LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 139/13

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2018/C 139/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„RUCAVAS BALTAIS SVIESTS“

ES Nr. PGI-LV-02170–18.3.2016

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pavadinimas (-ai)

„Rucavas baltais sviests“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Latvija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.5 klasė. Aliejus ir riebalai (sviestas, margarinas, aliejus ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Rucavas baltais sviests“ yra pusriebis, vientisos, minkštos ir elastingos konsistencijos sviestas.

Fizinės ir cheminės savybės

Produkto skonis– rūgštokas, švelnus, produktui būdingas šviežiai išsukto sviesto skonis ir aromatas.

Kvapas– grynas, tipiškas pieno riebalų aromatas, be pašalinių aromatų ar skonių.

Spalva– nuo baltos iki geltonos, dėl netolygiai pasiskirsčiusių plazmos lašelių spalva vietomis gali būti netolygi.

Struktūra– minkšta, puri, su matomais įvairaus dydžio plazmos lašeliais, kurie išsiskiria produktą mechaniškai suspaudus.

Riebumas– 39–41 %

Galiojimo terminas– trys dienos nuo paruošimo datos.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Taisyklės dėl naudojamų pašarų arba jų kokybės nenustatytos.

Naudojamos šios žaliavos: gerai atšaldyta riebi (ne mažiau kaip 35–40 % riebumo) grietinė, rūgpienis arba pienas ir druska. Gaminant „Rucavas baltais sviests“ turi būti naudojama grietinė, iš nugriebto pieno pagamintas rūgpienis arba pienas.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi gamybos veiksmai (pieno gamyba, vėsinimas, separavimas, grietinės ir sviesto gamyba) privalo būti atliekami nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Tradiciškai „baltais sviests“ būdavo valgomas šviežiai išsuktas – su virtomis bulvėmis arba tepamas ant ruginės duonos. Tik tada sviestas būna reikiamos konsistencijos, elastingas ir purus. Sviestą ruošiant parduoti, jis iš karto pakuojamas į nedideles dėžutes ir vyniojamas į foliją (siekiant išsaugoti ką tik pagaminto produkto temperatūrą bei savybes ir užtikrinti vienodą kokybę bei organoleptines savybes).

Siekiant išsaugoti sviesto kokybę ir organoleptines savybes, jį reikia supakuoti iš karto, kai jis paruošiamas, ir konkrečioje geografinėje vietovėje. Tik tada jį galima nepakitusį išlaikyti tris dienas.

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Pavadinimas „Rucavas baltais sviests“ naudojamas parduoti skirtam sviestui žymėti, todėl sviesto didmeninės arba mažmeninės prekybos vietose pavadinimas turi būti užrašytas matomoje vietoje ant produkto pakuotės arba šalia jos.

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Rucavos savivaldybė yra Kuršo (Latvija) pietvakariuose. Ji ribojasi su Nycos, Gruobinios ir Priekulės savivaldybėmis, taip pat su Lietuvos Klaipėdos apskrities Skuodo ir Klaipėdos rajonų savivaldybėmis.

5. Ryšys su geografine vietove

Produkto ryšys su geografine vietove yra pagrįstas geru produkto vardu. Gerą produkto vardą lemia ilgametės istorinės tradicijos ir specialūs paruošimo būdai.

Gamybos būdas nekito nuo XIX a. pabaigos, visas gamybos procesas vis dar atliekamas rankiniu būdu, maišant dubenyje mediniu šaukštu. Produktas įgyja specifinį skonį ir kokybę būtent dėl to, kad pasukos pilamos į sviestą jį šildant, tada įmaišomas rūgpienis arba pienas.

„Rucavas baltais sviests“ gaminamas ūkiuose nuo XIX a. pabaigos. Receptai perduodami iš kartos į kartą. Virtos bulvės ir „baltais sviests“ nuo seniausių laikų buvo pigiausias, o kartais net vienintelis maisto šaltinis, nes kiekvienas namų ūkis turėdavo po karvę, tad – ir pieno. NET ir šiandien beveik kiekvienas namų ūkis gamina savo „Rucavas baltais sviests“. Anksčiau „baltais sviests“ gamyba regionui buvo ypač svarbi. Svarbi ji ir šiandien, nes žemės ūkis ir gyvulininkystė vis dar yra pagrindinės ūkio šakos, tad pieno produktų gamyba ir vartojimas Rucavos savivaldybėje yra ypač reikšmingi.

Etnografė ir habilituota istorijos mokslų daktarė Linda Dumpe savo atliktame tradicinės Latvijos pienininkystės tyrime (Latviešu tradicionālā piensaimniecība, p. 123) pažymi, kad „baltais sviests“ buvo ruošiamas ypatingu būdu tik regione aplink Rucavą („Kurše, ypač pietvakarinėje jo dalyje“): „Pašildyta grietinė būdavo lėtai maišoma dubenyje šaukštu arba net dviem šaukštais. Kartais gaminant „baltais sviests“ dubuo būdavo dedamas į didesnį indą su šiltu vandeniu“, „galiausiai būdavo pilamas ir įmaišomas rūgpienis“. „Kitose Latvijos vietovėse „baltais sviests“ nėra gaminamas specialiai. Kartais jis būdavo pagaminamas atsitiktinai, kai nepakankamai atvėsinta grietinė būdavo mušama esant šiltam orui“. Tačiau Rucavoje šis produktas visada turėjo ypač didelę reikšmę ir kaip ypatingas vietos delikatesas būdavo patiekiamas su rugine duona, priimant aukšto rango valstybių atstovus ir kitus garbius svečius. Pavyzdžiui, 1935 m. spalio mėn. lankydamiesi regioninėse karinėse stovyklose prezidentas Alberts Kviesis, Ministras Pirmininkas dr. Kārlis Ulmanis, Ministro Pirmininko pavaduotojas Marģers Skujenieks, karo ministras Jānis Balodis, žemės ūkio ministras Jānis Birznieks ir kariuomenės vyriausiasis vadas generolas Krišjānis Berķis sustojo Kurše įkurtoje stovykloje ir prie įvažiavimo į stovyklą jiems buvo patiektas „kepalas ruginės duonos ir medinis kibirėlis su Kuršo sviestu“ („Zemnieku veltes vadoņiem“ („Žemės vaisiai mūsų vadovams“), Rīts, Nr. 282-a, 1935).

2004 m. įsteigto Rucavos kultūros centro nariai kasmet rengiamų švenčių metu demonstruoja „baltais sviests“ gamybos įgūdžius ir siūlo jį ragauti, kviesdami dalyvauti įvairiose kultūrinėse programose, tokiose kaip „Rucavas goda mielasts“ („Rucavos puota“) ir „Vakarēšana“ („Vakaronė“).

Geras produkto vardas taip pat patvirtintas regioninės spaudos straipsniuose, lankstinukuose, video reportažuose ir turistams skirtuose leidiniuose, visų pirma Rucavos etnografinio namo „Zvanītāji“ 2005 m. išleistame leidinyje. Vieniems šio produkto skonis primena vaikystę, kiti jį atranda iš naujo, o tretiems šis sviestas tampa maloniu Rucavos vietovės netikėtumu, kaip liudija etnografinio namo „Zvanītāji“ svečių knygos įrašai nuo 2006 m.

Apie „Rucavas baltais sviests“ gerą vardą galima spręsti iš to, kad juo nuolat vaišinama parodose, per šventes ir festivalius, taip pat iš jo įgyto pripažinimo, apie jį parašytų straipsnių spaudoje ir iš informacijos, kuri apie jį platinama žiniasklaidoje: „Baltais sviests tiešām ir gards!“ („Baltais sviests“ tikrai yra gardus!) (Kursas laiks priedas Padomnieks, Nr. 30 (50)), „Kurzemnieku maltīte“ („Kuršo virtuvė“) (Praktiskais latvietis, 2008 m. rugpjūčio 11 d.), „Tradicionālās gudrības Kurzemes sievu virtuvē“ („Kuršo moterų tradicinė kulinarinė išmintis“) (Kurzemes vārds priedas Kultūras pulss, 2008 m. sausio 22 d.), „Māca putru vārīt gultā“ („Kaip išvirti košę lovoje“) (Kursas laiks, 2009 m. vasario 16 d.), „Īsts un patiess!“ („Tikras ir autentiškas!“) (OK!, Nr. 44, 2014 m. liepos 18 d.), „Baltais sviests ar skunstīgo jušanu no Rucavas“ („Ypatingo skonio Rucavos sviestas“) (2014 m. rugsėjo 6 d., interneto portalas http://apollo.tvnet.lv/), „Baltais sviests jeb leitis“ („Baltais sviests“ arba lietuviškas sviestas) (2011 m. vasario 12 d., interneto portalas http://apollo.tvnet.lv/).

