LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 14.12.2010 
SEK(2010) 1548 galutinis 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
pridedama prie  
 
Pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
dėl jurisdikcijos ir teismo sprendim ų civilinėse ir komercin ėse bylose pripažinimo ir 
vykdymo  
(Nauja redakcija) 
  
{KOM(2010) 748 galutinis} 
{SEK(2010) 1547 galutinis} 
LT    LT  
1. PAGRINDINIAI FAKTAI , KONSULTACIJOS IR EKSPERTIN ĖS ŽINIOS  
Europos S ąjungos teisminis bendr adarbiavimas civilin ėse bylose grindžiamas 2002 m. kovo 
mėn. įsigaliojusiu Tarybos reglamentu (EB) Nr. 44/2001 d ėl jurisdikcijos ir teismo sprendim ų 
civilinėse ir komercin ėse bylose pripažinimo ir vykdymo (v adinamasis „Briuselis I“). Juo 
nustatoma, kuris teismas kompetentingas spr ęsti tarptautin į ginčą, ir užtikrinamas sklandus 
kitoje valstyb ėje narėje priimtų teismo sprendim ų pripažinimas ir vykdymas. Nors iš esm ės 
manoma, kad reglamentas veikia gerai, po Komisijos konsultacij ų su suinteresuotaisiais 
subjektais ir keli ų atliktų tyrimų paaiškėjo, kad reformos reikia. Tuo pa čiu Stokholmo 
programoje raginama panaikinti likusiu s apribojimus, sus ijusius su pilie čių ir bendrovi ų 
galimybe pasinaudoti savo teis ėmis.  
Rengdamasi reglamento perži ūrai, Komisija daug konsultavos i su suinteresuotaisiais 
subjektais ir siek ė gauti visapusišk ų išorės ekspertini ų žinių. 2009 m. balandžio m ėn. 
Komisija pri ėmė žaliąją knygą, kuria prad ėtos viešos konsultacijos, ir užsak ė keturis tyrimus, 
kuriuose nagrin ėjami keturi skirtingi reformos klau simai. Empiriniai duomenys, kuriais 
remtasi rengiant poveikio vertinim ą, surinkti atlikus papildom ą išorės tyrimą ir Europos 
verslo nuomon ės tyrimo grup ės apklausą. Komisija taip pat sureng ė dvi dideles konferencijas, 
susitikimą su nacionaliniais ekspertais ir du susitikimus su arbitražo ekspertais. Papildom ų 
pastabų pateikė Komisijos susijusi ų tarnybų iniciatyvin ė grupė.  
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS , TIKSLAI IR POLITIKOS GALIMYBI Ų VERTINIMAS  
2.1. LAISVAS TEISMO SPRENDIM Ų JUDĖJIMAS 
2.1.1.  Problemos apib ūdinimas ir apimtis 
Vienoje valstyb ėje narėje priimtas teismo sprendimas kitoje valstyb ėje narėje automatiškai 
neįsigalioja: jis turi b ūti patvirtintas ir paskelbtas vykdytinu pagal speciali ą tarpinę teismo 
procedūrą, vadinam ą egzekvat ūra. Ši proced ūra brangi ir ilgai trunka. Jei byla nesud ėtinga, 
ES ji vidutiniškai kainuoja 2 200 EU R. Ši suma gali proporcingai did ėti sudėtingesnėje ar 
ginčijamoje byloje (iki maždaug 12 700 EUR). Darant prielaid ą, kad 25 proc. byl ų yra 
sudėtingos, bendros egzekvat ūros proced ūros sąnaudos ES per metus sudaro daugiau kaip 
47 mln. EUR. Laikotarpis, per kur į suteikiama egzekvat ūra, gali trukti nuo keli ų dienų iki 
kelių mėnesių, o apskundimo atveju – iki dvej ų metų. Daugiau kaip 90 proc. byl ų ši proced ūra 
tėra formalumas, kadangi n ėra jokių sprendimo nepripažinimo ir nevykdymo pagrind ų; 
skundžiama tik maža dalis sprendim ų ir skundai retai patenkinami. D ėl egzekvat ūros 
procedūros tarptautinis bylin ėjimasis tampa dar sud ėtingesnis, ir tai atgraso įmones nuo 
tarpvalstybin ės prekybos.  
