LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.7.2008 
SEK(2008) 2226 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedama 
 
Pasiūlymas 
 
TARYBOS REGLAMENTAS, kuriuo iš dalies kei čiami reglamentai (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žem ės ūkio politikos finansavimo ir  (EB) Nr. 1234/2007, nustatantis 
bendrą žemės ūkio rinkų organizavim ą ir konkre čias tam tikriems žem ės ūkio 
produktams taikomas nuost atas („Bendras bendro žem ės ūkio rinkų organizavimo 
reglamentas“), vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose programai sukurti 
 
Poveikio vertinimo santrauka  
 
 
{COM(2008) 442 galutinis} 
{SEC(2008) 2225}  
LT 2   LT 1. K ODĖL REIKALINGA VAISI Ų VARTOJIMO SKATINIMO MOKYKLOSE PROGRAMA ? 
2007 m. rugs ėjo mėn. Europos S ąjunga patvirtino vaisi ų ir daržovi ų sektoriuje taikomos 
tvarkos reform ą, kuria siekiama užtikrinti, kad nebemaž ėtų vaisių ir daržovi ų vartojimas. 
Tvirtindama reform ą Taryba paragino Komisij ą, kad ši, „atsižvelgdama į labai smarkiai 
išaugusį moksleivi ų nutukimą [...] kuo grei čiau pateiktų vaisių vartojimo skatinimo mokyklose 
programos pasi ūlymą, remdamasi naudos, praktiškumo ir susijusi ų administracini ų išlaidų 
poveikio vertinimu.“ 
Komisijos Baltojoje knygoje d ėl Europos strategijos su mityba, antsvoriu ir nutukimu 
susijusioms sveikatos problemoms spr ęsti skatinama vartoti vaisius ir daržoves sveikai mitybai 
užtikrinti bei raginama imtis nuosekli ų veiksmų Europos mastu. Joje sakoma, kad „vaisių 
vartojimo skatinimo mokyklose schema b ūtų svarbus žingsnis reikiama linkme“ . 
Savo 2008 m. ES bendrojo biudžeto projek to ataskaitoje Europos Parlamentas „dar kart ą 
pabrėžia, kad yra tvirtai pasiryž ęs užtikrinti pakankamai l ėšų mokykloms apr ūpinti vaisiais ir 
daržovėmis“  ir „ragina Komisij ą pateikti su tuo susijus į teisės akto pasi ūlymą…“. 
• Mažėjantis vartojimas 
Pastaraisiais metais vaisi ų ir daržovi ų vartojimas ES vis maž ėja. Kadangi daugelis vaisi ų ir 
daržovių greitai genda, susidaro daug atliek ų; sunku apskai čiuoti, kiek vienas asmuo suvartoja 
vaisių ir daržovi ų, todėl vartojimas apytikriai apskai čiuojamas remiantis gamybos ir prekybos 
duomenimis. 
Manoma, kad vidutiniškai ES-27 2006 m. vienas asmuo per dien ą suvartodavo apie 380 g 
vaisių ir daržovi ų; jeigu taip t ęsis ir toliau, tai iki 2010 m. per dien ą suvartojam ų vaisių ir 
daržovių kiekis sumaž ės iki 360 g. Šie duomenys rodo gyventoj ų vaisių suvartojim ą 
nepriklausomai nuo amžiaus. 
Įvairiose valstyb ėse narėse suvartojami vaisi ų ir daržovi ų kiekiai labai skiriasi. Apskritai, 
pagrindin ėse valstyb ėse narėse gamintojose suvartojama daugiau, bet netgi Viduržemio j ūros 
šalyse pastaruoju metu pastebima neigiama tendencija. Ypa č didelį nerimą kelia vaik ų mityba. 
Jaunimo valgymo įpročiai labai pasikeit ė, kadangi suvartojama žymiai mažiau vaisi ų ir 
daržovių nei anks čiau. Vienas iš veiksni ų, lemiančių, kad vaikai vartoja mažai vaisi ų ir 
daržovių, yra akivaizdus produkt ų trūkumas. 
