Plano atspirties taškas – poreikis per ateinantį dešimtmetį gerokai padidinti poveikio neutralizavimo gaminių technologinę plėtrą, gamybą ir diegimą, taip pat neutralaus poveikio energijos tiekimą ir ES veiksmų pridėtinė vertė įgyvendinant šį uždavinį drauge. Suvokiant, kad koją kiša pasaulinė konkurencija dėl žaliavų ir kvalifikuotų darbuotojų, planu bus siekiama spręsti šią dichotomiją ir sutelkti dėmesį į sritis, kuriose Europa turi didžiausią potencialą keisti padėtį. Kitas plano tikslas – per įvairinimą ir mūsų pačių vykdomą plėtrą bei gamybą apsisaugoti nuo rizikos, kad priklausomybę nuo Rusijos iškastinio kuro pakeisime kita strategine priklausomybe, galinčia sutrukdyti mums naudotis pagrindinėmis žaliajai pertvarkai reikalingomis technologijomis ir ištekliais. Planas papildys kitas pagal Europos žaliąjį kursą ir ES pramonės strategiją, visų pirma Žiedinės ekonomikos veiksmų planą, šiuo metu dedamas pastangas pertvarkyti pramonę. Taip pat vieni svarbiausių prioritetų išlieka energijai imlių pramonės šakų modernizavimas ir jų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, kokybiškų darbo vietų kūrimas ir galimybių keisti darbą užtikrinimas pasitelkiant mokymą ir švietimą.

Žvelgiant į ateities perspektyvas, konkurencijos iššūkiai niekur nedings. Pigaus iškastinio kuro laikai jau praėjo, todėl tenka spartinti žaliąją pertvarką, kad pramonė turėtų prieigą prie gausios ir įperkamos švarios energijos. ES turi remtis didžiausia savo stiprybe – bendrąja rinka – ir vengti susiskaidymo. Todėl Komisija žada pasiūlyti bendrais strateginiais prioritetais ir investicijų poreikių vertinimu grindžiamą visapusišką europinę strategiją. Tam reikės išnagrinėti įvairias galimybes, kaip užsitikrinti bendrą ES atsaką, įskaitant ES finansavimą. Be to, visų pirma užbaigiant kapitalo rinkų sąjungos kūrimą, turi būti pagerintos įmonių galimybės gauti privatų finansavimą. Didesnis konkurencingumas turi būti neatsiejamas nuo gerai apmokamų kokybiškų darbo vietų ir investicijų į žmogiškąjį kapitalą.

ES yra įsitikinusi, kad ji gali sparčiau pertvarkyti savo pramonę taip, kad jos poveikis klimatui būtų neutralus, ir yra pasiryžusi tai padaryti. Diegdama atsinaujinančiųjų išteklių energiją, pertvarkydama energetikos ir transporto infrastruktūrą, pvz., tinklus, pereidama prie masinio švariojo vandenilio naudojimo kaip kuro, kuro kaupiklio ir žaliavos ES ne tik tenkina savo poreikius ir išnaudoja galimybes, ji taip pat ateityje gali išsikovoti lyderės poziciją poveikio neutralizavimo pramonės sektoriuose. Be to, galime kurti naujas bendradarbiavimo su savo užsienio partneriais švarių technologijų srityje formas. Bendradarbiaujant su partneriais poveikio klimatui neutralizavimo technologijų kūrimo srityje, įvairinant ir stiprinant tiekimo grandines ir padedant kitiems vykdyti žaliąją pertvarką, lenktynės dėl poveikio klimatui neutralizavimo gali būti naudingos ir planetai, ir verslui.

Turint omenyje Europos pramonei atsiveriančių galimybių mastą, ši reikmė atsiduria dėmesio centre. Tarptautinė energetikos agentūra apskaičiavo, kad iki 2030 m. pasaulinės pagrindinių masiškai gaminamų švarios energijos technologijų rinkos vertė išaugs iki maždaug 650 mlrd. JAV dolerių (apie 600 mlrd. EUR) per metus, t. y. bus trigubai didesnė nei šiandien. Susijusių darbo vietų skaičius energetikos pramonėje per tą patį laikotarpį galėtų išaugti daugiau nei dvigubai. Poveikio klimatui neutralizavimo pramonė visame pasaulyje auga taip sparčiai, kad pasiūla kartais nepaveja paklausos.

