LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 317/75

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl EB biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo

COM(2008) 864 galutinis

(2009/C 317/13)

Pranešėjas Lutz RIBBE

Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsnio 1 dalimi, 2008 m. gruodžio 16 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

EB biologinės įvairovės veiksmų plano įgyvendinimo laikotarpio vidurio vertinimo

COM(2008) 864 galutinis.

Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. birželio 18 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Lutz Ribbe.

455-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. liepos 15–16 d. (liepos 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 162 nariams balsavus už, 3 - prieš ir 7 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK labai apgailestauja, kad tikslas – „iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą“ nebus pasiektas.

1.2. Tačiau džiugu, kad priėmus Paukščių direktyvą ir Buveinių direktyvą keleto buveinių ir rūšių atveju buvo pasiekta teigiamų rezultatų. Tai rodo, kad Europos gamtos apsaugos teisės aktai, jei jie teisingai taikomi, yra veiksmingi.

1.3. Vis dėlto tai negali sustabdyti išliekančio stipraus rūšių mažėjimo, kurį lemia visiškai teisėtai vykdoma ekonominė veikla teritorijose, kurioms nenumatyta speciali apsauga. EESRK pritaria Komisijai, kad biologinės įvairovės klausimai vis dar nepakankamai integruojami į kitų sričių politiką.

1.4. Nepaisant to, EESRK mano, kad nereikalingi iš esmės nauji tikslai. Komisija ir valstybės narės veikiau turėtų pačios daugiau dėmesio skirti ir ateityje ryžtingiau siekti dabartinio teisingo tikslo – „sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ir atkurti natūralias buveines“, kuris buvo suformuluotas dar 2001 m.

1.5. Gamtos apsauga iš ekonominės perspektyvos dažnai laikoma kliūtimi arba grėsme. Į argumentą, kad biologinė įvairovė turi ekonominę vertę, įgyvendinant politiką iki šiol dar neatsižvelgiama. Komisijos prašoma paaiškinti, kaip ji rengiasi spręsti šią problemą, pavyzdžiui, vykstant diskusijoms dėl intensyvesnio išorės sąnaudų internalizavimo.

1.6. Reikėtų plačiau informuoti apie teigiamus raidos pavyzdžius, kurie rodo glaudžias regionų ekonomikos vystymosi ir biologinės įvairovės sąsajas (pvz., turizmas).

1.7. Tarybos sprendimas NATURA 2000 finansuoti struktūrinių fondų ir BŽŪP antrojo ramsčio lėšomis pasirodė esantis neveiksmingas. Valstybės narės atitinkamose programos tiesiog nesuteikia pakankamai svarbos gamtos ir biologinės įvairovės apsaugai. EESRK siūlo 2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu šiam tikslui numatyti atskirą biudžeto eilutę. Į agrarinės aplinkosaugos programas vėl turi būti įtrauktos paskatos.

1.8. Daugelyje regionų ir vietų, pavyzdžiui, pelkingose teritorijose, kalnų ir pakrančių regionuose, žalienų plotuose, upių slėniuose ir pan. natūralių buveinių atkūrimas ir apsauga kartu yra svarbus indėlis į klimato apsaugą. Klimato ir biologinės įvairovės politiką reikėtų dar glaudžiau susieti, nors, suprantama, kad biologinę įvairovę išsaugoti reikia ne „vien tik“ dėl klimato apsaugos, bet ir dėl daugelio kitų priežasčių.

1.9. Kad rūšys galėtų prisitaikyti prie pasikeitusių klimato sąlygų, jų buveinės turėtų būti geriau susietos. Reikėtų apsvarstyti galimybę sukurti „Transeuropinį tinklą Gamta“.

1.10. Vis daugiau plotų urbanizuojami, t.y. užstatomi arba asfaltuojami, tai didelė gamtos apsaugos problema. Europoje turi būti mažinamas plotų užstatymas.