2.1.2.  Tikslai 
• Šios pasiūlymo dalies konkretus tikslas  – pasiekti iš ties ų laisvą teismo sprendim ų visose 
civilinėse ir komercin ėse bylose jud ėjimą.  
2.1.3.  Atrinktos politikos galimyb ės 
• 1 politikos galimyb ė. Status quo  
LT    LT • 3 politikos galimyb ė. Išlaikyti egzekvat ūrą, bet palengvinti ieškovui tenkan čią naštą  
• 4A politikos galimyb ė. Panaikinti egzekvat ūros proced ūrą ir nustatyti reikiamas garantijas, 
kad būtų apsaugotos teis ės į gynybą. Tačiau egzekvat ūra būtų išlaikyta priimant teismo 
sprendimus šmeižto bylose ir nagrin ėjant kolektyvinius ieškinius. 
2.1.4.  Pasirinktos 4A politikos galimyb ės poveikio analiz ė. Egzekvatūros proced ūros 
panaikinimas ir reikiam ų garantijų nustatymas 
a) Veiksmingumas . Šia galimybe b ūtų iki galo įgyvendintas tikslas sukurti iš ties ų laisvą 
teismo sprendim ų judėjimą Europos S ąjungoje. b) Svarbiausias poveikis . i) Ekonominis 
poveikis . Panaikinus egzekvat ūrą nebeliktų su šia dabartine proced ūra susijusi ų sąnaudų ir 
vėlavimo, o ES bendrov ės ir pilie čiai galėtų išvengti didžiosios dalies dabar patiriam ų 
sąnaudų (beveik 48 mln. EUR per metus). Didžiojoje daugumoje byl ų, kuriose atsakovas 
neginčija užsienyje priimto teismo sprendimo vykdymo, užsakovui tekt ų tik minimalios 
standartini ų formų, kuriomis išvengiama reikalavimo išversti vis ą sprendim ą, vertimo raštu 
sąnaudos. Viso teismo sprendimo vertimo raštu s ąnaudos bei teisin ės išlaidos did ėtų tik 
sudėtingose bylose. Be to, šia galimybe daugiau įmonių, ypač MVĮ, būtų paskatintos sudaryti 
tarpvalstybinius sandorius. Dabar iš 20 milijon ų Europos MV Į tik 25 proc. vykdo 
tarpvalstybin ę prekybą, vadinasi, 15 mln. MV Į galėtų išplėsti savo versl ą į kitas valstybes 
nares. 39 proc. ši ų MVĮ būtų daug labiau linkusios sudaryti ta rpvalstybinius sandorius, jei 
egzekvatūros proced ūra būtų panaikinta. Net jei taip pasielgt ų tik ketvirtadalis iš j ų, į vidaus 
rinką būtų pritraukta 1,4 mln. MV Į. ii) Pagrindin ės teisės. Panaikinus egzekvat ūrą būtų 
nustatytos proced ūrinės garantijos, kuriomis b ūtų užtikrinta, kad neb ūtų pripažintas ir 
vykdomas teismo sprendimas, kuriuo pažeidžiama teis ė į teisingą bylos nagrin ėjimą ir teisė į 
gynybą. Todėl ši galimyb ė atitiktų Chartiją, visų pirma jos 47 straipsn į. Kadangi galimi 
užsienio teismo sprendimo nevykdymo pagrindai iš esm ės atitinka pagrindus, kuriais šiuo 
metu remiamasi egzekvat ūros proced ūroje, tarpvalstybini ų bylų teisminė apsauga, palyginti su 
status quo , nesumaž ėtų. iii) Finansinės sąnaudos . Valstyb ės narės patirtų sąnaudų, nes 
teisininkus reik ėtų supažindinti su naujomis proced ūromis. Šios s ąnaudos būtų minimalios, jei 
nacionalin ės garantij ų procedūros būtų parengtos pagal proced ūras, priimtas remiantis 
Europos priemon ėmis, kuriomis egzekvat ūra panaikinta tam tikr ų rūšių ieškiniams. Į 
pasiūlymą taip pat bus įtraukta standartin ė forma, kuria siekiama supaprastinti tiesiogin į 
vykdymą.  
