P7_TA(2014)0121

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas) ***I

2014 m. vasario 25 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo (COM(2013)0173 – C7-0094/2013 – 2013/0091(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2017/C 285/37)

Europos Parlamentas,

(1) OL C 373, 2013 12 20, p. 1.

P7_TC1-COD(2013)0091

Europos Parlamento pozicija, priimta 2014 m. vasario 25 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. …/2014 dėl Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros (Europolo) ir sprendimų Tarybos sprendimo 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR panaikinimo [1 pakeit.]

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 88 straipsnį ir 87 straipsnio 2 dalies b punktą, [2 pakeit.]

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (1),

kadangi:

(1) Europolas buvo įsteigtas Tarybos sprendimu 2009/371/TVR (2) kaip iš Sąjungos bendrojo biudžeto finansuojamas Sąjungos subjektas, kurio tikslas – remti ir stiprinti valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų rūšių sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Sprendimas 2009/371/TVR pakeitė Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) K.3 straipsniu grindžiamą Konvenciją dėl Europos policijos biuro įsteigimo (Europolo konvenciją) (3);

(2) Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 88 straipsnyje nustatyta, kad Europolo veikla reglamentuojama reglamentu, priimtu pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Be to, reikalaujama nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais , kaip numatyta ES sutarties 12 straipsnio c punkte ir Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje 9 straipsnyje, kad būtų stiprinamas Europolo demokratinis teisėtumas ir atskaitingumas Europos piliečiams . Todėl Sprendimą 2009/371/TVR būtina pakeisti reglamentu, kuriame būtų nustatytos parlamentinės kontrolės taisyklės; [3 pakeit.]

(3) Europos policijos koledžas (CEPOL) buvo įsteigtas Sprendimu 2005/681/TVR (4) siekiant palengvinti nacionalinių policijos pajėgų bendradarbiavimą rengiant ir koordinuojant Europos lygmens mokymus; [4 pakeit.]

(4) dokumente „Stokholmo programa – atvira ir saugi Europa piliečių labui ir saugumui“ (5) raginta tęsti Europolo plėtotę, kad jis taptų keitimosi informacija tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų centru, paslaugų teikėju ir teisėsaugos tarnyboms skirta platforma. Remiantis Europolo veiklos vertinimo rezultatais, reikia toliau didinti jo veikimo efektyvumą, kad būtų galima pasiekti šį tikslą. Stokholmo programoje taip pat iškeltas tikslas plėtoti tikrą europinę teisėsaugos kultūrą sukuriant visiems suinteresuotiems teisėsaugos pareigūnams skirtas nacionalinio ir Sąjungos lygmens Europos mokymo ir mainų programas; [5 pakeit.]

(5) dideli nusikaltėlių ir teroristų tinklai kelia didžiulę grėsmę Sąjungos vidaus saugumui ir jos piliečių saugumui bei pragyvenimui. Turimais šios grėsmės vertinimų duomenimis, nusikaltėlių grupių veikla apima vis daugiau nusikaltimų rūšių ir įgyja tarpvalstybinį mastą. Todėl nacionalinės valstybių narių teisėsaugos institucijos turi glaudžiau bendradarbiauti su partneriais kitose valstybėse narėse. Tokiomis aplinkybėmis būtina suteikti Europolui daugiau galimybių aktyviau remti valstybes nares Sąjungos masto nusikaltimų prevencijos, analizės ir tyrimų srityse. Tai patvirtinta ir sprendimų Sprendimo 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR vertinimuose vertinime ; [6 pakeit.]

(6) atsižvelgiant į Europolo ir CEPOL uždavinių sąsajas, integravus ir racionalizavus šių dviejų agentūrų funkcijas būtų padidintas operatyvinės veiklos veiksmingumas, mokymo veiklos aktualumas ir Sąjungos policijos bendradarbiavimo veiksmingumas; [7 pakeit.]

(7) todėl sprendimus Sprendimą 2009/371/TVR ir 2005/681/TVR reikėtų panaikinti ir pakeisti šiuo reglamentu, parengtu atsižvelgiant į patirtį, įgytą įgyvendinant šiuos sprendimus šį sprendimą. Europolas Europolo agentūra pagal šį reglamentą turėtų perimti Europolo ir CEPOL funkcijas, nustatytas dviem naikinamais sprendimais naikinamu sprendimu ; [8 pakeit.]

(8) kadangi nusikaltimai neretai būna tarpvalstybiniai, Europolas turėtų remti ir stiprinti valstybių narių veiksmus ir jų bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Terorizmas yra viena iš didžiausių kelia grėsmę Sąjungos saugumo grėsmių saugumui , todėl Europolas turėtų padėti valstybėms narėms susidoroti su bendrais šios srities uždaviniais. Kaip ES teisėsaugos agentūra, Europolas taip pat turėtų remti ir stiprinti veiksmus ir bendradarbiavimą kovojant su ES interesus pažeidžiančiais nusikaltimais. Jis turėtų remti prevenciją ir kovą su nusikalstamomis veikomis, kuriomis siekiama gauti lėšų, palengvinti, įgyvendinti veikas, priklausančias Europolo kompetencijai, ar užtikrinti jų nebaudžiamumą; [9 pakeit.]

(9) Europolas turėtų užtikrinti kokybiškesnį, aiškesnį ir nuoseklesnį visų rangų teisėsaugos pareigūnų mokymą pagal aiškią sistemą ir nustatytas mokymo reikmes; [10 pakeit.]

(10) tam tikrais atvejais, kai tarpvalstybinis bendradarbiavimas teiktų papildomos naudos, Europolui turėtų būti suteikta galimybė prašyti valstybių narių pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimus. Apie tokius prašymus Europolas turėtų informuoti Eurojustą. Europolas turėtų pagrįsti prašymą; [11 pakeit.]

(10a) Europolas dokumentuose turėtų fiksuoti savo veiklą, vykdomą kartu su jungtinėmis tyrimų grupėmis, kovojančiomis su nusikalstama veika, kuri patenka į jo kompetencijos sritį; [12 pakeit.]

(10b) kai nustatomas Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimas dėl konkretaus tyrimo, Europolas ir tos dalyvaujančios valstybės narės turėtų parengti aiškias nuostatas, kuriomis apibrėžiami konkrečios užduotis, kurias reikia atlikti, dalyvavimo valstybių narių tyrimo procedūrose arba teismo procesuose lygis ir atsakomybės pasidalijimas bei teisminei priežiūrai taikoma teisė; [13 pakeit.]

(11) siekiant padidinti Europolo kaip Sąjungos keitimosi informacija centro veiksmingumą, reikėtų nustatyti aiškius įgaliojimus valstybėms narėms teikti Europolui duomenis, kurių jam reikia tikslams pasiekti. Naudodamosi tokiais įgaliojimais, valstybės narės itin daug dėmesio turėtų privalo skirti tik duomenų, svarbių kovai su nusikaltimais, laikomais atitinkamų Sąjungos kovos su nusikalstamumu politinių priemonių strateginiais ir operatyviniais prioritetais, teikimui. Valstybės narės turėtų pateikti Europolui informaciją, susijusią su dvišaliais ar daugiašaliais informacijos mainais su kitomis valstybėmis narėmis, jeigu ta informacija susijusi su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį , ir nurodyti duomenų šaltinį . Drauge Europolas turėtų labiau remti valstybes nares, kad būtų sustiprintas tarpusavio bendradarbiavimas ir dalijamasi informacija. Europolas visoms Sąjungos institucijoms ir nacionaliniams parlamentams turėtų privalo teikti metinę ataskaitą apie atskirų valstybių narių jam pateiktą informaciją; [14 pakeit.]

(12) siekiant užtikrinti veiksmingą Europolo ir valstybių narių bendradarbiavimą, kiekvienoje valstybėje narėje turėtų būti įsteigtas nacionalinis padalinys. Jis turėtų būti pagrindinis tarpininkas tarp nacionalinių teisėsaugos bei mokymo institucijų ir Europolo. Šiame reglamente turėtų būti išsaugotas Europolo nacionalinių padalinių, užtikrinančių ir ginančių nacionalinius interesus agentūroje, vaidmuo. Nacionaliniai padaliniai ir toliau turėtų būti Europolo ir kompetentingų institucijų ryšių palaikymo punktai, taip užtikrinant, kad visas valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu ir per jį būtų vykdomas centralizuotai ir būtų koordinuojamas ir kad visos valstybės narės vienodai pateiktų atsakymus į Europolo prašymus. Kad būtų užtikrintas nuolatinis veiksmingas keitimasis informacija tarp Europolo ir nacionalinių padalinių ir palengvintas jų bendradarbiavimas, visi nacionaliniai padaliniai į Europolą turėtų deleguoti bent vieną ryšių palaikymo pareigūną; [15 pakeit.]

(13) atsižvelgiant į decentralizavimą kai kuriose valstybėse narėse ir reikmę tam tikrais atvejais užtikrinti spartų apsikeitimą informacija, Europolui, atliekančiam konkrečius tyrimus, turėtų būti suteikta teisė bendradarbiauti tiesiogiai su valstybių narių teisėsaugos institucijomis ir apie tai informuoti atitinkamus nacionalinius padalinius;

(14) siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lygmens teisėsaugos mokymas būtų kokybiškas, aiškus ir nuoseklus, Europolas turėtų veikti pagal Sąjungos teisėsaugos mokymo politiką. ES mokymas turėtų būti prieinamas visų rangų teisėsaugos pareigūnams. Europolas turėtų užtikrinti, kad mokymas būtų vertinamas ir kad būtų atsižvelgiama į mokymo reikmių vertinimo išvadas, siekiant sumažinti veiklos dubliavimą. Europolas turėtų skatinti Sąjungos lygmens mokymosi rezultatų pripažinimą valstybėse narėse; [16 pakeit.]

(15) taip pat būtina pagerinti Europolo valdymą siekiant didesnio veiksmingumo ir derinant procedūras;

(16) kad Europolo veikla būtų veiksmingai prižiūrima, jo valdyboje turi būti Komisijos ir valstybių narių atstovų. Siekiant atspindėti dvejopus naujosios agentūros įgaliojimus – operatyvinės veiklos rėmimą ir teisėsaugos pareigūnų mokymą, tikrieji Valdybos nariai turėtų būti skiriami remiantis jų žiniomis teisėsaugos bendradarbiavimo srityje, o pakaitiniai nariai – remiantis jų žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymą. Pakaitinis narys veikia kaip tikrasis narys, jei tikrasis narys nedalyvauja ir jei aptariami mokymo klausimai ar priimami su mokymu susiję sprendimai. Techniniais mokymo klausimais valdybai turėtų patarti mokslinis komitetas; [17 pakeit.]

(17) valdybai turėtų būti suteikiami reikiami įgaliojimai, visų pirma susiję su biudžeto nustatymu sudarymu , jo vykdymu, atitinkamų finansinių taisyklių ir planų priėmimu, priemonių, skirtų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti ir kovoti su sukčiavimu, priėmimu, taip pat interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisyklių priėmimu, skaidrios Europolo vykdomojo direktoriaus sprendimų priėmimo tvarkos nustatymu ir metinės veiklos ataskaitų priėmimu. Jai turėtų būti suteikiami agentūros darbuotojų, įskaitant vykdomąjį direktorių, paskyrimų tarnybos įgaliojimai. Siekiant supaprastinti sprendimų priėmimo procesą ir sustiprinti administracinio ir biudžeto valdymo priežiūrą, valdybai turėtų būti suteikta teisė steigti vykdomąją tarybą; [18 pakeit.]

(18) siekiant užtikrinti veiksmingą kasdienį Europolo funkcionavimą, vykdomasis direktorius turėtų veikti kaip jo teisinis atstovas ir valdytojas, veikiantis visiškai nepriklausomai ir užtikrinantis, kad Europolas vykdytų šiame reglamente nustatytus uždavinius. Vykdomasis direktorius visų pirma turėtų būti atsakingas už valdybai svarstyti pateikiamų biudžeto ir planavimo dokumentų rengimą, metinių ir daugiamečių Europolo darbo programų bei kitų planavimo dokumentų įgyvendinimą;

(19) Europolui būtina turėti kuo išsamesnę ir naujesnę informaciją, kad galėtų užkirsti kelią nusikaltimams ir kovoti su jais pagal savo kompetenciją. Todėl Europolui turėtų būti suteikiama galimybė tvarkyti duomenis, kuriuos pateikia valstybės narės, trečiosios šalys, tarptautinės organizacijos ir Sąjungos organai įstaigos , taip pat duomenis iš viešųjų šaltinių, jeigu Europolas gali būti laikomas teisėtu šių duomenų gavėjų, kad jis geriau suprastų nusikalstamumą ir jo tendencijas, kauptų žvalgybos duomenis apie nusikaltėlių tinklus ir galėtų nustatyti kelių nusikaltimų sąsajas; [19 pakeit.]

(20) kad valstybių narių teisėsaugos institucijoms Europolo teikiamos nusikalstamumo analizės taptų tikslesnės, tvarkydamas duomenis Europolas turėtų naudotis naujosiomis technologijomis. Europolas turėtų galėti greitai susieti tyrimus ir įvairių nusikaltėlių grupių modi operandi, atlikti kryžminį duomenų tikrinimą ir susidaryti aiškų vaizdą apie tendencijas, drauge užtikrindamas aukštus pavienių asmenų asmens duomenų apsaugos standartus. Todėl Europolo duomenų bazės neturėtų būti iš anksto apibrėžtos, paliekant Europolui galimybę pasirinkti veiksmingiausią IT struktūrą. Siekiant užtikrinti griežtą duomenų apsaugą, turėtų būti nustatyti tvarkymo operacijų tikslai, prieigos teisės bei specifinės papildomos apsaugos priemonės . Tvarkant asmens duomenis būtina laikytis tikslo ir proporcingumo principų; [20 pakeit.]

