Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai - 2002 m. lapkričio 25 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų bandomųjų tyrimų rezultatų antroji ataskaita /* KOM/2008/0501 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.8.2008 KOM(2008) 501 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų bandomųjų tyrimų rezultatų antroji ataskaita (pateikta Komisijos) 1. ĮžANGA 2002 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2150/2002 dėl atliekų statistikos[1] (Atliekų statistikos reglamentas) įsigaliojo 2002 m. gruodžio 29 d. Reglamentu sukuriama Bendrijos atliekų susidarymo, panaudojimo ir šalinimo statistikos rengimo sistema. Reglamentas buvo parengtas atidžiai išnagrinėjus atliekų statistikos rengimo sudėtingumą ir sunkumus. Rengiant šį reglamentą su Taryba ir Europos Parlamentu buvo nutarta, kad reikia atlikti bandomuosius tyrimus ir išsiaiškinti keletą esminių klausimų, susijusių su naujomis atliekų statistikos sritimis. Šios sritys – tai „žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės“ srityse susidarančių atliekų statistika (4 straipsnio 3 dalis) ir „atliekų importo ir eksporto“ statistika (5 straipsnio 1 dalis), kurių duomenys nerenkami pagal 2006 m. birželio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo (Atliekų vežimo reglamentas)[2]. Atliekų statistikos reglamento 8 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad „ Komisija per dvejus metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia pranešimą apie 4 straipsnio 3 dalyje ir 5 straipsnio 1 dalyje nurodytų bandomųjų tyrimų pažangą .“ Tokia ataskaita, kuria Tarybai ir Europos Parlamentui buvo pranešta apie bandomųjų tyrimų programos pažangą, buvo pateikta 2005 m. pradžioje[3]. Tuo metu ši programa dar nebuvo baigta. Dėl nepakankamų žmogiškųjų išteklių Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu prireikė daugiau laiko tinkamai atlikti bandomuosius tyrimus. Todėl 2005 m. pažangos ataskaitoje buvo pateikti tik preliminarūs rezultatai ir paskelbtas kitas kvietimas teikti paraiškas bei galutinė ataskaita su šių tyrimų rezultatais paremtomis rekomendacijomis dėl tolesnių įgyvendinimo priemonių. 2. BANDOMųJų TYRIMų PROGRAMA Komisija parengė bandomųjų tyrimų programą, kuri turi būti vykdoma valstybėse narėse ir šalyse kandidatėse. Šalims buvo suteikta finansinė parama, siekiant padėti atlikti šiuos tyrimus. Nepaisant sunkumų ir vėlavimo kuriant programą, Komisija mano, kad iš kiekvienos valstybės narės bei Komisijos galima tikėtis ilgalaikių teigiamų rezultatų. Oficialiu laišku buvo išsiųsti trys riboti kvietimai teikti paraiškas, skirti Europos statistikos sistemai (ESS) ir šalių kandidačių bei Europos ekonominės erdvės (EEE) šalių nacionaliniams statistikos institutams, pirmasis kvietimas – 2003 m. gegužės mėn., antrasis – 2003 m. spalio mėn. ir paskutinis kvietimas teikti paraiškas – 2005 m. gegužės mėn. Iki 2007 m. vidurio visi bandomieji tyrimai buvo baigti. Galutines ataskaitas rasite šiame interneto puslapyje: http://circa.europa.eu/Public/irc/dsis/pip/library?l=/wastesstatisticssregulat/pilotsstudies 2.1. Bandomųjų tyrimų sistema 2.1.1. Atliekų importo ir eksporto statistika Atliekų statistikos reglamento 1 straipsnio 3 dalyje apibrėžiamos atliekų statistikos rengimo sritys, įskaitant „ c) atlikus bandomuosius tyrimus pagal 5 straipsnį: atliekų importas ir eksportas, apie kuriuos nėra surinkta duomenų pagal 1993 m. vasario 1 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 259/93 dėl atliekų vežimo [...] priežiūros ir kontrolės[4]... “. Atliekų statistikos reglamento 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad „... Komisija sudaro atliekų importo ir eksporto bandomųjų tyrimų programą, kurią turi vykdyti valstybės narės... “. Remdamasi bandomųjų tyrimų išvadomis, Komisija turi pranešti Europos Parlamentui ir Tarybai apie galimybes rinkti atliekų importo ir eksporto statistiką. Vienas pagrindinių klausimų, nagrinėtinų atliekant atliekų importo ir eksporto bandomuosius tyrimus, yra reikalingas statistikos išsamumo lygis. Šis aspektas susijęs su antruoju klausimu – kaip surinkti nepavojingų atliekų importo ir eksporto duomenis. Nors šios vadinamosios „žaliojo“ sąrašo atliekos yra įtrauktos į Atliekų vežimo reglamentą, tačiau joms netaikoma to reglamento informacijos teikimo prievolė. Iš viso atliekų importo ir eksporto bandomųjų tyrimų programoje dalyvavo vienuolika šalių, trys iš jų buvo „naujosios“ valstybės narės. Bandomuosius tyrimus daugiausia vykdė nacionaliniai statistikos institutai (NSI), tačiau programoje dalyvavo ir aplinkos apsaugos institucijos (aplinkos ministerijos arba nacionalinės aplinkos apsaugos agentūros). 2.1.2. Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistika Daugumoje šalių nebuvo parengta žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės (NACE A) ir žuvininkystės (NACE B) ekonomikos sektoriuose susidarančių atliekų statistikos rinkimo metodika. Atliekų statistikos reglamento 4 straipsnio 3 dalyje numatyta šiose ekonominės veiklos srityse susidarančių atliekų bandomųjų tyrimų programa, kurios tikslas – parengti reguliaraus duomenų rinkimo metodiką. Sunkumų šioje srityje kyla dėl to, kad yra neaišku, kuriems iš daugelio likučių taikomos informacijos teikimo prievolės, o kuriems netaikomos. Įgyvendinimo etape reikės priimti aiškius sprendimus ir susitarti dėl šių atliekų nustatymo. Be to, šių ekonominės veiklos sričių statistinė populiacija yra didelė, ją sudaro daug mažų ūkių, kuriems dažnai trūksta šios srities žinių, ir kurie ne visuomet registruoja atliekas. Duomenų rinkimo schemos turi būti gerai paruoštos ir organizuotos, kad būtų atsižvelgta į šią ypatingą ekonominę struktūrą. 2003 m. pabaigoje ir 2004 m. pradžioje dvidešimt projektų pradėjo tirti atliekų tvarkymo praktiką ir atitinkamas duomenų rinkimo galimybes. Dauguma dalyvavusių šalių yra „senosios“ valstybės narės, aštuonis tyrimus atliko „naujosios“ valstybės narės. Bandomuosiuose tyrimuose dalyvavusios institucijos – nacionaliniai statistikos institutai ir aplinkos apsaugos institucijos (aplinkos ministerija arba aplinkos apsaugos agentūra). 2.2. Rezultatai Šios ataskaitos tikslais bandomieji tyrimai buvo vertinami, siekiant nustatyti papildomų priemonių poreikį reguliariai statistikai rinkti ir būtinybę Komisijai numatyti šių priemonių reglamentavimą teisės aktais. 