LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.4.2009 
SEK(2009) 316 
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
Dokumentas, pridedamas prie 
Pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
 
dėl kovos su pav ėluotais mok ėjimais, atliekamais pagal ko mercinius sandorius (nauja 
redakcija) 
   
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
     
{KOM(2009) 126 galutinis} 
{SEK(2009) 315}  
LT 2   LT Darbotvark ės planavimas arba nuoroda į darbo grup ę: 2009/ENTR/006. Už ši ą 
santrauką atsakingos tik Komisijos tarnybos , dalyvavusios atliekant poveikio 
vertinimą. Iš jos negalima iš anksto spr ęsti apie jok į galutinį Komisijos sprendim ą. 
2008 m. gruodžio 17 d. Poveikio  vertinimo komisija pateik ė nuomonę apie poveikio 
vertinimo ataskaitos projekt ą [D(2008)10479]. Buvo atsižvelgta į visas komisijos 
rekomendacijas ir atitinkamai pakeista poveikio vertinimo ataskaita.  
1. Problemos apibr ėžimas 
Direktyva 2000/35/EB buvo priimta siekiant kovoti su pav ėluotais mok ėjimais, 
atliekamais pagal komercinius sandorius. Vadovaujantis direktyvos nuostatomis, per 
sutartimi ar teis ės aktu nustatyt ą terminą pavėlavus atlikti mok ėjimą, už jį galima 
skaičiuoti palūkanas. Direktyva numatyta teis ės aktuose numatyta pal ūkanų norma, 
tačiau šalys gali susitarti d ėl kitokios normos. Pal ūkanos skai čiuojamos nuo kitos 
dienos po sutartyje nustatytos mok ėjimo datos ar nustatyto mok ėjimo laikotarpio 
pabaigos arba pra ėjus 30 dien ų nuo datos, kai skolininkas gauna s ąskaitą faktūrą arba 
kitą lygiavert į reikalavim ą apmokėti, jeigu mok ėjimo laikotarpis nenustatytas.  
Nepaisant direktyvos, pav ėluoti mok ėjimai, atliekami pagal komercinius sandorius, 
vis dar yra paplit ę Europos S ąjungoje. Jie dažnai atliekami ne tik pagal įmonių 
sandorius: tyrimai rodo, kad viešajame sektoriuje mok ėjimo laikotarpiai iš esm ės yra 
ilgesni nei mok ėjimo laikotarpiai pagal priva čiojo sektoriaus sutartis.  
Pavėluotų mokėjimų, atliekam ų pagal komercinius sandorius, ir pasyvaus daugelio 
kreditorių požiūrio priežastys yra įvairios.  
(1) Rinkos strukt ūra. Tokie svarb ūs veiksniai kaip konkurencijos lygis rinkoje, 
rinkos dalyvi ų įtaka rinkoje ir atitinkama baim ė pakenkti komerciniams 
santykiams su klientais lemia kreditori ų sprendim ą sutikti su pav ėluotu 
mokėjimu arba nesutikti su juo bei skolinink ų siekį pratęsti prekybos kredito 
laikotarpį. Kreditoriaus pad ėtis konkre čioje rinkoje turi didel ę įtaką jo 
požiūriui į mokėjimą ir baimei pakenkti komerciniams santykiams su klientu. 
Skolinink ų požiūriu, pagrindiniai motyvai, skatinantys laiku atlikti 
mokėjimus pagal komercinius sandorius, dažnai susij ę su komercine ar 
profesine reputacija arba abipusiu pasitik ėjimu plėtojant ilgalaikius 
komercinius santykius.  
(2) Verslo ciklas. Kita pav ėluotų mokėjimų priežastis – kintan čios 
makroekonomin ės sąlygos. Dėl verslo ciklo l ėtėjimo grei čiausiai daug ės 
pavėluoto mok ėjimo atvej ų, nes įmonės vėliau apmok ės sąskaitas fakt ūras. Be 
to, įmonės patiria sunkum ų gauti gryn ųjų pajamų iš sandori ų, o bankai gali 
sumažinti įmonėms teikiamus kreditus. Ta čiau ir pager ėjus ekonomin ėms 
sąlygoms gali pagaus ėti pavėluotų mokėjimų, nes tam tikros įmonės turi 
daugiau investavimo galimybi ų, o kartu ir atitinkamai didesn į lėšų poreikį.  