(21) kad būtų užtikrinta duomenų nuosavybė ir informacijos apsauga, valstybių narių ir trečiųjų šalių valdžios institucijos ir tarptautinės organizacijos turėtų galėti nustatyti, kokiais tikslais Europolas gali tvarkyti jų pateiktus duomenis ir apriboti prieigos teises . Apribojant tikslus prisidedama prie skaidrumo, teisinio tikrumo ir nuspėjamumo, tai taip pat labai svarbu policijos bendradarbiavimo srityje, kai duomenų subjektai dažnai nežino, kad jų asmens duomenys renkami ir tvarkomi, ir kai asmens duomenų naudojimas gali padaryti labai didelį poveikį asmenų gyvenimams ir laisvėms ; [21 pakeit.]

(22) siekiant užtikrinti, kad prieigą prie duomenų turėtų tik tie asmenys, kuriems tokia prieiga yra būtina jų darbui atlikti, šiuo reglamentu turėtų būti nustatytos išsamios įvairių laipsnių prieigos prie Europolo tvarkomų duomenų taisyklės. Šiomis taisyklėmis negali būti pažeidžiami duomenų pateikėjų nustatyti prieigos apribojimai, nes turi būti laikomasi duomenų nuosavybės principo. Kad būtų veiksmingai užkirstas kelias nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojama su jais, Europolas turėtų pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją;

(23) siekiant plėtoti operatyvinį agentūrų bendradarbiavimą ir visų pirma nustatyti įvairių agentūrų jau turimų duomenų sąsajas, Europolas turėtų sudaryti sąlygas Eurojustui ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) susipažinti su Europolo turimais duomenimis ir atlikti paiešką , taikydamas konkrečias apsaugos priemones ; [22 pakeit.]

(24) Europolas turėtų bendradarbiauti su kitais Sąjungos organais, įstaigomis ir trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis, tarptautinėmis organizacijomis ir privačiais subjektais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti; [23 pakeit.]

(25) siekiant užtikrinti veikimo efektyvumą, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis visa informacija, išskyrus asmens duomenis, su kitomis Sąjungos įstaigomis, trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis bei tarptautinėmis organizacijomis tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti. Kadangi bendrovės, įmonės, verslo asociacijos, nevyriausybinės organizacijos ir kiti privatūs subjektai turi žinių ir duomenų, susijusių su sunkių nusikaltimų ir terorizmo prevencija ir kova su jais, Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis tais duomenimis ir su privačiomis šalimis. Siekiant užkirsti kelią elektroniniams nusikaltimams, susijusiems su tinklo ir informacijos saugumo incidentais, ir kovoti su jais Europolas turėtų, vadovaudamasis Europos Parlamento ir Tarybos direktyva [name of adopted Directive] [priimtos direktyvos pavadinimas] dėl priemonių aukštam bendram tinklų ir informacinių sistemų saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (*1), bendradarbiauti ir dalytis informacija, išskyrus asmens duomenis, su nacionalinėmis valdžios institucijomis, atsakingomis už tinklų ir informacinių sistemų saugumą; [24 pakeit.]

(26) Europolui turėtų būti suteikta galimybė dalytis asmens duomenimis su kitais Sąjungos organais tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti . Kaip nurodo Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, reikėtų dalytis tik informacija apie tuos asmenis, kurie padarė arba įtariami galintys padaryti nusikaltimus, patenkančius į Europolo kompetencijos sritį ; [25 pakeit.]

(27) Sunkūs nusikaltimai ir terorizmas dažnai turi sąsajų su ES nepriklausančiomis šalimis. Todėl Europolui turėtų būti suteikta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, pavyzdžiui, Interpolu, tiek, kiek reikia jo uždaviniams spręsti . Keičiantis asmens duomenimis su trečiosiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis būtina išlaikyti atitinkamą pusiausvyrą tarp veiksmingo persekiojimo būtinybės ir asmens duomenų apsaugos ; [26 pakeit.]

(28) Europolui turėtų būti suteikta galimybė perduoti asmens duomenis trečiosios šalies valdžios institucijai ir tarptautinėms organizacijoms remiantis Komisijos sprendimu, kuriuo nustatyta, kad atitinkama šalis ar tarptautinė organizacija užtikrina pakankamą duomenų apsaugą, arba, jei tokio sprendimo nepriimta, remiantis pagal SESV 218 straipsnį Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba Europolo ir trečiosios šalies bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu iki šio reglamento įsigaliojimo. Vadovaujantis prie Sutarties pridėto 36 protokolo dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 9 straipsniu, tokių susitarimų teisinė galia išlieka tol, kol įgyvendinant Sutartį šie susitarimai nepanaikinami, neanuliuojami arba iš dalies nepakeičiami;

(29) jeigu duomenų perdavimas negali būti grindžiamas Komisijos priimtu apsaugos adekvatumo sprendimu, Sąjungos sudarytu tarptautiniu susitarimu arba jau veikiančiu bendradarbiavimo susitarimu, valdybai ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikta teisė leisti vieną ar kelis kartus perduoti duomenis, jeigu užtikrinama pakankama apsauga. Jeigu netaikomas nei vienas iš paminėtų variantų, vykdomajam direktoriui turėtų būti suteikta teisė leisti perduoti duomenis ypatingais atvejais, kiekvieną atvejį svarstant atskirai, jei tai būtina atitinkamos valstybės narės esminiams interesams apsaugoti, užkirsti kelią su nusikaltimais ir terorizmu susijusiems potencialiems pavojams, jei perduoti duomenis būtina ar reikalaujama įstatymais dėl svarbių visuomeninių priežasčių, duomenų subjektui sutikus arba jei kyla pavojus gyvybiškai svarbiems duomenų subjekto interesams;

(30) Europolui turėtų būti suteikta galimybė tvarkyti privačių šalių ir privačių asmenų asmens duomenis, kuriuos Europolui perduoda Europolo nacionaliniai padaliniai valstybėse narėse, vadovaudamiesi nacionaline teise, arba trečiosios šalies informacinis centras, su kuriuo bendradarbiaujama pagal bendradarbiavimo susitarimą, sudarytą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį iki įsigaliojant šiam reglamentui, arba trečiosios šalies valdžios institucija ar tarptautinė organizacija, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį;

(31) Jokia informacija, trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos gauta akivaizdžiai pažeidus žmogaus teises, netvarkoma; [27 pakeit.]

(32) kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos remiantis ir suderintos su kitomis atitinkamomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis asmens duomenų tvarkymui Sąjungos policijos bendradarbiavimo srityje. Nors Sprendime 2009/371/TVR nustatyta tinkama Europolo duomenų apsaugos tvarka, reikėtų ją dar tobulinti, kad veiktų pagal Lisabonos sutarties reikalavimus, būtų atsižvelgta į vis didėjantį Europolo vaidmenį ir labiau užtikrintos duomenų subjektų teisės, taip pat toliau skatinamas valstybių narių ir Europolo tarpusavio pasitikėjimas, būtinas siekiant sėkmingai keistis informacija. Siekiant, kad būtų užtikrinama aukšto lygio asmenų apsauga tvarkant jų asmens duomenis, Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti sugriežtintos ir jas nustatant turi būti remiamasi principais, kuriais grindžiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 45/2001 (6) arba Reglamentą (EB) Nr. 45/2001 pakeičiantis teisės aktas, taip pat kitais duomenų apsaugos principais, įskaitant atsiskaitomumo principą, duomenų apsaugos poveikio vertinimu, projektuojant numatyta privatumo apsauga ir standartizuotąja privatumo apsauga, taip pat teikiant pranešimus apie asmens duomenų apsaugos pažeidimus . Kai bus patvirtinta nauja ES institucijų ir įstaigų duomenų apsaugos sistema, ji turėtų būti taikoma Europolui . Prie Sutarties pridedamoje 21-oje deklaracijoje pripažįstamas pripažįstama, kad dėl asmens duomenų tvarkymo teisėsaugos srityje specifiškumas, todėl Europolo duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti autonomiškos ir suderintos ypatingo pobūdžio šiose srityse gali reikėti nustatyti Europolui konkrečias taisykles dėl asmens duomenų apsaugos ir laisvo šių duomenų judėjimo, pagrįstas SESV 16 straipsniu ir suderintas su kitomis duomenų apsaugos priemonėmis, taikomomis policijos ir teismų bendradarbiavimo srityje, visų pirma su Europos Tarybos Konvencija Nr. 108 (7), jos 2001 m. lapkričio 8 d. papildomu protokolu ir Europos Tarybos rekomendacija Nr. R(87)15 (8) ir bei griežta duomenų apsaugos sistema, nustatyta Tarybos pamatiniu sprendimu 2008/977/TVR dėl asmens duomenų, tvarkomų vykdant policijos ir teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, apsaugos (9) [to be replaced by the relevant Directive in force at the moment of adoption] [bus pakeista atitinkama nuoroda į reglamento priėmimo metu galiojančią direktyvą] . Skaidrumas yra itin svarbi duomenų apsaugos dalis, nes jis sudaro galimybes laikytis kitų duomenų apsaugos principų ir įgyvendinti teises. Siekdamas padidinti skaidrumą Europolas turėtų būti parengęs skaidrią duomenų apsaugos politiką, pagal kurią jis nesunkiai galėtų suprantama forma ir paprasta kalba viešai paskelbti nuostatas, susijusias su asmens duomenų tvarkymu, duomenų subjektų turimus teisių įgyvendinimo būdus, taip pat paskelbti tarptautinių ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis, Sąjungos įstaigomis ir tarptautinėmis organizacijomis sąrašą ; [28 pakeit.]

(33) asmens duomenys turėtų būti kuo aiškiau skirstomi pagal tikslumą ir patikimumą. Faktai turėtų privalo būti atskirti nuo asmeninio vertinimo siekiant užtikrinti tiek pavienių asmenų apsaugą, tiek Europolo tvarkomos informacijos kokybę bei patikimumą; [29 pakeit.]

(33a) atsižvelgiant į ypatingą agentūros pobūdį, ji turėtų taikyti savo specialią tvarką, kuria taip pat būtų užtikrinama duomenų apsauga ir kuri jokiu būdu neturėtų būti prastesnė už bendrą tvarką, kuri taikoma Sąjungai ir jos agentūroms. Šiuo požiūriu pakeistos bendros duomenų apsaugos taisyklės turėtų būti kuo anksčiau ir ne vėliau kaip dveji metai po naujų bendrų taisyklių įsigaliojimo dienos pradėtos taikyti Europolui; Europolo ir ES specialios duomenų apsaugos tvarkos taisyklės turi būti suderintos likus dvejiems metams iki bet kokių šiuo tikslu parengtų taisyklių priėmimo; [30 pakeit.]

(34) su įvairiomis duomenų subjektų kategorijomis susiję asmens duomenys tvarkomi policijos bendradarbiavimo srityje. Europolas turėtų kuo aiškiau skirstyti asmens duomenis pagal įvairias duomenų subjektų kategorijas. Itin gerai apsaugoti turėtų būti tokių asmenų kaip aukos, liudytojai, atitinkamą informaciją turintys asmenys, taip pat mažamečiai, asmens duomenys. Todėl Europolas neturėtų jų tvarkyti, išskyrus atvejus, kai tai tikrai būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo kompetenciją, ir kovojant su jais, ir kai tie duomenys papildo kitus Europolo jau tvarkomus asmens duomenis;

(35) Atsižvelgiant į pagrindinę teisę į asmens duomenų apsaugą, Europolas neturėtų laikyti asmens duomenų ilgiau nei tai būtina jo uždaviniams atlikti . Poreikis toliau laikyti duomenis turėtų būti peržiūrimas ne vėliau kaip po trejų metų nuo duomenų įvedimo ; [32 pakeit.]

(36) siekdamas užtikrinti asmens duomenų apsaugą, Europolas turėtų turi įgyvendinti tinkamas technines ir organizacines reikalingas priemones; [33 pakeit.]

(37) bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta prieigos prie jo paties asmens duomenų teisė, teisė prašyti ištaisyti klaidingus savo asmens duomenis, ištrinti ar užblokuoti su juo pačiu susijusius duomenis, kurių nebereikia. Duomenų subjektui suteiktos teisės ir jų įgyvendinimas neturėtų daryti poveikio Europolo įgaliojimams ir joms turėtų būti taikomi šiuo reglamentu nustatyti apribojimai; [34 pakeit.]

(38) šiame reglamente turi būti aiškiai paskirstyta atsakomybė, susijusi su duomenų subjektų teisių ir laisvių apsauga. Visų pirma valstybės narės turėtų būti atsakingos už Europolui perduodamų duomenų tikslumą ir atnaujinimą ir už tokio perdavimo teisėtumą. Europolas turėtų būti atsakingas už tikslumą ir duomenų, kuriuos perdavė kiti duomenų pateikėjai, atnaujinimą. Be to, Europolas turėtų privalo užtikrinti, kad duomenys būtų tvarkomi sąžiningai ir teisėtai, būtų renkami ir tvarkomi konkrečiais tikslais, kad būtų adekvatūs, aktualūs, savo apimtimi neviršijantys tikslų, dėl kurių jie tvarkomi, ir saugomi ne ilgiau nei reikalinga tiems tikslams pasiekti; [35 pakeit.]

(39) Europolas turėtų registruoti asmens duomenų rinkimo, keitimo, prieigos, atskleidimo, sujungimo ir ištrynimo įrašus, kad būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo teisėtumą, atlikti savikontrolę ir užtikrinti tinkamą duomenų vientisumą ir saugumą. Europolas turėtų būti yra įpareigotas bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir paprašius pateikti turimus registracijos įrašus ar dokumentus, pagal kuriuos būtų galima patikrinti duomenų tvarkymo operacijas; [36 pakeit.]