2.2.1. Atliekų importo ir eksporto statistika Aktualumas Atliekų statistikos reglamente numatyta, kad reguliari Bendrijos statistika būtina atliekų politikos įgyvendinimui, visų pirma, atliekų panaudojimo didinimo ir saugaus šalinimo principų laikymuisi, stebėti. Tai reiškia, kad Bendrijos lygmeniu turėtų būti įmanoma nustatyti ryšį tarp susidariusių atliekų kiekių ir panaudotų bei pašalintų atliekų kiekių. Dabartinė reglamento struktūra yra tokia, kad negalima atsekti atliekų srautų nuo susidarymo proceso iki panaudojimo ir šalinimo operacijos. Tokią informaciją galima gauti tik tuomet, jei taip pat renkami atliekų importo ir eksporto duomenys. Valstybės narės, neturinčios tam tikros atliekų rūšies perdirbimo pajėgumų, negalės stebėti, kokiu mastu šios jų šalyje susidariusios atliekos yra perdirbamos, jei nežinoma, kiek šių atliekų eksportuojama perdirbimui. Didelius tam tikrų rūšių atliekų kiekius importuojančios valstybės narės nebegalės stebėti jų šalyje susidariusių atliekų tvarkymo pažangos, jei nežinos, kiek atliekų yra importuojama. Bandomuosiuose tyrimuose buvo pabrėžiamas atliekų, kurioms netaikomos kitos informacijos teikimo prievolės, importo ir eksporto statistikos poreikis. Todėl atliekant tyrimus pagrindinis dėmesys buvo skiriamas klausimui, kaip surinkti šią statistiką. Rezultatai Didžioji dauguma šalių manė, kad tinkamiausias duomenų šaltinis atliekų eksporto ir importo statistikai rengti yra užsienio prekybos statistika. Tačiau bendrais visų valstybių narių naudojamais parametrais ir suderinta nomenklatūra paremtos esamos statistikos naudojimo privalumas gali netekti reikšmės, nes valstybės narės, siekdamos palengvinti administracinę naštą įmonėms, taiko skirtingas pinigine verte išreikštas ribas. Tai reiškia, kad duomenys nėra visiškai palyginami, ir dėl to prekybos atliekomis kiekiai gali būti nepakankamai įvertinti. Be to, užsienio prekybos statistikos nomenklatūra (Kombinuotoji nomenklatūra – KN) ir atliekų nomenklatūra (Europos atliekų statistikos klasifikatorius – EWC–Stat) nėra palyginamos pagal visus atliekų srautus. Kadangi Kombinuotoji nomenklatūra yra į prekes orientuotas klasifikatorius, joje nepateikiama vienoda atliekų apibrėžtis. „Atliekos“ ir „liekanos“ klasifikuojamos tam tikru skaičiumi kodų. Pagal kai kuriuos iš šių kodų atliekos aiškiai atskiriamos nuo produktų, pagal kitus atliekos ir liekanos klasifikuojamos kartu su kitais produktais. Pavyzdžiui, pagal kai kuriuos KN kodus atliekos ir produktai žymimi tuo pačiu kodu. Be to, įvertinus turimus užsienio prekybos statistikos duomenis paaiškėjo, kad iš 104 su atliekomis susijusių kodų 86 taikomos konfidencialumo taisyklės. Atliekų importo ir eksporto statistika turi būti renkama tik apie tas atliekas, kurios neįtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 1013/2006 dėl atliekų vežimo. Tokiu būdu iškyla dar viena metodinė užsienio prekybos statistikos naudojimo problema, kadangi kai kuriais kodais žymimos atliekos, kurioms iš dalies arba visiškai taikomas Atliekų vežimo reglamento informacijos teikimo reikalavimas. Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgiamas užsienio prekybos statistikos tinkamumas atliekų importo ir eksporto statistikai. 