LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 134/49

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

2013/C 134/11

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos (2)

„WATERFORD BLAA“/„BLAA“

EB Nr.: IE-PGI-0005-0980-05.03.2012

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas

„Waterford Blaa“/„Blaa“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Airija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

2.4 klasė. Duona, pyragaičiai, pyragai, konditerijos gaminiai ir kiti kepiniai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ yra minkšta puri balta bandelė, aiškiai atpažįstama iš balto miltuoto produkto paviršiaus.

Bandelės savybės:

Forma „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gali būti apvali arba keturkampė. Jos kepamos ir traškios, ir minkštos; formuojamos apvalios ir į kepimo skardą dedamos apvalios, tačiau kepdamos pučiasi ir susijungia, todėl atskirtos tampa keturkampės, bet jų kupolo formos viršus suteikia apvalumo įspūdį.

Dydis „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ yra 3–4,5 cm aukščio, 8–12 cm skersmens ir sveria 40–65 g.

Pristatymas „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gali būti pristatoma dvejopai: Traški Grubaus keturkampio formos arba apvali bandelė su kupolo formos traškiu viršumi, apibarstytu miltais. Pirmu kąsniu traški, paskui tąsaus minkštimo, pasižyminti subtiliu salyklo skoniu ir maloniai karčiu gerai apskrudusios tamsios plutelės poskoniu. Minkšta Minkšta, aiškaus keturkampio, ovalo formos arba apvali blyškios spalvos ir gausiai miltais apibarstyta bandelė. Salstelėjusi, salyklo skonio, lengvos, bet standžios tekstūros ir tirpsta burnoje.

3.3. Žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

— miltai, kuriuose yra daug glitimo ir nėra konservantų,

— valgomoji druska,

— presuotosios mielės,

— tešlos minkštiklis,

— vanduo.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams)

—

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

— 1 etapas: maišymas.

— 2 etapas: rauginimas.

— 3 etapas: formavimas.

— 4 etapas: dalijimas ir rauginimas (papildomai barstant miltais).

— 5 etapas: lyginimas ir kočiojimas (papildomai barstant miltais).

— 6 etapas: tešlos kėlimas (papildomai barstant miltais).

— 7 etapas: kepimas.

— 8 etapas: įvertinimas.

— 9 etapas: atvėsinimas.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė – tik konkreti geografinė vietovė, žinoma kaip visa Voterfordo grafystė ir su Voterfordo grafyste besiribojanti Kilkenio grafystės pietinė dalis, kurią sudaro Alido ir Dankito rinkimų apygardos ir kuri yra pietinė Piltauno rinkimų zonos dalis. Per teritoriją kirsdama Dangano, Narabono, Mulamo, Niutauno, Skerdo, Grynvilendo ir Alido miestų žemes teka Blakvoterio upė.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

„Waterford Blaa“ kepimo tradicija gyvuoja nuo hugenotų atvykimo. Tuo metu ir visais viduramžiais Voterfordas buvo galingas prekybos miestas; oda, kviečiai, miltai, sviestas ir kiti Voterfordo apylinkėse gaminami žemės ūkio produktai buvo plukdomi į Angliją ir žemyninę Europos dalį, daugiausia Ispaniją, Prancūziją bei Italiją, ir iš jų.

Vykstant pilietiniam karui įrašai buvo sunaikinti, todėl, remiantis sakytine istorija, 1685 m. didelė Prancūzijos protestantų dalis buvo ištremta į įvairias jiems prieglobstį suteikusias šalis, įskaitant Angliją ir Airiją. Voterfordas dėl galimybės lengvai jame apsistoti tapo Prancūzijos pabėgėlių traukos centru; jis nebuvo pernelyg nutolęs nuo jų pačių krantų, jei susiklosčius aplinkybėms jie vėl galėtų ten grįžti; taip pat jame buvo prekybos uostas, sudaręs sąlygas tobulinti versliausiųjų prekybinius gebėjimus.

To laikotarpio žodinė tradicija byloja, kad iš tešlos likučių kepamą duonos gaminį septyniolikto amžiaus pabaigoje atsinešė hugenotai. Voterfordo kepėjai mano, kad hugenotams pradėjus kepti „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ ji buvo vadinama „blaad“ arba „Blanc“, o produktui išpopuliarėjus hugenotų kepėjai pradėjo maišyti būtent jam gaminti skirtą tešlą. Vėliau „blaad“ arba „Blanc“ buvo iškraipytas ir pradėtas vadinti „Blaa“; šis pavadinimas vartojamas iki šiol.

Ši duona, ypač tarp neturtingųjų, išpopuliarėjo pirmaisiais 19-ojo amžiaus metais, kai 1802 m. „Krikščionių brolių“ kongregacijos įkūrėjas brolis Edmundas Ignatius Rice'as (1762–1844 m.) „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ pradėjo kepti savo Maunt Sajono rajone Voterforde esančioje kepykloje. Dėl pagrindinių „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ sudedamųjų dalių paprastumo duona buvo pigi ir paklausi tarp vietinių gyventojų.

Įgūdžiai, reikalingi „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gaminti, yra specializuoti ir buvo perduoti hugenotų. Norint išgauti tąsią tešlą, reikia daug minkyti ir ranka barstyti miltais mažiausiai tris kartus skirtingais gamybos etapais, o galutinį produktą prieš kepant reikia suploti ranka; taip užtikrinama, kad produkto nebūtų galima gaminti vien mašinomis ir kad būtų išlaikoma jam būdinga tekstūra ir skonis.

5.2. Produkto ypatumai

Priešingai nei kitiems šios kategorijos produktams „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gaminti nenaudojami konservantai ar stiprikliai, ji gaminama tik iš miltų, kuriuose yra daug glitimo ir nėra konservantų, valgomosios druskos, presuotųjų mielių, tešlos minkštiklio ir vandens.

Papildomai barstant miltais produkto paviršius tampa baltas ir „Waterford Blaa“ arba „Blaa“, kaip jai būdinga, atrodo šiurkščiai sutrūkinėjusi. Kadangi „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ nėra kepama garuose, sunkus miltų sluoksnis apsaugo ją nuo krosnies karščio ir pagerina išvaizdą. Gaminant „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ naudojama labai daug miltų – formuojant, rauginant ir pan., miltų gali būti ir ant apatinės pusės.

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ nebūdinga vienoda forma ir dydis.

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gaminti naudojama tešla yra tąsesnė ir joje nėra tiek vandens, kiek kituose produktuose. „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ kepama ilgiau, siekiant išgauti stipresnę plutelę, pasižyminčią išskirtiniu salyklo skoniu. Gamintojams duoną suplojant ranka užtikrinama nevienoda forma ir išskirtinės savybės.

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ yra populiarus pusryčiams valgomas produktas, dažniausiai kepamas per naktį ir parduodamas kaip duonos gaminys, paprastai valgomas su sviestu, arba dienos užkandis darant sumuštinius su įvairiais įdarais, pvz., keptomis bulvėmis, raudonaisiais dumbliais, airišku filė kepsniu ir pagardais. Vis dėlto labiausiai paplitęs įsitikinimas, kad „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ geriausia plėšyti ranka ir valgyti šviežią tiesiai iš kepyklos.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ ir vietovės ryšys grindžiamas geru produkto vardu, toliau aprašytu tradiciniu gaminimo būdu ir konkrečiomis produkto savybėmis, aprašytomis 5.2. skirsnyje.

Geras „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ vardas siejamas su ankstyvomis istorinėmis jo ištakomis; „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ gamyba prasidėjo 17-ajame amžiuje atvykus Prancūzijos hugenotams, kurie išmokė vietinius gyventojus kepti „Waterford Blaa“ arba „Blaa“.

Taip apie „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ buvo atsiliepiama leidiniuose, pvz.: Eddie Wymberry leidinyje „Well!: Recollections of Waterford in the 1940s and 1950s“.

Produktas vertinamas gerai jau daugybę kartų. 1962 m. pavasarį istorija apie „Waterford Blaa“ išvežiojantį furgoną atsidūrė vietinės spaudos antraštėse, kai dėl sugedusio rankinio stabdžio furgonas pradėjo riedėti nuo kalno ir prispaudė vairuotoją prie greta esančios sienos.

„Waterford Blaa“ pelnė darbininkų, įskaitant dirbančius Voterfordo krištolo fabrike, maitintojos vardą. 2004 m. sausio 30 d. laikraščio „Munster Express“ straipsnyje teigiama: „Žinoma, kad didelė sudėtingų krištolo kūrinių dalis buvo sukurta skrandį pripildžius šviežiai sviestu užtepta „Blaa“ “.

Airijos degustacijų festivaliuose ir 2008 m. Europos vyriausiųjų virėjų asociacijos (Euro-toques) maisto apdovanojimuose „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ kepėjai gavo apdovanojimą už tradicinio regioninio produkto „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ išsaugojimą, nes „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ yra vienas žymiausių regioninių Airijos maisto gaminių, siekiančių toliau nei 18-ąjį amžių. „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ yra tokia įvairiapusė ir tokia neatskiriama kasdienio Voterfordo gyvenimo dalis, kad jos receptas pergyveno daugybę kartų.

Pavadinimas sutampa su vietovės pavadinimu ir dažnai naudojamas kaip Voterfordo simbolis; vietinės radijo stoties WLR FM ryto programa yra vadinama „Didžiosios Blaa pusryčių pramogine laida“; toje vietovėje „Waterford Blaa“ arba „Blaa“ taip pat naudojama reklamuoti vietinius renginius – liaudiškos muzikos renginį „Fleadh Blaa Hooley!“, per kurį renkamos lėšos 2012 m. Voterfordo maisto festivaliui Dangarvane ir festivaliui „Fleadh Cheoil na Mumhan“ („Munster Fleadh“).

„Waterford Blaa“ arba „Blaa“ atpažįstama iš savo sutrūkinėjusio miltuoto paviršiaus, netaisyklingos formos, tąsaus minkšimo ir salyklo skonio. Taip yra dėl kepėjų taikomų metodų pasitelkiant tradicinę hugenotų techniką (minkyti, barstyti miltais, suploti ranka ir kepti) ir paprastą tradicinį receptą.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis (3))

http://www.agriculture.gov.ie/gi/pdopgitsg-protectedfoodnames/products/

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

(2) Pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1151/2012.

(3) Žr. 2 išnašą.