, kuriame nustatyti:

- reikalingi prioritetai ir veiksmai, taip pat finansinių išteklių paskirstymas[71] ir atitinkami kriterijai ;

- kriterijai dėl Bendrijos finansinio įnašo procentinės dalies;

- 6 straipsnyje nurodytų bendrų strategijų ir veiksmų įgyvendinimo priemonės [72] 4a ;

b) finansinės paramos atrankos ir paskyrimo kriterijai, įskaitant paminėtuosius 4 straipsnio 4 dalyje.

2. Komisija priima v V is os as kit os as šio sprendimo įgyvendinimui reikaling os as priemon ės es priimamos laikantis 9 6 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos [73] . Apie jas pranešama komitetui.

11 8 straipsnis

Trečiųjų šalių dalyvavimas

Programoje gali dalyvauti:

a) ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis;

b) ir trečiosios šalys, ypač Europos kaimynystėje esančios šalys, narystės prašančios šalys, narystės Bendrijoje siekiančios šalys ir stabilizavimo ir asociacijos procese dalyvaujančios Vakarų Balkanų šalys, laikantis sąlygų nustatytų abipusiuose arba daugiašaliuose susitarimuose, nustatančiuose tokių šalių dalyvavimo Bendrijos programose bendruosius principus.

12 9 straipsnis

Tarptautinis bendradarbiavimas

Programos įgyvendinimo metu turi būti skatinami santykiai su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis , visų pirma PPO [74].

13 0 straipsnis

Rezultatų stebėsena, vertinimas ir platinimas

1. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, stebi programos veiksmų įgyvendinimą atsižvelgdama į jos uždavinius. Ji apie tai informuoja komitetą, Tarybą ir Parlamentą.

2. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie šios programos įgyvendinimą ir poveikį [75].

3. Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie šios programos įgyvendinimą ir reikšmę. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia:

a) išorinio ir nepriklausomo vertinimo tarpinę ataskaitą apie gautus rezultatus ir kokybinius bei kiekybinius šios programos įgyvendinimo aspektus po trejų metų nuo programos priėmimo; ataskaita visų pirma turėtų leisti įvertinti priemonių poveikį visose šalyse; ataskaitoje turi būti pateikta pagrindinių Komisijos išvadų ir pastabų santrauka;

b) komunikatą apie šios programos tęsinį ne vėliau kaip po ketverių metų nuo programos priėmimo;

c) ne vėliau kaip iki 2015 m. gruodžio 31 d. išorinio ir nepriklausomo ex-post vertinimo ataskaitą apie programos įgyvendinimą ir rezultatus [76].

d) Komisijos prašymu valstybės narės pateikia jai informaciją apie šios programos įgyvendinimą ir poveikį.

3. Komisija užtikrina, kad programa bus įvertinta praėjus trims metams nuo jos pradžios ir pabaigos. Išvadas apie tai, kartu su pastabomis, Komisija pateikia Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui.

4. Komisija viešai skelbia veiksmų, atliktų pagal šį sprendimą, rezultatus ir pasirūpina tokios informacijos išplatinimu.

1 4 1 straipsnis

Panaikinimas

Sprendima s i Nr. 1786/2002/EB ir 20/2004/EEB panaikinam as i nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos [77].

152 straipsnis

Pereinamojo laikotarpio priemonės

Komisija priima administracines priemones, reikalingas užtikrinti perėjimą nuo Sprendimais Nr. 1786/2002/EB ir Nr. 20/2004/EB priimtų priemonių prie priemonių priimtų pagal šią programą[78].

1 5 3 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

Ši direktyva įsigalioja pirmą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .

Priimta Briuselyje,

Europos Parlamento vardu Tarybos vardu

Pirmininkas Pirmininkas

Priedas

1. Gerinti piliečių sveikatos apsaugą

1.1. Apsaugoti piliečius nuo pavojų sveikatai

1.1.1. Sukurti strategijas ir mechanizmus, skirtus užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų bei fizinių ir cheminių medžiagų keliamo pavojaus, įskaitant tyčinius tokių medžiagų paskleidimo veiksmus, prevencijai, keitimuisi informacija apie juos bei reagavimui į juos; vykdyti veiksmus siekiant užtikrinti aukštos kokybės laboratorijų bendradarbiavimą diagnostikos srityje, įskaitant Bendrijos etaloninių laboratorijų struktūrą.

1.1.2. Remti prevencijos, vakcinavimo ir imunizavimo politikos vystymą; gerinti partnerystes, tinklus, priemones ir pranešimų teikimo sistemas, skirtus imunizavimo padėčiai ir nepageidaujamų reiškinių stebėsenai.

1.1.3. Plėtoti rizikos valdymo pajėgumus ir procedūras; gerinti pasirengimą sveikatos krizėms ir jų planavimą, įskaitant koordinuotų atsakomųjų veiksmų sveikatos krizių atvejais gerinimą; plėtoti rizikos komunikaciją ir konsultavimo procedūras dėl atsakomųjų priemonių.

1.1.4. Skatinti bendradarbiavimą ir gerinti pajėgumus, reikalingus atsakomiesiems veiksmams vykdyti, ir materialinę bazę, įskaitant apsauginius įrenginius, izoliavimo įrangą ir mobiliąsias laboratorijas, kurias krizių atvejais būtų galima operatyviai paruošti eksploatacijai.

1.1.5. Plėtoti strategijas ir procedūras, skirtas sutelkti ir gerinti greito reagavimo pajėgumus, atlikti pratybas ir bandymus, vertinti ir peržiūrėti bendrų nenumatytų atvejų ir sveikatos krizių atvejų planus bei jų sąveiką valstybėse narėse.

1.2. Gerinti piliečių saugumą

1.2.1. Remti ir gerinti mokslinį konsultavimą ir rizikos vertinimą skatinant ankstyvą rizikos nustatymą, analizuojant jos galimą poveikį, keičiantis informacija apie pavojų ir poveikį bei skatinant integruotus ir suderintus metodus.

1.2.2. Padėti sustiprinti žmogaus kilmės organų ir medžiagų, kraujo ir kraujo darinių saugumą ir kokybę, skatinti jų pasiūlą, atsekamumą ir gavimo galimybes medicinos reikmėms.

1.2.3. Skatinti priemones, skirtas ligonių saugumui gerinti, suteikiant aukštos kokybės ir saugią sveikatos priežiūrą, įskaitant atvejus, susijusius su hospitalinėmis infekcijomis.