2.1.5.  Atrinktų galimybių ir pasirinktos 4A politikos galimyb ės palyginimas   
Tikslai / Poveikis 1 galimyb ė. 
Status quo  3 galimyb ė. 
Palengvinti 
ieškovui tenkan čią 
naštą 4A galimyb ė. 
Panaikinti 
egzekvatūrą 
Likusių laisvo teismo 
sprendimų judėjimo kliūčių 
panaikinimas 0 + ++ 
Ekonominis poveikis 0 + + 
Finansinės sąnaudos 0 – – 
Pagrindin ės teisės 0 0 0 
LT    LT  
2.2. REGLAMENTO VEIKIMAS TARPTAUTIN ĖJE TEISĖS SISTEMOJE   
2.2.1.  Problemos apib ūdinimas   
• Reglamento jurisdikcijos taisykl ės dabar (su keliomis išimtim is) netaikomos, kai atsakovo 
nuolatinė gyvenamoji vieta yra už ES rib ų, ir tokiais atvejais reglamentu nurodoma laikytis 
nacionalin ės teisės (vadinamoji likusi jurisdikcija). ES viduje tre čiosios šalies atsakovams 
taikomos nacionalin ės jurisdikcijos taisykl ės valstybėse narėse labai skiriasi. Tais atvejais, 
kai atsakovo nuolatin ė gyvenamoji vieta yra už Europos S ąjungos rib ų: 
• Europos pilie čiai ir bendrov ės turi nevienodas galimybes kreiptis į teismą, 
• sukuriamos nevienodos s ąlygos įmonėms, užsiiman čioms veikla vidaus rinkoje, tod ėl gali 
būti iškraipyta konkurencija, 
• neužtikrinamas Europos teis ės aktų, kuriais apsaugomos silpnesn iosios šalys (pavyzdžiui, 
vartotojai, darbuotojai, apdr austieji ir pan.), vykdymas. 
2.2.2.  Tikslai 
• Konkretus tikslas  – pagerinti galimybes kreiptis į teismą, teisinį tikrumą ir ES pilie čių ir 
bendrovių apsaugą su trečiosiomis valstyb ėmis susijusiuose gin čuose.  
2.2.3.  Atrinktų politikos galimybi ų analizė 
• 1 politikos galimyb ė. Status quo   
• 3A politikos galimyb ė. Minimalus jurisdikcijos taisykli ų suderinimas (3A galimyb ė)  
• 4A politikos galimyb ė. Visiškas jurisdikcijos taisykli ų suderinimas  
2.2.4.  Pasirinktos 4A politikos galimyb ės poveikio analiz ė. Visiškas jurisdikcijos taisykli ų 
suderinimas 
a) Veiksmingumas . Visišku jurisdikcijos taisykli ų suderinimu b ūtų užtikrintos neribotos 
lygios galimyb ės kreiptis į Europos teismus. Galimyb ė kreiptis į teismą taip pat b ūtų visiškai 
skaidri, nes visos tarptautin ės jurisdikcijos taisykl ės būtų konsoliduotos viename bendrame 
dokumente – perži ūrėtame reglamente. Šia galimybe taip pat b ūtų panaikintas dirbtinis 
atsakovų, kurių nuolatinė gyvenamoji vieta yra ES ir už jos rib ų, atskyrimas. Šio atskyrimo 
jau nebėra naujuose ES teis ės aktuose, tiksliau, Reglamente Nr. 4/2009 d ėl išlaikymo 
prievolių ir Komisijos reglamento d ėl paveldėjimo ir testament ų pasiūlyme. b) Svarbiausias 
poveikis. i) Ekonominis poveikis. Šia galimybe bus padidintos ES bendrovi ų galimybės 
bylinėtis ES, o ne užsienyje. Tod ėl sumažės ES bendrovi ų patiriamos vidutin ės bylinėjimosi 
sąnaudos ir v ėlavimas, nes bylin ėjimasis Europos teisingumo erdv ėje paprastai pigesnis ir 
paprastesnis nei bylin ėjimasis ES nepriklausan čioje šalyje. Teismi nio bendradarbiavimo 
priemonių labai trūksta palaikant sa ntykius su tre čiosiomis šalimis, o geografinis atstumas iki 
kompetentingo teismo tikriau siai padidins liudytoj ų ir šalių dalyvavimo teisme s ąnaudas. Be 
to, taisykli ų, susijusių su trečiųjų šalių atsakovais, suderinimas padidins teisin į tikrumą ir 
nuspėjamumą, kuris, tik ėtina, leis sumažinti dalyvaujan čių bendrovi ų sąnaudas. Pagerinta 
teisinė sistema taip pat gali paskatinti daugiau bendrovi ų sudaryti tarpvalstybinius sandorius. 
