·įgyvendinant rizikai jautresnę įstaigos iniciatorės turimo didesnio prioriteto segmento tvarką PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais atveju. Kaip nurodė daugelis suinteresuotųjų šalių, PSS tinkamumo kriterijų nustatymas per se nebūtų pakankamas, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti, kad atitiktis šiems kriterijams būtų ekonomiškai perspektyvi, jei nauji kriterijai kapitalo reikalavimų srityje nebūtų taikomi kartu su rizikai jautresne prudencine tvarka, geriau atspindinčia jų konkrečias ypatybes.

Trečia, siūloma iš dalies pakeisti 249 straipsnio 3 dalį, kuria nustatomas papildomas netiesioginio kredito užtikrinimo pripažinimo tinkamumo kriterijus įstaigoms, kurios apskaičiuodamos kapitalo reikalavimus pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms taiko standartizuotą metodą. Konkrečiai, ta dalimi nustatomas mažiausio kredito reitingo reikalavimas beveik visų rūšių netiesioginio kredito užtikrinimo teikėjams, įskaitant centrinės valdžios institucijas. Atrodo, kad ši nuostata neatitinka KRR nustatytų bendrųjų kredito rizikos mažinimo taisyklių ir to reglamento tikslų, taip pat patikslintoje sistemoje „Bazelis III“ nustatytų naujų tarptautinių standartų, pagal kuriuos pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų atveju mažiausio kredito reitingo reikalavimas taikomas tik ribotam užtikrinimo teikėjų skaičiui. Šiuo pakeitimu bus padidintas nacionalinių valstybės garantijų sistemų, padedančių įstaigoms įgyvendinti neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais strategijas po COVID-19 pandemijos, veiksmingumas.

Antra, būtina panaikinti dabartinėje sistemoje įtvirtintus esamus reguliavimo suvaržymus, susijusius su neveiksnių pozicijų pakeitimu vertybiniais popieriais. Kaip pabrėžta EBI nuomonėje 2019/13 dėl neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais reguliavimo tvarkos, į dabartinę sistemą nėra įtrauktos neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais konkrečios ypatybės, todėl šios kategorijos pozicijoms taikomi per dideli kapitalo reikalavimai, visų pirma pagal vidaus reitingais pagrįstą pakeitimo vertybiniais popieriais vertinimo metodą (SEC-IRBA) ir standartizuotą pakeitimo vertybiniais popieriais vertinimo metodą (SEC-SA). Per didelis sistemos konservatyvumas susijęs su tuo, kad ji buvo sukurta išimtinai atsižvelgiant į veiksnių paskolų konkrečius rizikos veiksnius. Todėl siūloma iš dalies pakeisti neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais taikomą tvarką numatant paprastą ir pakankamai konservatyvų metodą, grindžiamą fiksuotu 100 % rizikos koeficientu, taikomu tradicinio neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais didesnio prioriteto segmentui, ir 100 % žemiausios ribos taikymu visų kitų tiek tradicinio, tiek balansinio sintetinio neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais, kuriam toliau taikoma bendroji pagal riziką įvertintų pozicijų apskaičiavimo sistema, segmentų rizikos koeficientams. Siūloma tvarka yra suderinta su pagrindiniais metodo, kurį šiuo metu baigia rengti BBPK, elementais.

Atskiro poveikio vertinimo dokumentai kartu su šiuo pasiūlymu neteikiami. Atsižvelgiant į priemonių, kurių reikia imtis siekiant paskatinti atsigavimą finansų rinkose ir realiojoje ekonomikoje po krizės dėl COVID-19 pandemijos, skubumą, poveikio vertinimas pakeistas sąnaudų ir naudos analize, įtraukta į tarnybų darbinį dokumentą, kuriuo papildomas kapitalo rinkų gaivinimo dokumentų rinkinys. Jis taip pat iš esmės grindžiamas EBI atliktu parengiamuoju darbu. Be to, priemonių, kurios šiuo pasiūlymu iš dalies keičiamos, poveikis buvo analizuojamas atliekant poveikio vertinimus, susijusius su Reglamentu (ES) 2017/2401. Pasiūlymu visų pirma siekiama patikslinti kapitalo reikalavimų, susijusių su PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijomis ir neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijomis, kalibravimą.

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Siekiant kuo labiau padidinti įstaigų pajėgumą skolinti ir padengti nuostolius COVID-19 pandemijos metu ir kartu išlaikyti prudencinės sistemos nuoseklumą, šie Sąjungos veiksmai yra būtini. Siūlomi pakeitimai susiję tik su tam tikromis įstaigoms taikomos Sąjungos prudencinės sistemos nuostatomis, išimtinai skirtomis atsigavimui nuo dabartinės COVID-19 pandemijos užtikrinti. Be to, siūlomais pakeitimais sprendžiami tik tie klausimai, kurių negalima išspręsti naudojantis dabartinėse taisyklėse numatyta diskrecija.

(1)Reguliavimo kliūčių neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais pašalinimas

Dabartinė ES pakeitimo vertybiniais popieriais reguliavimo sistema sukurta siekiant atsižvelgti į dažniausiai pasitaikančias tipinių pakeitimo vertybiniais popieriais sandorių, t. y. pakeitimo vertybiniais popieriais, kuris užtikrinamas veiksnių paskolų grupėmis, ypatybes. Tiksliau, dabartinėje pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje kaip pagrindinis reguliavimo veiksnys naudojama pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų kredito rizika, kartu atliekant korekciją dėl ne neutralumo veiksnių, kad būtų įtraukta naudojimosi užimama padėtimi ir modelio rizika, būdinga pakeitimui vertybiniais popieriais. Šią sistemą taikant neveiksnių pozicijų pakeitimui vertybiniais popieriais gaunami kapitalo reikalavimai, kurie pasirodė neproporcingi, ypač pagal formulėmis pagrįstus metodus (t. y. SEC-IRBA ir SEC-SA). Taip yra todėl, kad šių metodų kalibravimas neatitinka rizikos veiksnių, būdingų neveiksnioms pozicijoms.

SEC-IRBA ir SEC-SA metodai remiasi kiekybine kredito rizikos informacija, grindžiama į grupę įtrauktų pozicijų bendra balansine verte, ir dėl to pagal juos gaunami per dideli rizikos koeficientai, palyginti su rizikos koeficientais, taikomais pagal išorės reitingais pagrįstą pakeitimo vertybiniais popieriais metodą (SEC-ERBA). To poveikis yra itin didelis neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais didesnio prioriteto segmentams, kuriems pagal SEC-IRBA ir SEC-SA metodus taikomi rizikos koeficientai proporcingai didesni negu kitiems segmentams.

Siūlomu reglamentu naujame 269a straipsnyje būtų nustatyta nauja neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais sistema, pagal kurią:

·tradicinio neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais didesnio prioriteto segmentui būtų taikomas fiksuotas 100 % rizikos koeficientas, jeigu negrąžintinas pirkimo kainos diskontas lygus ne mažiau kaip 50 % pozicijų bendros balansinės vertės, ir

·visiems kitiems neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais segmentams būtų taikoma bendroji sistema su dviem konkrečiais koregavimais:

·rizikos koeficientui būtų taikoma 100 % žemiausia riba ir

·būtų draudžiama naudoti pagrindinio IRB metodo parametrus pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų, kurioms pagal KRR 254 straipsnį gali būti taikomas SEC-IRBA metodas, atveju.

Galiausiai, atsižvelgiant į 2019 m. EBI nuomonėje pateiktą rekomendaciją, būtų paaiškinta, kad, įstaigoms taikant KRR 268 straipsnyje numatytą ribą savo turimoms neveiksnių pozicijų pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijoms, šio straipsnio 1 dalyje nurodyti tikėtini nuostoliai turėtų būti apskaičiuojami atskaičius negrąžintiną pirkimo kainos diskontą ir visus papildomus specifinės kredito rizikos koregavimus.

Kad būtų galima taikyti pirmiau aprašytą specialią tvarką, naujame straipsnyje būtų naudojama Reglamente (ES) 2017/2402 pateikta termino „neveiksnių pozicijų pakeitimas vertybiniais popieriais“ apibrėžtis, t. y. pakeitimas vertybiniais popieriais, kai bent 90 % pagrindinės grupės pozicijų yra neveiksnios, kaip apibrėžta KRR 47a straipsnyje.

(2)PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais didesnio prioriteto segmento lengvatinė tvarka

PSS balansinis pakeitimas vertybiniais popieriais leidžia įstaigoms perleisti kredito riziką naudojantis kitų investuotojų įsigytu ar suteiktu tiesioginiu ar netiesioginiu kredito užtikrinimu, taip atlaisvinant naujo skolinimo realiajai ekonomikai pajėgumą ir užtikrinant veiksmingesnį rizikos pasidalijimą tarp finansų subjektų.

Pagal dabartinę pakeitimo vertybiniais popieriais sistemą, nustatytą Reglamente (ES) 2017/2402, į PSS režimą nėra įtrauktas jokios formos balansinis sintetinis pakeitimas vertybiniais popieriais. Taip yra daugiausia dėl to, kad priimant tą reglamentą neturėta sistemingų duomenų ir nebuvo atlikta pakankamai techninio parengiamojo darbo. Vis dėlto PSS reglamente reikalaujama, kad EBI parengtų ataskaitą dėl PSS sistemos, skirtos balansiniam sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, įgyvendinamumo. 2020 m. gegužės 6 d. paskelbtoje EBI ataskaitoje pateikiami būtini duomenys ir techninė analizė, kuriais galima pagrįsti šios sistemos sukūrimą. Nauji PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais PSS kriterijai, rekomenduojami EBI ataskaitoje, atitinka esamų PSS kriterijų, kurie taikomi tradiciniam pakeitimui vertybiniais popieriais pagal ne turtu užtikrintų komercinių vekselių programą ir kurie 2017 m. nustatyti naujojoje ES pakeitimo vertybiniais popieriais sistemoje, struktūrą, t. y. jie apima paprastumo, standartizavimo ir skaidrumo reikalavimus, prireikus pritaikytus prie balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais specifikos.

Be to, kriterijai apima tam tikrus reikalavimus, būdingus tik balansiniam sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais, pavyzdžiui, reikalavimus, kuriais mažinama sandorio šalies kredito rizika, natūraliai susijusi su šiomis sintetinėmis struktūromis, įskaitant reikalavimus dėl tinkamų apsaugos sutarčių, sandorio šalių ir įkaito, reikalavimus, kuriais atsižvelgiama į įvairias struktūrines pakeitimo vertybiniais popieriais sandorio ypatybes, ir reikalavimus, kuriais užtikrinama, kad sistema būtų taikoma tik PSS balansiniam pakeitimui vertybiniais popieriais.

KRR 270 straipsniu leidžiama specialią tvarką taikyti tik balansinio sintetinio pakeitimo vertybiniais popieriais pogrupiui, t. y. sandoriams, atitinkantiems šiuos kriterijus:

(a)70 % pakeistų vertybiniais popieriais pozicijų turi būti MVĮ pozicijos;

(b)pakeitimas vertybiniais popieriais turi atitikti tradicinius PSS kriterijus, taikomus balansiniam sintetiniam pakeitimui vertybiniais popieriais;

(c)įstaigos iniciatorės neišlaikoma kredito rizika turi būti perleidžiama per garantiją arba priešpriešinę garantiją, kuri atitinka tam tikras sąlygas.

Atsižvelgiant į EBI ataskaitoje pateiktas rekomendacijas, taip pat siūloma nustatyti tikslinę PSS balansinio pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų lengvatinę tvarką, kurios taikymo sritis būtų ribota ir kurioje daugiausia dėmesio būtų skiriama didesnio prioriteto segmentui. Tai būtų padaryta išplečiant šiuo metu KRR 270 straipsnyje numatytos tvarkos taikymą platesnio spektro pagrindiniam turtui.

(3)Pakeitimo vertybiniais popieriais pozicijų kredito rizikos mažinimo pripažinimas