Penktoji metinė Komisijos ataskaita Europos parlamentui - Trečiųjų šalių bendrijai taikomų prekybos gynybos priemonių apžvalga (pateikti laikotarpio iki 2007 m. gruodžio 31 d. statistiniai duomenys, o pastabos dėl atskirų atvejų ir dėl teksto atnaujintos 2008 m. kovo mėn.) [SEK(2008) 2149] /* KOM/2008/0406 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.7.2008 KOM(2008) 406 galutinis PENKTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI trečiųjų šalių bendrijai taikomų prekybos gynybos priemonių apžvalga (pateikti laikotarpio iki 2007 m. gruodžio 31 d. statistiniai duomenys, o pastabos dėl atskirų atvejų ir dėl teksto atnaujintos 2008 m. kovo mėn.) [SEK(2008) 2149] PENKTOJI METINĖ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI TREčIųJų šALIų BENDRIJAI TAIKOMų PREKYBOS GYNYBOS PRIEMONIų APžVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2007 M. GRUODžIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DėL ATSKIRų ATVEJų IR DėL TEKSTO ATNAUJINTOS 2008 M. KOVO MėN.) Santrauka Palyginti su praėjusiais metais, trečiųjų šalių ES taikomų prekybos gynybos priemonių skaičius 2007 m. pabaigoje truputį padidėjo. Dažniausiai taikomos priemonės − antidempingas, tačiau nuolat didėja ir apsaugos priemonių skaičius. Komisija toliau atidžiai stebėjo šią veiklą, teikė paramą atitinkamoms ES pramonės šakoms ir prireikus ėmėsi priemonių. Šiais metais pasiekta teigiamų rezultatų, tačiau vis dar neišspręstos anksčiau nustatytos problemos ir dažnai nepagrįstai ribojamos ES eksportuotojų galimybės patekti į rinką. Todėl Komisija tęs šią svarbią veiklą bei stiprins dvišalius ryšius su trečiosiomis šalimis, siekdama skatinti drausmingiau naudoti prekybos gynybos priemones. 1. ĮžANGA Pastaraisiais metais trečiųjų šalių ES arba jos valstybėms narėms taikomų priemonių skaičius svyravo, nebuvo išspręsti tinkamo priemonių naudojimo klausimai, be to, neseniai iškilo naujų problemų. ES naudojasi prekybos gynybos priemonėmis ir pripažįsta, kad trečiosios šalys taip pat turi teisę jomis naudotis. Vis dėlto patirtis rodo, kad daugeliu atvejų trečiųjų šalių standartai, taikomi naudojant minėtas priemones, ne visada yra tinkami, o su jomis susijusios priemonės ne visada atitinka PPO teisinius reikalavimus. Būtinybė stiprinti ES konkurencingumą pasaulio rinkose yra vienas svarbiausių Komisijos prekybos politikos tikslų. Nepagrįstai naudojamos prekybos gynybos priemonės tampa kliūtimi teisėtai patekti į rinką mūsų eksportuotojams, todėl Komisija siekia, kad trečiosios šalys kuo rečiau taikytų tokias priemones, arba bent jau kad jų neigiamas poveikis būtų kuo mažesnis. Todėl Komisija ir toliau kiek įmanoma imasi priemonių atskirais atvejais, tuo pačiu plėtodama dialogą ir dvišalius ryšius su trečiųjų šalių administracijomis ir skatindama jas taikyti aukščiausius standartus naudojant priemones, panašias į tas, kurias taiko Komisija. Ankstesnėse ataskaitose pabrėžiama būtinybė toliau stebėti trečiųjų šalių veiksmus ir teikti techninę pagalbą susijusioms pramonės šakoms. Tai rodo ir šių metų tendencijos bei raida, visų pirma neseniai pasiekti teigiami rezultatai. Valstybės narės ir pramonės atstovai taip pat aiškiai parodė, kad jiems ypač svarbi Komisijos veikla ir šioje srityje teikiama parama. 2. BENDROSIOS TENDENCIJOS 2007 m. pabaigoje Europos bendrijai arba jos valstybėms narėms buvo taikomos iš viso 147 prekybos gynybos priemonės, palyginti su 2006 m. pabaigoje taikytomis 143 priemonėmis. Nors per trejus paskutinius metus (iki 2006 m.) taikomų priemonių skaičius mažėjo, 2007 m. pirmą kartą jų skaičius buvo didesnis nei praėjusiais metais. Vis dėlto, vertinant šią tendenciją reikėtų atsižvelgti į 2007 m. sausio mėn. įvykusią Europos Sąjungos plėtrą. Todėl 9 priemonės, kurias trečiosios šalys jau taikė Rumunijai ir Bulgarijai iki jų įstojimo, dabar jau įtrauktos į statistinius duomenis. 2007 m. iš viso taikytos 23 naujos priemonės (14 laikinų arba galutinių priemonių ir 9 su plėtra susijusios priemonės), o 19 priemonių nustojo galioti arba buvo panaikintos. Kalbant apie atskirų prekybos gynybos priemonių naudojimą , didžiąją dalį, t. y. apie du trečdalius visų taikomų priemonių, vis dar sudaro antidempingas. Panašiai kaip ir praėjusiais metais, kompensacinių priemonių skaičius mažėjo, tačiau taikomų priemonių paskirstymas rodo, kad apsaugos priemonių skaičius padidėjo − nuo 32 priemonių 2006 m. iki 36 priemonių 2007 m. Šiuo metu tokios priemonės sudaro 25 % visų taikomų priemonių. Kadangi apsaugos priemonės taikomos erga omnes , jos veikia EB eksportuotojus, net jei jų vykdomas eksportas nedaro žalos tas priemones taikančios šalies vietos pramonei. Todėl Komisija ir toliau ragina apsaugos priemones taikančias šalis taikyti jas apdairiai ir siekia kuo labiau mažinti neigiamą nustatytų apsaugos priemonių poveikį. Nors tokio pobūdžio intervencijos kai kuriais atvejais buvo sėkmingos, deja, ne visada, pvz., Turkijos nustatytų priemonių atveju. Kalbant apie šalis , JAV tebėra pagrindinė prekybos gynybos priemones EB taikanti šalis (25 priemonės, t. y. beveik 20 % visų galiojančių priemonių). Daugelio nagrinėjamųjų produktų (pvz., mažai įsodrinto urano, karštai valcuoto plieno) prekybos mastas yra didelis. Kitos pagrindinės šalys: Indija (19 priemonių), Brazilija (12 priemonių), Kinija (10 priemonių), Ukraina (10 priemonių), Meksika ir Turkija (po 9 priemones). Naujų nustatytų priemonių (laikinų ir galutinių) skaičius smarkiai sumažėjo − nuo 27 priemonių 2006 m. iki 18 priemonių 2007 m. (įskaitant 14 naujų priemonių ir 4 laikinas priemones, nustatytas dar 2006 m., bet galutinai patvirtintas 2007 m.). Šis sumažėjimas aiškinamas tuo, kad 2006 m. Kinija ir Turkija iš viso nustatė 9, o 2007 m. − tik 2 priemones. Kinija iš tiesų sumažino bendrą prekybos gynybos priemonių skaičių, o Turkija toliau išlieka viena dažniausiai prekybos gynybos priemones taikančių šalių, kaip išsamiau išdėstyta toliau. Kaip ir praėjusiais metais, pusę naujų priemonių sudaro apsaugos priemonės. Galiausiai, po didžiausio pakilimo 2006 m., naujų inicijuotų bylų skaičius 2007 m. šiek tiek sumažėjo − nuo 28 iki 20 naujų bylų. Tai aiškinama tuo, kad 2007 m. inicijuotos tik 9 bylos, susijusios su apsaugos priemonėmis, palyginti su 18 bylų praėjusiais metais. Tikimasi, kad ši teigiama tendencija išliks ir plėtosis. 3. ŠALIų TENDENCIJOS Pastaraisiais metais JAV ir Indijos taikomų priemonių skaičius sumažėjo, tačiau tokiose šalyse, kaip, pvz., Brazilija, Ukraina, Meksika, Turkija ir Rusija, per paskutinius trejus metus priemonių skaičius smarkiai padidėjo. 2005 m. kartu šios penkios šalys taikė 26 priemones, o 2007 m. šis skaičius išaugo iki 45. JAV atveju sumažėjimą iš esmės lėmė įvairių priemonių panaikinimas, o Indijos atveju vis dar pastebima tendencija, kad priemonės panaikinamos po PPO konsultacijų, surengtų dėl nemažo priemonių skaičiaus. Reikėtų pabrėžti, kad padidėjęs Rusijos, Ukrainos ir Turkijos taikomų priemonių skaičius beveik išimtinai susijęs su 2007 m. nustatytomis naujomis apsaugos priemonėmis. Galiausiai, padidėjęs Brazilijos ir Meksikos taikomų priemonių skaičius rodo, kad prekybos gynybos priemonės aktyviau naudojamos Lotynų Amerikoje. Šios tendencijos ir pagrindinės kiekvienos trečiosios šalies bylos išsamiau aprašomos priede. 4. NEIšSPRęSTOS PROBLEMOS Net padariusi tam tikrą pažangą, Komisija vis dar susiduria su tomis pačiomis, jau anksčiau nustatytomis problemomis. Šios problemos visų pirma susijusios su prastais inicijavimo standartais, nepakankamai išsamia žalos ir priežastinio ryšio analize bei suinteresuotųjų šalių teisių į gynybą nepaisymu. Šios problemos buvo išsamiai išdėstytos ankstesnėse ataskaitose, todėl šioje ataskaitoje nebus aptariamos. Didėjančio apsaugos priemonių skaičiaus problema buvo aktuali ir praėjusiais metais, deja, ji liko neišspręsta ir 2007 m. Be to, iškilo kita rimta problema − atliekant antidempingo tyrimus Argentinoje ir Brazilijoje daugeliui neseniai ES valstybėmis narėmis tapusių šalių vis dar nėra automatiškai suteikiamas rinkos ekonomikos režimas. Dvi naujausios problemos išsamiau išdėstomos toliau. 4.1. Platus apsaugos priemonių taikymas Pastaraisiais metais susirūpinimą kėlė augantis naujų apsaugos priemonių skaičius, ši tendencija išliko ir 2007 m. Iš tikrųjų, 2006−2007 m. nustatytų apsaugos priemonių skaičius padidėjo nuo 32 iki 36 priemonių. 2007 m. pabaigoje viena iš keturių prekybos gynybos priemonių buvo apsaugos priemonė. 2007 m. inicijuota mažiau bylų, susijusių su naujomis apsaugos priemonėmis (9 bylos, palyginti su 18 bylų 2006 m.), tačiau jos vistiek sudarė pusę naujai inicijuotų bylų. Daugelis šalių vis dar mano, kad šios priemonėmis galima paprastai ir greitai imtis veiksmų dėl importo, nes šiuo atveju, skirtingai nei kalbant apie antidempingą arba antisubsidijas, nereikia įrodyti su prekybos srautais susijusio nesąžiningumo aspekto, o „tik“ importo padidėjimą, padariusį arba, tikėtina, padarysiantį žalos. Tačiau apsaugos priemonių nustatymo teisinės sąlygos neatsitiktinai labai griežtos, iš tiesų netgi griežtesnės nei tos, kurių reikia laikytis taikant kitas prekybos gynybos priemones, nes apsaugos priemonės labiau susijusios su laisva prekyba, o ne su nesąžininga prekyba. Deja, minėtų sąlygų dažnai nėra laikomasi. Be to, atsižvelgiant į daugiašalį pobūdį, apsaugos priemonės nustatomos visam importui, nepriklausomai nuo jo kilmės ir nuo to, ar jis daro žalą ar ne. Todėl dažnai ES eksportas buvo nepagrįstai veikiamas apsaugos priemonių, nepaisant to, kad jis nedarė jokios žalos apsaugos prašančiosios šalies vietos pramonei. Taigi, kai kuriais atvejais tie eksportuotojai baudžiami nepagrįstai ir jų patekimas į rinką ribojamas neteisėtai. Susidūrus su importo mažomis kainomis problema, dažnai labiau tikslinga šią problemą spręsti antidempingo priemonėmis. Nors kai kurios šalys nustato tam tikras priemones, skirtas konkretaus pobūdžio problemoms spręsti, pvz., dėl importo mažomis kainomis, kitos šalys šį metodą taiko nesistemingai. Todėl Komisija turi siekti kuo labiau mažinti tokių priemonių poveikį ES eksportui. Tačiau tai nelengva užduotis, nes kai kurios šalys yra mažiau nei kitos suinteresuotos įgyvendinti priemones, kurios būtų skirtos tik esminėms problemų priežastims spręsti. 4.2. Naujųjų ES valstybių narių rinkos ekonomikos režimas 2007 m. paaiškėjo, kad vykdydamos antidempingo tyrimus Brazilija ir Argentina naująsias ES valstybes nares toliau laikė neturinčiomis visaverčio ir besąlygiško rinkos ekonomikos statuso (RES). Iš esmės tai reiškia, kad tyrimą atliekanti valdžios institucija dempingui apskaičiuoti naudoja pakaitinę normaliąją vertę. Nors šiose dvejose šalyse šiuo metu atliekamas tik vienas tyrimas, susijęs su naujosiomis valstybėmis narėmis, ši padėtis kelia Komisijai didelį susirūpinimą, nes ES valstybės narės turi būti laikomos visavertėmis rinkos ekonomikos šalimis. Be to, nepriimtina tai, kad tam tikroms ES valstybėms narėms taikomas skirtingas režimas nei kitoms, nes visos valstybės narės yra priėmusios Bendrijos acquis . Todėl Komisija ėmėsi griežtų priemonių, siekdama nedelsiant spręsti šią problemą. Atsakant į Brazilijos ir Argentinos klausimus šioms šalims buvo pateikta išsami informacija apie „naujųjų“ valstybių narių rinkos ekonomikos statusą. Todėl Argentinos ir Brazilijos valdžios institucijos nebeturėtų teigti, kad jos nesuteikė rinkos ekonomikos statuso Bulgarijai, Čekijai, Estijai, Vengrijai, Latvijai, Lietuvai, Lenkijai, Rumunijai, Slovakijai ir Slovėnijai dėl „techninių problemų“. Iš tiesų visos ES valstybės narės, nepriklausomai nuo jų įstojimo datos, turėtų būti laikomos rinkos ekonomikos šalimis. Šalys kandidatės iki įstojimo ne tik privalo atitikti šią išankstinę sąlygą, t. y. tapti rinkos ekonomikos šalimis (kaip vieną iš stojimo kriterijų), tačiau jos taip pat turi priimti ir įgyvendinti visą acquis communautaire , reglamentuojantį ekonominę veiklą minėtose valstybėse narėse. Todėl nėra jokios teisinės ar ekonominės priežasties, dėl kurios būtų galima kurią nors ES valstybę narę laikyti pereinamojo laikotarpio ekonomikos šalimi arba net ne rinkos ekonomikos šalimi. Siekdama greitų ir teigiamų rezultatų, Komisija aktyviai sprendžia šį klausimą, plėtodama dvišalius ryšius su Brazilija ir Argentina. 5. SVARBIAUSI PASIEKIMAI Kaip jau išdėstyta praėjusių metų ataskaitoje, manoma, kad Komisijos vykdoma trečiųjų šalių bylų stebėsena iš tiesų turėjo tam tikrą poveikį kelioms EB arba valstybių narių atžvilgiu inicijuotoms byloms ir joms nustatytoms priemonėms; šis skaičius kasmet mažėjo. Be toliau išsamiai išdėstytų konkrečių pasiekimų reikėtų pažymėti, kad Komisija, siekdama teikti pagalbą, konsultuoti bei aiškinti trečiųjų šalių veiksmus, aktyviai plėtojo ryšius su susijusiomis pramonės šakomis, kurių atžvilgiu buvo atliekami prekybos gynybos tyrimai. Dėl to kai kuriais atvejais ES pramonė nuspręsdavo bendradarbiauti atliekant tyrimą, kitais atvejais pramonės atstovai nuspręsdavo tyrime nedalyvauti. Pastaraisiais atvejais, net jei nebuvo pasiekta konkrečių teigiamų rezultatų (bendradarbiavimas iš tiesų yra svarbi būtina sąlyga), Komisija bent jau užtikrino, kad susijusios pramonės šakos atstovai būtų informuoti apie vykstančius tyrimus ir galimas neigiamas nebendradarbiavimo pasekmes. Dalyvavimas prekybos gynybos tyrimuose iš tiesų yra ekonominis sprendimas, kurį turi priimti susijusios bendrovės, remdamosi bendresnio pobūdžio aspektais. 2007 m. svarbiausi pasiekimai buvo šie: 1. „Nulio nustatymas“ − priemonių panaikinimas Nors tai jau aptarta ankstesnėje ataskaitoje, reikėtų pažymėti, kad dėl aktyvaus Komisijos bendradarbiavimo su susijusių valstybių narių eksportuotojais, 2007 m. balandžio mėn. JAV iš dalies įgyvendino PPO ekspertų grupės nutarimą dėl „nulio nustatymo“ metodo, priimtą Europos Komisijos prašymu (DS294). Daugeliui Europos eksportuotojų užginčyti antidempingo muitai buvo visiškai panaikinti arba labai sumažinti. Deja, buvo išspręstos ne visos problemos, todėl Komisijos prašymu sudaryta vadinamoji įgyvendinimo darbo grupę, nes Komisija manė, kad JAV netinkamai įgyvendino PPO ekspertų grupės nutarimus. Šiuo metu EB „nulio nustatymo“ darbo grupė atlieka antrą tyrimą dėl JAV (DS350). 2. JAV priemonės nepratęstos po galiojimo pabaigos peržiūrų dėl plieno produktų Kaip išdėstyta pirmiau, JAV įgyvendinus PPO nutarimą dėl „nulio nustatymo“, didžiausiems nerūdijančio plieno strypų ES eksportuotojams taikomos priemonės buvo panaikintos. Po to Komisija ir susiję pramonės šakos atstovai, atsižvelgdami į galiojimo pabaigos peržiūras, tvirtino, kad net ir panaikinus šias priemones, likusių eksportuotojų rinkos daliai vis tiek taikomi kur kas mažesni muitai nei tie, kurie taikomi bendriems pradiniams kiekiams, todėl šalies vietos pramonė negalėjo patirti žalos. Šis argumentas buvo priimtas ir JAV panaikino antidempingo priemones ir (arba) nurodymus dėl kompensacinių priemonių, taikomus plieno strypams iš Prancūzijos, Vokietijos, JK ir Italijos, nes nebuvo tikėtina, kad didelė žala JAV pramonei pasikartos. Šios bylos baigtis dar kartą įrodo glaudaus Komisijos, valstybių narių ir EB pramonės atstovų bendradarbiavimo teikiamą naudą. Šių muitų panaikinimas ir antidempingo priemonių kitiems plieno produktams (pvz., tam tikro ilgio atkarpomis supjaustytoms plieno plokštėms, nerūdijančiam plienui ir naftos pramonėje naudojamiems vamzdžiams) panaikinimas 2006−2007 m. – labai teigiami pokyčiai. 3. Mažėjantis Indijos taikomų priemonių skaičius Po PPO konsultacijų ir sėkmingų peržiūrų, atliktų ES prašymu, pastaraisiais metais mažėjo Indijos taikomų priemonių skaičius. Keliais atvejais, dėl kurių nebuvo prašoma atlikti peržiūrą, tikėtasi, kad priemones bus leista taikyti iki įprastinio penkerių metų taikymo laikotarpio pabaigos. Deja, Indija inicijavo dvi šių priemonių galiojimo termino peržiūras (po vieną 2006 m. ir 2007 m.). Komisija griežtai paprieštaravo šiems naujiems tyrimams, tvirtindama, kad būtų visiškai nepriimtina, jei priemonių, kurios nuo pat pradžių buvo laikomos teisiškai nepagrįstomis, galiojimas būtų pratęstas dar penkeriems metams. Komisijos intervencija buvo sėkminga bent vienu atveju. Iš tikrųjų, nepaisydama ES pramonės nebendradarbiavimo, 2007 m. Indija nusprendė, kad minėta priemonė turėtų būti toliau taikoma visoms su tyrimu susijusioms šalims, išskyrus ES šalis. 4. Teisių į gynybą stiprinimas Kinijos atliekamuose tyrimuose Praėjusių metų ataskaitoje minėta, kad Kinijoje toliau kilo problemų dėl skaidrumo stokos ir nepakankamo informacijos atskleidimo bylose. Skaidrumas − svarbiausias prekybos gynybos priemonių administravimo aspektas, nes tai pagrindinis veiksnys, užtikrinantis suinteresuotųjų šalių teises į gynybą. Nors sprendžiant konkrečias bylas su Kinijos valdžios institucijomis šis klausimas buvo svarstomas, deja, didesnės pažangos nepavyko pasiekti. Todėl šis klausimas dar kartą aptartas dvišalėje geriausios patirties grupėje, kurioje Kinijos administracijai buvo pateikta išsamių pavyzdžių, kaip EB sprendžia su šiuo tyrimų aspektu susijusius klausimus. Kinijos atstovai priėmė Komisijos patarimus šiuo klausimu ir tikėtina, kad ateityje jie tobulins šį aspektą savo bylose. Nors šiuo metu sprendžiamų bylų, susijusių su Kinija, nėra, šis aspektas tolesnėje veikloje bus atidžiai stebimas bei tikimąsi, kad dvišaliai ryšiai bus naudingi. Šis pavyzdys skatina puoselėti dvišalius ryšius su trečiosiomis šalimis, siekiant remti aukštus ES standartus ir raginti trečiąsias šalis juos taikyti. 5. Meksikos taikomų priemonių panaikinimas ir jų poveikio mažinimas 2007 m. Meksikai atlikus du tyrimus, pasiekta teigiamų rezultatų. Pirmasis tyrimas − antidempingo tyrimas dėl tam tikrų iš Danijos importuojamų pesticidų. Atliekant šį tyrimą Komisija aktyviai rėmė ir teikė pagalbą Danijos gamintojui. Daugiau nei 90 % laikinųjų draudimo priemonių buvo užginčytos dėl klaidingo dempingo skirtumo apskaičiavimo ir po kelių intervencijų Meksika galiausiai priėmė Danijos eksportuotojo pasiūlytą įsipareigojimą dėl kainos. Nors šiuo atveju geriausia būtų buvę išvengti bet kokių priemonių nustatymo, bent jau buvo sumažintas neigiamas ekonominis poveikis ir užtikrintas patekimas į rinką. Komisija toliau atidžiai stebi šį atvejį, nes yra priežasčių manyti, kad vienintelis Meksikos gamintojas netrukus gali bankrutuoti, o tokiu atveju nebereikėtų jokių priemonių. Antrasis tyrimas − antidempingo tyrimas dėl tam tikrų iš Vokietijos importuojamų suvirintų vamzdžių. Nors šiuo atveju taip pat buvo nustatyta laikinoji priemonė, Komisija ėmėsi aktyvių veiksmų įvairiais lygmenimis, visų pirma remdamasi tuo, kad trūksta įrodymų, kad vietos pramonei kilo materialinės žalos grėsmė, kaip pradiniu etapu tvirtino Meksikos valdžios institucijos. Šios pastangos buvo sėkmingos ir galiausiai Meksika nusprendė nutraukti bylą nenustatydama jokių priemonių. Siekiant išsamumo, taip pat reikėtų paminėti, kad PPO ginčų sprendimo procedūra dėl importuojamam alyvuogių aliejui taikomų kompensacinių muitų vis dar vyksta. Tarpinė ataskaita, turėjusi būti paskelbta iki 2008 m. gegužės mėn. vidurio, dar neparengta. 6. Apsaugos priemonių poveikis Remdamasi pirmiau išdėstytomis priežastimis, Komisija pabrėžia, kad apsaugos priemones reikėtų naudoti tik išimtiniais atvejais, tačiau jos, skirtingai nei antidempingo ir kompensaciniai muitai, naudojamos kenkiant sąžiningai prekybai, o bet kokios susijusios priemonės neigiamai veikia eksportuotojus, kurie nedaro jokios žalos. Kai nėra galimybės netaikyti priemonių, Komisija skatina nustatyti priemones, turinčias mažiausią neigiamą poveikį ES eksportuotojams. 2007 m. Komisija laimėjo bylą dėl trijų Ukrainos nustatytų apsaugos priemonių. Šios priemonės taikomos tik importui ne mažesne nei tam tikra kaina, todėl jos nėra susijusios su ES eksportu didesne nei nurodyta kaina. Komisija taip pat laimėjo panašią bylą dėl Turkijos taikytų priemonių tam tikriems importuojamiems motociklams. Nors inicijuojant šią bylą buvo nustatytos laikinos priemonės (konkretus muitas už vienetą), po įvairių intervencijų 2007 m. nustatytos galutinės priemonės taip pat buvo taikomos tik importui mažesne nei konkreti kaina. Taigi, ES eksportui poveikis nebuvo padarytas, nes jo bendra kaina yra didesnė nei nurodyta riba. Deja, Komisija nepavyko laimėti visų bylų. Iš tiesų, nepaisant įvairių intervencijų ir diskusijų su Turkijos valdžios institucijomis, nepasiekta jokių teigiamų rezultatų dvejose apsaugos priemonių bylose ir 2008 m. pradžioje nustatyti su jomis susiję muitai. Šios priemonės − konkretus muitas už vienetą, veikiantis ir ES eksportą. Vis dėlto, akivaizdu, kad šiomis priemonėmis buvo siekta išspręsti importo mažomis kainomis iš konkrečių šalių (išskyrus ES šalis) problemą. Turkija tebelieka viena dažniausiai apsaugos priemones taikančių šalių, todėl Komisija sieks įtikinti Turkijos valdžios institucijas, kad nustačius konkrečias žalą darančias šalis, būtų taikomos tik toms šalims skirtos priemonės. 7. Kiauliena iš Australijos 2007 m. pabaigoje Australija inicijavo apsaugos priemonių tyrimą dėl importuojamos kiaulienos. Susidūrę su sunkumais, 2007 m. spalio mėn. Australijos kiaulių augintojai paprašė inicijuoti apsaugos priemonių tyrimą dėl importuojamų šaldytų kiaulienos gabalų, nors iš tiesų Australijos kiaulių augintojai konkuruoja tik dėl importo kiaulienos rinkoje. Šiuo metu tik JAV, Kanada ir Danija atitinka eksportui į Australiją taikomus sanitarinius ir fitosanitarinius reikalavimus. 2007 m. gruodžio 14 d. ir pakartotinai 2008 m. balandžio 4 d. tyrimą atliekanti Australijos valdžios institucija pasiūlė nenustatyti priemonių, nes nebuvo nustatytas priežastinis ryšys tarp importo ir sunkios Australijos kiaulių augintojų padėties, o pagrindinė žalos priežastis − išaugusios vietos galvijų pašaro kainos (su šia problema susiduria kiaulių gamintojai visame pasaulyje, įskaitant ES). Šis atvejis − puikus ES, valstybių narių ir ES pramonės veiksmų koordinavimo pavyzdys, sektinas norint išvengti teisiškai nepagrįstų priemonių nustatymo. 6. IšVADA Pastaraisiais metais mažėjęs trečiųjų šalių ES taikytų priemonių skaičius 2007 m. išliko gana stabilus. Atsižvelgiant į dabartinę padėtį pasaulyje, galima pagrįstai manyti, kad netrukus priemonių skaičius gali vėl padidėti. Iš tikrųjų, pramonės šakų atstovai, susidurdami su sudėtinga ekonomine padėtimi, gali būti labiau linkę prašyti apsaugos priemonių. Vis dar neišspręstos įsisenėjusios problemos, be to, atsirado naujų rūpesčių. Todėl dabar labiau nei kada nors būtina atidžiai stebėti trečiųjų šalių veiksmus. Dėl neteisėtų priemonių Bendrijos eksportuotojai netenka verslo galimybių užsienyje ir kenkiama Europos konkurencingumui. Todėl šios problemos, trukdančios patekti į rinką, turėtų būti sprendžiamos sistemingai. Remdamasi išdėstytomis aplinkybėmis, Komisija atidžiai stebi trečiųjų šalių veiksmus, teikia pagalbą susijusioms ES pramonės šakoms ir prireikus imasi veiksmų. Šiais metais įgyta patirtis dar kartą parodė, kad bendri Komisijos, pramonės ir susijusių valstybių narių veiksmai stipriai padidina galimybes imtis sėkmingų intervencijų su trečiosiomis šalimis susijusiose bylose. Šiais metais padaryta nemaža pažanga: kai kuriais atvejais priemonių taikymo išvengta, kitais atvejais sumažintas neigiamas priemonių poveikis Bendrijos ūkinės veiklos vykdytojams. Komisija toliau stiprins ryšius su pramonės atstovais, o prireikus imsis tinkamiausių priemonių. Be to, Komisija toliau stiprins dvišalius ryšius su trečiosiomis šalimis, siekdama didesnės drausmės ir skatindama laikytis aukštų standartų, kuriuos ji taiko savo vykdomuose tyrimuose.