(40) Europolas turėtų paskirti duomenų apsaugos pareigūną, kuris padėtų jam stebėti, kaip laikomasi šio reglamento nuostatų. Duomenų apsaugos pareigūnui turi būti sudarytos sąlygos atlikti savo pareigas ir užduotis nepriklausomai ir veiksmingai . Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui turėtų būti suteikiami visi užduočių įgyvendinimui reikalingi ištekliai ; [37 pakeit.]

(41) nepriklausoma, tinkamai įgaliota, skaidri, atskaitinga ir veiksminga priežiūros sistema būtina siekiant apsaugoti asmenis užtikrinant jų duomenų apsaugą šiuos tvarkant, kaip to reikalaujama pagal Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnį ir SESV 16 straipsnį. Už asmens duomenų tvarkymą atsakingos kompetentingos nacionalinės institucijos turėtų stebėti, ar valstybės narės asmens duomenis tvarko teisėtai. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, savo funkcijas vykdantis visiškai nepriklausomai, turėtų stebėti, ar Europolas asmens duomenis tvarko teisėtai; [38 pakeit.]

(42) tam tikrais atvejais, kai reikia valstybės narės dalyvavimo, ir siekiant užtikrinti nuoseklų šio reglamento taikymą visoje Europos Sąjungoje, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir nacionalinės priežiūros institucijos turėtų pagal savo kompetenciją bendradarbiauti;

(43) kadangi Europolas taip pat tvarko neoperatyvinius asmens duomenis, nesusijusius su nusikalstamos veikos tyrimais, pavyzdžiui, Europolo darbuotojų, paslaugų teikėjų ar lankytojų asmens duomenis, tokių duomenų tvarkymui turėtų būti taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001; [40 pakeit.]

(44) Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų išnagrinėti ir ištirti bet kurio duomenų subjekto pateiktą skundą. Tyrimas gavus skundą turėtų būti vykdomas paliekant galimybę jį peržiūrėti teismine tvarka, tiek, kiek tai tikslinga konkrečiu atveju , kai tai reikalinga siekiant visapusiško išsiaiškinimo . Priežiūros institucija per pagrįstą laikotarpį nedelsiant turėtų informuoti duomenų subjektą apie skundo tyrimo eigą ir rezultatą; [41 pakeit.]

(45) bet kuriam asmeniui turėtų būti suteikta teisė apskųsti su juo pačiu susijusius Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sprendimus teismine tvarka;

(46) Europolui turėtų būti taikomos bendrosios sutartinės ir deliktinės atsakomybės taisyklės, kurios yra taikomos Sąjungos institucijoms, agentūroms ir įstaigoms, išskyrus atsakomybę už neteisėtą duomenų tvarkymą;

(47) asmeniui kartais gali būti neaišku, ar jo patirtą žalą lėmė Europolo ar valstybės narės neteisėtas duomenų tvarkymas. Europolas ir valstybė narė, kurioje įvyko įvykis, dėl kurio buvo padaryta žala, turėtų atsakyti solidariai;

(48) siekiant atsižvelgti į parlamentų vaidmenį vykdant Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kontrolę ir į politines nacionalinių parlamentų ir Europos Parlamento pareigas laikytis savo teisėkūros proceso įgaliojimų ir jais naudotis, reikia užtikrinti, kad Europolas būtų visiškai atskaitinga ir skaidri vidaus organizacija, būtina . Tuo tikslu , atsižvelgiant į SESV 88 straipsnį, reikia nustatyti Europolo veiklos priežiūros procedūras, kurias vykdytų Europos Parlamentas kartu su nacionaliniais parlamentais pagal Protokolo Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje II antraštinės dalies nuostatas , reglamentuojančias tarpparlamentinį bendradarbiavimą, tinkamai užtikrinant reikiamą operatyvinės informacijos konfidencialumą; [42 pakeit.]

(49) Europolo darbuotojams turėtų būti taikomi Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygos, nustatyti Tarybos reglamentu (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (10). Europolui turėtų būti suteikta galimybė įdarbinti valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojus kaip laikinuosius darbuotojus, nustatant jų tarnybos terminą ir taip užtikrinant rotacijos principą, nes šių darbuotojų reintegracija į kompetentingą instituciją paskatintų glaudų Europolo ir valstybių narių kompetentingų institucijų bendradarbiavimą. Valstybės narės turėtų imtis visų reikiamų priemonių, kad užtikrintų, kad Europole dirbantys laikinieji darbuotojai pasibaigus tarnybos laikui grįžtų į juos išsiuntusią valstybės tarnybą;

(50) atsižvelgiant į Europolo prievolių pobūdį bei vykdomojo direktoriaus vaidmenį, prieš paskiriant vykdomąjį direktorių, taip pat prieš galimą jo kadencijos pratęsimą, jo gali turėtų būti paprašyta prašoma perskaityti pranešimą Europos Parlamento kompetentingam komitetui Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir atsakyti į to komiteto į tos grupės klausimus. Vykdomasis direktorius Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir Tarybai taip pat turėtų Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti metinę ataskaitą. Be to, Europos Parlamentui turėtų būti suteikta galimybė pakviesti vykdomąjį direktorių pateikti savo pareigų vykdymo ataskaitą; [43 pakeit.]

(51) siekiant užtikrinti visišką Europolo savarankiškumą ir nepriklausomumą, jam turėtų būti skirtas atskiras biudžetas, kurio pajamas iš esmės sudarytų įnašas iš Sąjungos biudžeto. Sąjungos biudžeto procedūra turėtų būti taikoma tiek, kiek ji susijusi su Sąjungos įnašu ir kitomis subsidijomis, mokėtinomis iš Sąjungos bendrojo biudžeto. Finansinių ataskaitų auditą turėtų atlikti Audito Rūmai;

(52) Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (11);

(53) Europolui turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 (12);

(54) Europolas tvarko duomenis, kuriuos reikia itin saugoti, nes juos taip pat sudaro ES įslaptinta informacija ir neskelbtina neįslaptinta informacija. Todėl Europolas, atsižvelgdamas į Tarybos sprendime 2011/292/ES (13) nustatytus saugumo principus ir būtiniausius standartus, turėtų nustatyti tokios informacijos konfidencialumo ir tvarkymo taisykles;

(55) reikėtų reguliariai vertinti, kaip taikomas šis reglamentas;

(56) būtinos nuostatos dėl Europolo įkurdinimo valstybėje narėje, kurioje bus steigiama jo būstinė (Nyderlanduose), ir visiems Europolo darbuotojams bei jų šeimos nariams taikytinos specialiosios taisyklės turėtų būti nustatytos susitarime dėl būstinės. Be to, priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti kuo geresnes tinkamam Europolo veikimui reikalingas sąlygas, įskaitant susijusias su mokyklomis ir transportu, kad būtų pritraukta reikiamos kvalifikacijos darbuotojų iš kuo platesnės geografinės teritorijos; [44 pakeit.]

(57) Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR ir perima jo teises ir pareigas . Naujasis Europolas turėtų būti visų jų sutarčių, įskaitant darbo sutartis, prisiimtų įsipareigojimų ir įgyto turto teisių perėmėjas. Europolo, įsteigto Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžo (CEPOL), įsteigto Sprendimu 2005/681/TVR, sudaryti tarptautiniai susitarimai, išskyrus CEPOL sudarytą Būstinės susitarimą, turėtų likti galioti; [45 pakeit.]

(58) kad Europolas galėtų ir toliau kuo geriau atlikti užduotis, nustatytas Europolui, įsteigtam Sprendimu 2009/371/TVR, ir Europos policijos koledžui (CEPOL), įsteigtam Sprendimu 2005/681/TVR, reikėtų nustatyti pereinamojo laikotarpio priemones, visų pirma susijusias su valdyba ir vykdomuoju direktoriumi ir mokymui skiriama Europolo biudžeto dalimi trejus metus po šio reglamento įsigaliojimo; [46 pakeit.]

(59) kadangi šio reglamento tikslo, t. y. įsteigti subjektą, atsakingą už teisėsaugos pareigūnų bendradarbiavimą ir mokymą Sąjungos lygmeniu, valstybės narės negali deramai pasiekti, bet dėl veiksmų apimties ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga gali priimti priemones, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; [47 pakeit.]

(60) [vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 3 straipsniu, minėtos valstybės narės pranešė pageidaujančios dalyvauti priimant ir taikant šį reglamentą] ARBA [Nepažeidžiant prie Europos Sąjungos sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 21) dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės 4 straipsnio, minėtos valstybės narės nedalyvaus priimant šį reglamentą, jis nebus joms privalomas ar taikomas];

(61) vadovaujantis prie ES sutarties ir SESV pridedamo Protokolo (Nr. 22) dėl Danijos pozicijos 1 ir 2 straipsniais, Danija nedalyvauja priimant šį reglamentą, jis nebus jai privalomas ar taikomas;

(62) šiame reglamente laikomasi pagrindinių teisių ir principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje, ypač teisės į asmens duomenų apsaugą ir teisę į privatų gyvenimą, kaip nustatyta Chartijos 7 ir 8 straipsniuose bei SESV 16 straipsnyje,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

I skyrius

BENDROSIOS NUOSTATOS IR EUROPOLO TIKSLAI

1 straipsnis

Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūros įsteigimas [48 pakeit.]

1. Siekiant pagerinti Europos Sąjungos teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą, stiprinti ir remti jų veiksmus bei plėtoti nuoseklią europinę mokymo politiką, įsteigiama Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo ir mokymo agentūra (Europolas). [49 pakeit.]

2. Europolas pagal šį reglamentą pakeičia Europolą, įsteigtą Sprendimu 2009/371/TVR, ir CEPOL, įsteigtą Sprendimu 2005/681/TVR, bei ir perima jų jo teises ir pareigas. [50 pakeit.]

2a. Europolas palaiko ryšius su vienu nacionaliniu padaliniu, kuris kiekvienoje valstybėje narėje įsteigiamas arba paskiriamas pagal 7 straipsnį. [51 pakeit.]

2 straipsnis

Apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:

a) valstybių narių kompetentingos institucijos – visos valstybių narių policijos įstaigos ir kitos teisėsaugos tarnybos valstybėse narėse esančios valdžios institucijos , pagal nacionalinę teisę atsakingos už nusikalstamų veikų , patenkančių į Europolo atsakomybės sritį, prevenciją ir kovą su jomis; [52 pakeit.]

b) analizė – duomenų rinkimas, tvarkymas ir naudojimas siekiant padėti kruopštus informacijos nagrinėjimas siekiant nustatyti konkrečią jos reikšmę ir atskirus bruožus ir taip padedant vykdyti nusikalstamų veikų tyrimus ir vykdant kitus 4 straipsnyje išvardytus uždavinius ; [53 pakeit.]

c) Sąjungos įstaigos – institucijos, subjektai, delegacijos, tarnybos ir agentūros, įsteigti ES sutartimi ir SESV arba jomis remiantis;

d) teisėsaugos pareigūnai – policijos, muitinės ar kitų atitinkamų tarnybų, įskaitant Sąjungos įstaigas, pareigūnai, atsakingi už sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovą su jais, ir už civilinių krizių valdymą bei tarptautinę policijos veiklą didelio masto renginiuose;

e) trečiosios šalys – šalys, kurios nėra Europos Sąjungos valstybės narės;

f) tarptautinės organizacijos – organizacijos ir joms pavaldžios įstaigos, kurių veikla reglamentuojama pagal viešąją teisę, ir kitos įstaigos, įsteigtos dviejų ar daugiau valstybių susitarimu arba remiantis tokiu susitarimu;

g) privatūs subjektai – subjektai ir įstaigos, įsteigti pagal valstybės narės ar trečiosios šalies teisę, visų pirma bendrovės ir įmonės, verslo asociacijos, ne pelno organizacijos ir kiti juridiniai asmenys, neįtraukti į f punktą;

h) privatūs asmenys – visi fiziniai asmenys;

i) asmens duomenys – bet kokia informacija, susijusi su nustatytos tapatybės fiziniu asmeniu arba asmeniu (toliau – duomenų subjektas), kurio tapatybę galima nustatyti (duomenų subjektas) ; asmuo, kurio tapatybę galima nustatyti, – asmuo, kurio tapatybė gali būti tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyta, visų pirma remiantis žymeniu, pavyzdžiui, vardu, asmens kodu, duomenimis apie vietą, remiantis unikaliu žymeniu arba viena ar keliomis to asmens fizinei, fiziologinei, genetinei, psichinei, ekonominei, kultūrinei ar socialinei ar lyties tapatybei būdingomis savybėmis; [54 pakeit.]

j) asmens duomenų tvarkymas (toliau – tvarkymas) – bet kokia su asmens duomenimis automatinėmis arba neautomatinėmis priemonėmis atliekama operacija ar operacijos, pavyzdžiui, rinkimas, įrašymas, rūšiavimas, laikymas, pritaikymas ar keitimas, atgaminimas, paieška, naudojimas, atskleidimas persiunčiant, platinant ar kitu būdu sudarant galimybę jais naudotis, taip pat lyginimas ar sujungimas, blokavimas, ištrynimas ar naikinimas;

k) duomenų gavėjas – fizinis ar juridinis asmuo, valdžios institucija, agentūra ar kita įstaiga, kuriai atskleidžiami duomenys, neatsižvelgiant į tai, ar jis yra trečioji šalis, ar ne; tačiau valdžios institucijos, kurios duomenis gali gauti atlikdamos konkretų tyrimą, nėra laikomos duomenų gavėjomis; [55 pakeit.]

l) asmens duomenų perdavimas – aktyvus asmens duomenų atskleidimas ribotam skaičiui nustatytų šalių; tai darydamas duomenų siuntėjas žino, kad suteikia duomenų gavėjui galimybę susipažinti su asmens duomenimis, arba to siekia;

m) asmens duomenų susistemintas rinkinys (toliau – susistemintas rinkinys) – bet kuris susistemintas pagal specifinius kriterijus prieinamų asmens duomenų rinkinys, kuris gali būti centralizuotas, decentralizuotas arba suskirstytas funkciniu ar geografiniu pagrindu;

n) duomenų subjekto sutikimas – bet kuris konkretus ir aiškus savanoriškas informuoto duomenų subjekto sutikimas, kuriuos jis vienareikšmiškai ir konkrečiai patvirtina, kad būtų tvarkomi su juo susiję duomenys; [56 pakeit.]

o) administraciniai asmens duomenys – visi Europolo tvarkomi asmens duomenys, išskyrus duomenis, tvarkomus 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse nustatytais tikslais.

