LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 204/89

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas. Mokytis niekada nevėlu“

COM(2007) 558 galutinis

(2008/C 204/19)

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2007 m. rugsėjo 27 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas. Mokytis niekada nevėlu“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2008 m. vasario 21 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Renate Heinisch, bendrapranešėja An Le Nouail Marlière ir bendrapranešėjis José Isaías Rodríguez García-Caro.

443 plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2008 m. kovo 12–13 d. (2008 m. kovo 13 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 118 narių (-iams) balsavus už, 0 — prieš ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 EESRK džiaugiasi, kad Europos Komisija pateikdama savo pirmą veiksmų planą dėl suaugusiųjų mokymosi „Mokytis niekada nevėlu 2007–2010 m.“ atskleidė naują ligšiolinės jos švietimo darbo programos aspektą ir pritaria planui, su sąlyga, kad bus atsižvelgta į šioje nuomonėje pateiktas pastabas.

1.2 Komitetas džiaugiasi, kad pirmą kartą bus parengtas specialus Europos suaugusiųjų mokymo programų politinis veiklos pagrindas praėjus 13 metų nuo jų įvedimo. Komisijos komunikatu dėl suaugusiųjų mokymo (1), kuris pasirodė iki priimant veiksmų planą, kaip nurodyta, buvo siekiama dvejopo tikslo: pirma, parengti Grundtvig (2) rėmimo programą ir, antra, parengti atitinkamą politinį suaugusiųjų mokymosi veiksmų planą.

1.3 EESRK apgailestauja, kad neprofesinio suaugusiųjų švietimo, neformalaus ir savaiminio mokymosi, skirto bendram asmenybės vystymui ir pilietiškumo stiprinimui, būtino tiek dirbantiems, tiek ir kitiems piliečiams, plėtojimas dar netapo šio pirmojo veiksmų plano prioritetais. Komitetas pastebi, kad veiksmų plane labai daug vietos skiriama žinomiems ir jo remiamiems tikslams dėl geresnio bendradarbiavimo Europoje profesinio mokymo srityje.

1.4 EESRK ragina ypatingų mokymosi interesų turinčioms nedirbančioms moterims ir nedirbantiems vyrams sukurti patrauklias sąlygas, kurios leistų jiems „aktyviai dalyvauti“ mokymesi visą gyvenimą.

1.5 Atsižvelgdamas į demografinius pokyčius, Komitetas mano, kad būtini sudėtingi pokyčių procesai, kalbant apie suaugusiųjų mokymosi organizavimą ir turinį.

1.6 Kartu EESRK skatina apmąstyti visose mokymo srityse, kodėl vis dar įvairūs švietimo lygiai dėmesį skiria jaunimui pasiskirstydami veiklą ir iš dalies ją dubliuodami; siūlo sukurti visose valstybėse narėse ir europiniu lygmeniu specialias suaugusiųjų mokymo struktūras.

1.7 EESRK ragina užtikrinti, kad niekas nesukels dar didesnės mažesnių suaugusiųjų mokymo iniciatyvų ir įstaigų marginalizacijos ar netgi jų išstūmimo. Priešingai, būtina jas stiprinti.

1.8 Komitetas pastebi, kad suaugusiųjų mokymui neturėtų tekti pagrindinis uždavinys kompensuoti nepakankamai efektyvią formalaus mokymo sistemą. Komitetas reiškia susirūpinimą dėl to, kad žmonių, per anksti paliekančių mokyklą, skaičius padidėjo ir šiuo metu yra daugiau nei 15 proc. Jis ragina valstybes nares ir Komisiją remiantis daugeliu geros praktikos Europoje ir EBPO valstybių pavyzdžių toliau plėtoti švietimo sistemos reformas, orientuotas į socialinius ir pedagoginius aspektus.

1.9 EESRK prašo Komisijos parengti papildomą lyčių lygybės planą.

1.10 Jis pasigenda aiškios informacijos dėl reikiamų investicijų.

1.11 EESRK rekomenduoja labiau atsižvelgti į suaugusiųjų mokymosi teritorinį aspektą ir jo įnašą į teritorinę sanglaudą visų pirma ištuštėjusiuose regionuose.

1.12 Komitetas apgailestauja, kad nebuvo atkreiptas dėmesys į specialias suaugusiųjų mokymo ir mokymosi formas tarpregioninėse ir Europos liaudies aukštosiose mokyklose (vok. Heimvolkshochschulen).

1.13 Jis rekomenduoja remti naujus daugiafunkcinius vietos suaugusiųjų mokymo centrus, kuriuose būtų naudojamos naujos technologijos ir e. mokymasis.