Todėl daugelis europie čių, visų pirma vaik ų, nesilaiko Pasaulio sveikatos organizacijos 
rekomendacijos – per dien ą suvalgyti bent 400 g vaisi ų ir daržovi ų. 
• Sveikatos klausimas 
ES daugėja svorio ir nutukimo problem ų – ypač nuo to ken čia vaikai: manoma, kad 22 
milijonai vaik ų turi antsvorio; 5,1 milijono iš j ų yra nutuk ę (ES-25). Manoma, kad nutukusi ų 
vaikų daugės po 400 000 per metus, o tai sukels daug sveikatos, psichologini ų ir socialini ų 
problemų, kurių sprendimas daug kainuos visuomenei (žr. Poveikio vertinimo ataskaitos 3.3 
punktą). 
LT 3   LT • Socialiniai ir ekonominiai aspektai 
Mažos pajamos, socialiniai faktoriai ir nepakankamas vaisi ų ir daržovi ų vartojimas yra 
glaudžiai susij ę. Kuo mažesn ės pajamos, tuo mažiau vartojama vaisi ų ir daržovi ų. Duomenys 
rodo, kad d ėl didesnio vaisi ų ir daržovi ų vartojimo daugiausiai naudos tur ėtų naujosios 
valstybės narės. Čia ypač paplitę širdies ir kraujagysli ų ligos, kurios vidutiniškai prasideda 
anksčiau nei ES-15. Tai viena iš daugelio sveikatos problem ų, susijusių su tuo, kad vartojama 
mažai vaisi ų ir daržovi ų (3.4 punktas) . 
2. M OKSLINIAI ĮRODYMAI  
Tyrimai rodo, kad, suda rius tam tikras s ąlygas, vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose 
programa gali tapti veiksminga ilgalaike priemone didinti suvartojam ų vaisių ir daržovi ų kiekį. 
Įrodyta, kad įgyvendinant vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose program ą reikėtų ne tik (kai 
kurie sako – ne tiek) tiek ti vaisius ir daržoves į ugdymo įstaigas, bet ir imtis papildom ų 
priemonių, kuriomis b ūtų siekiama skatinti s ąmoningum ą (4 punktas).  
Norint pagerinti visuomen ės sveikat ą ir sumažinti ilgalaik ę insulto ir v ėžio, o taip pat 
chroniškų ligų, tokių kaip diabetas, rizik ą, labai svarbu gerinti vaik ų ir paaugli ų valgymo 
įpročius. Veiksm ų, kuriais siekiama skatinti sveik ą mitybą, būtina imtis jau vaikyst ėje ar 
paauglyst ėje, kad būtų užkirstas kelias antsvorio ir blog ų mitybos įpročių poveikiui sveikatai 
arba kad toks poveikis imt ų mažėti.  
Tyrimai rodo, kad sveikos mitybos įpročiai įgyjami vaikyst ėje: tie, kas vaikyst ėje valgydavo 
daug vaisi ų ir daržovi ų, juos valgo ir v ėliau; tie, kas j ų valgydavo mažai vaikyst ėje, mažai j ų 
valgo ir b ūdami suaug ę ir daro neigiam ą poveikį savo vaikams. 
Ugdymo įstaigos yra geriausia vieta daryti įtaką vaikų mitybos įpročiams ir juos keisti, nes 
kaip tik tuo metu valgymo įpročiai formuojasi. 
Sąlygos, kuri ų reikia laikytis, kad b ūtų sėkmingai įgyvendinta vaisi ų vartojimo skatinimo 
mokyklose programa, pabr ėžtos ataskaitoje (5.3 punktas) . Tyrimai rodo, kad norint, jog 
priemonė būtų veiksminga, produktai turi b ūti dalijami nemokamai. 