LT    LT Be to, bus panaikintas galimas konkur encijos iškraipymas, kuris kyla d ėl nacionalini ų 
jurisdikcijos taisykli ų skirtumų. MVĮ. Bet kokios sutaupytos s ąnaudos bus ypa č svarbios 
MVĮ, kurios neturi toki ų išteklių bylinėtis sudėtingose tarptautin ėse bylose kaip didel ės 
įmonės. ii) Finansin ės sąnaudos.  Pagal 4A galimyb ę valstybės narės patirtų minimalias 
finansines s ąnaudas arba j ų iš viso nepatirt ų. iii) Pagrindin ės teisės. Visiškas suderinimas 
pagerintų silpnesni ųjų šalių (vartotoj ų, darbuotoj ų ir kt.) galimybes kreiptis į teismą pagal 
Chartijos 38 ir 47 straipsnius, nes taip b ūtų užtikrintos j ų teisės kreiptis į ES teism ą 
sprendžiant gin čus, kurių atsakovai kil ę ne iš ES. Be to, šia galimybe b ūtų užtikrintos 
visapusiškos Europos bendrovi ų galimybės kreiptis į teismą siekiant bylin ėtis, kai atsakovai 
yra iš trečiųjų šalių. Sukūrus forum necessitatis  būtų užtikrinta, kad Europos bendrov ės turėtų 
galimybę kreiptis į ES teism ą, jeigu jurisdikcijos neturi joks kitas teising ą bylos nagrin ėjimą 
užtikrinantis teismas. Galiausiai instituto, konkre čiai skirto ne ES atsakovams, suk ūrimas 
pagerintų tų valstybių narių, kurios dabar neturi atitinkam ų nuostatų savo nacionalin ėje 
teisėje, bendrovi ų galimybes kreiptis į teismą. iii) Socialinis poveikis.  Ši galimyb ė toliau 
užtikrintų silpnesni ųjų šalių apsaugą, kuri joms suteikta imperatyviomis ES teis ės aktų 
nuostatomis. iv) Trečiosios šalys.  4A galimyb ės poveikis ne ES šalims priklausyt ų nuo 
suderintų jurisdikcijos taisykli ų turinio. Planuojamas forum necessitatis  sukūrimas ir „šiek 
tiek platesn ės apimties“ jurisdikcijos taisykl ė, pavyzdžiui, pagr įsta turto, siejamo su gin ču, 
vieta teritorijoje, vargiai sukelt ų pasipriešinim ą diplomatiniu lygmeni u. Priešingai, poveikis 
trečiosioms šalims b ūtų teigiamas, nes valstyb ės narės savo nacionalin ėje teisėje negalėtų 
išlaikyti geresni ų sąlygų kreiptis į teismą. Jeigu b ūtų atnaujintos tarptautin ės derybos d ėl 
pasaulinės teismo sprendim ų konvencijos, perži ūros poveikis ES deryb ų pozicijai taip pat 
priklausyt ų nuo suderint ų taisyklių turinio. Nors šiuo atžvilgiu nacionalini ų taisyklių 
suderinimas b ūtų neutralus, tikslus taisykli ų turinys gal ėtų paveikti ES pozicij ą derybose.  
