LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.14 
SEK(2011) 751 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS d ėl 
būtiniausių saugos ir sveikatos reikalavim ų, susijusių su fizikini ų veiksnių 
(elektromagnetini ų laukų) keliama rizika darbuotojams (dvidešimtoji atskiroji 
direktyva, kaip apibr ėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) 
 
 
LT 2   LT TURINYS 
1. POLITINIS KONTEKSTAS ....................................................................................... 3 
2. KONSULTACIJOS IR TIRIAMIEJI DUOMENYS................................................... 3 3. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS................................................................................ 4 
4. TIKSLAI ..................................................................................................................... .7  
5. POLITIKOS ALTERNATYVOS ................................................................................ 7 6. POVEIKIO ANALIZ Ė................................................................................................. 9 
7. ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS ......................................................................... 11 
8. STEB ĖSENA IR VERTINIMAS .............................................................................. 12 
 
LT 3   LT 1. POLITINIS  KONTEKSTAS 
Šiame poveikio vertinime nagrin ėjama darbuotoj ų, veikiam ų stiprių elektromagnetini ų laukų 
darbe, apsauga. Tai yra Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo nustatytos bendrosios ES 
politikos dalis – užtikrinti reikiam ą darbuotoj ų sveikatos apsaug ą ir saugą nuo jų profesinės 
veiklos metu gresian čių pavojų. 
2. KONSULTACIJOS  IR TIRIAMIEJI  DUOMENYS 
Sutartyje numatyta, kad inicijuojant socialin ės politikos srities teis ės aktus vykdomos dviej ų 
etapų konsultacijos su soci aliniais partneriais.  Pirmasis etapas (Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 154 straipsnio 2 dalis) vyko nuo 2009 m. liepos 1 d. iki rugs ėjo 10 d. Šios 
konsultacijos metu Komis ija gavo 16 atsiliepim ų. 
Antrasis konsultacij ų etapas pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 154 straipsnio 3 
dalį vyko nuo 2010 m. geguž ės 20 d. iki liepos 5 d. neatsižvelgiant į poveikio vertinim ą. Gauti 
27 atsiliepimai. 
Rezultatus galima apibendrinti taip:  
• Apskritai tiek profesin ės sąjungos, tiek darbdaviai sutinka, kad galiojanti 
direktyva n ėra ideali priemon ė ir kad iš esm ės reikalinga nauja ES iniciatyva 
apsaugoti darbuotojus nuo elektromagnetini ų laukų poveikio. Ta čiau kai kurie 
darbdavių atstovai (MV Į ir nacionalin ės organizacijos) nurod ė, kad palankiau 
vertintų ne direktyv ą, o neprivalomas priemones.  
• Bendrai pripažinta, kad dabartin ėje direktyvoje nustatytos ribin ės vertės yra per 
žemos ir buvo nustatytos remiantis per daug atsargiomis prielaidomis; ta čiau 
darbdaviai pageidaut ų, kad būtų taikomos ne tokios griežtos ribos, o darbuotoj ų 
atstovai nori, kad b ūsimoje direktyvoje b ūtų numatytas ilgalaikis poveikis 
sveikatai.  
• Pramonės sektoriaus darbda viai (išskyrus MRT įrangos gamintojus) nepalankiai 
vertina tai, kad direktyva neb ūtų taikoma kai kuri ų kategorij ų darbuotojams. 
Pramonės sektoriaus atstovai taip pat kr itiškai vertina nuos tatas, leidžian čias tam 
tikrose veiklos srityse (pvz., sveikatos prieži ūra) nukrypti nuo poveikio rib ų. 
• Socialiniai partneriai teig ia, kad bet kokia nauja teisin ė priemon ė turėtų būti 
naudinga vis ų be išimties kategorij ų darbuotojams, su s ąlyga, kad nauja priemon ė 
būtų pakankamai lanksti, kad b ūtų galima tęsti veiklą. 
• Darbdaviai labai palankiai vertina lankst ų metodą, pagal kur į būtų galima taikyti 
išimtis, ta čiau darbuotoj ų organizacijos baiminasi, kad d ėl lankstumo gali 
sumažėti darbuotoj ų apsauga, nebent b ūtų atliekama griežta kontrol ė. 
• Tiek darbdavi ų, tiek darbuotoj ų organizacijos pritar ia tam, kad dabartin ėje 
direktyvoje nustatytos poveikio ribin ės vertės būtų suderintos ir b ūtų nustatytas 
zoniškumo metodas, leidžiantis mažiau sud ėtingais atvejais atlikti paprastesn į 
rizikos vertinim ą. Taip pat sutariama d ėl praktinių rekomendacij ų svarbos. 
 
LT 4   LT • Profesinės sąjungos pritaria tam, kad po pe rnelyg didelio poveikio, kai buvo 
viršytos ribin ės vertės, būtų nustatyti standartiniai sveikatos patikrinimai. 
Darbdavių organizacijos ir medi cinos specialistai suabejojo, ar verta tai daryti 
esant žemo dažnio diapazonui, nes gali b ūti sunku nustatyti poveik į. 
• Kitų sektorių atstovai skeptiškai ver tino nuostatas, leidžian čias medicinos 
sektoriuje nukrypti nuo ribini ų verčių, kad būtų lengviau naudoti MRT, o 
profesinės sąjungos rekomendavo numatyti laikinojo galiojimo išlyg ą, siekiant 
išvengti apsaugai skirt ų teisės aktų spragų. 
Konsultacij ų metu ir atliekant poveikio vertinim ą buvo pla čiai konsultuojamasi su valstybi ų 
narių atstovais, ekspertais ir suinteresuotosiomis šalimis.  
3. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Problemos esm ė 
Šiame poveikio vertinime nagrin ėjama darbuotoj ų, veikiam ų stiprių elektromagnetini ų laukų 
darbe, apsauga. Tai yra bendrosios Sutarties nustatytos ES politikos dalis – užtikrinti reikiam ą 
darbuotoj ų sveikatos apsaug ą ir saugą nuo jų profesinės veiklos metu gresian čių pavojų. Tai 
reiškia, kad šiame dokumente nagrin ėjamas tik (didelis) poveikis darbuotojams darbe, o ne 
(daug mažesnis) poveikis, kur į patiria žmon ės naudodamiesi mobiliaisias telefonais, 
gyvenantys arti aukštos įtampos linij ų arba eidami pro metalo detektorius oro uostuose. 
Darbuotojai gali b ūti veikiami elektromagnetini ų laukų daugelyje veiklos sri čių: gamybos 
procesuose, kaip antai suvirinimas, pl ombavimas, radijo ir televizijos laid ų transliavimas, 
elektros energijos gamyba ir kt. arba atliekant medicinines proced ūras, pavyzdžiui, naudojant 
magnetinio rezonanso tomografij ą (MRT). Pernelyg didelio poveikio pasekm ės sveikatai gali 
skirtis ne tik atsižvelgiant į šaltinių intensyvum ą ir artumą, bet ir dėl pačios elektromagnetin ės 
spinduliuot ės savybių, pvz., jos dažnio. Ūmaus poveikio simptomai yra gerai žinomi. Esant 
aukšto dažnio diapazonui (pvz.,  radijo ir televizijos laid ų transliavimas, radarai) galimi ūmūs 
nudegimai, o esant žemo dažnio diapazonui (pvz., suvirinimas, elektros energijos gamyba ir 
paskirstymas) indukuotos srov ės gali paveikti centrin ę ar periferin ę nervų sistemas, o paveikti 
asmenys gali patirti galvos svaigim ą, pykinim ą, metalo skon į burnoje ar magnetofosfenus 
(šviesos blyksnius akyse). Labai retais atveja is galimas ir dramatiškas poveikis, kai stiprus 
magnetas pritraukia feromagnetinius obj ektus ir jie smogia asmeniui, nety čia pakliuvusiam 
tarp magneto ir metalinio objekto. 
Darbuotoj ų apsaugos nuo elektromagnetini ų laukų problema ES lygmeniu jau buvo 
sprendžiama priimant Europos Parlamento ir Tarybos direktyv ą 2004/40/EC1 . 
Labai greitai paaišk ėjo, kad priimta direktyva, ypa č privalomos poveikio ribin ės vertės, kelia 
didelių įgyvendinimo problem ų ir netgi trukdo atlikti b ūtinas medicinines proced ūras ir 
susijusius mokslinius tyrimus ribin ėse taikymo medicinoje srityse , pavyzdžiui, MRT. Kita 
vertus, buvo gauta daug naujos mokslin ės informacijos ir tapo akivaizdu, kad kai kurios 
                                                 
1 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/40/EB d ėl būtiniausių sveikatos 
ir saugos reikalavim ų, susijusi ų su fizikini ų veiksnių (elektromagnetini ų laukų) keliama rizika 
darbuotojams (aštuonioliktoji atskira Direktyva, kaip apibr ėžta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 
dalyje). OL L 184, 2004 5 24, p. 1.  
 
LT 5   LT direktyvoje nustatytos ribin ės vertės buvo pernelyg atsargios. Šis kl ausimas tapo itin aktualus, 
nes artėja direktyvos perk ėlimo į nacionalin ę valstybi ų narių teisę terminas. Komisija 
nusprendė visapusiškai išnagrin ėti padėtį. 
Sąsajos 
Apskritai, suinteresuot ųjų šalių duomenims, ES yra veikiami daugiau kaip 1 500 000 
darbuotoj ų (neskaitant dirban čių savarankiškai) daugiau kaip 200 000 darbo viet ų.  
Sektorius  Darbuotojai Darbo vietos/vertinimai  
Elektros energija 200  000 3  000 
Sveikatos prieži ūra 211  000 13  000 
Metalo pramon ė 1  019  000 162  140 
Telekomunikacijos ir 
radijo bei televizijos laidų transliavimas 39
 500 11  000 
Geležinkeli ų 
transportas 120  000 500 
Kita 50  000 25  000 
Iš viso 1  639  500 214  640 
Šaltinis: suinteresuot ųjų šalių informacija  
Medicinos sektoriaus ir pramon ės darbuotojai gali patirti žymiai didesn į poveikį nei 
visuomen ė. Visuomen ė paprastai nepatenka į tas vietas, kuriose poveikis gali b ūti didesnis.  
Toliau pateikta lentel ė rodo galim ą poveikį sveikatai, kur į galima patirti įvairiose profesin ės 
veiklos srityse, ir susijus į (-ius) dažnio diapazon ą (-us). 
Dažnio diapazonas Susijusi veikla Galimos sveikatos problemos 
0 Hz Magnetinio rezonanso 
technologija  
Keliamieji kranai  
Elektrocheminiai procesai Saugos problemos:  nevaldomas 
feromagnetini ų metalų 
pritraukimas 
Sveikatos problemos:  galvos 
svaigimas, metalo skonis 
burnoje, galvos skausmai 
50 Hz Aukštos įtampos linijos  
Elektros gamyba ir paskirstymasSuvirinimas 
100 Hz – 10 000 kHz Magnetinio rezonanso 
technologija (gradiento laukai) Galvos skausmai, 
magnetofosfenai,  
nepageidaujamas poveikis 
periferinei nerv ų sistemai 
9 kHz- Suvirinimas elektra 
30 kHz-  Pramoninis indukcinis šildymas 
300 kHz-  AM radijas  
Pramoninis indukcinis šildymas Poveikis nerv ų sistemai 
 
LT 6   LT 3 MHz-  AM radijas  
Plastikinis suvirinimas  
Dielektrinis presavimas  
Indukcinis standinimas  
FM radijas  
Medžio apdirbimas 
300 MHz-  TV 
Diatermija  
GSM 
Dielektrinis vulkanizavimas 
3 GHz-  Apsaugos nuo vagys čių 
sistemos  
Radarai  
Palydovai   
(ryšiai su jais) 
30 GHz- Skaitmenini ų ir analogini ų 
videosignal ų perdavimas Nudegimai  
Šilumos sm ūgis 
Šaltinis: AGORIA (BE) gerosios patirties gair ės 
Pagrindin ės problemos priežastys 
Naujausi moksliniai tyrimai2 rodo, kad Direktyva 2004/40/EB yra griežtesn ė nei būtina tam 
tikrais klausimais.  Nuo Tarptautin ės nejonizuojan čios spinduliuot ės komisijos (ICNIRP) 
rekomendacij ų paskelbimo 1998 m., kuriomis gr indžiama direktyva, gauta nauj ų mokslini ų 
duomenų apie žemo dažnio lauk ų poveikį. Iš šių duomenų matyti, kad kai kurios galiojan čios 
ribinės vertės gali būti pernelyg mažos.   
Visų pirma medicinos sektoriaus atstovai persp ėja, kad pagal Direktyv ą 2004/40/EB, net ir 
esant ne tokioms griežtoms rekomendacijoms, bus reglamentuojamos kaip netinkamos 5–8 % 
medicinini ų procedūrų, kadangi poveikis medicinos da rbuotojams, dirbantiems su MRT 
įranga, gali viršyti ribines vertes3. Tai būtų nepageidaujama, kadangi MRT naudojimas yra 
naudingas pacientams d ėl daugelio priežas čių: šio metodo taikymas leidžia diagnozuoti ligas, 
kurių diagnostika anks čiau buvo ne įmanoma, ir atlikti chirurgin ę intervencij ą nenaudojant 
rentgeno spinduli ų, o beveik kiekvien ą savaitę pacientų naudai sukuriama nauj ų taikymo 
galimybių. 
Kita vertus, medicinos personalo sv eikata ir sauga taip pat turi b ūti užtikrinta.  
Teisės aktų įgyvendinimo b ūklė 
Valstybių narių teisinės sistemos labai skiriasi.  Išsami apžvalga pateikiama ataskaitos I priede.  
Tik keletas valstybi ų jau prad ėjo perkelti Direktyv ą 2004/40/EB į nacionalin ę teisę, kartais 
                                                 
2 Forschungsbericht 400:  Elektromagnetische Felder am Arbeitsplatz – Abschlussbericht, ISSN 0174-
4992, 2010  m. kovas  (BMAS ataskaita). ICNIRP rekomendacijos. Guidelines for limiting exposure to 
time-varying electric and magnetic fields ( 1 Hz–100 kHz); paskelbta 2010 m. gruodžio m ėn. 
3 1) Projektas VT/2007/017: An Investigation into Occupational Exposure to Electromagnetic Fields for 
Personnel Working With and Around Medical Magnetic Resonance Imaging Equipment;  Galutinė 
ataskaita pateikta 2008 m. balandžio 4 d.  
2) Assessment of electromagnetic fields around magnetic resonance (MRI) equipment (2007 m.), 
http://www.gov.uk/research/rrpdf/rr570.pdf .  
 
LT 7   LT taikydamos tam tikr ą lankstum ą tinkamam MRT metod ų naudojimui užtikrinti (nors toks 
lankstumas pagal Direktyv ą 2004/40/EB n ėra leidžiamas).  Kitos šalys šiuo metu remiasi 
esamais neprivalomais standartais arba na udoja ICNIRP rekomend acijas kaip praktin ės 
veiklos pagrind ą. Valstybės narės, laukdamos iš Komisijos aiškumo ir naujo pasi ūlymo, 
sustabdė naujų nacionalini ų teisės aktų, reikaling ų Direktyvai 2004/40 /EB perkelti, pri ėmimą.  
Jeigu pad ėtis nesikeis, visos 27 valstyb ės narės turės perkelti Direktyvos 2004/40/EB 
nuostatas į nacionalin ę teisę iki 2012 m. balandžio 30 d.  Tai žinoma sumenkint ų Komisijos 
pastangas rasti iškelt ų įgyvendinimo problem ų sprendimus ir tikrai neb ūtų tas rezultatas, kurio 
tikisi vyriausyb ės, socialiniai partneriai  ir dauguma suinteresuot ųjų šalių.  
Teisė imtis veiksm ų ir subsidiarumas  
Teisėkūros veiksmai profesin ės sveikatos ir saugos srityje yra grindžiami Sutarties d ėl 
Europos S ąjungos veikimo 153 straipsnio 1 dalies a punktu ir 2 dalimi, pa gal kuriuos galimi 
plataus masto Europos lygmens veiksmai šioje srityje.  
Priimdami Direktyv ą 2004/40/EB, Komisija, Parlamentas ir Taryba laik ėsi nuomon ės, kad ES 
veiksmai – geriausias b ūdas apsaugoti darbuotojus nuo rizikos, kylan čios dėl 
elektromagnetini ų laukų poveikio darbe. Šiuo metu  Komisija neturi joki ų naujų įrodymų, dėl 
kurių reikėtų atsisakyti 2004 m. Europos Parlamento ir Tarybos pasirinktos krypties. Poreikis 
apsaugoti darbuotojus teb ėra laba svarbus. Vertinant ataskaitos 2.5 punkte nurodyt ą situaciją 
ir visų šalių pripažint ą persvarstymo poreik į, atrodo, kad Komisija turi veikti, naudodamasi 
savo iniciatyvos teise.  
4. TIKSLAI 
Remiantis bendruoju tikslu – apsaugoti savo profesin ę veiklą vykdančius darbuotojus, 
konkretus tikslas yra apsauga  nuo žalingo elektromagnetini ų laukų poveikio.   
Kadangi elektromagnetini ų laukų poveikis yra kompleksin ė rizika, reikia apibr ėžti 
konkretesnes priemones tinkamai darbuotoj ų apsaugai užtikrinti, ta čiau kartu netrukdyti 
taikyti ir kurti pramoninius ir  medicininius metodus ir nes udaryti neproporcingos naštos 
įmonėms, ypač MVĮ.  
Veiklos tikslas yra užtikrinti elektromagnetini ų laukų veikiam ų darbuotoj ų apsaugos 
priemonių veiksmingum ą, nustatant tinkamas povei kio ribines vertes ir tinkamai informuojant 
darbuotojus apie b ūtinas rizikos valdymo priemones.  
5. POLITIKOS  ALTERNATYVOS 
Politikos alternatyva A.  Nieko nekeisti.  
Praktiškai tai reikšt ų, kad Direktyva 2004/40/EB turi b ūti perkelta į visų valstybių narių teisės 
aktus iki 2012 m. balandžio 30 d.  
Politikos alternatyva B.  Nauja direktyva su pakeistomis ribin ėmis vertėmis. 
 
LT 8   LT Direktyva 2004/40/EB b ūtų keičiama nauja direktyva, kurioje b ūtų pakeistos poveikio ribin ės 
vertės ir jos b ūtų aukštesn ės nei ankstesn ės, bet grindžiamos moksliniais įrodymais. Išsami 
informacija pateikiama ataskaitos 3 priede. 
Politikos alternatyva C1.  Nauja direktyva su pakeistomis ribin ėmis vertėmis ir dalin ėmis 
išimtimis.  
Direktyva 2004/40/EB b ūtų keičiama nauja direktyva, kurioje b ūtų pakeistos poveikio ribin ės 
vertės ir jos b ūtų aukštesn ės nei ankstesn ės vertės, bet grindžiamos moksliniais įrodymais 
(kaip pagal politikos alternatyv ą B). Be to, b ūtų numatytos išlygos d ėl MRT, ta čiau ir šiuo 
atveju būtų taikomi bendrieji elektromagnetini ų laukų keliamos rizikos valdymo reikalavimai.  
Politikos alternatyva C2.  Nauja direktyva su pakeistomis ribin ėmis vertėmis ir išimtimi d ėl 
netaikymo MRT.  
Direktyva 2004/40/EB b ūtų keičiama nauja direktyva, kurioje b ūtų pakeistos poveikio ribin ės 
vertės ir jos b ūtų aukštesn ės nei ankstesn ės, bet grindžiamos moksliniais įrodymais (kaip 
pagal politikos alternatyv ą B). Medicinoje na udojamai MRT neb ūtų taikomi jokie 
elektromagnetinius laukus reglamentuojan čios direktyvos reikalavimai. 
Politikos alternatyva D1.  Direktyvos pakeitimas rekomendacija.  
Direktyva 2004/40/EB b ūtų keičiama neprivalomomis rekomendacijomis d ėl 
elektromagnetini ų laukų poveikio darbe, grindžiamomis naujausiomis tarptautin ėmis 
rekomendacijomis. Ši ų rekomendacij ų forma būtų panaši į 1999 m. Tarybos rekomendacij ą 
dėl elektromagnetini ų laukų poveikio pla čiajai visuomenei. 
Politikos alternatyva D2.  Savanoriški socialini ų partnerių susitarimai  
Direktyva 2004/40/EB b ūtų keičiama savanoriškais socialini ų partnerių susitarimais Europos 
ar šakos lygmeniu pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 154 straipsnio 4 dal į.  
Politikos alternatyva E.  Nepriimti ES teis ės aktų 
Direktyva 2004/40/EB b ūtų panaikinta, o Direktyva 89/391/EEB (pagrind ų direktyva) ir 
esamos nacionalin ės reglamentuojan čios nuostatos likt ų galioti. Nacionalini ų teisės aktų 
nebuvimas kai kuriose valstyb ėse narėse lemtų nereguliuojam ą elektromagnetini ų laukų 
poveikį, o tai gali padidinti rizik ą, sumažinti lygiateisiškum ą ir pan. Šiuo at veju galima daryti 
prielaidą, kad, pavyzdžiui, tos šalys, kurios jau (iš dalies) įgyvendino elektromagnetini ų laukų 
poveikį reglamentuojan čią direktyv ą, nepanaikint ų nacionalini ų elektromagnetini ų laukų 
poveikį reglamentuojan čių teisės aktų. 
Šios alternatyvos suinteresuot ųjų šalių buvo laikomos tinkamomis.  Alternatyvios galimyb ės, 
kurios išsamiai analizuotos nebuvo – tai šakinio metodo taikymas, teis ės aktais 
reglamentuojama tik saugi įranga arba tik negriežt os politikos priemoni ų, pavyzdžiui, 
informavimo kampanijos ir gair ės, taikymas. 
 
LT 9   LT 6. POVEIKIO  ANALIZ Ė 
Poveikio analiz ės pradinės prielaidos 
Analizės pagrindas yra daryti prielaid ą, kad pagrind ų direktyva yra visiškai įgyvendinta, 
tačiau specialioji elektromagnetini ų laukų poveikį reglamentuojanti direktyva dar n ėra 
įgyvendinta. Tai atitinka dabartin ę teisinę padėtį. 
Diskusijos su ekspertais ir suinteresuotosiomis šalimis parod ė, kad poveikis aplinkai n ėra 
tikėtinas, todėl jie jo nevertino.  
Socialinis poveikis 
Pagrindinis socialinis poveikis yra ga limas poveikis maždaug 1,5 milijono darbuotoj ų 
sveikatai, įskaitant daug mažesn į skaičių labai imli ų darbuotoj ų, pvz., turin čių medicininius 
implantus ar n ėščių moterų. Šiuo poži ūriu aiškiai pirmenyb ę reikia teikti A, B ir C1 
alternatyvoms.  A2 alternatyva yra griež čiausia, bet gali b ūti taip, kad gera apsauga bus 
užtikrinama tik teoriškai.  C2 alternatyva yra prastesn ė už tris min ėtąsias, kadangi darbuotoj ų, 
patiriančių didelį poveikį, apsauga b ūtų aiškiai prastesn ė nei pasirinkus kitas alternatyvas. 
Kitas svarbus socialinis poveikis yra labai svarbi ų medicinoje naudojam ų MRT metod ų nauda 
visuomenei.  A ir B alternatyvos nesuteikia pakankamo  lankstumo šiems medicinos metodams 
taikyti.  Pagal kitas alternatyvas toks lankstumas galimas. 
Ekonominis poveikis 
Nuoseklios Europos taisykl ės, pagal kurias galimas mobilumas ir mainai, daro teigiam ą 
ekonomin į poveikį. Tokios taisykl ės būtų taikomos pasirinkus A, B, C1 ir C2 alternatyvas, o 
pagal alternatyvas D1, D2 ir E b ūtų tikėtina, kad saugumas nebus užtikrintas. 
Kitas svarbus ekonominio poveikio aspektas yra galimyb ė plėtoti verslą su kuo mažesniais 
ribojimais, o tai užtikrint ų augimą ir užimtumo išlaikym ą ar net naujas darbo vietas. Šiuo 
požiūriu A ir B alternatyvos laikomos pernelyg ribojan čiomis ir trukdan čiomis ekonominiam 
vystymuisi kai kuriose srityse, palyginti su visomis kitomis alternatyvomis. 
 
LT 10   LT Atitikties ir administracin ės sąnaudos 
Suminės atitikties ir administracin ės sąnaudos pagal kiekvien ą alternatyv ą 
Politikos 
alternatyva Suminės išlaidos (milijonais eur ų) 
A. nekeisti 
direktyvos 
EB/2004/40 660,3 
B. Naujos 
poveikio ribin ės 
vertės visuose 
sektoriuose 526,9 
C1. Galimos 
nukrypti nuo 
poveikio ribini ų 
verčių 
leidžiančios 
nuostatos 511,7* 
C2. Kai kuriems 
darbuotojams 
netaikoma 497,4 
D1. Tik 
neprivalomos 
rekomendacijos 437,1 
D2. Tik sektori ų 
susitarimai 420,2 
E. nesiimti joki ų 
ES lygmens 
veiksmų 474,0 
*įskaitant sustiprint ą MRT mokym ą 
A alternatyva yra pati brangiausia įgyvendinimo poži ūriu. B alternatyvos įgyvendinimo 
išlaidos mažesn ės nei A alternatyvos, kadangi  daugelyje metalo pramon ės veiklos sri čių, 
pavyzdžiui, indukcinis šildymas ir elektroliz ė, elektromagnetini ų laukų poveikio vert ės būtų 
mažesnės nei pakeistos ribin ės vertės. Todėl metalo pramon ės darbuotojams nereik ėtų imtis 
papildom ų priemoni ų poveikiui sumažinti ir keisti darbo praktikos. Ta čiau B alternatyva yra 
brangesnė nei kitos alternatyvos d ėl su MRT susijusi ų sąnaudų. Kitų alternatyv ų 
įgyvendinimo išlaidos b ūtų panašios. 
C2 ir E politikos alternatyvos vertinamos darant prielaid ą, kad darbuotojams reik ės atlikti 
papildom ą rizikos vertinim ą, palyginti su reikalaujamuoju pagal pagrind ų direktyv ą. 
Pavyzdžiui, telekomunikacij ų ir elektros energijos gamybos (perdavimo) sektoriams, kurie 
 
LT 11   LT toliau dirbt ų pagal ICNIRP rekomendacijas, kaip numatyta Direktyvoje 2004/40/EB, nes tos 
rekomendacijos jiems nekelia problem ų, atsirastų papildom ų sąnaudų. 
MVĮ nori paprastesn ės informacijos ES lygmeniu. Tod ėl, kad ir koki ą alternatyv ą pasirinkus, 
bus reikalingi paprasti ir trumpi sektori ų rekomendaciniai doku mentai (instrukcij ų pobūdžio). 
Įrangos ženklinimas ir geresnis gamintojo informavimas gali pad ėti nustatyti atvejus, kai 
nereikės išsamaus vertinimo. 
7. ALTERNATYV Ų PALYGINIMAS 
Kad ir koki ą alternatyv ą pasirinkus, galima nauda negali b ūti aprašyta nenurodant sunkum ų. 
Nauda sveikatai gali b ūti nurodyta tik tokiu mastu, kokiu nebus patirta nepageidaujamo 
poveikio taikant galiojan čias ar būsimas ribines vertes. Tai tikt ų pagal A–C2 alternatyvas. 
Atsižvelgiant į naujus mokslinius duomenis, kurie rodo, kad poveikio ribin ės vertės pagal B 
alternatyv ą užtikrintų apsaugą pernelyg didelio poveikio  atveju, A alternatyvos įgyvendinimas 
būtų nenaudingas d ėl kai kurios veiklos ribojimo ir apskri tai mažesnio noro užtikrinti atitikt į 
reikalavimams.  
Kalbant apie kitas kraštutines galimybes, galima atmesti alternatyvas D1 (rekomendacija), D2 
(savanoriškas susitarimas) ir E  (nesiimti joki ų ES lygmens veiksm ų). Suinteresuotosios šalys 
ir ekspertai aiškiai pritar ė nuosekliems Europos teis ės aktams, kuriais užtikrinamas teisinis ir 
fizinis darbdavi ų ir darbuotoj ų saugumas. Nors elektromagne tiniai laukai patys savaime n ėra 
didelė problema, nuosekli Europos teis ėkūra šioje srityje laikoma svarbia bendrai Europos 
rinkai. Be to, nesi ėmus joki ų su elektromagnetiniais laukais susijusi ų Europos lygmens 
veiksmų gerokai sumaž ėtų dėmesys šių laukų keliamai rizikai ir gal ėtų būti padarytas 
neigiamas poveikis sveikatai.  
Likusios trys alternatyvos yr a B (pakeistos poveikio ribin ės vertės), C1 (pakeistos poveikio 
ribinės vertės ir išlygos d ėl kai kuri ų su medicinoje naudojamais MRT susijusi ų nuostatų) ir 
C2 (pakeistos poveikio ribin ės vertės ir kai kuri ų veiklos sri čių neįtraukimas į direktyvos 
taikymo srit į).  
B alternatyva  geresnė tuo, kad yra numatytos nuoseklios elektromagnetini ų laukų poveikį 
reglamentuojan čios taisykl ės ir poveikio ribin ės vertės, kurios jau pakankamai aukštos 
daugeliui darbo viet ų, todėl nebėra pernelyg didelio poveikio gr ėsmės. Palyginti su A 
alternatyva, galimo pernel yg didelio poveikio atvej ų skaičius būtų žymiai mažesnis. B 
alternatyva atitinka naujausius moks linius duomenis. Šios alternatyvos tr ūkumas tas, kad yra 
tam tikrų veiklos r ūšių (kai kurie MRT taikymo medicino je atvejai), kur galimas pernelyg 
didelis laikinas poveikis. Visiškai sustabdyti toki ą veiklą (kuri kai kuriais atvejais glaudžiai 
susijusi su technologine pažanga  ir tiesiogiai naudinga visuomen ės sveikatos ir gerov ės 
požiūriu) būtų problematiška. 
C1 alternatyva  yra geresn ė dėl nuosekli ų elektromagnetiniams laukams taikom ų taisyklių 
daugumoje sri čių, kaip ir B alternatyva, o MRT naudo jimo medicinoje atvejais leidžiama 
nukrypti nuo poveikio ribini ų verčių taikant prevencines priemones,  jei gresia pernelyg didelis 
poveikis. Kaip ir B alternatyvos atveju, tai grindžiama naujausiais moksliniais duomenimis. Tačiau ši alternatyva b ūtų lankstesn ė nei B alternatyva. C1 alternatyvos tr ūkumas – taikant 
nukrypti leidžian čias nuostatas reikia griežtesn ės ir geriau kontroliuojamos darbo aplinkos.  
 
LT 12   LT C2 alternatyva  taip pat gera d ėl nuosekli ų elektromagnetiniams laukams taikom ų taisyklių 
daugelyje sri čių, be to, galimi lankst ūs sprendimai esant pernelyg didelio poveikio gr ėsmei. 
Rizikos vertinimo įsipareigojimai yra ne tokie dideli sektoriuose, kuriems taikoma išimtis. 
Taip mažinamos ir atitikties užtikr inimo išlaidos. Ši os alternatyvos tr ūkumas – j ą pasirinkus 
kyla mažesnio darbuotoj ų apsaugos lygio pavojus. Be to, pagal j ą būtų skatinama didesn ė 
darbuotoj ų apsaugos įvairovė, o tai neatitikt ų pagrindų direktyvos formos ir turinio. 
Išvada dėl sąnaudų. C1 alternatyvos įgyvendinimas yra brangesnis nei ne toki ų griežtų 
alternatyv ų C2–E. Ta čiau sąnaudoms padid ėjus palyginti nedaug C1 alternatyva vertinama 
geriau nei pastarosios alternatyvos d ėl kito, kokybiškesnio poveikio  ir aukštesnio darbuotoj ų 
apsaugos lygio užtikrinimo. C1 alternatyvos įgyvendinimo s ąnaudos daug mažesn ės nei A 
alternatyvos ir beveik tokios pa čios, palyginti su B alternatyv a, o MRT sektoriui ir pramonei 
numatomas reikalingas lankstumas.  
Todėl remdamasi šiais motyvais ir apklausos rezultatais Komisija pasirenka alternatyv ą C1. 
Apklausos vertinimas 
Rengiantis poveikio vertinimui a tlikta apklausa ir gauti 166 atsakymai. Apskritai apklausos 
rezultatai aiškiai rodo, kad suinteresu otosios šalys renkasi C1 alternatyv ą.  
8. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS   
Pagrindų direktyvoje 89/391/EEB ir v ėlesnėse 19 atskir ų direktyvų pagal jos 16 straipsnio 1 
dalį numatytas reguliarus j ų įgyvendinimo veiksmingumo persvarstymas. Nuo 2007 m. šis 
sisteminis persvarstymas buvo suderintas ir  atliekamas kas 5 metus visose valstyb ėse narėse 
vertinant vis ą direktyvų reglamentuojam ą riziką. Po to Komisija rengia ataskait ą.  
Be to, svarbi ES darbuotoj ų saugos ir sveikatos teis ės aktų įgyvendinimo vertinimo ir 
stebėsenos proceso dalis yra komitetai, sudaryti iš nacionalini ų ES valstybi ų narių ekspertų. 
Visų pirma, tai – trišalis patariamasis Saugos ir sveikatos darbe komitetas, įsteigtas Tarybos 
sprendimu 2003/C 218/01, ir Vyresni ųjų darbo inspektori ų komitetas, įsteigtas Komisijos 
sprendimu 95/319/EB .