1 lentelė. Atliekų statistikos kategorijų įtraukimo į užsienio prekybos statistiką (UPS) ir Atliekų vežimo reglamentą (AVR) apžvalga EWC–Stat | KN kodų skaičius | Pastabos | Kodas | Apibūdinimas | Pavoj. / nepavoj. | 1.1 | Panaudoti tirpikliai | P | 2 | Įtraukta į AVR | 1.2 | Rūgščių, šarmų arba druskų atliekos | NP/P | 1 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 1.3 | Panaudota alyva | P | 1 | Įtraukta į AVR | 1.4 | Panaudoti cheminiai katalizatoriai | NP/P | – | Įtraukta į AVR (P) | 2 | Cheminių preparatų atliekos | NP/P | 5 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 3.1 | Cheminės nuosėdos ir likučiai | NP/P | 4 | Įtraukta į AVR (NP ir P) | 3.2 | Pramoninių nuotekų valymo dumblas | NP/P | 1 | Įtraukta į AVR (NP ir P) | 05 | Sveikatos priežiūros įstaigų ir biologinės atliekos | NP/P | 1 | Įtraukta į AVR (NP ir P) | 06 | Metalo atliekos | NP/P | 51 | Pakankamai įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 7.1 | Stiklo atliekos | NP/P | 3 | Pakankamai įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 7.2 | Popieriaus ir kartono atliekos | NP | 6 | Pakankamai įtraukta į UPS | 7.3 | Gumos atliekos | NP | 5 | Dauguma KN kodų klasifikuojamos atliekos ir produktai | 7.4 | Plastikų atliekos | NP | 9 | Pakankamai įtraukta į UPS | 7.5 | Medienos atliekos | NP/P | 3 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Iš dalies įtraukta į AVR (P) | 7.6 | Tekstilės atliekos | NP | 24 | Pakankamai įtraukta į UPS | 7.7 | Atliekos, kuriose yra polichlorintųjų bifenilų (PCB) | P | 1 | Įtraukta į AVR | 8 | Nebenaudojama įranga | NP/P | 2 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 8.1 | Nebenaudojamos transporto priemonės | NP/P | 1 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 8.41 | Baterijų ir akumuliatorių atliekos | NP/P | 5 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 09 | Gyvūninės ir augalinės atliekos (išskyrus 9.11 ir 9.3) | NP | 46 | Dauguma KN kodų klasifikuojamos atliekos ir produktai | 9.11 | Gyvūninės maisto ruošimo ir produktų atliekos | NP | 28 | Dauguma KN kodų klasifikuojamos atliekos ir produktai | 9.3 | Gyvūnų ekskrementai, šlapimas ir mėšlas | NP | 1 | Įtraukta į AVR | 10.1 | Buitinės ir panašios atliekos | NP | 1 | Įtraukta į AVR | 10.2 | Mišrios ir neišrūšiuotos medžiagos | NP/P | – | Įtraukta į AVR (NP ir P) | 10.3 | Rūšiavimo likučiai | NP/P | – | Įtraukta į AVR (NP ir P) | 11 | Paprastas dumblas | NP | 1 | Įtraukta į AVR | 11.3 | Žemsiurbių iškasos | NP | – | Įtraukta į AVR | 12 (išskyrus 12.4 ir 12.6) | Atliekos iš kalnakasybos ir metalurgijos įmonių | NP/P | 4 | Iš dalies įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 12.4 | Deginimo atliekos | NP/P | 10 | Pakankamai įtraukta į UPS (NP) Įtraukta į AVR (P) | 12.6 | Užteršta žemė ir užterštos žemkasių iškasos | P | – | Įtraukta į AVR | 13 | Sukietintos, stabilizuotos arba sustiklintos atliekos | NP/P | – | Įtraukta į AVR (NP ir P) | Kai kurios atliekų rūšys, įskaitant įprastines antrines žaliavas, tokias kaip metalas, stiklas, popierius ir plastikai, yra pakankamai įtrauktos į užsienio prekybos statistiką. Kiti atliekų srautai, visų pirma, gumos atliekos, medienos atliekos, nebenaudojama įranga ir transporto priemonės, baterijų ir akumuliatorių atliekos bei atliekos iš kalnakasybos ir metalurgijos įmonių, galėtų būti geriau įtraukti, įvedant naujus kodus ir aiškiai atskiriant produktus ir atliekas. Kalbant apie atliekas, įtrauktas į Atliekų vežimo reglamentą, dauguma šalių galutinėse ataskaitose nurodė, kad pagal Bazelio konvenciją ir Europos Komisijai teikiama atliekų, apie kurias būtina pranešti, statistika atitinka Atliekų statistikos reglamentu nustatytus kriterijus. Būtina dirbti toliau ir apibrėžti duomenų konvertavimą į formatą, kurio reikalaujama pagal Atliekų statistikos reglamentą. Išvada Remiantis bandomųjų tyrimų rezultatais buvo parengta lentelėje pateikta rekomendacija dėl informacijos apie atliekų importą ir eksportą teikimo. 