Komisija skelbia šią pažangos ataskaitą prisidėdama prie 2023 m. laikotarpio vidurio peržiūros svarstymų proceso, be kita ko, bendru su Europos Parlamentu renginiu, kuriame kartu su kitomis ES institucijomis, valstybėmis narėmis, regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais įvertins, aptars Europos švietimo erdvės kūrimą ir suteiks jam naują postūmį. Iki 2025 m. valstybės narės, remiamos Komisijos, turės sutelkti dėmesį į įgyvendinimą, visų pirma užtikrindamos veiksmingą ES ir nacionalinių išteklių naudojimą reformoms ir investicijoms ir pažangos stebėseną. 2025 m. Komisija pateiks išsamią Europos švietimo erdvės ataskaitą.

Pastaraisiais metais ES lygmens politikoje vis daugiau dėmesio skiriama švietimo kokybės ir įtraukumo skatinimui. 2017 m. Romos deklaracijoje įsipareigota kurti „Sąjungą, kurioje jauni žmonės įgyja geriausią išsilavinimą bei gauna geriausią mokymą ir gali studijuoti ir rasti darbą visame žemyne“. Tais pačiais metais Komisija išdėstė Europos švietimo erdvės viziją – tai turėtų būti tikrai visiems bendra kokybiško švietimo ir mokymosi visą gyvenimą erdvė, neribojama valstybių sienų. Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime Geteborge iškilmingai pristatė Europos socialinių teisių ramstį , kurio pirmame principe nustatyta, kad „kiekvienas turi teisę į kokybišką ir įtraukų švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą...“ 2019 m. Europos Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen įsipareigojo sukurti Europos švietimo erdvę iki 2025 m.: „Turime šalinti kliūtis mokytis ir didinti galimybes gauti kokybišką išsilavinimą. Turime suteikti galimybę besimokantiems asmenims lengviau pereiti iš vienos šalies švietimo sistemos į kitos. Be to, turime pakeisti švietimo kultūrą skatindami mokymąsi visą gyvenimą, kuris praturtina mus visus.“

Įvairios ES internetinės priemonės ir praktikos bendruomenės suteikia galimybę bendrauti su suinteresuotaisiais subjektais. Atsižvelgiant į Konferencijos dėl Europos ateities pasiūlymą, kuriame raginama toliau tobulinti informacijos platformas, kad būtų galima kaupti su švietimu susijusią informaciją ir ja keistis, naujasis Europos švietimo erdvės portalas padeda besimokantiems asmenims, taip pat mokytojams, instruktoriams ir suinteresuotiesiems subjektams gauti ES finansavimą, pasiekti kvalifikacijos kėlimo programas, kokybišką švietimą, mokymą ir mokymąsi visą gyvenimą. Jis suteikia galimybę susipažinti su darbo grupių darbo rezultatais, jame suteikiama informacijos apie švietimo politikos plėtrą ir veiksmingą bei novatorišką praktiką. Europos mokyklinio ugdymo platforma yra vieša platforma, kurioje kaupiama informacija ir skatinamas visų mokyklinio ugdymo, įskaitant pirminį profesinį mokymą, suinteresuotųjų subjektų keitimasis žiniomis visoje ES. EPALE profesinio mokymo specialistų bendruomenė (angl. „EPALE Community of VET practitioners“) irgi suteikia galimybių dalytis žiniomis, kurti tinklus ir skleisti profesinio mokymo programas. Naujasis Skaitmeninio švietimo centras yra dalijimosi informacija, keitimosi ir bendradarbiavimo erdvė, sudaranti sąlygas inovacijoms ir suburianti skaitmeninio švietimo srities suinteresuotuosius subjektus. Skaitmeninės Europos programa remiamas glaudesnis Europos švietimo technologijų („EdTech“) startuolių ir (arba) MVĮ ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas skaitmeninio švietimo sektoriuje. Programos „Erasmus+“ 2 pagrindinis veiksmas „Bendradarbiavimo partnerystės“ suteikia galimybių įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant „EdTech“ atstovus, suvienyti jėgas su švietimo ir mokymo suinteresuotaisiais subjektais ir parengti skaitmeninės pertvarkos planus.

Komisija bendradarbiauja su platesne suinteresuotųjų subjektų bendruomene rengdama metinius Europos aukščiausiojo lygio susitikimus švietimo klausimais (pradėdama vykdyti pagrindines Europos švietimo erdvės iniciatyvas, pavyzdžiui, koaliciją „Švietimas klimato labui“, arba pristatydama Europos novatoriško mokymo apdovanojimą), per aukščiausiojo lygio susitikimą švietimo ir inovacijų klausimais ir keletą tikslinių ir atvirų viešų konsultacijų.

Mergaičių ir moterų skaitmeniniai ir verslumo įgūdžiai;✓Europos inovacijos ir technologijos instituto aplinkraštis ir žinių bei inovacijų bendruomenių projektas „ Girls Go Circular “. Projekte dalyvavo 11 205 besimokančių asmenų, iš kurių 2021 m. buvo 7 682 mergaitės; iki 2022 m. pabaigos dalyvaus 10 000 mergaičių iš 10 šalių. ✓Įkurtos mergaičių ir moterų ESTEAM internetinės bendruomenės, 2022 m. surengti 5 ESTEAM festivaliai , siekiant didinti verslumo ir gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, menų bei matematikos kompetencijas.

Be šių strateginių iniciatyvų, kurias turi priimti Komisija ir Taryba, 2021–2022 m. Komisijos tarnybų lygmeniu pradėti kiti svarbūs politikos reformos ir švietimo bei mokymo įstaigų bendradarbiavimo rėmimo veiksmai, dažnai susiję su ES finansine parama.

2.3.Pažanga siekiant ES lygmens tikslų ir švietimo padėtis ES

Europos švietimo erdvės kontekste nustatyti septyni ES lygmens tikslai. Prie šio komunikato pridedamame 2022 m. Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje apžvelgiama naujausia pažanga, padaryta siekiant šių tikslų, analizuojami pagrindiniai uždaviniai ir naujausi politikos pokyčiai valstybėse narėse visoje ES (SWD (2022) 751 – lyginamoji ataskaita) ir konkrečioms šalims skirta perspektyva (SWD (2022) 751 – šalių ataskaitos). Tai apima daug duomenų apie švietimo padėtį ES ir padeda nustatyti bendras problemas, kurios dar nepakankamai įtrauktos į ES lygmens tikslų siekimą.

Tendencijos, kuriomis siekiama ES lygmens tikslų, rodo nevienodą vaizdą. Viena vertus, matome aiškią ir teigiamą kelių ilgalaikių rodiklių aukštynkryptės konvergencijos tendenciją: toliau mažėja mokyklos nebaigusių asmenų skaičius; didėja tretinį išsilavinimą įgijusių jaunuolių dalis, nors kartu didėja lyčių nelygybė; per pastarąjį dešimtmetį dalyvavimas ankstyvojo ugdymo programose nuolat didėjo, todėl ES toliau siekia šių 2030 m. tikslų. Kita vertus, išlieka struktūrinių problemų: 3,1 mln. mokyklos nebaigusių asmenų išlaiko pasyvų santykį su švietimo sistema; stebimas nerimą keliantis nepakankamų pagrindinių įgūdžių sąstingis. Be to, su ES lygmens tikslais susijusios teigiamos tendencijos slepia didelius skirtumus valstybėse narėse ir tarp jų; ir negalima laikyti savaime suprantamu dalyku, kad teigiamos tendencijos yra tvirtos ir tęsis.

Nelygybės švietimo srityje problemos sprendimas buvo vienas iš pagrindinių valstybių narių prioritetų. Visoje ES įgyvendintos įvairios priemonės, pavyzdžiui, papildoma finansinė parama palankių sąlygų neturinčioms mokykloms, mokytojų rengimo programos arba pagalbinių darbuotojų skaičiaus didinimas. Prieš pandemiją maždaug pusė valstybių narių taikė palankių sąlygų neturinčių mokyklų mokytojų rėmimo priemones. Kelios šalys pradėjo įgyvendinti tikslines programas, kuriomis siekiama kompensuoti dėl pandemijos, kuri labiausiai paveikė palankių sąlygų neturinčius vaikus, patirtus mokymosi nuostolius.

Vis dėlto socialinė ir ekonominė padėtis tebėra svarbiausia švietimo rezultatų prognozavimo priemonė. Iš esmės, labiausiai siekiant visų ES lygmens tikslų atsiliekama kalbant apie palankių sąlygų neturinčius vaikus ir jaunimą. Vaikai (nuo 3 metų), kuriems gresia skurdas ar socialinė atskirtis, yra 7,5 procentinio punkto mažiau linkę naudotis oficialios vaikų priežiūros paslaugomis. Jaunuoliai, kurių tėvų išsilavinimo lygis žemas, yra devynis kartus dažniau linkę nebaigti švietimo ir mokymo įstaigų ir 48,6 procentinio punkto mažiau linkę įgyti tretinį išsilavinimą, palyginti su jaunuoliais, kurių tėvai turi aukštą išsilavinimo lygį. Vertinant bendrąsias mokymosi visą gyvenimą kompetencijas, nepakankama pažanga įgyjant pagrindinius įgūdžius gali būti nulemta to, kad nepakankamai sprendžiama nelygybės problema. Nelygybę švietimo rezultatų srityje galėjo padidinti pandemijos poveikis. Atsižvelgiant į tai, mažai tikėtina, kad ES lygmens tikslai bus pasiekti, jei nebus daugiau dėmesio skiriama vienodoms mokymosi galimybėms.

Septyni ES lygmens tikslai

ES lygmens tikslas Naujausias ES vidurkis Iš viso Moterų Vyrų 1. Iki 2030 m. bent 96 proc. vaikų nuo trejų metų amžiaus iki privalomojo pradinio ugdymo pradžios amžiaus turėtų dalyvauti ankstyvojo ugdymo ir priežiūros sistemoje. 93,0 % [2020] 93,1 [2020] 93,0 [2020] 2. Iki 2030 m. švietimo ir mokymo įstaigų nebaigusių asmenų dalis turėtų būti mažesnė nei 9 proc. 9,7 % [2021] 7,9 % [2021] 11,4 % [2021] 3. Neseniai profesinio mokymo įstaigas baigusių absolventų, kurie profesinio mokymo laikotarpiu naudojosi mokymosi darbo vietoje galimybėmis, dalis iki 2025 m. turėtų būti bent 60 proc. 60,7 % [2021] 60,3 % [2021] 61,0 % [2021] 4. Iki 2030 m. tretinį išsilavinimą įgijusių 25–34 metų amžiaus asmenų dalis turėtų būti ne mažesnė nei 45 proc. 41,2 % [2021] 46,8 % [2021] 35,7 % [2021] 5. Iki 2025 m. bent 47 proc. 25–64 m. suaugusiųjų turėtų būti dalyvavę mokymosi programose per pastaruosius 12 mėnesių. [*] [*] [*] 6. Iki 2030 m. skaitymo, matematikos ir gamtos mokslų srityse prastai besimokančių 15 metų jaunuolių procentinė dalis turėtų būti mažesnė nei 15 proc. Skaitymas: 22,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Gamtos mokslai: 22,3 % [2018] Skaitymas: 17,5 % [2018] Matematika: 22,9 % [2018] Gamtos mokslai: 21,2 % [2018] Skaitymas: 27,4 % [2018] Matematika: 22,8 % [2018] Gamtos mokslai: 23,2 % [2018] 7. Iki 2030 m. aštuntokų, kurių kompiuterinis ir informacinis raštingumas nepakankamas, dalis turėtų būti mažesnė nei 15 proc. [**] [*] [*]

Šaltinis: 1 tikslo – Eurostatas (UNESCO, EPBO ir Eurostato (UOE) bendras duomenų rinkinys); 2, 3, 4 ir 5 tikslų – ES darbo jėgos tyrimas [DJT]); 6 tikslo – EBPO (Studentų tarptautinio vertinimo programa [PISA]), o 7 tikslo – Tarptautinė švietimo pasiekimų vertinimo asociacija (Tarptautinis kompiuterinio ir informacinio raštingumo tyrimas [ICILS]). Pastaba. [*] Pagrindiniai DJT duomenys bus teikiami kas dvejus metus nuo 2023 m.; [**] 2023 m. ICILS duomenys bus pateikti 2024 m.

Mokytojų trūkumas, daugiausia dėl senėjančios mokytojų darbo jėgos ir menko profesijos patrauklumo, didėja visoje ES, o tai kelia didelį pavojų švietimo kokybei ir vienodoms mokymosi galimybėms net kai kuriose geriausių rezultatų pasiekiančiose šalyse. Palyginamų valstybių narių duomenų nėra, tačiau valstybių narių pateikti įverčiai, paminėti atitinkamose šalių ataskaitose (SWD (2022) 751 – šalių ataskaitos), rodo problemos mastą. Paprastai daugiau problemų yra gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos bei IRT srityse, taip pat atokiose ar nepalankioje padėtyje esančiose vietovėse. Siekiant padidinti kompetencija grindžiamo mokymo ir mokymosi mastą, keliose šalyse įgyvendinamos išsamios mokymo programų reformos, kurioms įgyvendinti reikia gerai parengtų ir patyrusių mokytojų. Siekiant padidinti profesijos patrauklumą, keliose šalyse pastaraisiais metais gerokai padidintas darbo užmokestis. Valstybės narės siekia pritraukti daugiau kandidatų į pirminį mokytojų rengimą, remti pradedančiuosius mokytojus, gerinti darbo sąlygas ir pasiūlyti alternatyvių būdų užsiimti šia profesija.

3. Atsikurti stipresniais

Tiek COVID-19 pandemija, tiek Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą padarė didelį poveikį ir sutelkė Europos švietimo erdvę. ES lėšomis, visų pirma beveik padvigubinus programos „Erasmus+“ biudžetą, ir intensyvesniu bendradarbiavimu pagal Europos švietimo erdvės strateginės programos valdymą krizės metu buvo remiamos nacionalinės švietimo sistemos ir siekiama stiprinti jų gebėjimus skatinti ekonomikos atsigavimą pasitelkiant investicijas ir reformas, atitinkančias Europos švietimo erdvės tikslus. Užsitęsęs COVID-19 poveikis ir besitęsianti Rusijos invazija į Ukrainą vis dar gali sulėtinti pažangą arba nukreipti dėmesį nuo ilgalaikių, pandemijos ir karo dar labiau padidintų, struktūrinių problemų sprendimo.

Šiame skyriuje nagrinėjama, kaip naudojantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone (EGADP) ir kitais 2021–2027 m. ES fondais padedama skatinti ekonomikos atsigavimą pagal Europos švietimo erdvės tikslus ir kaip ES lėšos ir bendradarbiavimas kuriant Europos švietimo erdvę buvo sutelkti siekiant mažinti Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikį švietimui (laikantis Europos švietimo erdvės tikslų skatinti kokybę, lygybę ir įtrauktį). Nors ES lėšų programavimas siekiant Europos švietimo erdvės tikslų yra svarbus pastarųjų dvejų metų pasiekimas, veiksmingas reformų ir investicijų įgyvendinimas ir griežta jų stebėsena kitame etape bus labai svarbūs siekiant užtikrinti pažangą kuriant Europos švietimo erdvę.

3.1.Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų mobilizavimas nacionaliniams Europos švietimo erdvės veiksmams ir reformoms, kuriomis skatinamas tvarus ir įtraukus atsigavimas

Po pandemijos protrūkio ir jos dramatiško poveikio besimokantiems asmenims ir mokytojams daugiau dėmesio pradėta skirti švietimo ir mokymo politikai. Siekiant sustiprinti bendradarbiavimą ir tarpusavio mokymąsi ir taip padėti sumažinti neigiamą pandemijos poveikį mokymosi rezultatams ir gerovei, buvo sutelkti visi tvirtesnio Europos švietimo erdvės strateginės sistemos valdymo lygmenys.

Europos švietimo erdvė glaudžiai susijusi su Europos semestru ir ES lėšų, skirtų reformoms ir investicijoms į švietimą ir mokymą, programavimu. Semestru nustatomos bendros ES ir nacionalinio lygmens gairės, įskaitant išsamią švietimo ir mokymo vaidmens valstybių narių socialiniame ir ekonominiame kontekste analizę. Ja remiamasi nustatant nacionalinės politikos ir investavimo prioritetus , o Europos švietimo erdvė siūlo paramą nustatytiems uždaviniams spręsti. ES finansavimo ir reformų prioritetų sąsaja dar labiau sustiprinta pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir EGADP.

EGADP tapo pagrindiniu ES švietimo ir mokymo, įskaitant skaitmeninį švietimą ir įgūdžius, finansavimo šaltiniu vykdant reformas ir investicijas; tam skirta apie 71 mlrd. EUR, t. y. apie 14 proc. viso EGADP biudžeto. Vis dar vykdomas investicijų į švietimą ir mokymą programavimas iš sanglaudos politikos fondų, kuriam preliminariai skirta 21,13 mlrd. EUR iš ESF+ ir 2,3 mlrd. EUR iš ERPF, kurie iki šiol buvo programuojami švietimo, mokymo ir įgūdžių ugdymo politikai remti. Be to, pagal techninės paramos priemonę Komisija valstybių narių prašymu teikia tolesnę paramą švietimo ir mokymo srityje dvišaliu arba daugiašaliu pagrindu.

Siekiant spręsti nelygybės problemą ir užtikrinti, kad švietimo sistemos po pandemijos taptų atsparesnės, sutelktos ES lėšos. Valstybės narės pradėjo taikyti keletą neatidėliotinų reagavimo į krizes priemonių, kurios paprastai įtraukiamas į ilgesnio laikotarpio strategijas, apimančias dešimtmetį iki 2030 m. Šias strategijas dažnai remia ES fondai ir jos grindžiamos Europos švietimo erdvės tikslais. Visų pirma EGADP kartu su sanglaudos politikos fondais teikiama didelė finansinė parama kompensacinėms mokymosi programoms, taip pat visapusiškesnėms priemonėms, kuriomis siekiama skatinti visų prieigą prie kokybiško švietimo, įskaitant mokymo programų reformas, spręsti įgūdžių paklausos ir pasiūlos neatitikties problemą vykdant perkvalifikavimą ir keliant kvalifikaciją. Be to, ES fondai, įskaitant ERPF, padeda modernizuoti infrastruktūrą, kad būtų stiprinamos vienodos galimybės naudotis kokybiškomis ir įtraukiomis švietimo paslaugomis, užtikrinama novatoriška mokymosi aplinka ir įtraukaus skaitmeninio švietimo sąlygos pasitelkiant įrangą ir platformas.

EGADP reformomis ir investicijomis skatinama skaitmeninė ir žalioji švietimo ir mokymo pertvarka, siekiant Europos švietimo erdvės tikslų. Iš 71 mlrd. EUR maždaug 28 mlrd. EUR skiriama skaitmeniniam švietimui ir įgūdžiams visoje ES remti. Šalys planuoja gerinti skaitmeninę infrastruktūrą ir junglumą, dažnai daugiausia dėmesio skirdamos palankių sąlygų neturinčioms mokykloms. Jos investuoja į priemones, kuriomis siekiama ugdyti mokinių ir mokytojų skaitmeninius gebėjimus, gerinti skaitmeninius išteklius ir turinį, taip pat pritaikyti mokyklų mokymo programas. EGADP lėšos taip pat programuojamos darbo jėgos, visų pirma žemos kvalifikacijos darbuotojų, skaitmeniniams įgūdžiams ugdyti ir profesinio mokymo kursams pritaikyti prie skaitmeninių reikalavimų. EGADP taip pat prisidedama prie švietimo ir mokymo žalinimo, visų pirma investuojant į efektyviai energiją vartojančią švietimo ir mokymo infrastruktūrą, taip pat gerinant švietimo ir mokymo politiką siekiant aplinkos tvarumo.