LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2005 m. spalio 26 d. 
Lietuvos banko prašymu 
dėl Lietuvos Respublikos Konstitucijos 125 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto 
(CON/2005/38) 
 
1. 2005 m. rugs ėjo 30 d. Europos centrinis bankas (ECB) gavo Lietuvos banko prašym ą pateikti 
nuomonę dėl Lietuvos Respublikos Konstituc ijos 125 straipsnio pakeitimo įstatymo projekto 
(toliau – įstatymo projektas).  
2. ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 
98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto 
projekto nuostat ų klausimais1 2 straipsnio 1 dalies pirma ir tre čia įtraukomis, kadangi įstatymo 
projektas yra susij ęs su valiutos klausimais ir Lietuvos banku. Vadovaudamasi Europos centrinio 
banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmu sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią 
nuomonę. 
3. Šiuo metu Lietuvos Respublikos Konstitucijo s 125 straipsnio 2 dalis nustato, kad „pinig ų emisijos 
teisę turi tik Lietuvos bankas“. Įstatymo projektas iš dalies pakei čia šį straipsnį nustatydamas, kad 
„pinigų emisijos teis ę turi Lietuvos bankas“. Taigi, išbraukiamas žodis „tik“. Ta čiau ECB pažymi, 
kad, siekiant užtikrinti, jog, įvedus eur ą Lietuvoje, Konstitucija b ūtų suderinta su Europos 
bendrijos steigimo sutartimi bei Europos centrini ų bankų sistemos ir Europos centrinio banko 
statutu, būtini papildomi 125 straipsnio 2 dalies pakeitim ai. Primenama, jog ECB pranešimas apie 
konvergencij ą 2004 teig ė, kad visi nacionalin ės teisės aktai dėl Lietuvos nacionalin ės valiutos turi 
būti suderinti su Sutartimi ir Statutu.  
Atsižvelgiant į tai, ECB kelia r ūpestį du pagrindiniai klausimai. Pirma, kompetencija išleisti eur ų 
banknotus kyla iš Sutarties 106 stra ipsnio 1 dalies ir Statuto 16 straipsnio, kurie nustato, kad ECB 
ir eurą įsivedusių valstybių narių (toliau – dalyvaujan čios valstyb ės narės) nacionaliniai centriniai 
bankai gali išleisti banknotus, kurie yra vieninteliai banknotai, turintys teis ėtos mokėjimo 
priemonės statusą dalyvaujan čiose valstyb ėse narėse. Todėl Bendrijos teis ė numato eur ų banknotų 
išleidėjų daugumą, įskaitant Lietuvos bank ą, kai ilgainiui euro bus įvestas Lietuvoje. Įstatymo 
projektas nepripaž įsta fakto, jog teis ė išleisti eur ų banknotus yra grindžiama ne nacionaline, o 
Bendrijos teise, ir kad pastaroji numato daugum ą išleidėjų. 
                                                      
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42. 
2 Antra, Sutarties 106 straipsnio 1 dalis ir Statuto 16 straipsnis nustato, kad ECB valdan čioji taryba 
turi išimtin ę teisę duoti leidim ą Bendrijoje išleisti banknotus, o, pagal Sutarties 106 straipsnio 2 
dalį, ji taip pat turi teis ę patvirtinti valstybi ų narių monetų emisijos apimt į. Taigi, eur ų banknotų ir 
monetų išleidimui taikomos Sutartyje ir Statute nurodytos s ąlygos. Nacionalin ės teisės aktai privalo 
pripažinti, kad Valdan čioji taryba turi tokias teises; esama įstatymo projekto formuluot ė to nedaro.  
Siekdamas spr ęsti šiuos klausimus ir panaik inti nesuderinamumus, ECB si ūlo, kad įstatymo 
projekte b ūtų daromos nuorodos į Sutartį bei Statut ą. Konkre čiai, įstatymo projektas tur ėtų 
nustatyti, kad Lietuvos bankas „pagal Europos bendrijos steigimo sutart į turi teis ę išleisti 
banknotus“. Jeigu Lietuvos bankui taip  pat patikima išleisti monetas, įstatymo projektas tur ėtų 
nustatyti, kad Lietuvos bankas „pagal Europos bendrijos steigimo sutart į turi teisę išleisti monetas“. 
4. Įstatymo projekte nenustatyta jo įsigaliojimo data. ECB pažymi, kad visos nuostatos, 
pripažįstančios, jog teis ė išleisti eur ų banknotus ir monetas yra grindžiama Bendrijos teise, ir kad 
ECB turi teis ę duoti leidim ą išleisti banknotus ir patvirtinti monet ų emisijos apimt į, turėtų įsigalioti 
nuo tos dienos, kai panaikinama Lietuvai daroma išlyga. 
5. ECB pažymi, jog įstatymo projektas nenagrin ėja kito klausimo, susijusio su Konstitucijos 
suderinamumu su Sutartimi bei Statutu. Jis yra susij ęs su Lietuvos banko valdybos pirmininko 
asmeniniu nepriklausomumu. Tok į nepriklausomum ą užtikrina Statuto 14.2 straipsnis, kuris 
nustato, inter alia , kad „valdytoj ą galima atleisti iš pareig ų tik tuomet, jeigu jis nebeatitinka šioms 
pareigoms keliam ų reikalavim ų arba yra kaltas padar ęs sunkų nusižengim ą“. 
6. ECB pažymi, kad, pagal Konstitucijos 75 straipsn į, Seimas gali atleisti iš pareig ų savo skirtus ar 
rinktus pareig ūnus2, kai Seimas vis ų savo nari ų balsų dauguma pareiškia jais nepasitik ėjimą3. Be 
to, 84 straipsnio 13 punktas nustato, kad Respub likos Prezidentas gali teikti Seimui pareikšti 
nepasitikėjimą Lietuvos banko valdybos pirmininku. Liet uvos Respublikos Konstitucinio Teismo 
nuomone „nepasitik ėjimo pareiškimas yra (…) Seimo paskirto ar išrinkto pareig ūno atleidimo iš 
pareigų pagrindas“4.  
7. ECB mano, kad, kadangi Konstitucijos 75 straipsnis  ir 84 straipsnio 13 punktas nustato papildom ą 
atleidimo pagrind ą, nepasitik ėjimo pareiškim ą, jie neatitinka Statuto 14.2 straipsnio. ECB (o prieš 
tai Europos pinig ų institutas) pakartotinai teig ė, jog nacionalin ė teisė negali nustatyti joki ų kitų 
valdytojų atleidimo pagrind ų, negu nustatyti Statuto 14.2 straipsnyje5. Konkrečiai, Pranešime apie 
konvergencij ą 2004 ECB pažym ėjo, kad „pagal Konstitucijos 75 straipsn į ir 84 straipsnio 13 
                                                      