2.2.5.  Galimybių ir pasirinktos politikos galimyb ės palyginimas 
Tikslai / Poveikis 1 galimyb ė 3A galimyb ė 4A galimyb ė 
Pagerinti ES šali ų 
apsaugą ginčuose su 
ne ES atsakovais 0 + ++ 
Ekonominis poveikis 0 0 + 
Pagrindin ės teisės 0 + + 
Poveikis tre čiosioms 
šalims 0 0 0 arba + 
 
2.3. SUSITARIMAI D ĖL TEISMINGUMO  
2.3.1.  Problemos apib ūdinimas ir apimtis 
Didžioji dauguma tarptautine prekyba užsiiman čių ES įmonių sudaro susitarimus d ėl 
teismingumo (beveik 70 proc. vis ų bendrovi ų ir 90 proc. dideli ų bendrovi ų).  
• Reglamentu iš esm ės atsižvelgiama į susitarimus d ėl teismingumo, bet išreikštas 
susirūpinimas, kad toki ų susitarim ų praktinis veiksmingumas gali nukent ėti dėl 
piktnaudžiavimo bylin ėjimosi taktika. Tai įmanoma d ėl sąveikos su kita reglamento 
LT    LT nuostata, vadinam ąja lis pendens  taisykle, kuria siekiama išvengti situacijos, kai du ES 
teismai tuo pa čiu metu nagrin ėja tą pačią bylą. Ja nustatyta, kad teismas, į kurį kreiptasi 
vėliau, turi sustabdyti bylos nagrin ėjimą, kol pirmasis teismas nuspr ęs dėl savo 
jurisdikcijos. Bet kuri šalis, siekianti nesilaikyti susitarimo d ėl teismingumo, gali gerokai 
užvilkinti bylos nagrin ėjimą pasirinktame teisme, jei ji pirma kreipiasi į (nekompetenting ą) 
teismą šalyje, kurioje teism ų sistema yra palyginti l ėta. Per pastaruosius penkerius metus 
7,7 proc. bendrovi ų pranešė, kad kita sutarties šalis nesilaik ė kompetentingo teismo 
paskyrimo s ąlygos.  
• Susitarim ų dėl teismingumo veiksmingum ą reikia užtikrinti ir už ES sien ų. ES derėjosi dėl 
tarptautinio susitari mo – Hagos konvencijos d ėl susitarim ų dėl teismingumo, kuriuo 
gerinamas teismo pasirinkimo s ąlygų teisinis tikrumas įmonių tarpusavio (B2B) 
santykiuose; dabar vyksta ratifikav imo procesas. Reglamento perži ūra reikėtų užtikrinti, 
kad požiūris į susitarimus d ėl teismingumo ES vidaus situacijoms atitikt ų būsimą požiūrį į 
situacijų su ES nepriklausan čiomis šalimis sprendim ą. Pagal Hagos konvencij ą teismas, į 
kurį kreiptasi, bet kuris nepasirinktas, turi nutraukti byl ą, nebent galioja viena iš 
konvencijoje nustatyt ų išimčių.  
2.3.2.  Tikslai   
Konkretus tikslas  – padidinti susitarim ų dėl teismingumo veiksmingum ą. Reforma taip pat 
reikėtų supaprastinti ES galimybes ratifikuoti Hagos konvencij ą dėl susitarim ų dėl 
teismingumo.  