Per ateinančius kelerius metus tvirtai susiformuos poveikio klimatui neutralizavimo amžiaus ekonominės sąlygos. Bus sukurtos naujos rinkos; išrastos, ištobulintos ir rinkai pateiktos proveržio švarios technologijos; pertvarkytos mūsų energetikos sistemos. Todėl tie, kurie šiandien investuos pirmieji, kurie nesnaus, užsitikrins savo vietą šioje naujoje ekonomikoje ir kurs darbo vietas naujų įgūdžių turinčiai darbo jėgai, atgaivins pramonines gamybos bazes, sumažins žmonių ir įmonių išlaidas ir turės puikias galimybes padėti kitoms pasaulio šalims mažinti jų pačių ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro.

Europos standartai gali padėti skatinti švarių ir skaitmeninių technologijų diegimą. Ypač naujų pramonės vertės grandinių atveju, jei būtų numatyti ir parengti aukštos kokybės Europos standartai, atitinkamiems ES pramonės sektoriams jie suteiktų svarbų konkurencinį pranašumą, be kita ko, pasauliniu lygmeniu. Standartus atitinkantis gaminys būtų laikomas tinkamesniu parduoti, o įmonės, kurios laikosi standartų, galėtų pritraukti investicijų. Europos standartai leistų ES pramonei išplėsti technologijų pardavimą visoje bendrojoje rinkoje, o tai ypač svarbu startuoliams ir MVĮ.

Pasaulinė poveikio klimatui neutralizavimo pramonė sparčiai auga, o investicijos į švarią energiją 2022 m., palyginti su ankstesniais metais, padidėjo 10 proc. Kai kuriuose sektoriuose, pavyzdžiui, vėjo energijos ar šilumos siurblių, ES poveikio klimatui neutralizavimo pramonė yra konkurencinga, net ir esant palyginti aukštoms energijos kainoms, tačiau kituose segmentuose, pavyzdžiui, fotovoltinių plokščių, jos pozicijos silpnesnės. Norint laiku pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos, šiuos sektorius reikia plėtoti sparčiau. ES pramonei išsikovoti didesnę dalį rinkoje nėra lengva, visų pirma dėl to, kad užsienyje teikiamos subsidijos sukuria nelygias sąlygas. Tai verčia didinti poveikio klimatui neutralizavimo pramonės galimybes sparčiau gauti finansavimą. Būtent tai yra antrasis Žaliojo kurso pramonės plano ramstis.

Galiausiai, tokia poveikio neutralizavimo verslui palanki aplinka, kokią siekiama sukurti Žaliojo kurso pramonės planu, negali apsieiti be infrastruktūros. Norint visame TEN-T tinkle užtikrinti įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrą, sukurti bei sustiprinti bazinę Europos vandenilio infrastruktūrą ir išplėsti bei sutvirtinti išmanųjį elektros energijos tinklą, kad TEN-E tinklas galėtų priimti didelį atsinaujinančiųjų išteklių energijos kiekį, reikia didelių investicijų.Taip pat reikia stiprinti mūsų reglamentavimo sistemą. Taigi laikas, remiantis europine pasaulėžiūra, suplanuoti reikiamą infrastruktūrą. Komisija ragina teisėkūros institucijas nedelsiant priimti Alternatyviųjų degalų infrastruktūros reglamentą (ADIR), padėsiantį kurti prie ateities poreikių pritaikytą įkrovimo ir degalų pildymo tinklą. Siekdama plėtoti ir stiprinti vandenilio ir elektros energijos infrastruktūrą, Komisija toliau nagrinės Europos infrastruktūros tinklų priemonės išteklių poreikius ir visapusiškai išnaudos peržiūrėtą TEN-E reglamentą taip, kad būtų sparčiau planuojama, finansuojama ir diegiama ypatingos svarbos (tarpvalstybinė) infrastruktūra. Pažymėtina, kad tarpvalstybinės infrastruktūros plėtrą ir įgyvendinimą privalu artimiausiu metu paspartinti. Komisija taip pat svarstys tolesnius būdus, įskaitant galimus teisėkūros veiksmus, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės įgyvendintų tarpvalstybinės energetikos infrastruktūros projektus ir nebūtų nepagrįstai vėluojama diegti strateginę infrastruktūrą.

Be to, labai svarbu, kad vartotojai galėtų rinktis gaminius remdamiesi skaidria ir patikima informacija apie jų tvarumą, patvarumą ir anglies dioksido pėdsaką. Rinkos skaidrumas padės technologiniu ir aplinkos požiūriu pranašesniems poveikio klimatui neutralizavimo gaminiams skintis kelią į rinką. Pavyzdžiui, Komisija iki šių metų pabaigos pasiūlys suvienodintą šilumos siurblių energijos vartojimo efektyvumo etiketę, leisiančią naudotojams palyginti skirtingas technologijas. Panašų poveikį daro ir Komisijos pateiktas pasiūlymas dėl vartotojų įtraukimo į žaliąją pertvarką.