1.11. Nors pilietinė visuomenė ir plačiai remia gamtos apsaugą, tačiau žinių apie ją vis dar labai trūksta. EESRK palankiai vertina, kad pagaliau plačiau skleidžiama reikalinga informacija apie rūšių mažėjimo priežastis ir būtinas priemones jam sustabdyti. Tai pasakytina apie geresnį vartotojų informavimą apie tam tikrų gamybos procesų padarinius ir tvarios gamybos modelių kūrimą.

2. Europos Komisijos komunikatas

2.1. Savo komunikate Komisija priėjo nuviliančios išvados, kad nepaisant 2006 m. pateikto veiksmų plano dėl biologinės įvairovės išsaugojimo, kuriame visgi numatyta 160 priemonių, „sunkiai tikėtina, kad bendras tikslas – sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą iki 2010 m. – bus pasiektas. Jei norime bent priartėti prie savo tikslo, Europos bendrijai ir ES valstybėms narėms per ateinančius dvejus metus reikės dėti daug papildomų pastangų.“ Už aplinką atsakingas EK narys Stavros Dimas taip pat pripažino, kad tikslas – iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą – nebus pasiektas.

2.2. Biologinės įvairovės mažėjimas visame pasaulyje įvardijamas „katastrofišku“. Ne tik gamtiniams procesams kyla grėsmė, bet ir patiriami sunkūs ekonominiai ir socialiniai padariniai. Komisijos teigimu, Europai taip pat tenka atsakomybė už neigiamą pasaulinių procesų raidą. Taigi, „iškilo naujų problemų, pvz., žemės ūkio sektoriaus plėtra, siekiant patenkinti augantį maisto poreikį, bei alternatyvių realizavimo rinkų, tokių kaip biokuras, atsiradimas“.

2.3. Nors beveik visišką ligšiolinės biologinės įvairovės politikos žlugimą lėmė įvairios priežastys, tačiau Komisija laikotarpio vidurio vertinime daro išvadą, kad „biologinės įvairovės klausimų integravimas į kitų sektorių politikos kryptis tebelieka problema“. Viena svarbiausių tokio nuviliančio laikotarpio vertinimo priežasčių yra tai, kad integruojant biologinės įvairovės klausimus į kitų sektorių politiką pastaraisiais metais nebuvo pasiekta realios pažangos.

2.4. Pirmojo išsamaus biologinės įvairovės veiksmų plano būklės patikrinimo rezultatai rodo, kad 50 % rūšių ir turbūt iki 80 % buveinių tipų, kurie saugomi remiantis Buveinių direktyva (1) ir kurių apsauga priskirta Europos interesams, „būklė yra nepatenkinama“.

2.5. Vis dėlto keleto rūšių atveju, kurios saugomos pagal Buveinių arba Paukščių direktyvą, jau pastebimos pirmosios teigiamos tendencijos. Buvo galima sustabdyti atskirų saugomų rūšių nykimą: „taikant direktyvą tikrai pagerėjo šių rūšių apsauga, ypač buvo naudingas specialios apsaugos teritorijų nustatymas“.

2.6. Komisija nurodo, kad tinklo Natura 2000 plotą šiuo metu sudaro daugiau nei 25 000 saugomų teritorijų, kurios užima maždaug 17 % visos Europos Sąjungos sausumos ploto. Visų pirma nesaugojamose teritorijose tendencija vis dar išlieka neigiama.

2.7. Komisija nagrinėja pirmuosius tyrimo dėl ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonominės vertės nustatymo („Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika „angl. The economics of ecosystems and biodiversity, TEEB (2) – Sukhdev ataskaita) rezultatus. Šioje ataskaitoje daromos panašios išvados kaip ir klimato apsaugai skirtoje Stern ataskaitoje: biologinę įvairovę svarbu išsaugoti ne tik dėl etinių ir moralinių, bet ir dėl ekonominių priežasčių.“Biologinės įvairovės ir ekosistemų nykimas kelia grėsmę planetos funkcionavimui, mūsų ekonomikai ir visuomenei. Apskaičiuota, kad, nesiėmus jokių priemonių, 2050 m. metinės išlaidos, patirtos dėl ekosistemos procesų nykimo, sudarys maždaug 6 % pasaulinio BVP.“

3. Bendrosios pastabos

3.1. Pirmą kartą ES viešai pripažįsta, kad vienas svarbiausių piliečiams duotų aplinkos politikos pažadų, kurį prisėmė valstybių ir vyriausybių vadovai ir Komisija aplinkos politikos srityje, – iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą, nebus išpildytas.