1.14 EESRK pasisako už orumo nežeminančias mokytojų ir administracijos darbuotojų darbo sąlygas (angl. decent work) mokant suaugusiuosius, taip pat už orumo nežeidžiančias visų suaugusiųjų mokymosi sąlygas.

1.15 Jis ragina įgyvendinant veiksmų planą parengti galimybių studiją siekiant sukurti specializuotą europinę infrastruktūrą, skirtą tirti suaugusiųjų mokymąsi ir tęstinį mokymą ir pabrėžia, kad būtina rengti konkrečius suaugusiųjų mokymo metodus ir po to juos skleisti.

1.16 EESRK ragina skatinti Europos mokymosi festivalius siekiant dalyvauti tarptautiniame mokymo festivalių judėjime ir rekomenduoja europines informavimo ir motyvavimo kampanijas, galinčias mokymąsi padaryti patrauklesnį suaugusiems.

1.17 Komitetas siūlo, kad ES Komisija ateityje skirtų daugiau dėmesio tarptautiniam suaugusiųjų mokymo aspektui ir labiau įtrauktų Komitetą į šį procesą. Jis reikalauja įtraukti jį į europines pasirengimo priemones dalyvauti kitoje Jungtinių Tautų tarptautinėje suaugusiųjų mokymo konferencijoje (CONFINTEA VI), kuri įvyks 2009 m. Brazilijoje

1.18 EESRK pritaria ES Komisijos pastangoms sukurti Europos pagrindinių duomenų rinkinį ir daugiau kalbinio bendrumo, tačiau pasigenda aiškesnių planuojamų rodiklių prioritetų, susijusių su suaugusiųjų mokymu.

2. Įžanga

2.1 Daugelyje Europos šalių suaugusiųjų mokymas turi senas tradicijas. Dėl savo glaudaus ryšio su socialiniais judėjimais, t.y. darbininkų judėjimu, judėjimu už moterų teises, nacionaliniais judėjimais ir judėjimu už balsavimo teisę, ilgą laiką jis netgi kėlė socialinius ir emancipacinius tikslus. Daugelyje Europos šalių atsirado liaudies mokymo centrai ir liaudies aukštosios mokyklos, kurioms būdingas tiek kultūrinis, tiek pedagoginis aspektas, ir kuriose skatinama atskleisti gebėjimus ir ugdyti pilietiškumą. Vėliau taip pat atsirado tokie centrai kaip „Antrasis mokymosi šansas“, profesinio lavinimo pasiūlymai ir tos aukštosios mokyklos, kurios sąmoningai siekė atsiverti taip pat iki tol nepalankioje padėtyje buvusioms gyventojų grupėms.

2.2 Europiniu lygmeniu ilgą laiką profesinis mokymas buvo dėmesio centre plečiant komitetus, specializuotas institucijas, tokias kaip CEDEFOP ir ETF (Europos mokymo fondas). Jau nuo 8-jo dešimtmečio kuriamos ir įgyvendinamos Europos programos, skirtos skatinti mokytis žmones su negalia, migrantus, jaunimą, nebaigusį mokyklos ir neturintį profesijos, taip pat remti moterų lygias galimybes dalyvauti darbo rinkoje. CEDEFOP buvo keičiamasi geros praktikos pavyzdžiais ir jie buvo vertinami.

2.3 Tik visą gyvenimą trunkančio mokymosi politika Europos Komisija atkreipė dėmesį į politiškai apleistas sritis kaip suaugusiųjų mokymas, kuris buvo tarsi švietimo politikos posūnis. Specialių mokymo programų, skirtų gerinti suaugusiųjų mokymo kokybę ir naujoves (1995 m. ir vėliau), įdiegimas, Europos mokymosi visą gyvenimą metai (1996 m.) ir mokymosi visą gyvenimą strategijos principai, išdėstyti 1996 m. gruodžio 20 d. Tarybos išvadose, atvėrė naują įvairiapusių politinių veiksmų etapą. 2000 m. spalio 30 d. Europos Komisija paskelbė Mokymosi visą gyvenimą memorandumą, kuriame suformulavo mokymosi visą gyvenimą sistemos plėtros strategiją ir pateikė diskutuoti šešias svarbiausias tezes, apibūdinančias mokymosi visą gyvenimą sistemos plėtros gaires (3).

2.4 Įgyvendinant Lisabonos strategiją buvo priimti Tarybos sprendimai dėl mokymosi visą gyvenimą (4) ir darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“ (5), kurios pirmajame etape nebuvo skirta ypatingo dėmesio suaugusiųjų mokymui. Stiprinant bendrąją europinę profesinio mokymo politiką darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010“ buvo netgi inicijuotas Kopenhagos procesas, kurio pirmas etapas pasibaigė 2006 m. gruodžio mėn. priėmus Helsinkio komunikatą (6).