2.3.3.  Atrinktų politikos galimybi ų apibūdinimas 
• 1 politikos galimyb ė. Status quo   
• 2 politikos galimyb ė. Panaikinti pasirinkto teismo pareig ą sustabdyti bylos nagrin ėjimą  
• 3 politikos galimyb ė. Suteikti pasirinktam teismui pirmenyb ę nuspręsti dėl savo 
jurisdikcijos 
2.3.4.  Pasirinktos 3 politikos galimyb ės poveikio analiz ė. Suteikti pasirinktam teismui 
pirmenyb ę nuspręsti dėl savo jurisdikcijos 
a) Tikslų pasiekimo veiksmingumas . Įgyvendinus 3 galimyb ę būtų vengiama reikšti 
taktinius prevencinius ieškinius, kuriais siekiama pakenkti galiojan čiam susitarimui d ėl 
teismingumo, taigi b ūtų pasiekti visi pirmiau nurodyti tikslai. b) Svarbiausias poveikis. i) 
Ekonominis poveikis . 3 galimybe b ūtų panaikintos s ąnaudos ir v ėlavimas, su kuriais kol kas 
susiduria įmonės dėl savo partneri ų nesąžiningų bandymų apeiti susitarimus d ėl teismingumo. 
Tikėtina, kad ji taip pat paskatins bent dal į iš 30 proc. įmonių, kurios šiuo metu nevykdo 
tarptautin ės prekybos d ėl problem ų, susijusi ų su tarptautiniu bylin ėjimusi ar skolos 
išieškojimu, to imtis. Taip padid ėtų įmonių teisinis tikrumas ir j ų tikėjimas sutartimi įtvirtintų 
ginčų sprendimo susitarim ų veiksmingumu. Šio sprendimo tr ūkumas – d ėl jo gali kilti teismo 
proceso v ėlavimų, kai paskirtas teismas galiausiai nustato, kad susitarimas negalioja (taip 
nutinka tik 1,1 proc. bendrovi ų per metus), ir šalys turi bylin ėtis kitame teisme. ii) Finansin ės 
sąnaudos.  3 galimybe b ūtų patirtos minimalios įgyvendinimo s ąnaudos. iii) Pagrindin ės 
teisės. 3 galimybe b ūtų visapusiškai atsižvelgta į šalių valią sudaryti susitarimus d ėl 
teismingumo. Taip labai pager ėtų šalių situacija, kiek tai susij ę su laisve užsi imti verslu, kuri 
garantuojama Chartijos 16 straipsniu. iv) Tarptautiniai aspektai.  3 galimyb ė atitinka Hagos 
LT    LT konvencija priimt ą sprendim ą. Svarbu tai, kad, kaip ir konvencijoje, pirmenyb ė teikiama 
pasirinktam teismui, kuris gali nagrin ėti bylą, net jei jis nebuvo pirmasis, į kurį kreiptasi.  
2.3.5.  Galimybių ir pasirinktos politikos galimyb ės palyginimas 
Tikslai / Poveikis 1 galimyb ė 
Status quo  2 galimyb ė 
Panaikinti pareig ą 
sustabdyti bylos 
nagrinėjimą 3 galimyb ė 
Suteikti pirmenyb ę 
pasirinktam teismui 
Panaikinti galimybes piktnaudžiauti situacija 0 + ++ 
Ekonominis poveikis 0 + ++ 
Pagrindin ės teisės 0 + ++ 
Tarptautiniai aspektai 0 + ++ 
 
2.4. REGLAMENTO IR ARBITRAŽO S ĄSAJA   
2.4.1.  Problemos apib ūdinimas   
Arbitražas yra labai svarbus tarptautinei prekybai, nes j į nuolat taiko didesn ės bendrov ės ir 
tarptautin ės įmonės (apie 63 proc. dideli ų Europos bendrovi ų teikia pirmenyb ę arbitražui, o ne 
bylinėjimuisi). Arbitražas kol kas ne įtrauktas į reglamento „Briuselis I“ taikymo srit į. Pranešta 
apie sunkumus, susijusius su arbitražo ir te ismo proceso tarpusavio santykiu. Tiksliau, šalis, 
arbitražiniame teisme gin čijanti susitarimo galiojim ą, gali teismo taip pat paprašyti išspr ęsti 
bylą iš esmės. Tokiu atveju gin čas gali b ūti pradėtas nagrin ėti teisme ir pagal arbitražo 
procedūrą, o dėl to kyla prieštaring ų sprendim ų pavojus, jei susitarimas bus laikomas 
negaliojan čiu vienoje valstyb ėje narėje ir galiojan čiu kitoje. Šia situacija gali piktnaudžiauti 
bylos šalys, siekian čios išvengti arbitražinio susitarimo. D ėl šios problemos, kuri iškelta 
neseniai priimtame Teisingumo Teismo sprendime West Tankers , mažinamas arbitražini ų 
susitarimų veiksmingumas ES.  