2  Konstitucijos 126 straipsnio 2 dalis nus tato, kad Lietuvos banko valdybos pirminink ą skiria penkeriems metams Seimas 
Respublikos Prezidento teikimu. 
3  Išskyrus Konstitucijos 74 straipsnyje nurodytus  asmenis. Konstitucijos 74 straipsnis yra susij ęs su apkaltos procesu, kuris 
netaikomas Liet uvos banko valdybos pirmininkui. 
4  2003 m. sausio 24 d. Lietuvos Respubli kos Konstitucinio Teismo sprendimas (Valstyb ės žinios, 2003, Nr. 10-366). 
5  Žr., pavyzdžiui, Europos pinig ų institutas, Progress Towards Convergence 1996  (Pažanga, padaryta siekiant 
konvergencijos, 1996), p. 101; Europos pinig ų institutas, Convergence Report:  Report required by Article 109j of the 
Treaty establishing the European Community (1998)  (Pranešimas ap ie konvergencij ą: Europos bendrijos steigimo 
sutarties 109j straipsniu reikalauja mas pranešimas (1998)), p. 12, 294; Europos centrinis bankas, Pranešim ą apie 
konvergencij ą 2004, p. 27. 
3 punktą Lietuvos Seimas ... gali atleisti iš pareig ų Seimo skirtus ar rinktus pareig ūnus, įskaitant 
Lietuvos banko valdybos pirminink ą, kai Seimas vis ų savo nari ų balsų dauguma pareiškia jais 
nepasitikėjimą. Atleidimo pagrindas, nepasitik ėjimo pareiškimas, neatitinka Statuto 14.2 straipsnio 
ir todėl turi būti atitinkamai suderintas“6.  
8. Atsižvelgiant į tai, kad Lietuvos banko valdybos pirmininko atleidimo tvark ą nustato Lietuvos 
banko įstatymo 10 straipsnio 4 dalis bei 12 straipsnio  2 ir 3 dalys, ir kad šios nuostatos daro 
nuorodą į 12 straipsnio 1 dalyje išvardytus atleidimo pagrindus7, Konstitucijos 75 straipsnio ir 84 
straipsnio 13 punkto nesuderinamumai tur ėtų būti pašalinti, pakei čiant Konstitucijos 75 straipsn į ir 
84 straipsnio 13 punkt ą taip, kad jie b ūtų netaikomi Lietuvos banko valdybos pirmininkui.   
9. Lietuvos teis ės atitiktis Sutar čiai ir Statutui bus vertinama vadovaujantis Sutarties 122 straipsnio 2 
dalyje nustatyta tvarka.  
10. Ši nuomon ė skelbiama ECB tinklalapyje. 
  Pasirašyta Frankfurte prie Maino, 2005 m. spalio 26 d. 
 
[parašas]  
 
ECB pirmininkas 
Jean-Claude TRICHET 
                                                     
 
6  P. 225. 
7  Lietuvos banko įstatymo 12 straipsnio 1 dalis nustato, inter alia , kad Lietuvos banko valdybos pirmininkas  
atleidžiamas(-a) prieš termin ą, tik kai jis (ji) neatitinka reikalavim ų, kurie reikalingi jo (jos) pareigoms atlikti, arba kai jis 
(ji) pripaž įstamas(-a) kaltu(-a) padar ęs(-iusi) sunk ų nusižengim ą.