Komisijos komunikatas dėl Europos piliečių iniciatyvos „End the Cage Age“

(2021/C 274/01)

1. ĮVADAS. PILIEČIŲ INICIATYVA

Milijonas ar daugiau daugelio ES valstybių narių piliečių, pateikdami Europos piliečių iniciatyvą (EPI) pagal Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnio 4 dalį, gali paprašyti Europos Komisijos jos įgaliojimų ribose pateikti atitinkamą pasiūlymą klausimu, dėl kurio, jų nuomone, būtinas ES teisės aktas Sutartims įgyvendinti. Išsamios EPI taisyklės nustatytos Reglamente (ES) 2019/788 (1) (EPI reglamentas).

Iniciatyva „End the Cage Age“ yra šeštoji EPI, kuri pasiekė skaitines ribas (2). Ja Komisija raginama imtis veiksmų dėl elgesio su ūkiniais gyvūnais taip:

„Šimtai milijonų ES ūkinių gyvūnų didžiąją gyvenimo dalį praleidžia narvuose, patirdami didelių kančių. Raginame Europos Komisiją nutraukti šį nehumanišką elgesį su ūkiniais gyvūnais.

Kasmet narvuose kankinasi daugybė ūkinių gyvūnų. Narvai yra žiauri ir nereikalinga priemonė, nes yra įgyvendinamų didesnę gerovę užtikrinančių sistemų, kuriose narvai nenaudojami.

Todėl Komisija raginama pasiūlyti teisės nuostatų, kuriomis būtų uždrausta naudoti:

— narvus vištoms dedeklėms, triušiams, vištaitėms, veisliniams broileriams, veislinėms dedeklėms, putpelėms, antims ir žąsims laikyti;

— paršiavimuisi skirtas dėžes paršavedėms;

— atskirus gardus paršavedėms, kur jie dar neuždrausti;

— atskirus gardus veršeliams, kur jie dar neuždrausti.“ (3)

Organizatoriai išsamiai paaiškino iniciatyvos tikslus 2020 m. spalio 30 d. susitikime su Komisija ir 2021 m. balandžio 15 d. Europos Parlamento surengtame viešame svarstyme. 2021 m. birželio 10 d. Europos Parlamentas surengė plenarinę diskusiją dėl šios piliečių iniciatyvos ir priėmė rezoliuciją (4), kurioje išdėstyta Parlamento pozicija.

Pagal EPI reglamento 15 straipsnio 2 dalį šiame komunikate pateikiamas Komisijos teisinis ir politinis iniciatyvos vertinimas, veiksmai, kurių ji ketina imtis, jų priežastys ir numatomas įgyvendinimo tvarkaraštis.

2. APLINKYBĖS

Ši piliečių iniciatyva rodo perėjimo prie etiškesnių ir tvaresnių ūkininkavimo sistemų, kurio reiki pasiekti, inter alia, pagal naujus gyvūnų gerovės teisės aktus, poreikį. Reagavimas į šį poreikį yra svarbus Komisijos prioritetas, kaip tai aiškiai nurodyta Europos žaliajame kurse (5) ir strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ (6). Iniciatyvoje teigiama, kad šiuo metu ES narvuose laikoma 300 milijonų gyvūnų.

Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo gyvūnai apibrėžiami kaip juslios būtybės. ES, kaip didelė maisto produktų importuotoja, yra moraliai atsakinga už tai, kad gyvūnų sąlygos ūkyje atitiktų jos principus, įskaitant jos importuojamus maisto produktus.

Palaipsniui atsisakyti narvų naudojimo pradėta prieš 22 metus, kai įsigaliojo nauji vištų dedeklių auginimo teisės aktai,. Mokslinė analizė patvirtino šio požiūrio privalumus kitoms rūšims, pvz., veršeliams ir kiaulėms, kuriems buvo nustatyti daliniai draudimai atitinkamai 1997 ir 2001 m.

2.1. Esama ūkinių gyvūnų gerovės teisinė sistema

ES teisės aktai dėl gyvūnų gerovės atsirado ir jų aprėptis didėjo nuo pirmojo ES teisės akto dėl gyvūnų gerovės priėmimo 1974 m. Dabartinis ūkinių gyvūnų laikymo teisinis pagrindas yra bendroji direktyva (7) dėl ūkinei paskirčiai auginamų arba laikomų gyvūnų apsaugos. Joje nustatomi bendrieji principai ir paliekama laisvė valstybėms narėms priimti griežtesnes nuostatas, jei jos suderinamos su ES taisyklėmis. Bendrąją direktyvą papildo keturios konkrečių sektorių direktyvos, reglamentuojančios vištų dedeklių, broilerių, veršelių ir kiaulių gerovę.

Bendrojoje direktyvoje nustatyta, kad gyvūnų judėjimo laisvė neturi būti ribojama taip, kad jie patirtų nereikalingas kančias ar susižalotų. Be to, joje reikalaujama, kad, jei gyvūnas yra nuolat ar dažnai pririštas arba laikomas ankštoje patalpoje, jam turi būti suteiktas tinkamas plotas atsižvelgiant į jo fiziologinius ir etologinius poreikius. Taigi gyvūnus leidžiama laikyti narvuose, tačiau laikantis tam tikrų sąlygų.

Konkrečių sektorių direktyvose nustatomos tam tikros taisyklės dėl judėjimo suvaržymo:

— dėl vištų dedeklių pažymėtina, kad 1999 m. priimtais teisės aktais dėl vištų dedeklių auginimo uždrausta ES naudoti plikus (baterinius) narvus, taikant 12 metų 2 etapų pereinamąjį laikotarpį: nuo 2003 m. pirmą kartą pradedami naudoti narvai turėjo būti pagerinti narvai, o nuo 2012 m. draudimas naudoti plikus vištų dedeklių narvus taikomas visuose ES ūkiuose. Šiandien vištos dedeklės gali būti laikomos pagerintuose narvuose, kuriuose jos gali, pavyzdžiui, tupėti ir kapstytis (8);

— nuo 2013 m. kiaulių pateles (paršavedes) privaloma laikyti grupėmis laikotarpiu, prasidedančiu po 4 savaičių nuo sukergimo (poravimo su kuiliu ar apvaisinimo) iki 1 savaitės prieš numatomą paršiavimosi laiką. Likusį laiką (t. y. nuo 1 savaitės iki numatomo paršiavimosi iki 4 savaičių po sukergimo) pagal galiojančius ES teisės aktus didelė dalis kiaulaičių ir paršavedžių ES reguliariai uždaromos į paršiavimosi gardus ir paršavedžių gardus (9) ir

— nuo 2007 m. neleidžiama didesnio kaip 8 savaičių amžiaus veršelio uždaryti į atskirą gardą. Tačiau iki šio amžiaus veršelius galima laikyti atskirai, atsižvelgiant į galiojančių ES teisės aktų sąlygas (10).