2.4.2.  Tikslai   
Konkretus  šios pasi ūlymo dalies tikslas – užtikrinti skaidr ų ir nuspėjamą teismo proceso ir 
arbitražo proced ūros koordinavim ą, kuriuo išsaugomas ar padidinamas Europos S ąjungos, 
kaip arbitražo vietos, patrauklumas.  
2.4.3.  Atrinktų politikos galimybi ų apibūdinimas 
• 1 politikos galimyb ė. Status quo   
• 2 politikos galimyb ė. Išplėsti arbitražo netaikymo srit į  
• 3A politikos galimyb ė. Didinti arbitražini ų susitarim ų veiksmingum ą. Šia 
galimybe b ūtų nustatyta, kad teismas, į kurį kreiptasi d ėl ginčo, susijusio su 
LT    LT arbitražiniu susitarimu, tur ėtų sustabdyti bylos nagrin ėjimą, jei buvo kreiptasi į 
arbitražin į teismą ar į arbitražo vietos teism ą.  
2.4.4.  Pasirinktos 3A politikos galimyb ės poveikio analiz ė. Padidinti arbitražini ų 
susitarimų veiksmingum ą  
a) Tikslų pasiekimo veiksmingumas.  Šia politikos galimybe b ūtų pasiekti visi pirmiau 
nurodyti tikslai. Ja b ūtų užtikrintas arbitražini ų susitarim ų veiksmingumas, panaikinant 
lygiagretaus bylos nagrin ėjimo rizik ą ir sumažinant piktnaudžiavimo bylin ėjimosi taktika 
galimybę. Ja taip pat toliau b ūtų užtikrintas vis ų teismo sprendim ų, kurie dabar visoje ES 
pripažįstami ir vykdomi, jud ėjimas. b) Svarbiausias poveikis. i) Ekonominis poveikis.  3A 
galimybe b ūtų panaikinta piktnaudžiavimo bylin ėjimosi taktika rizika ir tai suteikt ų pirmiau 
paminėtą naudą. Be to, 3A galimybe b ūtų panaikinta vienu metu prad ėtų teismo ir arbitražo 
procesų rizika, taip gerokai padidinant ar bitražo ES ir Europos arbitražo centr ų patrauklum ą. 
iii) Finansin ės sąnaudos.  Kalbant apie 2 galimyb ę, dėl reglamento pakeitimo valstyb ėms 
narėms tektų tik minimalios įgyvendinimo s ąnaudos. iii) Pagrindin ės teisės. Arbitražas taps 
veiksmingesnis ir efektyvesnis nei pagal 1 ir 2 galimybes, ir bus pagerintos šali ų galimybės 
naudotis alternatyviomis gin čų sprendimo priemon ėmis. Be to, galimybe b ūtų pagerintos 
galimybės kreiptis į teismą toms bendrov ėms, kurios nori (s ąžiningai) užgin čyti arbitražin į 
susitarimą, nes ja b ūtų nustatyta tokiems atvejams skirta aiški ir skaidri teisin ė sistema ir 
nustatytos aiškios taisykl ės, kaip pagerinti teisin į tikrumą ir išvengti delsimo taktikos. Pagal 
šią galimyb ę bus dar labiau sustiprinti ES chart ijos 47 straipsnyje nustatyti standartai. 