3. D ABARTIN Ė PADĖTIS 
Iniciatyvos, kuriomis siekiama už tikrinti, kad moksleiviai vartot ų daugiau vaisi ų ir daržovi ų, 
jau įgyvendinamos ES lygmeniu, taip pat ir kai kuriose valstyb ėse narėse nacionaliniu ar 
vietos lygmeniu. 
Įgyvendinant vaisi ų ir daržovi ų reformą 6 mln. EUR buvo padidintas  ES biudžetas bendrai 
finansuojamoms informavimo ir ši ų produktų vartojimo skatinimo priemon ėms. Moksleiviams 
skirtoms skatinimo kampanijoms Bendrija skiria 60 % vis ų lėšų. 
Kitomis ES programomis siekiama pagerinti fizin ę bei psichin ę sveikatą ir Bendrijoje 
sumažinti visuomen ės sveikatingumo skirtumus, o daugiausia ES l ėšų skirta tyrimams, 
susijusiems su nutukimu, ir projektams, kuriuos įgyvendinant pabr ėžiama vaisi ų ir daržovi ų 
nauda. 
Valstybėse narėse taikomi skirtingi modeliai (5.2 punktas) , kurių pagrindiniai tr ūkumai yra 
šie: dažnai jie yra mažos apimties ir vietin ės reikšmės; neužtikrintas t ęstinumas; j ų mažai 
LT 4   LT įgyvendinama naujosiose valstyb ėse narėse, kuriose vartojimas apskritai yra mažiausias; ne į 
visas programas įtrauktos papildomos priemon ės, būtinas programos veiksmingumui 
užtikrinti. 
4. T IKSLAI (7 PUNKTAS ) 
Bendras ES vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklos e programos tikslas – valstybi ų narių 
iniciatyvoms suteikti politinius ir fi nansavimo pagrindus, kad vaikai, kol j ų valgymo įpročiai 
dar formuojasi, valgyt ų vis daugiau vaisi ų ir daržovi ų. Tai investicija, kuri ateityje pad ėtų 
sumažinti visuomen ės sveikatos išlaidas, susijusias su netinkama mityba. 
Pagrindiniai konkret ūs tikslai – užtikrinti, kad vaisi ų ir daržovi ų vartojimas nustot ų mažėti; 
siekti, kad vaisi ų ir daržovi ų daugiau vartot ų vaikai; ir skatinti j ų sveikos mitybos įpročius, 
kuriuos jie išsaugot ų ir suaugę; sukurti s ąlygas, kad kuo daugiau moksleivi ų valgytų vaisius ir 
daržoves – tokiu b ūdu būtų suteikiamos lygios galimyb ės visiems vaikams ES ir prisidedama 
prie socialin ės sanglaudos. 
5. P OLITIKOS VARIANTAI (8 PUNKTAS ) 
Keturi svarstomi variantai n ėra visiškai atskiri; kai kurie elementai gal ėtų būti derinami. 
Vaisių ir daržovi ų vartojimo įtaka ir teigiamos pasekm ės sveikatai priklausys nuo 
įgyvendinimo masto ir programos ilgalaikiškumo. 
1 variantas. Status quo  
Jokių naujų iniciatyv ų europiniu mastu. 
2 variantas. Ryši ų mezgimas  
Bendrijos priemon ės apsiriboja tik parama valstyb ės narės vykdomai vaisi ų vartojimo 
skatinimo mokyklose programai pagal tris kategorijas: visuomen ės informavimas (interneto 
tinklalapiai, broši ūros...); veiksm ų įgyvendinimo priemon ės (portalai vaisi ų vartojimo 
skatinimo mokyklose program os projektams, ekspert ų duomenų bazė...); didel ė kasmetin ė 
konferencija. 