2.5 Aukštojo mokslo politika nors ir įėjo į darbo programą, tačiau nuo 1999 m. vykstant Bolonijos procesui dėmesys buvo sutelktas į reikšmingą restruktūrizaciją „Europos aukštojo mokslo erdvės labui“, dėl to aukštųjų mokyklų atvėrimas nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir tęstinis universitetinis mokymasis iš pradžių buvo antraeilis uždavinys.

2.6 Greta darbo programos „Švietimas ir mokymas 2010“ pastaraisiais metais Europos lygmeniu buvo parengta integruota programa Jaunimo visapusiško švietimo, užimtumo ir dalyvavimo visuomenės gyvenime skatinimas (7), iki šiol įvairaus amžiaus žmonių grupėms tokios programos nebuvo.

2.7 ES Komisijos Nauja daugiakalbystės pagrindų strategija (8) ir jos komunikatas dėl Europos kultūros darbotvarkės globalizacijos labui (9) netiesiogiai atvėrė naujas suaugusiųjų mokymo perspektyvas.

2.8 EESRK iš esmės pritarė pastarųjų metų ES Komisijos veiksmams mokymosi visą gyvenimą srityje ir ją parėmė pateikdamas savo nuomones.

3. Veiksmų plano santrauka

3.1 Suaugusiųjų mokymosi veiksmų planas „Mokytis niekada nevėlu“ buvo paskelbtas pasirodžius Komisijos komunikatui „Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu“ (10). Šiuo veiksmų planu siekiama Europos lygmeniu nustatyti penkias prioritetines kryptis: gerinti valdymo struktūras, tarp jų suaugusiųjų mokymo įgyvendinimo kokybę, efektyvumą ir kompetencijų pasiskirstymą, paramą mokymui ir mokymosi rezultatų pripažinimą.

3.2 Veiksmų planu siekiama įgyvendinti ankstesnio Komisijos komunikato (11) iškeltus siekius: šalinti dalyvavimo kliūtis, didinti sektoriaus kokybę ir veiksmingumą, paspartinti pripažinimo ir įteisinimo procesą, užtikrinti pakankamas investicijas ir stebėti sektorių.

3.3 Veiksmų planas skirtas tiems, kurių galimybės sėkmingai integruotis į visuomenę dėl žemo išsilavinimo lygio, nepakankamos profesinės kvalifikacijos ar kompetencijos stokos yra nedidelės.

4. Bendrosios pastabos

4.1 EESRK džiaugiasi, kad Europos Komisija parengė pirmąjį suaugusiųjų mokymo 2007–2010 m. veiksmų planą. Jam Komitetas visiškai pritaria, su sąlyga, jog bus atsižvelgta į šioje nuomonėje pateiktas pastabas. Šiuo veiksmų planu dar kartą pabrėžiama, kad politine darbo programa, išdėstyta komunikate „Švietimas ir mokymas 2010“, taip pat siekiama, kad suaugusiųjų mokymo tikslas būtų skatinti socialinę sanglaudą, pilietiškumą, visavertį asmeninį bei profesinį gyvenimą ir gebėjimus prisitaikyti bei rasti darbą.

4.2 Komitetas perspėja dėl 2005–2008 m. Europos užimtumo politikos gairių, Europos socialinio fondo ir profesiniam mokymui skirtos Leonardo programos, tikslų ir projektų sutapimo profesinio mokymo srityje vykstant Kopenhagos procesui. Šiame kontekste ypatingas dėmesys jau skiriamas informavimo ir konsultavimo tarnybų vystymui, įgytų savaiminio mokymosi gebėjimų įteisinimui, Europos kvalifikacijų sistemos plėtojimo įgyvendinimui ir tolesniam profesinio mokymo institucijų valdymui.

4.3 Kaip ir anksčiau, EESRK laikosi nuomonės, kad visi Europos piliečiai visą savo gyvenimą privalo turėti šiuolaikiško suaugusiųjų mokymosi galimybes. Kiekvienam žmogui visą jo gyvenimą turėtų būti sudarytos galimybės iš naujo įgyti gebėjimų, juos atgaivinti arba atnaujinti. Demografiniai pokyčiai, klimato kaita, naujosios informacinės ir ryšių technologijos, globalizacijos iššūkiai ir galimybės taip pat keičia mūsų profesijas ir mūsų gyvenimą. Šie pokyčiai taip pat reikalauja visiškai naujų žinių ir gebėjimų, kurių kitų amžiaus grupių suaugusieji mokydamiesi mokykloje, mokydamiesi profesijos ar studijų metu dar negalėjo įgyti.