1.2.4. Skatinti veiksmus siekiant padėti sumažinti nelaimingų atsitikimų ir sužalojimų skaičių, visų pirma nelaimingų atsitikimų buityje skaičių.

2. Skatinti sveikatingumą siekiant padidinti gerovę ir solidarumą

2.1. Skatinti sveiką ir aktyvų senėjimą bei padėti sumažinti skirtumus sveikatos srityje

2.1.1. Skatinti iniciatyvas siekiant padidinti sveiko gyvenimo metų rodiklį ir skatinti sveiką senėjimą; remti priemones, skirtas skatinti ir tirti sveikatos poveikį darbo našumui ir dalyvavimui darbo rinkoje, taip prisidedant prie Lisabonos tikslų įgyvendinimo.

2.1.2. Remti iniciatyvas, skirtas spręsti skirtumų sveikatos srityje klausimus ir mažinti šiuos skirtumus atskirose valstybėse narėse ir tarp valstybių narių, siekiant prisidėti prie gerovės ir sanglaudos, skatinti investicijas sveikatos srityje atsižvelgiant į kitas Bendrijos politikos sritis ir fondus, stiprinti nacionalinių sveikatos sistemų solidarumą remiant bendradarbiavimą mobilumo, tarptautinės sveikatos priežiūros klausimais.

2.2. Skatinti sveikesnį gyvenimo būdą sprendžiant sveikatai svarbių veiksnių klausimus

2.2.1. Spręsti sveikatai svarbių veiksnių klausimus siekiant skatinti sveikatingumą ir gerinti sveikatą kuriant sveiką gyvenimo būdą skatinančią aplinką ir vykdant ligų prevenciją, imtis veiksmų sprendžiant svarbių veiksnių, pvz., mitybos, fizinės veiklos ir seksualinės sveikatos, ir su priklausomybėmis susijusių veiksnių, pvz., tabako, alkoholio ir narkotinių medžiagų vartojimo, klausimus, daug dėmesio skiriant svarbiai aplinkai, pvz., švietimo institucijoms, darbo vietai, visose amžiaus grupėse.

2.2.2. Remti veiksmus dėl įvairesnių aplinkos ir socioekonominių veiksnių poveikio sveikatai.

3. Kurti ir skleisti žinias apie sveikatą

3.1. Keistis žiniomis ir geriausia patirtimi

3.1.2. Informacijos rinkimas ir keitimasis žiniomis bei geriausia patirtimi svarbiausiais klausimais sveikatos srityje, kuriuos apima ši programa, įskaitant sveikatos sistemų bendradarbiavimą, su asmens lytimi susijusius sveikatos aspektus, vaikų sveikatą, psichinę sveikatą ir retas ligas.

3.2. Rinkti, analizuoti ir skleisti žinias apie sveikatą

3.2.1. (Rinkimas) Toliau plėtoti tvarią sveikatos stebėsenos sistemą ir priemones, skirtas duomenims ir informacijai rinkti, su atitinkamais rodikliais; duomenų apie sveikatos būklę ir politikos sritis rinkimas; šios sistemos statistinė dalis bus plėtojama pagal Bendrijos statistikos programą.

3.2.2. (Analizavimas ir skleidimas) Plėtoti analizės ir sklaidos priemones, įskaitant Bendrijos ataskaitas apie sveikatos padėtį, sveikatos portalą ir konferencijas; suteikti informacijos piliečiams, suinteresuotosioms šalims ir politikos kūrėjams, plėtoti konsultavimo priemones ir dalyvavimo procesus; reguliarios ataskaitos apie sveikatos padėtį Europos Sąjungoje remiantis visais duomenimis ir rodikliais ir įskaitant kokybinę bei kiekybinę analizę [79] .

3.2.3. Analizavimas ir techninė pagalba, skirta remti su programos turiniu susijusių politikos sričių ir teisės aktų rengimą ir įgyvendinimą.

1 PRIEDAS. Bendradarbiavimo naudos didinimas pasinaudojant bendrais veiksmais ir bendromis priemonėmis

Uždaviniai

1. Apsaugoti piliečius nuo tokios rizikos ir pavojų, kurių individualiai valdyti neįmanoma (pvz. nuo pavojų sveikatai, kurie pasireiškia visuomenėje apskritai, nuo nesaugių produktų, nesąžiningos komercinės praktikos).

2. Didinti piliečių sugebėjimą priimti geresnius sprendimus sveikatos ir vartotojų interesų klausimais.

3. Įtraukti į kitas politikas sveikatos ir vartotojų politikos tikslus.

Veiksmai ir priemonės

1. pagerinti bendravimą su ES piliečiais sveikatos ir vartotojų klausimais

1.1. Informacinės kampanijos.

1.2. Apklausos.

1.3. Konferencijos, seminarai, ekspertų ir susijusių subjektų susitikimai.

1.4. Leidiniai dominančiomis temomis sveikatos ir vartotojų politikos klausimais.

1.5. Informacijos teikimas internetu.

1.6. Informacijos taškų steigimas ir naudojimasis jais.

2. suaktyvinti pilietinės visuomenės ir susijusių subjektų dalyvavimą su sveikata ir vartotojų apsauga konkrečios politikos kūrime

2.1. Skatinti ir stiprinti Bendrijos lygmeniu veikiančias vartotojų ir sveikatos organizacijas.

2.2. Vartotojų ir sveikatos organizacijų lavinimas ir jų pajėgumų gerinimas.

2.3. Nevyriausybinių vartotojų ir sveikatos organizacijų ir kitų susijusių subjektų tinklo kūrimas.

2.4. Bendrijos lygmeniu veikiančių konsultacinių organizacijų ir mechanizmų stiprinimas.

3. sukurti bendrą sveikatos ir vartotojų klausimų integravimo į kitas bendrijos politikas metodą

3.1. Metodų, skirtų Bendrijos sveikatos ir vartotojų interesų politikų ir veiklos įtakai vertinti, kūrimas.

3.2. Valstybių narių apsikeitimas geriausia nacionalinių politikų praktika.

3.3. Kitos sveikatos ir vartotojų apsaugos politikos įtakos analizė.

4. skatinti tarptautinį bendradarbiavimą sveikatos ir vartotojų apsaugos klausimais

4.1. Bendradarbiavimo su tarptautinėmis organizacijomis priemonės.

4.2. Bendradarbiavimo su programoje nedalyvaujančiomis trečiosiomis šalimis priemonės.

4.3. Skatinti sveikatos ir vartotojų organizacijų dialogą.

5. pagerinti ankstyvą pavojų aptikimą, įvertinimą ir informacijos apie juos perdavimą

5.1. Remti mokslinius patarimus ir pavojų vertinimą, taip pat vykdant Komisijos sprendimu Nr. 2004/210/EB[80] įsteigtų nepriklausomų mokslinių komitetų užduotis.