Galiausiai b ūtų užtikrinta, kad visoje S ąjungoje b ūtų maksimaliai atsižvelgiama į šalių valią ir 
taip stiprinama j ų laisvė sudaryti sutartis ir užsiimti verslu, kaip nustatyta Chartijos 16 
straipsniu. iv) Trečiosios šalys.  Padidėtų arbitražo Europos S ąjungoje patrauklumas. 
2.4.5.  Galimybių ir pasirinktos politikos galimyb ės palyginimas 
Tikslai / Poveikis 1 galimyb ė 
Status quo  2 galimyb ė 
Išplėsti netaikymo 
sritį 3 galimyb ė 
Padidinti 
veiksmingum ą 
Laisvas teismo 
sprendimų judėjimas 0  –  + 
Arbitražo veiksmingumo 
užtikrinimas ES 0 + ++ 
Ekonominis poveikis 0 + + 
Pagrindin ės teisės 0 + ++ 
3. ES VEIKSM Ų BŪTINUMAS (SUBSIDIARUMO PRINCIPAS )  
Pirmiau nurodytos problemos, susijusios su egzekvat ūros proced ūros taikymu, nepakankamu 
susitarimų dėl teismingumo veiksmingumu ir arbitražo ir reglamento s ąsaja, kyla d ėl 
galiojančios ES teis ės taisyklių, ir jas galima išspr ęsti tik įsikišus Europos teis ės aktų leidėjui. 
Ne ES atsakovams skirt ų jurisdikcijos taisykli ų suderinimas b ūtinas siekiant sukurti vienodas 
sąlygas bendrov ėms, veikian čioms vidaus rinkoje, ir garantuoti, kad b ūtų užtikrinamos ES 
teise garantuojamos silpnesni ųjų šalių teisės. Šių tikslų valstybės narės negali pasiekti 
veikdamos atskirai.  
LT    LT 4. TEISINIS PAGRINDAS  
Reglamentas priimtas remiantis Europos bendrijos steigimo sutarties 61 straipsnio c punktu ir 
67 straipsnio 1 dalimi. Įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, pagrindas, pagal kur į priimamas 
peržiūrėtas reglamentas, yra Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 67 stra ipsnio 4 dalis ir 
81 straipsnio 2 dalies a, c ir e punktai.  
5. ES VEIKSM Ų PROPORCINGUMAS  
Pirmiau nurodyt ų pasirinkt ų galimybi ų rinkiniu laikomasi proporcingumo principo. 
Pasirinktų politikos galimybi ų rinkiniu svarstomais pakeitimais nesiekiama daugiau, 
nei būtina nustatytoms problemoms spr ęsti. Kaip nurodyta pirmiau, pasirinkt ų 
politikos galimybi ų nauda ir d ėl jų sutaupomos l ėšos gerokai viršija s ąnaudas ir 
trūkumus. Jos leis sutaupyti daug l ėšų, o reformos įgyvendinimo valstyb ėse narėse 
finansinės sąnaudos iš esm ės yra nedidel ės. Reform ų rinkiniu bus padidintas 
pasitikėjimas vidaus rinka ir daugiau bendrovi ų ir piliečių bus paskatinti sudaryti 
tarpvalstybinius sandorius, kartu pasinaudoda mi vidaus rinkos privalumais. Tokia 
išaugusi ekonomin ė veikla, kartu su vykdant reform ą sutaupytomis l ėšomis, pad ėtų 
piliečiams ir bendrov ėms įveikti dabartin ę finansų krizę.  
6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Komisija kas penkerius metus parengs reglam ento taikymo vertinim o ataskaitas. Kadangi 
dauguma valstybi ų narių kol kas sistemingai nerenka su reglamento taikymu susijusi ų 
statistinių duomenų, peržiūrėtame reglamente bus nustatytas reikalavimas pateikti reikaling ą 
informacij ą, visų pirma d ėl speciali ų peržiūros proced ūrų, skirtų atsakovo pagrindin ėms 
teisėms garantuoti, skai čiaus ir dėl šių procedūrų baigties.