4.4 Komitetas pasigenda integruotos vizijos koncepcijos, kuri apimtų visų suaugusiųjų mokymosi galimybes ir poreikius. Komitetas visuomet pasisakydavo už tokias mokymosi sąlygas visiems, taip pat ir žmonėms su negalia. Todėl atsiranda įvairios visų suinteresuotų subjektų sinergijos. Taip pat palengvėja mokymasis tarp kartų, tarpkultūrinis mokymasis, mokymasis keletu kalbų.

4.5 EESRK ragina Komisiją pavesti ekspertų grupei suaugusiųjų mokymo srityje parengti veiksmų planą, papildantį „Lyčių lygybės veiksmų planą“, kuriame būtų numatyti teigiami veiksmai mokantis visą gyvenimą

4.6 Jis atkreipia dėmesį į Europos palyginamąsias pagrindinių gebėjimų (12), kuriuos įgyti turėtų galimybę kiekvienas suaugusysis, gaires. Šiame kontekste nuolat atkreipiamas dėmesys į daugelį pagrindinių sąvokų, kurios netgi suaugusiųjų mokymosi srityje gali paskatinti naujus organizavimo būdus ir inovacinius mokymo metodus: kritiškas apmąstymas, kūrybiškumas, iniciatyvumas, problemų sprendimas, rizikos įvertinimas, sprendimų paieška ir konstruktyvus jausmų vertinimas.

4.7 Komitetas rekomenduoja Komisijai patikrinti, ar suaugusiųjų mokymo veiksmų planą būtų galima praturtinti patraukliu, kasmetiniu Europos mokymosi festivaliu ir informavimo bei motyvavimo kampanijomis, rengiamomis spaudoje, radijuje ir televizijoje mokymosi visą gyvenimą tematika. Jis ragina Komisiją atsižvelgti į poreikį imtis socialinio darbo gatvėje (angl. outreach work) su nuo mokymosi nutolusiais asmenimis ir skatinti juos mokytis. EESRK nuomone, toks asmeninių ryšių užmezgimas su nepalankioje socialioje padėtyje esančiais asmenimis yra svarbus elementas siekiant padidinti išsilavinimo lygį, stiprinti visų gebėjimus prisitaikyti prie pasikeitimų ir užtikrinti vienodas mokymosi visą gyvenimą galimybes.

5. Specialios pastabos

5.1 EESRK džiaugiasi, kad veiksmų plane iš pradžių (Veiksmų plano 1 punktas) pabrėžiama ne tik konkurencingos žinių ekonomikos siekis, bet ir apibūdinama žinių visuomenės visiems, skiriančios dėmesį socialinei integracijai ir socialinei sanglaudai, vizija. Todėl EESRK taip pat laikosi nuomonės, kad analizuojant tęstinio mokymosi poreikius ir svarstant integravimą pasitelkus mokymąsi visą gyvenimą reikėtų taip pat įtraukti vietos socialinius partnerius, įmones, pilietinės visuomenės organizacijas, taip pat dėl mokymosi nepalankioje padėtyje atsidūrusius suaugusiuosius ir jų šeimas.

5.1.1 EESRK pabrėžia, kad siekiant remti Komisijos minėtus „žemą kvalifikaciją“ turinčius asmenis, būtina, kad keistųsi ne tik tie žmonės, bet ir būtų pašalinti vis dar egzistuojantys mokymosi barjerai. Komitetas mano, kad pasirenkant tikslines grupes veiksmų plane pernelyg mažai kreipiama dėmesio į itin nepalankioje padėtyje esančius asmenis, skurstančius žmones, apleistų regionų ir vietovių gyventojus, taip pat asmenis, gyvenančius globos namuose, gydymo įstaigose ir uždarose įstaigose.

5.1.2 EESRK perspėja dėl tolesnės segregacijos, kurią gali lemti vietos ir keletą regionų apimanti „prekyba“ suaugusiems teikiamoms paslaugoms, pvz., darbo biržai ir socialinės paramos įstaigoms skelbiant konkursus specialioms švietimo priemonėms įsigyti. Komitetas laikosi nuomonės, kad suaugusieji dar labiau stengtųsi pasinaudoti mokymosi galimybėmis, jei kursų metu jiems būtų pateikiama naudinga informacija apie padėtį vietos ir tarpregioninėje darbo rinkoje ir jei siekdami įsidarbinti jie nerizikuotų susidurti su teisiniais arba faktiniais amžiaus apribojimais.

5.1.3 Komitetas pabrėžia, kad kalbinė ir kultūrinė įvairovė, kurią įneša migrantai iš Europos ir ne Europos šalių, Europai yra labai didelis turtas. Reikėtų toliau vystyti diplomų ir pažymėjimų, išduotų Europos ir ne Europos šalyse, pripažinimą. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad labai nevienoda migrantų teisinė padėtis (pvz., prieglobsčio prašantieji, pabėgėlio statusą gavę asmenys, darbuotojai migrantai iš Europos šalių, asmenys iš trečiųjų valstybių, ir kt.) dažnai riboja jų galimybes kelti kvalifikaciją, tačiau, kita vertus, numato jiems privalomas mokymo priemones, pvz., kalbos kursus.

