Reforma, susijusi su generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų atskaitomybe, tebevykdoma. Praėjusius kelerius metus prokuratūroje viena po kitos vykdytos kelios reformos, jomis siekta restruktūrizuoti prokuratūrą . Nors šioje srityje pažanga padaryta, Bulgarijoje generalinis prokuroras dėl savo įgaliojimų ir padėties daro didelę įtaką, nes jis gali panaikinti arba pakeisti bet kurį bet kurio prokuroro priimtą sprendimą, kurio dar neperžiūrėjo teisėjas . Be to, jis gali prokurorus trijų mėnesių per kalendorinius metus laikotarpiui siųsti į komandiruotes be jų sutikimo ir teikti jiems rašytinius nurodymus, įskaitant konkrečių bylų atveju . Generalinis prokuroras taip pat turi didžiulius įgaliojimus apygardos ir provincijos lygmens prokuratūroms vadovaujančių prokurorų atžvilgiu . Vadinasi, visi prokurorai ir tyrėjai de facto yra pavaldūs generaliniam prokurorui. Kalbant apie generalinio prokuroro atskaitomybę, jis iš pareigų gali būti pašalintas tik Aukščiausiosios teismų tarybos plenariniame posėdyje priimtu pasiūlymu Respublikos Prezidentui . Nors tokie generalinio prokuroro įgaliojimai būdingi ne tik Bulgarijos teisingumo sistemai , nerimą kelia šių įgaliojimų derinys su generalinio prokuroro padėtimi Aukščiausiojoje teismų taryboje. Prokurorų kolegijoje generaliniam prokurorui, kaip ex officio nariui ir pirmininkui, tenka lemiamas vaidmuo, susijęs su prokurorų karjera ir jiems taikomomis drausminėmis procedūromis . Tai, kad nėra galimybės vykdyti efektyvų nusikalstamos veikos tyrimą, susijusį su generaliniu prokuroru ir jo pavaduotojais, yra įsisenėjusi problema, kurią nurodo ne tik Europos Komisija , bet ir Europos Žmogaus Teisių Teismas bei Europos Taryba . 2019 m. birželio mėn. buvo pateiktas įstatymo projektas šiai problemai spręsti, tačiau įvairiems suinteresuotiesiems subjektams jis sukėlė rimtų nuogąstavimų. Remdamasi Komisijos rekomendacijomis ir siekdama išvengti bet kokios rizikos teismų nepriklausomumui ir kartu užtikrinti siūlomo mechanizmo veiksmingumą, Bulgarija paprašė, kad Venecijos komisija pateiktų nuomonę. 2019 m. gruodžio mėn. Teisingumo ministerija paskelbė naują įstatymo projektą, kuriame atsižvelgta į kelias Venecijos komisijos rekomendacijas . Šiame naujame įstatymo projekte, dabar pateiktame Parlamentui , numatytas specialusis prokuroras , kuris būtų atsakingas už nusikaltimų, galimai įvykdytų generalinio prokuroro, tyrimą. Šį specialųjį prokurorą išrinktų Aukščiausiosios teismų tarybos Prokurorų kolegija savo trijų narių siūlymu ir aštuonių iš vienuolikos balsų dauguma; specialusis prokuroras savo įgaliojimus vykdytų nustatytą septynerių metų laikotarpį. Prižiūrėdamas generalinio prokuroro ir jo pavaduotojų veikos tyrimą jis turėtų procesinį nepriklausomumą, tačiau kartu, vykdydamas kitą veiklą, liktų pavaldus generaliniam prokurorui . Dėl tam tikrų specialiojo prokuroro skyrimo procedūros ir tyrimo įgaliojimų elementų kilo susirūpinimas, todėl svarbu, kad įstatymo projekte būtų atsižvelgta į Europos Tarybos rekomendacijas . 2019 m. gruodžio 18 d. Vyriausybė kreipėsi į Konstitucinį Teismą teiraudamasi, ar generalinio prokuroro vykdoma teisėtumo priežiūra – tai Konstitucija įtvirtintas įgaliojimas – taip pat taikoma, kai vykdomi generalinio prokuroro veikos tyrimai. Šiuo klausimu netiesiogiai užginčijamas teisės akto projekto konstitucingumas. 2020 m. liepos 23 d. Konstitucinis Teismas priėmė sprendimą, kad generalinis prokuroras prokurorų, vykdančių jo veikos tyrimą, atžvilgiu teisėtumo priežiūros vykdyti negali . Esant šiam sprendimui, Parlamentas galės tęsti savo darbą. Tačiau sprendimu neišsklaidytas susirūpinimas, susijęs su numatomo specialiojo prokuroro skyrimo procedūra ir su tuo, kad jis, vykdydamas veiklą, nesusijusią su generalinio prokuroro veikos ir jo pavaduotojų tyrimu, tebebūna pavaldus generaliniam prokurorui. Dėl įstatymo projekto dar kartą pasikonsultavus su Venecijos komisija, būtų gautas patikinimas dėl naujojo atskaitomybės mechanizmo veiksmingumo.

