Visų pirma dėl to, kad šia iniciatyva pašalinamos neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais trukdančios reguliavimo kliūtys, ji atitinka ECOFIN tarybos 2017 m. liepos mėn. patvirtintą veiksmų planą neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti, taip pat Komisijos komunikatą dėl bankų sąjungos sukūrimo. Abiejuose dokumentuose raginama plėtoti antrines finansinių sunkumų paveikto turto rinkas. Į poreikį imtis ryžtingų veiksmų siekiant spręsti neveiksnių pozicijų problemą taip pat atkreiptas dėmesys Europos semestro rekomendacijose kai kurioms valstybėms narėms.

Be to, šie tiksliniai pakeitimai ne tik padės finansuoti ekonomikos gaivinimą, bet ir prisidės prie mūsų finansų sistemos atsparumo: pradėjus taikyti PSS sistemą ir balansiniam pakeitimui vertybiniais popieriais galima tikėtis, kad PSS nuoroda, įskaitant jos papildomus reikalavimus, kuriais užtikrinamas didesnis paprastumas ir skaidrumas, ES pakeitimo vertybiniais popieriais rinkoje bus naudojama platesniu mastu. Taip galime papildomai paskatinti vykdyti pakeitimo vertybiniais popieriais sandorius pagal patikimą ES paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais sistemą ir padėti bankams rasti būdų pasidalyti rizika su kapitalo rinkos subjektais (vienas iš kapitalo rinkų sąjungos projekto tikslų).

Bankams ir toliau bus labai svarbu gebėti teikti paskolas įmonėms per artimiausius mėnesius, kai tiesioginis COVID-19 krizės sukeltas sukrėtimas atslūgs. Todėl svarbu parengti arba atnaujinti visas priemones, sudarančias sąlygas bankams išlaikyti ir net padidinti savo pajėgumą skolinti realiajai ekonomikai, ypač MVĮ. Šiomis sąlygomis esminių galimybių gali pasiūlyti pakeitimas vertybiniais popieriais. Pakeitimas vertybiniais popieriais, kuriuo paskolos paverčiamos parduodamais vertybiniais popieriais, galėtų padėti atlaisvinti bankų kapitalą tolesniam skolinimui ir sudaryti sąlygas platesniam investuotojų ratui finansuoti ekonomikos atsigavimą.

Europos Komisijos 2020 m. vasaros ekonomikos prognozėje nurodomas labai gilus nuosmukis, nes ekonominė veikla per pirmąjį 2020 m. pusmetį buvo sutrikdyta, be to, numatoma, kad 2020 m. realusis BVP visoje Sąjungoje mažės 8,3 %. Todėl planuojama, kad ekonomikos nuosmukio mastas bus daug didesnis, palyginti su 2009 m., o ekonomikos gaivinimo perspektyvos yra netolygios ir neužtikrintos. Būtent todėl skubias neatidėliotinas priemones turėtų papildyti labiau į vidutinės trukmės laikotarpio poveikį orientuotos priemonės, kurios gali prisidėti prie greito ekonomikos atsigavimo.

Komisija, laikydamasi Pakeitimo vertybiniais popieriais reglamento 45 straipsnio 2 dalies, parengė ataskaitą dėl specialiosios paprasto, skaidraus ir standartizuoto sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos, apsiribojant balansiniu sintetiniu pakeitimu vertybiniais popieriais, sukūrimo. Komisijos ataskaita pridedama prie šio pasiūlymo. Komisijos ataskaitoje pritariama EBI atliktai analizei, iš kurios matyti, kad įmanoma nustatyti sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais standartus, kurie kaip ir tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju padėtų sušvelninti pagrindinius struktūrinę riziką, pavyzdžiui, naudojimosi užimama padėtimi ir modeliavimo riziką, lemiančius veiksnius, ir taip sukurti sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais pogrupį, palyginamą su PSS tradiciniu pakeitimu vertybiniais popieriais. Be to, panašu, kad nėra jokių įrodymų, kuriais remiantis būtų galima teigti, kad sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais struktūra savaime lemia didesnius nuostolius, palyginti su tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais struktūra. Atliekant analizę nenustatyta jokių esminių neigiamų iš anksto numatomų pasekmių, kurias galėtų lemti sukurta specialioji PSS balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais sistema.

