Komisija ketina atidžiau klausytis piliečių ir suinteresuotųjų šalių ir būti atvira grįžtamajam ryšiui kiekviename proceso etape – nuo pirminės idėjos iki momento, kai Komisija pateikia pasiūlymą, ir per visą teisės aktų priėmimo bei vertinimo procesą. Komisija ketina sukurti interneto svetainę, kurioje bus galima atsekti kiekvieną iniciatyvą.

Siekdama šio tikslo, per pastarąjį dešimtmetį ES sukūrė visapusišką geresnio reglamentavimo priemonių ir procedūrų rinkinį. Tie esminiai pokyčiai jau duoda rezultatus, tačiau šios kadencijos Komisija nusprendė eiti dar toliau.

ES teisės aktai ne tik būtini – jie taip pat didelė mūsų stiprybė, kuri kokybiškai išskiria Sąjungą iš kitų kolektyvinio valdymo modelių pasaulyje. Todėl taip svarbu, kad visos be išimties ES teisyno priemonės atitiktų paskirtį: būtų modernios, efektyvios, proporcingos, praktiškai pritaikomos ir kuo paprastesnės. Teisės aktai turėtų turėti tokį poveikį, koks jiems numatytas; jie turi būti lengvai įgyvendinami, suteikti tikrumo ir nuspėjamumo, neužkrauti jokios nepagrįstos naštos. Racionalios ir realistiškos taisyklės, kurių įgyvendinimas yra tinkamas, o vykdymas vienodai užtikrinamas visoje ES. Taisyklės, kurios veikia taip, kad padėtų mums pasiekti bendrus tikslus. Nei daugiau, nei mažiau.

J. C. Junckerio vadovaujama Komisija reiškia naują pradžią. Mūsų prioritetas – įgyvendinti didelių uždavinių, kurių valstybės narės negali išspręsti vienos, sprendimus: investicijų planą pritraukti 315 mlrd. EUR, kad būtų kuriamos darbo vietos ir augtų ekonomika; energetikos sąjungą, kuri užtikrintų saugų, įperkamą ir tvarų energijos tiekimą; vidaus saugumo darbotvarkę kovai su bendromis grėsmėmis, tokiomis kaip terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas; interneto galimybes atverti padėsiančią bendrąją skaitmeninę rinką; migracijos darbotvarkę. Mūsų naujos iniciatyvos randasi iš realių politinių prioritetų. Komisija negali ir neturėtų rūpintis kiekvienu ES kylančiu uždaviniu. Pirmoji Komisijos darbo programa atspindi šį mąstymo pokytį. Joje tėra 23 didelės naujos iniciatyvos, kurios visos glaudžiai susijusios su sutartais politiniais prioritetais. Papildomi einamojo pobūdžio veiksmai, kurių bus imtasi per metus, irgi bus tokie pat kryptingi ir tikslingi. Parodyti, kad ES biudžetas suteikia ES piliečiams papildomos naudos, siekiama ir iniciatyva „ES biudžeto kryptis – konkretūs rezultatai“.

Pirma, suinteresuotosios šalys galės reikšti pastabas visą politikos priemonės gyvavimo laikotarpį. Planai ir įžanginis poveikio vertinimas sudarys sąlygas suinteresuotųjų šalių grįžtamajam ryšiui ir skatins jas teikti svarbios informacijos nuo pat naujos iniciatyvos rengimo pradžios. Rengdami naujus pasiūlymus, vertindami galiojančius teisės aktus ir atlikdami jų tinkamumo patikrą, skelbsime dvylikos savaičių viešas konsultacijas. Komisijai priėmus pasiūlymą, nacionaliniai parlamentai turės galimybę pateikti pagrįstą nuomonę dėl subsidiarumo. Be to, Komisija paragins piliečius ar suinteresuotąsias šalis pateikti grįžtamąją nuomonę per aštuonias savaites: kad tos pastabos būtų panaudotos teisėkūros diskusijose, Komisija jas surinks ir pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai.

Antra, visos suinteresuotosios šalys galės pateikti grįžtamąją nuomonę apie teisės aktus, kuriais nustatomi techniniai ar specifiniai elementai, reikalingi norint įgyvendinti Europos Parlamento ir Tarybos priimtus teisės aktus. Pirmą kartą dėl deleguotųjų teisės aktų projektų tekstų ne tik bus konsultuojamasi su ekspertais valstybėse narėse, bet jie tiek pat laiko (keturias savaites) bus prieinami plačiajai visuomenei Komisijos interneto svetainėje. Svarbūs įgyvendinimo aktai, dėl kurių nuomonę pateikia komitetas, taip pat bus skelbiami viešai keturias savaites, kad suinteresuotosios šalys galėtų pateikti pastabas iki valstybių narių balsavimo atitinkamame komitete . Komisija internete paskelbs preliminarų visų tokių rengiamų teisės aktų sąrašą, kad suinteresuotosios šalys galėtų susiplanuoti iš anksto. Be to, jei tikėtinas didelis poveikis, bus reikalingas ir proporcingas poveikio vertinimas.

Atsižvelgiant į socialinių partnerių vaidmenį ir autonomiją, Komisijos konsultacijoms pagal SESV 154 straipsnį ir jos pasiūlymams pagal 155 straipsnį bus taikoma speciali tvarka.

2.2.Geresnis išaiškinimas, ką darome ir kodėl

Kiekvienu atveju turime geriau paaiškinti, kodėl imamės priemonių, kokių rezultatų tikimės ir koks galimas poveikis. Su kiekvienu Komisijos pasiūlymu bus pateikiamas patobulintas aiškinamasis memorandumas. Jame ne tik bus paaiškintas siūlomos priemonės tikslas, bet ir nurodyta, kaip taikyti geresnio reglamentavimo principai: kodėl iniciatyva reikalinga, kodėl ją taikyti ES geriausia; ką mano suinteresuotosios šalys ir koks galimas poveikis aplinkai, socialinei sričiai ir ekonomikai, ypač konkurencingumui ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Memorandume taip pat bus išsamiau paaiškinta, kaip iniciatyva atitinka dvilypį subsidiarumo ir proporcingumo reikalavimą, t. y. kodėl tikslo valstybės narės negali pasiekti vienos ir kodėl siūloma priemonė neviršija to, kas reikalinga tikslui pasiekti. Tai būtina norint sustiprinti atskaitomybę.

2.3.Kaip ES teisė paveikia asmenis, įmones ir visą visuomenę. Visų galimybė pasisakyti

Komisija nori sudaryti sąlygas suinteresuotųjų šalių grįžtamajam ryšiui – ne tik apibrėžtais laiko tarpsniais, kai rengiama konkreti politikos priemonė – bet dėl kiekvieno ES politikos ir teisės aktų aspekto bet kuriuo metu. Norime žinoti, kokį poveikį asmenims ir įmonėms daro ES teisė ir kaip galime pagerinti jos veikimą.

Komisija ne tik vykdys oficialias konsultacijas – nauja Komisijos tvarkomos geresnio reglamentavimo svetainės skiltis „Pasisakyk ir sumažink naštą“ visiems suteiks progą pareikšti nuomonę ir pastabas apie galiojančius ES teisės aktus ir iniciatyvas. Norime išgirsti, kas žmones erzina, apsunkina ar turi būti patobulinta. Atsiliepsime tiesiogiai atsižvelgdami arba persiųsdami pastabas toliau svarstyti toliau aprašomai naujai suinteresuotųjų šalių platformai. Taip Europos piliečiai, socialiniai partneriai ir atskiros įmonės įgis tiesioginių priemonių suprasti ir paveikti ES politiką interaktyviomis skaitmeninės epochos priemonėmis.

3.Tobulesnis veikimas. Geresnei politikai – geresnės priemonės

3.1.Kaip sieksime tikslų? Geresnis reglamentavimas – pusiausvyrą užtikrinanti darbotvarkė

Geresnis reglamentavimas nereiškia, kad reikia suteikti pirmenybę vienų sričių politikai ar tikslams prieš kitus. Tai aiškiai apibūdinti tikslus, kad ir kokie jie būtų. Tai užtikrinti, kad politikos sprendimas būtų geriausias ir mažiausiai apsunkinantis kelias tiems tikslams pasiekti; tai sąžiningai pasakyti, kiek sprendimai sėkmingi. Kiekvienas didesnis poveikis, ar jis būtų teigiamas, ar neigiamas, pamatuojamas ar ne, turėtų būti išanalizuotas ir apsvarstytas.

Nuo šios dienos Komisijos darbe taikomos naujos integruotos geresnio reglamentavimo gairės. Jomis bus užtikrinta, kad visame Komisijos analitiniame darbe ir toliau būtų vienodai atsižvelgiama ne tik į pagrindines teises, bet ir į ekonominį ir socialinį poveikį ir poveikį aplinkai. Pagal tas gaires Komisija iš naujo įpareigoja naudotis patikimiausiais įrodymais ir žiniomis ir sustiprinamas pasiryžimas iki priemonių priėmimo numatyti aiškų stebėjimą ir įgyvendinimo planus. Gairėmis taip pat bus užtikrinta, kad ES konkurencingumas ir ES darnus vystymasis liktų prioritetu bet kurioje mūsų veikloje.

Nagrinėdami politikos sprendimus apsvarstysime ir reglamentavimo, ir kruopščiai parengtas su reglamentavimu nesusijusias priemones, taip pat galimybę patobulinti galiojančių teisės aktų įgyvendinimą ir jų vykdymo užtikrinimą. Rinksimės sprendimus, kuriems, nekliudant inovacijoms, panaudojamos visos galimybės, kurias skaitmeninės ir kitos technologijos gali suteikti šiandien ir galėtų suteikti ateityje ir kurie efektyviai veikia ir skaitmeniniame, ir fiziniame pasaulyje.

Ypatingą dėmesį kreipiame į taisykles, kurios turi poveikį MVĮ, pernelyg dažnai juntančioms jų veiklą ribojančias biurokratizmo kliūtis. Tačiau ne visos tos taisyklės priimamos Europos Sąjungoje. O daugelis ES taisyklių vienodai aktualios ir smulkiam, ir stambiam verslui: mažos amatų įmonės gamybinis darbuotojas turi teisę į tokią pat sveikatos apsaugą ir saugos normas kaip ir didelės gamyklos cecho darbininkas. Tačiau, jei teisinė sistema pernelyg sudėtinga, o jos našta pernelyg sunki ar pernelyg biurokratiška, kyla grėsmė, kad mažesnė įmonė tiesiog nepajėgs jos laikytis: tada arba darbuotojai liks neapsaugoti, arba, užuot stiprinus verslą ir kūrus darbo vietas, riboti įmonės ištekliai bus naudojami vien tam, kad būtų laikomasi taisyklių.

Rengdami iniciatyvas nuosekliau laikysimės principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“: planuodami ir vertindami politiką atsižvelgsime į mažųjų ir vidutinių įmonių interesus, numatysime joms lengvatų, o labai mažoms įmonėms visiškai netaikysime reikalavimų, kai tai įmanoma ir prasminga. Kai neįmanomas nė vienas variantas, pavyzdžiui, dėl to, kad taip nepavyktų veiksmingai pasiekti siūlomo teisės akto socialinių, aplinkos ir ekonominių tikslų, Komisija paaiškins kodėl.

3.2.Patikrai atvira Komisija

Dėl išvardytų įsipareigojimų mūsų darbo metodai smarkiai pasikeis. Laikytis mūsų geresnio reglamentavimo principų gali padėti patikra – ji užtikrina, kad pasiūlymai bus pagrįsti patikimiausiais žinomais įrodymais ir analize.

Šią patikros funkciją nuo 2006 m. vykdė Poveikio vertinimo valdyba. Ji rūpinosi poveikio vertinimo darbų, kuriuos Komisija atlieka prieš apsispręsdama dėl naujų iniciatyvų, kokybe. Kaip skelbta 2014 m. gruodžio mėn., esamą valdybą pakeis nauja solidesnį vaidmenį Reglamentavimo patikros valdyba.

Naujoji valdyba vertins poveikio vertinimų, kuriais grindžiamas politinis sprendimų priėmimo procesas, kokybę. Jei Komisija nuspręstų imtis priemonių neturėdama tinkamo pagrindžiamojo poveikio vertinimo, ji turės viešai paaiškinti kodėl. Kitaip nei anksčiau, valdyba taip pat tikrins svarbesnius galiojančių teisės aktų vertinimus ir tinkamumo patikras.

Valdybos sudėtis bus tokia, kad ji galės pateikti nešališką nuomonę remdamasi visapusėmis atitinkamų analitinių metodų praktinėmis žiniomis. Todėl naujoje valdyboje, be pirmininko, dirbs šeši nariai, kurie pirmą kartą tam skirs visą darbo laiką ir neturės Komisijoje jokių su politika susijusių pareigų. Be to, trys iš tų narių bus įdarbinti pagal nepratęsiamą terminuotąją darbo sutartį iš ES institucijose nedirbančių asmenų. Visi nariai bus atrinkti taikant griežtas ir objektyvias atrankos procedūras pagal jų technines žinias.