2 lentelė. Importo ir eksporto įtraukimas į informacijos teikimo formatą pagal Atliekų statistikos reglamento I priedą Atliekų rūšis | NACE | Iš viso susidarė atliekų | Iš kurių: eksportuotos atliekos | Atliekų importas | |1 |2 |_..._ |19 |20 | | |ES teritorijo-je |Už ES ribų |ES teritorijo-je |Už ES ribų | |1 | | | | | | | | | | | | |_..._ | | | | | | | | | | | | |15 Metalai | | | | | | | | | | | | |17 Stiklas | | | | | | | | | | | | |19 Popierius | | | | | | | | | | | | |21 Plastikai | | | | | | | | | | | | |_....._ | | | | | | | | | | | | |47 | | | | | | | | | | | | |48 | | | | | | | | | | | | |Iš viso |Pavoj. | | | | | | | | | | | | | |Nepavoj. | | | | | | | | | | | | | Prie atliekų susidarymo formos bus pridėtos keturios skiltys apie importuotų ir eksportuotų atliekų kiekius. Atliekų importo ir eksporto duomenų nereikės skirstyti pagal NACE veiklos rūšis ir atliekų apdorojimo operacijas: duomenys bus skirstomi tik pagal atliekų kategorijas ir prekybą ES teritorijoje ir už jos ribų. Informacija apie pavojingų atliekų importą ir eksportą bus grindžiama pagal Atliekų vežimo reglamentą teikiama informacija. Siekiant sumažinti valstybių narių informacijos teikimo naštą ir nepaisant tam tikrų suvaržymų ir trūkumų, kaip tinkamiausią duomenų šaltinį pradedant rinkti atliekų importo ir eksporto statistiką buvo siūloma naudoti užsienio prekybos statistiką. Vis dėlto užsienio prekybos statistikos naudojimą reikia tobulinti, imantis veiksmų tiek Bendrijos, tiek valstybių narių lygmeniu: - Bendrijos lygmeniu: į Kombinuotąją nomenklatūrą reikia įvesti ribotą skaičių naujų kodų, kad būtų aiškiau atskirtos atliekos ir produktai bei išplėstas užsienio prekybos statistikos taikymas atliekų statistikai; - valstybių narių lygmeniu: turi būti įvertintas konfidencialumo ir nacionalinių informacijos teikimo ribų poveikis užsienio prekybos statistikai apie atliekų importą ir eksportą. Siekdama supaprastinti ir suderinti užsienio prekybos statistikos naudojimą, Komisija siūlo valstybėms narėms suteikti galimybę atitinkamus konkrečios šalies duomenis gauti iš užsienio prekybos duomenų bazės COMEXT, kurią tvarko Eurostatas. Valstybės narės šiuos duomenis turės patvirtinti arba patikslinti. Tačiau pagal Atliekų statistikos reglamento 3 straipsnio 1 dalį valstybėms narėms suteikta laisvė naudoti savo metodiką atliekų statistikai rinkti; konkretaus duomenų rinkimo būdo nurodyti negalima. 2.2.2. Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistika Daugumoje valstybių narių žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistika nėra reguliariai renkama, todėl ypatingas dėmesys buvo skirtas būtent šios srities bandomiesiems tyrimams. Svarbiausias su reguliaria šių ekonominės veiklos sričių atliekų statistika susijęs klausimas – kokioms medžiagoms taikomos atliekų statistikos informacijos teikimo prievolės ir kokioms netaikomos, nes jos perdirbamos susidarymo vietoje. Didžiausias tokių atliekų