3.2. Komiteto toks pripažinimas nestebina, nes savo nuomonėje dėl veiksmų plano jis pritarė Komisijos kritinei analizei ir pripažino, kad iš esmės visos 160 priemonių yra teisingos ir būtinos, tačiau kartu pareiškė labai abejojąs, ar visose administravimo srityse ir politikoje, kurios neturi tiesioginių sąsajų su biologinės įvairovės politika, bus imamasi būtinų pastangų ir šis klausimas bus rimtai sprendžiamas. Deja, šios abejonės pasitvirtino.

3.3. EESRK pozicija dėl biologinės įvairovės veiksmų plano, kuri buvo priimta plenarinėje sesijoje prieš gerus dvejus metus, deja, ir šiandien vis dar aktuali. Tuometiniai Komiteto teiginiai (3):

— Tiek EESRK, tiek Komisija vienodai apibūdina susidariusią padėtį: būtina išsaugoti biologinę įvairovę, tai yra svarbiausias uždavinys, kuris nėra vien tik etinis ir moralinis įsipareigojimas. Yra pakankamai ekonominių priežasčių, dėl kurių būtina veikti greitai ir veiksmingai. Ekonominiai nuostoliai, kuriuos lėmė ekologinių sistemų sumažėjimas, šiuo metu skaičiuojami šimtais milijardų eurų. Tai yra išteklių eikvojimas, kurio mūsų ekonomika negali sau leisti.

— Rūšių mažėjimą lėmė milijonai paskutiniaisiais dešimtmečiais priimtų atskirų sprendimų; absoliuti šių sprendimų dauguma buvo priimta laikantis galiojančių įstatymų. Neteisėtų priemonių, turėjusių poveikio biologinės įvairovės sumažėjimui Europoje, dalis yra nedidelė.

— Biologinės įvairovės vystymosi tendencija – nepaisant politinių pažadų – deja, vis dar išlieka neigiama, tačiau to negalima pateisinti žinių, kaip kovoti su rūšių nykimu, trūkumu. Lig šiol trūko politinės valios iš tikrųjų įgyvendinti priemones, kurios seniai pripažįstamos būtinomis. Tai rodo patirtis, įgyta tinklo Natura 2000 veiklos metu.

— Komisija savo komunikate teisingai įvardija priežastis, tai lėmė ir „prastos valdančiosios struktūros ir nuvertinantis tradicinės ekonomikos požiūris į natūralių turtų ir ekosistemų funkcijų ekonominę vertę“.

— Pagaliau ateitis parodys, ar parengus šią veiksmų programą politikai iš tikrųjų galės „iš esmės“ pakeisti politiką, kadangi pripažįstama, kad tokie veiksmai yra būtini. O gal pasitvirtins daugelio gamtosaugininkų būkštavimai, kad politikai ir vėl diskutuos šia visuomenei labai aktualia tema, tačiau tai ir liks tik žodžiai.

— EESRK atrodo ypač svarbu pirmiausiai imtis ketvirtos politikos srities, būtent „Žinių bazės gerinimo“, siekiant, kad ir piliečiai, ir politikai suprastų tikruosius savo veiksmų padarinius.

3.4. Dabartiniame komunikate Komisija patvirtina daugelį anuomet įvardytų veiksnių, dėl kurių ir toliau mažėja biologinė įvairovė. Todėl naujos išsamios EESRK nuomonės šiuo klausimu nereikia. Šioje nuomonėje veikiau reikia nagrinėti tuos aspektus, kurie palyginti su situacija prieš dvejus metus yra nauji ar pasikeitę.

4. Konkrečios pastabos

Teisinė sistema ir valdymas

4.1. Pastaraisiais metais tapo akivaizdu, kad Europos gamtos apsaugos direktyvos puikiai tinka skatinti teigiamą vystymąsi, jei jos teisingai taikomos ir teisingai sprendžiami su savininkų interesais susiję klausimai (4). Tačiau EESRK konstatuoja ir tai, kad N2000 teritorijose dar yra daug neišspręstų problemų. Ir „tik“ 17 % žemės yra saugoma minėtų ES direktyvų.

4.2. Dabar, kai po ilgų atidėliojimų jau beveik sukurtas tinklas NATURA 2000, prasideda naujas Europos gamtos apsaugos etapas. Reikia parengti atitinkamus nustatytų teritorijų valdymo planus. EESRK abejoja, ar valstybės narės turi pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių šiems planams parengti ir įgyvendinti. Svarbu, kad rengiant šiuos planus būtų glaudžiai bendradarbiaujama su visomis suinteresuotomis visuomenės grupėmis, nes tai vienintelis būdas užsitikrinti pritarimą.

4.3. Atsižvelgiant į Komisijos teisingai pastebėtą milžinišką neigiamą poveikį žemės plotams, neaišku, kaip bus įmanoma dideliu mastu atkurti sunaikintus biotopus. EESRK primena, kad Geteborgo aukščiausiojo lygio susitikime valstybių ir vyriausybių vadovai prisiėmė pažadą ne tik iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą, bet ir atkurti buveines ir natūralias sistemas. Apie tai laikotarpio vidurio vertinime nekalbama.

4.4. Tinklas Natura 2000 sukurtas visiškai neseniai, o jau vyksta diskusijos apie jo nuostatų netaikymą atskiroms teritorijoms arba jų dalims, dažniausiai skirtoms infrastruktūros projektams, kurie neretai yra bendrai finansuojami ES. Komisijos komunikate minimas ko gero geriausiai žinomas pavyzdys – Lenkijos šiaurės rytuose esantis Rospudos slėnis. Nors naujoji Lenkijos vyriausybė šiuo metu ieško alternatyvų Via Baltica trasai, tačiau akivaizdu, kad sprendžiant gamtos apsaugos ir ekonominio vystymosi konfliktą nė per plauką nepasistūmėta į priekį.

4.5. Todėl galima neabejoti, kad per ateinančius metus ES tarnybas užgrius ištisa lavina procedūrų, susijusių su tokiomis „nukrypti leidžiančiomis nuostatomis“. Šiuo metu, EESRK nuomone, Europos Komisija neturi pakankamai žmogiškųjų išteklių išnagrinėti šias procedūras ir surasti tinkamus sprendimus.

4.6. Nuomonėje dėl biologinės įvairovės veiksmų plano EESRK nurodė, kad tebesitęsiantis rūšių mažėjimas mūsų kultūriniuose kraštovaizdžiuose vyksta nepaisant „geros praktikos“ ir to, kas ES teisės aktuose apibūdinama kaip „gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė“. Taigi, laikantis teisės aktų, o ne juos pažeidžiant. Tai absoliučiai nepriimtina.

4.7. Būtent todėl vyksta audringos diskusijos dėl vadinamųjų „kompleksinio paramos susiejimo kriterijų“. Šie kriterijai, kartu su gera agrarine ir aplinkosaugos būkle bei gera praktika, turėtų užtikrinti, kad bus atsižvelgiama į biologinės įvairovės aspektus. Tačiau žinant, kad daugiausia žalos biologinei įvairovei daroma nepažeidžiant dabartinių teisės aktų, akivaizdu, kad dėl šių kriterijų vyksta prieštaringos diskusijos. Europos Audito Rūmai savo specialioje ataskaitoje dėl kompleksinio paramos susiejimo taip pat pateikė atitinkamas pastabas. Valstybės narės ir Europos Komisija turi pagaliau į tai reaguoti.

4.8. Tai pasakytina apie nemažai teisės aktų pasiūlymų, kurie iš pirmo žvilgsnio neturi jokio tiesioginio ryšio su biologine įvairove. Kovojant su galvijų spongiformine encefalopatija ir užkrečiama spongiformine encefalopatija Reglamentu 1774/2002 buvo uždrausta palikti dvėseną gamtoje. Dėl to dvėsena mintantiems laukiniams gyvūnams, pvz., vilkams, meškoms ir maitvanagiams, ėmė labai stigti maisto. Taigi, šiuo metu maitvanagius staiga pastebėjus toli nuo nedaugelio jų paplitimo teritorijų, to jokiu būdu negalima laikyti geru ženklu – paprasčiausiai badas verčia šiuos paukščius skristi labai toli. Į šį Europos teisės aktų trūkumą dėmesį atkreipė aplinkosaugos grupės ir viena iš Ispanijai atstovaujančių EP narių, Europos Komisija sureagavo tik gerokai vėliau. Išankstinis poveikio biologinei įvairovei vertinimas greičiausiai nebuvo atliktas.

Politinės išvados ir finansavimas

4.9. Ypač nesaugojamose teritorijose konfliktas tarp žemės naudojimo ekonominiais tikslais ir gamtos ir rūšių įvairovės apsaugos išlieka neišspręstas. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad atlikdama Bendros žemės ūkio politikos būklės įvertinimą ji pateikė įvairių su pasiūlymų šiuo klausimu, pvz., „skirti papildomai lėšų kaimo plėtrai, inter alia, biologinei įvairovei, pervedant daugiau lėšų iš pirmojo BŽŪP ramsčio į antrąjį (t. y. taikyti moduliavimą)“. Telieka apgailestauti, kad Taryba nusprendė patvirtinti ne visus šiuos pasiūlymus. Akivaizdu, kad valstybės narės nepakankamai įgyvendina priemones, kurias ES pripažįsta būtinomis.

4.10. Viena spręstinų problemų yra N2000 tinklo finansavimas, įskaitant kompensacijas už konkrečių sąlygų laikymąsi. EESRK didelį nerimą kelia tai, kad valstybėms narėms sudarius programas, Natura 2000 tinklo finansavimui liko per mažai lėšų, o tai sukels didelius nesutarimus. Todėl jis siūlo 2014–2020 m. finansiniu laikotarpiu tam numatyti atskirą biudžeto eilutę.

4.11. Komitetas apskritai tvirtai pasisako už geresnį ir tikslingesnį gamtos apsaugos finansavimą. Nuomonėje dėl biologinės įvairovės veiksmų plano Komitetas atkreipė dėmesį į tai, kad:

— tiesioginės išmokos ūkininkams, kurios sudaro didžiąją žemės ūkio biudžeto dalį, dėl savo pobūdžio neskatina biologinės įvairovės, o yra skirtos padėti ūkininkams pasirengti pasaulio rinkų keliamiems iššūkiams;

— kol pasaulio rinkos sąlygos yra nepalankios gamtą tausojančiam žemės ūkiui, politikai turi ypatingai stengtis, kad pagalba žemės ūkio priemonėms būtų tiek padidinta, kad visi ES ūkininkai būtų suinteresuoti naudoti aplinką tausojančius gamybos būdus. Ir šiuo aveju žodžiai prasilenkia su darbais.