3 variantas. Pagalbin ės iniciatyvos 
Bendra, lanksti ES parama iniciatyvoms, kuriomis skatinamas vaisi ų ir daržovi ų vartojimas 
ugdymo įstaigose, išskyrus produkt ų įsigijimo finansavim ą. Tai gal ėtų būti priemon ės, 
kuriomis vaikai b ūtų skatinami keisti mitybos įpročius: mokymai ir informavimas, reklamin ės 
medžiagos gamyba ir ekskursijos. 
Priemonės būtų įgyvendinamos panašiai kaip dabartin ės skatinimo programos – ES skirt ų 
60 % vis ų lėšų. Bendras finansavimas b ūtų privalomas, tod ėl pasiūlymus teikian čios 
organizacijos taip pat tur ėtų finansuoti dal į (pvz., 20 %) programos išlaid ų. 
4 variantas. Pagrindin ės iniciatyvos 
Bendra lanksti ES vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose prog ramos sistema, kurioje valstyb ės 
narės dalyvauja savanoriškai. 
LT 5   LT Biudžetą ES skirstyt ų remdamasi bendru objektyviu kriterijumi – 6–10 amžiaus grup ės vaikų 
skaičiumi. Po to dalyvaujan čios valstyb ės narės sudarytų strategiją, į kurią būtų įtraukti trys 
elementai: nemokamas dalijimas ugdymo įstaigose; papildomos priemon ės (reklamin ės 
kampanijos ir informavimas); steb ėjimas ir vertinimas. 
Vaisių ir daržovi ų įsigijimą (įskaitant logistik ą ir paskirstym ą) 50 % bendrai finansuot ų 
Europos S ąjunga, išskyrus konvergencijos regionus (75 % bendro finansavimo). Didžiausi ą 
leistiną finansinį įnašą – 90 mln. EUR – gal ėtų papildyti valstyb ės narės ir (arba) privat ūs 
rėmėjai. 
Papildomas priemones paprastai finansuot ų valstybės narės, o tais atvejais, kai tai įmanoma 
pagal galiojan čią teisinę sistemą, jos galėtų būti remiamos pagal ES žem ės ūkio produkt ų 
skatinimo priemones. 
6. P OVEIKIO ANALIZ Ė 
• Ekonominis poveikis (9.1 punktas ir 8 priedas)  
Kadangi įgyvendinant vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose program ą didės vaisių ir 
daržovių paklausa, tai teigiamai paveiks j ų rinką. 
1 ir 2 variantai neturėtų apčiuopiamo poveikio paklausai ar vartojimui. 3 variantas turbūt 
turėtų didesnį poveikį. 
4 variantas  galėtų paskatinti kurti naujus skanius jau paruoštus valgyti produktus vaikams. 
Remiantis skai čiavimu, kad 30 savai čių kasdien b ūtų suvalgoma po 120 gram ų vaisių ir 
daržovių, jų kiekis per metus tiesiogiai padid ėtų 97 500 ton ų. Tyrimai rodo, kad vaisi ų ir 
daržovių suvartojimas per dien ą jau ilgą laiką didėja – nuo 0,4 iki 1,1  porcijos per dien ą. Jeigu 
vaikai vaisi ų ir daržovi ų kasdien suvartoja vidutiniškai 0,7 porcijos daugiau, tai per metus j ų 
suvartojimas papildomai išaugt ų 800 000 ton ų. 
Norint įvertinti ilgalaik į poveikį, svarbu steb ėti ir vertinti. Tyrimai rodo, kad vaisi ų vartojimo 
skatinimo mokyklose programa galima veiksm ingai užtikrinti, kad tolygiai did ėtų vaisių ir 
daržovių vartojimas. 
• Poveikis biudžetui (9.2 punktas ir 13 priedas)  
1 variantas neturėtų jokios įtakos ES ar valstybi ų narių biudžetams. 
2 varianto  įgyvendinimui per metus reik ėtų 1,3 mln. EUR. Valstyb ėms narėms tai nieko 
nekainuot ų. 
3 variantas – vykdant vaisi ų ir daržovi ų bendro žem ės ūkio rinkų organizavimo reform ą ES 
sklaidos biudžetas padidi ntas 6 mln. EUR – šios l ėšos galėtų būti panaudotos prad ėti ES vaisi ų 
vartojimo skatinimo mokyklose program ą. Valstybi ų narių skiriamas finansavimas kartu su 
privalomu priva čiu finansavimu tur ėtų prisidėti prie bendro finansavimo. 
4 varianto įgyvendinimui  reiktų bent 90 mln. EUR ES l ėšų vaisių ir daržovi ų tiekimui, 
įskaitant išlaidas logistikai. Da roma prielaida, kad produktai b ūtų nemokamai dalijami kart ą 
per savait ę visus mokslo metus (vidutiniškai 30 savai čių) visiems 26 milijonams vaik ų 6–10 
metų amžiaus grup ėje; vidutin ės sąnaudos vienam vaikui – 0,20 EUR per dien ą. Valstyb ės 
narės turėtų finansuoti pus ę (konvergencijos regionuose – 25 %) produkcijos kainos ir su tuo 
LT 6   LT susijusias priemones. Visas biudžetas: 156 mln. EUR, iš kuri ų 90 mln. yra iš ES, o 66 mln. – iš 
nacionalini ų biudžetų. 
Nyderland ų ir Danijos duomenimis, santaupos sveikatos apsaugai ir prarast ų darbo valand ų 
skaičiaus mažėjimas gali b ūti labai reikšmingas ilgalaik ėje perspektyvoje. 
• Socialinis poveikis (9.3 punktas)  
Visuomen ės sveikata ir sanglauda (9 priedas)  
Tikslas – skatinti moksleivi ų sveikos mitybos įpročius ir tokiu b ūdu per ilg ą laiką gerinti 
visuomen ės sveikatą taip pat siekti, kad vis mažiau žmoni ų kamuotų nutukimo problema, t. y. 
siekti, kad j ų kūno svoris likt ų normalus ir maž ėtų chroniškų neužkrečiamų ligų pavojus. 
1 variantas  neužtikrint ų norimo poveikio. 
2 ir 3 variantai turėtų ribotą poveikį sanglaudos aspektui; dalijimasis patirtimi gal ėtų padėti 
gerinti jau įgyvendinam ų programų veiksmingum ą. 
4 variantas  galėtų padaryti didžiausi ą poveikį, kadangi j į įgyvendinant vaisiai ir daržov ės būtų 
tiekiami nemokamai. 
Lygių galimybių skatinimas (10 priedas) 
Tikslas – palengvinti galimybes neturtingesni ų regionų ir socialiai pažeidžiam ų visuomen ės 
grupių vaikams naudotis vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose programomis.  
Nemokamas vaisi ų ir daržovi ų tiekimas gali pad ėti užtikrinti geresn ę mitybą ir tokiu b ūdu 
gerinti mokymosi geb ėjus, nes yra žinoma, koki ą įtaką gebėjimams daro prasta mityba. Tai 
labiau būdinga vaikams iš nepasiturin čių visuomen ės sluoksni ų. Naudojant vaisi ų vartojimo 
skatinimo mokyklose program ą galima pagerinti prast ą mitybą ir sumažinti mitybos skirtumus 
tarp socialini ų ir ekonomini ų sluoksnių. 
Kadangi 4 variante numatoma nemokama i teikti vaisius ir daržoves, jis tur ėtų daug didesn į 
poveikį nei 3 variantas.  
Įdarbinimas ir darbo viet ų kūrimas 
Tikimasi, kad padid ėjus gamybai reik ės papildom ų darbo viet ų. Dar daugiau nauj ų darbo viet ų 
galėtų būti susiję su inovacijomis ir moksliniais tyrimais. 4 varianto poveikis b ūtų didesnis nei 
3. 
• Artimesni ryšiai su ES pilie čiais 
4 varianto pasirinkimas padaryt ų didžiausi ą teigiamą poveikį visuomen ės nuostatoms, kadangi 
miesto gyventojams b ūtų suteikta galimyb ė iš naujo įvertinti maist ą ir atkurti ryš į su maisto 
gamintojais. Informacijos teikimas pagal 2 ir 3 variantus taip pat gal ėtų duoti teigiam ų 
rezultatų. 
• Poveikis aplinkai 
Kadangi bet kuri programa b ūtų valdoma decentralizuotai, skirting ų variantų įgyvendinimo 
poveikis aplinkai priklausyt ų nuo to, kaip jie įgyvendinami. 
LT 7   LT • Poveikis administravimui (9.6 punktas ir 14 priedas)  
2 variantas – valstybėms narėms ar Komisijai reikšmingos papildomos naštos neb ūtų. 
3 variantas –  papildoma administracin ė našta valstybi ų narių lygmeniu, kuri gal ėtų būti 
reikšminga, jeigu labai išaugt ų ES finansavimas. 
4 variantas – valstybių narių lygmeniu reik ėtų papildom ų išteklių; bent pirmaisiais 
įgyvendinimo metais valstybi ų narių lygmeniu reik ėtų dviejų visą darbo dien ą dirbančių 
darbuotoj ų. 
• Poveikis tre čiosioms šalims ir tarptautiniams santykiams 
ES vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa turi visiškai atitikti ES tarptautin ės 
prekybos įsipareigojimus. 
• Proporcingumas ir nauda ES (6 ir 9.8 punktai) 
2 ir 3 variantai atspindi „tra dicines“ ES priemones, kuri ų vertė yra įrodyta; ta čiau dėl nedidelio 
biudžeto ir d ėl to, kad b ūtų taikomos „ne įpareigojan čios priemon ės“, jų poveikis b ūtų ribotas. 
Atsižvelgiant į tai, kad 4 varianto biudžetas b ūtų didesnis, didesn ė būtų ir jo nauda; 
privalomos papildomos priemon ės poveikį sustiprint ų. 
ES vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programa n ėra panacėja, kuri užtikrint ų, kad vaikai 
ims vartoti daugiau vaisi ų ir daržovi ų ir kad bus išspr ęstos su tuo susijusios sveikatos 
problemos. 4 variantas pad ėtų spręsti šias problemas ir tur ėtų būti keleriopai veiksmingas. 
• Poveikis suinteresuotosioms šalims 
Palyginti su status quo  2, 3 ir 4 variantai leist ų pagerinti situacij ą, nors jų poveikis ir labai 
skiriasi. 
Mokesčių mokėtojams tur ėtų būti naudinga tai, kad po keleto schemos taikymo met ų turėtų 
sumažėti sveikatos apsaugos išlaidos.  
7. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS (11 PUNKTAS ) 
Laukiama, kad valstyb ėms narėms taikomi minimal ūs vertinimo standartai b ūtų įtraukti į 
galimą Tarybos reglament ą dėl vaisių vartojimo skatinimo mokyklose programos.  
8. I ŠVADOS (12 PUNKTAS ) 
Norint padidinti vartojim ą, galima intensyviau naudotis ja u esamomis Komisijos priemon ėmis 
– tai būtų žingsnis tinkama linkme. Tai ypa č taikoma pagal 2 ir 3 variantus vykdomai 
komunikacijos veiklai, pagr įstai žemės ūkio produktams skirtomis informavimo ir sklaidos 
priemonėmis. 
Jei įgyvendinant 4 variant ą bus griežtai laikomasi subsidiarumo principo ir nacionalin ės 
kompetencijos, vis ų pirma sveikatos ir švietimo srityse, tai bus veiksmingiausias b ūdas 
LT 8   LT užtikrinti didesn į vartojimą ir geresn į sveikatingum ą. Šio varianto veiksmingumas padid ėtų jį 
papildžius 2 ir 3 variantais. 
