LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys CE 16/44

ES ir PNR duomenys

P6_TA(2008)0561

2008 m. lapkričio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (angl. PNR) naudojimo teisėsaugoje

(2010/C 16 E/08)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos pareiškimą per 2008 m. spalio 21 d. vykusią diskusiją uždavus klausimą žodžiu B6-0476/2008 dėl pasiūlymo dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keleivio duomenų įrašo (PNR) naudojimo teisėsaugoje (COM(2007)0654),

— atsižvelgdamas į šiuo metu Taryboje ministrų ir darbo grupių lygmenimis vykstančias diskusijas dėl minėtojo pasiūlymo,

— atsižvelgdamas į Pagrindinių teisių agentūros, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno, pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktas nuomones,

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas (1) dėl ES ir JAV susitarimo (2), ES ir Kanados susitarimo (3) ir ES ir Australijos susitarimo (4) dėl PNR,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 108 straipsnio 5 dalį,

A. kadangi, kad duomenų apsaugos principai, kurių privalo laikytis ES institucijos ir valstybės narės, išdėstyti Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos (EŽTK) 8 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (Pagrindinių teisių chartija) 7 ir 52 straipsniuose, EB sutarties 286 straipsnyje, Europos Tarybos Konvencijos 108 dėl asmenų apsaugos tais atvejais, kai asmens duomenys tvarkomi automatiškai (Konvencija 108) 5 straipsnyje ir antriniu lygmeniu – 1995 m. spalio 24 d. Direktyvoje 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo (5) ir Tarybos pamatinio sprendimo projekte dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos,

B. kadangi, kad visi nauji ES teisės aktai turėtų atitikti proporcingumo ir subsidiarumo principus, kaip numatyta EB sutarties 5 straipsnyje ir jos 30 protokole,

Dėl procedūrinių aspektų

1. pripažįsta, kad kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais reikia glaudžiau bendradarbiauti Europos ir tarptautiniu lygmenimis; supranta, kad duomenų rinkimas ir tvarkymas gali būti naudinga teisėsaugos priemonė;

2. mano, kad užduotims tinkamai atlikti teisėsaugos institucijoms turėtų būti suteiktos visos joms reikalingos priemonės, įskaitant prieigą prie duomenų; tačiau pabrėžia, kad kadangi tokios priemonės daro didelį poveikį Sąjungos piliečių asmeninio gyvenimo sričiai, jų pagrįstumas, atsižvelgiant į būtinumą, proporcingumą ir vieningumą siekiant joms nustatytų tikslų, turi būti įtikinamai pamatuotas ir pabrėžia, kad reikia nustatyti veiksmingas privatumo ir teisinės apsaugos garantijas; mano, kad išankstinė sąlyga yra suteikti reikiamą politinį teisėtumą priemonei, į kurią piliečiai gali žvelgti kaip į nederamą jų privatumo pažeidimą;

3. apgailestauja, kad Komisijos pasiūlymo formuluotėje ir pagrindime vis dar yra tiek daug teisinių netikslumų, susijusių su suderinamumu su EŽTK, Pagrindinių teisių chartija ir su jo teisiniu pagrindu, jog kilo klausimų dėl atitinkamo Parlamento vaidmens teisėkūros procedūroje; pažymi, kad teisinio aiškumo trūkumo klausimas taip pat:

— iškeltas Pagrindinių teisių agentūros (PTA), Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno (EDAPP), pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės ir Policijos ir teisingumo darbo grupės pateiktose nuomonėse;

— lėmė tai, jog Taryba turi atlikti išsamų galimos būsimos šios srities ES iniciatyvos taikymo srities ir poveikio persvarstymą ir įtraukti didelį kiekį papildomos informacijos, įskaitant minėtąsias nuomones;

4. mano, kad šiomis aplinkybėmis Parlamentas neturi išsakyti savo oficialios nuomonės pagal oficialią konsultavimosi procedūrą, iki bus tinkamai išspręsti šioje rezoliucijoje iškelti klausimai ir bus pateiktas bent minimalus kiekis būtinos informacijos;

5. nepaisydamas Komisijos ir Tarybos iki šiol žodžiu arba raštu pateiktų paaiškinimų ir išaiškinimų, vis dar labai abejoja pasiūlymo nustatyti ES PNR sistemą ir joje numatytą apsaugą reikalingumu ir papildoma nauda; be to, mano, kad į daugelį Parlamento, pagal 29 straipsnį įsteigtos darbo grupės, Policijos ir teisingumo darbo grupės, EDAPP ir PTA iškeltų klausimų įtikinamai neatsakyta;

6. pritaria PTA nuomonei, kad vien tai, kad esama komercinių duomenų bazių, savaime nepateisina jų naudojimo teisėsaugos tikslais; be to, tuo pačiu metu būtų galima tikėtis tų pačių arba net geresnių rezultatų patobulinus teisėsaugos įstaigų teisinę savitarpio pagalbą;

7. ragina Tarybą, jei ji ketina tęsti Komisijos teksto nagrinėjimą, atsižvelgti į šioje rezoliucijoje pateiktas rekomendacijas ir tinkamai pagrįsti sąlygas, kuriomis galima būtų paaiškinti neatidėliotiną visuomeninį poreikį, dėl kurio ši nauja ES intervencija būtų būtina, kaip reikalaujama EŽTK 8 straipsnyje; mano, kad turėtų būti remiamos šios minimalios sąlygos nustatyti ES PNR sistemą; pasirengęs visais lygmenimis prisidėti prie šio darbo ir dalyvauti jame;

8. dar kartą ragina paaiškinti PNR naudojimo ryšį su kitomis priemonėmis, pvz., 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos direktyva 2004/82/EB dėl vežėjų įpareigojimo perduoti keleivių duomenis (6), siūloma atvykimo ir išvykimo registravimo sistema (angl. Entry-Exit scheme), elektroninio kelionės leidimo sistema, biometriniais duomenimis pasuose ir vizose, SIS, VIS, 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2320/2002 (7), nustatančiu civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles ir nacionalinėmis sienų apsaugos sistemomis; su gailesčiu pažymi, kad buvo itin vėluojama įgyvendinti kai kurias šių priemonių ir mano, kad dabartinių ES ir Šengeno saugumo bendradarbiavimo mechanizmų ir priemonių, skirtų aviacijos saugumui užtikrinti, išorės sienoms apsaugoti ir kovoti su terorizmu, išsamus sistemingas vertinimas galėtų padėti įvertinti siūlomos ES PNR sistemos pridėtinę vertę;

9. primena, kad vis dar vyksta diskusijos dėl tinkamo šio pasiūlymo teisinio pagrindo ir pakartoja, kad pagal ES Sutarties 47 straipsnį teisėkūros priemonės teisminio ir policijos bendradarbiavimo srityje visais pirmojo ramsčio aspektais, ypač tais, pagal kuriuos nustatomi ekonominių veikėjų įpareigojimai (8), turėtų būti tvirtinamos kartu su būtinomis Bendrijos priemonėmis, kurios priimamos pagal bendro sprendimo procedūrą su Parlamentu;

10. primena, kad Europos Bendrijų Teisingumo Teismas dėl netinkamo teisinio pagrindo jau suabejojo ES ir JAV PNR susitarimu; taigi ragina Komisiją išsamiai apsvarstyti, koks teisinis pagrindas būtų tinkamas;

11. mano, kad, atsižvelgiant į pasiūlymo poveikį piliečiams ir valstybių narių nacionalinėms teisės sistemoms, teikiant naujus teisės aktus teisėkūros procese turėtų visapusiškai dalyvauti nacionaliniai parlamentai;

12. pabrėžia, kad į galimus būsimus teisės aktus, pagal kuriuos būtų nustatyta ES PNR sistema – nauja ES policijos bendradarbiavimo sistema – turėtų būti įtrauktos nuostatos, susijusios su periodiniu įgyvendinimo, taikymo, naudingumo ir apsaugos pažeidimo vertinimu; mano, kad vykdant persvarstymą ir vertinimą nacionaliniai parlamentai, EDAPP, pagal 29 straipsnį įsteigta darbo grupė ir PTA turėtų būti paraginti atlikti savo vaidmenį; taigi mano, kad į naują teisės aktą reikėtų įtraukti galiojimo pabaigos išlygą;

13. atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad visų pirma kiekviena valstybė narė yra atsakinga už tokių PNR duomenų rinkimą ir jų apsaugą; pabrėžia, kad kai tokie PNR duomenys yra teikiami, perduodami kitoms valstybėms narėms arba jais keičiamasi su kitomis valstybėmis narėmis, apsauga būtina; taigi mano, kad prieiga prie PNR duomenų, kuriais keičiamasi su valstybėmis narėmis, turėtų būti griežtai ribojama ir teikiama tik toms institucijoms, kurios kovoja su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu; mano, kad kitoms teisėsaugos agentūroms prieiga gali būti suteikiama tik gavus teismo pritarimą;

Subsidiarumas

14. susirūpinęs pažymi, kad nebuvo pakankamai pademonstruotas poreikis imtis veiksmų Bendrijos lygmeniu; šiomis aplinkybėmis abejoja Komisijos teigimu, kad pasiūlymu siekiama suderinti nacionalines sistemas, kadangi tik keliose valstybėse narėse egzistuoja keleivio duomenų įrašo naudojimo sistema teisėsaugos arba kitais tikslais, arba yra planų įsteigti tokią sistemą; taigi mano, kad pagal Komisijos pasiūlymą nederinamos nacionalinės sistemos (kadangi jų nėra), bet visos valstybės narės tik įpareigojamos nustatyti tokią sistemą;

15. pažymi, kad Komisija siūlo decentralizuotą sistemą, o tai reiškia, kad Europos pridėtinė vertė tampa dar neaiškesnė;

Proporcingumas

16. primena, kad EŽTK 8 straipsnyje ir Pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnyje reikalaujama, kad toks didelis kišimasis į teisę į asmens duomenų apsaugą būtų teisėtas ir pagrįstas neatidėliotinu visuomeniniu poreikiu, numatytas įstatyme ir proporcingas siekiamam tikslui, kuris demokratinėje visuomenėje turi būti būtinas ir realus; atsižvelgdamas į tai apgailestauja, kad šios numatomos policijos bendradarbiavimo priemonės tikslas nėra apribojamas tokiais klausimais kaip kova su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu;

17. yra susirūpinęs dėl to, kad iš esmės pasiūlymu teisėsaugos įstaigoms leidžiama naudotis visais duomenimis be įgaliojimų; pažymi, kad Komisija nepademonstravo nei poreikio suteikti naujus įgaliojimus teisėsaugos institucijoms, nei įrodė, kad šio tikslo nebūtų galima pasiekti kitomis, mažiau radikaliomis priemonėmis; kritiškai vertina tai, kad nėra informacijos apie tai, kad teisėsaugos institucijoms trūksta reikiamų įgaliojimų, kur ir kada dėl to įstaigos aiškiai negalėjo pasiekti nurodyto tikslo; prašo, kad prieš toliau plėtojant ES PNR sistemą būtų persvarstytos vėliau išvardytos egzistuojančios priemonės;

18. atkreipia dėmesį į Komisijos tvirtinimą, kad „ES turėjo galimybę įvertinti PNR duomenų vertę ir galimą jų naudą teisėsaugai“, tačiau pabrėžia, kad iki šiol nėra įrodymo, kuriuo šis tvirtinimas būtų pagrįstas, atsižvelgiant į tai, kad:

— JAV iki šiol pateikta informacija neturi jokio pagrindo ir JAV nesugebėjo įtikinamai įrodyti, kad masinis ir sistemingas PNR duomenų naudojimas būtinas kovojant su terorizmu ir sunkiais nusikaltimais,

— iki šiol JAV ir ES susitarimas dėl PNR buvo kartu persvarstytas tik vieną kartą, buvo įvertintas tik jo įgyvendinimas, o ne rezultatai,

— išankstinės JK PNR duomenų panaudojimo sistemos išvados remiasi kitais nei terorizmas teisėsaugos tikslais, kurie neįeina į Komisijos pasiūlymo taikymo sritį ir PNR naudojimu atskirais atvejais vykdant tyrimus, kai dėl pagrįstos priežasties buvo suteikti reikiami įgaliojimai; iki šiol jos neįrodo, kad masinis PNR duomenų rinkimas ir naudojimas būtų naudingas kovoje prieš terorizmą;

Tikslo apribojimas

19. pabrėžia, kad tikslo apribojimo principas yra vienas iš pagrindinių duomenų apsaugos principų; ypač pabrėžia, kad Konvencijoje Nr. 108 nurodyta, jog asmens duomenys „saugomi konkrečiam ir teisėtam tikslui ir nenaudojami kitu šiam tikslui prieštaraujančiu būdu“ (5 straipsnio b punktas); pažymi, kad nukrypti nuo šio principo leidžiama tik tada, kai tai numatyta teisės aktuose ir yra būtina demokratinės visuomenės priemonė, kuria, inter alia, siekiama „stabdyti nusikalstamumą“ (9 straipsnis); pažymi, kad Europos žmogaus teisių teismo praktikoje išaiškinta, kad šios leidžiančios nukrypti nuostatos turi būti proporcingos, tikslios ir numatomos pagal EŽTK 8 straipsnio 2 dalį;

20. apgailestauja, kad tikslas nebuvo aiškiai apribotas, kas yra esminė garantija taikant ribojamąsias priemones, ir mano, kad ši apsauga yra dar svarbesnė slaptų sekimo priemonių atveju, kadangi tokiomis aplinkybėmis padidėja savivalės rizika; mano, kad kadangi nustatyti tikslai ir apibrėžtys yra netikslios ir neapibrėžtos, jie turėtų būti formuluojami labai konkrečiai, siekiant išvengti, kad ES PNR schema teisiniu požiūriu būtų ginčytina;

21. pakartoja, kad PNR duomenys gali būti labai naudingi kaip papildomi įrodymai tam tikriems tyrimams paremti, kai žinomi įtariamieji terorizmu ir bendrininkai; vis dėlto pabrėžia, kad nėra įrodymų, jog PNR duomenys yra naudingi masinėse automatizuotose paieškose ir rizikos kriterijais arba modeliais pagrįstoje analizėje (t. y. vykdant profiliavimą arba duomenų gavimą), norint identifikuoti potencialius teroristus (9);

22. be to, pabrėžia, kad pagal ES duomenų apsaugos taisykles asmens duomenimis grindžiamo profiliavimo taikymas apribojamas (Europos pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnis ir EŽTK); todėl sutinka su PTA nuomone, kad PNR duomenimis paremtas profiliavimas turėtų būti atliekamas tik pagrindžiant jį žvalgybos informacija, jis turėtų būti susijęs su atskiru atveju ir remtis faktiniais kriterijais;

23. pakartoja savo susirūpinimą dėl priemonių, kuriomis numatomas PNR duomenų naudojimas be atrankos profiliavimui ir rizikos vertinimo kriterijų apibrėžimui; primena, kad bet koks profiliavimas, paremtas etnine kilme, tautybe, religija, seksualine orientacija, lytimi, amžiumi arba sveikatos būkle, turėtų būti aiškiai uždraustas kaip nesuderinamas su bet kokios diskriminacijos draudimu, apibrėžtu Sutartyse ir Pagrindinių teisių chartijoje;

24. primena, kad šio pasiūlymo taikymo srities išplėtimo atveju Komisija ir Taryba turėtų išsamiai paaiškinti, kaip PNR duomenys bus naudojami kiekvienu nurodytu tikslu ir kodėl tam nepakanka turimų teisėsaugos priemonių; mano, kad kiekvienam atskiram tikslui reikia nustatyti tinkamą teisinį pagrindą;

Asmens duomenų apsauga

25. pabrėžia, kad tinkamos duomenų apsaugos sistemos patvirtinimas 3-ajame ramstyje – tai būtina sąlyga prieš bet kokios ES PNR schemos diegimą, taip pat kaip specialiosios PNR duomenų naudojimo ir perdavimo taisyklės, kurių neapima ES pirmojo ir trečiojo ramsčio duomenų apsaugos sistema; pabrėžia, kad būtina išaiškinti, kokios duomenų apsaugos taisyklės taikomos informacijos apie keleivius skyriams ir užtikrinti kiekvienos prieigos prie PNR duomenų, jų perdavimo ir naudojimo atsekamumą;

26. pabrėžia, kad jautrieji duomenys gali būti naudojami tik konkrečiu atveju vykdant įprastą tyrimą arba tardymą, kai duomenys gauti turint atitinkamą įgaliojimą; pažymi oro linijų bendrovių susirūpinimą dėl to, kad jautrieji duomenys negali būti atskirti nuo bendrųjų duomenų; todėl ragina apibrėžti griežtas šių duomenų tvarkymo sąlygas informacijos apie keleivius skyriams, kaip numatyta PTA nuomonėje;

Įgyvendinimo detalės

27. pabrėžia, kad duomenų saugojimo laikotarpio atžvilgiu Komisija nesugebėjo pagrįsti siūlomo saugojimo laikotarpio; vis dėlto mano, kad siekiant tikslo parengti rizikos rodiklius ir nustatyti kelionių ir elgesio modelius, turėtų pakakti anoniminių duomenų; taip pat mano, kad jei išplečiama PNR schemos taikymo sritis, duomenų saugojimo laikotarpius reikia pagrįsti kiekvienam atskiram tikslui;

28. pakartoja, kad duomenų perdavimo metodas turėtų būti tik „eksporto“ metodas ir kad trečiosios šalys neturėtų turėti tiesioginės prieigos prie PNR duomenų ES rezervavimo sistemose;

29. teigiamai vertina tai, kad atsižvelgiant į prieigą prie PNR duomenų pagal pasiūlymo tekstą visos prie PNR duomenų prieigą turinčios organizacijos turėtų būti išvardytos išsamiame sąraše;

30. pabrėžia, kad duomenų negalima perduoti į trečiąsias šalis, nebent būtų užtikrintas tinkamas apsaugos lygis (kaip nurodyta Direktyvoje 95/46/EB ir teisinėse priemonėse, kuriomis steigiami Europolas ir Eurojustas) arba šios trečiosios šalys pateiktų tinkamas garantijas (pagal Konvenciją Nr. 108), ir kad duomenys gali būti perduodami tik atskirais atvejais;

31. pakartoja, kad keleivius reikia visapusiškai ir prieinama forma informuoti apie šios schemos detales ir jų teises, ir kad valstybių narių valdžios institucijos yra atsakingos už šios informacijos teikimą; siūlo, kad oro uostų pavyzdžiu būtų skelbiama informacija apie atsisakymą vežti; mano, kad svarbu apibrėžti keleivių teisę susipažinti su duomenimis, juos ištaisyti ir apskųsti;

32. prašo nustatyti išsamias ir suderintas PNR duomenų apsaugos taisykles, susijusias su informacinių technologijų sprendimais ir leidimais naudotis bei prieigos taisyklėmis;

Pasekmės oro vežėjams

33. pažymi, kad oro vežėjai renka PNR duomenis komerciniais tikslais ir kad duomenys nėra renkami sistemingai, siekiant užpildyti visus PNR duomenų laukelius; primygtinai reikalauja, kad nebūtų reikalaujama, jog oro linijų bendrovės be tų duomenų, kuriuos jos renka komerciniais tikslais, rinktų papildomus duomenis; mano, kad oro vežėjai neturėtų būti atsakingi už duomenų tikslumo ir išsamumo tikrinimą ir neturėtų būti taikomos sankcijos už neišsamius arba netikslius duomenis; ragina aiškiai įvertinti su ES PNR sistema susijusias išlaidas; mano, kad visas papildomas išlaidas turėtų padengti suinteresuotosios šalys;

Tarpininkai. Informacijos apie keleivius skyriai

34. ragina aiškiai apibrėžti informacijos apie keleivius skyrių vaidmenį ir įgaliojimus, ypač atsižvelgiant į skaidrumo ir demokratinės atskaitomybės principus, siekiant nustatyti tinkamas duomenų apsaugos taisykles; reikalauja, kad informacijos apie keleivius skyrių vaidmuo būtų apribotas duomenų perdavimu kompetentingoms institucijoms, kad būtų užtikrinta, jog rizikos vertinimą gali atlikti tik kompetentingos valdžios institucijos vykdant tyrimą; prašo patikslinti teisės aktą, kuriuo reglamentuojamas informacijos apie keleivius skyrių atliekamas rizikos vertinimas, ir duomenų apsaugos įstaigų atsakomybę tais atvejais, kai valstybės narės bendradarbiauja steigiant bendrą informacijos apie keleivius skyrių;

*

* *

35. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Europos duomenų priežiūros pareigūnui, Pagrindinių teisių agentūrai, pagal 29 straipsnį įsteigtai darbo grupei ir Policijos ir teisingumo darbo grupei.

(1) OL C 61 E, 2004 3 10, p. 381; OL C 81 E, 2004 3 31, p. 105; OL C 103 E, 2004 4 29, p. 665; OL C 157 E, 2006 7 6, p. 464; OL C 305 E, 2006 12 14, p. 250; OL C 287 E, 2007 11 29, p. 349; OL C 175 E, 2008 7 10, p. 564; Priimti tekstai, 2008 10 22, P6_TA(2008)0512.

(2) OL L 204, 2007 8 4, p. 18.

(3) OL L 82, 2006 3 21, p. 15.

(4) OL L 213, 2008 8 8, p. 49.

(5) OL L 281, 1995 11 23, p. 31.

(6) OL L 261, 2004 8 6, p. 24.

(7) OL L 355, 2002 12 30, p. 1.

(8) Žr. Tarybos Teisės tarnybos nuomonę šia tema ir generalinio advokato išvadą, pateiktą 2008 m. spalio 14 d. byloje C-301/06 Airija prieš Europos Parlamentą ir Europos Sąjungos Tarybą dėl Duomenų saugojimo direktyvos 2006/24/EB.

(9) JAV Kongreso tyrimų tarnybos pranešimas Amerikos Kongresui „Duomenų rinkimas ir vidaus saugumas. Jeffrey Seiferto apžvalga“; „Veiksmingos kovos prieš terorizmą priemonės ir ribotas išankstinio duomenų rinkimo vaidmuo – parengė CATO Institutas“; „Asmens privatumo apsauga kovojant prieš terorizmą. Programos vertinimo sistema“; Franko Kuiperso „Nėra idealios priemonės saugumui pasiekti“, Clingendaelo institutas, 2008 m. rugpjūčio mėn.