5.1.4 Komitetas pastebi, kad stokojama aiškesnių išvadų, susijusių su demografinių pokyčių poveikiu jau nedirbančių vyresniosios kartos asmenų galimybėms mokytis visą gyvenimą. Komitetas atkreipia dėmesį į įvairias rekomendacijas, išdėstytas nuomonėje savo iniciatyva dėl demografinių pokyčių (13). Šioje nuomonėje parodyta, kad bet kokio amžiaus žmonės privalo plėsti savo žinias tiek asmeniniame, tiek profesiniame gyvenime, kad galėtų padėti formuoti šį vystymąsi, galėtų prisiimti atsakomybę už kitus ir kuo ilgiau gyventi savarankiškai. Daugelyje profesinių sričių reikia papildomų įgūdžių, kai kuriose profesinėse srityse atsiranda visiškai naujų paslaugų profilių, todėl laiku reikia teikti mokymą ir užtikrinti kvalifikacijos kėlimą.

5.1.5 Komitetas rekomenduoja šio veiksmų plano kontekste atsižvelgti į specialių poreikių turinčių besimokančiųjų poreikius ir aktyviai imtis veiksmų negalią turinčių asmenų specialiesiems poreikiams patenkinti, visų pirma teikiant priemones, padedančias jiems integruotis į įprastus švietimo ir profesinio mokymo kursus (14), ir pagerinant nuotolinio mokymosi (e. mokymosi) galimybes.

5.1.6 EESRK kritiškai vertina tai, kad pernelyg mažai skiriama dėmesio asmeniniams suaugusiųjų mokymosi poreikiams, kurie ekonominiu požiūriu nėra aktyvūs, tačiau dalyvauja bendruomenės ir visuomenės gyvenime. Jie dažnai neturi pakankamai išteklių, kad galėtų dalyvauti suaugusiųjų mokyme.

5.1.7 EESRK rekomenduoja, kad visa formaliojo švietimo sistema būtų atviresnė suaugusiųjų mokymosi poreikiams. Todėl Komitetas pabrėžia, kad jau atėjo laikas panaikinti „Europos švietimo ir mokymo sistemose nustatytą amžiaus ribą mokslo siekiantiems Europos piliečiams“ (15). Iki tol pasiekti pakankami mokymosi rezultatai turėtų būti pripažįstami atvirose ir lankstesnėse formaliojo švietimo sistemos struktūrose. Galimybė visose švietimo institucijose naudotis informacijos technologijų įranga galėtų padėti skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir mokymąsi internetu.

5.1.8 Universitetinio tęstinio mokymosi veiklai aukštojo mokslo politikoje nebuvo skiriama daug dėmesio. Tačiau ir universitetai yra atsakingi už visą gyvenimą trunkantį mokymąsi. Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad suaugusiųjų mokymasis universitetuose ir tęstinis mokymas universitetuose turėtų būti glaudžiai susiję su suaugusiųjų mokymosi vystymu ir įtrauktas į visą gyvenimą trunkančio mokymosi programas.

5.2 Komitetas pastebi, kad bendrasis suaugusiųjų mokymo veiksmų plano tikslas turėtų būti penkių Komisijos komunikato „Mokytis niekada nevėlu“ siekių įgyvendinimas. Jis kritiškai vertina tai, kad nesiūloma jokių priemonių, galinčių padėti įgyvendinti ketvirtąjį siekį (pakankamų investicijų užtikrinimas). Komiteto nuomone, į Veiksmų planą būtinai reikia įtraukti ketvirtąjį siekį.

5.2.1 Komitetas taip pat siūlo, kad valstybė ir ekonomikos sektorius taip pat teiktų patrauklias tolesnio mokymosi paskatas. Komiteto nuomone, tęstinio mokymosi investicijų grąža (Veiksmų plano 2.2 punktas) negali būti vienintelis motyvas norint užtikrinti daugiau lygių galimybių mokantis visą gyvenimą.

5.2.2 EESRK mano, jog savaiminio mokymosi metu įgytų gebėjimų įteisinimas dar stokoja pagrįsto vertinimo, kiek šios naujos paslaugos gali kainuoti. Komitetas norėtų perspėti, kad dėl to negalima atsisakyti tolesnio suaugusiųjų mokymosi plėtojimo. Kelete valstybių narių Europos kvalifikacijų sąranga (EQR) (16) ir nacionalinė kvalifikacijų sąranga kaip įgūdžių pripažinimo sąlyga Veiksmų plano laikotarpiu 2007–2010 m. vis dar bus pradinėje vystymo stadijoje.