Kalbant apie žiniasklaidos pliuralizmą, Bulgarijos teisinė sistema yra grindžiama konstitucinių apsaugos priemonių ir teisėkūros priemonių, tokių kaip Radijo ir televizijos įstatymas, rinkiniu, ir praktiškai tos priemonės dažnai neįgyvendinamos veiksmingai. Laikoma, kad Audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija (CEM) savo veiklą vykdo nepriklausomai ir skaidriai, bet jai nepakanka išteklių, kad veiksmingai vykdytų savo užduotis. Susirūpinimą kelia per menkas skaidrumas žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje. Kovos su politiniu spaudimu žiniasklaidai teisinėje sistemoje nenustatytas aiškus draudimas politikams turėti žiniasklaidos priemonių, be to, buvo nustatyta politikų ir tam tikrų žiniasklaidos priemonių sąsajų. Kelios žiniasklaidos laisvės asociacijos praneša apie fizinius arba internetinius išpuolius prieš žurnalistus.

Trūkstant duomenų apie civilinius ir komercinius pirmosios ir antrosios instancijos teismus, tebekyla kliūčių teisingumo sistemos veiksmingumo stebėjimui. Statistinių duomenų rinkimo, renkant bendrus statistinius duomenis, procesas yra toks, kad nėra galimybės atskirti civilines ir komercines ginčo ir ne ginčo bylas (pirmosios ir antrosios instancijos), taip pat negalima tinkamai įvertinti bendro teismų sistemos veiksmingumo . Tačiau yra du teigiami pokyčiai. Kalbant apie Aukščiausiojo kasacinio teismo proceso trukmę, Bulgarijoje padėtis, palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, yra gera . Be to, administracinių teismų veiklos rezultatai, susiję su proceso trukme, taip pat gerėja. Apskaičiuotoji administracinių bylų išnagrinėjimo trukmė visų instancijų teismuose per pastaruosius kelerius metus sutrumpėjo .

Susirūpinimą keliančiu dalyku laikomas per menkas skaidrumas Bulgarijos žiniasklaidos priemonių nuosavybės srityje. Audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija (CEM) tvarko ir nuolat atnaujina linijinių ir nelinijinių žiniasklaidos paslaugų viešą registrą, taip pat Bulgarijos ir užsienio programas platinančių įmonių sąrašą . 2018 m. lapkričio mėn. buvo iš dalies pakeistas Privalomo spausdintų ir kitokių kūrinių kopijų deponavimo įstatymas; pakeitimais žiniasklaidos priemonėms nustatytas reikalavimas teikti informaciją apie savo savininkus ir visą gaunamą finansavimą, taip pat nurodyti rėmėjų pavadinimus arba vardus ir pavardes. Dalis stebėtojų mano, kad dėl to nustatyta pernelyg didelė našta mažoms, nepriklausomoms žiniasklaidos priemonėms, daugiausia finansuojamoms aukomis (pvz., sutelktinio finansavimo lėšomis), o privatūs asmenys gali būti atgrasyti nuo jų rėmimo . Įstatymas kritikuotas ir dėl to, kad juo žiniasklaida neįpareigojama atskleisti tam tikrų kitų pajamų šaltinių, pavyzdžiui, valdžios sektoriaus finansavimo, nesusijusio su lėšomis, kurios gaunamos pagal sutartis su atitinkamomis perkančiosiomis organizacijomis. Praktiškai, pasak suinteresuotųjų subjektų ir remiantis Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2020 m. ataskaita, daug žiniasklaidos priemonių nesilaiko įstatymo, o atskleista informacija ne visada lengvai prieinama visuomenei. Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centro (ECPMF) ataskaitoje, paskelbtoje po 2018 m. surengtos faktų nustatymo misijos, nurodytos kelios problemos, susijusios su skaidrumu žiniasklaidos nuosavybės srityje . Be to, ataskaitoje, parengtoje po Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro vizito Bulgarijoje 2019 m. lapkričio mėn., nurodyta, kad nuostatos dėl savininkų atskleidimo ir toliau vykdomos tik iš dalies. Be to, daugeliu atvejų skaidrumas neužtikrinamas dėl tendencijos žiniasklaidos priemones registruoti įgaliotojo asmens arba lengvatinio apmokestinimo įmonių vardu .

Bulgarijos Respublikos Vyriausybė (2015), National strategy for prevention and countering corruption in the Republic of Bulgaria 2015-2020, http://www.strategy.bg/StrategicDocuments/View.aspx?lang=bg-BG&Id=956 .

Bulgarijos Respublikos Prezidentas (2020), Statement made by President Rumen Radev on the occasion of the adopted by Parliament State of Emergency Measures Act, https://m.president.bg/en/speeches-and-statements5437/izyavlenie-na-prezidenta-rumen-radev-po-povod-prietiya-ot-parlamenta-zakon-za-merkite-i-deystviyata-po-vreme-na-izvanrednoto-polozhenie.html .

Bulgarijos teisinių iniciatyvų instituto fondas (2020), Teisėkūros iniciatyvų ir pakeitimų, susijusių su Bulgarijos teismų reforma, apžvalga, aprašas ir katalogas, http://www.bili-bg.org/cdir/bili-bg.org/files/Анализ_1.5_Категоризация_на_данни_fin.pdf .

Bulgarijos teisinių iniciatyvų instituto fondo atsakymai, pateikti rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Bulgarijos žiniasklaidos etikos kodeksas, http://mediaethics-bg.org/ .

CEPEJ (2020), Study on the functioning of the judicial systems in the EU Member States.

CIVICUS monitor – Bulgaria, https://monitor.civicus.org/country/bulgaria/ .

Europos audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų reguliuotojų grupė, ERGA (2016), Report on the independence of national regulatory authorities, https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/erga-report-independence-national-regulatory-authorities .

Europos Komisija (2019), EUPACK 2019: Public administration characteristics in Bulgaria (dar nepaskelbta).

Europos Komisija (2019), Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Bulgarijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą, COM(2019) 498.

Europos Komisija (2019), Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai dėl masto, kuriuo valstybės narės ėmėsi priemonių, būtinų 2003 m. liepos 22 d. Tarybos pamatiniam sprendimui 2003/568/TVR dėl kovos su korupcija privačiame sektoriuje įgyvendinti, COM(2019) 355 final.

Europos Komisija (2019), Komisijos tarnybų darbinis dokumentas Bulgaria: technical report accompanying the document report from the Commission to the European Parliament and the Council on Progress in Bulgaria under the Cooperation and Verification mechanism, SWD(2019) 392 final.

Europos Komisija (2019), Komisijos tarnybų darbinis dokumentas Country report Bulgaria 2019 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011, SWD(2019) 1001 final/2.

Europos Komisija (2019–2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Komisija (2020), Komisijos tarnybų darbinis dokumentas Country report Bulgaria 2020 accompanying the document communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Central Bank and the Eurogroup 2020 European Semester: Assessment of progress on structural reforms, prevention and correction of macroeconomic imbalances, and results of in-depth reviews under Regulation (EU) No 1176/2011, SWD(2020) 501 final.

Europos piliečių laisvių sąjungos atsakymai, pateikti rengiant 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Europos socialinis fondas (2016–2020), Development of a Model for Optimization of the Judicial Map of Bulgarian Courts and Prosecutor’s Offices and of a Unified Information System for Courts, http://2020.eufunds.bg/en/1/0/Project/BasicData?contractId=IwpyI6fyBUY%3D&isHistoric=False .

Europos Taryba, CCJE biuras (2019), Report on judicial independence and impartiality in the Council of Europe member States.

Europos Taryba, Europos Tarybos žmogaus teisių komisarė Dunja Mijatović (2020), Report following her visit to Bulgaria from 25 to 29 November 2019 CommDH(2020)8, https://rm.coe.int/report-on-the-visit-to-bulgaria-from-25-to-29-november-2019-by-dunja-m/16809cde16 .

Europos Taryba, Ministrų Komitetas (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Europos Taryba, Ministrų Komitetas (2016), Recommendation CM/Rec(2016)4 of the Committee of Ministers to member States on the protection of journalism and safety of journalists and other media actors.

Europos Taryba, Ministrų Komitetas (2019), Interim resolution CM/ResDH(2019)367.