3 straipsnis

Tikslai

1. Europolas remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą vykdant organizuoto nusikalstamumo, terorizmo ir kitų formų sunkių nusikaltimų, išdėstytų I priede ir darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, terorizmo ir kitų Sąjungos politikos bendrus interesus pažeidžiančių nusikaltimų prevenciją ir kovojant su jais, kaip nustatyta 1 priede kai reikia bendro valstybių narių požiūrio atsižvelgiant į nusikalstamų veikų mastą, reikšmę ir pasekmes . [57 pakeit.]

2. Europolas taip pat remia ir stiprina valstybių narių kompetentingų institucijų veiksmus bei jų tarpusavio bendradarbiavimą nusikalstamų veikų, susijusių su 1 dalyje nurodytomis nusikalstamomis veikomis, prevencijos ir kovos su jomis srityje. Susijusiomis nusikalstamomis veikomis laikomos šios veikos:

a) nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama gauti lėšų nusikaltimams, priklausantiems Europolo kompetencijai;

b) nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama prisidėti prie nusikaltimų, priklausančių Europolo kompetencijai, arba juos įgyvendinti;

c) nusikalstamos veikos, kuriomis siekiama užtikrinti veikų, priklausančių Europolo kompetencijai, nebaudžiamumą.

3. Europolas remia, plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą. [58 pakeit.]

II skyrius

SU TEISĖSAUGOS BENDRADARBIAVIMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI

4 straipsnis

Uždaviniai

1. Europolas yra Europos Sąjungos agentūra, kuri, vadovaudamasi šiuo reglamentu, sprendžia tokius uždavinius:

a) rinkti, kaupti, tvarkyti, analizuoti informaciją ir dalytis ja;

b) per Europolo nacionalinius padalinius, kaip nurodyta 7 straipsnyje, nedelsiant pranešti valstybėms narėms apie su jomis susijusią informaciją ir apie bet kokias nusikalstamų veikų sąsajas; [59 pakeit.]

c) koordinuoti, organizuoti ir įgyvendinti tiriamąją ir operatyvinę veiklą, vykdomą i) valstybių narių kompetentingų valdžios institucijų drauge arba valstybių narių jau pradėtus tyrimus ar tyrimus, kurie pradėti dėl to, kad Europolas valstybei narei pateikė prašymą pradėti nusikalstamų veikų tyrimą ; arba [60 pakeit.] ii) jungtinių tyrimo grupių, kaip nustatyta 5 straipsnyje, prireikus kartu su Eurojustu;

d) dalyvauti jungtinėse tyrimo grupėse bei siūlyti suburti tokias grupes, kaip nustatyta 5 straipsnyje;

e) teikti valstybėms narėms informaciją ir analitinę pagalbą joms organizuojant didelio masto tarptautinius renginius;

f) rengti grėsmės įvertinimus, strategines ir operatyvines analizes bei bendros padėties vertinimo ataskaitas;

g) plėtoti, skleisti ir skatinti specialiąsias žinias apie nusikaltimų prevencijos metodus, tyrimo procedūras, techninius bei ekspertizės metodus ir konsultuoti valstybes nares;

h) techniškai ir finansiškai remti valstybių narių tarpvalstybines operacijas ir tyrimus, įskaitant jungtines tyrimo grupes , vadovaujantis 5 straipsniu ; [61 pakeit.]

i) remti, plėtoti, vykdyti, koordinuoti ir įgyvendinti teisėsaugos pareigūnų mokymo veiklą, bendradarbiaujant su valstybių narių mokymo institucijų tinklu, kaip nustatyta III skyriuje; [62 pakeit.]

j) teikti Sąjungos įstaigoms, įsteigtoms remiantis Sutarties V antraštine dalimi, ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) kriminalinės žvalgybos informaciją ir analitinę pagalbą jų kompetencijos srityse; [63 pakeit.]

k) teikti informaciją ir pagalbą ES krizių valdymo struktūroms ir ES krizių valdymo misijoms, įsteigtoms remiantis ES sutartimi;

l) kurti specializuotus Sąjungos centrus, kurie kovotų su tam tikrais nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, visų pirma Europos kovos su elektroniniu nusikalstamumu centrą;

la) padėti atlikti tyrimus valstybėse narėse, visų pirma pateikiant visą svarbią informaciją nacionaliniams padaliniams; [65 pakeit.]

2. Europolas rengia strategines analizes ir grėsmės įvertinimus, padedančius Tarybai ir Komisijai nustatyti Sąjungos strateginius ir operatyvinius kovos su nusikalstamumu prioritetus. Europolas taip pat prisideda prie operatyvinio šių prioritetų įgyvendinimo.

3. Europolas teikia strateginę žvalgybos informaciją siekdamas padėti racionaliai bei veiksmingai naudoti nacionalinio ir Sąjungos lygmens išteklius operatyvinei veiklai vykdyti ir remti.

4. Europolas veikia kaip centrinis kovos su euro padirbinėjimu biuras pagal Tarybos sprendimą 2005/511/TVR (14). Europolas taip pat skatina kovos su euro padirbinėjimu priemonių, kurių imasi valstybių narių kompetentingos institucijos arba jungtinės tyrimo grupės, prireikus drauge su Sąjungos įstaigų ir trečiųjų šalių institucijomis, koordinavimą.

4a. Europolas netaiko prievartos priemonių. [65 pakeit.]

5 straipsnis

Dalyvavimas jungtinėse tyrimo grupėse

1. Europolas gali dalyvauti jungtinių tyrimo grupių, kovojančių su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį, veikloje.

2. Europolas gali, vadovaudamasis valstybės narės, kurioje jungtinė tyrimo grupė veikia, teisiniais apribojimais, prisidėti prie veiklos ir keistis informacija su visais tos grupės nariais. Europolo pareigūnai nedalyvauja taikant prievartos priemones. [Am. 66]

3. Jei Europolas mano, kad jungtinės tyrimo grupės subūrimas teiktų papildomos naudos tyrimui, jis gali tai pasiūlyti atitinkamai valstybei narei ir imtis priemonių, kad padėtų tai valstybei narei suburti tokią grupę.

3a. Europolą sudarančių valstybių narių kompetentingos institucijos turi duoti leidimą Europolui dalyvauti jungtinės tyrimo grupės veikloje; dalyvavimas aptariamas dokumente, kurį pirmiausia pasirašo Europolo direktorius ir kuris pridedamas prie atitinkamo susitarimo dėl jungtinės tyrimo grupės kūrimo. [67 pakeit.]

3b. 3a dalyje nurodytame pridedamame dokumente nustatomos Europolo pareigūnų dalyvavimo jungtinės tyrimų grupės veikloje sąlygos, įskaitant šių pareigūnų privilegijų ir imunitetų reglamentavimą ir atsakomybę, atsirandančią dėl šių pareigūnų galimų neteisėtų veiksmų. [68 pakeit.]

3c. Atsižvelgiant į pažeidimus, kurie gali būti padaryti Europolo pareigūnų atžvilgiu arba kuriuos jie gali padaryti, jungtinės tyrimų grupės veikloje dalyvaujantiems Europolo pareigūnams gali būti taikomi valstybės narės, kurioje veikia jungtinė tyrimų grupė, nacionalinės teisės aktai, taikomi jungtinės tyrimų grupės nariams, vykdantiems tokias pat funkcijas šioje valstybėje narėje. [69 pakeit.]

3d. Europolo pareigūnai, dalyvaujantys jungtinės tyrimų grupės veikloje, su grupės nariais gali dalytis informacija, gauta iš Europolo duomenų kaupimo sistemų. Palaikant tiesioginius ryšius pagal 7 straipsnį, Europolas vienu metu teikia informaciją valstybių narių, kurioms atstovaujama jungtinėje tyrimų grupėje, Europolo nacionaliniams padaliniams ir valstybių narių, kurios suteikė informaciją, Europolo nacionaliniams padaliniams. [70 pakeit.]

3e. Informacija, kurią Europolo pareigūnas gauna būdamas jungtinės tyrimų grupės narys, per Europolo nacionalinius padalinius gali būti įtraukta į tam tikras Europolo duomenų kaupimo sistemas, gavus šią informaciją suteikusios kompetentingos institucijos sutikimą ir šiai institucijai prisiimant už tai atsakomybę. [71 pakeit.]

4. Europolas netaiko prievartos priemonių.

6 straipsnis

Europolo prašymai pradėti nusikalstamos veikos tyrimą

1. Tais atvejais, Kai Europolas mano, kad reikėtų pradėti nusikalstamos veikos, patenkančios į Europolo kompetencijos sritį, tyrimą, jis praneša apie tai Eurojustui. [72 pakeit.]

2. Tuo pačiu Europolas prašo gali atitinkamų valstybių narių nacionalinių padalinių, įsteigtų pagal 7 straipsnio 2 dalį, prašyti pradėti, vykdyti ar koordinuoti nusikalstamos veikos tyrimą. [73 pakeit.]

2a. Jeigu įtariamas tyčinis išpuolis prieš dviejų arba daugiau valstybių narių ar Sąjungos įstaigų tinklus ir informacines sistemas, kurį padarė trečioje šalyje esantis valstybinis arba nevalstybinis subjektas, Europolas savo iniciatyva inicijuoja tyrimą. [74 pakeit.]

3. Nacionalinis padalinys nedelsdamas praneša Europolui apie pradedamą tyrimą Valstybės narės tinkamai apsvarsto tokius prašymus ir per savo nacionalinius padalinius nedelsdamos informuoja Europolą, ar tyrimas bus pradėtas . [75 pakeit.]

4. Jei atitinkamų valstybių narių kompetentingos institucijos nusprendžia netenkinti Europolo prašymo, jos turi pateikti Europolui savo sprendimo priežastis per vieną mėnesį nuo prašymo pateikimo. Priežastys gali būti nepateikiamos, jei jų pateikimas:

a) pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams, arba

b) keltų pavojų vykdomų tyrimų sėkmei ar asmenų saugumui.

5. Europolas informuoja Eurojustą apie valstybės narės kompetentingos institucijos sprendimą pradėti tyrimą arba atsisakyti jį pradėti.

7 straipsnis

Valstybių narių bendradarbiavimas su Europolu

1. Atlikdamas Europolui atliekant savo užduotis, Europolas ir valstybės narės bendradarbiauja su valstybėmis narėmis tarpusavyje . [76 pakeit.]

2. Kiekviena valstybė narė įsteigia ar paskiria nacionalinį padalinį, kuris yra Europolo ryšių su paskirtomis valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir su teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijomis palaikymo įstaiga. Kiekviena valstybė narė paskiria vieną pareigūną nacionalinio padalinio vadovu vadovą . [77 pakeit.]

3. Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionaliniai padaliniai būtų pajėgūs spręsti šiame reglamente nustatytus uždavinius ir visų pirma kad turėtų prieigą prie nacionalinių teisėsaugos duomenų bazių.

4. Nacionalinis padalinys yra vienintelė ryšių tarp Europolo ir valstybių narių kompetentingų institucijų palaikymo įstaiga. Vis dėlto Europolas konkrečių tyrimų klausimais gali tiesiogiai bendradarbiauti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis , šioms institucijoms atliekant konkrečius tyrimus, jeigu tiesioginiai ryšiai teikia papildomos naudos siekiant tinkamai baigti tyrimą ir laikantis nacionalinės teisės aktų . Tokiu atveju Europolas nedelsdamas apie tokio ryšio poreikį iš anksto praneša apie tai nacionaliniam padaliniui . Europolas kuo greičiau ir pateikia bet kokios informacijos, kuria buvo tiesiogiai keitėsi Europolas ir atitinkamos kompetentingos institucijos keičiamasi , kopiją. [78 pakeit.]

5. Valstybės narės per savo nacionalinį padalinį ar kompetentingą instituciją visų pirma: [79 pakeit.]

a) savo iniciatyva teikia Europolui informaciją, kurios reikia jo uždaviniams spręsti. Be kita ko, Europolui nedelsiant pateikiama informacija, susijusi su nusikaltimų sritimis, kurias Sąjunga laiko prioritetinėmis. Taip pat pateikiama informacijos, susijusios su dvišaliais ar daugiašaliais mainais su kitomis valstybėmis narėmis, kopija, jei tie mainai susiję su nusikaltimais, patenkančiais į Europolo kompetencijos sritį) ir žvalgybos informaciją, kurios reikia jo funkcijoms vykdyti, ir atsako į Europolo prašymus pateikti informaciją bei žvalgybos informaciją ir suteikti konsultacijas. Nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su viešosios tvarkos palaikymu ir vidaus saugumo užtikrinimu, vykdymui, nacionaliniai padaliniai jokiu konkrečiu atveju neprivalo teikti informacijos ar žvalgybos informacijos, jeigu jie: i) pakenktų esminiams nacionalinio saugumo interesams; ii) keltų pavojų vykdomo tyrimo sėkmei ar asmenų saugumui; arba iii) atskleistų informaciją, susijusią su tarnybomis ar konkrečia žvalgybos veikla valstybės saugumo srityje ; [80 pakeit.]

b) užtikrina veiksmingą valstybių narių kompetentingų institucijų ir valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų komunikaciją ir bendradarbiavimą su Europolu; [81 pakeit.]

c) didina informuotumą apie Europolo veiklą. [82 pakeit.]

ca) prašo Europolo pateikti atitinkamą informaciją, kuri gali palengvinti paskirtų kompetentingų institucijų atliekamus tyrimus; [83 pakeit.]

cb) užtikrina veiksmingą ryšių palaikymą ir bendradarbiavimą su kompetentingomis institucijomis; [84 pakeit.]

cc) užtikrina teisės aktų laikymąsi kiekvieną kartą keičiantis informacija su Europolu. [85 pakeit.]

6. Nacionalinių padalinių vadovai reguliariai susitinka, visų pirma kad aptartų ir spręstų problemas, kylančias operatyvinio bendradarbiavimo su Europolu srityje.

7. Kiekviena valstybė narė nustato nacionalinio padalinio struktūrą ir personalą pagal nacionalinius teisės aktus.

8. Nacionalinių padalinių ir valstybių narių kompetentingų institucijų išlaidas, patiriamas keičiantis informacija su Europolu, padengia valstybės narės; Europolas nedengia jokių išlaidų, išskyrus ryšio išlaidas.

9. Valstybės narės užtikrina būtiniausią aukščiausią visų sistemų, naudojamų susisiekti su Europolu, saugumo lygį. [86 pakeit.]

10. Europolas rengia metinę ataskaitą apie kiekvienos valstybės narės Europolui pateiktos informacijos kiekį ir kokybę teikiamą informaciją pagal 5 dalies a punktą ir apie nacionalinių padalinių veiklą. Metinė ataskaita Valdyba, siekdama nuolat gerinti Europolo ir valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą, išnagrinėja ataskaitą. Metinė ataskaita siunčiama Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. [229 pakeit.]

8 straipsnis

Ryšių palaikymo pareigūnai

1. Kiekvienas nacionalinis padalinys paskiria dirbti Europole bent vieną ryšių palaikymo pareigūną. Jei šiame reglamente nenustatyta kitaip, ryšių palaikymo pareigūnams taikoma juos paskyrusios valstybės narės nacionalinė teisė.

2. Ryšių palaikymo pareigūnai Europole sudaro nacionalinį ryšių palaikymo biurą, o jiems vadovauja Europolo nacionaliniai padaliniai pagal juos paskyrusios valstybės narės nacionalinę teisę ir Europolo administracines nuostatas.

3. Ryšių palaikymo pareigūnai padeda savo nacionalinių padalinių informaciją perduoda Europolui ir savo valstybei narei keistis informacija , o Europolo informaciją – nacionaliniams padaliniams . [87 pakeit.]

4. Ryšių palaikymo pareigūnai padeda savo valstybei narei ir kitų valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnams keistis informacija pagal nacionalinę teisę. Jei nacionalinė teisė leidžia, dvišaliam keitimuisi informacija apie nusikaltimus, nepatenkančius į Europolo kompetenciją, galima naudotis Europolo infrastruktūra. Ryšių palaikymo pareigūnų teises ir pareigas Europolo atžvilgiu nustato valdyba. Visas šis keitimasis informacija atitinka Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus, visų pirma Sprendimą 2008/977/TVR arba Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 95/46/EB (15) , kai jie taikomi. Europolas tvarko duomenis, gautus pagal šią nuostatą tik tada, kai galima manyti, jog jis yra teisėtas duomenų gavėjas pagal nacionalinę arba Sąjungos teisę. [88 pakeit.]

5. Ryšių palaikymo pareigūnai naudojasi privilegijomis ir imunitetais, kurių reikia jų užduotims atlikti, kaip nustatyta 65 straipsnyje.

6. Europolas užtikrina, kad ryšių palaikymo pareigūnai būtų visapusiškai informuoti apie visą jo veiklą ir įtraukti į ją, kiek to reikia jų užduotims atlikti.

7. Europolas padengia išlaidas, susijusias su valstybėms narėms suteikiamomis patalpomis Europolo pastate ir reikiama pagalba ryšių palaikymo pareigūnams, kad jie galėtų eiti savo pareigas. Visas kitas išlaidas, atsirandančias dėl ryšių palaikymo pareigūnų skyrimo, padengia jį skyrusi valstybė narė, įskaitant išlaidas ryšių palaikymo pareigūnams reikalingai įrangai, nebent valdybai rekomendavus biudžeto valdymo institucija nuspręstų kitaip.

III skyrius

SU TEISĖSAUGOS PAREIGŪNŲ MOKYMU SUSIJĘ UŽDAVINIAI

9 straipsnis

Europolo akademija

1. Šiuo reglamentu įsteigtas Europolo padalinys Europolo akademija remia, plėtoja, įgyvendina ir koordinuoja teisėsaugos pareigūnų mokymą visų pirma tokiose srityse kaip kova su sunkiais nusikaltimais, darančiais poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, ir terorizmu, didelės rizikos viešosios tvarkos ir sporto renginių valdymas, nekarinių Sąjungos misijų strateginis planavimas ir valdymas, taip pat lyderystė teisėsaugos srityje ir kalbų mokėjimas, siekdama:

a) didinti informuotumą ir žinias apie: i) tarptautines ir Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo priemones; ii) Sąjungos įstaigas, visų pirma Europolą, Eurojustą ir „Frontex“, jų veikimą ir vaidmenį; iii) teisminius teisėsaugos bendradarbiavimo aspektus ir praktines žinias apie prieigą prie informacijos kanalų;

b) skatinti regioninio ir dvišalio valstybių narių bendradarbiavimo tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis plėtotę;

c) nagrinėti konkrečias nusikalstamumo ir policijos veiklos temines sritis, kuriose Sąjungos lygmens mokymas gali teikti papildomos naudos;

d) sudaryti tam tikras bendras teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie būtų rengiami dalyvauti civilinėse Sąjungos misijose;

e) remti valstybes nares, vykdančias dvišalę teisėsaugos pajėgumų didinimo veiklą trečiosiose šalyse;

f) rengti dėstytojus ir padėti kaupti gerąją mokymo(si) patirtį ir dalytis ja.

2. Europolo akademija rengia ir reguliariai atnaujina mokymosi priemones ir metodikas bei taiko jas atsižvelgdama į mokymosi visą gyvenimą perspektyvą, kad būtų pagerinti teisėsaugos pareigūnų gebėjimai. Europolo akademija vertina šių veiksmų rezultatus siekdama padidinti būsimos veiklos kokybę, nuoseklumą ir efektyvumą.

10 straipsnis

Europolo akademijos uždaviniai

1. Europolo akademija rengia daugiametes strategines mokymo reikmių analizes ir daugiametes mokymo programas.

2. Europolo akademija rengia ir įgyvendina mokymo veiklą ir mokymosi produktus, be kita ko:

a) mokymo programas, seminarus, konferencijas, internetinio ir e. mokymosi veiklą;

b) bendrus mokymo planus, pagal kuriuos būtų didinamas informuotumas, užpildomos spragos ir (arba) formuojamas bendras požiūris į kovą su tarpvalstybiniais nusikaltimais;

c) pakopinius mokymo modulius, laipsniškai sunkėjančius atsižvelgiant į tikslinei grupei reikalingų gebėjimų lygį, itin daug dėmesio skiriant konkrečiam geografiniam regionui, konkrečiai nusikalstamos veiklos teminei sričiai arba konkretiems profesiniams gebėjimams;

d) teisėsaugos pareigūnų mainų ir komandiruočių programas pagal operatyvinio mokymo principą.

3. Siekiant užtikrinti nuoseklią Europos mokymo politiką, kad būtų remiamos civilinės misijos ir pajėgumų didinimas trečiosiose šalyse, Europolo akademija:

a) vertina dabartinės Sąjungos teisėsaugos pareigūnų mokymo politikos ir iniciatyvų poveikį;

b) rengia ir įgyvendina valstybių narių teisėsaugos pareigūnų mokymo programas, pagal kurias jie pasirengtų dalyvauti civilinėse misijose ir, be kita ko, įgytų reikiamų kalbų gebėjimų;

c) rengia ir įgyvendina trečiųjų šalių, visų pirma Europos Sąjungos šalių kandidačių, teisėsaugos pareigūnų mokymo programas;

d) valdo specialius Sąjungos išorės pagalbos fondus, kurių lėšomis trečiosioms šalims padedama plėtoti pajėgumus atitinkamose politikos srityse, vadovaujantis Sąjungos nustatytais prioritetais.

4. Europolo akademija skatina teisėsaugos pareigūnų mokymo ir susijusių nustatytų Europos kokybės standartų pripažinimą valstybėse narėse.

11 straipsnis

Su mokymu susiję moksliniai tyrimai

1. Europolo akademija prisideda prie mokslinių tyrimų, susijusių su šiame skyriuje aptariama mokymo veikla, plėtotės.

2. Europolo akademija skatina ir palaiko partnerystę su Sąjungos institucijomis ir su valstybinėmis bei privačiomis mokymo institucijomis, taip pat skatina užmegzti tvirtesnę valstybių narių universitetų ir teisėsaugos pareigūnų mokymo institucijų partnerystę. [89 pakeit.]

IV skyrius

EUROPOLO VEIKLOS ORGANIZAVIMAS

12 straipsnis

Europolo administracinė ir valdymo struktūra

Europolo administracinę ir valdymo struktūrą sudaro:

a) valdyba, atliekanti 14 straipsnyje nustatytas funkcijas;

b) vykdomasis direktorius, kuris atsako už 19 straipsnyje nurodytus dalykus;

c) Mokslinis mokymo komitetas pagal 20 straipsnį; [90 pakeit.]

d) prireikus, bet koks kitas patariamasis organas, valdybos įsteigtas pagal 14 straipsnio 1 dalies p punktą;

e) prireikus, vykdomoji taryba pagal 21 ir 22 straipsnius. [91 pakeit.]

1 SKIRSNIS

VALDYBA

13 straipsnis

Valdybos sudėtis

1. Valdybą sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą ir du vienas Komisijos atstovai atstovas ; jie visi turi balso teisę. [92 pakeit.]

1a. Jungtinės parlamentinės kontrolės grupės atstovas gali stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos susirinkimuose. Toks atstovas neturi balsavimo teisės. [Am. 93]

2. Valdybos nariai skiriami atsižvelgiant į jų patirtį viešojo ir privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žinias apie teisėsaugos bendradarbiavimą.

3. Kiekvienam valdybos nariui atstovauja pakaitinis narys, skiriamas remiantis jo patirtimi viešojo ir privačiojo sektoriaus organizacijų valdymo srityje ir žiniomis apie teisėsaugos pareigūnų mokymo nacionalinę politiką. Pakaitinis narys veikia kaip kurį skiria tikrasis narys sprendžiant klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu pagal 13 straipsnio 2 dalyje nurodytus kriterijus . Tikrajam nariui nedalyvaujant, jam atstovauja pakaitinis narys. Pakaitiniam nariui nedalyvaujant, sprendžiant klausimus, susijusius su teisėsaugos pareigūnų mokymu, jam atstovauja tikrasis narys. [94 pakeit.]

4. Siekdamos užtikrinti valdybos darbo tęstinumą, Visos Vadyboje valdyboje atstovaujamos šalys turėtų dėti pastangas, kad jų atstovai valdyboje keistųsi kuo rečiau. Visos šalys siekia, kad valdyboje būtų tinkama vyrų ir moterų pusiausvyra. [95 pakeit.]

5. Valdybos narių ir pakaitinių narių kadencija – ketveri metai. Ši kadencija gali būti pratęsiama. Pasibaigus narių kadencijai arba jiems atsistatydinus, nariai toliau eina savo pareigas tol, kol jų kadencija pratęsiama arba jie pakeičiami kadencijos trukmė priklauso nuo laiko, kurį suteikia juos paskyrusi valstybė narė . [96 pakeit.]

5a. Pirmininkui padeda valdybos sekretoriatas. Sekretoriatas visų pirma:

a) tiesiogiai ir nuolat dalyvauja organizuojant valdybos darbą, jį koordinuojant ir užtikrinant jo nuoseklumą. Pirmininkui prisiimant atsakomybę ir vadovaujant,

b) teikia valdybai administracinę paramą, būtiną jos pareigoms vykdyti. [97 pakeit.]

5b. Kiekvienas valdybos narys savo kadencijos pradžioje pateikia savo interesų deklaraciją. [98 pakeit.]

14 straipsnis

Valdybos funkcijos

1. Valdyba:

a) dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu kasmet priima ateinančių metų Europolo darbo programą;

b) dviejų trečdalių balsų dauguma ir vadovaudamasi 15 straipsniu priima daugiametę darbo programą;

c) dviejų trečdalių balsų dauguma priima metinį Europolo biudžetą ir vykdo kitas funkcijas, susijusias su Europolo biudžetu, pagal XI skyrių;

d) ne vėliau kaip kitų metų liepos 1 d. priima konsoliduotąją metinę Europolo veiklos ataskaitą , pateikia ir iki kitų metų liepos 1 d. pristato ją Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei ir nusiunčia ją Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Audito Rūmams, nacionaliniams parlamentams ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui . Konsoliduotoji metinė veiklos ataskaita paviešinama; [99 pakeit.]

e) priima Europolui taikytinas finansines taisykles pagal 63 straipsnį;

f) gavusi Komisijos nuomonę iki sausio 31 d. priima daugiametį personalo politikos planą;

g) atsižvelgdama į įgyvendintinų priemonių sąnaudų ir naudos santykį priima sukčiavimo rizikai proporcingą kovos su sukčiavimu strategiją; [100 pakeit.]

h) priima savo narių, taip pat Mokslinio mokymo komiteto narių, interesų konfliktų prevencijos ir valdymo taisykles; [101 pakeit.]

i) laikydamasi 2 dalies, Europolo personalo atžvilgiu naudojasi įgaliojimais, kurie paskyrimų tarnybai ir institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteikti Tarnybos nuostatais ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis (paskyrimų tarnybos įgaliojimai); [102 pakeit.]

j) direktoriaus pasiūlymu ir laikydamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsnio, priima atitinkamas Tarnybos nuostatų ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų įgyvendinimo taisykles; [103 pakeit.]

k) skiria vykdomąjį direktorių ir jo pavaduotojus ir prireikus pratęsia jų kadenciją arba atleidžia juos iš pareigų pagal 56 ir 57 straipsnius;

l) nustato veiklos rodiklius ir prižiūri, kaip vykdomasis direktorius eina savo pareigas, įskaitant valdybos sprendimų įgyvendinimą;

m) atsižvelgdama į Tarnybos nuostatus ir Kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, skiria apskaitos pareigūną, kuris eidamas savo pareigas veikia savarankiškai;

n) skiria Mokymo mokslinio komiteto narius; [104 pakeit.]

o) gavusi įvairių vidaus ar išorės audito ataskaitų bei vertinimų, taip pat Europos kovos su sukčiavimo sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno tyrimų išvadas bei rekomendacijas, užtikrina tinkamus tolesnius veiksmus; [105 pakeit.]

p) priima visus sprendimus dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo; [106 pakeit.]

q) priima darbo tvarkos taisykles;

qa) skiria duomenų apsaugos pareigūną, kuris savo funkcijas vykdo nepriklausomai nuo valdybos ir atsako už duomenų tvarkymo sistemų parengimą ir valdymą. [107 pakeit.] Valdyba gali remiantis pagal 46 straipsnio 3 dalies f punktą pateikta Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno rekomendacija laikinai arba visam laikui uždrausti duomenų tvarkymą tam pritarus dviem trečdaliams valdybos narių. [108 pakeit.]

2. Vadovaudamasi Tarnybos nuostatų 110 straipsniu, valdyba priima Tarnybos nuostatų 2 straipsnio 1 dalimi ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygų 6 straipsniu grindžiamą sprendimą dėl atitinkamų paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo vykdomajam direktoriui ir tų įgaliojimų delegavimo sustabdymo sąlygų nustatymo. Vykdomajam direktoriui leidžiama tuos įgaliojimus subdeleguoti.

Prireikus, dėl išskirtinių aplinkybių valdyba gali priimti sprendimą laikinai sustabdyti įgaliojimų delegavimą vykdomajam direktoriui bei vykdomojo direktoriaus subdeleguotus įgaliojimus, ir jais naudotis pati arba deleguoti juos vienam savo narių arba darbuotojui, kitam nei vykdomasis direktorius. [109 pakeit.]

15 straipsnis

Metinė darbo programa ir daugiametė darbo programa

1. Valdyba, remdamasi vykdomojo direktoriaus pateiktu ir Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei pristatytu projektu ir atsižvelgdama į Komisijos nuomonę, kasmet ne vėliau kaip lapkričio 30 d. priima metinę darbo programą. Ji perduoda ją Europos Parlamentui Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei , Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui . [110 pakeit.]

2. Metinėje darbo programoje nustatomi išsamūs tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius. Į ją taip pat įtraukiamas finansuotinų veiksmų aprašas ir nurodomi kiekvienam veiksmui skiriami finansiniai ir žmogiškieji ištekliai pagal veikla grindžiamo biudžeto sudarymo ir valdymo principus. Metinė Kartu su metine darbo programa turi derėti su daugiamete parengiama daugiametė darbo programa, kaip nurodyta 4 dalyje. Joje aiškiai nurodoma, kokie uždaviniai nuo praėjusių finansinių metų buvo pridėti, pakeisti ar išbraukti. [111 pakeit.]

3. Valdyba iš dalies pakeičia priimtą metinę darbo programą, kai Europolui pavedamas naujas uždavinys.

Bet kokie esminiai Metinės darbo programos pakeitimai priimami laikantis tokios pačios tvarkos kaip priimant pirminę metinę darbo programą. Valdyba gali deleguoti vykdomajam direktoriui įgaliojimus daryti neesminius metinės darbo programos pakeitimus. [112 pakeit.]

4. Valdyba, atsižvelgdama į Komisijos nuomonę ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir, nacionaliniais parlamentais ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. [114 pakeit.]

Priimta daugiametė darbo programa perduodama Europos Parlamentui, ir pristatoma Jungtinei parlamentinės kontrolės grupei bei perduodama Tarybai, Komisijai, nacionaliniams parlamentams ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui . [113 pakeit.]

Daugiametėje darbo programoje nustatomi strateginiai tikslai ir laukiami rezultatai, įskaitant veiklos rodiklius. Joje taip pat nurodoma, kokia suma ir kiek darbuotojų skiriama kiekvienam tikslui pasiekti, vadovaujantis daugiamete finansine programa ir daugiamečiu personalo politikos planu. Į ją įtraukiama ryšių su trečiosiomis šalimis ar tarptautinėmis organizacijomis strategija, kaip nustatyta 29 straipsnyje.

Daugiametė programa vykdoma įgyvendinant metines darbo programas ir, prireikus, atnaujinama atsižvelgiant į išorės ir vidaus vertinimo rezultatus. Į šių vertinimų išvadas, prireikus, atsižvelgiama ateinančių metų metinėje darbo programoje.

16 straipsnis

Valdybos pirmininkas

1. Valdyba iš savo narių renka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją. Pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas renkami dviejų trečdalių balsų dauguma.

Jei pirmininkas negali eiti savo pareigų, jį automatiškai pakeičia pirmininko pavaduotojas.

2. Pirmininko ir pirmininko pavaduotojo kadencija – ketveri penkeri metai. Jų kadenciją galima pratęsti vieną kartą. Tačiau jei kadencijos metu pirmininkas arba pavaduotojas netenka valdybos nario statuso, tą pačią dieną jų kadencija automatiškai baigiasi. [115pakeit.]

17 straipsnis

Valdybos posėdžiai

1. Valdybos posėdžius šaukia pirmininkas.

2. Europolo vykdomasis direktorius dalyvauja svarstymuose.

3. Valdyba į eilinius posėdžius renkasi bent du kartus per metus. Be to, valdyba gali posėdžiauti pirmininko iniciatyva, Komisijos arba ne mažiau kaip trečdalio jos narių prašymu.

4. Valdyba gali kviesti bet kokį asmenį, kurio nuomonė gali būti svarbi diskusijose, dalyvauti posėdyje kaip balso teisės neturintį stebėtoją.

4a. Jungtinės parlamentinės kontrolės komiteto atstovas gali stebėtojo teisėmis dalyvauti valdybos susirinkimuose. [116 pakeit.]

5. Valdybos nariams, atsižvelgiant į jos darbo tvarkos taisyklių nuostatas, gali padėti patarėjai ar ekspertai.

6. Valdybos sekretoriato paslaugas teikia Europolas.

18 straipsnis

Balsavimo taisyklės

1. Nepažeidžiant 14 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos a, b ir c punktų, 16 14 straipsnio 1 dalies 1a pastraipos ir 56 straipsnio 8 dalies, valdyba sprendimus priima balsavimo teisę turinčių narių balsų dauguma. [117 pakeit.]

2. Kiekvienas narys turi vieną balsą. Nariui nedalyvaujant, jo balso teisė perduodama pakaitiniam nariui.

3. Pirmininkas balsuoja.

4. Pirmininkas balsuoja.

4a. Jungtinės parlamentinės kontrolės komiteto atstovas nedalyvauja balsavime. [118 pakeit.]

5. Valdybos darbo tvarkos taisyklėse nustatoma išsamesnė balsavimo tvarka, visų pirma aplinkybės, kuriomis vienas narys gali veikti kito nario vardu ir, prireikus, kvorumo reikalavimai.

2 SKIRSNIS

VYKDOMASIS DIREKTORIUS

19 straipsnis

Vykdomojo direktoriaus atsakomybė

1. Vykdomasis direktorius vadovauja Europolui. Jis yra atskaitingas valdybai.

2. Nepažeisdamas Komisijos, valdybos ar vykdomosios tarybos įgaliojimų, vykdomasis direktorius savo pareigas vykdo savarankiškai, nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3. Vykdomasis direktorius paprašytas atvyksta į Jungtinę parlamentinės kontrolės grupę ir nuolat atsiskaito Europos Parlamentui jai už įvykdytą veiklą. Taryba gali pakviesti vykdomąjį direktorių atsiskaityti už įvykdytą veiklą. [119 pakeit.]

4. Vykdomasis direktorius veikia kaip Europolo teisinis atstovas.

5. Vykdomasis direktorius atsako už Europolui šiuo reglamentu nustatytų uždavinių sprendimą. Visų pirma vykdomasis direktorius atsako už:

a) kasdienį Europolo administravimą;

b) valdybos priimtų sprendimų įgyvendinimą;

c) metinių ir daugiamečių darbo programų rengimą ir jų pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę ; [120 pakeit.]

d) metinių ir daugiamečių darbo programų įgyvendinimą ir atsiskaitymą už jų įgyvendinimą valdybai;

e) konsoliduotosios metinės Europolo veiklos ataskaitos rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti;

f) veiksmų plano rengimą vadovaujantis išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadomis bei OLAF tyrimų ataskaitomis ir rekomendacijomis, taip pat už pažangos ataskaitų teikimą du kartus per metus Komisijai ir reguliariai valdybai;

g) Sąjungos finansinių interesų apsaugą taikant prevencines sukčiavimo, korupcijos ir bet kokios kitos neteisėtos veiklos priemones, nepažeidžiant OLAF kompetencijos tyrimų srityje, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, nustačius pažeidimus, susigrąžinant neteisingai sumokėtas sumas ir prireikus imantis veiksmingų, proporcingų ir atgrasomų administracinių ir finansinių sankcijų;

h) Europolo kovos su sukčiavimu strateginės analizės ir strategijos , kaip užkirsti kelią interesų konfliktams ir juos valdyti, rengimą ir pateikimą valdybai tvirtinti; [121 pakeit.]

i) Europolui taikytinų finansinių taisyklių projekto rengimą;

j) Europolo pajamų ir išlaidų sąmatos projekto rengimą ir jo biudžeto įgyvendinimą;

k) daugiametį personalo politikos plano projekto rengimą ir jo pateikimą valdybai pasikonsultavus su Komisija , atsižvelgiant į Komisijos nuomonę ; [122 pakeit.]

ka) Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatais paskyrimų tarnybai ir kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo sąlygomis institucijai, įgaliotai sudaryti sutartis, suteiktų įgaliojimų (paskyrimų tarnybos įgaliojimai) naudojimąsi Europolo darbuotojų atžvilgiu nedarant poveikio 14 straipsnio 1 dalies j punktui; [123 pakeit.]

kb) visų sprendimų dėl Europolo vidaus struktūrų sukūrimo ir, prireikus, keitimo priėmimą; [124 pakeit.]

l) pagalbą valdybos pirmininkui rengiantis valdybos posėdžiams;

m) reguliarų valdybos informavimą apie Sąjungos kovos su nusikalstamumu strateginių ir operatyvinių prioritetų įgyvendinimą.

3 SKIRSNIS

MOKSLINIS MOKYMO KOMITETAS

20 straipsnis

Mokslinis mokymo komitetas

1. Mokslinis mokymo komitetas yra nepriklausomas patariamasis organas, užtikrinantis ir valdantis Europolo vykdomos mokymo veiklos mokslinę kokybę. Todėl vykdomasis direktorius pasirūpina, kad Mokslinis mokymo komitetas kuo anksčiau įsitrauktų į 14 straipsnyje nurodytų dokumentų rengimą, jei jie susiję su mokymu.

2. Mokslinį mokymo komitetą sudaro 11 asmenų – aukščiausio lygio mokslininkų ar specialistų, dirbančių šio reglamento III skyriuje nurodytose srityse. Komiteto narius valdyba skiria prieš tai Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbusi skaidrų kvietimą teikti paraiškas ir atrankos tvarką. Valdybos nariai Mokslinio mokymo komiteto nariais neskiriami. Mokslinio mokymo komiteto nariai yra nepriklausomi. Jie nesiekia gauti ir nesilaiko jokios vyriausybės ir jokios kitos įstaigos nurodymų.

3. Mokslinio mokymo komiteto narių sąrašą Europolas paviešina savo interneto svetainėje ir prireikus atnaujina.

4. Mokslinio mokymo komiteto narių kadencija – penkeri metai. Ji negali būti pratęsiama, o nepriklausomumo kriterijų nebetenkinantys komiteto nariai atleidžiami iš pareigų.

5. Mokslinis mokymo komitetas išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją; jų kadencija – penkeri metai. Komiteto pozicijos priimamos paprasta balsų dauguma. Pirmininkas komitetą sušaukia ne daugiau kaip keturis kartus per metus. Prireikus pirmininkas savo iniciatyva ar ne mažiau kaip keturių komiteto narių prašymu sušaukia neeilinį posėdį.

6. Vykdomasis direktorius, vykdomojo direktoriaus pavaduotojas mokymo klausimams ar jų atstovai kviečiami į posėdžius kaip balso teisės neturintys stebėtojai.

7. Moksliniam mokymo komitetui talkina sekretorius – komiteto pasiūlytas ir vykdomojo direktoriaus paskirtas Europolo darbuotojas.

8. Pagrindinės Mokslinio mokymo komiteto funkcijos:

a) patarti vykdomajam direktoriui ir vykdomojo direktoriaus pavaduotojui mokymo klausimams rengiant metinę darbo programą ir kitus strateginius dokumentus, užtikrinti, kad jie būtų aukštos mokslinės kokybės ir atitiktų atitinkamų Sąjungos politikos sričių priemones ir prioritetus;

b) teikti valdybai nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas savo kompetencijos klausimais;

c) teikti nepriklausomą nuomonę ir rekomendacijas dėl mokymo programų, pritaikytų mokymosi metodų, mokymosi formų ir mokslinių tyrimų kokybės;

d) valdybos, vykdomojo direktoriaus ar vykdomojo direktoriaus pavaduotojo mokymo klausimams prašymu atlikti kitas su Europolo mokymo veiklos moksliniais aspektais susijusias konsultavimo užduotis.

9. Metiniam Mokslinio mokymo komiteto biudžetui skiriama atskira Europolo biudžeto eilutė. [125 pakeit.]

4 SKIRSNIS

VYKDOMOJI TARYBA

21 straipsnis

Įsteigimas

Valdyba gali įsteigti vykdomąją tarybą.

22 straipsnis

Funkcijos ir darbo tvarka

1. Vykdomoji taryba talkina valdybai.

2. Vykdomosios tarybos funkcijos:

a) rengti valdybos priimsimus sprendimus;

b) kartu su valdyba užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į vidaus ir išorės audito ataskaitų bei vertinimų išvadas ir rekomendacijas, taip pat į Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) tyrimų ataskaitas ir rekomendacijas;

c) nepažeidžiant 19 straipsnyje nurodytų vykdomojo direktoriaus funkcijų, padėti jam įgyvendinti valdybos sprendimus ir teikti tam reikalingas konsultacijas, taip sustiprinant administracinio valdymo priežiūrą.

3. Skubiai prireikus, vykdomoji taryba gali valdybos vardu priimti tam tikrus laikinus sprendimus, ypač administracinio valdymo klausimais, įskaitant paskyrimų tarnybos įgaliojimų delegavimo sustabdymą.

4. Vykdomąją tarybą sudaro valdybos pirmininkas, vienas Komisijos atstovas valdyboje ir trys kiti valdybos paskirti jos nariai. Valdybos pirmininkas yra ir vykdomosios tarybos pirmininkas. Vykdomasis direktorius dalyvauja vykdomosios tarybos posėdžiuose, bet neturi balso teisės.

5. Vykdomosios tarybos narių kadencija – ketveri metai. Vykdomosios tarybos narių kadencija baigiasi pasibaigus jų narystei valdyboje.

6. Eiliniai vykdomosios tarybos posėdžiai rengiami bent kartą per tris mėnesius. Be to, ji gali posėdžiauti pirmininko iniciatyva arba narių prašymu.

7. Vykdomoji taryba laikosi valdybos nustatytų darbo tvarkos taisyklių. [126 pakeit.]

V skyrius

INFORMACIJOS TVARKYMAS

23 straipsnis

Informacijos šaltiniai

1. Europolas tvarko tik informaciją, pateiktą jam:

a) valstybių narių pagal jų nacionalinę teisę;

b) Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų, kaip nurodyta VI skyriuje;

c) privačių subjektų, kaip nurodyta 29 straipsnio 2 dalyje.

2. Informaciją, įskaitant asmens duomenis, Europolas gali susirasti ir tvarkyti pats – viešai prieinamuose šaltiniuose, pavyzdžiui, žiniasklaidoje, įskaitant internetą ir viešai skelbiamus duomenis.

3. Europolas gali susirasti ir tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis, iš Sąjungos ar tarptautinių informacinių sistemų, taip pat naudodamasis tiesiogine elektronine prieiga, jei tai leidžiama Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktais ir kai galima įrodyti šios prieigos būtinybę ir proporcingumą vykdant Europolo įgaliojimų sričiai priklausančius uždavinius . Šios informacijos gavimo ir naudojimo sąlygos apibrėžiamos taikytinomis tokių Sąjungos, tarptautinės ar nacionalinės teisės aktų nuostatomis, jei jose nustatytos taisyklės yra griežtesnės už šio reglamento taisykles.

Jose nustatomi uždaviniai, asmens duomenų kategorijos ir tikslai, priemonės ir tvarka, kurios reikia laikytis ieškant informacijos ir ją tvarkant, laikantis taikytinų duomenų apsaugos teisės aktų ir principų. Prieiga prie tokių informacinių sistemų suteikiama tik tinkamai įgaliotiems Europolo darbuotojams ir tik tiek, kiek tai būtina ir proporcinga jų užduotims vykdyti. [127 pakeit.]

24 straipsnis

Informacijos tvarkymo veiklos tikslai

1. Jei tai reikalinga 3 straipsnio 1 ir 2 dalyse straipsnyje nustatytiems tikslams pasiekti, Europolas gali tvarkyti informaciją, įskaitant asmens duomenis.

Europolas tvarko Asmens duomenys gali būti tvarkomi išimtinai šiais tikslais:

a) atlikdamas atliekant kryžminę patikrą informacijos sąsajoms arba kitiems svarbiems ryšiams nustatyti , apsiribojant : i) asmenimis, kurie yra įtariami padarę ar dalyvavę padarant nusikalstamą veiką, patenkančią į Europolo kompetencijos sritį, arba kurie yra nuteisti už tokią veiką ; ii) asmenimis, dėl kurių yra faktinių prielaidų arba svarių priežasčių manyti, kad jie padarys nusikalstamas veikas ;

b) atlikdamas atliekant strateginę ar teminę analizę;

c) tam tikrais atvejais atlikdamas operatyvinę atliekant veiklos analizę.

Šie uždaviniai vykdomi laikantis šių kriterijų:

— a punkte nurodytos patikros atliekamos laikantis būtinų duomenų apsaugos garantijų, visų pirma prašymas pateikti duomenų ir jo tikslas turi būti pakankamai pagrįstas. Taip pat priimamos priemonės, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad tik tos valdžios institucijos, kurios iš pradžių yra kompetentingos rinkti informaciją, vėliau galėtų ją keisti;

— kiekvienam veiklos analizės atvejui, nurodytam c punkte, taikomos šios apsaugos priemonės: i) apibrėžiamas konkretus tikslas; asmens duomenys gali būti tvarkomi tik kai jie susiję su šiuo konkrečiu tikslu; ii) visos Europolo darbuotojų vykdomos kryžminės patikros operacijos turi būti konkrečiai motyvuotos; duomenų paieška po konsultacijų griežtai apribojama būtinais duomenimis ir konkrečiai motyvuojama; iii) t ik įgalioti darbuotojai, atsakingi už tikslą, kuriam duomenys buvo visų pirma surinkti, gali šiuos duomenis keisti.

Europolas tinkamai registruoja šias operacijas. Dokumentus pateikę prašymą gali gauti duomenų apsaugos pareigūnas ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas, norėdami patikrinti duomenų tvarkymo operacijų teisėtumą.

2. Asmens duomenų kategorijų ir duomenų subjektų, kurių duomenys gali būti renkami siekiant kurio nors iš šio straipsnio 1 dalyje nurodytų specialiųjų tikslų, kategorijų sąrašas pateikiamas 2 priede.

2a. Išskirtiniais atvejais Europolas gali laikinai tvarkyti duomenis siekdamas nustatyti, ar šie duomenys susiję su jo uždaviniais ir su kuriuo nors iš 1 dalyje nurodytų tikslų. Direktoriaus pasiūlymu valdyba, pasikonsultavusi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, nustato su tokių duomenų tvarkymu susijusias sąlygas, visų pirma sąlygas, susijusias su prieiga prie duomenų ir jų naudojimu, taip pat duomenų laikymo ir sunaikinimo terminais, kurie negali viršyti šešių mėnesių, tinkamai atsižvelgdama į 34 straipsnyje nurodytus principus.

2b. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas parengia gaires, kuriose nurodomi 1 dalies a, b ir c punktuose išvardyti tikslai. [128 pakeit.]

25 straipsnis

Informacijos tvarkymo veiklos tikslo nustatymas

1. Europolui informaciją teikianti valstybė narė, Sąjungos įstaiga, trečioji šalis ar tarptautinė organizacija nustato konkretų ir tinkamai apibrėžtą tikslą, dėl kurio ji bus tvarkoma, kaip nurodyta 24 straipsnyje. Joms to nepadarius, Europolas nustato tokios informacijos aktualumą ir jos tvarkymo tikslą. Tvarkyti informaciją siekiant kito konkretaus ir aiškiai apibrėžto tikslo nei nurodytasis Europolas gali tik gavęs aiškų duomenų pateikėjo sutikimą sutikimą pagal taikomos teisės normas . [129 pakeit.]

2. Perduodamos informaciją valstybės narės, Sąjungos įstaigos, trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos gali nustatyti bendrų ar konkrečių prieigos prie šios informacijos ar jos naudojimo apribojimų, taip pat taikytinų jos ištrynimui ar sunaikinimui. Jei nustatyti tokius apribojimus prireikia jau perdavus informaciją, jos praneša apie tai Europolui. Europolas laikosi tokių apribojimų.

3. Europolas gali nustatyti valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms prieigos prie informacijos, gautos iš viešųjų šaltinių, ar jos naudojimo apribojimus.

25a straipsnis

Duomenų apsaugos poveikio vertinimas

1. Prieš bet kokį asmens duomenų tvarkymą Europolas atlieka numatomų tvarkymo sistemų ir procedūrų poveikio asmens duomenų apsaugai vertinimą ir informuoja apie jį Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną.

2. Vertinime pateikiamas bent bendras numatytų duomenų tvarkymo operacijų aprašymas, rizikos duomenų subjektų teisėms ir laisvėms vertinimas, numatytos priemonės tai rizikai pašalinti, apsaugos priemonės, saugumo priemonės ir mechanizmai, kuriais užtikrinama asmens duomenų apsauga ir įrodoma, kad laikomasi šio reglamento nuostatų, atsižvelgiant į duomenų subjektų ir kitų atitinkamų asmenų teises ir teisėtus interesus. [130 pakeit.]

26 straipsnis

Valstybių narių ir Europolo darbuotojų prieiga prie Europolo saugomos informacijos

1. Valstybės narės , pagrindusios, kad to reikia, kad jos galėtų teisėtai vykdyti savo užduotis, turi prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais tikslais pateiktos informacijos ir gali jos ieškoti, jei tai nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo apribojimų. Valstybės narės paskiria kompetentingas institucijas, įgaliotas atlikti tokią paiešką.

2. Valstybės narės turi netiesioginę prieigą prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte konkrečiai nurodytu tikslu pateiktos informacijos su galimybe atlikti atitikties paiešką, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas informuoja informacijos teikėją ir pradeda procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją atsižvelgiant į šios informacijos teikėjo Europolui pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą , kiek tai būtina, kad atitinkama valstybė narė galėtų teisėtai vykdyti savo užduotį .

3. Vykdomojo direktoriaus tinkamai įgalioti Europolo darbuotojai su Europolo tvarkoma informacija gali susipažinti tik tuomet, kai tai reikalinga jų funkcijoms atlikti.

3a. Europolas saugo detalius įrašus apie visus teigiamus atitikties paieškos rezultatus pagal 43 straipsnį. [131 pakeit.]

27 straipsnis

Eurojusto ir OLAF prieiga prie Europolo informacijos

1. Europolas imasi visų reikiamų priemonių, kad vykdydami vykdydamas savo įgaliojimus Eurojustas ir Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) galėtų turėti prieigą prie visos 24 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodytais tikslais pateiktos informacijos ir atlikti jos paiešką, jei tai nepažeidžia valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų teisės nustatyti prieigos prie tokių duomenų ir jų naudojimo apribojimus. Paaiškėjus, kad Eurojusto ar OLAF paieškos užklausa susijusi su Europolo tvarkoma informacija, apie tai pranešama Europolui.

2. Europolas imasi visų reikiamų priemonių, kad vykdydami vykdydamas savo įgaliojimus Eurojustas ir OLAF turėtų netiesioginę prieigą (galimybę atlikti atitikties paiešką) prie 24 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytu konkrečiu tikslu pateiktos informacijos, jei tai nepažeidžia informaciją pateikusių valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje. Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Europolas pradeda procedūrą, pagal kurią paieškos užklausą atitinkanti informacija gali būti atskleidžiama, šią informaciją Europolui pateikusiai valstybei narei, Sąjungos įstaigai, trečiajai šaliai ar tarptautinei organizacijai priėmus atitinkamą sprendimą. Jeigu atitikties paieškos rezultatas teigiamas, Eurojustas nurodo, kokių duomenų jam reikia, o Europolas gali dalytis duomenimis tik tiek, kiek iš atitikties paieškos gautų duomenų reikia norint teisėtai vykdyti savo užduotis. Europolas registruoja, su kuria informacija buvo susipažinta.

3. Šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytą informacijos paiešką galima atlikti tik nustatymui, ar Eurojusto arba OLAF turima informacija atitinka Europolo tvarkomą informaciją.

4. Atlikti 1 ir 2 dalyse nurodytą informacijos paiešką Europolas leidžia tik gavęs iš Eurojusto ir OLAF informaciją apie tai, kurie Eurojusto nacionaliniai nariai, pavaduotojai, padėjėjai bei Eurojusto darbuotojai ir OLAF darbuotojai yra paskirti atlikti tokią paiešką.

5. Jeigu Europolui tvarkant konkrečiam tyrimui reikalingą informaciją Europolas ar valstybė narė nusprendžia, kad reikia koordinuoti veiksmus, bendradarbiauti ar prašyti paramos pagal Eurojusto ar OLAF įgaliojimus, Europolas jiems apie tai praneša ir pradeda informacijos perdavimo procedūrą, informaciją pateikusiai valstybei narei priėmus atitinkamą sprendimą. Tokiu atveju Eurojustas ar OLAF konsultuojasi su Europolu.

6. Eurojustas, įskaitant koledžą, nacionalinius narius, pavaduotojus, padėjėjus ir kitus Eurojusto darbuotojus, bei OLAF laikosi valstybių narių, Sąjungos įstaigų, trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų nustatytų bendrų ar konkrečių apribojimų, kaip nurodyta 25 straipsnio 2 dalyje.

6a. Europolas ir Eurojustas informuoja vienas kitą, jeigu jiems sulyginus turimus duomenis yra požymių, kad duomenys gali būti neteisingi arba prieštaringi. [132 pakeit.]

28 straipsnis

Pareiga pranešti valstybėms narėms

1. Jeigu siekdamas 4 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyto tikslo Europolas turi pranešti valstybei narei apie su ja susijusią informaciją, o prieigai prie šios informacijos taikomi 25 straipsnio 2 dalyje nustatyti apribojimai, dėl kurių jos perduoti negalima, Europolas konsultuojasi su šiuos apribojimus nustačiusiu duomenų pateikėju ir prašo jo leidimo perduoti informaciją.

Negavus tokio aiškaus leidimo informacijos perduoti negalima.

Jeigu minėtajai informacijai netaikomi prieigos apribojimai pagal 25 straipsnį, Europolas vis tiek praneša apie informacijos perdavimą ją pateikusiai valstybei narei. [133 pakeit.]

2. Europolas praneša valstybei narei apie su ja susijusią informaciją, nepaisydamas prieigos apribojimų, jeigu:

a) tai tikrai būtina siekiant išvengti gresiančio sunkaus nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus; arba

b) tai labai svarbu užkertant kelią tiesioginei ir didelei grėsmei tos valstybės narės viešajam saugumui.

Tokiu atveju Europolas kuo anksčiau praneša duomenų pateikėjui apie tai, kad informacija buvo perduota, ir pagrindžia atliktą situacijos analizę.

VI skyrius

RYŠIAI SU PARTNERIAIS

1 SKIRSNIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Bendrosios nuostatos

1. Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, jis gali užmegzti ir plėtoti bendradarbiavimo ryšius su Sąjungos įstaigomis jų veiklos srityje, trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis, trečiųjų šalių teisėsaugos mokymo įstaigomis, tarptautinėmis organizacijomis bei privačiais subjektais.

2. Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, atsižvelgdamas į 25 straipsnio 2 dalyje nurodytus apribojimus, jis gali tiesiogiai dalytis su šio straipsnio 1 dalyje nurodytais subjektais bet kokia informacija, išskyrus asmens duomenis.

3. Jei tai reikalinga būtina ir proporcinga teisėtų Europolo funkcijų vykdymui, vadovaudamasis šio skyriaus nuostatomis, jis gali gauti asmens duomenis iš , turimus šio straipsnio 1 dalyje nurodytų subjektų, išskyrus privačius subjektus, ir juos tvarkyti.

4. Nepažeidžiant 36 straipsnio 4 5 dalies, perduoti asmens duomenis Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms Europolas gali tik tuomet, kai tai būtina užkertant kelią nusikaltimams, patenkantiems į Europolo užduotis , ir kovojant su jais ir atitinka šio skyriaus nuostatas , taip pat jeigu duomenų gavėjas aiškiai įsipareigoja, kad jie bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo buvo perduoti . Jeigu duomenis, kuriuos reikia perduoti, pateikė valstybė narė, Europolas prašo tos valstybės narės aiškaus išankstinio sutikimo, nebent:

a) galima daryti prielaidą, kad valstybė narė su tuo sutinka, nes nėra tiesiogiai apribojusi galimybės toliau perduoti informaciją; arba

b) valstybė narė, iš esmės ar nustatydama tam tikras sąlygas, jau yra suteikusi leidimą perduoti informaciją. Toks sutikimas bet kada gali būti atšauktas.

5. Valstybėms narėms, Sąjungos įstaigoms, trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms perduoti asmens duomenis draudžiama, nebent Europolas tam iš anksto aiškiai pritartų , taip pat jeigu duomenų gavėjas aiškiai įsipareigoja, kad jie bus naudojami tik tuo tikslu, kuriuo buvo perduoti .

5a. Europolas užtikrina, kad remiantis šiuo reglamentu būtų detaliai registruojami visi asmens duomenų perdavimo atvejai ir jų pagrindai.

5b. Jokia informacija iš trečiosios šalies, tarptautinės organizacijos ar privataus subjekto, gauta pažeidžiant žmogaus teises, įtvirtintas ES pagrindinių teisių chartijoje, nėra tvarkoma. [134 pakeit.]

2 SKIRSNIS

KEITIMASIS ASMENS DUOMENIMIS IR JŲ PERDAVIMAS

30 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas Sąjungos įstaigoms

Nepažeisdamas pagal 25 straipsnio 2 arba 3 dalį nustatytų apribojimų ir 27 straipsnio Europolas gali perduoti asmens duomenis tiesiogiai Sąjungos įstaigoms, jei tai reikalinga jo ar gaunančiosios Sąjungos įstaigos funkcijų vykdymui. Europolas savo interneto svetainėje viešai paskelbia ES institucijų ir įstaigų, su kuriomis jis dalijasi informacija, sąrašą. [135 pakeit.]

31 straipsnis

Asmens duomenų perdavimas trečiosioms šalims ir tarptautinėms organizacijoms

1. Jei tai reikalinga Europolo funkcijų vykdymui, jis gali perduoti asmens duomenis trečiosios šalies valdžios institucijai ar tarptautinei organizacijai remdamasis:

a) Komisijos sprendimu, priimtu pagal [Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 95/46/EB 25 ir 31 straipsnius], kuriuo pripažįstama, kad toje šalyje ar tarptautinėje organizacijoje arba tos šalies ar tarptautinės organizacijos informacijos tvarkymo sektoriuje užtikrinama tinkama duomenų apsauga (apsaugos adekvatumo sprendimas); arba

b) Sąjungos ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos tarptautiniu susitarimu, sudarytu pagal SESV 218 straipsnį, kuriuo užtikrinamas pakankamas privatumo ir pagrindinių asmens teisių ir laisvių apsaugos lygis; arba

c) bendradarbiavimo susitarimu, sudarytu Europolo ir tos trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį prieš įsigaliojant šiam reglamentui.

Šie bendradarbiavimo susitarimai iš dalies pakeičiami per penkerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo ir pakeičiami nauju susitarimu pagal b punktą. [136 pakeit.]

Tokiam informacijos perdavimui leidimo nereikia Prieš derybas dėl b punkte minimo tarptautinio susitarimo, jų metu ir ypač prieš priimant derybų įgaliojimus ir prieš sudarant susitarimą laiku konsultuojamasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu .

Europolas viešai savo interneto svetainėje paskelbia reguliariai atnaujinamą savo tarptautinių ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis sąrašą. [137 pakeit.]

Europolas gali susitarti dėl darbo tvarkos, pagal kurią bus įgyvendinami tokie susitarimai ar apsaugos adekvatumo sprendimai.

2. Tam tikrais atvejais vykdomasis direktorius, nukrypdamas nuo šio straipsnio 1 dalies ir laikydamasis diskretiškumo , konfidencialumo ir proporcingumo įsipareigojimų, gali leisti perduoti asmens duomenis trečiosioms šalims ar tarptautinėms organizacijoms, jeigu:

a) perduoti duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų apsaugoti svarbiausi vienos ar kelių valstybių narių gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai, atitinkantys Europolo tikslus , arba

b) duomenis perduoti tikrai būtina, kad būtų išvengta gresiančio nusikaltimo ar teroristinių nusikaltimų pavojaus apsaugoti teisėti duomenų subjekto interesai, kai tai numatyta asmens duomenis perduodančios valstybės narės ar trečiosios šalies teisės aktuose, arba

c) duomenis perduoti būtina ar teisiškai privaloma dėl svarbaus viešojo intereso ar siekiant pagrįsti, pareikšti arba apginti teisinius reikalavimus , kad būtų užkirstas kelias tiesioginei ir didelei grėsmei valstybės narės arba trečiosios šalies visuomenės saugumui, arba

d) konkrečiu atveju duomenis perduoti būtina, kad būtų apsaugoti gyvybiniai duomenų subjekto arba kito asmens interesai siekiant vykdyti nusikalstamų veikų prevenciją , tyrimą, nustatymą ar traukimą baudžiamojon atsakomybėn už jas arba užtikrinti baudžiamųjų sankcijų vykdymą, arba

da) atskirais atvejais perduoti duomenis būtina, kad būtų nustatyti, vykdomi ar ginami teisiniai reikalavimai, susiję su konkrečių nusikalstamų veikų prevencija, tyrimu, nustatymu ar traukimu baudžiamojon atsakomybėn už jas arba konkrečių baudžiamųjų sankcijų vykdymu.

Vykdomasis direktorius visais atvejais vertina atitinkamoje trečiojoje šalyje arba tarptautinėje organizacijoje taikomą duomenų apsaugos lygį, atsižvelgdamas į duomenų pobūdį, tikslus, kuriems šie duomenys skirti, numatyto tvarkymo trukmę, toje šalyje taikomas bendras ir specialias duomenų apsaugos nuostatas ir tai, ar buvo priimtos specialios Europolo nustatytos sąlygos dėl duomenų.

Nukrypti leidžiančios nuostatos netaikomos sisteminiams, itin dideliems ar struktūriniams perdavimams.

Be to, atsižvelgdama į nurodydamas tinkamas privatumo ir asmens pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos garantijas, valdyba, gavusi Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno sutikimą, pareigūnas gali suteikti leidimą arba daugkartinį leidimą perduoti duomenis šio straipsnio a–d punktuose nurodytais atvejais, kurio galiojimo laikotarpis negali būti ilgesnis kaip vieni metai ir kuris gali būti pratęsiamas. [138 pakeit.]

3. Apie tai, kad buvo pritaikyta šio straipsnio 2 dalis, vykdomasis direktorius nedelsdamas informuoja valdybą ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūną. [139 pakeit.]

3a. Europolas detaliai registruoja visus pagal šį straipsnį atliekamo duomenų perdavimo atvejus. [140 pakeit.]

32 straipsnis

Iš privačių subjektų gauti asmens duomenys

1. Jeigu tai reikalinga Europolo funkcijoms atlikti, jis gali tvarkyti privačių subjektų pateiktus asmens duomenis, su sąlyga, kad jie gauti ne tiesiogiai iš privačių subjektų, bet tik iš : [141 pakeit.]

a) valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę;

b) trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba

c) trečiosios šalies valdžios institucijos ar tarptautinės organizacijos, su kuria Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį.

2. Jeigu gauti duomenys gali pažeisti valstybės narės interesus, Europolas nedelsdamas praneša apie tai atitinkamos valstybės narės nacionaliniam padaliniui.

3. Tiesiogiai Į privačius subjektus prašydamas asmens duomenų Europolas nesikreipia. [142 pakeit.]

4. Per trejus metus nuo šio reglamento taikymo pradžios Komisija įvertina, ar reikia numatyti galimybę tiesiogiai keistis asmens duomenimis su privačiais subjektais ir kokios būtų to pasekmės. Tame vertinime, be kita ko, nurodomos priežastys, dėl kurių Europolui reikia keistis asmens duomenimis su privačiais subjektais.

33 straipsnis

Iš privačių asmenų gauta informacija

1. Privačių asmenų pateiktą informaciją, įskaitant asmens duomenis, Europolas gali tvarkyti su sąlyga, kad ji gauta iš:

a) valstybės narės nacionalinio padalinio pagal nacionalinę teisę;

b) trečiosios šalies, su kuria Europolas prieš įsigaliojant šiam reglamentui yra sudaręs bendradarbiavimo susitarimą pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, informacinio centro; arba

c) trečiosios šalies ar tarptautinės organizacijos, su kuria Europos Sąjunga yra sudariusi tarptautinį susitarimą pagal SESV 218 straipsnį, valdžios institucijos.

2. Informaciją, įskaitant asmens duomenis, gautus iš trečiojoje šalyje, su kuria nėra sudarytas tarptautinis susitarimas (nei pagal Sprendimo 2009/371/TVR 23 straipsnį, nei pagal SESV 218 straipsnį), gyvenančio privataus asmens Europolas gali perduoti tik valstybei narei ar atitinkamai trečiajai šaliai, su kuria toks tarptautinis susitarimas yra sudarytas.

3. Į privačius asmenis prašydamas informacijos Europolas nesikreipia. [143 pakeit.]

VII skyrius

DUOMENŲ APSAUGOS PRIEMONĖS

34 straipsnis

Bendrieji duomenų apsaugos principai

1. Asmens duomenys:

a) tvarkomi sąžiningai ir teisėtai , sąžiningai ir skaidriai, taip pat juos galima patikrinti duomenų subjekto atžvilgiu ;

b) renkami tik nustatytais, aiškiais ir teisėtais tikslais ir negali būti toliau tvarkomi nesilaikant šių tikslų; toliau tvarkyti asmens duomenis istoriniais, statistiniais ar moksliniais tikslais galima Europolui nustačius tinkamas apsaugos priemones, visų pirma tokias, kuriomis užtikrinama, kad duomenys nebus tvarkomi kitais tikslais;

c) adekvatūs, tinkami ir ne išsamesni, nei reikia ir apriboti duomenimis, būtinais siekiant tikslų, dėl kurių jie tvarkomi; jie tvarkomi tik tiek ir tol, kol tikslų negalima pasiekti tvarkant asmens duomenų neapimančios informacijos;

d) tikslūs ir prireikus atnaujinami; turi būti imamasi visų įmanomų priemonių, kad asmens duomenys, kurie nėra tikslūs atsižvelgiant į jų tvarkymo tikslus, būtų nedelsiant ištrinami ar ištaisomi;

e) saugomi laikomi tokiu būdu pavidalu , kad duomenų subjektų tapatybę būtų galima nustatyti duomenų subjekto tapatybę, ir ne ilgiau nei reikia pasiekti tikslams tai yra reikalinga tais tikslais , dėl kurių asmens duomenys tvarkomi;

ea) tvarkomi taip, kad duomenų subjektai galėtų veiksmingai naudotis savo teisėmis;

eb) tva