Visi Komisijos kovos su sukčiavimu strategijoje siūlyti veiksmai arba jau yra įgyvendinti, arba šiuo metu yra vykdomi (pasikartojantys veiksmai, pvz., mokymai ir informuotumo apie sukčiavimą didinimas). Komisijos kovos su sukčiavimu priemonių įgyvendinimas paremtas pagal Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją Komisijos departamentų parengtų kovos su sukčiavimu priemonių įgyvendinimu. Jos reguliariai peržiūrimos ir atnaujinamos. Dėl to keli Komisijos departamentai persvarstė kovos su sukčiavimu strategiją, o trys jų priėmė bendrą kovos su sukčiavimu strategiją.

peržiūrėtu Reglamentu Nr. 515/97 dėl administracinių institucijų tarpusavio pagalbos muitų srityje, kuris įsigaliojo 2015 m. ir kuriuo sukuriama į ES įvežamų, per ES vežamų tranzitu ir iš ES išvežamų prekių ES duomenų bazė. Tai bus galingas įrankis siekiant aktyviu kovoti su sukčiavimu muitų srityje;

Dauguma valstybių narių taip pat pranešė, kad ėmėsi priemonių, siekdamos stiprinti bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir užtikrinti, kad visi sandoriai ir ekonominės veiklos vykdytojai būtų įtraukti į po muitinio įforminimo atliekamos kontrolės aibę, nepriklausomai nuo to, ar importuotojas yra valstybėje narėje, į kurią prekės fiziškai įvežamos.

Komisija ir valstybės narės primygtinai primena, kad savo kontrolės veiklą joms reikia planuoti ir sutelkti remiantis rizikos analize ir naudojantis IT priemonėmis. Todėl Komisija skatina valstybes nares naudoti rizikos analizės priemonę „Arachne“, siekiant patobulinti valdymo patikrinimus. Ši nauja praktika galėjo turėti tam tikros įtakos tobulinant nustatymo gebėjimus.

Remiantis Reglamento Nr. 883/2013 19 straipsniu, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai teikia vertinimo ataskaitą apie reglamento taikymą iki 2017 m. spalio 2 d., siekiant įvertinti poreikį pakeisti reglamentą. Šiuo tikslu Komisija užsako atlikti išorinį nepriklausomą tyrimą, kurio metu bus nagrinėjama , kiek įgyvendinti reglamento tikslai ir kiek jie išlieka svarbūs. Be to, bus atliktas Reglamento 883/2013 veiksmingumo įvertinimas, atsižvelgiant į besikeičiančią padėtį kovos su sukčiavimu srityje. Pagrindinis klausimas šiuo atžvilgiu yra kaip Europos prokuratūros įsteigimas paveiks OLAF tyrimų funkcijas.

Naujuoju reglamentu patobulinama esama sukčiavimo muitų srityje nustatymo ir tyrimo ES ir nacionaliniu lygmeniu sistema. Visų pirma jame numatyta sukurti centralizuotas duomenų bazes, kuriose saugoma informacija apie konteinerių judėjimą, taip pat apie į ES įvežamas, per ES vežamas tranzitu ir iš ES išvežamas prekes. Šiuo pakeitimu tikimasi itin sustiprinti OLAF ir nacionalinių muitinės įstaigų analitinius gebėjimus nustatyti sukčiavimu laikomas operacijas.

Keli Komisijos departamentai persvarstė savo kovos su sukčiavimu strategijas ir trys iš jų priėmė bendrą kovos su sukčiavimu strategiją (BKSS), skirtą 2015–2020 m. ir apimančią septynis fondus. Specialios sukčiavimo rizikos analizės buvo atliktos atsižvelgiant į atnaujintas tarnybų kovos su sukčiavimu strategijų rengimo gaires. Remiantis šiomis analizėmis, pastebėta tendencija, kad dirbant su slapto pobūdžio informacija sukčiavimo rizika yra didesnė. Kita vertus, taip gali būti dėl to, kad daugiau dėmesio skiriama nefinansiniam sukčiavimui. Tačiau tai taip pat gali rodyti, kad Komisija tvarko vis daugiau slaptos informacijos. Šios tendencijos bus aptartos Sukčiavimo prevencijos ir nustatymo tinkle vykstančiose diskusijose.

• Bendra muitinės operacija JETSTREAM. Šios Prancūzijos muitinės koordinuotos jūrų stebėjimo operacijos tikslas buvo nustatyti neteisėtą didesnės rizikos prekių gabenimą jūra Atlanto vandenyno zonoje. Per operaciją konfiskuotos 2 tonos kanapių dervos.

užtikrino saugią prieigą prie informacijos ir jos mainus per AFIS platformą;

2015 m. OLAF koordinavo veiksmus ir bendradarbiavo su valstybėmis narėmis per septynias bendras muitinės operacijas. Siekdama supaprastinti koordinavimo užduotis per bendras muitinės operacijas, kuriose dalyvauja daug dalyvių, OLAF:

AFIS portalas yra vienintelė bendra pirmiau nurodytų paslaugų teikimo infrastruktūra, sudaranti sąlygas didelei masto ekonomijai ir sinergijoms kuriant, prižiūrint tiek daug ir tokias įvairias IT paslaugas ir priemones ir jomis naudojantis.

Sprendimus uždrausti dalyvauti procedūroje ir (arba) skirti piniginę nuobaudą priima kompetentingas leidimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis galutiniais sprendimais arba galutiniais administraciniais sprendimais. Jeigu nėra šių sąlygų, sprendimai bus priimami, remiantis naujai sukurto komiteto, kuriam pirmininkauja aukšto lygio nepriklausomas pirmininkas, kuris, be kita ko, užtikrina atitinkamo asmens teisę būti išklausytam, rekomendacijomis. Remdamasi 2016 m. ataskaita Komisija šioje ataskaitoje pateikia informaciją, nurodytą Finansinio reglamento 108 straipsnio 3 dalyje.

Daugelyje ES tarptautinių sutarčių pateikiamos nuostatos dėl savitarpio administracinės pagalbos muitų srityje. Be to, susitarimuose dėl lengvatinių tarifų taip pat pateikiamos lengvatinio režimo įgyvendinimo priemonės (nuostatos dėl kovos su sukčiavimu).

Komisija jau nustatė priežastis, kodėl OLAF rekomendacijos dėl teisminių veiksmų įgyvendinamos tik ribotai, ir tai padarė poveikio vertinime, kuris buvo pridėtas prie 2013 m. pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos prokuratūros. Europos prokuratūros paskirtis yra pašalinti kai kuriuos iš šių trūkumų, pvz. sunkumus renkant įrodymus įvairiose valstybėse narėse. Be to, Komisija pradėjo OLAF tyrimus reglamentuojančio Reglamento 883/2013 įvertinimą, kuris turi būti baigtas iki 2017 m. Tai taip pat suteiks galimybę nagrinėti šį klausimą.

Komisija pripažįsta, jog pranešti duomenys vis dar nėra visiškai palyginami tarp valstybių narių ir atsižvelgia į Parlamento prašymus pagerinti situaciją. 2015 m. buvo patvirtintas naujų reglamentų dėl pranešimo apie pažeidimus rinkinys (žr. 2.3.2 punktą). Bendradarbiaudama su nacionaliniais ekspertais, Komisija pradėjo rengti naujas gaires dėl pranešimo, kuriomis siekiama sumažinti skirtumus ir standartizuoti pranešimo procesą bei informacijos kokybę, siekiant pagerinti palyginamumą. Be to, 2016 m. pradėta naudoti nauja pranešimo apie pažeidimus sistemos (IMS) versija.

Be to, septynios valstybės narės patvirtino sukčiavimo prevencijos priemones arba procedūras, susijusias su ES lėšų valdymu. Iš minėtų septynių valstybių narių dvi nusprendė priimti gaires ar administracines procedūras, siekdamos gerinti lėšų valdymą. Tiksliau:

Bulgarija pranešė, kad vyko keturi tarptautiniai seminarai, kuriuose dalyvavo 160 mokesčių ir muitinės įstaigų atstovų iš Bulgarijos, Graikijos ir Rumunijos, taip pat OLAF ir kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos atstovai, kurių metu buvo keičiamasi patirtimi ir aptarti kovos su sukčiavimu atvejų tyrimai. Be to, buvo imtasi konkrečių veiksmų, siekiant gerinti Balkanų regiono valstybių narių administracijų sąveiką;

Be to, trys valstybės narės ėmėsi atitinkamų priemonių, siekdamos stiprinti bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir trečiosiomis šalimis. Tiksliau:

2015 m. dešimt valstybių narių didžiausią dėmesį skyrė priemonėms, skirtoms stiprinti valstybinį bendradarbiavimą kovos su sukčiavimu srityje. Be to, Bulgarija, Liuksemburgas ir Vengrija vykdė tarnautojų mokymus, kad pagerintų jų įgūdžius nustatyti sukčiavimą, o Estija ir Malta didžiausią dėmesį skyrė informuotumo apie sukčiavimą didinimui. Konkrečiai Estija surengė informuotumo apie korupciją mokymus, o Maltos kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnyba, bendradarbiaudama su Švietimo ir užimtumo ministerija, ėmėsi priemonių, kad padidintų Maltos moksleivių informuotumą apie kovą su sukčiavimu ir korupcija .

Be to, OLAF kovos su sukčiavimu ryšininkų tinklo (OAFCN) pogrupis pradėjo komunikacijos veiklą sukčiavimo prevencijos ir atgrasymo srityje, suorganizavęs seminarą „Kaip geriausia skleisti informaciją, siekiant atgrasyti nuo sukčiavimo“.

Per 2015 m. spalio mėn. susitikimą kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų pogrupis taip pat dalijosi patirtimi ir geriausia praktika, įgyta vykdant kovos su sukčiavimu veiklą, .

Danija patvirtino nacionalinės kovos su sukčiavimu politikos dokumentą, skirtą Europos regioniniam plėtros fondui (ERPF) ir Europos socialiniam fondui (ESF). Politika buvo paskelbta 2015 m. Danijos verslo tarnybos svetainėje, siekiant skatinti sukčiavimui nepalankią kultūrą ir remti sukčiavimo prevenciją ir nustatymą;

Vokietija priėmė kovos su sukčiavimu ir korupcija strategiją, įskaitant visų ERPF priemonių sukčiavimo rizikos įvertinimą.

Galiausiai, valstybės narės pranešė, kad atliko teisėkūros pakeitimus, siekdamos gerinti apsaugą nuo sukčiavimo, o dvi iš tų valstybių narių ėmėsi teisinių priemonių, siekdamos kovoti su sukčiavimu muitų srityje. Be to, trys valstybės narės patobulinimo apmokestinimo sistemą, siekdamos kovoti su sukčiavimu.

4.3.2014 m. rekomendacijų įgyvendinimas

Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos 2014 m. ataskaitoje Komisija rekomendavo valstybėms narėms:

visiškai išnaudoti kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų potencialą, rengiant nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas;

perkelti viešųjų pirkimų direktyvas į nacionalinės teisės aktus ir išskirtinį dėmesį skirti „interesų konflikto“ apibrėžčiai ir tokių konfliktų sprendimo priemonėms;

didinti pranešimų apie sukčiavimą skaičių;

stiprinti muitinį tikrinimą, visų pirma atsižvelgiant į mažėjantį muitinių tikrinimų skaičių muitinio įforminimo metu.

Kaip nurodyta ankstesnėje ataskaitoje, iki 2014 m. pabaigos visos valstybės narės turėjo būti įsteigusios kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybas. Nepaisant to, valstybių narių kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnyboms paskirtos funkcijos kiek skiriasi:

dauguma valstybių narių savo kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnyboms suteikė koordinavimo funkcijas;

keturios valstybės narės suteikė joms administracinius tyrimo įgaliojimus;

Jungtinė Karalystė suteikė jai baudžiamojo tyrimo įgaliojimus.

Keturios kitos valstybės narės sukūrė kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų tinklą, kuris leidžia bendradarbiauti įvairioms šalims.

Visos keturios valstybės narės, kurioms buvo rekomenduojama stiprinti savo sukčiavimo nustatymo ir (arba) pranešimo sistemas, ėmėsi svarbių žingsnių, siekdamos tobulinti savo nacionalinę sistemą. Prancūzija ir Ispanija, taip pat nurodytos dėl jų pastangų sanglaudos politikos srityje, pranešė apie patobulinimus, kuriuos jos atliko, siekdamos toliau tobulinti pranešimo apie pažeidimus procedūrą. Tačiau daug valstybių narių nepaminėjo, kad ėmėsi atitinkamų veiksmų šiuo klausimu, kadangi jos mano, jog rekomendacijos buvo taikomos tik keturioms nurodytoms valstybėms narėms.

Dauguma valstybių narių pranešė, kad ėmėsi priemonių, siekdamos stiprinti bendradarbiavimą su kitomis valstybėmis narėmis ir užtikrinti, kad visi sandoriai ir visi ekonominės veiklos vykdytojai būtų įtraukti į po muitinio įforminimo atliekamos kontrolės aibę, nepriklausomai nuo to, ar importuotojas yra valstybėje narėje, į kurią prekės fiziškai įvežamos. Vienas iš būdų, kaip tai buvo pasiekta, buvo susitarimo memorandumų su įvairiomis susijusiomis tarnybomis pasirašymas. Be to, šešios valstybės narės pranešė, kad atlikdamos tyrimus, kurių tikslas buvo nustatyti sukčiavimą muitų srityje, jos neatmetė ekonominės veiklos vykdytojų, registruotų kitose valstybėse narėse.

5.SUKČIAVIMAS IR KITI PAŽEIDIMAI

Valstybės narės pirmiausia atsako už maždaug 80 proc. išlaidų biudžeto valdymą ir beveik visų įplaukų surinkimą.