5.2. Informacijos rinkimas ir lyginimas, profesionalų ir institutų tinklų kūrimas.

5.3. Pavojaus vertinimo metodologijų kūrimo ir derinimo skatinimas.

5.4. Informacijos apie gyventojų ir atskirų grupių susidūrimą su cheminiais, biologiniais ir fiziniais sveikatos pavojais rinkimo ir apdorojimo veiksmai.

5.5. Iškylančių pavojų ankstyvo aptikimo mechanizmų sukūrimas ir veiksmai naujai identifikuotų pavojų atveju.

5.6. Pranešimų apie pavojus gerinimo strategijos.

5.7. Apmokymai, kaip įvertinti pavojus.

6. Žmogaus kilmės prekių ir medžiagų saugumo skatinimas

6.1. Informacijos apie sužalojimus analizė ir vartotojų produktų ir paslaugų geriausios praktikos gairių kūrimas.

6.2. Metodologijų kūrimas ir duomenų bazės priežiūra siekiant surinkti duomenų apie sužalojimus dėl nesaugių vartotojams produktų.

6.3. Žmogaus kilmės medžiagų, įskaitant kraują, sudėtines kraujo dalis ir kraujo prekursorius, saugumą ir kokybę padedanti pagerinti veikla.

6.4. Skatinti aukštos kokybės žmogaus kilmės organų ir medžiagų pasiūlą ir tiekimą bei medicininio gydymo saugumą Bendrijoje.

6.5. Techninei pagalba analizuojant su politikos sričių ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

2 PRIEDAS. SVEIKATA

VEIKSMAI IR PAGALBOS PRIEMONĖS

Pirmas uždavinys: apsaugoti piliečius nuo sveikatos pavojų;

1. sustiprinti sveikatos pavojų stebėjimą ir kontrolę šiais būdais:

1.1.1. Gerinant sugebėjimą susidoroti su užkrečiamomis ligomis, kai remiamas tolesnis Sprendimo Nr. 2119 dėl užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklo Bendrijoje sukūrimo įgyvendinimas, ir kai užtikrinama sąsaja su ECDC veiksmais atsižvelgiant į Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą;

1.1.2. Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į neužkrečiamų ligų pavojus, strategijas ir mechanizmus;

1.1.3. Apsikeičiant informacija apie strategijas ir sukuriant bendras informacijos apie fizinius, cheminius arba biologinius sveikatos pavojus aptikimo ir gavimo strategijas, įskaitant sąmoningą išleidimą, ir prireikus kuriant Bendrijos metodus ir mechanizmus bei apsikeičiant jais bendradarbiaujant su Europos ligų ir prevencijos centru;

1.1.4. Gerinant laboratorijų bendradarbiavimą, kai siekiama užtikrinti aukštos kokybės diagnostinius pajėgumus aptinkant patogenus Bendrijoje, taip pat gerinant Bendrijos etaloninės laboratorijos struktūrą darbe su didesnio Bendrijos bendradarbiavimo reikalaujančiais patogenais;

1.1.5. Kuriant naujas ir geresnes prevencijos, vakcinavimo ir imunizavimo politikos sritis, partnerystes ir priemones bei kontroliuojant imunizavimo padėtį;

1.1.5a Bakterijų ir hospitalinių infekcijų atsparumo antibiotikams stebėsena, jų prevencijos strategijų ir jų gydymo būdų kūrimas bei strategijų šioms problemoms spręsti kūrimas;

1.1.6. Kuriant ir įgyvendinant budrumo tinklus ir pranešimų apie nepageidaujamus reiškinius, kai yra naudojamos prevencinės sveikatos priemonės ir žmogaus kilmės medžiagos;

1.1.7. Techninei pagalba analizuojant su politikos sričių ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

1.2. kova su sveikatos pavojais šiais būdais:

1.2.1. Kuriant sveikatos krizių rizikos valdymo procedūras ir gerinant koordinuotų atsakomųjų veiksmų pajėgumus sveikatos krizių atvejais;

1.2.2. Kuriant ir palaikant pajėgumus, padedančius nustatyti pasirengimo ir reagavimo spragas ir pašalinti jas, taip pat greito ir patikimo ryšio ir konsultacijų apie atsakomąsias priemones pajėgumus;

1.2.3. Kuriant informavimo apie pavojų strategijas ir visuomenės ir sveikatos specialistų informavimo bei orientavimo priemones, gerinant susijusių veikėjų sąmoningumo formavimo ir tarpusavio sąveiką;

1.2.4. Kuriant bendrų nenumatytų atvejų ir konkrečių sveikatos krizių atvejų planų sudarymo, įvertinimo ir peržiūros strategijas ir procedūras bei jų sąveika valstybėse narėse, taip pat atliekant pratybas ir bandymus;

1.2.5. Kuriant priemonių (pvz. laboratorijų) ir įrangos (pvz. detektorių) pateikimo ir tinkamumo bei galimybės pasinaudoti jomis peržiūros ir gerinimo strategijas ir mechanizmus ir sveikatos sektoriaus greito reagavimo parengtį, pajėgumus ir infrastruktūrą;

1.2.6. Kuriant poreikio įvertinimo strategijas ir mechanizmus ir skatinant sukūrimą visuomenės sveikatos išteklių, kuriais galima būtų skubiai pasinaudoti ekstremalių situacijų atveju, ir kuriant sveikatos išteklių perdavimo pagalbos prašančioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms mechanizmus ir procedūras;

1.2.7. Sukuriant ir palaikant apmokytą ir nuolatinėje parengtyje esančią visuomenės sveikatos ekspertų grupę skubioms operacijoms bet kurioje pasaulio vietoje, kurioje iškyla didelė sveikatos krizė, kartu su mobiliomis laboratorijomis, apsaugos įranga ir izoliavimo patalpomis.

2 tikslas. skatinti sveikesnio gyvenimo būdo mokančias politikas

3. Propaguoti sveikatingumą šalinant žalingus veiksnius

Tokiais veiksmais bus remiamas su žalingais veiksniais susijusių veiksmų, strategijų ir priemonių rengimas, tobulinimas ir įgyvendinimas, pagrindinį dėmesį skiriant:

3.1. Žalingų įpročių veiksniams, ypač tabakui, alkoholiui ir narkotikams bei kitoms žalingoms medžiagoms; 3 2.1a Sveikesnio gyvenimo būdo įpročiai, siekiant pagerinti vaikų sveikatą;

32.2. Žalingo gyvenimo būdo veiksniams, ypač mitybai ir fizinei veiklai, seksualinei sveikatai ir reprodukcinei sveikatai;

32.2a Sveikatos veiksniai, susiję su sužalojimais;

32.3. Žalingiems sveikatai socialiniams ir ekonominiams veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant nelygioms galimybėms sveikatos apsaugos srityje ir sveikatai įtaką darantiems socialiniams bei ekonominiams faktoriams;

32.4. Žalingiems sveikatai aplinkosaugos veiksniams, ypatingą dėmesį skiriant sveikatai įtaką darantiems aplinkosaugos faktoriams;

32.5. Visuomenės sveikatos intervencijų kokybei, našumui ir ekonominiam efektyvumui;

32.5e Su asmens lytimi ir amžiumi susiję sveikatos aspektai;

32.6. Veiklai, remiančiai visuomenės sąmoningumo formavimą, su ankstesnėse dalyse nurodytais prioritetais susijusiems apmokymų ir pajėgumų didinimo veiksmams;

32.7. Techninei pagalba analizuojant su politikos sričių ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

3 tikslas. prisidėti prie dažniausiai pasitaikančių ligų mažinimo;

43. ligų ir sužalojimų prevencija

Koordinuodama su žalingais sveikatai veiksniais susijusį darbą, programa rems:

43.1. Veiksmų kovojant su ypatingai svarbiomis ligomis plėtrą ir įgyvendinimą, atsižvelgiant į bendrą ligos paplitimą Bendrijoje, kai Bendrijos veiksmais galima ženkliai prisidėti prie nacionalinių pastangų;

43.2. Ligos prevencijos, taip pat antrinės prevencijos, tikrinimo ir ankstyvo nustatymo, strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą, ypač nustatant geriausią praktiką ir kuriant gaires bei rekomendacijas,

43,2a Sužeidimų prevencijos strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą ir rekomendacijas dėl jų įgyvendinimo;

43.3. Apsikeitimą geriausia praktika ir žiniomis bei strategijos koordinavimą skatinant psichikos sveikatą ir siekiant išvengti psichikos ligų;

43.3b Geriausios patirties skatinimą ligų ir sužalojimų srityje siekiant neleisti, kad sveikata toliau blogėtų;

43.4. Sužeidimų prevencijos strategijų ir priemonių parengimą ir įgyvendinimą, remiantis sužalojimus lemiančių veiksnių analize;

43,4a Geriausios patirties ir gairių sužalojimų klausimais kūrimas remiantis surinktų duomenų analize;

4.5. Pagalbą apsikeičiant žiniomis, su konkrečiomis gydomomis ligomis ir sužalojimų prevencija susijusius apmokymus ir pajėgumų didinimo veiksmus.

4 tikslas. sveikatos sistemų efektyvumo gerinimas

54. Siekti nacionalinių sveikatos priežiūros sistemų sinergijos šiais būdais:

54.1. Lengvinant tarpvalstybinį sveikatos priežiūros pirkimą ir suteikimą, taip pat informacijos rinkimą ir apsikeitimą ja, kad būtų galima bendrai tarp valstybių naudotis sveikatos priežiūros pajėgumais;

54.2. Bendrai naudojantis informacija apie sveikatos priežiūros darbuotojų mobilumą ir bendrai sprendžiant tokio mobilumo pasekmes;

54.3. Sukuriant Bendrijos informacijos centrų bendradarbiavimo sistemą ir kitas daugiau nei vienos valstybės narės sveikatos sistemų bendradarbiavimo struktūras

54.4. Kuriant tinklą, skirtą informacijos bei sveikatos technologijų ir metodikos įvertinimo pajėgumui stiprinti ir dalintis;

54.5. Teikiant pacientams, profesionalams ir politikos kūrėjams informaciją apie sveikatos sistemas ir medicinos priežiūrą bei apie informacijos platinimo ir dalinimosi ja mechanizmus pagal Europos e. sveikatos veiksmų planą bendrų sveikatos informacijos akcijų metu;

54.6. Kuriant į sveikatos sistemas nukreiptas Bendrijos politikų įtakos įvertinimo sistemas, įskaitant plėtros pasekmes ir Lisabonos strategiją ;

54.7. Plečiant ir įgyvendinant veiksmus, skirtus pacientų saugumui ir aukštos kokybės priežiūrai skatinti;

54,7a Skatinti aukštos kokybės žmogaus kilmės organų ir medžiagų pasiūlą ir tiekimą bei medicininio gydymo saugumą Bendrijoje.

54.8. Remiant į sveikatos sistemas orientuotų politikų kūrimą, ypač kai jos yra susijusios su atviru sveikatos apsaugos ir ilgalaikės slaugos koordinavimo metodu.

Veiksmai, padedantis siekti visų minėtų uždavinių:

5. Duomenų rinkimas, sveikatos stebėsena ir informacija

65.1. Pagerinti visuomenės sveikatą suteikiant daugiau informacijos ir žinių apie sveikatą

65.1.1. Toliau gerinant tvarią sveikatos stebėsenos sistemą, kur ypač daug dėmesio skiriama nevienodumams sveikatos srityje, ir duomenų apie sveikatos būklę, žalingus sveikatai veiksnius ir sužalojimus rinkimą; toliau plečiant šios sistemos statistinį elementą, prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa.

65.1.1b Duomenų apie su gyvenimo būdu susijusius veiksnius (pvz., mitybą, tabako ir alkoholio vartojimą) ir sužalojimus rinkimas ir analizė, sukuriant visą Europą apimančius pagrindinių ligų (pvz., vėžio) registrus ir plėtojant metodologiją ir duomenų bazių priežiūrą;

65.1.2. Suteikiant kitas, su sveikata susijusias žinias;

65.1.3. Nustatant susijusius papildomus rodiklius;

65.1.4. Sukuriant atitinkamus ataskaitos mechanizmus;

65.1.5. Organizuojant pastovų tokios informacijos rinkimą kartu su statistikos programa, tarptautinėmis organizacijomis, agentūromis ir dalyvaujant projektuose;

65.1.6. Remiant Bendrijos sveikatos klausimų nagrinėjimą nuolat teikiant ataskaitas apie sveikatos padėtį Bendrijoje, prižiūrint informacijos skleidimo mechanizmus, tokius, kaip sveikatos portalas, parama konsensuso konferencijoms ir susijusių šalių koordinuojamoms tikslinėms informacinėms kampanijoms;

65.1.7. Skiriant didžiausią dėmesį pastovaus ir patikimo informacijos šaltinio piliečiams, sprendimus priimantiems subjektams, pacientams, slaugytojams, sveikatos specialistams ir kitoms susijusioms šalims suteikimui;

65.1.8. Sukuriant prevencijos, apsikeitimo informacija apie prevenciją ir reagavimo į retas ligas strategijas ir mechanizmus;

5.2. Bendradarbiavimas ir vykdymas

5.4. Pavojai, saugumas ir horizontalieji klausimai

5.6. pagerinti ankstyvą pavojų aptikimą, įvertinimą ir informacijos apie juos perdavimą

5.6.1. Remti mokslinius patarimus ir pavojų vertinimą, taip pat vykdant Komisijos sprendimu Nr. 2004/210/EB įsteigtų nepriklausomų mokslinių komitetų užduotis.

5.6.2. Informacijos rinkimas ir lyginimas, profesionalų ir institutų tinklų kūrimas.

5.6.3. Pavojaus vertinimo metodologijų kūrimo ir derinimo skatinimas.

5.6.4. Informacijos apie gyventojų ir atskirų grupių susidūrimą su cheminiais, biologiniais ir fiziniais sveikatos pavojais rinkimo ir apdorojimo veiksmai, įskaitant tokių veiksmų poveikį:

5.6.5. Iškylančių pavojų ankstyvo aptikimo mechanizmų sukūrimas ir veiksmai naujai identifikuotų pavojų atveju.

5.6.6. Pranešimų apie pavojus gerinimo strategijos.

5.8. Horizontalieji klausimai

Techninei pagalba analizuojant su politikų ir teisės aktų kūrimu ir įgyvendinimu susijusius klausimus.

3 PRIEDAS. Vartotojų politika: veiksmai ir paramos priemonės

I uždavinys. Geresnis vartotojų ir rinkų supratimas

1 veiksmas. Rinkos vystymosi ir jos įtakos vartotojų ekonominiams ir kitiems interesams stebėsena ir vertinimas, taip pat kainų apžvalgos, vartotojų skundų apžvalga, tarpvalstybinės prekybos ir verslo vartotojui pirkinių analizė, rinkos struktūros pokyčių apžvalga.

2 veiksmas. Duomenų ir informacijos, kurie suteikia įrodymų pagrindą vartotojų politikos plėtrai ir vartotojų interesų integracijai į kitas Bendrijos politikas, rinkimas ir apsikeitimas, taip pat vartotojų ir verslo požiūrio tyrimai, su vartotoju susiję ir kiti rinkos tyrimai finansinių paslaugų srityje, statistinių ir kitų susijusių duomenų rinkimas ir analizė, kurių statistikos sritis bus toliau plečiama prireikus pasinaudojant Bendrijos statistikos programa.

3 veiksmas. Duomenų rinkimas, analizė bei apsikeitimas jais ir įvertinimo priemonių, suteikiančių mokslinių faktų pagrindą apie produktų skleidžiamų chemikalų poveikį vartotojams, kūrimas.

II uždavinys: Geresnis vartotojų apsaugos reglamentavimas

4 veiksmas. Teisinių ir kitų reglamentacinių iniciatyvų ruošimas ir savireguliavimo iniciatyvų skatinimas, t.y.:

4.1. Lyginamoji rinkų ir reguliavimo sistemų analizė

4.2. Teisinė ir techninė politikos apie paslaugų saugumą kūrimo patirtis

4.3 Poreikio produkto saugumo standartams įvertinimo ir Europos standartizavimo komiteto produktų ir paslaugų standarto mandatų sudarymo techninė patirtis

4.4 Politikos apie ekonominius vartotojų interesus juridinė ir techninė patirtis

4.5 Seminarai su susijusiais subjektais ir specialistais.

III uždavinys: Geresnis teisės aktų taikymas, stebėsena ir žalos atlyginimas

5 veiksmas. Koordinavimas priežiūros ir priverstinio vykdymo veiksmų dėl vartotojų apsaugos teisės aktų taikymo, t.y.:

5.1 IT priemonių kūrimas ir priežiūra (pvz. duomenų bazių, informacijos ir ryšių sistemų)

5.2. Apmokymai, seminarai, konferencijos apie teisės aktų taikymą.

5.3. Bendrų teisės aktų taikymo veiksmų planavimas ir gerinimas

5.4. Bendri bandomieji įstatymų taikymo veiksmai

5.5. Teisės aktų taikymo problemų ir sprendimų analizė

6 veiksmas. Finansinė parama konkretiems bendriems priežiūros ir priverstinio vykdymo veiksmams siekiant pagerinti administracinį ir įstatymų vykdymo bendradarbiavimą Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų srityje, taip pat taikant Direktyvą dėl bendros gaminių saugos, bei kitiems veiksmams administracinio bendradarbiavimo srityje.

7 veiksmas. Ne maisto produktų ir paslaugų saugos stebėsena ir vertinimas, t.y.:

7.1. Greito įspėjimo apie pavojų sistemos RAPEX apimties ir veiklos stiprinimas bei išplėtimas pasinaudojant apsikeičiama rinkos stebėjimo informacija

7.2. Greito įspėjimo apie pavojų sistemos pranešimų techninė analizė

7.3. Duomenų apie konkrečių vartotojų produktų ir paslaugų keliamus pavojus rinkimas ir įvertinimas

7.4. Tolesnė vartotojų produktų saugos tinklo plėtra, kaip tai nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/95/EB[81].

8 veiksmas. Alternatyvių vartotojų ginčų sprendimo būdų įtakos funkcionavimo ir vertinimo stebėsena.

9 veiksmas. Valstybių narių atliekamo Vartotojų apsaugos teisės aktų perkėlimo ir įgyvendinimo stebėsena, ypač perkeliant ir įgyvendinant Nesąžiningos komercinės praktikos direktyvą ir nacionalines vartotojų politikas.

10 veiksmas. Konkrečios techninės ir teisinės patirties suteikimas vartotojų organizacijoms jų teisės aktų taikymo ir stebėjimo veiksmuose.

IV uždavinys: Daugiau informacijos turintys, labiau apsišvietę ir atsakingesni vartotojai

11 veiksmas. Nesudėtingų ir viešai prieinamų duomenų bazių apie Bendrijos vartotojų apsaugos teisės aktų taikymą ir teismų praktiką kūrimas ir priežiūra.

12 veiksmas. Informavimo apie vartotojų apsaugos priemones akcijos ypač naujosiose valstybėse narėse, bendradarbiaujant su jų vartotojų organizacijomis.

13 veiksmas. Vartotojų švietimas, taip pat jaunus vartotojus lavinantys veiksmai bei interaktyvių vartotojų švietimo priemonių kūrimas.

14 veiksmas. Bendrijos vartotojų interesų atstovavimas tarptautiniuose susirinkimuose, taip pat tarptautinėse standartizavimo organizacijose ir tarptautinėse prekybos organizacijose.

15 veiksmas. Regioninių, nacionalinių ir Bendrijos vartotojų organizacijų darbuotojų lavinimas ir kiti pajėgumą didinantys veiksmai.

16 veiksmas. Finansinė pagalba bendriems veiksmams su valstybinėmis arba pelno nesiekiančiomis organizacijomis, kurios yra dalis vartotojams informaciją ir pagalbą teikiančių tinklų (Europos vartotojų centrų tinklas), kad jie galėtų geriau pasinaudoti savo teisėmis ir tinkamai išspręsti ginčus.

17 veiksmas. Finansinė pagalba Bendrijos vartotojų organizacijų, atstovaujančių vartotojų interesus kuriant produktų ir paslaugų standartus Bendrijos lygmeniu, funkcionavimui.

18 veiksmas. Finansinė pagalba Bendrijos vartotojų organizacijų funkcionavimui.

19 veiksmas. Konkrečios techninės ir teisinės patirties teikimas vartotojų organizacijoms remiant jų indėlį ir dalyvavimą konsultaciniame procese apie Bendrijos teisės aktų ir kitas politikos iniciatyvas susijusiose politikos srityse, tarkim, vidaus rinkos politikoje, visuotinio intereso paslaugų teikime, ir 10–ies metų struktūrinėje programoje dėl tvarios gamybos ir suvartojimo.

Bendri visiems uždaviniams

20 veiksmas. Finansinė pagalba konkretiems projektams Bendrijos arba nacionaliniu lygmeniu remiant kitus vartotojų politikos uždavinius.

LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT

1. NAME OF THE PROPOSAL :

Health programme (2007-2013)

2. ABM / ABB FRAMEWORK

Policy area: Health and Consumer Protection (SANCO, Title 17)

Activities: Public health:

3. BUDGET LINES

3.1. Budget lines (operational lines and related technical and administrative assistance lines (ex- B..A lines)) including headings :

Current budget lines:

ABB 17 03 06 Community action in the field of Health and Consumer protection — Public health

ABB 17 01 04 06 : Public Health – Expenditure for Administrative management

ABB 17 01 04 30 : Public health –Operating subsidy to the Executive Agency for the Public Health Programme.

A new budget structure will be defined after approval of the Interinstitutional Agreement on Financial Framework 2007-2013.

3.2. Duration of the action and of the financial impact:

Total allocation for action : 365,6 € million for commitment

Period of application: day of entry into force of the decision in 2007 – 31 December 2013

3.3. Budgetary characteristics:

Budget lines | Type of expenditure | New | EFTA contribution | Contributions from associated countries | Heading in financial framework |

17 03 06 | Non-comp | diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 06 | Non-comp | Non-diff | NO | YES | YES | No 3b |

17 01 04 30 | Non-comp | Non-diff[82] | NO | YES | YES | No 3b |

4. SUMMARY OF RESOURCES

4.1. Financial Resources

4.1.1. Summary of commitment appropriations (CA) and payment appropriations (PA)

EUR million (to 3 decimal places)

[2] Expenditure within article xx 01 04 of Title xx. |

[3] Expenditure within chapter xx 01 other than articles xx 01 04 or xx 01 05. |

Total number of human resources* | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 | 48 |

* of which 2 new posts in 2007, covered within the pre-allocation of the Directorate General in the PDB for 2007

5. CHARACTERISTICS AND OBJECTIVES:

5.1. Need to be met in the short or long term

The need is identified in the explanatory memorandum.

5.2. Value added of Community involvement and coherence of the proposal with other financial instruments and possible synergy

The EU, national and regional authorities, citizens, businesses and civil society have a role to play in improving the health, wellbeing and welfare of European citizens. There are however several health policy challenges that only action at EU level can tackle. Greater mobility and more communication have benefited citizens. But they have also increased the risk of spreading health threats such as SARS and other communicable diseases (which cannot be addressed by individual Member States alone). The complexity of modern life has brought more choice for citizens. But it has also made it harder for them to make the best choices.

The proposed strategy and programme aim to implement article 152 of the Treaty as regards Community action on health, by complementing national action with value- added measures which cannot be taken at national level.

The Health programme builds on the existing programme and maintains its core elements. In addition, it aligns future health action more explicitly with the overall Community objectives of prosperity, solidarity and security and with the Lisbon agenda in particular, and seeks to further exploit synergies with other policies.

Synergies will be ensured with other major instruments. For example health has been more closely associated to the Structural Funds and the research programme when designing the new legal base. Particular attention has also been given to ensure synergies with the Solidarity Fund.

5.3. Objectives and expected results of the proposal in the context of the ABM framework

The general objective of the ABM “public health” activity is to aim for a high level of human health protection in the development and implementation of all Community policies, through the promotion of an integrated health strategy, notably by implementation of the multi-annual health programme, and to enhance the capability of the EU to address, in a timely and coordinated fashion, threats to public health.

The objectives of the proposal are identified in the explanatory memorandum.

The expected results are:

1. Improved health security, in particular increased capacity at European and national level to respond to cross-border health threats and also to contribute to strengthened health-related safety across the EU (for example to fulfil the Treaty mandate as regards safety and quality of substances of human origin for medical use, or as regards the assessment of risks to citizens’ health).

2. Stronger health promotion at European level. This would include effective measures to encourage healthy ageing, greater awareness of health’s impact on productivity and growth, a narrowing of the health gap across the EU, in particular concerning improvement in health status in the new Member States. The programme should also result in healthier ways of life across the EU, a greater awareness about the impact of lifestyles and addictions on health, and a set of solutions developed through exchange of good practice. By acting on the most important health determinants, the programme will have the result of helping to reduce the disease burden.

3. More and better health knowledge, more dissemination. The programme will result in a health knowledge system, with more comparable data and indicators, higher -quality analysis, and effective dissemination to stakeholders. The programme will further result in Member States taking inspiration from best practice identified through the programme to improve their health systems.

5.4. Method of Implementation (indicative)

Show below the method(s)[83] chosen for the implementation of the action.

X Centralised Management

X Directly by the Commission

ٱ Indirectly by delegation to:

X Executive Agency

ٱ Bodies set up by the Communities as referred to in art. 185 of the Financial Regulation

ٱ National public-sector bodies/bodies with public-service mission

ٱ Shared or decentralised management

ٱ With Member states

ٱ With Third countries

X Joint management with international organisations

6. MONITORING AND EVALUATION

6.1. Monitoring system

The Commission will monitor the most pertinent indicators throughout the implementation of the new programme. The indicators listed are related to the objectives described under part 5.3 .

Objectives | Indicators |

1. Improve citizens’ health security |

1.1. Protect citizens against health threats | Number of projects in this area Number of beneficiaries ECDC fully operational Increased European co-ordination capacity for responding rapidly to threats Increased Member States’ capacity to address health threats |

1.2. Improve citizens’ safety | Number of scientific opinions given Community initiatives embodying the scientific opinions Number of projects on patient safety/ high quality and safe healthcare Number of projects on accidents and injuries Number of initiatives on organs / substances of human origin. |

2. Promote health to improve prosperity and solidarity |

2.1.Foster healthy, active ageing and help bridge health inequalities | Number of projects on healthy ageing Number of initiatives on health’s impact on growth and economic development Number of measures to bridge inequalities between Member States; number of projects benefiting the new Member States Number of projects to improve solidarity between national health systems |

2.2. Promote healthier ways of life by tackling health determinants. | Number of new measures proposed and carried out Number of projects in this area Number of thematic platforms created Number of information, publications and target audience reached |

3. Generate and disseminate health knowledge |

3.1. Exchange knowledge and best practice | Number of projects in this area Number of best practice solutions identified Number of Member States that took inspiration from good practice to introduce improvements in their health systems Number of health themes addressed |

3.2. Collect, analyse and disseminate health information. | Number of projects in this area Number of information/awareness raising publications and target audience reached Number of hits of health portal Number of Health reports and other publications Number of conferences & participants |

The implementation of the Community programme entrusted to the executive agency is subject to the control of the Commission and this control is exerted according to the methods, the conditions, the criteria and the parameters which it lays down in the act of delegation defined by Council Regulation (EC) N° 58/2003 laying down the statute for executive agencies to be entrusted with certain tasks in the management of Community programmes[84], Article 6 (3).

6.2. Evaluation

6.2.1. Ex-ante evaluation

This programme proposal is built on a series of existing Community programme and measures, some of which have been operational for many years, and which have been the subject of a comprehensive sequence of evaluations, as well as a substantial corpus of experience of administering and implementing the programmes in the Commission (and a former technical assistance office) and within the Member States and other participating countries (particularly the candidate countries).

The hypothesis of taking no action was considered:

• No action means failure to meet the provisions of article s 152 of the Treaty.

• No action means that the Commission would not meet the requirement of having a proper legal basis for health actions during the period 2007-2013 as imposed by the new financial framework. (The Health Programme expires at the end of 2008). This would make it very difficult to fulfil various legal obligations.

• No action would mean that the Commission would not fulfil its commitment to present a health strategy, following an open consultation in 2004, intended to help prepare the ground for a new strategy. In terms of effects on health, some serious negative impact would arise following the expiry of the current health programme. Health protection in Europe would be undermined as essential health threat alert mechanisms would find it difficult to operate. There would be inadequate information about important health trends and developments as mechanisms to collect and analyse the data would not function effectively. This would make it harder for health authorities to plan and develop policies and for citizens to take decisions. There would also be a great reduction in actions against trans-frontier health threats eg HIV/AIDS and bioterrorism.

• No action would also mean that the Commission stopped work in areas of central concern to its citizens daily lives and thus lost the possibility to increase visibility and to demonstrate the relevance of its action to them.

Building a new programme will bring citizens’ issues to the forefront of the EU agenda by providing a new framework for a policy that impacts on citizens’ day-to-day life.

In addition the existing executive agency for the public health programme would have its current mandate adapted to be able to ensure the management tasks of the new programme, including budgetary tasks, which would constitute the best management instrument at the disposal of the Commission[85]. This will in particular ensure :

- Multiplier effect (leverage) enabling the Commission to concentrate on its core competencies;

- Effectiveness and flexibility in the implementation of outsourced tasks;

- Simplification of the procedures used;

- Proximity of the outsourced action to the final beneficiaries.

The public health programme 2003-2008, adopted in September 2002[86], represents a major step forward for the implementation of the provisions of Article 152 of the EC Treaty. It provides for the integrated development of a strategy aimed on the one hand at ensuring a high level of health protection in all Community policies and actions and, on the other, at supplementing and coordinating policies and actions carried out by the Member States in the field of health surveillance and information systems, combating transmissible diseases and disease prevention.

In designing the new joint programme proposal, special attention was given to building upon the experience acquired during the first years of operation of the 2003-2008 programme, as well as to integrating the work carried out in various consultations, fora and groups.

Preparatory work on the health strategy

An open consultation on the future Health Strategy was launched in July 2004. The consultation was carried out on the basis of a public consultation document published on the web-site. All interested parties from the public health area, public bodies, interest groups and individual citizens, were invited to participate in the consultation, by means of a written contribution. Almost 200 contributions from national and regional authorities, NGOs, universities, individual citizens and companies have reached the Commission, Following the analysis of the results, a number of policy priority areas have been identified making it necessary to re-orient existing work in order to refine the policy priorities. The result is available in the Commission website[87].

Approximately 1/4 of all respondents including Ireland, Sweden, the Netherlands, Germany, the UK, Lithuania Malta and Poland urged the EU to pro-actively promote health and prevent illness. Measures proposed include the need to focus on children and teenagers, to implement a nutrition/obesity strategy, to tackle smoking and alcohol, to address a wide range of issues affecting health and to act on important diseases including cancer, respiratory and cardiovascular diseases.

Approximately 1/5 of all respondents including France, Germany, Ireland, the Netherlands, Sweden, Finland and Lithuania asked the EU to mainstream health. Respondents urged the Commission to implement a comprehensive and coherent EU approach to health, encompassing policies as diverse as Education, Trade, Internal Market, Social, Environment, Agriculture, External, Transport and Regional development. Several respondents including France, Ireland, Sweden and Finland raised the need for a Health Impact Assessment system.

The need to position health as a driver of economic growth and to disseminate evidence was raised by Ireland, France, the Netherlands, Malta and the UK. Some NGOs and Germany, Ireland and Sweden asked for health to become part of the Lisbon agenda.

Many stressed the need to address health inequalities by increasing funding for health. Respondents also urged the EU to involve stakeholders more closely in policy-making, to support the civil society, to take a stronger role on international health and to step up efforts in the analysis and dissemination of data.

Finally, many respondents also urged the EU to increase resources allocated to health, for the Public Health Programme to better serve policy priorities, to improve dissemination of project results, to cover neighbouring countries and to increase co-funding.

Respondents raise a large number of additional specific issues including the need to focus more on mental health, the challenges posed by an ageing population, the need to increase quality in healthcare, to secure patients’ rights and safety, to set clear rules for patient and professional mobility, for health technology assessment and research.

Health systems

In 2003, a high level reflection process on patient mobility and healthcare developments in the EU was launched at ministerial level. Working groups composed of Member State health ministers or senior representatives, and stakeholders met throughout the year. In December 2003, a ministerial level meeting including ministers from acceding countries, adopted a report containing 19 recommendations for action at EU level. The Commission responded in presenting three Communications[88] in April 2004. To take forward these recommendations, a High Level Group on health services and medical care was established with working groups on the following areas : cross-border healthcare purchasing and provision, health professionals, centres of reference, health technology assessment, information and e-health, health impact assessment and health systems, patient safety. Reports setting out progress and orientations for future work were endorsed by the Council in December 2004 and in December 2005.

Involvement of stakeholders

Health policy making must respond to the needs and concerns of citizens. It is necessary to build up the organisations representing patients and those developing the public health agenda so that civil society is able to make the constructive contribution needed to public health policy.

Currently, patient groups and non governmental organisations in the health field can find it difficult to develop initiatives at EU level and to stabilise their organisations because they have inadequate resources.

For example active participation in the EU Health policy forum, which brings stakeholders together to discuss policy issues, requires a level of organisational capacity and resources that many NGOs lack. Associations are not funded for their core work as such, because the legal basis of the Public Health Programme 2003-2008 does not allow such direct funding. The Commission is therefore proposing operational grants as well as project grants to provide core funding to certain NGOs, including patient groups, in order to help them develop their organisational capacity and put themselves on a sound basis.

As underlined in the Lisbon process, there is a need to reduce the major differences between Member States in terms of life expectancy, health status and health systems capability. Following enlargement, supporting in particular the new Member States to develop their health systems requires additional resources. In addition to infrastructure investment and human resources to which the Community Structural Funds can contribute, there is a need for the Community to help these countries in terms of training, expertise, capacity building, preparedness, prevention and promotion, as well as a need for analysis on their health investment needs.

Finally, ageing of the EU population and its potential impact on the sustainability of public finances, not least from the relative decline in the working population, requires EU action to help Member States cope with this challenge.

Cost-effectiveness

The adaptation of the existing Public Health Programme executive agency to support the new proposed programme will also lead to savings in terms of input as regards tasks related with tendering and organisation of meetings. The outsourcing of such administrative tasks to the executive agency will also enable the Commission to focus on policy making and conception tasks, including developing significant links with other policies.

The programme foresees improving the way projects results are exploited and disseminated, which will increase projects’ impact and visibility. The outsourcing of administrative tasks will enable the Commission to focus on ensuring that health crises and emergencies are better handled, that project results are better disseminated, to expand work with stakeholders and to develop policy work on e.g. health inequalities, ageing and children’s health.

6.2.2. Measures taken following an intermediate/ex-post evaluation (lessons learned from similar experiences in the past)

Ex post evaluation of the former 8 public health programmes

The role of the European Community in the field of public health, as defined by the Treaty, is to complement Member States’ action by promoting research, providing health information and education, encouraging cooperation and fostering policy coordination among Member States through incentive measures. An evaluation of the 8 Community programmes of 1996-2002 was carried out in 2004[89]. The main objective was to assess whether the goals were achieved in the EU through these action programmes and to locate the genuine added value of European intervention in the field of public health.

The evaluation shows that the Programmes had an overall positive added value and calls for further investment by the EU in Public Health. It gives a number of recommendations : some of the issues raised have already been addressed when building the Public health programme 2003-2008. However room for improvement remains for the following areas:

- develop a complete and coherent theory of action for the general public health framework;

- clarify the priorities the programme seeks to meet and the levels targeted;

- be structured and research synergies and complementarities between the policy instruments and the research areas;

- in the area of health determinants, redirect a substantial part of the new programme towards the aspects of these diseases which have not been fully researched and towards tackling the issue of diseases from a preventive point of view;

- to allow more room, in cases regarding the share of responsibilities between the EU and the Member States, for a re-orientation of the EU priorities towards emerging issues and innovative approaches;

- to maximise the possibilities to exchange information and knowledge between Member States, notably to allow bridging the gap between countries lagging behind the most advanced states, specially considering the recent enlargement;

- to set up a systematic internal and external communication policy;

- to enhance training activities, as it is the most valuable way of disseminating methods and best practices;

- to reserve financing in the new programme for the effective and large networks, i.e. which are representative in terms of partners involved and coverage of the EU as a whole, so to ensure their sustainability.

These recommendations will be reflected as far as possible in the construction of the new programme.

6.2.3. Terms and frequency of future evalua