4.12. Atsižvelgiant į būsimą BŽŪP reformą ir biudžetą, Komisija raginama galiausiai užtikrinti aiškumą šiuo klausimu. Agrarinės aplinkosaugos programos bus sėkmingos tik tuo atveju, jei jose bus ekonominių skatinimo priemonių ūkininkams. Sprendimas išbraukti paskatas buvo neteisingas, tai reikėtų dar kartą persvarstyti. Ūkininkams (ir visuomenei) reikėtų perduoti šį politinį raginimą: „Visuomenė brangina tai, kad ūkininkai biologinės įvairovės išsaugojimui deda daugiau pastangų, nei reikalauja įstatymai!“

4.13. Valstybėse narėse šiuo metu vyksta pirmosios diskusijos, kaip toliau vystyti žemės ūkio politiką. Šios diskusijos – atsižvelgiant ir į poreikį daugiau naudoti atsinaujinančios energijos šaltinius, įskaitant bioenergiją – yra tiesiogiai susijusios su biologine įvairove nacionaliniu, Europos ir pasaulio mastu. Europos Komisija konstatuoja, kad „vienas svarbiausių sunkumų bus užtikrinti, kad būtų laikomasi poveikio tvarumui įvertinimuose (PTĮ) pateiktų rekomendacijų, taip pat gauti daugiau žinių apie tai, kokią įtaką ES vartojamos maisto ir ne maisto prekės (pvz., mėsa, sojos pupelės, palmių aliejus, metalo rūdos) gali daryti biologinės įvairovės mažėjimui. Tai gali paskatinti apsvarstyti šiai įtakai mažinti skirtas politikos alternatyvas.“ EESRK ragina Komisiją intensyviai vykdyti atitinkamus tyrimus.

4.14. BŽEŪP reforma po 2013 m. parodys, ar pavyks į žemės ūkio politiką įnešti daugiau dėmesio biologinės įvairovės apsaugai ir tvarumui.

Pagrindiniai ir ekonominiai aspektai

4.15. EESRK konstatuoja, kad nuosekliomis gamtos apsaugos pastangomis galima pasiekti ir klimato politikos tikslų. Pvz., pelkių ir šlapžemių apsauga ir atkūrimas veiksmingai padeda kovoti su klimato kaita. Tas pat pasakytina ir apie bet kokio pobūdžio ganyklų tvarkymą Europoje (pvz., Dehesas Iberijos pusiasalyje). Tačiau pastaraisiais metais dauguma žemės ūkio veiklos, reikalingos išsaugant šiuos arealus, ūkininkams tapo ekonomiškai nebepatraukli. Biologinės įvairovės negalima išmatuoti rinkos kaina! Kainos neatspindi ekologinio produkto gamybos poveikio. Nė ES, nė valstybių narių narių politikoje dar nesurastas tinkamas šio klausimo sprendimo būdas.

4.16. Pvz., 2006 m. gegužės mėn., taigi būtent tada, kai Komisija paskelbė biologinės įvairovės veiksmų planą, 15 iš 16 Vokietijos federalinių žemių reikalavo iš dalies pakeisti, t. y. sumažinti ES gamtos apsaugos direktyvų reikalavimus. Ypač už tokius pakeitimus pasisako Heseno žemė, pateikdama (ekonominį) argumentą, kad nė viena išvystytos pramonės valstybių negali sau leisti laikytis tokių griežtų aplinkos apsaugos reikalavimų. Tai parodo, kad dauguma politikos formuotojų dar nesuvokia ekonominės biologinės įvairovės svarbos.

4.17. Labai keista yra tai, kad visuomenė ir politikos atstovai beveik visiškai nereaguoja į „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomikos“ (TEEB) ataskaitoje pateiktus skaičius. Ten teigiama, kad dėl biologinės įvairovės nykimo patirtos išlaidos sudarys maždaug 6 % pasaulinio BVP – tuo tarpu dėl dabartinės finansų ir ekonomikos krizės patirtų daug mažesnių BVP nuostolių rengiami skubūs aukščiausio lygio susitikimai ir kuriami milijardines sumas skaičiuojantys ekonomikos atkūrimo planai. Vienas svarbiausių Komisijos uždavinių bus supažindinti ne tik su etine ir moraline, bet ir su ekonomine biologinės įvairovės svarba bei paversti tai praktinėmis politikos priemonėmis.