Todėl siūloma steigti vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose program ą ir, norint, kad ji b ūtų 
veiksminga, visus 3 variantus sujungti. J ą sudarytų: 
– nemokamas vaisi ų ir daržovi ų dalijimas  mokyklose. Bendrijos pagalba tur ėtų būti 
skiriama vaisi ų ir daržovi ų tiekimui 6–10 met ų moksleiviams ugdymo įstaigose 
(mokyklose), su tuo susiju siai logistikai, steb ėjimui ir vertinimui bendrai finansuoti. 
Šiam tikslui pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 I antraštin ę dalį iš viso 
siūloma iš biudžeto skirti 90 mln. EUR. Tai leist ų praplėsti kai kuriose valstyb ėse 
narėse jau įgyvendinamas vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose schemas ir imtis 
tokių schemų įgyvendinimo tose valstyb ėse narėse, kuriose jos dar ne įgyvendinamos 
dėl to, kad tr ūksta biudžeto ištekli ų.  
Bendrijos bendro finansavimo dalis b ūtų 50 %, o konvergencijos regionuose – 75 %; 
– papildomos priemon ės. Valstybi ų narių įpareigojimas konsultuojantis su 
visuomen ės sveikatos ir švietimo įstaigomis, pramon ės įmonėmis ir interes ų grupėmis 
sukurti nacionalin ę strategij ą. Strategijoje tur ėtų būti nustatyta, ka ip geriausiai 
įgyvendinti ir į mokyklų programas integruoti vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose 
schema. Įgyvendinant schem ą būtų privalu pabr ėžti ES dalyvavim ą. Papildomas 
priemones vis ų pirma tur ėtų finansuoti valstyb ės; 
– ryšių mezgimas , siekiant skatinti vaisi ų vartojimo skatinimo mokyklose programos 
dalyvius keistis informacija ir žini omis ir siekiant informuoti visuomen ę (kaip 
numatyta 2 variante „Ryši ų mezgimas“). Tam tur ėtų būti skirta 1,3 mln. EUR; 
– žemės ūkio produkt ų skatinimas , kurį būtų galima remti pagal ES žem ės ūkio 
produktų skatinimo sistem ą (kaip nurodyta 3 variante „Pagalbin ės iniciatyvos“). Vis ų 
pirma šia sistema valstyb ės narės galėtų pasinaudoti vykdydamos b ūtinas papildomas 
priemones, kuriomis siekiama informuoti apie vaisi ų ir daržovi ų vartojimo naud ą. 
Įgyvendinant vaisi ų ir daržovi ų reformą šių produktų vartojimui numatytas biudžetas 
neseniai padidintas 6 mln. EUR; 
– stebėjimas ir vertinimas . Siekiant tur ėti patikim ų duomenų tolesniems įvairių vaisių 
vartojimo skatinimo mokyklose pr ogramos veiksmingumo variant ų tyrimams ir 
keistis ger ąja patirtimi, steb ėjimas ir vertinimas tur ėtų būti įgyvendinamos ES 
programos dalis.  
Todėl visose programose tur ėtų būti trys elementai: 
• nemokamas vaisi ų ir daržovi ų dalijimas ugdymo įstaigose (mokyklose), 
• papildomos priemon ės, 
• stebėjimas ir vertinimas. 
4 variantui įgyvendinti prireikt ų didelių ES ir valstybi ų narių biudžeto išlaid ų. Kad vaisi ų 
vartojimo skatinimo mokyklose programa b ūtų veiksminga ir efekty vi, produktai tikslinei 
grupei (visiems vaikams nuo 6 iki 10 met ų) turi būti dalijami nemokamai daug savai čių. 
Reikalingas bendras 156 mln. EUR eur ų metinis biudžetas. Patirtis  parodys, ar šio biudžeto 
pakaks nustatytiems tikslams pasiekti. 90 mln. EUR ES įnašas tur ėtų atitikti žem ės ūkio 
finansines perspektyvas.