„Rucavas baltais sviests“ yra neatskiriama Rucavos kultūros ir kulinarinio paveldo dalis. „Rucavas baltais sviests“ puošia kiekvieną Rucavos šventinį stalą, svečiams paprastai taip pat siūloma jo paragauti, taip pristatant Rucavos tradicijas ir „skonį“.

Asociacija „Rucavas tradīciju klubs“ (Rucavos tradicijų klubas) ir tradicijų puoselėtojų draugija „Rucavas sievas“ (Rucavos moterys), veikiantys etnografiniame name „Zvanītāji“, skleidžia informaciją apie „Rucavas baltais sviests“ per turistams skirtą parodomąją etnografinę programą „Rucavos vakaronė“. Per šią vakaronę svečiams siūloma paragauti įvairių Rucavos patiekalų, taip pat ir „Rucavas baltais sviests“. 2006–2015 m. programos „Zvanītāji“ dalyvių skaičius nuolat augo (svečių atvyksta iš Švedijos, Vokietijos, Vengrijos, Lenkijos, Bulgarijos, Baltarusijos, Estijos, Ukrainos, Jungtinės Karalystės, Rusijos, Japonijos, Islandijos, Nyderlandų, Suomijos ir Lietuvos). Etnografinio namo „Zvanītāji“ svečių knygoje įrašyta daug pagyrų – joje ir dėkojama už šiltą svetingumą, ir giriami gardūs Rucavos patiekalai, taip pat ir „Rucavas baltais sviests“, kurio ypatingomis skonio savybėmis svečiai gali pasimėgauti ragaudami jį ir su virtomis bulvėmis, ir su namine rugine duona.

Su „Rucavas baltais sviests“ Rucavai (taip pat Kuršui ir Latvijai) sėkmingai atstovauta ir gerai pasirodyta didesniuose renginiuose: Rygoje įkurtame Latvijos etnografiniame lauko muziejuje vykusioje Rucavos dienoje (2005 m.), per Onines Papėje esančioje sodyboje „Vītolnieki“ (2007–2016 m.), fotografijų parodoje „Viena diena Latvijoje“ (Rucavoje, etnografiniame name „Zvanītāji“ 2007 m.), Latvijos etnografiniame lauko muziejuje per NATO aukščiausiojo lygio susitikimą 2008 m. rugpjūčio mėn. vykusiame renginyje, kuriame pristatyta Latvijos kultūra, per 2008 m. Letonikos kongresą Liepojos pedagoginėje akademijoje vykusioje Rucavos dienoje, Papėje „Kuršių karalių kaimo“ sodyboje „Mikjāņi“ vykusioje Europos paveldo dienoje (2011 m. rugsėjo 9 d.), per Palangoje vykusią Jurginių šventę (2013 m. balandžio 26 d.) ir per Rucavoje vykusią Baltijos (Latvijos ir Lietuvos) vienybės dieną (2014 m. rugsėjo 13 d.).

Tradicijų puoselėtojų draugija „Rucavos moterys“ rengia seminarus ir meistriškumo pamokas, kaip gaminti „Rucavas baltais sviests“, demonstruoja gamybos įgūdžius ir organizuoja degustacijas (per kurias sviesto galima nusipirkti) Rygoje, Liepojoje ir kitur kasmet vykstančiose mugėse ir festivaliuose. „Rucavas baltais sviests“ gamybos menas demonstruotas laikraščio Kurzemes laiks (2002 m.), žurnalo Ievas māja (2007 m. gegužės 2 d.), laikraščio Kurzemes vārds (2008 m.), žurnalo Praktiskais latvietis (2008 m.) žurnalistams, per laidą „Panorāma“, transliuotą Latvijos TV kanalu LTV1 (2008 m.), per laidą „TE – Latvijas jaunatklāšanas raidījums“ („ČIA – iš naujo atrandame Latviją“), transliuotą Latvijos TV kanalu LTV7 (2012 m.), per gyvai iš sodybos „Zvanītāji“ transliuotą radijo programą „Nedēļas nogale“ („Savaitgalis“, 2014 m. spalio 11 d.) ir per regioninės „Aizpute TV“ laidą „Rucavniece Mirdza Ārenta“ („Mirdza Ārenta iš Rucavos“).

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.zm.gov.lv/partikas-un-veterinarais-dienests/statiskas-lapas/partikas-uzraudziba/lauksaimniecibas-un-partikas-produktu-norazu-registracija?nid=2247.

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.