Konkrečių ES gyvūnų gerovės teisės aktų, susijusių su kitais Europos piliečių iniciatyvoje nurodytais gyvūnais, nėra.

Prašymas palaipsniui atsisakyti narvų atitinka dabartinius pokyčius, nes kelios valstybės narės jau įgyvendino visišką arba dalinį draudimą naudoti narvus:

Pagerinti vištų dedeklių narvai:

— uždrausti Austrijoje ir Liuksemburge;

— uždrausti Prancūzijoje naujuose arba atnaujintuose ūkiuose;

— draudžiami Vokietijoje nuo 2025 m., Čekijoje nuo 2027 m., Belgijoje (Valonijoje) nuo 2028 m. ir Slovakijoje nuo 2030 m.

Paršavedžių gardai ir paršiavimosi gardai:

— uždrausti Švedijoje;

— Vokietijoje numatyta iki 2036 m. leisti naudoti paršiavimosi gardus ne daugiau kaip 5 dienas paršiavimosi laikotarpiu;

— Vokietijoje numatyta iki 2029 m. uždrausti naudoti paršavedžių gardus;

— Danijoje uždrausta naudoti paršavedžių gardus po nujunkymo; draudimas visiškai įsigalioja nuo 2035 m;

— Nyderlanduose uždrausta naudoti paršavedžių gardus, praėjus 4 dienoms po apsėklinimo, Austrijoje – 10 dienų po apsėklinimo.

Triušių narvai:

— uždrausti naudoti mėsiniams triušiams Austrijoje, Vokietijoje ir Nyderlanduose;

— Belgijoje (Flandrijoje) nuo 2016 m. uždrausta naudoti plikus narvus mėsiniams triušiams, o pagerintus narvus mėsiniams triušiams ir veislinėms patelėms – nuo 2025 m.;

— specialieji reikalavimai triušiams Vokietijoje, Nyderlanduose ir Švedijoje, pvz., laikymas bent poromis (penimų triušių), tinkama graužimo medžiaga, grubiųjų pašarų gavimas, galimybė patekti prie platformos.

2.2. ES politinės aplinkybės

2019 m. gruodžio 11 d. Komisija priėmė komunikatą dėl Europos žaliojo kurso (11) – išsamios strategijos, kuria siekiama paversti ES šiuolaikiška, efektyviai išteklius naudojančia ir konkurencinga ekonomika, kuria atsižvelgiama į visus tvarumo aspektus, įskaitant gyvūnų gerovę.

2020 m. gegužės 20 d. Komisija kaip žaliojo kurso dalį priėmė strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ (12), kurioje nustatomas sąžiningos, sveikos ir aplinkai draugiškos maisto sistemos planas. Taikydama šia strategiją, Komisija siekia ne tik užtikrinti, kad maistas ES būtų saugus, maistingas ir aukštos kokybės, bet ir tai, kad jis taptų pasauliniu tvarumo standartu. Gyvūnų gerovė yra itin svarbi tvarumo darbotvarkėje, o strategija apima Komisijos įsipareigojimą iki 2023 m. pabaigos pateikti teisės aktų pasiūlymus dėl ES gyvūnų gerovės teisės aktų peržiūros, atlikus galiojančių teisės aktų įvertinimą (tinkamumo tikrinimą) ir poveikio vertinimą. Tikslas – pagerinti gyvūnų gerovę, išplėsti teisės aktų taikymo sritį, suderinti juos su naujausiais moksliniais duomenimis ir palengvinti jų įgyvendinimą.

Komisija strategijoje taip pat paskelbė, kad ji:

— atsižvelgs į su gyvūnų gerove susijusio ženklinimo galimybes, siekiant geriau išgauti ir maisto grandine perduoti pridėtinę vertę, kurią produktai įgyja taikant gerovei palankius metodus, ir

— pasiūlys tvarią maisto ženklinimo sistemą.

Strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ pripažįstamas bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) vaidmuo remiant perėjimą prie tvarių maisto sistemų. Atsižvelgiant į vykstančią teisėkūros procedūrą dėl BŽŪP, nuo 2023 m. numatyta nauja sistema, pagal kurią valstybės narės ateityje galės naudotis ekologinėmis schemomis (13) perėjimui prie geresnės gyvūnų gerovės paremti (14). Ekologinės schemos suteiks ūkininkams paramą valdymo įsipareigojimų forma, jiems kompensuojant papildomas išlaidas ar pajamų netekimą, susijusį su atnaujintais standartais, kurie viršija privalomus reikalavimus. Ekologinės schemos yra visiškai finansuojamos iš bendrojo Sąjungos biudžeto.

Galimybės gyvūnų gerovei remti po 2022 m. naudojant Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP) bus tokios pačios, kokios buvo pagal BŽŪP nuo 2014 m. iki 2022 m. EŽŪFKP finansuojamiems projektams (intervencinėms priemonėms) būtinas valstybių narių bendrasis finansavimas. EŽŪFKP parama teikiama valdymo įsipareigojimų forma, kompensuojant ūkininkams papildomas išlaidas ar pajamų netekimą, susijusį su įsipareigojimais dėl atnaujintų standartų, pagal kuriuos viršijami privalomi reikalavimai, ir su investicijomis į gyvūnų gerovei palankesnį būstą. Pagal EŽŪFKP ir ekologinę schemą gyvūnų gerovei skiriamos paramos mastas priklauso nuo valstybių narių poreikių ir prioritetų.

Kitos intervencijos galimybės pagal EŽŪFKP ir ekologines schemas apima paramą:

— mokymams ir konsultacijoms,

— perėjimui prie ekologinio ūkininkavimo metodų ir jų išlaikymo,

— kokybės schemoms ir

— maisto grandinės operatorių bendradarbiavimui ir inovacijoms pagal Europos inovacijų partnerystę žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje (EIP-AGRI) (15).

Numatoma, kad gyvūnų gerovė bus vienas iš konkrečių BŽŪP tikslų 2023 m.–2027 m. laikotarpiu (16). Kiekviena valstybė narė vertins savo padėtį pagal SSGG (stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių) analizę ir savo konkrečius poreikius, visų pirma susijusius su gyvūnų gerovės gerinimu ir antimikrobinių priemonių naudojimo mažinimu. Pagal ją kiekviena valstybė narė parengs intervencines priemones, kurios turi būti įtrauktos į BŽŪP nacionalinį strateginį planą (kuris veiktų nuo 2023 m. pradžios, patvirtinus Komisija), kuriame taip pat bus nustatyta įvairių BŽŪP priemonių derinimo strategija. Bus naudojami specialūs rodikliai planų įgyvendinimo pažangai įvertinti ir stebėti.

Atitiktis esamiems privalomiems gyvūnų gerovės teisiniams reikalavimams (17) ir toliau bus viena iš sąlygų ūkininkams gauti visą BŽŪP tiesioginę paramą ir tam tikras (metines) išmokas pagal EŽŪFKP, įskaitant išmokas už gyvūnų gerovę.

Rekomendacijas dėl BŽŪP nacionalinių strateginių planų Komisija priėmė 2020 m. gruodžio mėn. Šiose kiekvienai valstybei narei konkrečiai skirtose rekomendacijose numatytos kelios ūkinių gyvūnų gerovės gerinimo priemonės (18).

Kad galėtų padėti valstybėms narėms parengti intervencines priemones pagal rekomendacijas, Komisija neseniai pradėjo tyrimą dėl BŽŪP priemonių ir būdų, kurie skatintų gyvūnų gerovę ir mažintų antimikrobinių medžiagų naudojimą (19). Jį tikimasi užbaigti iki 2021 m. spalio mėn.

2.3. Mokslinės aplinkybės ir tebevykdomi projektai

Tinkamesnė gyvūnų gerovė yra ne tik etinis klausimas – tai gerina gyvūnų sveikatą ir mažina vaistų poreikį, todėl sulėtėja galimas antimikrobinėms priemonėms atsparių mikroorganizmų atsiradimas ir pagerėja maisto kokybė. Be to, mažinant vištų dedeklių stresą, pavyzdžiui, mažėja salmonelių paplitimas paukščių pulkuose. Žmonių gerovė ir gyvūnų gerovė yra glaudžiai susijusios.

Per pastaruosius 20 metų Europos maisto saugos tarnyba (EFSA), pagrindinė Komisijos mokslinė patarėja šioje srityje, priėmė nuomones, be kita ko, dėl vištų dedeklių ir kiaulių gerovės. Šiuo metu EFSA kuria tolesnius mokslinius vertinimus dėl narvų, skirtų piliečių iniciatyvoje nurodytoms gyvūnų rūšims ir kategorijoms. Šie vertinimai bus parengti 2022 m. ir 2023 m. Iš neseniai paskelbtos EFSA nuomonės gali būti suprantama dabartinė žinių, susijusių su triušiais, padėtis (20).

Neseniai paskelbti moksliniai tyrimai patvirtina, kad esama alternatyvių efektyvaus ūkininkavimo sistemų, kuriose nereikia naudoti narvų. Be to, Europos Parlamento Peticijų komiteto (PETI) užsakymu atliktame naujausiame tyrime daroma išvada, kad vištų dedeklių laikymo ne narvuose sistemos yra ekonomiškai, ekologiškai ir socialiai panašios į pagerintų narvų sistemas (21). Kitame tyrime (22) pateikiama vištų dedeklių, paršavedžių, triušių, ančių, žąsų, veršelių ir putpelių auginimo narvuose mokslinių tyrimų apžvalga. Jame aprašomas laikymo narvuose ir alternatyviose ūkininkavimo sistemose poveikis gerovei. Kitose ataskaitose aprašomos aplinkos ir gerovės problemos, tolesnio gyvūnų gerovės gerinimo galimybės bei galimos pasekmės ir narvų naudojimo ES gaminant tam tikrus ūkinius gyvūnus nutraukimas (23).

Įvairiuose tebevykdomuose mokslinių tyrimų ir inovacijų projektuose, taip pat finansuojamuose ES, nagrinėjama gyvūnų gerovė, ypač atsižvelgiant į mažų sąnaudų ūkininkavimą (24) bei ekologinį ūkininkavimą, tikslųjį ūkininkavimą (25) ir gerovei palankesnius intensyvaus ūkininkavimo metodus. Nors iki šiol jokiuose projektuose nebuvo atskirai atsižvelgiama į narvų pašalinimą, kai kuriuose „CORE Organic Cofund“ (26) (27) projektuose, finansuojamuose pagal programą „Horizontas 2020“, nagrinėjamas gyvūnų auginimas, kai gyvūnai gali tenkinti savo natūralius poreikius, ir susiję dalykai; juos sudaro:

— POWER projektas, kuriuo tiriamas kiaulių laikymo ir priežiūros bendrasis gerinimas, įskaitant paršiavimosi gardų konstrukcijos, paršavedžių genetikos ir valdymo strategijų įtaką naujagimių paršelių mirtingumui ir paršelių sveikatai prieš ir po nujunkymo; ir

— „GroupHouseNet“ (28) projektas, COST veikla, kurios tikslas – pateikti ES gyvulininkystės pramonei kiaulių bei naminių paukščių veisimo ir valdymo naujovių, reikalingų sėkmingam perėjimui prie laikymo didelėmis grupėmis sistemų, kai nėra būtinas skausmingas uodegos nupjovimas ir snapo karpymas.

„Europos horizontas“ (nauja bendroji ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programa) 2021–2027 m. teiks tolesnę paramą, visų pirma žemės ūkio, miškininkystės ir kaimo rajonų intervencijos sričiai (29).

2.4. Socialinės ir ekonominės aplinkybės

Didėjant vartotojų skaičiui būtina turėti gerovei palankesnius ūkininkavimo metodus ir informacijos, kuri padėtų jiems nustatyti gerovei palankiomis sąlygomis pagamintus produktus (30).

Ūkiniai gyvūnai laikomi uždaryti narvuose dėl įvairių, daugiausia ekonominių priežasčių. Tokios sistemos (ypač intensyvios gamybos ūkiai) yra ekonomiškai efektyvios ir užtikrina praktiškesnes darbo sąlygas. Laikyti gyvūnus patalpose kurį laiką taip pat gali tekti dėl biologinio saugumo priežasčių, siekiant užkirsti kelią tam tikroms gyvūnų ligoms.

Nustojus naudoti narvus, prireiks pakeisti dabartines ūkininkavimo sistemas ir dažnai didelių investicijų. Ūkininkams gali tekti pritaikyti ūkines patalpas, įsigyti naują įrangą ir pritaikyti gamybos bei gyvulininkystės metodus. Taigi perėjimas prie ūkininkavimo sistemų, taikančių geresnės gyvūnų gerovės standartus, dažnai pagerina ūkininkų reputaciją visuomenėje ir didina pasitikėjimą savo darbu (31). Aukšti ES gyvūnų gerovės standartai taip pat prisideda prie geros ES žemės ūkio produktų reputacijos ir iš dalies paaiškina didelę jų paklausą, o tai užtikrina geresnes pajamas ūkininkams. Dabartinių ūkininkavimo sistemų pakeitimai taip pat padėtų išsaugoti išteklius, nuo kurių priklauso maisto sistemos, o tai savo ruožtu sumažintų biologinės įvairovės nykimą.

2.5. Tolesnės iniciatyvos ir veiksmai, susiję su piliečių iniciatyva

Dėl gyvūnų gerovės teisės aktų, įskaitant Direktyvą 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos, peržiūros (32), paskelbtos pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, Komisija imasi arba jau ėmėsi šių veiksmų:

— 2020 m. birželio mėn. ji įpareigojo EFSA pateikti atnaujintas mokslines nuomones apie skirtingų gamybos sistemų pranašumus bei trūkumus ir apie tai, kaip jas būtų galima pagerinti rūšims, kurioms šiuo metu taikomi konkrečių sektorių gyvūnų gerovės teisės aktai, t. y. vištoms dedeklėms (į įgaliojimą taip pat įtrauktos vištaitės ir veislinės dedeklės), mėsiniams viščiukams (įskaitant veislinius broilerius), veršeliams ir kiaulėms. 2021 m. birželio mėn. ji paprašė pateikti papildomas nuomones dėl gyvūnų gerovės aspektų putpeles, antis ir žąsis auginant narvuose ir nenaudojant narvų (33). Manoma, kad EFSA šias nuomones pateiks 2022 m. ir 2023 m;

— 2021 m. balandžio 7 d. Komisija paskelbė 2012–2015 m. ES gyvūnų gerovės strategijos įvertinimo rezultatus (34);

— šiuo metu ji atlieka ES gyvūnų gerovės acquis vertinimą (tinkamumo tikrinimą) (35), kurio tikslas yra nustatyti: — galimus esamų taisyklių rengimo, taikymo srities ir įgyvendinimo trūkumus, — supaprastinimo ir reglamentavimo išlaidų bei naštos mažinimo galimybę ir — galimas spragas ir gerinamas sritis.

Tinkamumo tikrinimą tikimasi baigti iki 2022 m.;

— ji nagrinėja ES gyvūnų gerovės ženklo visos ES mastu galimybes pridėtinės vertės perdavimui per maisto grandinę pagerinti. Šiuo tikslu ji įsteigė ES gyvūnų gerovės platformos specialų pogrupį ir pradėjo tyrimą dėl gyvūnų gerovės ženklinimo (36).

Be to, atsižvelgiant į piliečių iniciatyvą svarbūs šie vykdomi ir planuojami veiksmai:

— tyrimai, skirti rinkti duomenis apie aplinkos ir socialines bei ekonomines pasekmes palaipsniui atsisakant nuo narvų ir gauti aiškesnį dabartinės padėties ES vaizdą (37);

— šiuo metu rengiamas atsakingo verslo ir rinkodaros metodų elgesio kodeksas. Juo siekiama skatinti visos maisto grandinės dalyvius prisiimti tvarumo įsipareigojimus, kurie taip pat apima gyvūnų gerovę; tarp jų galėtų būti įsipareigojimai pereiti prie sistemų be narvų;

— iki 2023 m. pabaigos Komisija parengs pasiūlymą dėl teisės akto, skirto tvarių maisto produktų sistemai. Apie gyvūnų gerovę bus kalbama diskusijose dėl maisto sistemos tvarumo apibrėžties ir maisto produktų bei veiksmų tvarumo vertinimo kriterijų;

— iki 2024 m. ji pasiūlys tvarių maisto produktų ženklinimo sistemą, kuri turėtų apimti maisto produktų mitybos, klimato, aplinkos ir socialinius aspektus, įskaitant gyvūnų gerovę;

— nors keliose dvišalėse prekybos sutartyse su ES nepriklausančiomis šalimis jau įtrauktos bendradarbiavimo dėl gyvūnų gerovės nuostatos, vykstančiose derybose dėl laisvosios prekybos susitarimų su šalimis partnerėmis ir į būsimas prekybos sutartis ES siūlys įtraukti skyrių apie tvarių maisto produktų gamybos sistemas. Tai taip pat apima bendradarbiavimą gyvūnų gerovės srityje ir

— ES taip pat platina informaciją apie savo gyvūnų gerovės standartus, prisidėdama prie Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) tarptautinių gyvūnų gerovės standartų rengimo, priėmimo bei įgyvendinimo (38) ir bendradarbiaudama su Maisto ir žemės ūkio organizacija (FAO).

3. INICIATYVOS PASIŪLYMŲ ĮVERTINIMAS

3.1. Reagavimas į iniciatyvą. Veiksmai

Piliečių iniciatyvoje Komisija raginama pasiūlyti teisės aktą, draudžiantį naudoti:

— narvus vištoms dedeklėms, triušiams, vištaitėms, veisliniams broileriams, veislinėms dedeklėms, putpelėms, antims ir žąsims laikyti;

— paršiavimuisi skirtas dėžes paršavedėms;

— atskirus gardus paršavedėms, kur jie dar neuždrausti; ir

— atskirus gardus veršeliams, kur jie dar neuždrausti.

Reaguodama į iniciatyvą ir į poreikį pereiti prie etiškesnių ir tvaresnių ūkininkavimo sistemų, Komisija ketina pasiūlyti palaipsniui atsisakyti ir galiausiai uždrausti naudoti tokias narvų sistemas visoms šioms rūšims ir kategorijoms, esant sąlygoms (įskaitant pereinamojo laikotarpio trukmę), kurios turi būti nustatytos atsižvelgiant į EFSA nuomones ir į poveikio vertinimą. Tai bus įtraukta į Komisijos užduotis peržiūrėti gyvūnų gerovės teisės aktus, kuriuos ji įsipareigojo pasiūlyti ne vėliau kaip iki paskutinio 2023 m. ketvirčio.

Komisija atsižvelgs į šiuos aspektus vykdydama peržiūros procesą:

A. Gyvūnai, kuriems šiuo metu taikomi konkrečioms rūšims taikomi gyvūnų gerovės teisės aktai

Esami konkrečioms rūšims taikomi gyvūnų gerovės teisės aktai dėl vištų dedeklių, paršavedžių ir veršelių bus peržiūrėti pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, o Komisijos pasiūlymas turi būti pateiktas iki 2023 m. paskutinio ketvirčio. Šiuo metu šiuose teisės aktuose numatomi tam tikrų narvų tipų draudimai, tačiau ne visų.

B. Gyvūnai, kuriems šiuo metu netaikomi konkrečioms rūšims taikomi gyvūnų gerovės teisės aktai

Šiuo metu nėra jokių specialių ES gyvūnų gerovės teisės aktų, skirtų kelioms į EPI įtrauktoms rūšims ir (arba) kategorijoms (triušiams, vištaitėms, veisliniams broileriams, putpelėms, antims ir žąsims).

Siekdama reaguoti į šią iniciatyvą, Komisija 2020 m. birželį ir 2021 m. birželį įpareigojo EFSA papildyti esamus mokslinius duomenis apie narvus naudojančių ūkininkavimo sistemų poveikį gyvūnų gerovei vištoms dedeklėms, kiaulėms, veršeliams, vištaitėms, veisliniams broileriams, veislinėms dedeklėms, putpelėms, antims ir žąsims iki 2022 m. ir 2023 m., siekdama ne vėliau kaip 2023 m. paskutinį ketvirtį pateikti teisės aktą.

Narvų sistemų draudimo sąlygos bus nustatytos pagal poveikio vertinimo rezultatus; jose bus atsižvelgta į:

— gyvūnų gerovės naudą,

— socialinius ir ekonominius žemės ūkio sektoriaus poreikius ES;

— tarptautinės prekybos dimensiją ir

— aplinkos aspektus.

3.2. Reagavimas į iniciatyvą. Numatytas tvarkaraštis

Komisijos reagavimas į 3.1 skyriuje apibūdintą iniciatyvą bus įtrauktas kaip vienas pagrindinių tikslų peržiūrint gyvūnų gerovės teisės aktus, kuriuos ji įsipareigojo pasiūlyti ne vėliau kaip iki paskutinio 2023 m. ketvirčio.

Siekdama parengti teisinį pasiūlymą, Komisija parengs poveikio vertinimą, kaip aprašyta pirmiau. Šis vertinimas taip pat padės priimti sprendimus, be kita ko, dėl papildomųjų priemonių. Į jį bus įtrauktos viešos konsultacijos, kurios bus surengtos iki 2022 m. pradžios. Poveikio vertinimą planuojama baigti iki 2022 m. pabaigos.

Nors piliečių iniciatyvoje nėra konkretaus prašymo dėl termino, organizatoriai susitikime su Komisija ir klausyme Europos Parlamente išreiškė savo siekį dėl narvų draudimo įsigaliojimo 2027 m.

Draudimo įsigaliojimo data, taigi ir laipsniško panaikinimo laikotarpio trukmė bus svarstomi atliekant pasiūlymo dėl teisės akto poveikio vertinimą. Visų pirma, taip bus įmanoma įvertinti galimybę pasiekti, kad siūlomi teisės aktai įsigaliotų nuo 2027 m., atsižvelgiant į būtinybę šiuo pereinamuoju laikotarpiu remti ūkininkus finansiškai ir kitais būdais.

3.3. Pereinamieji ir papildomieji veiksmai ES

Pati iniciatyva neapima prašymų dėl pereinamojo laikotarpio ir papildomųjų priemonių, tačiau susitikime su Komisija ir viešo svarstymo Europos Parlamente metu organizatoriai nurodė, kad tokių priemonių reikėtų perėjimui prie ūkininkavimo nenaudojant narvų palengvinti.

Komisija mano, kad siekiant užtikrinti subalansuotą perėjimą prie sistemų, kuriose narvai nenaudojami, turi būti tinkamai atsižvelgta į susijusius visuomenei susirūpinimą keliančius klausimus, ekonominį poveikį įvairioms dalyvaujančioms šalims ir į aplinkos aspektus. Jis turėtų būti organizuojamas ir remiamas taip, kad visuomenės reikalavimu gerinti gyvūnų gerovę ūkininkai galėtų pasinaudoti kaip galimybe tiesiogiai prisidėti prie geresnės gyvūnų sveikatos ir gerovės, maisto kokybės ir aplinkos tikslų, tačiau nekenkiant jų ūkių išlikimui. Svarbus vaidmuo teks visai maisto grandinei, ypač maisto perdirbimo pramonei ir mažmeninei prekybai.

Todėl Komisija pasiūlys ne tik teisės aktų, bet ir toliau rengs paramos priemones, pvz., gerąją patirtį, gaires, rekomendacijas ir tyrimus, kad būtų skatinamas ūkininkavimas nenaudojant narvų ir būtų pereinama prie tokio ūkininkavimo. Ji skatins bendradarbiavimą ir informavimą apie priemones ruošiantis palaipsniui atsisakyti narvų. Taip siekiama skatinti ūkininkus pradėti pereinamąjį procesą.

— Pasitelkdama BŽŪP ES suteiks ūkininkams finansinę paramą pereiti prie narvų nenaudojančių sistemų, taikant kaimo plėtros politikoje ir naujose ekologinėse schemose turimas priemones (laipsniu, kuris atitinka valstybės narės naudojamas galimybes): Komisija ragina valstybes nares naudoti ekologines schemas (kai tik bus priimti teisės aktai, kuriais nustatoma nauja BŽŪP) ir pateikti savo intervencinių priemonių strategijas nacionaliniuose strategijos planuose, siekiant paremti narvų atsisakymą. Tai galėtų apimti inovatyvių sprendimų pasitelkimą ir ekstensyviosios gamybos sistemas.

Komisija, vertindama valstybių narių nacionalinius strateginius planus, ypatingą dėmesį skirs finansinei paramai, kurią valstybės narės ketina skirti gyvūnų gerovės gerinimui. Galiausiai Komisija ragina valstybes nares didinti EŽŪFKP paramos intensyvumą (39) sistemoms, kuriose nenaudojami narvai, palyginti su investicijomis į tvartus, kuriuose mažiau dėmesio skiriama gyvūnų gerovei;

Į savo metines žemės ūkio produktų skatinimo politikos (40) darbo programas Komisija įtrauks specialų biudžetą, skirtą didinti žinioms apie žemės ūkio tvarumą, įskaitant specialius gyvūnų gerovės elementus, pavyzdžiui, ūkininkavimą nenaudojant narvų sistemas.

BŽŪP finansavimą papildys kitos paramos priemonės:

— laikantis priimti veiksmų plano dėl ekologinio ūkininkavimo, kuriuo siekiama užtikrinti, kad iki 2030 m. 25 proc. žemės ES būtų naudojama ekologiniam ūkininkavimui, ūkininkams turėtų būti suteikta galimybė pereiti nuo narvų sistemos tiesiai prie ekologinio ūkininkavimo. Ekologinėje gamyboje naudoti narvus draudžiama (41);

— Komisija rems ūkininkus ir kitus perėjimo prie narvų nenaudojančių sistemų dalyvius, vykdydama informavimo kampanijas ir mokymus per valstybių narių ūkių konsultavimo tarnybas (42);

— Komisija glaudžiai bendradarbiaus su maisto perdirbimo pramone ir mažmenininkais, kad paskatintų juos remti produktų, pagamintų nenaudojant narvų, rinkos plėtrą, jiems atlyginant supirkimo kainas;

— pagal strategiją „Nuo ūkio iki stalo“ Komisija atsižvelgs į gyvūnų gerovės ženklinimo galimybes pridėtinės vertės perdavimui per maisto grandinę pagerinti. Reikalavimas informuoti vartotojus, ar produktai gaunami iš narvuose laikomų gyvūnų, ar iš sistemų, kuriose narvai nenaudojami, galėtų paskatinti ūkininkus anksčiau pereiti prie narvų nenaudojančių sistemų, o vartotojus – geriau suvokti savo pasirinkimą. Komisija taip pat tirs galimą žemės ūkio prekybos standartų taikymo srities išplėtimą, atlikdama teisės aktų peržiūrą (kaip paskelbta strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“);

— atsižvelgdama į galimą viešųjų pirkimų vaidmenį keičiant ES maisto gamybos ir vartojimo modelį, skatinant tvaresnio maisto šaltinius, Komisija strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“ įsipareigojo rasti geriausią būdą nustatyti minimalius privalomus apsirūpinimo tvariais maisto produktais kriterijus. Šiomis aplinkybėmis ji tirs, kaip galėtų paremti perėjimą prie narvų nenaudojančių sistemų. Į kai kuriuos gyvūnų gerovės aspektus jau atsižvelgiama dabartiniuose ekologiškų viešųjų pirkimų kriterijuose (43);

— prireikus programa „Europos horizontas“ padės sprendimus priimantiems asmenims ir dalyviams gauti papildomų mokslinių duomenų. Konkrečiai, 2023–2024 m. darbų programoje siūloma sukurti Europos partnerystę gyvūnų sveikatos ir gerovės srityje.

Tolesni veiksmai apims priemones, skirtas užtikrinti geresnį ir griežtesnį galiojančių teisės aktų įgyvendinimą, pvz., rengiant inspektorius (vykdant Komisijos programą „geresnis mokymas saugesniam maistui“ (BTSF) (44) ir padedant ES gyvūnų gerovės etaloniniams centrams) ir Komisijai atliekant gyvūnų gerovės sistemų auditus ir tolesnius veiksmus dėl jų su nacionalinėmis administracijomis.

Be to, valstybės narės, taikydamos savo nacionalines valstybės pagalbos priemones, gali nustatyti tikslą pereiti prie ūkininkavimo nenaudojant narvų (45). Pagal valstybės pagalbos žemės ūkiui taisykles jos gali teikti finansinę pagalbą ūkininkams tol, kol dar neįsigaliojo ES standartai. Įvedus naujus ES standartus, ūkininkai gali gauti pagalbą susijusioms investicijoms ribotą laikotarpį.

3.4. Prekybos aspektai

Komisija siekia skatinti tvarių standartų, įskaitant skirtus gyvūnų gerovei, taikymą visame pasaulyje ir skatinti vidaus bei importuojamų produktų politikos darną. Per poveikio vertinimą bus nagrinėjamos įvairios galimybės, kaip pasiekti su trečiųjų šalių kilmės gyvūnais ir gyvūniniais produktais susijusių tikslų.

Prekybos politikos peržiūroje (46) Komisija pabrėžia, kad importuojamos prekės turi atitikti susijusius ES teisės aktus ir standartus, o tam tikromis Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) taisyklėse apibrėžtomis aplinkybėmis ES gali pagrįstai reikalauti, kad importuojami produktai atitiktų tam tikrus gamybos reikalavimus. Gamybos reikalavimų taikymo importuojamiems produktams teisėtumas pagrįstas poreikiu saugoti aplinką ir atsižvelgti į etines problemas. Jei laikomasi tokio požiūrio, jis turi visiškai atitikti PPO taisykles. Importuojamiems produktams taikomus gyvūnų gerovės reikalavimus taip pat galima įtraukti į dvišalius prekybos susitarimus.

Pagal galiojančius ES teisės aktus konkretūs gyvūnų gerovės reikalavimai taikomi tik kelioms importuojamų gyvūnų rūšims ir produktams. Nesant pakankamos garantijos, kad eksportuojančios šalies kiaušinių prekybos standartai atitinka ES standartus, ant importuojamų kiaušinių pakuočių turi būti nuoroda, kad ūkininkavimo metodas neatitinka EB standarto (47). Sveikatos pažymėjimas, pridedamas prie importuojamos mėsos, turi patvirtinti, kad eksportuojančios šalies skerdimo reikalavimai atitinka bent ES gyvūnų gerovės teisės aktuose nustatytus reikalavimus, pvz., dėl apsvaiginimo procedūrų (48).

Komisija aktyviai reklamuoja savo gyvūnų gerovės standartus, vykdydama dvišalį bendradarbiavimą ir dirbdama su tarptautinėmis organizacijomis, pvz., OIE ir FAO, siekdama gerinti ūkinių gyvūnų sąlygas visame pasaulyje. Tai buvo iš dalies sėkminga, tačiau ta sėkmė yra ribota ir labai priklauso nuo prekybos partnerių suinteresuotumo gerinti savo standartus. Komisija ketina užtikrinti ir sustiprinti savo pastangas tarptautiniu lygiu.

Kadangi ES yra viena didžiausių maisto produktų importuotojų, Komisija nagrinės šį klausimą, atlikdama gyvūnų gerovės teisės aktų peržiūros poveikio vertinimą, nagrinėdama įvairias tarpusavyje suderinamas galimybes ir galimus jų derinius (žr. toliau). Bet kokios ateityje ES tvirtinamos priemonės turės atitikti PPO taisykles.

1 galimybė Platesnis bendradarbiavimas su prekybos partneriais

Komisija nustatys specialius žinių perdavimo kelius, kad galėtų skleisti atnaujintą mokslinę informaciją apie ūkininkavimo auginant narvuose sistemų alternatyvas. Ji stengsis stiprinti bendradarbiavimą su prekybos partneriais, ypač su tais, su kuriais ES yra sudariusi laisvosios prekybos susitarimą arba su kuriais vyksta ar planuojamos prekybos derybos. Tai atitiks žaliųjų aljansų ar partnerystės požiūrį, nurodytą strategijoje „Nuo ūkio iki stalo“, ir turėtų skatinti visuotinai pereiti prie gyvūnų gerovės ES standartų. Dvišalis bendradarbiavimas taikant panašius metodus bus derinamas su tarptautinėmis organizacijomis ir regioninėmis institucijomis.

2 galimybė Kai kurių ES taisyklių taikymas importuojamiems produktams

Komisija įvertins galimybes ES taisykles dėl narvų pertvarkyti į specialius reikalavimus importuojamiems produktams, pasibaigus atitinkamam pereinamajam laikotarpiui, tačiau užtikrins, kad būtų išspręstos piliečiams nerimą keliančios problemos. Pereinamuoju laikotarpiu ES galėtų paremti ar paskatinti šalis partneres, iš kurių ji importuoja aptariamus gyvūnus ir (arba) produktus, pavyzdžiui, pasitelkdama:

— techninės pagalbos ir bendradarbiavimo galimybes, teikiamas pagal galiojančius ir ateityje įsigaliosiančius prekybos susitarimus, ir

— kaimynystės ir pasirengimo narystei programas, skirtas modernizuoti ūkininkavimo sistemas, kad jos atitiktų ES reikalavimus ir paremtų perėjimą prie narvų nenaudojančių sistemų.

Taip pat bus teikiami mokymai inspektoriams ne ES šalyse (pagal programą „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“) ir organizuos informuotumo gerinimo veiklą.

3 galimybė Gyvūnų gerovės ženklinimo sistema, kuri taip pat būtų taikoma importuojamiems produktams

Komisija įvertins ženklinimo reikalavimų įvedimo galimybę, siekiant informuoti ES vartotojus apie tai, ar produktai yra pagaminti iš narvuose auginamų gyvūnų, ar ne. Tokie reikalavimai būtų taikomi visiems ES rinkai tiekiamiems produktams, įskaitant importuojamus, visiškai atitinkant ES tarptautinius įsipareigojimus.

Dėl 2 ir 3 galimybės stojančios šalys galėtų įtraukti projektinius pasiūlymus į žemės ūkio ir gyvūnų gerovės skyrius, įskaitant laipsniško atsisakymo nuo narvų projektus, pvz., pasinaudojant Pasirengimo narystei paramos priemone (IPA) (49). Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė (KVTBP) „Globali Europa“ (50)yra finansinė priemonė, kuria gali pasinaudoti kitos ne ES šalys, įskaitant ES kaimynines šalis.

4. IŠVADOS IR PERSPEKTYVOS

Reaguodama į Europos piliečių iniciatyvą „End the Cage Age“, Komisija daro tokias išvadas:

Iniciatyvoje „End the Cage Age“ perteikiami visuomenei susirūpinimą keliantys klausimai, kuriuos patvirtina moksliniai duomenys dėl narvų naudojimo konkrečioms ūkinių gyvūnų rūšims. Iniciatyva atitinka Komisijos svarstymus dėl veiksmų šioje srityje. Komisija įtrauks iniciatyvos tikslus, įgyvendindama Europos žaliąjį kursą ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“.

Kalbant konkrečiau, Komisija ketina kaip dalį planuojamos ES gyvūnų gerovės teisės aktų peržiūros dalį iki 2023 m. pabaigos pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo siūloma palaipsniui atsisakyti narvų naudojimo visoms iniciatyvoje nurodytoms gyvūnų rūšims ir kategorijoms (vištoms dedeklėms, kiaulėms, veršeliams, triušiams, vištaitėms, veisliniams broileriams, veislinėms dedeklėms, putpelėms, antims ir žąsims), tokiomis sąlygomis (įskaitant pereinamojo laikotarpio trukmę), kurios turi būti nustatytos atsižvelgiant į EFSA nuomones, poveikio vertinimo rezultatus ir viešas konsultacijas.

Šiuo tikslu Komisija apsvarstys turimus mokslinius duomenis, socialinio, ekonominio poveikio ir poveikio aplinkai vertinimą, kintančius poreikius ir vartotojų paklausą. Į šiuos elementus bus atsižvelgta nustatant pagrįsto pereinamojo laikotarpio trukmę ir perėjimui palengvinti skirtas papildomas bei pagalbines priemones. Komisija visų pirma vertins, ar įmanoma atlikti darbus dėl siūlomų teisės aktų, kurie įsigalios nuo 2027 m.

Kadangi ES yra pagrindinė maisto produktų importuotoja, jai tenka visuomeninė atsakomybė ir dėl jos importuojamų produktų. Todėl ES užtikrins ir sustiprins dvišales ir daugiašales pastangas didinti gyvūnų gerovės lygį trečiosios šalyse. Komisija atsižvelgs į kitas galimybes poveikio vertinimo klausimui spręsti, pavyzdžiui, lygiaverčių ES taisyklių ar standartų ir (arba) ženklinimo reikalavimų taikymą importuojamiems produktams pagal PPO taisykles. Tai reiškia atsižvelgti į ES piliečių poreikius ir poreikį surasti darnų sprendimą ES lygmeniu apsaugoti bendrąją rinką

Siekdama palengvinti tvarų ir ekonomiškai įgyvendinamą perėjimą, Komisija priims, vykdys arba įgyvendins konkrečias paramos priemones svarbiausiose susijusiose politikos srityse, pvz., BŽŪP, prekybos, mokslinių tyrimų ir inovacijų.

(1) 2019 m. balandžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/788 dėl Europos piliečių iniciatyvos (OL L 130, 2019 5 17, p. 55).

(2) Priede pateikiama papildoma procedūrinė informacija apie iniciatyvą, įskaitant reikiamas ribas ir pritarimo pareiškimų skaičių.

(3) https://europa.eu/citizens-initiative/initiatives/details/2018/000004_en

(4) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/B-9-2021-0296_EN.html

(5) https://ec.europa.eu/info/publications/communication-european-green-deal_en

(6) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(7) 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, p. 23).

(8) 1999 m. liepos 19 d. Tarybos direktyva 1999/74/EB, nustatanti būtiniausius vištų dedeklių apsaugos standartus (OL L 203, 1999 8 3, p. 53).

(9) 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/120/EB, nustatanti būtiniausius kiaulių apsaugos standartus (OL L 47, 2009 2 18, p. 5).

(10) 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyva 2008/119/EB, nustatanti būtiniausius veršelių apsaugos standartus (OL L 10, 2009 1 15, p. 7).

(11) https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_en

(12) https://ec.europa.eu/food/farm2fork_en

(13) Ekologinės schemos yra žemės ūkyje naudojamos mokėjimo schemos, skirtos apsaugoti aplinką, klimatą ir gyvūnų gerovę: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Glossary:Eco-schemes

(14) Galimų agrotechninių metodų, kuriuos galėtų remti ekologinės schemos, sąrašas yra pateiktas adresu:https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/key_policies/documents/factsheet-agri-practices-under-ecoscheme_en.pdf

(15) https://ec.europa.eu/eip/agriculture/en/about

(16) BŽŪP reformos teisėkūros procedūra tebevyksta. Todėl teisės aktų leidėjai turi pasiekti galutinį susitarimą dėl su gerove susijusių pagrindinių jos elementų aprašymo.

(17) Pagal BŽŪP iki 2003 m. tai buvo vadinama kompleksiniu paramos susiejimu. Tai nėra sistemingai tikrinama prieš mokėjimą, tačiau a posteriori kompleksinio paramos susiejimo tikrinimai vietoje yra privalomi mažiausiai 1 proc. paramos gavėjų. Tai yra veiksminga priemonė gerinant paramos gavėjų supratimą apie gyvūnų gerovei keliamus reikalavimus: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance_en

(18) Rekomendacijos yra pritaikytos ir skirtos atskiroms valstybėms narėms. Jų tikslas – padėti kiekvienai valstybei narei parengti savo BŽŪP nacionalinį strateginį planą, nustatant pagrindines sritis, į kurias ji turėtų atkreipti dėmesį: https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/cap-strategic-plans_en#cap-strategic-plans-recommendations

(19) BŽŪP priemonių ir būdų, skatinančių gyvūnų gerovę ir mažinančių antimikrobinių medžiagų naudojimą, įvertinimo tyrimas (AGRI-2020-0319; numatytas baigti 2021 m. spalio mėn.).

(20) EFSA gyvūnų sveikatos ir gerovės grupė (AHAW), Skirtingosegamybos sistemose auginamų triušių sveikata ir gerovė, mokslinė nuomonė (EFSA-Q-2019-00593); priimta 2019 m. lapkričio 21 d.: https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5944

(21) End the cage age: looking for alternatives — overview of alternatives to cage housing and the impact on animal welfare and other aspects of sustainability (liet. „Narvų amžiaus pabaiga: alternatyvų paieška – laikymo narvuose alternatyvų apžvalga ir poveikis gyvūnų gerovei bei kiti tvarumo aspektai“) (2020 11 30): https://www.europarl.europa.eu/thinktank/en/document.html?reference=IPOL_STU%282020 %29658539 https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2020/658539/IPOL_STU(2020)658539_EN.pdf

(22) „Compassion in World Farming“ (2021 2 21), Scientific briefing on caged farming – overview of scientific research on caged farming of laying hens, sows, rabbits, ducks, geese, calves and quail (liet. „Mokslinis pranešimas apie auginimą narvuose. Vištų dedeklių, paršavedžių, triušių, ančių, žąsų, veršelių ir putpelių auginimo narvuose mokslinių tyrimų apžvalga“): https://www.ciwf.eu/media/7444223/ciwf-february-2021-scientific-briefing-on-caged-farming.pdf

(23) Pvz., Assessment of environmental and socio-economic impacts of increased animal welfare standards — transitioning towards cage-free farming in the EU (liet. „Padidėjusios gyvūnų gerovės standartų aplinkos ir socialinio bei ekonominio poveikio vertinimas, perėjimas ES prie ūkininkavimo nenaudojant narvų“), politikos ataskaita: https://ieep.eu/publications/assessment-of-environmental-and-socio-economic-impacts-of-increased-animal-welfare-standards; Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, Ūkininko profesija ir pelningumo iššūkis, nuomonė (priimta 2019 07 18.

(24) Mažų sąnaudų ūkininkavimas, kalbant apie gyvūnus, apima ekstensyvųjį ūkininkavimą, ūkininkavimą lauke, vietinių veislių naudojimą ir kt., kuris gali užtikrinti didesnę gerovę ir sumažinti antibiotikų vartojimą.

(25) Tikslusis ūkininkavimas, kalbant apie gyvūnus, reiškia bet kokią technologiją, kurią taikant galima stebėti gyvulius, pvz., kameros įrengimas tvarte gali padėti ankstyvame etape aptikti konkrečią problemą.

(26) 2004 m įkurtas Europos ministerijų ir mokslo tyrimų tarybų tinklas, finansuojantis mokslinius tyrimus ekologiško maisto ir ūkininkavimo sistemų srityse.

(27) https://projects.au.dk/coreorganiccofund/core-organic-cofund-projects/

(28) https://www.grouphousenet.eu/about-2

(29) https://ec.europa.eu/info/research-and-innovation/funding/funding-opportunities/funding-programmes-and-open-calls/horizon-europe/cluster-6-food-bioeconomy-natural-resources-agriculture-and-environment_en

(30) Europiečių požiūris į gyvūnų gerovę, Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 442 (2016 m. kovo mėn.): file:///C:/Users/sandekn/AppData/Local/Packages/Microsoft.MicrosoftEdge_8wekyb3d8bbwe/TempState/Downloads/ebs_442_en%20(1).pdf

(31) https://europa.eu/eurobarometer/surveys/detail/2096

(32) 1998 m. liepos 20 d. Tarybos direktyva 98/58/EB dėl ūkinės paskirties gyvūnų apsaugos (OL L 221, 1998 8 8, p. 23).

(33) https://www.efsa.europa.eu/en/topics/topic/animal-welfare

(34) https://ec.europa.eu/food/animals/welfare/strategy/evaluation_strategy_en

(35) Tinkamumo tikrinimas apims Direktyvą 98/58/EB, Direktyvą 1999/74/EB, Reglamentą (EB) Nr. 1/2005, Direktyvą 2007/43/EB, Direktyvą 2008/119/EB, Direktyvą 2008/120/EB bei Reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 ir susijusias įgyvendinimo taisykles.

(36) Tyrimo rezultatus tikimasi turėti 2021 m. pabaigoje.

(37) Pvz., Bandomasis projektas dėl vištų (SANTE-2020-G5 051), skirtas vištoms dedeklėms, vištaitėms ir veislinėms dedeklėms (numatytas baigti 2022 m.): BŽŪP priemonių ir būdų, skatinančių gyvūnų gerovę ir mažinančių antimikrobinių medžiagų naudojimą, įvertinimo tyrimas (AGRI-2020-0319; numatytas baigti 2021 m. spalio mėn.).

(38) Sausumos gyvūnų sveikatos kodeksas, 7 skyrius: https://www.oie.int/en/standard-setting/terrestrial-code/access-online/ Vandens gyvūnų sveikatos kodeksas, 7 skyrius: https://www.oie.int/en/standard-setting/aquatic-code/access-online/

(39) Paramos intensyvumas – tai bendrųjų investicijų viešosios (ES ar nacionalinės) paramos dalis. Esant didesniam paramos intensyvumui, sumažėja ūkininko mokama dalis.

(40) Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1144/2014 skatinimo politikoje numatomos bendrojo finansavimo galimybės, kurias skatinimo veiklai teikia ES arba tarpšakinės asociacijos.

(41) https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/food-farming-fisheries/farming/documents/com2021_141-organic-action-plan_en.pdf

(42) https://ec.europa.eu/info/food-farming-fisheries/key-policies/common-agricultural-policy/income-support/cross-compliance/fas_en

(43) https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eu-gpp-criteria-food-procurement-catering-services-and-vending-machines

(44) https://ec.europa.eu/food/safety/btsf_en

(45) Dėl valstybės pagalbos sprendimus priima ir 100 proc. finansuoja valstybės narės: https://ec.europa.eu/competition/sectors/agriculture/overview_en.html

(46) Prekybos politikos peržiūra. Atvira, tvari ir ryžtinga prekybos politika Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir regionų komitetui (priimtas 2021 m. vasario 18 d.): https://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2021/february/tradoc_159438.pdf

(47) 2008 m. birželio 23 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 589/2008, kuriuo nustatomos išsamios Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 įgyvendinimo taisyklės dėl prekybos kiaušiniais standartų, 30 straipsnis (OL L 163, 2008 6 24, p. 6).

(48) 2009 m. rugsėjo 24 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos 12 straipsnis (OL L 303, 2009 11 18, p. 1).

(49) Pasirengimo narystei paramos priemonė. Apžvalga

(50) factsheet-mff-multiannual-financial-framework-v09_en.pdf