2022 m. gegužės 18 d. bendrame komunikate dėl investicijų gynybos srityje spragų analizės ir tolesnių veiksmų nustatytos kelios problemos, įskaitant ES gynybos technologinės ir pramoninės bazės (taip pat pasaulinės gynybos technologinės ir pramoninės bazės) gebėjimą patenkinti būsimus valstybių narių gynybos srities viešųjų pirkimų poreikius ir pasiūlyti keletą priemonių.

Persvarstydama Direktyvą dėl bendros gaminių saugos 2001/95/EB, Komisija ketina išnagrinėti klausimus, ar ir kokiu mastu arba kokiomis sąlygomis „Omnibus“ taisyklėmis sprendžiami gamybos klausimai, susiję su prekėmis, kurioms taikomi įvairūs suderinti režimai, galėtų būti sprendžiami atskirame nesuderintų prekių kontekste.

Suderinamumas su ES išorės veiksmais

Europos išorės veiksmų tarnyba padės vyriausiajam įgaliotiniui, kaip Komisijos pirmininko pavaduotojui, koordinuoti Sąjungos išorės veiksmus Komisijoje. Vyriausiajam įgaliotiniui pavaldžios Sąjungos delegacijos vykdys savo funkcijas kaip Sąjungos išorės atstovai ir prireikus padės vesti išorės dialogus.

Sąveika su kitomis priemonėmis

Komisija gali padėti valstybėms narėms rengti ir įgyvendinti reformas, kuriomis siekiama numatyti gaivalinių ar žmogaus sukeltų krizių poveikį bendrajai rinkai, jam pasirengti ir į jį reaguoti, pasitelkdama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/240 nustatytą techninės paramos priemonę.

2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas

Pasiūlymas grindžiamas SESV 114 straipsniu, kuris yra pirminis penkių sektorių sistemų, kurias šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti, priėmimo teisinis pagrindas. Šios penkios sektorių sistemos yra: Reglamentas (ES) 2016/424 dėl lynų kelio įrenginių, Reglamentas (ES) 2016/425 dėl asmeninių apsaugos priemonių, Reglamentas (ES) 2016/426 dėl dujinių prietaisų, Reglamentas (ES) 2019/1009 dėl tręšiamųjų produktų ir Reglamentas (ES) Nr. 305/2011 dėl statybos produktų.

Šiame pasiūlyme nagrinėjamos ES sektorių sistemos, priskiriamos prie vadinamųjų suderintų produktų. Visoms šioms sektorių sistemoms būdinga tai, kad jose nustatomos suderintos tokių produktų projektavimo, gamybos, atitikties vertinimo ir pateikimo rinkai taisyklės. Iš esmės šiomis sektorių sistemomis kiekvienam atitinkamam sektoriui ir (arba) produktų kategorijai nustatomi esminiai saugos reikalavimai, kuriuos produktai turėtų atitikti, ir atitikties šiems reikalavimams vertinimo procedūros. Šiomis taisyklėmis nustatomas visiškas suderinimas, todėl valstybės narės negali nukrypti nuo šių taisyklių net ir susiklosčius ekstremaliajai situacijai, išskyrus atvejus, kai tokia galimybė numatyta atitinkamoje sistemoje.

Kitas bendras šių sistemų bruožas yra tas, kad jos daugiau ar mažiau atitinka bendruosius principus, nustatytus 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 768/2008/EB dėl bendrosios gaminių pardavimo sistemos, kuriame nustatytos orientacinės nuostatos dėl Bendrijos teisės aktų, kuriais suderinamos gaminių pardavimo sąlygos, rengimo.

Kitose ES suderintose sistemose, kuriose laikomasi to paties požiūrio, pavyzdžiui, Medicinos priemonių reglamente (ES) 2017/745 ir In vitro diagnostikos medicinos priemonių reglamente (ES) 2017/746, jau yra nuostatų, kuriomis valstybėms narėms leidžiama tam tikrais atvejais nukrypti nuo suderintų procedūrų. Todėl tų sistemų iš dalies keisti nebūtina.

•Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

Pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti kai kuriose ES sektorių sistemose nustatytas suderintas taisykles. Šios sistemos nesuteikia valstybėms narėms galimybės priimti reagavimo į krizes priemonių, nukrypstant nuo suderintų taisyklių. Atsižvelgiant į tai, kad reglamentai, kuriuos šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti, yra didžiausio derinimo sistemos, tokie pakeitimai gali būti daromi tik ES lygmeniu.

•Proporcingumo principas

Ekonominė veikla visoje bendrojoje rinkoje yra labai integruota. Įvairiose valstybėse narėse įsikūrusių įmonių, paslaugų teikėjų, klientų, vartotojų ir darbuotojų, kurie naudojasi savo laisvo judėjimo teisėmis, sąveika tampa vis dažnesnė. Patirtis, įgyta per praėjusią krizę, parodė, kad gamybos pajėgumai ES dažnai pasiskirstę netolygiai (pavyzdžiui, tam tikrų produktų gamybos linijos daugiausia yra keliose valstybėse narėse). Be to, krizės atveju kilus krizei svarbių prekių ar paslaugų paklausa visoje ES teritorijoje taip pat gali būti nevienoda. Tikslo užtikrinti sklandų ir nenutrūkstamą bendrosios rinkos veikimą negalima pasiekti vienašalėmis nacionalinėmis priemonėmis. Be to, net jei pavienių valstybių narių priimtos priemonės tam tikru mastu gali padėti pašalinti trūkumus, atsiradusius dėl krizės nacionaliniu lygmeniu, iš tiesų labiau tikėtina, kad jos dar labiau paaštrins minėtą krizę visoje ES, nes dėl jų atsiranda papildomų laisvo judėjimo kliūčių ir (arba) papildoma našta produktams, kurių jau trūksta.