5.2.3 Be to, EESRK primygtinai atkreipia dėmesį į socialines ir ekonomines išlaidas, kurios ilgalaikės trukmės laikotarpiu atsiranda dėl tokių didelių visuomenės grupių, turinčių nedidelį bendrąjį ir profesinį išsilavinimą.

5.2.4 Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad kalbant apie pageidaujamo ESF atvėrimą ir „Mokymosi visą gyvenimą“ programą būtina smarkiai perskirstyti lėšas ligšiolinių prioritetų sąskaita ir reikalingos valstybės lėšos suaugusiųjų mokymosi srityje. Jis atkreipia dėmesį į tai, kad tik nedaugelis šalių naudojasi Europos socialiniu fondu didesniu mastu finansuojant investicijas, tačiau negali juo pasinaudoti įprastam suaugusiųjų mokymosi finansavimui. Dabartinis ESF lėšų perskirstymas naujosiose valstybėse narėse taip pat lems apribojimus kituose regionuose.

5.3 EESRK pritaria tam, kad Europos socialiniai partneriai ir nevyriausybinės organizacijos po konsultavimosi (Veiksmų plano 1.1 punktas) parengiamajame etape taip pat gali dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą ir pasidalyti savo ypatinga patirtimi. EESRK pastebi, kad ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas paslaugų teikėjų tinkamoms darbo sąlygoms ir tinkamoms suaugusiųjų mokymosi sąlygoms, jų kaip naudotojų teisėms, nepriklausomai nuo to, ar jie patys moka už šias paslaugas, užtikrinti.

5.4 Komitetas rekomenduoja tęsiant su veiksmų planu susijusį darbą įtraukti keletą Europos Komisijos generalinių direktoratų ir susijusias Europos organizacijas. Toks bendradarbiavimas skatintų politinį pavienių generalinių direktoratų tikslų ir veiksmų derinimą.

5.5 EESRK džiaugiasi, kad konsultacijose taip pat dalyvavo tarptautinės organizacijos (Veiksmų plano 1.1 punktas). Jis rekomenduoja, kad Europos Komisija kartu su susijusiais direktoratais po to parengtų papildomą Tarptautinį veiksmų planą dėl suaugusiųjų mokymosi.

5.6 EESRK reikalauja, kad sudarant gero valdymo taisykles („Valdymas“, Veiksmų plano 2.2 punktas) suaugusiųjų mokymosi institucijose būtų palikta pakankamai erdvės įvairovei ir pliuralizmui, kad ir mažoms, pelno nesiekiančioms institucijoms, teikiančioms didelę pridėtinę vertę ir taikančioms inovacinius darbo metodus, būtų suteikta galimybė gauti finansinę paramą.

5.7 EESRK laiko moderniai įrengtus daugiafunkcinius vietos mokymosi centrus viena iš svarbiausių gero valdymo sąlygų (Veiksmų plano 2.2 punktas).

5.7.1 Komitetas džiaugiasi, kad pateikiama įžanginė nuoroda dėl naudingos partnerystės (2 punktas) miestuose ir regionuose, tačiau pasigenda konkrečių rekomendacijų dėl koordinavimo poreikio sistemingai plėtojant suaugusiųjų mokymą tam tikroje teritorijoje. Šiuo požiūriu daroma nuoroda į pavyzdinį „Besimokančių miestų ir besimokančių regionų“ (17) judėjimą Europoje.

5.7.2 EESRK rekomenduoja įgyvendinant šį veiksmų planą daugiau dėmesio skirti naujų mokymosi centrų, kurie pasižymėtų savita vizija, būtų patrauklūs ir nelabai nutolę nuo gyvenamosios vietos, bei skirti visiems suaugusiems visuose Europos regionuose. Suaugusiųjų mokymas, kaip ir anksčiau, daugiausia vyksta patalpose, kurios skirtos kitiems tikslams, ir jomis galima naudotis tik ribotą laiką.

5.7.3 Komitetas pasigenda aiškaus Europos liaudies aukštųjų mokyklų įtraukimo į veiksmų planą, juk jos yra didaktiniai ir metodiniai Europos suaugusiųjų mokymo švyturiai. Jų bendrabučiai yra svarbi judžių besimokančiųjų ir mokytojų iš visos Europos susitikimo vieta. Šie centrai per pastaruosius dešimt metų prarado nemažas subsidijas, o kai kurios, tarp jų net aukšto europinio lygio mokymo įstaigos, paskutiniaisiais metais buvo uždarytos.