srautas yra bioorganinės atliekos, visų pirma, mėšlas. Didelę tokių atliekų dalį taip pat sudaro medienos ruošos, medžioklės ir žuvininkystės liekanos, kurios paprastai lieka miške arba įmetamos atgal į jūrą. Bandomaisiais tyrimais buvo pateikta bendra rekomendacija į statistiką neįtraukti bioorganinių atliekų, kurios lieka susidarymo vietoje kaip biologinio ciklo dalis. Dėl tinkamo atliekų ir ne atliekų atskyrimo vyksta nuolatinės diskusijos. Nors sprendimas dėl to, kas yra atliekos, o kas ne, nėra visiškai aiškus, neseniai priimti Europos Teisingumo Teismo sprendimai paaiškino poziciją dėl mėšlo. Sujungtose bylose C-416/02[5] ir C-121/03[6] Europos Teisingumo Teismas nusprendė, kad gyvulininkystės nuotekos gali nebūti klasifikuojamos kaip atliekos, jeigu jos naudojamos kaip trąšos, teisėtai jas išskirstant ant aiškiai nustatytų sklypų, ir jeigu nuotekos laikomos tik šioms išskirstymo operacijoms. Be to, ši analizė neturėtų būti taikoma tik toms gyvulininkystės nuotekoms, kurios naudojamos kaip trąšos dirvai, kuri priklauso tai pačiai žemės ūkio valdai, kurioje susidarė nuotekos. Atitinkamai gyvulininkystės nuotekos (gyvulių ekskrementai, srutos ir mėšlas, įskaitant naudotus šiaudus, nuotekos) nelaikomos atliekomis, jeigu jos, laikantis teisės aktų, yra naudojamos kaip trąšos ir prieš pakartotinį naudojimą neperdirbamos. „Teisėtas“ mėšlo kaip trąšų naudojimas šiuo atžvilgiu reiškia, kad yra taikomas „gero ūkininkavimo praktikos kodeksas“ ir laikomasi 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos direktyva dėl vandenų apsaugos nuo taršos nitratais iš žemės ūkio šaltinių[7] nustatytų reikalavimų. Todėl bioorganinėms žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekoms, kurios lieka susidarymo vietoje arba yra panaudojamos tame sektoriuje, netaikoma informacijos teikimo prievolė. Tais atvejais, kai tokios atliekos yra apdorojamos atliekų apdorojimo įrenginiais, apie jas reikia pateikti informaciją pagal Atliekų statistikos reglamentą. Kiti su NACE A ir B skirsnių atliekų statistika susiję rūpimi klausimai kyla dėl ekonominės šių skirsnių struktūros. Daugumoje valstybių narių yra daug mažų ūkių, kuriuose dirba mažiau kaip dešimt darbuotojų. Šalys turi parengti metodiką, kaip apskaičiuoti šių mažų ūkių atliekas, ir šiuo atžvilgiu bandomieji tyrimai buvo labai naudingi. Išvada Atsižvelgiant į tai, kad teikiant patikimus žemės ūkio, miškininkystės, medžioklės ir žuvininkystės duomenis buvo susidurta su daug bendrų sunkumų, bandomaisiais tyrimais buvo nustatytas labai naudingas kriterijus, pagal kurį galima nagrinėti su aukštos kokybės atliekų statistikos rengimu susijusią situaciją ir galimybes. Labai svarbus buvo atliekų statistikos apimties paaiškinimas ir apsikeitimas atliekant šiuos tyrimus įgyta patirtimi dėl metodų rengimo, siekiant į statistiką įtraukti mažas įmones ir apskaičiuoti atliekų koeficientus tam tikriems atliekų srautams. Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės (NACE A) ir žuvininkystės (NACE B) ekonomikos sektoriuose susidarančių atliekų bandomaisiais tyrimais nebuvo rekomenduojamos papildomos įgyvendinimo priemonės. Dabartiniai Bendrijos atliekų statistikos teisės aktai yra pakankamai išsamūs ir į juos įtrauktos NACE A ir B skirsnių ekonominės veiklos srityse susidarančios atliekos. 3. FINANSINIAI ASPEKTAI Šiai bandomųjų tyrimų programai buvo skirtas 986 535,65 EUR biudžetas, iš kurio 356 110,00 EUR buvo išleista atliekų eksporto ir importo bandomiesiems tyrimams ir 630 425,65 EUR – žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistikos bandomiesiems tyrimams. 4. IšVADOS Atliekų importo ir eksporto statistika Atliekų importo ir eksporto statistikos bandomųjų tyrimų rezultatai patvirtino šios statistikos poreikį Bendrijos atliekų politikai, visų pirma, atliekų panaudojimo didinimo ir saugaus šalinimo principų laikymuisi, stebėti. Rezultatai taip pat rodo, kad nors užsienio prekybos statistika buvo nurodyta kaip geriausias šaltinis, jos negalima naudoti nepritaikius statistikos nomenklatūros ir valstybėms narėms galutinai nepatikrinus duomenų. Tačiau pagal Atliekų statistikos reglamento 3 straipsnio 1 dalį neleidžiama nustatyti konkretaus duomenų rinkimo metodo ir valstybės narės gali laisvai nuspręsti, kokius metodus jos nori taikyti atliekų statistikai rinkti. Dabartinėmis Atliekų statistikos reglamento nuostatomis atliekų importo ir eksporto statistikai keliami reikalavimai apibrėžiami nepakankamai išsamiai. Todėl Komisija pasiūlys šiai statistikai keliamus reikalavimus, pateikdama oficialų pasiūlymą iš dalies pakeisti minėto reglamento I priedą. Šiuo pasiūlymu: - atliekų importo ir eksporto statistika bus suskirstyta į prekybą ES teritorijoje ir už jos ribų bei į importą ir eksportą. Nebus reikalaujama atliekų suskirstyti pagal ekonominės veiklos sritis; pakankamai informacijos bus pateikta suskirstant pagal atliekų kategorijas. Šiomis nuostatomis prie Atliekų statistikos reglamento I priede esančios atliekų susidarymo lentelės bus pridėtos keturios skiltys; - bus supaprastintas ir suderintas užsienio prekybos statistikos naudojimas, šiuo tikslu Komisija valstybėms narėms suteiks galimybę atitinkamus duomenis gauti iš užsienio prekybos statistikos duomenų bazės COMEXT; - valstybės narės turės šiuos duomenis patvirtinti arba patikslinti. Pagal Atliekų statistikos reglamento 3 straipsnio 1 dalį valstybės narės atliekų importo ir eksporto statistiką taip pat gali rinkti kitais būdais. Atliekų susidarymo statistika pagal NACE A ir B sektorius Žemės ūkio, medžioklės, miškininkystės ir žuvininkystės atliekų statistikos srityje bandomaisiais tyrimais buvo padaryta išvada, kad papildomos įgyvendinimo priemonės nebūtinos. Dabartiniai Bendrijos atliekų statistikos teisės aktai yra pakankamai išsamūs ir į juos įtrauktos NACE A ir B skirsnių ekonominės veiklos srityse susidarančios atliekos. [1] OL L 332, 2002 12 9, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1893/2006 (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). [2] OL L 190, 2006 7 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1379/2007 (OL L 309, 2007 11 27, p. 7). [3] COM(2005)223. [4] OL L 30, 1993 2 3, p. 1. Nuo 2007 m. liepos 12 d. Reglamentas (EEB) Nr. 259/93 panaikinamas. [5] OL C 271, 2005 10 29 , p. 1. 2005 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Komisija prieš Ispaniją (2005, Rink. p. I-7487). [6] OL C 271, 2005 10 29 , p. 2. 2005 m. rugsėjo 8 d. Sprendimas Komisija prieš Ispaniją (2005, Rink. p. I-7569). [7] OL L 375, 1991 12 31, p. 1. Direktyva su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1).