KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Naujas susitarimas dėl Europos gynybos Komunikato COM(2013) 542 įgyvendinimo gairės. Konkurencingesnis ir veiksmingesnis gynybos ir saugumo sektorius /* COM/2014/0387 final */





1. Įžanga 2013 m. liepos mėn. Komisija pateikė komunikatą „Konkurencingesnio ir veiksmingesnio gynybos ir saugumo sektoriaus kūrimas“ (COM(2013) 542), kuriuo prisidėta prie 2013 m. gruodžio mėn. vykusio Europos Vadovų Tarybos susitikimo. Ji taip pat paskelbė Komunikate numatytų sričių išsamų ir konkretų veiksmų planą ir tvarkaraštį. Šia ataskaita atsiskaitoma už prisiimtus įsipareigojimus. 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo išvadose, kuriomis taip pat patvirtintos 2013 m. lapkričio 25 d. išvados, pasidžiaugta Komunikatu ir nuspręsta atitinkamų sričių pažangą įvertinti 2015 m. birželio mėn. Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, Komisija siekia šių tikslų: kurti gynybos vidaus rinką, kurioje Europos bendrovės galėtų laisvai ir nediskriminuojamos vykdyti veiklą visose valstybėse narėse; plėtoti ES masto tiekimo saugumo sistemą, kurioje ginkluotosioms pajėgoms bet kokiomis aplinkybėmis būtų užtikrinamas pakankamas tiekimas nepriklausomai nuo to, kurioje valstybėje narėje įsisteigę tiekėjai; išnaudoti parengiamųjų veiksmų, susijusių su bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) moksliniais tyrimais, kad būtų išnagrinėtas Europos mokslinių tyrimų programos, kuri ateityje galėtų apimti tiek saugumą, tiek gynybą, potencialas. Be to, bus analizuojami visi galimi dabartinių civilinių ir gynybos mokslinių tyrimų sinergijos atvejai; remti pramonės politiką, kuri didintų Europos gynybos pramonės konkurencingumą ir padėtų Europai įperkamomis kainomis įsigyti tai, ko reikia jos saugumui. Siekiant šių tikslų, šioje ataskaitoje nustatomas Komunikate numatytų veiksmų įgyvendinimo planas. Į jį įtraukti skirtingi, tačiau neretai tarpusavyje susiję įvairių politikos sričių veiksmai: pavyzdžiui, saugesnis tiekimas įvairiose valstybėse narėse sudarys palankesnes sąlygas gynybos srities bendrovėms patekti į tarpvalstybines rinkas, geresnis standartizavimas užtikrins sąveikumą ir rinkos atvirumą, bendras sertifikavimas sumažins išlaidas ir padidins pramonės konkurencingumą ir t. t. Visi šie veiksmai drauge padės didinti Europos gynybos ir saugumo sektoriaus veiksmingumą ir taip sustiprins Sąjungos bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP)[1]. Tiek planuodama, tiek įgyvendindama šiuos veiksmus Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) ir Europos gynybos agentūra (EGA). Tai reiškia, kad bus rengiami reguliarūs posėdžiai, kuriuose strateginiu lygmeniu bus vertinama, kaip įgyvendinamas veiksmų planas, ir techninio lygmens konsultacijos dėl konkrečių veiksmų. Be to, Komisija per atitinkamus Tarybos organus, gynybos politikos lyderius ir EGA reguliariai teiks informaciją valstybėms narėms. Be to, bus reguliariai konsultuojamasi su Europos Parlamentu ir pramonės atstovais. Europos Vadovų Taryba pripažino reikmę glaudžiau bendradarbiauti Europos gynybos srityje, visapusiškai papildant NATO veiklą. Įgyvendindama Komunikatą Komisija prisidės prie tokio bendradarbiavimo tvirto pramoninio pagrindo kūrimo. 2. Veiksmų planas 2.1 Vidaus rinka Rinkos stebėsena Rinkos stebėsena turi lemiamos svarbos tiek tinkamam Direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje (2009/81/EB) įgyvendinimui, tiek jos poveikio vertinimui. Taip pat svarbu įvertinti Komisijos pramonės politikos nulemtus šio sektoriaus pokyčius. Požiūris ir siekiai Komisija sistemingai vertins ES viešųjų pirkimų duomenų bazėje „Tenders Electronic Daily“ (TED) skelbiamus viešuosius pirkimus ir valstybių narių pateiktas statistikos ataskaitas. Bus atliekama tiek kiekybinė, tiek kokybinė analizė. Be to, Komisija stebės gynybos ir saugumo sektoriaus viešuosius pirkimus, apie kuriuose TED duomenų bazėje neskelbiama, be kita ko, analizuodama specialius leidinius ir nagrinėdama rinkos dalyvių pateiktą informaciją. Šia veikla bus padedama užtikrinti tinkamą Direktyvos 2009/81/EB įgyvendinimą. Be to, taip bus padedama rengti Direktyvos įgyvendinimo ataskaitą, kurią Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2016 m. rugpjūčio mėn.[2]. Ataskaitoje Komisija vertins, „kokiu mastu buvo pasiekti šios direktyvos tikslai vidaus rinkos veikimo, Europos gynybos įrangos rinkos bei Europos gynybos, technologinės ir pramoninės bazės plėtros prasme, atsižvelgiant, inter alia, į mažų ir vidutinių įmonių padėtį [...]“. Tam tikrų išimčių paaiškinimas Tinkamas naudojimasis išimtimis, kurioms netaikoma Direktyva 2009/81/EB, turi lemiamos reikšmės Direktyvos veiksmingumui. Šiame kontekste itin svarbūs tokie aspektai kaip vyriausybių tarpusavio pirkimai (13 straipsnio f punktas), pirkimai pagal tarptautinius susitarimus (12 straipsnio a punktas) ir per tarptautines organizacijas (12 straipsnio c punktas), nes ši veikla užima nemenką rinkos dalį. Požiūris ir siekiai Tarpvyriausybiniai pirkimai. 2013 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo rinkti informaciją, susijusią su tarpvyriausybiniais pirkimais Europoje. Kitas žingsnis – 2014 m. rudenį Komisijos su valstybėmis narėmis organizuojami du praktiniai seminarai. Remdamasi šios veiklos rezultatais Komisija parengs išimčių taikymo gaires. Jas ketinama užbaigti 2015 m. pradžioje. Tarptautinės organizacijos ir organizacijos. Šie aspektai bus pradėti nagrinėti 2015 m., bus laikomasi to paties požiūrio. Veiklą papildys tiesioginės diskusijos su NATO paramos agentūra (NSPA) ir Bendradarbiavimo ginkluotės srityje jungtine organizacija (OCCAR). Gaires ketinama parengti 2015 m. pabaigoje. Kompensacijos Ekonominių kompensacijų, kad ir prie kokios veiklos jos būtų priskiriamos, reikalavimas akivaizdžiai prieštarauja tiek ES sutarties principams, tiek efektyvių viešųjų pirkimų metodams. Komisija siekia, kad būtų nedelsiant atsisakyta tokios praktikos, ir skatina kitokias, nediskriminacines priemones, kuriomis MVĮ padedama patekti į tarptautines rinkas. Požiūris ir siekiai Jau kelerius metus Komisija drauge su valstybėmis narėmis peržiūri nacionalines kompensacijų teikimo taisykles. Ši veikla buvo vykdoma perkeliant Direktyvos dėl viešųjų pirkimų gynybos srityje nuostatas į nacionalinę teisę; ji tęsiama tose valstybėse narėse, kurios iki šiol nėra pakeitusios kompensacijas reglamentuojančių teisės aktų. Be to, Komisija atidžiai stebės viešųjų pirkimų praktiką ir prireikus įsikiš, kad užkirstų kelią nepateisinamiems diskriminaciniams reikalavimams. Ji viešins kompensacijų alternatyvas, kad MVĮ būtų lengviau patekti į tarpvalstybines rinkas. Siekdama šio tikslo Komisija 2014 m. vasario mėn. drauge su suinteresuotaisiais subjektais surengė praktinį seminarą. Dialogas bus tęsiamas. Tokiomis aplinkybėmis Komisija numato suburti ad hoc patariamąją grupę, kurią sudarytų valstybių narių ir pramonės atstovai (sistemų integravimo specialistai ir MVĮ) ir kuri spręstų tarpvalstybinių tiekimo grandinių rėmimo klausimus. Be to, Komisija specialiai stebės, kaip taikomos Direktyvos 2009/81/EB nuostatos, kuriomis reglamentuojama subranga. MVĮ prieigos gerinimo iniciatyvas bus galima pristatyti Europos Vadovų Tarybai 2015 m. birželio mėn. Tiekimo saugumas Tiekimo saugumas – labai svarbus tiek ginkluotųjų pajėgų veiksmingumo, tiek gero vidaus rinkos veikimo veiksnys. Tai plati koncepcija, apimanti įvairiausius pramoninius, technologinius, teisinius ir politinius aspektus. Požiūris ir siekiai Visapusiškos ES masto tiekimo saugumo sistemos veiksmų planas. Vadovaudamasi Komunikatu ir Europos Vadovų Tarybos raginimu „kartu su valstybėmis narėmis ir bendradarbiaujant su vyriausiąja įgaliotine bei Europos gynybos agentūra parengti visapusiškos ES masto tiekimo saugumo sistemos veiksmų planą“, Komisija: a) įvertins sritis, kuriose turėtų būti taikoma ši tvarka ir dabartinės tiekimo saugumo užtikrinimo priemonės; b) plačiai konsultuosis su valstybėmis narėmis; c) nustatys galimus veiksmus tokiose srityse kaip: 1) tiekimas tarp valstybių narių; 2) tiekimas į valstybes nares iš trečiųjų šalių; 3) pramoninės ir technologinės ES nuosavybės kontrolė; visi šie aspektai yra išsamios tiekimo saugumo sistemos elementai. Veiksmų planas bus pabaigtas rengti iki 2015 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos susitikimo, drauge vykdant toliau nurodytą veiklą. Gynybos produktų siuntimas. Direktyva 2009/43 nustatyta licencijų sistema, kuria supaprastinamos gynybos produktų judėjimo vidaus rinkoje sąlygos. 2014 m. sausio mėn. Komisija pradėjo tyrimą, kuriuo siekta nustatyti, kaip būtų galima paskatinti pagrindinių Direktyvoje numatytų priemonių (bendrųjų licencijų ir gynybos bendrovių sertifikavimo) diegimą nacionalinių valdžios institucijų ir pramonės lygmeniu. Pirmiausia Komisija išplėtė duomenų bazę „Certider“[3], kad valstybės narės galėtų geriau informuoti suinteresuotuosius subjektus apie sertifikuotas bendroves ir išduotas bendrąsias licencijas. Remdamasi tyrimo rezultatais, kurių tikimasi sulaukti 2014 m. liepos mėn., Komisija pasiūlys tolesnių priemonių, kad sustiprintų Direktyvos įgyvendinimą. Išsamesnis Direktyvos vertinimas bus pradėtas 2015 m. pradžioje. Taip bus pradedama rengti Direktyvos įgyvendinimo ataskaita, kurią Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2016 m. birželio mėn. Nuosavybės kontrolė. Gynybos ir saugumo srityje pramoninės ir technologinės nuosavybės kontrolė gali turėti lemiamos reikšmės svarbiausių pajėgumų tiekimo saugumui. Kai kurios valstybės narės turi šio sektoriaus investicijų kontrolės mechanizmus. Tačiau vien nacionalinis reglamentavimas gali trukdyti tiek tarpvalstybiniam pramonės bendradarbiavimui, tiek valstybių narių gynybos rinkų atvėrimui ES masto konkurencijai. Todėl norint stiprinti vidaus rinką gali prireikti europinio požiūrio. Taip pat gali reikėti užtikrinti pakankamą Europos autonomiškumą sprendžiant gynybos ir saugumo klausimus. Todėl Komisija paskelbs Žaliąją knygą dėl galimų dabartinių nuosavybės kontrolės sistemos trūkumų ir išnagrinės ES masto veiklos, įskaitant pranešimų teikimo ir valstybių narių konsultavimosi mechanizmus, galimybes. Žaliąją knygą numatyta priimti iki šių metų pabaigos. Komisija ketina į šią veiklą nuo pat pradžių įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir konsultuotis su jais rengiant Žaliąją knygą. 2.2 Konkurencingesnės gynybos pramonės skatinimas Standartizavimas ir sertifikavimas Komisija remia EGA, rengiančią bendrą standartizavimo ir sertifikavimo sistemą. Ši veikla vykdoma bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir visapusiškai atsižvelgiant į nacionalinį suverenumą bei užtikrinant, kad šia veikla nebūtų dubliuojama NATO veikla. Požiūris ir siekiai Standartizavimas. EGA, konsultuodamasi su Komisija, rengia naują Europos gynybos ir vadinamųjų mišriųjų standartų plėtotės procesą, struktūriškai ir nedidinant biurokratizmo susiejantį dabartinius nacionalinius, Europos ir tarptautinius (pavyzdžiui, NATO) standartizavimo mechanizmus. Metodologija grindžiama aktyvia veikla, įtraukiant nacionalinius ekspertus, stebinčius Europos gynybos standartizavimo plėtotę ir teikiančius rekomendacijas, kaip spręsti konkrečias iškilusias problemas. Komisija prie šio proceso prisideda savo žiniomis civilinės standartizacijos srityje. Be to, ji nustatys bendrus standartus, galinčius padėti įgyvendinti konkrečių sričių Europos projektus. Pavyzdžiui, ES jūrų srities bendros dalijimosi informacija aplinkos (angl. CISE) (aptariamos 2.4 skyriuje) bendrieji standartai padės sukurti bendrą duomenų modelį, kurio reikia, kad būtų užtikrintas veiksmingas skirtingų nacionalinių jūrų stebėjimo informacijos sistemų tarpusavio ryšys. Sertifikavimas. Komisija drauge su Europos aviacijos saugos agentūra (EASA) toliau rems EGA ir valstybes nares, derinančias karinio tinkamumo skraidyti reikalavimus, kad būtų užtikrinta kuo didesnė karinio sertifikavimo sistemos konvergencija su taikomais civiliniais reikalavimais. Drauge su EASA ir bendradarbiaudama su EGA ir valstybėmis narėmis, Komisija toliau skatins karinių produktų sertifikavimo procese naudotis civiline patirtimi ir EASA standartais. Siekiant sumažinti sąnaudas, išvengti veiklos dubliavimo ir palengvinti civilinių ir karinių orlaivių bendrą veikimą vienoje oro erdvėje, EASA galėtų būti patikėta vykdyti bendrą Europos civilinį tam tikrų karinių produktų sertifikavimą, jei to pageidauja gamintojai ir valstybės narės, o valstybės narės toliau būtų atsakingos už karinių sistemų lėktuvuose sertifikavimą. Koordinuodama veiklą su EASA ir atsižvelgdama į pramonės prašymus, Komisija nustatys atvejus, kuriais EASA turėtų dalyvauti dvejopo naudojimo produktų civilinio sertifikavimo procese, taip užtikrinant ekonominį efektyvumą ir paprastumą, kaip antai tam tikros nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos (RPAS), sudarančios vis svarbesnę būsimų orlaivių produktų dalį[4]. Šios srities veikla bus grindžiama įgyvendinamumo analize, pagal kurią bus vertinamas išteklių poveikis EASA bei teisiniai ir saugumo aspektai, susiję su civilinės ir (arba) ES bei karinių ir (arba) nacionalinių institucijų atsakomybės pasidalijimu. Žaliavos Žaliavų prieinamumas Europos ekonomikai kelia vis didesnių sunkumų. Šiuos klausimus bandoma spręsti ES žaliavų strategijoje, kurioje pateikiamas neseniai peržiūrėtas svarbiausių žaliavų sąrašas[5]. Požiūris ir siekiai Daugelis šių medžiagų, pavyzdžiui, retieji žemės elementai ar germanis, yra labai svarbūs su gynyba susijusiems produktams (kaip antai lazeriniams taikikliams). Todėl Komisija atrinks gynybos sektoriui ypatingos svarbos turinčias žaliavas. Analizę atliks Komisijos Jungtinis tyrimų centras, bendradarbiaudamas su EGA ir pramone. Analizė, kurią ketinama pabaigti iki 2015 m. vidurio, gali padėti nustatyti, kokių politinių šios srities veiksmų turėtų būti imamasi ateityje. MVĮ, klasteriai ir regionai Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kaip svarbu remti regioninius MVĮ tinklus ir strateginius klasterius. Komisija diegs priemones, kurios padės siekti šių tikslų. Požiūris ir siekiai Šios srities veikla bus glaudžiai koordinuojama su MVĮ srities veikla, nurodyta šios ataskaitos skyriuje „Vidaus rinka“. Komisija per Europos įmonių tinklą ir Europos strateginių klasterių partnerystę, finansuojamą pagal programą COSME[6], rems partnerių paieškos renginius, tinklų veiklą, naujų verslo partnerių ES ir už jos ribų paiešką. Komisija paaiškins sąlygas, kuriomis bus galima naudotis Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis dvejopo naudojimo produktų projektams remti. Jomis bus galima finansuoti tiek investicinius projektus (iš Europos regioninės plėtros fondo skiriama suma – 140 mlrd. EUR), tiek įgūdžių ugdymo projektus (iš Europos socialinio fondo skiriama suma – 74 mlrd. EUR). Be to, Komisija skatins tarpvalstybinius klasterius ir tinklus teikti paraiškas pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programą, kurios bendras 2014–2020 m. biudžetas – 8,7 mlrd. EUR. Bendrovės, klasteriai ir regionai patys spręs, ar jiems verta naudotis šiomis galimybėmis. Vis dėlto, glaudžiai bendradarbiaudama su EGA ir Europos regioninės plėtros agentūrų asociacija (EURADA), Komisija: · viešins šias galimybes tiksliniuose renginiuose. Pirmasis posėdis įvyko gegužės 12 d. Briuselyje, o antrąjį ketinama surengti 2014 m. lapkričio mėn.; · 2014 m. liepos mėn. paskelbs regioninėms valdžios institucijoms ir MVĮ skirtas gaires, kuriose išaiškins galimybes naudotis Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšomis dvejopo naudojimo produktų projektams remti; · rems su gynyba susijusio regioninio tinklo kūrimą, remdamasi drauge su regioninėmis valdžios institucijomis ir klasteriais atlikto darbo rezultatais ir siekdama sukurti dalijimosi gerąja patirtimi tokiose srityse, kaip naudojimasis ESIF lėšomis ir gynybos klausimų integravimas į pažangiąsias specialias strategijas, mechanizmą. Svarbiausias šių veiksmų tikslas – padidinti ES finansavimą (visų pirma pagal ESIF ir COSME) gaunančių su gynyba susijusių MVĮ ir klasterių, pateikusių dvejopo naudojimo projektų paraiškas, skaičių. Tai turėtų padėti MVĮ geriau integruotis į ES masto klasterius ir susijusią pramonę ir taip užtikrinti įvairialypiškesnę tiekimo grandinę. Gebėjimai Europos gynybos sektoriaus sėkmė priklauso nuo to, ar sugebėsime išlaikyti tinkamų gebėjimų turinčius darbuotojus ir įdarbinti asmenis, turinčius gebėjimų, kurių reikės ateityje. Sektoriaus konkurencingumą gali padidinti ir didesnis darbo jėgos judumas ES. Kai kuriose srityse darbuotojams išeinant į pensiją, jau ima trūkti tam tikrų gebėjimų, o pritraukti naujus kvalifikuotus specialistus yra sunku. Požiūris ir siekiai Dauguma gebėjimų, kurių reikalaujama gynybos sektoriuje, yra panašūs į tuos, kurių reikalaujama kituose pramonės sektoriuose. Šioje srityje galima plačiai naudotis civilinei pramonei skirtomis ES priemonėmis. Visų pirma Komisija ragins su gynyba susijusias bendroves naudotis sektorių įgūdžių sąjungų ir žinių sąjungų programomis ir švietimo galimybėmis. To bus siekiama: rengiant informavimo apie ES finansuojamas gebėjimų gerinimo iniciatyvas kampaniją. Kampanija bus organizuojama bendradarbiaujant su EGA ir atitinkamomis institucijomis, įskaitant Europos aeronautikos ir gynybos pramonės asociaciją (ASD) ir Europos profesinę sąjungą „IndustriAll“; skatinant naudotis ESIF lėšomis darbuotojams mokyti ir perkvalifikuoti, visų pirma siekiant patenkinti gebėjimų reikmes ir numatant restruktūrizacijos galimybes. Šie aspektai bus pabrėžti minėtame, šiuo metu rengiamame regioninės valdžios institucijoms ir MVĮ skirtame vadove; taip pat 2015 m. pradedant gynybos sektoriaus dabartinių ir būsimų kompetencijų ir gebėjimų pasiūlos ir paklausos tyrimą, kuris būtų tolesnės šios srities veiklos pagrindas. Svarbiausias tikslas – išsamiai suvokti dabartines ir būsimas Europos gynybos sektoriaus gebėjimų reikmes, kad būtų galima plėtoti tikslingesnę Europos, nacionalinę ir regioninę politiką. 2.3 Mokslinių tyrimų dvejopo potencialo išnaudojimas ir inovacijų stiprinimas Komunikate ir Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatyta, kad nepakankamos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas kelia pavojų ilgalaikiam Europos gynybos pramonės konkurencingumui ir Europos gynybiniams pajėgumams. Požiūris ir siekiai Komisija yra nustačiusi įvairių bendros saugumo ir gynybos politikos mokslinių tyrimų rėmimo būdų. Jie aptariami toliau. Be to, Komisija prireikus parengs ikiprekybinių viešųjų pirkimų schemas, kuriomis prireikus bus galima naudotis siekiant sumažinti mokslinių tyrimų ir rinkos atotrūkį. Dvejopo naudojimo moksliniai tyrimai. Komisija maksimaliai – tiek, kiek leidžia atitinkamos taisyklės – padidins civilinių mokslinių tyrimų pagal programą „Horizontas 2020“ ir EGA koordinuojamų gynybos srities mokslinių tyrimų sinergiją. Šiuo tikslu ji taip pat išnagrinės galimybę išplėsti dabartinio Europos pagrindų susitarimo dėl bendradarbiavimo su EGA taikymo sritį ir statusą. Atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, Komisija jau ėmėsi darbo nustatyti inovacijų sritis ir prietaikas, kurioms aktualios kompleksinės bazinės didelio poveikio technologijos (toliau – KET), įskaitant įvairius gynybos ir saugumo pramonei svarbius civilinius sektorius. Tai rodo akivaizdų gynybos pramonės potencialą dalyvauti platesnėje inovacijų ir technologijų kūrimo veikloje. Visų pirma Komisija konsultuojasi su Aukšto lygio grupe KET klausimams spręsti[7] (neseniai įsteigusia pogrupį KET dvejopo naudojimo potencialo klausimams), kuri iki 2014 m. pabaigos turėtų pateikti ataskaitą. Parengiamoji veikla (PV). Parengiamosios veiklos tikslas – parodyti ES indėlio į naujas mokslinių tyrimų sritis, kurių neapima pagal programą „Horizontas 2020“ vykdomi civiliniai su BSGP susiję moksliniai tyrimai, teikiamą naudą. Parengiamoji veikla truks ne ilgiau nei trejus metus. Bendra finansavimo suma priklausys nuo biudžeto išteklių teisės akto priėmimo metu, be to, bus privaloma laikytis ES finansiniame reglamente Nr. 1081/2010 nustatytų PV viršutinių ribų. Vykdant PV bus paklotas pagrindas potencialiems su BSGP susijusiems moksliniams tyrimams, kuriuos būtų galima finansuoti pagal būsimą daugiametę finansinę programą. Šios lėšos negali pakeisti nacionalinių investicijų į gynybos MTTP, tačiau turėtų paskatinti sinergiją su nacionaline mokslinių tyrimų veikla ir pramonės bendradarbiavimą. PV aprėptis bus nustatyta konsultuojantis su valstybėmis narėmis, Europos Parlamentu, EGA, EIVT ir pramone. PV bus sėkminga tik jei bus atsižvelgta į gynybos sektoriaus mokslinių tyrimų ypatumus, įskaitant mokslinių tyrimų sritis ir modelius, intelektinės nuosavybės teises, rezultatų konfidencialumą, bendrą finansavimą ir dalyvavimo taisykles, valstybių narių vaidmenį, ir drauge užtikrintos patrauklios pramonės dalyvavimo sąlygos. Vienas svarbiausių bus valdymo klausimas. Komisija yra įsitikinusi, kad šie principai ir konkretūs su PV susiję klausimai galėtų būti nepriklausomo patariamojo organo, kuriam priklausytų aukšto lygio sprendimų priėmėjai ir ekspertai, atsakomybė. Šią grupę sudarytų maždaug 20 aukšto lygio valstybių narių, Europos Parlamento, pramonės ir akademinės bendruomenės atstovų. 2.4 Pajėgumų plėtotė Komunikate Komisija pabrėžė reikmę spręsti klausimus, susijusius su įvairiausių pajėgumų poreikiais, kad būtų galima išspręsti gausius Europai kylančius uždavinius. Nors iš esmės už tai atsakingos valstybės narės ir EGA, Komisija taip pat gali prisidėti prie šios veiklos, kiek tai leidžia jos kompetencija nekarinio saugumo srityje (pavyzdžiui, kovojant su terorizmu, saugant išorės sienas, stebint jūras ir užtikrinant civilinę saugą). Požiūris ir siekiai Bendras pajėgumų reikmių vertinimas. Komisija drauge su vyriausiuoju įgaliotiniu ir EGA atliks bendrą ES saugumo ir gynybos politikos pajėgumų reikmių vertinimą. Tikslas – nustatyti sritis, kuriose karinių ir nekarinių pajėgumų reikmės yra panašios, bei sinergijos potencialą, drauge atsižvelgiant į Europos Vadovų Tarybos nustatytas pajėgumų sritis, įskaitant nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemas, palydovinį ryšį ir kibernetinį saugumą. ES jūrų sričiai skirta bendra dalijimosi informacija aplinka (angl. CISE). Komunikate, kurį planuojama priimti 2014 m. liepos mėn., kaip numatyta Europos jūrų saugumo strategijoje[8], bus pateiktas CISE įgyvendinimo veiksmų planas. Be to, suplanuotas valstybių narių projektas, kuriuo CISE bus kuriama, taikoma ir testuojama didesniu mastu prieš pradedant įgyvendinti šią iniciatyvą 2020 m. Civilinis ir karinis bendradarbiavimas. Siekdama praktiškai pagerinti civilinį ir karinį bendradarbiavimą per dabartinius ES tinklus, Komisija drauge su EGA steigia neformalią koordinavimo grupę, kad padidintų sinergiją ir nustatytų tolesnio bendradarbiavimo sritis. Jau dabar matyti, kad cheminių, biologinių, radiologinių, branduolinių sprogmenų (ChBRB-S) ir nustatymo technologijos yra potencialios Komisijos vidaus saugumo politikos ir EGA veiklos sinergijos sritys. Gegužės 5 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl naujos ES ChBRB-S rizikos nustatymo ir mažinimo koncepcijos (COM(2014) 247), kuriame taip pat nurodyta civilinio ir karinio bendradarbiavimo šiose srityse reikmė. Diskusijos su valstybėmis narėmis vyks Komisijos suburtoje ChBRB-S patariamojoje grupėje. 2.5 Kosmosas ir gynyba Sprendžiant saugumo uždavinius vis svarbesnis vaidmuo tenka su kosmosu susijusių Europos ir nacionalinių pajėgumų plėtotei. Daliai šių pajėgumų ir toliau bus taikoma nacionalinė ir (arba) karinė kontrolė, tačiau Komisija yra įsitikinusi, kad padidinus nacionalinių ir europinių su kosmosu susijusių pajėgumų sinergiją būtų gauta reikšmingos naudos – sumažėtų sąnaudos ir padidėtų veiksmingumas. Požiūris ir siekiai Komisija toliau dirbs, kad apsaugotų kosmoso infrastruktūrą ir paremtų naujos kartos palydovinio ryšio (SATCOM) plėtotę. Kosmoso stebėjimas ir sekimas (angl. SST). 2014 m. balandžio 2 d. buvo priimtas Komisijos pasiūlymas dėl kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programos, kuriuo siekiama apsaugoti kosmoso infrastruktūrą. Taip bus paremtos nacionalinės pastangos suformuoti SST konsorciumą ir teikti Europos lygmens SST paslaugas. Įsteigus konsorciumą Komisija per programą „Horizontas 2020“ paskatins SST įrenginių plėtotę ir atnaujinimą. Palydovinis ryšys (SATCOM). Vadovaujantis Europos Vadovų Tarybos išvadomis, buvo suburta naudotojų grupė, kuriai priklauso Komisijos tarnybų, EIVT, EGA ir Europos kosmoso agentūros atstovai. Ši su saugumu susijusio palydovinio ryšio paklausos fragmentacijos klausimus sprendžianti grupė padės valstybėms narėms rengtis naujos kartos vyriausybinio palydovinio ryšio įvedimui. Be to, Komisija, koordinuodama savo veiksmus su naudotojų grupe, pradės tyrimą, kuriuo bus siekiama įvertinti palydovinio ryšio paklausą tiek civilinės saugos sistemoje, tiek didelėse ES infrastruktūrose. Rezultatus tikimasi gauti 2015 m. Galiausiai Komisija pagal savo kompetenciją išnagrinės galimybes padėti gerinti ES prieigą prie didelės skiriamosios gebos palydovinių vaizdų ir bendros užsienio ir saugumo politikos bei bendros saugumo ir gynybos politikos misijos ir veiksmų. 2.6 ES energetikos politika ir gynybos sektoriaus rėmimo priemonės Suvartojamos energijos kiekio mažinimas – didelis ginkluotųjų pajėgų rūpestis, taigi šios pajėgos galėtų padėti siekti su energija susijusių Europos tikslų. Požiūris ir siekiai 2013 m. Komisija pradėjo diskusijas su valstybėmis narėmis ir EGA dėl konsultacinio forumo, kuris spręstų gynybos ir saugumo sektoriaus energetikos klausimus, steigimo. Tokio forumo tikslas – žinias politikos plėtotės srityje ir kitas energetikos iniciatyvas susieti su specifiniais ginkluotųjų pajėgų reikalavimais ir aplinka. Tikimasi, kad konsultacinis forumas pradės veikti 2014 m. pabaigoje. Rudenį gynybos ministerijose ir (arba) susijusiose institucijose turėtų būti įsteigtos nacionalinės ryšių palaikymo institucijos energetikos klausimams spręsti. Numatyta, kad konsultacinio forumo veiklą ES finansuos 2014–2015 m., o jei valstybės narės iniciatyvą laikys sėkminga, finansavimą bus galima pratęsti. Diskutuojant su nacionaliniais ekspertais paaiškėjo, kad reikia informacijos apie tai, kaip gynybos sektoriuje būtų galima įgyvendinti ES energetikos politiką ir teisės aktus ir taip pagerinti ginkluotųjų jėgų pajėgumus bei prisidėti prie ES ir nacionalinių tikslų, susijusių su 1) energijos vartojimo efektyvumu, 2) atsinaujinančiųjų išteklių energijos naudojimu, 3) ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros apsauga. Todėl konsultacinis forumas iki 2015 m. pabaigos turėtų, be kita ko, parengti: · gaires, susijusias su a) atitinkamų ES energetikos teisės aktų įgyvendinimu, ir b) gynybos sektoriaus investicijų energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių srityje finansavimu; · bendrų valstybių narių veiksmų, kuriais didinama ypatingos svarbos energetikos infrastruktūros apsauga, koncepcijas ir rekomendacijas. 2.7 Tarptautinio matmens stiprinimas Pastaraisiais metais visoje Europoje mažėjant gynybos biudžetui, eksportas į trečiųjų šalių rinkas Europos pramonei darosi vis svarbesnis – taip siekiama kompensuoti sumažėjusią paklausą vidaus rinkoje. Požiūris ir siekiai Konkurencingumas trečiosiose rinkose. Komisija su suinteresuotaisiais subjektais aptars, kaip būtų galima remti Europos gynybos pramonę trečiosiose rinkose. Tarp spręstinų klausimų: kompensavimo reikalavimų trečiosiose šalyse poveikis Europos gynybos sektoriui; kliūtys, su kuriomis susiduria Europos pramonė, varžantis dėl sutarčių trečiosiose šalyse ir ES prekybos ir investicijų susitarimų indėlis; trečiosiose šalyse veikiančių konkurentų gaunama parama ir panašios paramos teikimo ES bendrovėms galimybės. Siekdama aptarti šiuos klausimus, Komisija 2014 m. paskutinį ketvirtį įsteigs forumą, kuriame susiburs valdžios institucijų ir pramonės atstovai. Komisija, remdamasi šio dialogo rezultatais, įvertins reikmę imtis papildomų veiksmų. Ji ir toliau reguliariai bendraus su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma derantis dėl prekybos ir investicijų susitarimų su trečiosiomis šalimis. Dvigubo naudojimo eksporto kontrolė. Atsižvelgdama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamento Nr. 428/2009 įgyvendinimo ataskaitą[9], Komisija 2014 m. balandžio 24 d. priėmė Komunikatą dėl eksporto kontrolės politikos peržiūros[10]. Komunikatu siekiama nustatyti ES strateginės eksporto kontrolės kryptį ir kontrolės modernizavimo politines galimybes. Tęsdama politikos peržiūrą Komisija dabar atliks įvairių Komunikate nustatytų galimybių poveikio vertinimą. Prie šios veiklos prisidės išorės tyrimas ir tikslinės viešos konsultacijos bei pramonės forumas, kuriame dalyvaus svarbiausi suinteresuotieji subjektai. Komisija ketina 2015 m. pirmąjį pusmetį užbaigti poveikio vertinimą ir nustatyti galimus būsimus veiksmus. 3. Išvada Ši ataskaita – atsakas į 2013 m. liepos mėn. priimtą Komisijos komunikatą, be to, ja prisidedama prie 2013 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadų įgyvendinimo. Drauge ji rodo Komisijos veiklos gynybos ir saugumo srityse tęstinumą ir prisideda prie Komisijos indėlio į 2015 m. birželio mėn. vyksiantį Europos Vadovų Tarybos susitikimą. Komisija, plėtodama vidaus rinkos, pramonės, mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką, gali labai sustiprinti Europos gynybos ir saugumo sektorių. Tai itin aktualu, nes mažėjant civilinės ir gynybos sričių atskirčiai, jų ryšys darosi vis intensyvesnis. Tą akivaizdžiai rodo BSGP misijos, kurios iš esmės yra civilinės ir be glaudaus civilinio ir karinio bendradarbiavimo nebus veiksmingos. Todėl tokiose srityse kaip komunikacija, strateginis transportas, stebėjimas, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos ir pan., didėja civilinės ir karinės sričių sinergijos paklausa. ES (visų pirma Komisija, vyriausiasis įgaliotinis ir EGA) turi puikių galimybių spręsti šį uždavinį. Tuo pačiu metu toliau smarkiai mažėja investicijos į gynybos MTTP. 2012 m., palyginti su 2011 m., ES išlaidos gynybos MTTP sumažėjo 38 proc. Tai iš dalies lemia didėjantį gynybos MTTP ir civilinių MTTP atotrūkį. Be to, didėja gynybos pramonės priklausomybė nuo civilinės kilmės technologijų bei veiklos įvairinimo plėtojant civilinį verslą tendencija. Šiuo metu civilinės bendrovės perka technologijas, pavyzdžiui, robotiką, kurios yra aktualios ir gynybos sektoriui. Svarbiausios technologijos, pavyzdžiui, susijusios su dideliais duomenų rinkiniais, sintetine biologija, trimačiu spausdinimu ir kt., taps svarbiu tiek gynybos, tiek civilinės pramonės inovacijų šaltiniu. Kol kas sunku prognozuoti, kaip Europos gynybos ir saugumo sektorius atrodys po 20–30 metų, tačiau akivaizdu, kad pramonės sąlygos kinta. Gynybos veikla ir toliau užims ypatingą vietą, tačiau civilinių elementų svarba nuolat augs. Tokios tendencijos reiškia, kad daugelis Komisijos politikos sričių gynybos sektoriui taps dar svarbesnės, ir teikia didesnės sinergijos ir veiksmingumo užtikrinimo galimybių. Europa neturėtų praleisti progos jomis pasinaudoti. [1] Veiksmų plane numatyti veiksmai nedaro jokio poveikio ES biudžetui, išskyrus asignavimus, jau numatytus oficialiuose Komisijos finansavimo dokumentuose, ir atitinka tam tikras 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje nustatytas Europos programas. Visi plane pristatyti veiksmai yra susieti ir suderinti su atitinkamomis finansavimo priemonėmis, nustatytomis daugiametėje finansinėje programoje. [2] Direktyvos 2009/81/EB 73 straipsnis. [3] Sertifikuotų su gynyba susijusių įmonių registras („Certider“). Daugiau informacijos: http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/defence/certider/. [4] Šie veiksmai – platesnės Komisijos veiklos, kuria siekiama nustatyti civilinių nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų veikimo metmenis, kaip nurodyta balandžio 8 d. komunikate (COM (2014) 207), dalis. Siekdama šio tikslo, Komisija skatins visapusiškai naudotis ES priemonėmis, kad būtų užtikrintas nuoseklus požiūris ir maksimizuota sinergija, be kita ko, sudarant sąlygas saugiai integracijai į nesuskaidytą oro erdvę. [5] COM(2014) 297. [6] COSME – įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa. Jos 2014– 2020 m. biudžetas – 2,3 mlrd. EUR. [7] Grupė buvo suburta 2013 m. vasario mėn., kad patartų Komisijai KET naudojimo Europoje klausimais. [8] 2014 m. kovo 6 d. komunikatas (JOIN (2014) 9). 7 COM(2013) 710, 2013 10 16. [10] COM(2014) 244, 2014 4 24.