Šie Sąjungos veiksmai yra būtini siekiant padidinti kredito įstaigų ir investicinių įmonių skolinimo įmonėms ir MVĮ pajėgumus ir išvalyti jų balansus nuo neveiksnių pozicijų, kartu išlaikant prudencinės sistemos nuoseklumą po COVID-19 krizės. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, jie yra pagrįsti jau galiojančiomis taisyklėmis ir atitinka proporcingumo principą. Siūlomi pakeitimai susiję tik su tam tikromis kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms taikomomis Sąjungos pakeitimo vertybiniais popieriais sistemos nuostatomis, išimtinai skirtomis priemonėms, kuriomis siekiama užtikrinti paramą ekonomikos atsigavimui po ištikusios COVID krizės. Be to, siūlomais pakeitimais sprendžiami tik tie klausimai, kurių negalima išspręsti naudojantis dabartinėse taisyklėse numatyta diskrecija.

Be to, veiksmais nacionaliniu lygmeniu negalima nei veiksmingai sukurti jautresnės rizikai pakeitimo vertybiniais popieriais tvarkos, nes rizikos ribojimo tvarka jau nustatyta ES teisėje, nei užtikrinti tų nuostatų, kurios jau numatytos skirtinguose ES teisės aktuose, pavyzdžiui, dėl informacijos atskleidimo, išsamaus patikrinimo ir rizikos išlaikymo, nuoseklumo ir standartizavimo.

Dabartinė teisinė sistema, kuria nustatoma ES pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, buvo sukurta Sąjungos lygmeniu. Atsižvelgiant į tarpvalstybinį pakeitimo vertybiniais popieriais pobūdį, siūlomų taisyklių taikymo sritis turi būti Sąjungos lygmeniu pakankamai suderinta, aiški ir nuosekli, kad šios taisyklės iš tikrųjų būtų veiksmingos. Dabartinės teisinės sistemos savarankiškais valstybių narių veiksmais patobulinti neįmanoma. Valstybių narių galimybės priimti nacionalines priemones yra ribotos, nes Pakeitimo vertybiniais popieriais reglamente jau nustatytas ES lygmens suderintų taisyklių rinkinys, tad nacionalinio lygmens pakeitimai prieštarautų šiuo metu galiojančiai Sąjungos teisei. Jeigu Sąjunga nesiims veiksmų, galiojanti reguliavimo sistema taps mažiau veiksminga remiant įvairias priemones, kurių ėmėsi ir Sąjungos, ir nacionalinės valdžios institucijos, ir mažiau pritaikoma išimtiniams rinkos uždaviniams spręsti. Jeigu šiuos aspektus Sąjunga nustotų reglamentuoti, pakeitimo vertybiniais popieriais vidaus rinkai būtų pradėtos taikyti skirtingos taisyklės, o tai nulemtų susiskaidymą ir susilpnintų neseniai sudarytą bendrą šios srities taisyklių sąvadą. Dėl to būtų sudarytos nevienodos sąlygos ir būtų galima pasinaudoti reglamentavimo arbitražo galimybe.

Pakeitimai yra susiję su Sąjungos taisyklių pakeitimais, padarytais reaguojant į COVID-19 pandemiją ir siekiant skatinti ekonomikos atsigavimą. Numatomais pakeitimais siekiamų tikslų geriau siekti ne skirtingomis nacionalinėmis iniciatyvomis, bet Sąjungos lygmeniu. Pasiūlymu neviršijama to, kas būtina siekiant nustatytų tikslų.