5.8 EESRK pastebi, kad naujųjų ryšių technologijų galimybės ir problemos turėtų tiksliau atsispindėti įgyvendinant veiksmų planą, jas reikėtų labiau įtraukti į veiksmų planą. Informacinių technologijų prieigos stoka yra dar vienas socialinės atskirties aspektas, jo mastai nuolat didėja. 46 proc. visų Europos namų ūkių neturi interneto prieigos namuose (18), o 40 proc. europiečių, pasak jų pačių, neturi jokių naudojimosi internetu įgūdžių (19). Dar nedaug nuveikta plačiai atveriant nemokamas mokymosi galimybes visiems suaugusiems internete, nors jau diskutuojama apie mokymo koncepcijų patentus ir teikiami prašymai (20).

5.9 EESRK pripažįsta kad darbdaviai taip pat sudaro didelę suaugusiųjų mokymosi Europoje dalį (žr. Veiksmų plano 2.2 punktą). Tačiau profesinės sąjungos taip pat skatina suaugusiųjų mokymą savo įstaigose ir darbe teikdamos vietinius ir tarptautinius kursus per savo organizacijas teikdamos motyvuojančias konsultacijas ir paramą mokymui darbo vietoje. Svarbu, kad Veiksmų plane būtų atkreiptas dėmesys į mokymosi medžiagos ir sąžiningų sąlygų gauti išsilavinimą visiems besimokantiems pusiausvyrą.

5.10 Komitetas laiko svarbiu principą, numatantį, kad valstybinė bazinė ir su projektu susijusi parama įstaigoms neturi pažeisti tęstinio mokymo teikėjų laisvės savarankiškai sudaryti mokymo planus ir programas, taip pat jų teisės patiems pasirinkti personalą, bet savaime suprantama, turi būti laikomasi tam tikrų kokybės ir veiksmingumo normų.

5.11 EESRK remia nurodymą, kad geras valdymas pirmiausia — dėmesys besimokantiems, be to, turėtų būti rekomenduojama palaikyti „glaudžius ryšius“ su „besimokančiųjų organizacijomis“. Tačiau, Komiteto nuomone, suaugusiųjų mokymui to nepakanka.

5.11.1 Komitetas pasigenda aiškios informacijos apie besimokančių suaugusiųjų dalyvavimą ir jų interesų atstovavimą suaugusiųjų mokyme. Demokratinės jaunų mokinių ir studentų teisės formalaus mokymo sistemoje daugelyje Europos šalių yra geriau įstatymų apgintos nei besimokančiųjų suaugusiųjų mokymo sistemoje.

5.11.2 EESRK siūlo vertinime daugiausia dėmesio skirti pačių besimokančiųjų vertinimui. Reikia keistis kokybės tikrinimo modeliais, orientuotais į paklausą ir besimokančiuosius, ir jiems reikėtų teikti pirmenybę prieš įvedant naujas valstybines priemones, skirtas kontroliuoti paslaugų teikėjų kokybę (21).

5.11.3 Komitetas siūlo ypatingą dėmesį skirti suaugusiųjų naudotojų („vartotojų“) teisėms užtikrinti, kai mokymo paslaugos yra teikiamos už pinigus. Reikėtų imtis priemonių jų teisėms apibrėžti, pvz., tokiais atvejais, kai kursus būtina nutraukti, dalyviai atsisako jiems nepatikusių kursų, kai keičiamas mokymosi laikas ir atšaukiami užsiėmimai. Čia neblogas pavyzdys galėtų būti rekomendacijos dėl keleivių teisių Europoje.

5.12 EESRK sutinka, kad valstybės narės ir Komisija turėtų daugiau dėmesio skirti pirminiam ir tęstiniam mokymui, suaugusiųjų mokymo personalo statusui ir atlyginimui (žr. Veiksmų plano 3.2 punktą).

5.12.1 Komitetas pripažįsta, kad suaugusiųjų mokymui reikia labai lankstaus personalo, kadangi svarbiausias dėmesys skiriamas besimokantiesiems, tačiau kartu reikalauja, kad didelis lankstumas būtų derinamas su aukštu socialinės apsaugos laipsniu. Socialiniai partneriai galėtų imtis papildomų iniciatyvų, kad šiame sektoriuje būtų pašalintas mokytojų padėties neužtikrintumas ir pagerintos jų dalyvavimo teisės.

5.12.2 EESRK rekomenduoja gerinant šio sektoriaus profesionalumą ypatingą dėmesį reikėtų skirti ne tik specifiniams suaugusiųjų mokymo gebėjimams, bet ir dėstomo dalyko kompetencijai, kuri mokymo sėkmei turi lemiamos svarbos.

5.12.3 Komitetas taip pat rekomenduoja atlikti tyrimus ir parengti rekomendacijas dėl pilietiškų savanorių statuso suaugusiųjų mokymo sektoriuje.