(3) Galimybės gauti finansavim ą ir biudžeto apribojimai. Kreditavimo galimyb ės, 
pinigų politika, informacijos apie kreditus teikimas ir pob ūdis, įmonės 
likvidumas ir galimyb ės gauti iš bank ų finansini ų išteklių – visa tai taip pat 
gali vėlinti mokėjimą, ypač įmonių, kurios kaip alternatyv ą renkasi ne tiek ėjų, 
LT 3   LT o bankų kreditus. Daugelio įmonių skolininki ų ir valstyb ės institucij ų 
nuomone, pav ėluotas mok ėjimas – tai veiksmingas ir pigus b ūdas savo veiklai 
ir operacijoms finans uoti. Be to, valstyb ės institucij ų požiūriu, pavėluoti 
mokėjimai kreditoriams yra nors ir nederamas, bet paprastas b ūdas įveikti 
biudžeto suvaržymus atidedant mok ėjimus kitiems finansiniams metams. 
(4) Vidinė kreditori ų ir skolinink ų organizacija. Skolinink ų, įskaitant valstyb ės 
institucijas, finansinio va ldymo praktika ir kreditori ų kreditų valdymo 
praktika, taip pat j ų produktų ir paslaug ų kokybė bei garantinis aptarnavimas 
yra svarb ūs pavėluoto mok ėjimo (vengimo) veiksniai. Komerciniuose 
sandoriuose dalyvaujan tys kreditoriai, vis ų pirma MV Į, ne visada turi 
tinkamas kredit ų valdymo sistemas pav ėluotų mokėjimų prevencijai arba 
administravimui atlikti. 
(5) Veiksming ų atgrasom ųjų priemoni ų nebuvimas. Nepaisydamos Direktyvos 
2000/35/EB nuostat ų, daugelis įmonių, visų pirma MV Į, neskaičiuoja 
palūkanų, net kai turi toki ą teisę. Kai kuriems kreditoriams ieškini ų dėl 
pavėluoto mok ėjimo išlaidos viršyt ų jų finansin ę naudą. Daugeliu atveju 
neįmanoma susigr ąžinti papildomo dokument ų tvarkymo išlaid ų. Dėl 
vėluojančių mokėti klientų persekiojimo ar pal ūkanų už pav ėluotus 
mokėjimus skai čiavimo kyla administracini ų sąnaudų, kurių daugelis įmonių 
siekia vengti. Be to, teis ės aktuose numatyt ų palūkanų, priskaičiuotų iš 
skolininko, galutin ė suma gali b ūti apskaičiuota tik t ą dieną, kurią kreditoriui 
faktiškai sumokama, tod ėl pastarasis turi pirmiau sulaukti mok ėjimo ir tik 
tada gali tiksliai žinoti pal ūkanų, kurias gal ėtų priskaičiuoti, sum ą. Be to, 
palūkanų skaičiavimo prieš faktin ę mokėjimo datą sąnaudos dažniausiai 
viršytų finansinę naudą. Dėl visų šių priežasčių neigiamų padarinių, susijusių 
su pavėluotais mok ėjimais, pavojus skolininkams per mažas, kad 
atsiskaitymo tvarka iš esm ės pagerėtų. Tai ypa č nedera valstyb ės 
institucijoms, kurios nesusiduria su toki ais pat finansiniais apribojimais kaip 
įmonės. Be to, kelios svarbios direktyvos  nuostatos suformuluotos neaiškiai 
arba sunkiai įgyvendinamos. Pavyzdžiui, galima skirtingai aiškin ti taikytinos 
palūkanų normos apskai čiavimo tvark ą, visų turėtų išieškojimo išlaid ų sąvoką 
ir galimyb ę priskaičiuoti sudėtines palūkanas.  
Pagal komercinius sandorius atliekant pav ėluotus mok ėjimus daromas didelis 
poveikis. 
• Dėl pavėluoto mok ėjimo įmonės kreditor ės patiria daug s ąnaudų. Iš esmės, dėl 
pavėluoto mok ėjimo iškraipomas gryn ųjų pinigų srautas, padid ėja finansin ės 
sąnaudos, sumaž ėja investavimo galimyb ės, o daugel į įmonių kreditori ų, visų 
pirma MV Į, apima netikrumo jausmas, ypa č tuo metu, kai galimyb ės gauti 
finansavim ą yra ribotos arba bemaž neatsiperka. Tai sukelia pavoj ų jų 
konkurencingumui ir mokumui.  
• Vėluodamos sumok ėti, bendrov ės skolinink ės ir valstyb ės institucijos gauna 
nemokam ą prekybos kredit ą. 
• Pavėluoti mok ėjimai daro neigiam ą įtaką Bendrijos vidaus prekybai. Daugelio 
valstybių narių įmonių nuomone, preki ų tiekimas ir paslaug ų teikimas kit ų 
valstybių narių įmonėms ir institucijoms kelia didesn į pavojų, kad bus v ėluojama 
LT 4   LT sumokėti. Be kit ų priežasčių, pavojus, kad bus v ėluojama sumok ėti, mažina 
įmonių norą tiekti produktus ir teikti paslaugas kitose valstyb ėse narėse, nes dėl to 
didėja netikrumas ir verslo s ąnaudos. Itin ilgi mok ėjimo laikotarpiai pagal vieš ųjų 
pirkimų sutartis ir valstyb ės institucij ų pavėluoti mok ėjimai taip pat atgraso 
ūkinės veiklos vykdytojus nuo dalyvavimo vieš ųjų pirkimų konkursuose. Tokiu 
būdu mažėja valstyb ės institucij ų galimybės už mokes čių mokėtojų pinigus gauti 
tai, kas geriausia. 
2. Tikslai 
Bet kuria Bendrijos iniciatyva, kuria siekiama išspr ęsti pavėluoto mok ėjimo 
problemą, galiausiai turi b ūti: 
• prisidedama prie platesni ų ir bendresni ų konkurencingumo tiksl ų, įtvirtintų 
atnaujintoje Lisabonos partneryst ėje ekonomikos augimui ir darbo viet ų 
kūrimui skatinti1, įgyvendinimo; 
• gerokai sumažinta įmonėms tenkanti administracin ė našta, skatinamas j ų grynųjų 
pinigų srautas ir padedama žmon ėms, kad kuo daugiau j ų taptų verslininkais, 
vadovaujantis Smulkiojo verslo akto  principais2; 
• palengvintas tinkamas vidaus rinkos  veikimas ir k ūrimas, panaikinant susijusias 
tarpvalstybini ų komercini ų sandorių kliūtis.  
Ši iniciatyva – tai taip pat svarbus akstinas įveikti dabartin ę ekonomikos kriz ę, taip 
prisidedant prie Europos ekonomikos atk ūrimo plano3 įgyvendinimo, ir skatinti 
įmonių grynųjų pinigų srautą, siekiant ilgam laikui sustiprinti Europos įmonių 
konkurencingum ą. 
Trumpai tariant, iniciatyv ą sudaro šie dvejopi tikslai: 
(1) skolininkų atžvilgiu imtis veiksm ų, kuriais jie b ūtų veiksmingai atgrasomi 
nuo pavėluotų mokėjimų, ir  
(2) suteikti kreditoriams priemoni ų, kurios leist ų jiems veiksmingai naudotis 
visomis teis ėmis tuo atveju, kai v ėluojama sumok ėti. 
3. Politikos galimyb ės 
Be pagrindin ės galimyb ės buvo nagrin ėtos šios galimyb ės: 
                                                 
1 Komisijos komunikatas „Dirbti kartu ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo labui. Nauja Lisabonos 
strategijos pradžia“, COM (2005)24. 
2 Vadovaujantis 2008 m. birželio 25 d. Komisijos komunikatu Tarybai, Europos Parlamentui, Europos 
ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui bei Region ų komitetui „Vis ų pirma galvokime apie 
mažuosius“. Europos iniciatyva „ Small Business Act “ (COM(2008)394galutinis), MV Į galimybės gauti 
finansavim ą palengvinimas ir teisin ės bei verslo aplinkos, palankios laiku pagal komercinius sandorius 
atliekamiems mok ėjimams, k ūrimas yra vienas iš 10 princip ų, kuriais grindžiamas MV Į politikos 
krypčių plėtojimas ir įgyvendinimas tiek ES, tiek valstybi ų narių lygiu. 
3 COM(2008) 800, 2008 11 26. 
LT 5   LT – 2a galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų leidyba): įmonių informavimo kampanij ų 
rengimas; 
– 2b galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų leidyba): MV Į atstovaujan čiųjų organizacij ų 
informavimo kampanij ų rengimas; 
– 2c galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų leidyba): informacijos apie nemokius 
skolininkus skelbimas; 
– 3a galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): visiškas mok ėjimo laikotarpi ų 
suderinimas; 
– 3b galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): pal ūkanų maržos didinimas; 
– 3c galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): 5 EUR ribin ės sumos panaikinimas; 
– 3d galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): mokes čio už pav ėluotą mokėjimą 
nustatymas; 
– 3e galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): kompensacijos už pav ėluotą 
mokėjimą nustatymas; 
– 3f galimyb ė (susijusi su teis ės aktų leidyba): sustiprinti atstovaujan čiųjų 
organizacij ų vaidmenį. 
Ankstyvuoju galimybi ų peržiūros etapu atsisakyta kai kuri ų galimybi ų, kaip antai 
Direktyvos 2000/35/EB panaikinimo ir  Europos fondo, kuris, remdamasis 
gautinomis sumomis, MV Į teiktų nemokam ą finansavim ą, įsteigimo. 
4. Poveikio analiz ė 
Reikėtų pažymėti, kad dėl kai kuri ų svarbių aspektų, susijusių su pirmomis trimis 
problemos priežastimis, nurodytomis 1 skirsnyje, ES neb ūtinai turi įgaliojimus 
veikti. Tam tikras su nacionalini ų ar region ų rinkų struktūra susijusi ų problem ų 
priežastis tur ėtų šalinti valstyb ės narės, tačiau, kalbant apie verslo cikl ą, dauguma 
ekonomikos politikos svert ų yra valstybi ų narių rankose, tod ėl ES lygiu negalima 
rasti bendro vis ų problemų sprendimo.  
Be to, direktyva ūkinės veiklos vykdytojams yra neprivalomas teis ės aktas, nes j ų 
neįpareigoja reikalauti pal ūkanų už pavėluotus mok ėjimus. Direktyva taip pat 
reglamentuoja srit į, kurioje mok ėjimo, atliekamo pagal įmonių tarpusavio sandorius, 
efektyvumui įtakos gali tur ėti daug kit ų veiksnių. Teisinė bazė, reglamentuojanti 
mokėjimo tvark ą ir teisinius ieškinius d ėl mokėjimų pagal tarpvalstybinius 
komercinius sandorius atlikimo Europos S ąjungoje, kei čiama naujomis ES 
taisyklėmis, kurios neseniai įsigaliojo arba bus netrukus taikomos. Sud ėtinga 
paaiškinti pagrindinio scenarijaus s ąsajas ir šalutin į poveikį. Dėl šios priežasties 
galima pateikti tik preliminarius bet kurios konkre čios galimyb ės galimo ekonominio 
ir socialinio pove ikio kiekybinius įverčius. Todėl analizuojama iš esm ės kokybės 
požiūriu. Reikėtų pažymėti, kad nė viena iš galimybi ų neturės poveikio aplinkai arba 
trečiosioms šalims.  
LT 6   LT Nepaisant to, tam tikr ų galimybi ų įgyvendinimui įtakos turės kai kurios problem ų 
priežastys, kuri ų ES, remdamasi savo įgaliojimais negali paveikti. Pavyzdžiui, ūkinės 
veiklos vykdytojo nor ą imtis veiksm ų prieš vėluojantį sumokėti skolinink ą ir taip 
rizikuoti pakenkti verslo santykiams, kuri ų piniginė išraiška gali siekti kelet ą 
tūkstančių eurų, iš esmės nulems rinkos strukt ūra ir padėtis rinkoje. Nors ir įmanoma 
kiekybiškai įvertinti įvairių galimybi ų poveikį, dėl pirmiau min ėtos priežasties 
sudėtinga patikimai įvertinti bendr ą ekonomin į pasiūlymo poveik į ir atitinkamai 
kiekybiškai įvertinti tiesiogin į socialinį poveikį.  
Atsižvelgiant į pagrindin ę galimybę, vertinamas politikos galimybi ų veiksmingumas, 
efektyvumas ir nuoseklumas. 
Bendras galimybi ų palyginimas  
Galimybė Veiksmingumas  Efektyvumas  Nuoseklumas  
2a galimyb ė 
(nesusijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): įmonių 
informavimo 
kampanijų 
rengimas.  Ne: neturi poveikio 
skolininkams, o poveikis 
kreditoriams minimalus.  Ne: reikia per daug 
išteklių, o rezultatas 
labai neapibr ėžtas. Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
2b galimyb ė 
(nesusijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): MV Į 
atstovaujan čiųjų 
organizacij ų 
informavimo 
kampanijų 
rengimas.  Ne: kažin, ar tikslai bus 
pasiekti.  Taip : gana mažos ES 
biudžeto išlaidos. Kit ų 
išlaidų nėra. Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
2c galimyb ė 
(nesusijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): 
informacijos 
apie nemokius skolininkus 
skelbimas.
 Abejotina : kreditoriai 
gali pajusti prevencin į 
poveikį, ta čiau 
įgyvendinant praktiškai 
kiltų daug trūkumų. Ne: įmonė patirtų labai 
daug administracini ų 
sąnaudų. Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
3a/1 galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): įmonių 
mokėjimo 
laikotarpi ų 
savitarpio 
derinimas.  Taip : sutrumpinus 
sutartinius mok ėjimo 
laikotarpius, mok ėjimai 
galbūt būtų atliekami ne 
taip pavėluotai.  Ne: Pakankamai didel ės 
reikalavim ų laikymosi ir 
derinimo s ąnaudos.  Ne: pašalinus bendrovi ų 
sugebėjimą konkuruoti 
siūlant klientams 
mokėjimo laikotarpius, 
dingtų sutarčių laisvės 
principas. Atitinkamai 
tai reikšt ų stipresn į 
spaudimą vedant derybas 
dėl kitų sutarties 
aspektų, nes d ėl jų 
didelės bendrov ės vis 
dar gali daryti didel į 
poveikį mažiems 
tiekėjams. 
3a/2 galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): 
valstybės Taip : vykdant sutartis, 
sudarytas su 
nacionalin ėmis 
institucijomis, kurios turi 
laikytis standartini ų ir Taip : nacionalini ų 
institucijų biudžeto 
suvaržymai likt ų gana 
nedideli, palyginti su 
didesniu įmonių Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
LT 7   LT institucijų 
mokėjimo 
įmonėms 
laikotarpi ų 
derinimas.  skaidrių proced ūrų, 
neturėtų būti baim ės 
pakenkti komerciniams 
santykiams su klientu. Be to, mok ėjimo 
laikotarpis paprastai 
nelaikomas diskutuotinu sutarties, sudaromos su 
valstybės institucija, 
elementu. Ta čiau reikia 
numatyti pakankamai 
didelę nuobaud ą už 
pavėluotą mokėjimą. 
 likvidumu valstyb ės 
institucijoms anks čiau 
atlikus mok ėjimus.  
LT 8   LT 3b galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): palūkanų 
maržos 
didinimas. 
 Abejotina : atrodo, kad 
suinteresuotosios šalys 
pritaria dabartinei 
palūkanų maržai. 
Įmonėms jau suteikta 
teisė derėtis dėl didesnės 
palūkanų normos 
sudarant sutartis arba 
įtraukti didesn ę normą į 
savo komercines sąlygas. Remiantis 
dabartinėmis 
taisyklėmis, valstyb ėms 
narėms leidžiama savo 
nacionaliniuose teis ės 
aktuose numatyti 
didesnę minimali ąją 
palūkanų maržą.
 Abejotina : ši galimyb ė 
sustiprintų didesnių arba 
stipresnių įmonių padėtį, 
nes taip b ūtų sutvirtintos 
įmonių, prašan čių 
nuolaidų už anks čiau 
atliekamus mok ėjimus, 
derybinės pozicijos.  Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
3c galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): 5 EUR ribinės sumos 
panaikinimas.
 „Taip “ smulkiems 
sandoriams, jeigu bus ir 
kitų priemoni ų, kurias 
taikant b ūtų verta 
surinkti likusias sumas.  Taip : visų pirma MV Į. 
Nebuvo įmanoma 
nustatyti joki ų biudžeto, 
sandorių ir reikalavim ų 
laikymosi s ąnaudų. Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
3d galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): 
mokesčio už 
pavėluotą 
mokėjimą 
nustatymas.  Taip : įmonėms būtų 
leidžiama susigr ąžinti 
sandorių sąnaudas 
reikalaujant sumok ėti ir 
priskaičiuojant 
palūkanas už pav ėluotus 
mokėjimus – taip, kad 
tik grynai komerciniai 
motyvai neleist ų 
kreditoriams priskaičiuoti palūkanų. 
 Taip . Sąnaudos (iš 
esmės sandori ų 
sąnaudos) yra 
paskirstomos. N ėra 
biudžeto arba reikalavim ų laikymosi 
sąnaudų.
 Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims bendrų kompromis ų.
 
3e galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): 
kompensacijos 
už pav ėluotą 
mokėjimą 
nustatymas.  Taip : stiprus neigiamas 
poveikis skolininkams, 
proporcingas ieškinio dydžiui, nes skolininko 
patirtos sąnaudos viršyt ų 
santaupas, kurias jis sutaupytų gav ęs 
nemokam ą prekybos 
kreditą. Be to, taip 
kreditoriai itin skatinami 
reikalauti mok ėjimo ir 
palūkanų.
 Taip . Sąnaudos (iš 
esmės sandori ų 
sąnaudos) yra 
paskirstomos. N ėra 
reikalavim ų laikymosi 
sąnaudų. Biudžeto 
sąnaudos proporcingos 
reikalavim ų laikymosi 
naštai ir patiriamos pagrįstai, atsižvelgiant į 
verslui padaryt ą žalą.
 Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
3f galimyb ė 
(susijusi su 
teisės akt ų 
leidyba): sustiprinti 
atstovaujan čiųjų 
organizacij ų 
vaidmenį.
 Abejotina : šios 
organizacijos gali 
neturėti ištekli ų, kad 
padengtų 
administravimo išlaidas 
ir išvengt ų finansin ės 
rizikos, susijusios su 
bylinėjimusi d ėl 
pavėluotų mokėjimų. Jos 
taip pat gali atsisakyti 
kelti ieškin į dėl interesų 
konflikto, pvz., kai tiek kreditoriai, tiek Taip , jeigu imamasi 
priemonių bylinėjimosi 
išlaidoms ir susijusiai 
finansinei rizikai sumažinti (3c, 3d ir 3e 
galimybė).
 Taip : nebuvo įmanoma 
rasti visoms sritims 
bendrų kompromis ų. 
LT 9   LT skolininkai yra 
organizacijos nariai.  
Pirmiau min ėtas poveikio vertinimas rodo, kad įmonių tarpusavio sandoriams 
taikomų veiksmingumo, efektyvumo ir nuoseklumo kriterij ų paisoma pagal 3a/2, 3c, 
3d ir 3e galimybes. Kitos galimyb ės neatitinka mažiausiai vieno kriterijaus.  
Galimybi ų rikiavimas  
Galimybė Veiksmingumas Efektyvumas  Nuoseklumas  
REKOMENDUOJAMAS PASIRINKIMAS  
3a/2 galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): valstyb ės institucij ų mokėjimo 
įmonėms laikotarpi ų derinimas.  Taip Taip Taip 
3c galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): 5 EUR ribin ės sumos 
panaikinimas.  Taip Taip Taip 
3d galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): mokes čio už pav ėluotą 
mokėjimą nustatymas.  Taip Taip Taip 
3e galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): kompensacijos už pav ėluotą 
mokėjimą nustatymas.  Taip Taip Taip 
NEREKOMENDUOJAMOS GALIMYB ĖS 
3b galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): ribin ės palūkanų normos 
didinimas.  Abejotina  Abejotina  Taip 
3f galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): sustiprinti atstovaujan čiųjų 
organizacij ų vaidmenį. Abejotina  Taip Taip 
3a/1 galimyb ė (susijusi su teis ės aktų 
leidyba): įmonių mokėjimo laikotarpi ų 
savitarpio derinimas.  Taip Ne Ne 
2a galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų 
leidyba): įmonių informavimo kampanij ų 
rengimas.  Ne Ne Taip 
2b galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų 
leidyba): MV Į atstovaujan čiųjų 
organizacij ų informavimo kampanij ų 
rengimas.  Ne Taip Taip 
2c galimyb ė (nesusijusi su teis ės aktų 
leidyba): informacijos apie nemokius 
skolininkus skelbimas.  Abejotina  Ne Taip 
2c – vienintel ė galimyb ė, dėl kurios verslas gali patirti dideli ų administracini ų 
sąnaudų. Pasirinkus ši ą galimybę, apytikrė šių MVĮ sąnaudų suma siekt ų 25 300 
milijonų EUR, o dideli ų įmonių – 86,1 milijono EUR.