4.18. Valstybėse narėse biologinė įvairovė tebepatiria didelį spaudimą: vis daugiau žemės plotų urbanizuojami, t. y. arba užstatomi, arba asfaltuojami, tai yra didelė gamtos apsaugos problema. Toks žemės naudojimas vis dar yra per didelis, o spaudimas kaimo vietovėms nuolat kyla. Kyla pavojus, kad gamtos apsaugos klausimai bus nustumti į paribį.

Sąmoningumas ir komunikacija

4.19. Komisijos komunikato E dalies 4 punkte („Visuomenės švietimas, informavimas ir dalyvavimo skatinimas“) pastebima, kad „tik mažuma ES piliečių manė, kad jie buvo gerai informuoti biologinės įvairovės mažėjimo klausimais“. Tą patį būtų galima pasakyti ir apie politikus ir valstybės tarnautojus. Siekiant politinių tikslų tai yra pati nepalankiausia pradinė sąlyga. Jei Komisija ir valstybės narės dabar „svarsto prioritetinius veiksmus, kuriais būtų pradėta visuomenės informavimo kampanija, padėsianti paremti nacionalines ir kitas kampanijas“, jos gali tikėtis visapusiškos EESRK paramos.

4.20. Jau šiuo metu pastebima daugiau teigiamų visuomenės informavimo iniciatyvų, įskaitant miestus, kurių gyventojai dažnai turi nedaug tiesioginio sąlyčio su gamta. Šioms iniciatyvoms reikėtų skirti daugiau visuomenės paramos. Pvz., kiekvienais metais Berlyne organizuojama „Ilga miesto gamtos diena“– keletą šimtų tūkstančių žmonių pritraukiantis renginys.

4.21. EESRK mano, kad svarbu piliečius kuo konkrečiau ir kiek įmanoma tiesiogiai supažindinti su gamtos apsaugos klausimais. Todėl būtų naudinga, pvz., vietos lygiu aiškinti, kokios – ir kodėl – vietovės numatytos kaip NATURA 2000 teritorijos, kokios rūšys ten paplitę ir kaip jas galima apsaugoti bei kas tai gali padaryti. Žmonės tikrąja to žodžio prasme turi patirti ir suprasti, ką reiškia apsaugoti gamtą. Labai nedaug žmonių supranta, ką reiškia „biologinė įvairovė“ ir todėl daugumai šis terminas nieko nesako.

4.22. EESRK ragina vartotojams skirtos informacijos kūrėjams suteikti galimybę atitinkamai ženklinti gaminius, jeigu jiems gaminti buvo taikomi aplinką tausojantys gamybos būdai.

Labai svarbu, kad gamtos apsaugos ir biologinės įvairovės išsaugojimo procese aktyviai dalyvautų piliečiai. Vien Komisijos kampanijų, skatinančių tvaresnį gyvenimo būdą, nepakanka. Papildomai reikia parengti strategijas, suteikiančias vartotojams praktines priemones, kurių pagalba jie galėtų išmatuoti savo kasdienės veiklos poveikį, taip pakreipiant vartojimo įpročius norima linkme.

Tokių priemonių pavyzdžiai galėtų būti šie:

— į mokyklų programas įtraukti pamokas, kuriose būtų mokoma praktinių dalykų apie aplinkos apsaugą ir biologinę įvairovę,

— kurti priemones, kuriomis būtų galima įvertinti konkrečių maisto produktų vartojimo poveikį biologinei įvairovei (pagal atrinktų kasdienio vartojimo prekių ir galimų jų pakaitalų krepšelį) remiantis gyvavimo ciklo analizės metodu.

2009 m. liepos 15 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyva 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (Floros, faunos, buveinių direktyva).

(2) http://ec.europa.eu/environment/nature/biodiversity/economics/pdf/teeb_report.pdf

(3) OL C 97, 2007 4 28, p. 6.

(4) OL C 97, 2007 4 28, p. 6.