5.13 EESRK vertina prioritetinį tikslą — kuo daugiau suaugusiųjų suteikti „viena pakopa“ aukštesnę kvalifikaciją (3.3 punktas). Žmonių ir jų mokymo tikslų skirstymas pagal išsilavinimo pakopas turi tik labai nedidelę vertę, net jei pavieniuose kursuose ypatingą dėmesį reikia atkreipti į anksčiau įgytų žinių derėjimą. Be to, nėra jokių garantijų, kad naują formalaus mokymosi pakopą pasiekę žmonės įgaus didesnį socialinį pripažinimą ar net susiras darbą. Daugelio suaugusiųjų mokymo kursų esmė veikiau galimybė skirtingiems besimokantiesiems susitikti, arba, kalbant ekonomikos terminais, jame slypintis „socialinis kapitalas“.

5.14 Reikėtų pateikti informaciją apie planuojamus rodiklius, įtraukiančius taip pat neprofesinį suaugusiųjų mokymą (nenustatant amžiaus ribos), teritorinį principą ir — labiau nei iki šiol — mokymo teikimą nedirbantiems asmenims.

2008 m. kovo 13 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Dimitris DIMITRIADIS

(1) Suaugusiųjų mokymasis: mokytis niekada nevėlu, COM(2006) 614 galutinis.

(2) Danų pedagogas, mokęs suaugusiuosius, N.F.S. Grundtvig savo demokratinėmis ir socialinėmis idėjomis paskatino 19 a. liaudies aukštųjų mokyklų judėjimą. 2001 m. Europos Komisija jo vardu pavadino naujosios Socrates programos 2001–2006 m. 2-ąją suaugusiųjų mokymo rėmimo programą „Grundtvig akcija“.

(3) SEK (2000) 1832, 2000 10 30.

(4) 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi, OL C 163, 2002 7 9.

(5) 2002 m. birželio 14 d. Tarybos paskelbta išsami darbo programa dėl tolesnės veiklos siekiant švietimo ir mokymo sistemų tikslų Europoje, OL C 142, 2002 6 14.

(6) Communiqué to review the priorities and strategies of the Copenhagen Process, Helsinki, 2006 12 05, www.minedu.fi/export/sites/default/vet2006/pdf/Helsinki_Communiqué_en.pdf.

(7) COM(2007) 498 galutinis.

(8) COM(2005) 596 galutinis. Žr. susijusią EESRK nuomonę: OL C 324, 2006 12 30, pranešėja An Le Nouail.

(9) SEC(2007) 570 galutinis.

(10) COM(2006) 614 galutinis.

(11) Ten pat.

(12) COM(2005) 548 galutinis. Žr. taip pat Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, pranešėja Maria Herczog, OL C 195, 2006 8 18. Be gimtosios kalbos ir užsienio kalbų mokėjimo, matematinių gebėjimų ir pagrindinių gebėjimų gamtos mokslų ir technologijų srityse, gebėjimų naudotis kompiuteriu ir mokymosi gebėjimų taip pat yra svarbūs socialiniai ir pilietiniai gebėjimai, iniciatyvumas, verslumas, kultūrinis sąmoningumas ir kultūrinė išraiška.

(13) 2004 m. rugsėjo 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė savo iniciatyva dėl 7-osios Bendrosios tyrimų programos: Demografinių pokyčių tyrimų poreikis — pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybė ir technologijų poreikis, pranešėja R. Heinisch (OL C 74, 2005 3 23).

(14) 2005 m. vasario 10 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį integruotą veiksmų programą švietimo ir mokymosi visą gyvenimą srityje, pranešėjas Koryfidis (OL C 221, 2005 9 8).

(15) Ten pat.

(16) COM(2006) 479 galutinis. Žr. 2007 m. gegužės 30 d. EESRK nuomonę dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi, pranešėjas Rodriguez Garcia-Caro, OL C 175, 2007 7 27

(17) Pavyzdžių galima rasti Europos Komisijos dokumente, kurį parengė Švietimo ir kultūros GD „European Networks to promote the local and regional dimension of lifelong learning“ (The „R3L Initiative“), 2003 m. kovo mėn.

(18) Namų ūkiai, kuriuos sudaro mažiausiai vienas 16–74 m. amžiaus asmuo, ES–27 (Eurostat, 2008 02 08).

(19) Asmenys nuo 16 iki 74 metų, ES–27 (Eurostat, 2008 02 08).

(20) Politiniu požiūriu, be kitų, svarbi yra Tarybos rezoliucija „Informacinės visuomenės galimybių naudojimas socialinei integracijai“ (OL C 292, 2001 10 18, p. 6), tačiau paskesnės veiklos rezultatai nebuvo įvertinti veiksmų plano atžvilgiu.

(21) Vokietijoje remiamas nepriklausomas fondas Stiftung Bildungstest.