·iki konsolidavimo rengiamame balanse į trumpalaikius įsipareigojimus (mokėtinas sumas) įtraukta 2,6 mln. EUR sukaupta mokėtina suma, skirta EIB išieškojimo mokesčiams padengti;

·iš Garantijų fondo vykdomas EIB reikalavimų apmokėjimas (ir, jei taikytina, tolesnis reikalavimų ir delspinigių sumų išieškojimas) EIB parengtose finansinėse ataskaitose pripažįstamas kaip grynojo turto (ES įnašo) sumažėjimas (padidėjimas). Iki konsolidavimo rengiamose finansinėse ataskaitose už EIB reikalavimus sumokėtos sumos iš grynojo turto yra neatskaitomos, kadangi jos tampa perimtomis sumomis. Susijusios sumos apskaitomos kaip įplaukos (gautos iš sukauptų delspinigių ir baudų, užsienio valiutos keitimo pelno) arba kaip išlaidos (priskaičiuojant sukauptus EIB išieškojimo mokesčius, vertės sumažėjimą, užsienio valiutos nuostolius). Taip nuolatos susidaro skirtumas tarp grynojo turto straipsnių (ES įnašas ir nepaskirstytosios pajamos), pripažįstamų EIB rengiamose finansinėse ataskaitose, ir EK iki konsolidavimo rengiamose finansinėse ataskaitose.

3.2.Iki konsolidavimo rengiama pelno ir nuostolio ataskaita

Kaip ir balansas, iki konsolidavimo rengiama pelno ir nuostolio ataskaita įtraukiama į ES konsoliduotąsias finansines ataskaitas.

2017 m. 2016 m. Pagrindinės veiklos įplaukos 939 062 – Pagrindinės veiklos išlaidos (3 834 219) (310 636 400) PAGRINDINĖS VEIKLOS REZULTATAS (2 895 157) (310 636 400) Finansinės pajamos 29 913 694 39 947 802 Finansinės išlaidos (51 793 999) (114 563 908) FINANSINIS REZULTATAS (21 880 305) (74 616 106) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (24 775 462) (385 252 506)

·Į pagrindinės veiklos įplaukas įtraukti panaikinti finansiniai atidėjiniai, susiję su būsimų negrąžintų Sirijos paskolų įmokų dabartinės vertės sumažėjimu.

·Pagrindinės veiklos išlaidas daugiausia sudaro sumokėti EIB valdymo mokesčiai (0,9 mln. EUR) ir vienkartinis EIB išieškojimo mokestis (1,5 mln. EUR, žr. 2.2 punktą), sukaupti EIB išieškojimo mokesčiai (0,5 mln. EUR) ir saugojimo bei audito mokesčiai (0,2 mln. EUR).

·Finansines pajamas daugiausia sudaro investicinio portfelio palūkanų pajamos (8,8 mln. EUR), realizuotas pelnas iš finansinio turto pardavimo (9,2 mln. EUR) ir sukaupti delspinigiai už perimtas sumas (11,7 mln. EUR).

·Finansines išlaidas daugiausia sudaro visų 2017 m. ES perimtų sumų vertės sumažėjimo nuostoliai (žr. 5 punktą) ir pinigų ir pinigų ekvivalentų palūkanų išlaidos (1,0 mln. EUR).

4.Garantijų fondo iždo valdymas

4.1.Investicijų politika

Fondo likvidus turtas yra investuojamas laikantis valdymo principų, nustatytų Susitarimo priede su pakeitimais. Atitinkamai 20 % Fondo lėšų turi būti skirta trumpalaikėms (iki vienų metų) investicijoms. Šioms investicijoms priskiriamos kintamosios palūkanų normos vertybiniai popieriai, neatsižvelgiant į jų išpirkimo terminą, ir fiksuotosios palūkanų normos vertybiniai popieriai, iki kurių išpirkimo termino lieka daugiausia vieni metai, nepaisant jų pradinio išpirkimo termino. Kad būtų išlaikyta įvairių priemonių, užtikrinančių reikiamą likvidumą, pusiausvyra, ne mažiau kaip 100 mln. EUR laikoma kaip pinigų rinkos priemonės, visų pirma banko indėliuose.