Trečia – energetika. Rusijai ėmus naudoti energiją kaip ginklą tapo aišku kaip dieną, kad būtina pasirūpinti energijos tiekimo saugumu ir mažinti priklausomybes. Daugelio įmonių konkurencingumas smuko dėl didelių energijos kainų ir kai kurių tiekimo grandinių sutrikimų. Energijai imlios pramonės šakos dėl to nukentėjo labiausiai. Todėl pagal planą „REPowerEU“ žengti svarbūs žingsniai siekiant spręsti didelių energijos kainų problemą ir brangų iškastinį kurą pakeisti pigesniais atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais. Pavyzdžiui, 2022 m. vėjo ir saulės energijos gamybos pajėgumai ES viršijo 400 GW, tai yra, palyginti su 2020 m., jie išaugo daugiau kaip 25 proc. Sukūrėme ES energijos pirkimo platformą, kad sutelktume dujų paklausą, koordinuotume infrastruktūros naudojimą ir derėtumės su tarptautiniais partneriais; mes sutaupėme dujų, užpildėme saugyklas ir nustatėme viršutinę kainų ribą trumpojo laikotarpio rinkose. Užbaigti keli elektros energijos ir dujų infrastruktūros projektai ir jungtys. Kovo mėn. Komisija pristatys elektros energijos rinkos modelio reformą; šiuo metu dėl jos vyksta viešos konsultacijos. Siekiant, kad visi elektros energijos vartotojai galėtų pasinaudoti labiau nuspėjamomis ir mažesnėmis atsinaujinančiųjų išteklių energijos sąnaudomis, svarbų vaidmenį galėtų atlikti ilgalaikės kainų sutartys. Kaip išdėstyta plane „REPowerEU“, kad būtų padidintas pramonės konkurencingumas, reikės ne tik keisti pramonės procesus, smarkiai paspartinti ir padidinti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą, dėti daugiau pastangų didinti energijos vartojimo efektyvumą ir sumažinti energijos paklausą, bet ir perkvalifikuoti darbo jėgą bei tobulinti jos įgūdžius.

Antra, Komisija pasiūlys Svarbiausiųjų žaliavų aktą. ES gaminti poveikio klimatui neutralizavimo technologijas įmanoma tik užsitikrinus prieigą prie atitinkamų svarbiausiųjų žaliavų, be kita ko, įvairinant jų tiekimo šaltinius ir tas žaliavas perdirbant, kad būtų sumažinta ES priklausomybė nuo labai koncentruoto tiekimo iš trečiųjų šalių ir paskatintas kokybiškų darbo vietų kūrimas bei žiedinės ekonomikos augimas. Šiuo aktu bus siekiama užtikrinti ES tiekimo saugumą, be kita ko, stiprinant tarptautinius veiksmus, sudarant palankesnes sąlygas gavybai (kai tinkama), apdorojimui ir antriniam perdirbimui, o kartu išlaikant aukštus aplinkos apsaugos standartus ir tęsiant mokslinius tyrimus bei inovacijas, pvz., kad būtų sunaudojama mažiau medžiagų ir kuriami biologiniai pakaitalai. Apčiuopiamų laimėjimų šioje srityje jau yra – šiandien kai kurios ES įmonės baterijose naudoja nebe grafitą, o iš medienos gautą ligniną.

Siekiant dar labiau paskatinti poveikio neutralizavimo gaminių didelio masto paklausą, svarbų vaidmenį gali atlikti įvairių formų viešieji veiksmai, pavyzdžiui, viešieji pirkimai, tarifų nuolaidos ir paskatos įmonėms bei galutiniams naudotojams labiau naudotis tvarumu ir žiediškumu grindžiamomis poveikio klimatui neutralizavimo technologijomis. Europos Sąjungoje valdžios institucijos paslaugoms, darbams ir gaminiams pirkti išleidžia apie 14 proc. BVP (apie 2 trln. EUR per metus). Viešųjų pirkimų politika ir kita viešoji parama gali padėti maksimaliai padidinti viešųjų lėšų grąžą ir kartu didinti tiekimo saugumą randant kuo įvairesnių tiekimo šaltinių. Šiuo tikslu Komisija, naudodamasi turimomis teisinėmis priemonėmis ir esamais ES standartais, nustatytų tvarumo charakteristikas ir galimus reikalavimus poveikio neutralizavimo gaminiams. Taip būtų skatinama labiau nuspėjama ir vienodesnė neutralaus poveikio klimatui sprendimų paklausa, o valdžios institucijos galėtų nustatyti plataus užmojo tvarumo reikalavimus.

Kalbant apie valstybės pagalbą, ES konkurencijos politikoje numatyta priemonių, kuriomis galima paremti žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai reikalingų svarbiausių aukštųjų technologijų kūrimą ir diegimą kartu išsaugant bendrosios rinkos vientisumą ir laikantis ES tarptautinių įsipareigojimų. Vien per 2022 m. Komisijos patvirtintų pagalbos schemų bendras biudžetas siekė 51 mlrd. EUR; šiomis lėšomis finansuotas naujų energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių gamybos pajėgumų įrengimas ir pramoninės gamybos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas visoje Sąjungoje. Rusijai užpuolus Ukrainą, dar 2022 m. kovo mėn. Komisija priėmė Laikinąją valstybės pagalbos sistemą krizės sąlygomis, pagal kurią valstybės narės gali sušvelninti dėl karo kilusius neigiamus ekonominius padarinius ir palengvinti struktūrinius koregavimus siekdamos geriau sureaguoti į susidariusią ekonominę padėtį. Sistema buvo du kartus iš dalies pakeista ir dabar į ją jau įtrauktos konkrečios nuostatos dėl supaprastintos paramos atsinaujinančiųjų išteklių energijai, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo technologijoms ir energijos vartojimo efektyvumo priemonėms.

Įgyvendinant priemonę „NextGenerationEU“, 27 nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose numatytoms žaliosioms priemonėms, įskaitant pramonės priklausomybei nuo iškastinio kuro mažinti reikalingas investicijas, iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) biudžeto jau skirta 250 mlrd. EUR. Pagal programą „Europos horizontas“ žaliojo kurso moksliniams tyrimams ir inovacijoms, be kita ko, bendradarbiaujant su pramone, skirta 40 mlrd. EUR.

Siūloma Laikinąja valstybės pagalbos sistema krizės ir pertvarkos sąlygomis būtų siekiama užtikrinti vienodas sąlygas su kitomis jurisdikcijomis ir vidaus rinkoje, orientuojantis į tuos sektorius, kuriuose nustatyta perkėlimo į trečiąsias šalis rizika, ir proporcingai pagalbos sumoms. Laikinoji valstybės pagalbos sistema krizės ir pertvarkos sąlygomis sudarytų sąlygas valstybėms narėms nustatyti schemas, kuriomis būtų remiamos naujos investicijos į gamybos priemones apibrėžtuose strateginiuose poveikio neutralizavimo sektoriuose, be kita ko, taikant mokesčių lengvatas. Siekiant prisidėti prie valstybių narių ir regionų konvergencijos tikslo, leidžiama pagalbos suma būtų moduliuojama nustatant didesnį pagalbos intensyvumą ir didesnes pagalbos sumos viršutines ribas, jei investicijos vykdomos remiamose vietovėse. Taip pat dar turės būti nustatytos atitinkamos sąlygos, kad būtų galima patikrinti, ar yra konkreti rizika, kad investicijos bus nukreiptos už EEE ribų, ir ar nėra perkėlimo EEE viduje rizikos. Valstybės narės gali savo nacionalines mokesčių paskatas suderinti su bendra schema, kurią Komisija yra pasiruošusi parengti, – taip galėtų būti sukurta bendra schema, kuria įmonėms visoje ES būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir nuspėjamumas.

Be to, tuose pačiuose tiksliniuose sektoriuose, susijusiuose su poveikio neutralizavimo technologijų lyderyste, valstybės narės galėtų individualioms pradinėms investicijoms teikti tokio pat dydžio pagalbą, kaip ir teikiama trečiųjų šalių, su sąlyga, kad laikomasi tam tikrų sąlygų, kaip antai bendradarbiaujama su keliomis šalimis, valstybėse narėse pasireiškia reikšmingas teigiamas išorinis poveikis, ir ypač daug dėmesio skiriama remiamoms vietovėms. Tokia pagalba turėtų būti mažinama pagrįsta tam tikrų investicijų perkėlimo už EEE ribų rizika, taip pat ji neturėtų sudaryti sąlygų perkelti gamybos veiklą iš vienos valstybės narės į kitą. Pagalba neviršytų to, kas būtina, kad projektas būtų vykdomas EEE.

Komisija yra pasiryžusi ir pagal Laikinąją valstybės pagalbos sistemą krizės ir pertvarkos sąlygomis taikyti sparčias procedūras, kaip jau daroma pagal Laikinąją sistemą krizės sąlygomis – pagal ją pagalba patvirtinama vidutiniškai per 19 dienų.

5.Gerokai padidinti pranešimo apie valstybės pagalbą šiose srityse ribas.

Šioje penktojoje srityje Komisija valstybės pagalbos taisykles pakoreguos toliau peržiūrėdama Žaliojo kurso bendrąjį bendrosios išimties reglamentą. Be nuostatų, susijusių su bendriems Europos interesams svarbiais projektais(žr. toliau), juo valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo:

-remti priemones svarbiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, vandenilio, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo, visai netaršių transporto priemonių ir pastatų energinio naudingumo, nes pranešimo Komisijai apie šią pagalbą ribas numatoma toliau didinti;

-išplėsti investicinės pagalbos įkrovimo ir degalų pildymo infrastruktūrai taikymo sritį;

-sudaryti dar geresnes sąlygas mokymo pagalbai, skirtai įgūdžiams ugdyti.

Šiuo metu ES vykdo penkis bendriems Europos interesams svarbius projektus (BEISP) – kelių valstybių narių įgyvendinamus didelio masto plėtros projektus, kuriais siekiama finansuoti naujas strateginių sričių technologijas ir kurie daro didelį teigiamą išorinį poveikį kitoms valstybėms narėms, inovacijoms, darbuotojams ir klientams: vieną – mikroelektronikos, po du – baterijų ir vandenilio srityje; projektų rengiama ir daugiau. Tikimasi, kad 18 mlrd. EUR dydžio viešoji parama patvirtintiems BEISP padės pritraukti dar 36 mlrd. EUR privačiųjų investicijų (sverto rodiklis – 2).

Siekiant paspartinti naujų projektų įgyvendinimą, su BEISP susijusių projektų tvirtinimas bus dar labiau racionalizuotas ir supaprastintas.

·Šį pavasarį valstybės narės ir Komisija turėtų patvirtinti gerosios patirties kodeksą, padėsiantį skaidriai, įtraukiai ir greitai rengti BEISP, tad ir juos vertinti bus paprasčiau.

·Nustatydama didesnes pranešimo apie pagalbą ribas ir didesnį pagalbos intensyvumą pagal Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, Komisija taip pat rengiasi paspartinti mažesnių su BEISP susijusių inovacinių projektų, visų pirma tų, kuriuos vykdo mažosios ir vidutinės įmonės, įgyvendinimą.

2.2.2. ES finansavimas

Pertvarkai, kuri padėtų įgyvendinti ES poveikio klimatui neutralizavimo uždavinius ir pasiekti „REPowerEU“ tikslus, naudojantis įvairiais šaltiniais ir turint saugų tiekimą, įgyvendinti ES turės ir toliau kliautis konkurencinga poveikio klimatui neutralizavimo pramone. Atsižvelgiant į plataus užmojo ES tikslus ir tarptautinę konkurenciją, iki 2030 m. reikia daugiau investuoti į poveikio klimatui neutralizavimo technologijų gamybą.

ES yra didelių skirtumų, susijusių su valstybių narių teikiama parama. Pavyzdžiui, nors 2020 m. atsinaujinantiesiems energijos ištekliams remti buvo skirta 0,57 proc. ES BVP, viena valstybė skyrė kone 1 proc. savo BVP, o dešimt kitų – išleido mažiau nei pusę ES vidurkio.

Kad išvengtume bendrosios rinkos susiskaidymo dėl skirtingų nacionalinės paramos lygių, sudarytume palankesnes sąlygas žaliajai pertvarkai visoje Sąjungoje, nedidintume regioninių skirtumų ir panaikintume šiuo metu skiriamo finansavimo atotrūkį nuo to finansavimo, kurio reikia norint padidinti poveikio klimatui neutralizavimo pramonės mastą, turime taip pat didinti ES finansavimą. Žaliojo kurso pramonės planui numatomomis ES biudžeto lėšomis ir toliau bus prisidedama prie tikslinio ir spartaus ES poveikio klimatui neutralizavimo pramonės finansavimo. Pagrindinė tam skirta priemonė yra „REPowerEU“, tačiau ją papildo ir kitos ES lėšos.

Komisija toliau padės valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti reformas, taip pat padės stiprinti valstybių narių administracinius gebėjimus, kad būtų užtikrintas veiksmingas finansavimo įgyvendinimas.

„REPowerEU“