Dėl rizikos išlaikymo reikalavimo neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais galioja speciali tvarka, kurią taikant siekiama geriau atsižvelgti į specifinius neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais požymius. Konkrečiai siūloma, kad rizikos išlaikymo reikalavimas būtų apskaičiuojamas remiantis specialiesiems pakeitimo vertybiniais popieriais subjektams perduotų pozicijų diskontuota verte. Be to, neveiksnių pozicijų sandoryje dalyvaujančiai valdymo įmonei leidžiama prisiimti rizikos išlaikymo dalį, atsižvelgiant į jos ypatingą funkciją vykdant sandorį, kuria užtikrinamas jos ir investuotojų interesų suderinamumas.

Kadangi siūloma priemonė yra reglamentas, kuris didele dalimi grindžiamas galiojančiais ES teisės aktais, įgyvendinimo plano rengti nereikia. Iki 2022 m. sausio mėn. teisėkūros procedūra priimtas aktas, kuris iš dalies keičiamas, bus išsamiai įvertintas siekiant, be kita ko, išsiaiškinti, kiek jis buvo veiksmingas ir efektyvus siekiant jame nustatytų tikslų. Prireikus kartu su vertinimu bus pateiktas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tokiomis aplinkybėmis prireikus būtų suderinti peržiūros ir ataskaitų teikimo reikalavimai.

Kadangi pasiūlymas yra skubus, poveikio vertinimas nebuvo atliktas. Tačiau su pakeitimais susijusios sąnaudos ir nauda buvo išanalizuotos atskirame tarnybų darbiniame dokumente. Be to, šis pasiūlymas yra pagrįstas dviem pirmiau minėtais EBI dokumentais – PSS sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais ataskaita ir nuomone dėl neveiksnių pozicijų; abiejuose šiuose dokumentuose išsamiai analizuojamas siūlomų pakeitimų tinkamumas ir dėl jų plačiu mastu diskutuota su suinteresuotaisiais subjektais.

Kiek tai susiję su Pakeitimo vertybiniais popieriais reglamentu, pažymėtina, kad neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais suvaržymus lemia tam tikri rizikos išlaikymo ir kredito suteikimo standartų reikalavimų elementai. Naudojant nominaliąsias vertes rizikos išlaikymo tikslais, numatytas reikalavimas yra pervertinamas, nes nėra paisoma kainos diskonto, taikomo perduodant pagrindinį turtą ir atitinkančio faktinius investuotojų nuostolius dėl rizikos. Be to, remiantis teisės akto tekstu, rizikos išlaikymo reikalavimo neleidžiama įvykdyti specialiai valdymo įmonei, kuri paprastai yra gerokai labiau suinteresuota pertvarkyti turtą ir susigrąžinti vertę nei iniciatorius, todėl tokios įmonės interesai labiau dera su investuotojų interesais. Galiausiai, dabar Pakeitimo vertybiniais popieriais reglamento 9 straipsnyje nustatytas kredito suteikimo standartų reikalavimas neapima neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais. Pasiūlyme paaiškinamos iniciatoriaus vykdomos patikrinimo pareigos, susijusios su neveiksnių pozicijų pakeitimu vertybiniais popieriais. Iš tiesų nustatytuose reikalavimuose turi būti atsižvelgta į konkrečias turto pirkimo aplinkybes ir pakeitimo vertybiniais popieriais rūšį. Šiais atvejais gali būti neįmanoma užtikrintai nustatyti aplinkybių, kuriomis buvo sukurtas turtas, tačiau vis dėlto įmanoma atlikti išsamų turto kokybės ir veiksnumo patikrinimą, kad būtų galima priimti racionalų, tinkama informacija pagrįstą investavimo sprendimą.

(3)svarbu, kad kredito įstaigos ir investavimo įmonės (toliau – įstaigos) naudotų savo kapitalą ten, kur jo labiausiai reikia; Sąjungos reguliavimo sistema tam sudaro palankesnes sąlygas, kartu užtikrindama, kad įstaigos veiktų apdairiai. Be dabartinėse taisyklėse numatytų lankstumo nuostatų, tiksliniais Reglamento (ES) Nr. 2017/2402 pakeitimais būtų užtikrinta, kad Sąjungos pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje būtų numatyta papildoma priemonė, padedanti skatinti ekonomikos atsigavimą po COVID-19 pandemijos;

(2)COVID-19 pandemijos sukeltas stiprus ekonominis sukrėtimas ir išimtinės viruso plitimo valdymo priemonės turi didelį poveikį ekonomikai. Įmonės susiduria su tokiais sunkumais kaip tiekimo grandinių sutrikdymas, laikinas uždarymas ir sumažėjusi paklausa, o namų ūkiams kyla nedarbo ir pajamų sumažėjimo problema. Sąjungos ir valstybių narių valdžios institucijos ėmėsi ryžtingų veiksmų, kad padėtų namų ūkiams ir mokioms įmonėms ištverti šį didelį, tačiau laikiną ekonominės veiklos sulėtėjimą ir dėl to atsirandančius likvidumo trūkumus;

Naujame skirsnyje nustatomi paprasto, skaidraus ir standartizuoto (PSS) balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijai. Kaip ir tikro pardavimo PSS pakeitimo vertybiniais popieriais atveju nereikėtų suprasti, kad sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais PSS nuoroda reiškia, kad pakeitimas vertybiniais popieriais yra visiškai nerizikingas, bet veikiau tai, kad produktas atitinka keletą kriterijų ir kad kruopštus apsaugos pardavėjas ir pirkėjas, taip pat nacionalinė kompetentinga institucija turės galimybę susijusią riziką išanalizuoti. Siūlomi kriterijai yra kiek įmanoma labiau suderinti su PSS tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijais, be to, jais atsižvelgiama į specifinius sintetinio produkto aspektus ir kitokius sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais tikslus, todėl jais siekiama užtikrinti iniciatorių ir investuotojų apsaugą (nes iniciatorius taip pat yra sandorio investuotojas, išlaikantis didesnio prioriteto segmentą).

(5)kaip savo nuomonėje dėl neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais reguliavimo tvarkos nurodė Europos bankininkystės institucija (toliau – EBI), rizika, susijusi su turtu, kuriuo užtikrinamas neveiksnaus turto pakeitimas vertybiniais popieriais, ekonominiu požiūriu skiriasi nuo rizikos, susijusios su veiksnaus turto pakeitimu vertybiniais popieriais. Neveiksnios pozicijos pakeičiamos vertybiniais popieriais taikant diskontą jų nominaliajai arba neapmokėtai vertei ir atspindi, kaip rinka vertina, be kita ko, tikimybę, kad skolos pertvarkymo proceso metu bus užtikrinti pakankami pinigų srautai ir susigrąžintas turtas. Todėl investuotojams kyla rizika, kad pertvarkant turto skolą bus susigrąžinta nepakankamai lėšų grynajai neveiksnių pozicijų pirkimo vertei padengti. Vadinasi, faktinius investuotojų nuostolius dėl rizikos atspindi ne nominalioji portfelio vertė, bet diskontuota vertė, atėmus kainos diskontą, už kurią perduodamas pagrindinis turtas. Todėl neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais atveju tinkama apskaičiuoti rizikos išlaikymo sumą remiantis ta diskontuota verte;

(6)rizikos išlaikymo reikalavimas suderina emitentų ir investuotojų interesus, susijusius su pagrindinio turto veiksnumu. Paprastai veiksnaus turto pakeitimo vertybiniais popieriais atveju labiausiai suinteresuotas pardavėjas yra iniciatorius, kuris dažnai taip pat yra pirminis skolintojas. Tačiau neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais atveju iniciatoriai stengiasi iš savo balansų pašalinti turtą, kurio atžvilgiu yra neįvykdytų įsipareigojimų, nes nebenori turėti su tokiu turtu jokių sąsajų. Tokiais atvejais turtą valdanti speciali valdymo įmonė yra kur kas labiau suinteresuota turto pertvarkymu ir vertės susigrąžinimu;

(7)prieš finansų krizę tam tikra pakeitimo vertybiniais popieriais veikla buvo grindžiama inicijavimo siekiant paskirstyti modeliu. Pagal tą modelį pakeitimui vertybiniais popieriais buvo atrenkamas prastesnės kokybės turtas ir taip kenkiama investuotojams, kuriems galiausiai kildavo didesnė rizika, nei jie galbūt ketino prisiimti. Siekiant panaikinti tokią praktiką ateityje buvo nustatytas reikalavimas patikrinti kredito suteikimo standartus, taikytinas sukuriant vertybiniais popieriais pakeistą turtą. Tačiau neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, atliekant tą kredito suteikimo standartų patikrinimą reikėtų atsižvelgti į konkrečias aplinkybes, įskaitant to neveiksnaus turto pirkimą ir pakeitimo vertybiniais popieriais rūšį. Todėl būtina iš dalies pakeisti kredito suteikimo standartų patikrinimą, siekiant sudaryti sąlygas investuotojui atlikti išsamų neveiksnaus turto kokybės ir veiksnumo patikrinimą, kad galėtų priimti racionalų, tinkama informacija pagrįstą investavimo sprendimą;

(8)balansinis sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais yra susijęs su paskolų (paprastai didelių įmonių paskolų arba MVĮ paskolų) grupės kredito rizikos perleidimu sudarant kredito užtikrinimo sutartį, pagal kurią iniciatorius iš investuotojo perka kredito užtikrinimo paslaugą. Kreditas užtikrinamas naudojant finansines garantijas arba kredito išvestines finansines priemones, tuo tarpu iniciatorius išlaiko nuosavybę į turtą, kuri nėra perduodama specialiosios paskirties pakeitimo vertybiniais popieriais subjektui, kaip kad tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju. Iniciatorius, kaip apsaugos pirkėjas, įsipareigoja sumokėti kredito užtikrinimo įmoką, kuri sukuria grąžą investuotojams. Savo ruožtu investuotojas, kaip apsaugos pardavėjas, įsipareigoja sumokėti konkrečią kredito užtikrinimo išmoką įvykus iš anksto nustatytam kredito įvykiui;

(9)reikėtų tinkamai sumažinti bendrą pakeitimo vertybiniais popieriais struktūrų sudėtingumą ir susijusią riziką, taip pat užtikrinti, kad iniciatoriams nebūtų numatyta jokių reguliavimo paskatų teikti pirmenybę sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, o ne tradiciniam pakeitimui vertybiniais popieriais. Todėl paprasto, skaidraus ir standartizuoto (PSS) balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais reikalavimai turėtų būti glaudžiai suderinti su tradicinio tikro pardavimo PSS pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijais;

(10)tačiau PSS tradiciniam pakeitimui vertybiniais popieriais galioja tam tikri reikalavimai, kurie netinka PSS sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais dėl šių dviejų rūšių pakeitimui vertybiniais popieriais būdingų skirtumų, visų pirma dėl to, kad sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju rizika perleidžiama pagal kredito užtikrinimo sutartį, o ne parduodant pagrindinį turtą. Todėl siekiant į šiuos skirtumus atsižvelgti PSS kriterijai prireikus turėtų būti pritaikyti. Be to, būtina nustatyti keletą naujų reikalavimų, konkrečiai taikomų sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, siekiant užtikrinti, kad PSS sistema būtų orientuota tik į balansinį sintetinį pakeitimą vertybiniais popieriais ir kad kredito užtikrinimo sutarties struktūra būtų tinkama tiek iniciatoriaus, tiek investuotojo interesams apsaugoti. Šiais naujais reikalavimais reikėtų siekti sumažinti sandorio šalies kredito riziką, kylančią tiek iniciatoriui, tiek investuotojui;

(11)kredito rizikos perleidimo objektas turėtų būti Sąjungos reguliuojamos įstaigos inicijuotos arba įsigytos pozicijos, susijusios su jos pagrindine skolinimo veikla ir įtrauktos į jos balansą arba – grupės struktūros atveju – į konsoliduotą balansą pabaigos dieną. Dėl šio reikalavimo iniciatoriui laikyti vertybiniais popieriais pakeistas pozicijas balanse į PSS nuorodos taikymo sritį neturėtų patekti arbitražinio pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriai;

(12)iniciatorius turėtų užtikrinti, kad tos pačios kredito rizikos neapdraustų daugiau nei vieną kartą įsigydamas kredito užtikrinimą, be jau atliekant sintetinį pakeitimą vertybiniais popieriais suteikto kredito užtikrinimo. Siekiant užtikrinti kredito užtikrinimo sutarties patikimumą, ji turėtų atitikti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 249 straipsnyje nustatytus kredito rizikos mažinimo kriterijus, kuriuos turi atitikti įstaigos, siekiančios perleisti reikšmingą riziką sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais būdu;

(13)siekiant išvengti iniciatoriaus ir investuotojo konfliktų ir užtikrinti teisinį tikrumą įsigyto pagrindinių pozicijų kredito užtikrinimo taikymo srities atžvilgiu, toks kredito užtikrinimas turėtų būti susietas su aiškiai nustatytų subjektų ir (arba) įsipareigojančiųjų asmenų aiškiai nustatytomis pagrindinėmis prievolėmis, dėl kurių atsiranda pagrindinės pozicijos. Todėl informaciniame registre reikėtų nuolat aiškiai nurodyti ir atnaujinti pagrindines prievoles, kurioms perkama apsauga. Šis reikalavimas taip pat turėtų netiesiogiai būti kriterijaus, pagal kurį nustatomas balansinis pakeitimas vertybiniais popieriais ir panaikinama galimybė arbitražiniam pakeitimui vertybiniais popieriais taikyti PSS sistemą, sudedamoji dalis;

(14)kredito įvykiai, kuriems įvykus pagal kredito užtikrinimo sutartį turi būti mokamos išmokos, turėtų apimti bent jau Reglamento (ES) Nr. 575/2013 178 straipsnyje išvardytus kredito įvykius. Tie įvykiai yra rinkoje gerai žinomi ir atpažįstami, todėl jie turėtų padėti užtikrinti suderinamumą su prudencine sistema. Restruktūrizavimo priemonėmis, kurias sudaro lengvatos skolininkui, susidūrusiam arba galimai susidursiančiam su sunkumais įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus, neturėtų būti kliudoma inicijuoti kredito užtikrinimo įvykį. Finansinių garantijų taikymo atveju restruktūrizavimas neturėtų būti laikomas kredito įvykiu, kad finansinės garantijos nebūtų vertinamos kaip išvestinės finansinės priemonės pagal atitinkamus apskaitos standartus;

(15)iniciatoriaus, kaip apsaugos pirkėjo, teisė laiku gauti išmokas už faktinius nuostolius turėtų būti tinkamai apsaugota. Atitinkamai sandorio dokumentuose turėtų būti numatytas patikimas ir skaidrus atsiskaitymo procesas, kuriuo remiantis būtų nustatomi faktiniai orientacinio portfelio nuostoliai, tuo apsaugant iniciatorių nuo nepakankamos išmokos. Nuostolių pertvarkymas gali būti ilgas procesas, todėl siekiant užtikrinti, kad iniciatoriui mokėjimai būtų atliekami laiku, tarpinius mokėjimus reikėtų atlikti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tokio kredito įvykio. Be to, reikėtų nustatyti galutinio patikslinimo tvarką, pagal kurią būtų užtikrinama, kad tarpiniai mokėjimai atlygintų faktinius nuostolius, ir užkertamas kelias tam, kad už tuos tarpinius nuostolius nebūtų permokėta investuotojų nenaudai. Nuostolių atlyginimo tvarkoje taip pat turėtų būti aiškiai nurodytas ilgiausias, bet ne ilgesnis nei dveji metai, termino pratęsimo laikotarpis, kurio šių pozicijų pertvarkymo procesas neturėtų viršyti. Taigi ta nuostolių atlyginimo tvarka turėtų būti užtikrintas susitarimo dėl kredito užtikrinimo veiksmingumas iniciatoriaus atžvilgiu, o investuotojams suteikiamas teisinis tikrumas dėl jų prievolės mokėti išmokas pabaigos datos, taip prisidedant prie sklandaus rinkos veikimo;

(16)rinkoje plačiai taikoma praktika, kai naudojamasi trečiosios šalies tikrintojo paslaugomis, nes taip visoms sandorio šalims padidinamas teisinis tikrumas ir sumažinama galimų ginčų bei bylinėjimosi dėl nuostolių paskirstymo proceso tikimybė. Siekiant didinti sandorio nuostolių atlyginimo tvarkos patikimumą, reikėtų paskirti trečiosios šalies tikrintoją įvykus kredito įvykiui atlikti faktinę tam tikrų kredito užtikrinimo aspektų teisingumo ir tikslumo peržiūrą;

(17)Kredito užtikrinimo įmokos turėtų priklausyti tik nuo užtikrinamo segmento neapmokėtos vertės ir kredito rizikos. PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju apibrėžtos įmokos neturėtų būti leistinos, nes jos galėtų būti naudojamos siekiant sutrukdyti iniciatoriui, kaip apsaugos pirkėjui, veiksmingai perleisti riziką apsaugos pardavėjams. Kitos priemonės, pavyzdžiui, išankstiniai įmokų mokėjimai, lengvatų mechanizmai arba pernelyg sudėtingos įmokų struktūros, taip pat turėtų būti draudžiamos PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju;

(18)siekiant užtikrinti kredito užtikrinimo stabilumą ir tęstinumą, reikėtų nustatyti, kad iniciatorius galėtų iš anksto nutraukti PSS balansinį pakeitimą vertybiniais popieriais tik tam tikromis ribotomis ir aiškiai apibrėžtomis aplinkybėmis. Iniciatoriui reikėtų suteikti teisę nutraukti kredito užtikrinimą įvykus tam tikriems konkretiems reglamentavimo įvykiams, tačiau tai turėtų būti faktiniai teisės aktų arba apmokestinimo pakeitimai, darantys reikšmingą neigiamą poveikį iniciatoriaus kapitalo reikalavimams arba ekonominiams sandorio aspektams, palyginti su šalių lūkesčiais sandorio sudarymo metu, su sąlyga, kad tokių pakeitimų tuo metu nebuvo galima pagrįstai numatyti. PSS balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriams neturėtų būti nustatytos iniciatoriui taikytinos sudėtingos pasirinkimo išpirkti sąlygos, visų pirma labai trumpo termino pasirinkimo vykdyti sandorį konkrečiu metu sąlygos, kuriomis kiekvienu konkrečiu atveju būtų siekiama laikinai pakeisti iniciatoriaus kapitalo pozicijos pateikimą;

(19)sintetinis kainų skirtumo perviršis yra plačiai naudojamas tam tikrų rūšių sandoriuose ir yra investuotojams bei iniciatoriams naudingas mechanizmas, atitinkamai sumažinantis kredito užtikrinimo išlaidas ir pozicijos riziką. Šiuo atžvilgiu sintetinis kainų skirtumo perviršis yra labai svarbus tam tikroms mažmeninio turto klasėms, pavyzdžiui, paskoloms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir vartotojams, kurių pelningumas ir kredito nuostoliai yra didesni, palyginti su kitomis turto klasėmis, ir kurių atžvilgiu vertybiniais popieriais pakeistos pozicijos sukuria kainų skirtumo perviršį tiems nuostoliams padengti. Tačiau tais atvejais, kai sintetinio kainų skirtumo perviršio, kuris yra mažesnio prioriteto nei investuotojo pozicija, suma yra per didelė, įmanoma, kad pagal nė vieną realistišką scenarijų investuotojas į pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijas nepatirs jokių nuostolių, todėl rizika nebus veiksmingai perleista. Siekiant sumažinti priežiūros sunkumus ir toliau standartizuoti šį struktūrinį aspektą, svarbu nurodyti griežtus PSS balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijus ir užtikrinti visos informacijos apie sintetinio kainų skirtumo perviršio panaudojimą atskleidimą;

(20)todėl PSS balansiniam sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais turėtų būti taikomi tik aukštos kokybės susitarimai dėl kredito užtikrinimo. Netiesioginio kredito užtikrinimo atveju šio reikalavimo vykdymas būtų užtikrintas į reikalavimus atitinkančių užtikrinimo teikėjų sąrašą įtraukus tik tuos subjektus, kurie yra reikalavimus atitinkantys teikėjai pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 ir yra pripažinti kaip sandorio šalys, kurių rizikos koeficientas pagal to reglamento trečios dalies II antraštinės dalies 2 skyrių yra 0 %. Tiesioginio kredito užtikrinimo atveju iniciatorius, kaip apsaugos pirkėjas, ir investuotojai, kaip apsaugos pardavėjai, turėtų turėti galimybę regreso teise pasinaudoti aukštos kokybės užtikrinimo priemone, kuri galėtų būti bet kokios formos užtikrinimo priemonė, kuriai pagal Reglamento (ES) Nr. 575/2013 trečios dalies II antraštinės dalies 2 skyrių galima priskirti 0 % rizikos koeficientą, jeigu taikomos tinkamos indėlių arba saugojimo priemonės. Jeigu užtikrinimo priemonė yra grynieji pinigai, jie turėtų būti laikomi trečiosios šalies kredito įstaigoje arba apsaugos pirkėjo įstaigoje laikomo indėlio forma, abiem atvejais laikantis minimalių kredito kokybės būklės reikalavimų;

(21)valstybės narės turėtų paskirti kompetentingas institucijas, kurios būtų atsakingos už reikalavimų, kuriuos turi atitikti balansinis sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais, kad jam būtų suteikta PSS nuoroda, laikymosi priežiūrą. Šias pareigas galėtų vykdyti ta pati kompetentinga institucija, kuri paskirta prižiūrėti iniciatorių, rėmėjų ir SPPVPS atitiktį reikalavimams, kuriuos turi atitikti tradicinis pakeitimas vertybiniais popieriais, kad jam būtų suteikta PSS nuoroda. Kaip ir tradicinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju, tokias pareigas galėtų vykdyti kita kompetentinga institucija nei ta, kuriai pavesta prižiūrėti, kaip iniciatoriai, pirminiai skolintojai, SPPVPS, rėmėjai ir investuotojai vykdo Reglamento (ES) 2017/2402 5–9 straipsniuose nustatytas prudencines prievoles, kai pareiga prižiūrėti šių reikalavimų laikymąsi, atsižvelgiant į šių prievolių prudencinį aspektą, buvo konkrečiai patikėta kompetentingoms institucijoms, atsakingoms už atitinkamų finansinių įstaigų prudencinę priežiūrą;

(22)todėl Reglamentas (ES) Nr. 2017/2402 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

(23)kadangi šio reglamento tikslų, t. y. PSS pakeitimo vertybiniais popieriais sistemą pradėti taikyti balansiniam sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais ir pašalinti neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais trukdančias reglamentavimo kliūtis, siekiant toliau didinti skolinimo pajėgumus nesušvelninus bankų skolinimui taikomų prudencinių standartų, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl jų masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: