LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2005 m. birželio 14 d. 
Lietuvos banko prašymu  
dėl euro įvedimo įstatymo projekto 
(CON/2005/21) 
 
Įžanga 
1. 2005 m. geguž ės 9 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti 
nuomonę dėl Lietuvos Respublikos euro įvedimo Lietuvos Respublikoje įstatymo projekto (toliau – 
įstatymo projektas).    
2. ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 
105 straipsnio 4 dalimi ir 1998 m. birže lio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl nacionalini ų 
institucijų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais1 
2 straipsnio 1 dalies pirmosiomis trimis įtraukomis, kadangi įstatymo projektas yra susij ęs su 
pinigų klausimais, mok ėjimo priemon ėmis ir su Lietuvos banko uždaviniais, tiek, kiek jis nustato 
Lietuvos bankui tam tikras pareigas. Vadovaudamasi  Europos centrinio banko darbo reglamento 
17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę.   
Įstatymo projekto strukt ūra ir apimtis 
3. Įstatymo projektas apima plat ų temų ratą, siekiant užtikrinti skland ų euro įvedimą Lietuvoje. Jis 
pakeičia arba iš dalies pakei čia esamus pinig ų įstatymus ir reglamentuoja klausimus, susijusius su 
euro įvedimu Lietuvoje. 
4. Konkrečiai, įstatymo projektas numato: (i) euro kaip Lietuvos piniginio vieneto įvedimą ir eurų 
banknotų ir monetų tapimą teisėta mokėjimo priemone Lietuvoje, (ii) eur ų banknotų ir monetų bei 
euro centų monetų atvaizdų skelbimą, (iii) Lietuvos lit ų keitimą į eurus, (iv) klient ų sąskaitų sumų 
litais perskai čiavimą į eurus, (v) kad visos nuorodos į litus Lietuvos teis ės aktuose, sutartyse ir 
kituose dokumentuose pakei čiamos nuorodomis į eurus, (vi) kad nuorodos į nacionalines 
tarpbankines orientacines normas pakei čiamos nuorodomis į EONIA ir EURIBOR, (vii) vertybini ų 
popierių nominalios vert ės pakeitim ą, (viii) dvigub ą kainų nurodym ą, (ix) susid ėvėjusių litų ir eurų, 
taip pat išimt ų iš apyvartos lit ų keitimą, (x) litų išėmimą iš apyvartos ir lit ų kaip teisėtos mokėjimo 
priemonės statuso t ęsimąsi 15 kalendorini ų dienų po euro įvedimo dienos, (xi) kad atsakomyb ę už 
įstatymo projekto pažeidimus nustato Lietuvos teis ė ir (xii) laikin ą tam tikrų įstatymų, susijusių su 
                                                      
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42. 
2 litu, galiojim ą. Įstatymo projektas taip pat: (i) mini neatšaukiamai fiksuot ą euro ir lito 
perskaičiavimo kurs ą bei nustato papildomas apvalinimo taisykles, (ii) nurodo Lietuvos 
Vyriausybei parengti įstatymo projekto įgyvendinimui reikalingus įstatymus, (iii) paveda Lietuvos 
Vyriausybei priimti teis ės aktus darbo ir socialin ės apsaugos teis ės srityse, siekiant eurais išreikšti 
atitinkamas pinigines sumas litais, (iv) si ūlo Lietuvos Vyriausybei, Lietuvos bankui, Vertybini ų 
popierių komisijai, Draudimo prieži ūros komisijai ir kitoms institucijoms parengti teis ės aktus, 
rekomendacijas ir paaiškinim us, susijusius su euro įvedimu, (v) panaikina Lito patikimumo 
įstatymą.  
Įstatymo projekto priedas išvardija Bendrijos teis ės aktus, kurie bus įgyvendinti priimant įstatymo 
projektą. ECB supranta, kad tokio priedo įtraukimas atitinka įstatymų leidybos praktik ą Lietuvoje. 
Įstatymo projekte nenustatyta jo įsigaliojimo data. Vietoj to, įstatymo projekto 16 straipsnio 
1 dalyje yra tuš čia nuoroda, leidžianti suprasti, kad ši data bus įrašyta vėliau.   
5. Įstatymo projekto 2 straipsnis apibr ėžia šias tris s ąvokas: (i) euro įvedimo dien ą; (ii) neatšaukiamai 
fiksuotą euro ir lito perskai čiavimo kurs ą ir (iii) lit ų keitimą į eurus. Pirma, euro įvedimo diena yra 
apibrėžiama kaip diena, nustatyta Ta rybos sprendimu panaikinti išlyg ą dėl Lietuvos pagal Sutarties 
122 straipsnio 2 dalyje nustatyt ą procedūrą. Antra, neatšaukiamai fiksuotas euro ir lito 
perskaičiavimo kursas apibr ėžiamas kaip euro ir lito kursas, nustatytas Tarybos sprendimu pagal 
Sutarties 123 straipsnio 5 dalyje nustatyt ą procedūrą. Trečia, litų keitimas į eurus yra aiškinamas 
kaip litų banknotų ir monetų bei lito cent ų monetų pakeitimas į eurų banknotus ir monetas bei euro 
centų monetas arba įskaitymas į kliento s ąskaitą, taikant neatšaukiamai fiksuot ą perskaičiavimo 
kursą.  
Įstatymo projekto pri ėmimo laikas ir prielaidos 
6. ECB pažymi, kad esami Bendrijos antrin ės teisės aktai pinig ų srityje, konkre čiai 1997 m. 
birželio 17 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1103/97 d ėl tam tikr ų nuostatų, susijusių su euro 
įvedimu2, 1998 m. geguž ės 3 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 974/98 d ėl euro įvedimo3 ir 1998 m. 
gruodžio 31 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2866/98 d ėl euro ir eur ą įvedančių valstybių narių 
valiutų perskaičiavimo kurs ų4, nors esantys tiek dalyvaujan čių, tiek nedalyvaujan čių valstybių 
narių acquis communautaire dalimi, reglamentavo keitim ą į eurą tik 11 tuometini ų dalyvaujan čių 
valstybių narių (o vėliau Graikijoje, kuri įsivedė eurą 2001 m. sausio 1 d.). Ta čiau šie teis ės aktai 
nereglamentuoja keitimo į eurą valstybėse narėse, įstojančiose į euro zon ą vėlesniame 
etape.Atsižvelgdamas į tai, ECB pateikia savo pastabas d ėl įstatymo projekto, atsižvelgdamas į šiuo 
metu galiojan čius Bendrijos antrinius teis ės aktus, ir ši nuomon ė priimta nepažeidžiant joki ų 
                                                      
2  OL L 162, 1997 6 19, p. 1. Reglamentas su pa skutiniais pakeitimais, padarytais 2000 m. lapkri čio 27 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2595/2000 (OL L 300, 2001 12 29, p. 1) 
3  OL L 139, 1998 5 11, p. 1. Reglamentas su pa skutiniais pakeitimais, padarytais 2000 m. lapkri čio 27 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 2596/2000 (OL L 300, 2001 11 29, p. 2) 
4  OL L 359, 1998 12 31, p. 1. Reglamentas su paskutiniais  pakeitimais, padarytais 2000 m. birželio 19 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 1478/2000 (OL L 167, 2000 7 7, p. 1) 
3 būsimų Bendrijos teis ės aktų, susijusių su euro įvedimu bet kurioje valstyb ėje narėje, kuriai šiuo 
metu yra taikoma išlyga.   
7. ECB supranta, kad Lietuvos bankas tikisi, jog įstatymo projektas bus priimtas 2005 m. antrojoje 
pusėje, o įgyvendinantys teis ės aktai – iki 2006 m. liepos 1 d. Ta čiau, nors įstatymo projekto 
įsigaliojimo data įstatymo projekte yra palikta tuš čia, numatyta, kad įstatymo projektas ir j į 
įgyvendinantys teis ės aktai įsigalios tik panaikinus išlyg ą dėl Lietuvos. ECB supranta nacionalin ės 
teisės aktų, papildan čių Bendrijos teis ės aktus pinig ų srityje, pri ėmimo ankstyvame etape tiksl ą. 
Tačiau nereik ėtų pamiršti, kad išimtin ė kompetencija pinig ų srityje d ėl euro priklauso Bendrijai. 
Nacionaliniai teis ės aktai pinig ų srityje gali papildyti Bendrijos teis ę tik tada, kai Bendrijos teis ė tai 
numato, kaip tai buvo Reglamento (EB) Nr. 974/98 atveju. Tod ėl ECB preliminariai pastebi, kad, 
jo manymu, ta apimtimi, kuria įstatymo projektas siejasi su pinig ų nuostatomis, priklausan čiomis 
išimtinei Bendrijos kompetencijai, iš teisin ės pusės būtų nepageidautina, o taip pat nepraktiška 
priimti įstatymo projekt ą iki tol, kol Taryba pati nepriims sprendimo, leidžian čio priimti Lietuvos 
nacionalinius teis ės aktus d ėl euro įvedimo, arba bent jau iki tol, kol Europos S ąjungos 
oficialiajame leidinyje nebus p askelbtas atitinkamo Bendrijos teis ės akto projektas. Ankstyvas 
įstatymo projekto pri ėmimas kelt ų riziką dėl jo neatitikimo b ūsimiems Bendrijos teis ės aktams ir 
galėtų lemti nacionalin ės teisės pritaikymo b ūtinybę, priėmus Bendrijos teis ės aktus. Tod ėl 
pageidautinas tikslas suteikti daugiau teisinio apibr ėžtumo būtų ne pasiektas, o veikiau b ūtų nuo jo 
nutolta.  
8. Įstatymo projekto 13 straipsnis si ūlo dvigub ą 15 kalendorini ų dienų apyvartos laikotarp į litų 
banknotams ir monetoms ir nustato, kad „lit ų banknotai ir monetos, lit ų centų monetos kaip teis ėta 
ir privaloma priimti mok ėjimo priemon ė naudojami 15 kalendorini ų dienų nuo euro įvedimo 
dienos“. Be to, nuo euro įvedimo dienos Lietuvos bankui ir komerciniams bankams, o taip pat 
užsienio bank ų filialams bus draudžiama išduoti klientams lit ų banknotus ir monetas. Šiuo atžvilgiu 
ECB primena, kad Reglamento (EB) Nr. 974/98 15 straipsnis d ėl nacionalin ės valiutos vieneto 
banknotų ir monet ų buvo parengtas tuo metu, kai eur ų banknotų ir monet ų dar nebuvo ir kai 
žmonės bei įmonės dar turėjo prisitaikyti ir priprasti prie nauj os valiutos, tuo tarpu dabar situacija 
yra kitokia, kadangi eur ų banknotai ir monetos yra pla čiai paplit ę valstybėse narėse, kurioms 
taikoma išlyga. Atsižvelgiant į pasikeitusi ą situaciją, taip pat tik ėtina, kad Bendrijos teis ė 
nenustatys dvigubo apyvartos laikotarpio arba nustatys labai trump ą laikotarp į.   
Papildomai pasteb ėtina, kad Lietuvos valdžios institucijos tur ėtų išaiškinti tiksli ą įstatymo projekto 
13 straipsnyje vartojamo žodži ų junginio „kaip teis ėta ir privaloma priimti mok ėjimo priemon ė 
naudojami“ reikšm ę ir įvertinti, ar ši nuostata turi b ūti taikoma visiems fiziniams ir juridiniams 
asmenims. 
9. ECB pažymi, kad n ėra pasiūlyta jokių Lietuvos banko įstatymo ir Lietuvos Konstitucijos dalini ų 
pakeitimų, siekiant Lietuvos teis ės atitikimo Sutar čiai bei Europos centrini ų bankų sistemos ir 
4 Europos centrinio banko statutui. ECB savo Pranešime apie konvergencij ą 20045, nustatė įvairius 
Lietuvos teisin ės konvergencijos aspektus, kuriuos Lietuvos institucijos turi spr ęsti dar gerokai 
prieš euro įvedimą Lietuvoje. Pažym ėtina, kad ši nuomon ė pirma laiko nesprendžia d ėl pranešim ų 
apie konvergencij ą ateityje, kuriuos ECB privalo rengti pagal Sutarties 122 straipsnio 2 dal į. 
Bendros valiutos pavadinimas 10. ECB pažymi, kad įstatymo projekto tekstas lietuvi ų kalba vienaskaitos vardininko linksnyje 
naudoja žod į „euras“, o ne „euro“. Šiuo atžvilgiu ECB nor ėtų priminti Lietuvos institucijoms, kad 
Reglamento (EB) Nr. 974/98 2 straipsnis nustato, jog „ dalyvaujan čių valstybių narių valiuta yra 
euro“
6. Šio Reglamento 2 konstatuojamoji dalis pažy mi, kad 1995 m. gruodžio 15 - 16 d. Madride 
Europos Vadov ų Taryba nusprend ė, kad „ bendros valiutos pavadinimas turi b ūti vienodas visomis 
oficialiomis Europos S ąjungos kalbomis atsižvelgiant į abėcėlių skirtumus “. Iš šių dviejų nuostatų 
visumos yra aišku, kad bendros valiutos pavadi nimas yra „euro“, ir kad šis pavadinimas tur ėtų būti 
identiškas teis ės aktuose, paskelbtuose visomis Bendrijos kalbomis. Be to, ECB nor ėtų pažymėti, 
kad, vadovaujantis Akto d ėl stojimo s ąlygų7 5 straipsnio 3 dalimi, naujosios valstyb ės narės turi 
neginčijamą teisinę pareigą laikytis politini ų susitarim ų, kuriuos pasiek ė Europos Vadov ų Taryba. 
Todėl Madrido Europos Vadov ų Tarybos išvados d ėl bendros valiutos pavadinimo yra privalomos 
naujosioms valstyb ėms narėms, net jei jos ir nebuvo pamin ėtos Reglamento (EB) Nr. 974/98 
konstatuojamojoje dalyje. Tik Bendrija, tur ėdama išimtin ę kompetencij ą pinigų srityje, nustato 
Bendros valiutos pavadinim ą. Kadangi tai yra bendra valiuta ir  siekiant užtikrinti jos akivaizd ų 
vieningum ą, euro pavadinimas turi b ūti identiškas vienaskaitos vard ininko linksnyje visose 
Bendrijos kalbose. Remiantis šiomis teisin ėmis aplinkyb ėmis ir atsižvelgiant į Bendrijos teis ės 
viršenybę, ECB laikosi nuomon ės, kad visuose nacionaliniuose teis ės aktuose teisiškai b ūtina 
nuosekliai vartoti bendros valiutos pavadinim ą „euro“ vienaskaitos va rdininko linksnyje.  
Bendrijos kompetencijos pinig ų srityje pripažinimas 
11. Įstatymo projekto 3 straipsnio 1 dalis nustato, kad euro yra piniginis vienetas Lietuvos 
Respublikoje nuo jo įvedimo dienos. Įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalis taip pat nustato, kad 
ECB ir nacionalini ų centrinių bankų (NCB) išleisti eur ų banknotai ir valstybi ų, kurių piniginis 
vienetas yra euras, išleistos eur ų ir euro cent ų monetos Lietuvoje yra teis ėta ir, laikantis Europos 
Sąjungos teis ės reikalavim ų, privaloma priimti mok ėjimo priemon ė.  
Be to, įstatymo projekto 8 straipsnio  1 dalis nustato, kad nuorodos į litus nuo euro įvedimo 
Lietuvoje dienos yra laikomos nuorodomis į eurus visuose teis ės aktuose, sutartyse ir kituose 
dokumentuose, kurie ir po euro įvedimo dienos galioja likus į jų galiojimo laikotarp į, ir kad dydžiai, 
                                                      
5  Skelbta 2004 m. spalio m ėn. remiantis Sutarties 122 straipsnio 2 dalimi. 
6  Žr. Reglamento (EB) Nr. 974/98 versij ą anglų kalba ir visas kitas versijas oficialiomis kalbomis, išskyrus versij ą graikų 
kalba. 
7  Aktas d ėl Čekijos Respublikos, Estijos Respublikos, Kipro Respub likos, Latvijos Respubli kos, Lietuvos Respublikos, 
Vengrijos Respublikos, Maltos Respub likos, Lenkijos Respublikos, Slov ėnijos Respublikos ir Slovakijos Respublikos 
stojimo sąlygų ir sutarčių, kuriomis yra grindžiama Europos S ąjunga, pritaikom ųjų pataisų (OL L 236, 2003 9 23, p. 33). 
5 išreikšti litais, yra laikomi dydžia is, išreikštais eurais, perskai čiuojant juos įstatymo projekte 
nustatyta tvarka. 
Įstatymo projekto 3 straipsnis ir 8 straip snio 1 dalis reiškia, kad litai yra pakei čiami į eurus. Šiuo 
atžvilgiu ECB nor ėtų pateikti šias pastabas, susijusias su Bendrijos reglament ų tiesioginiu taikymu.  
12. ECB pažymi, kad pagal Sutarties 249 straipsn į Bendrijos reglamentas „yra privalomas visas ir 
tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse narėse“. Dėl to Bendrijos reglamento nereikia perkelti į 
valstybių narių nacionalin ę teisę8. Jeigu valstyb ė narė perkelia reglament ą į nacionalin ę teisę, gali 
likti nežinomas tas faktas, kad tam tikra nuostata buvo Bendrijos teis ės nuostata. Be to, jeigu 
valstybė narė perkelia reglament ą net šiek tiek kitokia forma, yra rizika, kad jo turinys bus 
pakeistas.  
Nepaisant to, valstyb ės narės gali numatyti atitinkamas sankcijas, kurios nebuvo numatytos 
reglamente, ir gali toliau reguliuoti įvairius susijusius klausimus, kuri ų nereguliuoja reglamentas9 
arba gali naudoti tinkamus met odus, siekiant užkirsti keli ą Bendrijos taisykli ų pažeidimui, jei 
nacionalin ė teisė atitinka Bendrijos taisykles10. Remiantis Sutarties 10 straipsniu, valstyb ės narės 
netgi privalo imtis atitinkam ų priemoni ų, kad užtikrint ų šios Sutarties arba Bendrijos institucij ų 
nustatytų pareigų vykdymą. Be to, pa čiame reglamente gali b ūti numatytas reikalavimas valstybei 
narei priimti įgyvendinimo priemones11. Bendrijos reglament ų nuostatų inkorporavimo į 
nacionalin ę teisę metodas gali b ūti pateisinamas tik išimtin ėmis aplinkyb ėmis. Šiuo poži ūriu 
Teisingumo Teismas byloje 272/83 Commission v Italian Republic12 pažymėjo, kad šiuo konkre čiu 
atveju sistemos, skatinan čios gamintoj ų grupių kūrimąsi, taikymas Italijoje negal ėjo būti užtikrintas 
vien tik Bendrijos reglament ų pagalba, ir labiau priklaus ė nuo nuostat ų, priimtų Bendrijos, 
nacionaliniame ir regioniniame lygmenyje, suderinimo. Tokiomis ypatingomis aplinkyb ėmis, tas 
faktas, kad regioniniai įstatymai darnumo tikslu ir siekiant, kad jie b ūtų geriau suprantami 
asmenims, kuriems taikomi, inkorporuoja kelet ą Bendrijos reglament ų nuostatų, Teismo nuomone, 
negali būti laikoma Bendrijos teis ės pažeidimu.  
13. Atsižvelgdamas į tai, kad, išpl ėtus Bendrijos antrini ų teisės aktų pinigų srityje taikym ą į Lietuvą 
laikantis Sutartyje nustatytos proced ūros, šie aktai bus tiesiogiai taikomi Lietuvoje, ECB si ūlo 
išbraukti įstatymo projekto 3 straipsn į ir 8 straipsnio 1 dal į, kadangi šios teis ės nuostatos tik kartoja 
Reglamento (EB) Nr. 974/98 2, 3 ir 14 stra ipsnius ir Sutarties 106 straipsnio 1 dal į. ECB mano, kad 
minėtos Reglamento (EB) Nr. 974/98 ir Sutarties nuostatos yra pakankamai nuoseklios ir 
                                                      
8  Kaip nurodyta Europos Bendrij ų Teisingumo Teismo byloje 34/73 Fratelli Variola S.p.A. v Amministrazione italiana 
delle Finanze  [1973] ECR 981, „remiantis iš Sutarties kylan čiais įsipareigojimais, prisiimtais j ą ratifikavus, valstyb ės 
narės privalo netrukdyti tiesiogi niam taikymui, kuris yra b ūdingas reglamentams ir kitoms Bendrijos teis ės taisyklėms. 
Griežtas šios pareigos laikymasis yra b ūtina sąlyga vienalaikiam ir vi eningam Bendrijos reglament ų taikymui visoje 
Bendrijoje“. Ši pozicija taip pat buvo pakartota byloje 50/76, Amsterdam Bulb BV v. Produkschap voor Siegerwassen  
[1977] ECR 137. 
9  Byla 50/76 nurodyta aukš čiau. 
10  Byla 39/70 Norddeutsches Vieh- und Fl eischkontor GmbH v Hauptzollamt Hamburg-St. Annen  [1971] ECR 49. 
11  Byla C-403/98 Azienda Agricola Monte Arcosu v Regione Autonoma della Sardegna  [2001] ECR I-103. 
12  [1985] ECR 1057. 
6 suprantamos, tod ėl jų nebūtina atkartoti ar atspind ėti Lietuvos teis ėje. Arba, šios įstatymo projekto 
nuostatos tur ėtų aiškiai nurodyti Bendrijos teis ės aktus, kuri ų pagrindu Lietuvoje yra įvedamas 
euro.  
14. Be to, įstatymo projekto 8 straipsnio 1 dalis mini nuorodas į litus šiose priemon ėse: (i) teis ės 
aktuose; (ii) sutartyse; ir (iii) kituose dokumen tuose. Tuo tarpu Reglamento (EB) Nr. 974/98 
14 straipsnis mini „teis ės priemones“, kurias Reglamento (EB) Nr. 974/98 1 straipsnio antra įtrauka 
apibrėžia kaip „teis ės ir įstatymines nuostatas, administracinius aktus, teismo sprendimus, sutartis, 
vienašalius teis ės aktus, mok ėjimo priemones, išskyrus banknotus ir monetas, ir kitas teisin ę galią 
turinčias priemones“. ECB mano, kad, palyginus su tuo, įstatymo projekto 8 straipsnio 1 dalis yra 
nepakankamai tiksli, ir tod ėl siūlo ją išbraukti arba pakeisti įstatymo projekto tekst ą, suderinant j į 
su Reglamento (EB) Nr. 974/98 nuostatomis. 
Teisėtos mokėjimo priemon ės samprata 
15. Atsižvelgdamas į įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalyje nustatyt ą privalom ą eurų banknotų ir 
monetų priėmimą, ECB supranta, kad tai nepažeidžia bendrojo šali ų sutartinės autonomijos 
principo ir kad tai nedraus skolininkams ir kreditoriams susitarti d ėl skolinių įsipareigojim ų 
vykdymo negrynaisiais pinigais arba kita valiuta, nei yra teis ėta mokėjimo priemon ė. Siekiant 
patobulinti įstatymo projekt ą, ECB rekomenduoja patikslinti, kad įstatymo projekto 3 straipsnio 
2 dalis nedraudžia šalims susitarti d ėl kitokių skolinių įsipareigojim ų vykdymo b ūdų. Be to, 
imperatyvios teis ės normos arba paprotin ė teisė gali nustatyti apribojimus nevaržomam gryn ųjų 
pinigų naudojimui skoliniams įsipareigojimams vykdyti. 
Eurų banknot ų ir monet ų bei euro cent ų monetų atvaizdų skelbimas 
16. ECB pažymi, kad pagal įstatymo projekto 4 straipsn į Lietuvos bankas viešai skelbia informacij ą 
apie eurų banknotų averso ir reverso bei eur ų monetų ir euro cent ų monetų bendrosios pus ės 
(reverso) ir nacionalin ės pusės (averso) atvaizdus bei j ų mokumo požymi ų aprašymus. ECB pritaria 
šiai nuostatai, kadangi ji leis Lietuvos visuomenei geriau susipažinti su eur ų banknotais ir 
monetomis. Siekdamas užbaigtumo, Lietuvos bankas taip pat gal ėtų skelbti vis ų valstybių narių, 
įsivedusių eurus, monet ų averso nacionalinius dizainus, kadangi iš įstatymo projekto 4 straipsnio 
neaišku, ar ši nuostata taip pat taikoma kit ų valstybių narių išleistoms eur ų monetoms.  
Litų banknot ų ir monet ų keitimas 
17. Įstatymo projekto 2 straipsnio 2 dalis, inter alia , apibrėžia termin ą „litų keitimas į eurus“, kuris 
apima litų banknotų ir monet ų keitimą į eurų banknotus ir monetas. D ėl tikslaus šios s ąvokos 
apibrėžimo, ECB rekomenduoja išbraukti nuorod ą į „lito cent ų monetas“. ECB supranta, kad 
bendra sąvoka „litų monetos“ apima tiek lito cent ų monetas, tiek lit ų monetas. Be to, ECB 
rekomenduoja patikslinti lit ų keitimo į eurus sąvoką, nurodant, kad kliento s ąskaitų kreditavimas 
atitinkama suma eurais vykdomas atsižvelgiant į litų banknot ų ir monet ų keitimą, kadangi 
priešingu atveju tai gali b ūti painiojama su paprastu banko s ąskaitų sumų litais konvertavimu į 
7 eurus, kuris vyks d ėl euro įvedimo nekei čiant banknot ų ir monet ų, kaip tai numatys Bendrijos 
teisės aktai.   
18. ECB pritaria įstatymo projekto 5 straipsnyje numatytai nuostatai, pagal kuri ą Lietuvos bankas litus 
į eurus kei čia neribodamas sumos ir neatlygintinai, o komerciniai bankai ir užsienio bank ų filialai - 
ribotą laiką. ECB taip pat pažymi, kad Reglamento (EB) Nr. 974/98 16 straipsnis nustato, kad 
„vadovaudamiesi “ dalyvaujan čių valstybių narių „įstatymais ir praktika “, valstybi ų narių banknotų 
ir monetų leidėjai toliau priima pirmiau j ų išleistus banknotus ir monetas už eurus pagal 
perskaičiavimo kurs ą. Įstatymo projektas dabar tiesiogiai patikslina, kad Lietuvos bankas lit ų 
banknotus ir monetas į eurus keis neribot ą laiką. ECB supranta, kad tai atitinka dabartin ę Lietuvos 
banko taikom ą praktiką, ir pritaria šiai nuostatai, kadangi ji didina teisin į aiškumą.  
19. Papildomai Lietuvos institucijos gali nurodyti įstatymo projekte, ar užmokes čių, kuriuos ims 
bankai už keitimo operacijas pra ėjus laikotarpiui, kurio metu jie prival ės keisti litus į eurus 
neatlygintinai, dydis b ūtų kaip nors ribojamas.   
Perskaičiavimo kursas ir papildomos apvalinimo taisykl ės 
20. Perskaičiavimo kurso ir perskai čiavimo taisykli ų atžvilgiu įstatymo projekto 6 straipsnis daro 
nuorodą į neatšaukiamai fiksuot ą perskaičiavimo kurs ą ir ES teis ės aktų nustatytas taisykles. Be to, 
šis straipsnis nustato negalutini ų sumų apvalinimo taisykles, perskai čiuojant litus į eurus. ECB 
pažymi, kad tam tikromis aplinkyb ėmis gali b ūti tinkamas tikslesnis pinigini ų dydžių 
perskaičiavimas, ypa č jei pritaikius bendr ąsias apvalinimo taisykles b ūtų gaunami kitokie skai čiai, 
negu tikėjosi suinteresuotos šalys, pvz., vartotojai, kaip parod ė neseniai Teisingumo Teisme 
nagrinėta byla13. Todėl Lietuvos institucijos gali laikyti svarbiu įvertinti kiekvien ą atvejį atskirai, 
siekiant nustatyti, ar tarpini ų sumų perskaičiavimas yra teisingas ir priimtinas. 
21. Be to, Lietuvos institucijos gali nurodyti, kas ir ka ip nustatys „tikslesnius išraiškos principus“, kaip 
nurodyta įstatymo projekto 6 straipsnio 3 dalyje, ir koki ų taisyklių reikės šių principų taikymui.  
22. Piniginių dydžių perskaičiavimo atžvilgiu ECB pažymi, kad įstatymo projekto 6 straipsnis nustato, 
jog keičiant ir perskai čiuojant litus į eurus, taikomas neatšaukiamai fiksuotas perskai čiavimo 
kursas, ir kad taikomos Bendrijos teis ės aktų nustatytos perskai čiavimo taisykl ės. Tačiau atrodo, 
kad įstatymo projekto nuostatos d ėl piniginių dydžių perskaičiavimo nėra visais atvejais vienodos. 
Pavyzdžiui, įstatymo projekto 2 straipsnio 2 dalis nustato, kad lit ų keitimui į eurus yra taikomas 
neatšaukiamai fiksuotas perskai čiavimo kursas, tuo tarpu kitos nuostat os, pavyzdžiui, 7 straipsnis ir 
8 straipsnio 1 dalis, mini pinigini ų dydžių perskaičiavimą „įstatymo projekte nustatyta tvarka“. 
Galiausiai, įstatymo projekto 11 straipsnio 2 dalis mini kain ų perskaičiavimą taikant neatšaukiamai 
fiksuotą perskaičiavimo kurs ą įstatymo projekto 6 straipsnyje nustatyta tvarka. Aiškumo d ėlei 
įstatymo projektas tur ėtų daryti vienod ą ir aiški ą nuorodą į Bendrijos reikalavimus d ėl 
perskaičiavimo, siekiant išvengti klaidingo įstatymo projekto aiškinimo, d ėl kurio Bendrijos 
apvalinimo ir išraiškos taisykl ės nebūtų taikomos visomis aplinkyb ėmis. 
                                                      
13  Byla C-19/03, Verbraucher-Zentrale Hamburg eV  v. O2 (Germany) GmbH & Co. OHG . 
8 Indėlių ir sąskaitų perskaičiavimas 
23. Įstatymo projekto 7 straipsnis nustato, kad ind ėliai ir kitos sumos klient ų sąskaitose litais euro 
įvedimo dien ą bus neatlygintinai perskai čiuojamos į eurus įstatymo projekte nustatyta tvarka.  
24. Nors nebūdamas teisiškai b ūtinu, atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 974/98 14 straipsn į, įstatymo 
projekto 7 straipsnis papildo Bendrijos taisykl ę, uždrausdamas bet kok į užmokest į už indėlių ar 
kitų sumų perskaičiavimą. Tai atitinka geros praktikos standartus, apib ūdintus 1998 m. 
balandžio 23 d. Komisijos rekomendacijos 98/286/ECB d ėl mokesčių bankams už perskai čiavimą į 
eurus14 2 straipsnyje. Papildomai ECB si ūlo Lietuvos institucijoms įtraukti į įstatymo projekt ą 
nuostatą, teigiančią, kad sumos vis ų rūšių sąskaitose kredito įstaigose ir kituose subjektuose 
perskaičiuojamos neatlygintinai.  
Finansinės atskaitomyb ės ir kiti susij ę dokumentai 
25. Įstatymo projekto 8 straipsnio 2 dalis nustato, kad finansin ė, statistinė ar mokestin ė atskaitomyb ė 
už laikotarpius iki euro įvedimo dienos sudaroma litais, jei kitais teis ės aktais nenustatyta kitaip. 
ECB neprieštarauja šiai įstatymo projekto nuostatai, tiek,  kiek ji atitinka Bendrijos teis ę.   
Nacionalini ų orientacini ų normų pakeitimas 
26. Įstatymo projekto 9 straipsnio 1 dalis nuo euro įvedimo dienos pakei čia visas teis ės aktų, sutarčių ir 
kitų dokument ų nuorodas į VILIBOR (Vilnius Interbank Offered Rate) nuorodomis į EURIBOR 
(Euro Interbank Offered Rate).  VILIBOR vienos nakties paskol ų palūkanų normos pakei čiamos 
nuorodomis į EONIA (Euro OverNight Index Average) . ECB supranta, kad Lietuvos bankas šiuo 
metu skelbia VILIBOR pagal 1998 m. gruodž io 10 d. Lietuvos banko valdybos nutarim ą Nr. 21115.  
27. ECB supranta neb ūsiant tarpin ės stadijos, kurios metu b ūtų sukurtas nacionalinis VILIBOR 
substitutas. Tod ėl pritariama įstatymo projekto si ūlomiems pakeitimams, kadangi jie prisid ės prie 
pinigų rinkos Europos mastu vienyb ės stiprinimo ir panaikins nacionalines pal ūkanų normas. ECB 
taip pat pažymi, kad VILIBID (Vilnius Interbank Bid Rate), kur į šiuo metu skelbia Lietuvos 
bankas, si ūloma panaikinti nuo 2006 m. sausio 1 d., kaip  tai numatyta 2005 m. balandžio 28 d. 
Lietuvos banko valdybos nutarime Nr. 68. ECB taip pat si ūlo įtraukti į įstatymo projekt ą nuostatą, 
leidžiančią šalims jų tarpusavio susitarimu nukrypti nuo šioje pastraipoje nurodytos taisykl ės. 
28. Atsižvelgiant į tai, kad VILIBOR bus pakeistas atitinkamomis euro zonos orientacin ėmis 
normomis, įstatymo projektas tur ėtų nurodyti Lietuvos bankui nebeskelbti VILIBOR nuo euro 
įvedimo Lietuvoje dienos (išskyrus istorinius duom enis). Alternatyviai, ECB tikisi, kad Lietuvos 
bankas pakeis savo 1998 m. gruodžio 10 d. nutarim ą Nr. 211, siekiant nutraukti VILIBOR 
skelbimą.  
                                                      
14  OL L 130, 1998 5 1, p. 22. 
15  Valstyb ės žinios, 1998, Nr. 112-3121, su daliniais pakeitimais,  padarytais 2005 m. balandž io 28 d. Lietuvos banko 
valdybos nutarimu Nr. 68 (Valstyb ės žinios, 2005, Nr. 59-2089). 
9 29. Lietuvos institucijos tur ėtų peržiūrėti visus nacionalinius teis ės aktus, siekiant patikrinti, ar 
VILIBOR pakeitimas EURIBOR arba EONIA yra visada tinkamas. Pavyzdžiui, 2000 m. birželio 29 d. Europos Parlamento ir  Tarybos direktyvos Nr. 2000/35/EB d ėl kovos su pav ėluotais 
komercini ų sandorių apmokėjimais 3 straipsnio 1 dalies d punktas tiesiogiai reikalauja iš 
dalyvaujan čių valstybių narių, kad apskai čiuojant baudas už pav ėluotus mok ėjimus, būtų taikoma 
palūkanų norma, kuri ą ECB naudoja savo pagrindin ėms refinansavimo operacijoms.   
Vertybini ų popierių nominalios vert ės pakeitimas 
30. Pagal įstatymo projekto 10 straipsnio 1 dal į visų Vyriausyb ės vertybini ų popierių, išleistų litais, 
nominali vert ė pakeičiama konkretaus investuotojo kiekvienoje atskiroje s ąskaitoje turim ų 
vertybinių popierių bendrąją nominali ą vertę padalijant iš euro ir lito perskai
čiavimo kurso, 
padauginant iš 100 ir suapvalinant iki sveiko skai čiaus įstatymo projekto 6 straipsnyje nustatyta 
tvarka. Iš esm ės tada vertybini ų popierių nominali vert ė išreiškiama euro centais. ECB pritaria 
numatytai valstyb ės skolos nominalios vert ės pakeitimo tvarkai. Pasirinktas metodas, t.y. 
grindžiamas atskirais vertybini ų popierių paketais ir apvalinimu iki euro cent ų yra panašus į 
metodą, kurį perėjimo į trečiąjį Ekonomin ės ir pinigų sąjungos etap ą išvakarėse pasirinko daugelis 
valstybių narių.  
31. Kaip siūloma įstatymo projekto 10 straipsnio 2 dalyje, 30 pastraipoje apib ūdintas metodas taikomas 
ir kitiems nematerialiems skolos vertybiniams popieriams, jei emitentas ir tos emisijos vertybini ų 
popierių turėtojai nesusitaria d ėl kitokio metodo. Ta čiau neaišku, ar įstatymo projekto 10 straipsnio 
2 dalis būtų taikoma konvertuojamiems skolos vertybiniams popieriams.  
32. ECB pažymi, kad įstatymo projektas nereglamentuoja kai kuri ų klausimų, kuriuos kitos valstyb ės 
narės laikė tinkama reglamentuoti vertybini ų popierių nominalios vert ės pakeitimo atžvilgiu, 
pavyzdžiui: (i) išraiškos pakeitimo/nominalios vert ės pakeitimo išlaid ų perkėlimo 
emitentui/skolininkui ir (ii) trumpo te rmino išraiškos pake itimo/nominalios vert ės pakeitimo 
priemonių teisminiam užgin čijimui.  
Akcijų perskaičiavimas 
33. Pagal įstatymo projekto 10 straipsnio 3 dal į, nuosavyb ės vertybini ų popierių nominali vert ė 
pakeičiama bendr ą tos pačios klasės ir nominalios vert ės išleistų vertybini ų popierių nominali ą 
vertę litais padalijant iš perskai čiavimo kurso ir iš išleist ų tos klas ės ir nominaliosios vert ės 
vertybinių popierių skaičiaus. Be to, įstatymo projekto 10 straipsnio 4 dalis nustato, kad sprendim ą 
dėl nuosavyb ės vertybini ų popierių nominalios vert ės pakeitimo (pageidaujamu tikslumu, ne 
mažesniu kaip vienas euro centas) priima bendrov ės visuotinis akcinink ų susirinkimas ne v ėliau 
kaip prieš 30 kalendorini ų dienų iki euro įvedimo dienos, ir visuotinis akcinink ų susirinkimas taip 
pat sprendžia, ar d ėl keitimo į didžiąją pusę susidarius į įstatinio kapitalo padid ėjimą padengti 
papildomais įnašais arba iš bendrov ės lėšų, ar dėl keitimo į mažąją pusę susidarius į skirtumą 
pervesti į bendrovės rezervą. Įstatymo projekto 10 straipsnio 5 da lis reglamentuoja situacijas, kai 
bendrovės visuotinis akcinink ų susirinkimas nepriima sprendimo nustatytu laiku ir nustato, kad nuo 
10 pirmiau aprašytu b ūdu apskai čiuotos nuosavyb ės vertybini ų popierių nominaliosios vert ės eurais 
atmetama dalis, esanti po dviej ų skaičių po kablelio ir gaunama vertybini ų popierių nominali vert ė 
sveikais euro centais. D ėl tokio keitimo gautas skirtumas pervedamas į bendrovės rezervą. 
34. Šiuo atžvilgiu ECB pažymi, kad pagal Akcini ų bendrovi ų įstatymo16 40 straipsnio 6 dal į akcijos 
nominali vert ė turi būti išreikšta litais be cent ų. Taikant 33 pastraipoje nurodytas perskai čiavimo 
taisykles, akcijos nominali vert ė gali būti ne sveikasis skai čius. Todėl Lietuvos institucijos tur ėtų 
apsvarstyti Akcini ų bendrovi ų įstatymo dalin į pakeitimą.  
35. ECB taip pat pažymi, kad keitimas į eurus gali tur ėti įtakos įmonėms, kurios n ėra bendrov ės, 
veikiančios pagal Akcini ų bendrovi ų įstatymą, todėl Lietuvos institucijos tur ėtų apsvarstyti, ar 
reikėtų nustatyti specialias taisykles tokioms įmonėms, ypač dėl jų įstatinio kapitalo, dali ų ir 
kitokių kapitalo įnašų perskaičiavimo į eurus. 
Dvigubas kain ų nurodymas 
36. Įstatymo projekto 11 straipsnis, kuris reglamentuoja dvigub ą kainų nurodym ą, nustato, kad: 
(i) asmenys, parduodantys prekes (paslaugas), bus įpareigoti nurodyti preki ų (paslaug ų) kainas 
eurais ir litais ne v ėliau kaip 60 kalendorini ų dienų iki euro įvedimo dienos ir 60 kalendorini ų 
dienų įvedus eur ą; (ii) nurodomos kainos bus apskai čiuojamos taikant neatšaukiamai fiksuot ą 
perskaičiavimo kurs ą įstatymo projekto 6 straipsnyje nustatyta tvarka; (iii) kain ų nurodymas eurais 
ir litais tur ėtų būti aiškiai suprantamas, netur ėtų būti klaidinantis ar pateikiamas kartu su pernelyg 
gausia informacija.  
37. Atsižvelgiant į 1998 m. balandžio 23 d. Komisijos rekomendacij ą 98/287/EB d ėl dvigubo kain ų ir 
kitų piniginių dydžių nurodymo17, Lietuvos institucijoms si ūloma apsvarstyti galimyb ę nustatyti, 
kad kainos, kurios buvo perskai čiuotos iš lit ų į eurus, apvalinamos iki artimiausio euro cento, ir 
pareigą aiškiai nurodyti, kokiu vienetu nustatoma kaina, ir kokia yra priešin ė vertė. Galima b ūtų 
apsvarstyti ir kai kuriuos kitus klausimus, pavyzdžiui, dvigub ų kainų nurodym ą kvituose, 
atlyginimo lapeliuose ar kitose finansin ėse ataskaitose.   
Susidėvėjusių litų banknot ų ir monet ų keitimas 
38. Dėl susidėvėjusių eurų banknotų ir monetų keitimo, kur į nustato įstatymo projekto 12 straipsnio 3 
dalis, ECB pažymi, kad šios nuostatos netur ėtų būti įstatymo projekte. 2003 m. kovo 20 d. ECB 
sprendimas ECB/2003/4 d ėl euro banknot ų nominalų, specifikacij ų, atkūrimo, keitimo ir iš ėmimo 
iš apyvartos18 jau reglamentuoja š į klausimą, todėl, siekiant užtikrinti vienod ą šio Sprendimo 
taikymą ir tokiu b ūdu apsaugoti žmoni ų pasitikėjimą eurų banknotais ir monetomis, valstybi ų 
narių, kurioms netaikoma išlyga, nacionalin ės institucijos tur ėtų susilaikyti nuo Sprendimo 
įgyvendinimo nacionalin ėje teisėje. Be to, Sprendimo ECB/2003/4 nereikia min ėti įstatymo 
projekto priede, kuris išvardija įstatymo projektu įgyvendinamus Bendrijos teis ės aktus.  
                                                      
16  Valstybės žinios , 2000, No 64-1914. 
17  OL L 130, 1998 5 1, p. 26. 
18  OL L 78, 2003 3 25, p. 16. 
11 Atlyginim ų, pensijų ir kitų socialini ų išmokų perskaičiavimas 
39. Įstatymo projekto 15 straipsnio 1 dalies 2 punkt as paveda Vyriausybei parengti dalinius teis ės aktų 
dėl atlyginim ų, pensijų ir kitų socialini ų išmokų pakeitimus. Įstatymo projektas nustato 
perskaičiavimo taisykles perskai čiuojant atlyginimus, pensijas ir kitas socialines išmokas į eurus, ir 
ECB supranta, kad toks metodas užtikrint ų apvalinimo atlikim ą neutraliu b ūdu arba gav ėjų naudai. 
Tačiau Lietuvos institucijos tur ėtų atidžiai perži ūrėti atvejus, kai min ėti dydžiai yra naudojami kaip 
tam tikra riba, o ne kaip mok ėtina suma.  
Tam tikr ų „apvalių sumų“ koregavimas 
40. ECB pažymi, kad įstatymo projektas nereglamentuoja tam tikr ų „apvalių sumų“, tokių kaip baud ų, 
rinkliavų, mokesčių ir pan. koregavimo, perskai čiavus jas eurais. Toki ų sumų koregavimas po 
perskaičiavimo yra nacionalini ų institucij ų prerogatyva, kuri gali prisid ėti prie didesnio teisinio 
aiškumo ir skaidrumo, ir bendros valiutos priimtinumo.  
Įstatymo projekto įsigaliojimas ir kai kuri ų kitų įstatymų panaikinimas 
41. Dėl įstatymo projekto įsigaliojimo, įstatymo projekto 16 straipsnio 1 dalyje palikta tuš čia nuoroda 
gali atrodyti šiek tiek klaidinanti, kadangi įvairios įstatymo projekto nuostatos ne įsigalios tuo pa čiu 
metu. Pavyzdžiui, nuostatos d ėl dvigubo kain ų nurodymo įsigalios iki euro įvedimo, tuo tarpu tam 
tikros kitos nuostatos gali įsigalioti tik nuo euro įvedimo Lietuvoje dienos. Bent jau d ėl tam tikr ų 
įstatymo projekto nuostat ų, Lietuvos institucijos tur ėtų apsvarstyti galimyb ę nustatyti, kad jos 
įsigalios, jeigu ir tuo metu, kai Taryba, veikdama Sutarties 122 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, 
nutars, kad Lietuva išpild ė bendrai valiutai įvesti reikalingas s ąlygas ir panaikins išlyg ą dėl 
Lietuvos arba kada toks panaikinimas įsigalios. Be to, Bendrijai pri ėmus šiuos sprendimus, 
Lietuvos institucijoms gali prireikti tam tikro laiko prieš įstatymo projekto įsigaliojim ą peržiūrėti jo 
atitikimą naujai Bendrijos teis ės aktų sistemai. 
42. Įstatymo projekto 16 straipsnio 2 dalis nustato, kad pra ėjus 15 kalendorini ų dienų nuo euro įvedimo 
dienos neteks galios kai kurie įstatymai, įskaitant Pinig ų išleidimo įstatymą, Pinigų įstatymą ir 
Užsienio valiutos Lietuvos Respublikoje įstatymą, tačiau jais neapsiribojant. D ėl laikotarpio, 
prasidedan čio po euro įvedimo ir pasibaigian čio penkiolikt ą dieną nuo euro įvedimo, min ėti 
įstatymai, pagal įstatymo projekto 16 straipsnio 2 dal į, bus taikomi tiek, kiek jie neprieštarauja 
įstatymo projektui. ECB nuomone, įstatymo projekto 16 straipsnio 2 dalis tur ėtų būti iš dalies 
pakeista, nustatant, kad nurodyti įstatymai, tiek kiek jie susij ę su nacionaline kompetencija pinig ų 
srityje, panaikinami nuo euro įvedimo dienos, kadangi nacionalin ės teisinės nuostatos pinig ų srityje 
negali likti galioti įvedus eur ą Lietuvoje. Kai tik įsigalioja išlygos d ėl Lietuvos panaikinimas, t. y. 
nuo euro įvedimo dienos, visi klausimai pinig ų srityje priklausys Bendrijos kompetencijai. Nuo tos 
dienos nacionalin ės teisės nuostatos, reglamentuojan čios nacionalin ę valiutą, turės būti suderintos 
su Bendrijos teise ar, jei reikia, panaikintos. Svarbu pažym ėti, kad nacionalin ė teisė gali nustatyti 
keitimo tvark ą, tačiau tik ta apimtimi, kuri yra deleguota Bendrijos teis ės aktų arba kuri yra 
Bendrijos teis ės aktuose nenumatyta ir jiems neprieštarauja.  
12 43. ECB supranta, kad Lito komitetas, įsteigtas 1991 m. Pinig ų išleidimo įstatymu, pastarajam netekus 
galios, bus panaikintas, o Lietuvos Respublikos  Seimas nepriims jokio atskiro nutarimo d ėl Lito 
komiteto panaikinimo. Ta čiau Lito komitetui ar Seimui gali tekti panaikinti kai kurias 1993 m. 
birželio 14 d. Lito komiteto nutarimo d ėl Lietuvos Respublikos nacionalini ų pinigų įvedimo ir 
laikinų pinigų-talonų išėmimo iš apyvartos nuostatas, kuri ų pagrindu tam tikro nominalo lit ų 
banknotai ir monetos buvo išleisti į apyvartą. Lietuvos institucijos taip pat gali perži ūrėti kitus 
Lietuvos teis ės aktus, priimtus Pinig ų išleidimo įstatymo pagrindu, tokius kaip 1993 m. 
birželio 16 d. Lietuvos banko valdybos nutarim ą Nr. 461 d ėl Lietuvos talon ų išėmimo iš apyvartos 
Lietuvoje19, kuris įpareigoja atlikti visus mok ėjimus tik litais, ir 1993 m. liepos 30 d. Lietuvos 
banko valdybos ir Vyriausyb ės nutarim ą Nr. 585 d ėl prekybos užsienio valiuta uždraudimo 
Lietuvos Respublikos vidaus rinkoje20, kuris, be kita ko, įpareigoja išreikšti visas kainas tik litais.  
44. Įstatymo projekto 16 straipsnio 2 dalies 10 – 19 punktai panaikina Užsienio valiutos Lietuvos 
Respublikoje įstatymą21ir jo vėlesnius dalinius pakeitimus. Šis įstatymas bendrais bruožais nustato, 
kad: (i) užsienio ir nacionaliniai asmenys turi teis ę atidaryti užsienio valiutos s ąskaitas Lietuvoje 
veikiančiose kredito įstaigose; (ii) užsienio valiutos keitimo  paslaugas gali teikti tik licencijuotos 
kredito įstaigos; (iii) Lietuvos bankas gali nustatyti užsienio valiutos keitimo tvark ą; (iv) užsienio 
valiuta gali b ūti naudojama mok ėjimams negrynaisiais pinigais jei šalys taip susitar ė; šalys taip pat 
gali susitarti naudoti eurus mok ėjimams negrynaisiais ir grynaisiais pinigais; (v) užsienio institucij ų 
suteiktos paskolos turi b ūti įregistruojamos Finans ų ministerijoje (jei valstyb ė garantuoja j ų 
grąžinimą) arba Lietuvos banke; ir (vi) visos įmonės, įstaigos, organizacijos ir kredito įstaigos 
privalo tvarkyti savo apskait ą pagal oficial ų lito kursą ir Lietuvos banko skelbiamus lito ir užsienio 
valiutos santykius.  
45. Užsienio valiutos Lietuvos Respublikoje įstatymo atžvilgiu ECB supranta, kad, panaikinus š į 
įstatymą, užsienio valiutos keitimo pasla ugos bus atliekamos pagal Finans ų įstaigų įstatymą22, ir 
kad asmenys, turintys teis ę teikti tokias paslaugas, neb ūtinai bus tik kredito įstaigos. Be to, atrodo, 
kad, panaikinus Užsienio va liutos Lietuvos Respublikoje įstatymą, (i) pareig ą pranešti apie s ąskaitų 
atidarymą užsienyje reglamentuos kiti Lietuvos teis ės aktai; (ii) užsienio asmen ų suteiktos paskolos 
nebebus registruojamos; ir (iii) mok ėjimai bet kokia užsienio valiuta bus leidžiami tiek, kiek šalys 
susitaria d ėl tokio mok ėjimo. 
46. Užsienio valiutos įstatymo 6 straipsnis vertas ypatingo svarstymo. Šis straipsnis teigia, kad visos 
įmonės, įstaigos, organizacijos ir kredito ins titucijos privalo tvarkyti savo apskait ą pagal oficial ų 
lito kursą ir Lietuvos banko skelbiamus lito ir užsienio valiutos santykius. Nors pastaroji nuostata 
yra naikintina, pri ėmus ir įsigaliojus įstatymo projektui, ECB pažymi, kad šiuo metu Lietuvos teis ė 
numato fiksuot ą valiutos kurso režim ą. Todėl įvairūs teisės aktai daro nuorod ą į dvi skirtingas 
                                                      
19  Valstybės žinios , 1993, No 25-587. 
20  Valstybės žinios , 1993, No 34-790. 
21  Valstybės žinios , 1993, No 28-640. 
22  Valstybės žinios , 2002, No 91-3891. 
13 sąvokas: (i) oficial ų lito keitimo kurs ą; ir (ii) lito ir užsienio valiut ų keitimo kursus, skelbiamus 
Lietuvos banko.  
Oficialų lito kurs ą bazinės valiutos atžvilgiu nustato Lietuvos bankas, suderin ęs su Vyriausybe. 
Šiuo metu pagal Lietuvos banko ir Vyriausyb ės priimtus nutarimus23 lito bazin ė valiuta yra euro. 
Lietuvos teisin ės nuostatos, numatan čios fiksuot ą valiutos kurso režim ą, turės būti panaikintos 
įvedus eur ą Lietuvoje, atsižvelgiant į išimtinę Bendrijos kompetencij ą valiutos kurso klausimais24 
(žr., pavyzdžiui, Sutarties 111 straipsn į).  
ECB pažymi, kad šiuo metu Lietuvos bankas skelbia lito kursus pagrindini ų valiutų atžvilgiu. 
Bendrai pastebint, atsižvelgiant į Bendrijos išimtin ę kompetencij ą valiutos kurso klausimais ir šiuo 
metu galiojant į rinka grindžiam ą valiutos kurso režim ą euro zonoje, Eurosistemos narys negali 
individualiai nustatyti ar „fiksuoti“ užsienio valiut ų oficialių kursų euro atžvilgiu, įpareigojant 
rinkos dalyvius prekiauti remiantis šiais kursais. Ta čiau Eurosistemos narys gali nustatyti 
orientacinius valiutos keitimo kursus pagal pa čios Eurosistemos kriterijus ir metodologij ą. 
Dalyvaujan čios valstyb ės narės negali nustatyti toki ų orientacini ų kursų šalims, kurios, veikdamos 
sąžiningai, gali susitarti d ėl kitokių valiutos keitimo kurs ų savo sandoriams, kurie paskui gal ėtų 
būti naudojami bet kokiems tikslams, įskaitant apskait ą ar finansin ę atskaitomyb ę.    
Kiti klausimai 47. Dėl baudžiam ųjų nuostatų taikymo banknot ų ir monetų padirbinėjimui, ECB pažymi, kad Lietuvos 
baudžiamojo kodekso 213 st raipsnis nelaiko išimt ų iš apyvartos banknot ų ir monetų
 padirbinėjimo 
nusikaltimu, nors bandymui keisti tokias klastotes gali b ūti taikomos kitos Baudžiamojo kodekso 
nuostatos. Vis d ėlto ECB si ūlymu Lietuvos baudžiamoji teis ė turėtų nustatyti apsaug ą nuo litų 
banknotų ir monetų padirbinėjimo, net ir jiems nustojus b ūti teisėta mokėjimo priemone Lietuvoje, 
ypač atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos bankas juos keis į eurus neribot ą laiką.   
48. Finansų sistemos apsaugos nuo pinig ų plovimo atžvilgiu ECB tikisi, kad visos institucijos ir 
subjektai, susij ę su keitimu į eurą Lietuvoje, kategoriškai taikys visas priemones, b ūtinas užkirsti 
kelią pinigų plovimui. Specialia pastaba ECB pažymi, kad Pinig ų plovimo prevencijos įstatymas25 
taikomas tik operacijoms, susijusioms su teis ėta mokėjimo priemone esan čiais banknotais ir 
monetomis (pinig ų apibrėžimas pateiktas įstatymo 2 straipsnio 7 dalyje). Tod ėl nėra aišku, ar 
Pinigų plovimo prevencijos įstatymo reikalavimai b ūtų taikomi banknot ų ir monet ų, nesančių 
mokėjimo priemone, keitimui, ypa č finansų įstaigoms ir kitiems subjektams priimant tokius 
                                                      
23  2001 m. birželio 28 d. Lietuvos banko valdybos nutarimas Nr. 112 d ėl bazinės valiutos ir oficialaus lito kurso nustatymo 
(Valstybės žinios, 2001, Nr. 57-2073); 2001 m. birželio 25 d. Vyriausyb ės sprendimas (protokolo Nr. 30-18); 2001 m. 
birželio 28 d. Lietuvos banko valdybos nutarimas Nr. 113 d ėl oficialaus lito kurso apskai čiavimo (Valstyb ės žinios, 2001, 
Nr. 57-2074); 2002 m. vasario 1 d. Lietuvos  banko valdybos nutarimas Nr. 15 d ėl bazinės valiutos ir oficialaus lito kurso 
(Valstybės žinios, 2002, Nr. 12-453); 2002 m. vasario 1 d. Vyriausyb ės nutarimas Nr. 157 d ėl pritarimo Lietuvos banko 
pasiūlymui dėl bazinės valiutos ir oficialaus lito kurso ir Lietuvos Respublikos vyriausyb ės nutarim ų pripažinimo 
netekusiais galios (Valstyb ės žinios, 2002, Nr. 12-417). 
24  2004 m. lapkri čio 4 d. ECB nuomon ė Belgijos finans ų ministerijos prašymu d ėl įstatymo projekto, nustatan čio mokest į 
už valiutos operacijas, apiman čias užsienio valiut ą, banknotus ir valiut ą (CON/2004/34).  
25  Valstybės žinios , 1997, No 64-1502. 
14 banknotus ir monetas, nesan čius mokėjimo priemone. Tod ėl Lietuvos institucijos tur ėtų apsvarstyti, 
kokių veiksmų reikia imtis siekiant pašalinti š į neaiškum ą. Be to, ECB pažymi, kad n ėra aišku, ar 
pagal Pinig ų plovimo prevencijos įstatymą Lietuvos bankas pats turi pareig ą pranešti susijusioms 
nacionalin ėms institucijoms apie įtartinas finansines ar kitas operacijas. Lietuvos institucijos gal ėtų 
apsvarstyti galimyb ę įtraukti toki ą aiškią pareigą į Pinigų plovimo prevencijos įstatymą, ypač 
atsižvelgiant į tai, kad įstatymo projektas nustatys Lietuvos bankui pareig ą neribotą laiką keisti 
neribotas lit ų, tiek esan čių mokėjimo priemone, tiek ir nesan čių tokia priemone, sumas į eurus.  
49. Įstatymo projektas gal ėtų nustatyti specialias taisykles d ėl ūkio subjekt ų pareigų, susijusi ų su 
prekybos automat ų paruošimu keitimui į eurą. Iš esamo įstatymo projekto atrodo, kad visas ne 
bankų sektorius bus įpareigotas priimti tiek litus, tiek eurus kaip mok ėjimo priemon ę dvigubos 
apyvartos laikotarpiu, kas gali sukelti praktini ų sunkumų, ypač jei perskai čiuojant lit ų sumas į 
eurus gaunami nesuapvalinti skai čiai.  
50. Tam tikros įstatymo projekto nuostatos, pavyzdžiui 2 st raipsnio 2 dalis, 3 straipsnio 2 dalis ir 4 
straipsnis, mini „euro cent ų monetas“. ECB supranta, kad bendra s ąvoka „eur ų monetos“ apima 
euro cent ų monetas ir eur ų monetas, ir tod ėl speciali nuoroda į euro cent ų monetas yra 
nereikalinga.  
51. Ši nuomon ė skelbiama ECB tinklalapyje. 
  Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. birželio 14 d. 
 
[parašas] 
 
ECB pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET