KOMISIJOS ATASKAITA Lietuva Pranešimas, parengtas pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį /* COM/2013/0908 final */





KOMISIJOS ATASKAITA Lietuva Pranešimas, parengtas pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį 1. TEISINIS PAGRINDAS Perviršinio deficito procedūra (PDP) nustatyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnyje. Ši procedūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto (SAP) sudedamoji dalis. Pagal SESV 126 straipsnio 2 dalį Komisija turi stebėti, kaip laikomasi biudžetinės drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba faktinio valstybės biudžeto deficito santykis su bendruoju vidaus produktu (BVP) viršija 3 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai santykis smarkiai ir nuolat mažėjo ir pasiekė lygį, artimą pamatinei vertei; arba antraip – pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o santykis išlieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar valstybės skolos santykis su BVP viršija 60 % pamatinę vertę (išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai mažėja ir patenkinamai sparčiai artėja prie pamatinės vertės). SESV 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu šiuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Šiame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“. Pranešime, kuris laikomas pirmuoju PDP etapu, analizuojama, ar Lietuva neatitinka Sutartyje nustatyto deficito kriterijaus, deramai atsižvelgiant į ekonomines aplinkybes ir kitus svarbius veiksnius. Remiantis 2013 m. rugsėjo 30 d. valdžios institucijų pateiktais[2] ir vėliau Eurostato patvirtintais[3] duomenimis, valdžios sektoriaus deficitas Lietuvoje 2012 m. pasiekė 3,2 % BVP ir viršijo 3 % BVP pamatinę vertę, o skola sudarė 40,5 % BVP ir buvo mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę. 1 lentelė. Valdžios sektoriaus deficitas (% BVP) 2012 m. deficito rodiklis yra prima facie įrodymas, kad Lietuvoje yra susidaręs perviršinis deficitas, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP. Todėl Komisija parengė šį pranešimą, siekdama išsamiai įvertinti pamatinės vertės viršijimą ir padaryti išvadas, ar dėl deficito kriterijaus nesilaikymo reikia pradėti PDP. Pranešimo 2 skirsnyje nagrinėjamas deficito kriterijus. 3 skirsnyje nagrinėjama vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklė ir sisteminė pensijų reforma. Pranešime atsižvelgiama į 2013 m. lapkričio 5 d. paskelbtą Komisijos 2013 m. rudens prognozę. 2. Deficito kriterijus Valdžios sektoriaus deficitas 2012 m. sumažėjo iki 3,2 % BVP, palyginti su 5,5 % BVP 2011 m. Deficitas, nors ir viršija 3 % BVP, yra artimas Sutartyje nustatytai pamatinei vertei. 3 % BVP pamatinės vertės viršijimas nėra išimtinis. Visų pirma: · jis nesusidarė dėl neįprasto įvykio, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP; · jis nesusidarė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP. Pastaruosius kelerius metus ekonomika sparčiai augo: 2011 m. augimas siekė 6,0 %, o 2012 m. – 3,7 %. Numatoma, kad ir ateityje realus BVP augimas bus tvirtas. Pagal naujausias Komisijos prognozes BVP 2013 m. turėtų augti 3,4 %, 2014 m. – 3,6 %, o 2015 m. augimas turėtų būti dar spartesnis ir siekti 3,9 %. Komisijos vertinimu, potencialus BVP augimas turėtų palaipsniui didėti (nuo 2,8 % 2013 m. iki 3,2 % 2015 m.), o gamybos apimties atotrūkis turėtų būti panaikintas 2013 m. 2 lentelė. Makroekonominiai ir biudžeto pokyčiai a 3 % BVP pamatinės vertės perviršis yra laikinas, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP. Visų pirma iš Komisijos pateiktų biudžeto prognozių matyti, kad per prognozės laikotarpį deficitas neviršys 3 % BVP ribos. 2009 m. pasiekęs aukščiausią lygį – 9,4 % BVP – Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. sumažintas iki 7,2 % BVP, 2011 m. – iki 5,5 % BVP ir 2012 m. – iki 3,2 % BVP. Šį pagerėjimą lėmė išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma nuolatinis išlaidų augimo ribojimas pagal Lietuvos fiskalinės drausmės įstatymą, ir palankios ciklinės sąlygos. Atsižvelgiant į prognozes, kad tvirtas ekonomikos augimas tęsis, valdžios sektoriaus deficitas turėtų sumažėti iki 3 % BVP 2013 m., 2,5 % 2014 m. ir 1,9 % 2015 m. Apibendrinant, deficitas yra artimas 3 % BVP pamatinei vertei, bet pamatinės vertės perviršis nėra išimtinis, nors ir laikinas, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP. Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozėje numatoma, kad bendroji valdžios sektoriaus skola ir toliau sudarys maždaug 40 % BVP (39,9 % 2013 m., 40,2 % 2014 m. ir 39,6 % 2015 m.), taigi bus gerokai mažesnė už 60 % BVP pamatinę vertę. Todėl siekiant nustatyti, ar yra susidaręs perviršinis deficitas, pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 4 dalį ir 2 straipsnio 5 dalį reikia išanalizuoti svarbius veiksnius, įskaitant sisteminę pensijų reformą. 3. Svarbūs veiksniai SESV 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisijos pranešime „taip pat atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“. Šie veiksniai išsamiau paaiškinti Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat nurodyta, kad būtina skirti pakankamai dėmesio „kitiems veiksniams, kurie, atitinkamos valstybės narės manymu, yra svarbūs siekiant visapusiškai kokybiniu požiūriu įvertinti pamatinės vertės perviršį ir kuriuos valstybė narė nurodė Komisijai ir Tarybai“. Galiausiai, Reglamento 2 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad atliekant visus vertinimus pagal perviršinio deficito procedūrą turėtų būti atsižvelgiama į pensijų reformų, kuriomis įvedama daugiapakopė sistema, apimanti privalomojo pensijų kaupimo iš socialinio draudimo įmokų pakopą, įgyvendinimą. Atsižvelgiant į minėtas nuostatas, tolesniuose poskirsniuose aptariama: 1) vidutinės trukmės ekonomikos būklė, 2) vidutinės trukmės biudžeto būklė (įskaitant valstybės investicijas) ir 3) pensijų reformos, kaip minėta pirmiau. 3.1. Vidutinės trukmės ekonomikos būklė Žvelgiant į ateitį, Lietuvos ekonomika turėtų ir toliau sparčiai augti. Komisija prognozuoja, kad BVP augimas 2014 m. bus 3,6 %, o 2015 m. – 3,9 %. Po kelerių tvirto augimo metų gamybos apimties atotrūkis turėtų būti panaikintas 2013 m. ir vėliau bus teigiamas – tai rodo, kad Lietuvos ekonomikos perspektyva tvirta. Nors spaudimas didinti darbo užmokestį greičiausiai didės ir tai gali šiek tiek sumažinti pastaruoju metu padidėjusį konkurencingumą, jokio esminio ekonomikos sulėtėjimo nenumatoma. Rizika augimui daugiausia kyla dėl išorės ekonominių sąlygų ir krypsta į neigiamą pusę, nors jos tikimybė šiek tiek sumažėjo. 3.2. Vidutinės trukmės biudžeto būklė 2009 m. pasiekęs aukščiausią lygį – 9,4 % BVP – Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas 2010 m. sumažintas iki 7,2 % BVP, 2011 m. – iki 5,5 % BVP ir 2012 m. – iki 3,2 % BVP. Šį pagerėjimą lėmė išlaidų konsolidavimo priemonės, visų pirma nuolatinis išlaidų augimo ribojimas pagal Lietuvos fiskalinės drausmės įstatymą, ir palankios ciklinės sąlygos. Lietuvos valdžios institucijos numato, kad valdžios sektoriaus deficitas ir toliau mažės iki 2,9 % BVP 2013 m., 1,9 % BVP 2014 m. ir 0,9 % BVP 2015 m., o Komisijos tarnybų 2013 m. rudens prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas mažės lėčiau, t. y. iki 3,0 % BVP 2013 m., 2,5 % BVP 2014 m. ir 1,9 % BVP 2015 m. Taigi deficitas per prognozės laikotarpį turėtų išlikti mažesnis už 3 % BVP pamatinę vertę. 3.3. Sisteminė pensijų reforma Kadangi 3,2 % BVP deficito lygį galima laikyti artimu pamatinei vertei, o Lietuvos skolos ir BVP santykis ilgą laiką yra mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, Lietuvai galima taikyti Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 5 dalį ir 2 straipsnio 7 dalį dėl sisteminių pensijų reformų. Taigi, vertinant perviršinio deficito padėties ištaisymą, reikėtų atsižvelgti į tiesiogines grynąsias pensijų reformos sąnaudas. Komisija (Eurostatas) patvirtino, kad Lietuvos sisteminės pensijų reformos grynosios sąnaudos 2012 m. buvo 0,2 % BVP, taigi jos yra pakankamos, kad jomis būtų galima paaiškinti Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės viršijimą 2012 m. 3.4. Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai 2013 m. lapkričio 8 d. raštu Nr. (25.11-01)-GK-1309257 Lietuva teigė, kad Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės viršijimą 2012 m. galima paaiškinti Lietuvos sisteminės pensijų reformos grynosiomis sąnaudomis ir kad Taryba nusprendė, jog perviršinio deficito padėtis buvo ištaisyta, ir panaikino Sprendimą 2009/588/EB. Šį faktą Komisija jau pripažino svarbiu veiksniu ir į jį atsižvelgė. Be to, valdžios institucijos pateikė informaciją apie 2013 m. valdžios sektoriaus deficito projekcijų padidinimą nuo 2,5 % 2013 m. konvergencijos programoje iki 2,9 % ir paaiškino tokio koregavimo priežastis. Jos taip pat patvirtino įsipareigojimą, paremtą biudžeto įstatymo projektu, kasmet deficitą sumažinti 1 procentiniu punktu BVP ir 2016 m. pasiekti biudžeto perteklių. Komisijos 2013 m. rudens prognozėje į minėtus faktus atsižvelgta. 4. Išvados 2012 m. Lietuvos valdžios sektoriaus deficitas pasiekė 3,2 % BVP ir viršijo, nors ir nedaug, 3 % BVP pamatinę vertę. Pamatinės vertės perviršis negali būti laikomas išimtiniu, kaip apibrėžta Sutartyje ir SAP, tačiau galima laikyti, kad jis yra laikinas. Kadangi Lietuvos skolos ir BVP santykis ilgą laiką yra mažesnis už 60 % BVP pamatinę vertę, Lietuvai galima taikyti Reglamente (EB) Nr. 1467/97 nurodytas SAP nuostatas dėl sisteminių pensijų reformų. Taigi, vertinant perviršinio deficito padėties ištaisymą, reikėtų atsižvelgti į tiesiogines grynąsias pensijų reformos sąnaudas. Kaip patvirtino Komisija (Eurostatas), Lietuvos sisteminės pensijų reformos grynosios sąnaudos 2012 m. buvo 0,2 % BVP ir jomis galima paaiškinti Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės viršijimą 2012 m. Tai reiškia, kad Sutartyje nustatytas deficito kriterijus yra įvykdytas. [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pranešime taip pat atsižvelgiama į 2012 m. rugsėjo 3 d. ECOFIN tarybos patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygas bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gaires“, su kuriomis galima susipažinti adresu http://ec.europa.eu/economy_finance/economic_governance/sgp/legal_texts/index_en.htm. [2] Pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 479/2009 valstybės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai savo planuojamų bei faktinių valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygių ataskaitas. Naujausias Lietuvos pranešimas pateiktas http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/government_finance_statistics/excessive_deficit/edp_notification_tables. [3] 2013 m. spalio 21 d. Eurostato pranešimas spaudai Nr. 152/2013.