Iki 80 % Fondo lėšų gali būti investuota į obligacijų, kurių likęs terminas ne ilgesnis kaip 10 metų ir 6 mėnesiai nuo mokėjimo datos, portfelį. Vidutinė visų Fondo turto investicijų trukmė negali viršyti 5 metų. Investuojant į obligacijas reikėtų laikytis kai kurių konkrečių kriterijų, kaip antai: likvidumo, kredito kokybės, kitų sandorių šalių tinkamumo ir koncentracijos ribų. Siekiant užtikrinti rizikos diversifikavimą, į vieno emitento obligacijas investuota suma negali viršyti 10 % visos portfelio nominalios vertės.

4.2.Veiklos rezultatai ir rinkos pokyčiai

2017 m. Europos fiksuotųjų pajamų rinkose padidėjo pajamingumas, bet jį atsvėrė iki rekordiškai žemo lygio sumažėjusi kredito marža.

Palūkanų normos svyravimui įtakos turėjo politiniai įvykiai, įskaitant rinkimus Nyderlanduose, Prancūzijoje ir Vokietijoje, lūkesčiai, kad centrinis bankas pirks mažiau turto, ir gerėjanti pasaulinės ekonomikos aplinka. Vokietijos vyriausybės obligacijų kreivė pakilo 14 bazinių punktų per 2 metų, 33 baziniais punktais per 5 metų ir 22 baziniais punktais per 10 metų įsipareigojimų įvykdymo terminus (ilgalaikių palūkanų normos pakilo greičiau nei trumpalaikių). 2017 m. pasižymėjo istoriškai mažiausiu rinkos kintamumu, kuriam įtaką daro mažas makroekonominis kintamumas.

Nors numatoma, kad 2018 m. išliks didelis politinis netikrumas dėl, be kita ko, rinkimų Italijoje, pasaulio ekonomika turėtų toliau augti spartesniu nei vidutiniu tempu. Remiantis rinkos konsensusu, 2018 m. euro zonos ekonomika turėtų išaugti 2,2 % (2017 m. ji augo 2,4 %). Tuo pat metu infliacija turėtų išlikti nedidelė, maždaug 1,5 % (mažesnė už ECB 2 % infliacijos tikslą). Nepaisant mažėjančio nedarbo, suplokštėjus Filipso kreivėms (angl. Phillips curve), kainų spaudimas didėja labai pamažu. Per 4 metus aukščiausiai pakilusios naftos kainos galėtų atsverti šį poveikį.

Nors didžiausi pasaulio centriniai bankai tebevykdo skatinamąją pinigų politiką ir toliau pirkdami turtą, padėtis jau ėmė normalizuotis. Numatoma, kad 2018 m. FED (JAV federalinis rezervų bankas) triskart padidins palūkanų normas, o ECB iki 2018 m. rugsėjo mėn. ir toliau kas mėnesį pirks turto už 30 mlrd. EUR. Nuo 2018 m. sausio mėn. ECB sumažino kas mėnesį perkamo turto sumą nuo 60 mlrd. EUR iki 30 mlrd. EUR, tačiau už išpirktas obligacijas gautų sumų reinvestavimas, iš kurio kas mėnesį gaunama po 15 mlrd. EUR, žymiai sumažina perkamo turto sumos skirtumą. Atsižvelgiant į gruodžio mėn. įvykusio ECB posėdžio griežto turinio protokolą ir vėliau pateiktas pastabas, tikėtina, kad kiekybinis skatinimas bus nutrauktas 2018 m. rugsėjo mėn. arba vėliausiai 2018 m. pabaigoje.

2018 m. Europos vyriausybių obligacijų pajamingumas gali dar daugiau padidėti, jei pasitvirtins, kad ekonomikos pagrindai tvirti, o infliacijos lūkesčiai auga skatinami didesnių naftos kainų. Kreivės gali kilti (ilgalaikių palūkanų normoms kylant greičiau nei trumpalaikių), kadangi trumpalaikių palūkanų normos, esančios kreivės gale, yra labiau saistomos ateities gairių. Nors 2018 m. pirmąjį pusmetį centrinio banko tebevykdomi turto pirkimai ir toliau daro įtaką kredito maržai, artėjant rugsėjo mėn., kai ECB tikriausiai nutrauks kiekybinį skatinimą, dabartinis rekordiškai žemas lygis gali pradėti normalizuotis ir svyruoti platesniu mastu.