LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, XXX 
[…](2011) XXX projektas 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO ATASKAITA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymo dėl Komisijos reglamento, kuriuo iš dalies kei čiamas Tarybos reglamentas 
(EB) 1185/2003 d ėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose 
 
 
 
 SANTRAUKA 
1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS 
Dėl ryklių gyvenimo ciklo ypatum ų ryklių populiacijoms pergaudymas turi labai didel į 
poveikį ir išeikvotiems ištekliams atstatyti reikia daug laiko. R ykliai yra vis dažniau gaudomi 
dėl to, kad išaugo rykli ų produktų, visų pirma, pelek ų, paklausa. Rykli ų pelekų pašalinimo 
praktika – tai pr aktika, kai rykli ų pelekai nupjaunami tolesniam naudojimui, o karkasai 
išmetami į jūrą. Pelekų pjovimas yra labai švaist ūniška ir netausi praktika. Taryba, 
pripažindama, kad rykliai, rajos ir rombin ės rajos yra labai neatspar ūs pereikvojimui, kad 
daugeliui rykli ų išteklių yra iškil ęs didelis pavojus ir kad taikant rykli ų pelekų pašalinimo 
praktiką labai padid ėja jų mirtingumas ir maž ėja jų ištekliai, 2003 m. pri ėmė Reglament ą 
(EB) Nr. 1185/2003 d ėl ryklių pelekų pašalinimo laivuose. Reglamentas taikomas visiems 
žvejybos b ūdams ES vandenyse ir visiems ES laivams, žvejojantiems ne ES vandenyse. 
 Reglamentu pelek ų pašalinimo praktika uždraudžiama be išimties, taip pat uždraudžiama j ą 
taikyti laivuose. Ta čiau nukrypstant nuo šio reikalavimo, rykli ų
 pelekai gali b ūti pašalinami 
nuo karkas ų specialius žvejybos leidimus turin čiuose laivuose. Norint užtikrinti, kad karkasai 
nebuvo išmesti į jūra, pelekų svoris jokiais atvejais neturi viršyti 5 % laive esan čių sugautų 
ryklių gyvojo svorio.  
 Pagrindin ė nustatyta dabartinio reglamento problema iš esm ės sietina su silpna  kontrole, kuri 
yra silpna d ėl to, kad yra taikoma leidim ų sistema (leidimus išduoda valstyb ės narės savo 
nuožiūra), kuria leidžiama taikyti pelek ų pašalinimo laive praktik ą, ir dėl to, kad siekiant 
nustatyti, ar pelekai nebuvo pašali nti ir karkasai išmesti atgal į jūrą, naudojamas karkas ų ir 
pelekų svorio santykio metodas. Atitinkamai nustatytos šios specifin ės problemos: 
 1. Reglamentu suteikiama teis ė apdirbtus rykli ų karkasus ir pelekus iškrauti atskiruose 
uostuose skirtingu laiku, tod ėl fiziškai tampa ne įmanoma pasverti susijusius pelekus ir 
karkasus ir atitinkamai inspektoriams tampa ne įmanoma įsitikinti, ar buvo taikyta pelek ų 
pašalinimo ir karkas ų išmetimo į jūrą praktika. Inspektoriai , siekdami atlikti b ūtinus 
svorio palyginimus, turi pasi kliauti laivo žvejybos žurnale įrašytais skai čiais. 
 
2. Siekdami patikrinti, ar buvo laikomasi 5 % pelek ų ir karkas ų grynojo svorio santykio, 
inspektoriai, apži ūrėdami apdirbtus karkasus ir (arba) pelekus, kad nustatyt ų, jog pelekai 
nebuvo pašalinti, o karkasai išmesti atgal į jūrą, turi pasinaudoti konversijos veiksniais. 
Svorio santykis ir konversijos veiksnia i yra skirtingi priklausomai nuo rykli ų rūšies, 
buvimo vietos ir gyvenimo tarpsnio, taip pat nuo apdirbimo ir (arba) išsaugojimo b ūdų, 
pavyzdžiui, produkt ų šaldymo ir (arba) džiovinimo. N ėra tokio santykio, kur į būtų galima 
taikyti visiems pamin ėtiems atvejams. 
 3. Visame pasaulyje laivuose  naudojami skirtingi pelek ų pašalinimo metodai ir nuo karkas ų 
atskiriami skirtingi pelek ų rinkiniai. D ėl taikomų pelekų pašalinimo metod ų ir to fakto, 
kad laive laikomi visi pelekai, ES laivuose aptinkamas didesnis pelek ų ir karkaso svorio 
santykis nei nustatomas kit ų šalių laivams. ES laivai įprastai išsikrauna ne ES uostuose, 
kuriuose taikomas griežtes nis svorio santykis, tod ėl jie pažeidžia vietos įstatymus. 
 4. Dėl to, kad rykli ų karkasai ir j ų pelekai apdirbami laive,  yra sunku rinkti duomenis, 
reikalingus kuriant valdymo ir  išsaugojimo priemones.  
 
LT  2
 
5. Reglamentu reikalaujama, kad valstyb ės narės kasmet pateikt ų ataskaitas. Dauguma 
valstybių narių blogai laikosi šio įpareigojimo (žr. pried ą). Atrodyt ų, kad ataskait ų teikimo 
įpareigojimus reik ėtų supaprastinti toms valstyb ėms narėms, kurios neišduoda speciali ųjų 
leidimų, ir toms, kuri ų laivai nežvejoja rykli ų. 
 6. Nėra jokių vieningų rekomendacij ų dėl nacionalini ų valdžios institucij ų leidimų išdavimo 
tvarkos.  
  Šios problemos labiausiai susijusi os su ES laivais, kurie veikl ą vykdo su specialiais žvejybos 
leidimais. Paprastai tai yra ilgojo plaukiojimo dreifin ėmis ūdomis žvejojantys laivai, kuri ų 
didžioji dalis (181 laivai ) priklauso Ispanijos laivynui, o kiek  mažiau (29 laivai) Portugalijos 
laivynui. Leidimus turi 1 Li etuvos ir 1 Kipro laivas.  
 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
 
Jūros biologini ų išteklių išsaugojimas yra išskirtinai Europos S ąjungos ir Europos Komisijos 
kompetencija, tod ėl ji turi teis ę pasi
ūlyti susijus į teisės aktą šioje srityje pagal bendr ą 
žuvininkyst ės politiką. Rykliai žvejojami įvairiose valstyb ėse narėse registruotais laivais, 
kurie veikl ą vykdo ES ir kituose vandenyse, tod ėl ES veiksmai šioje srityje yra b ūtini ir 
pagrįsti. 
 
3. TIKSLAI  
Šiuo reglamentu siekiama bendr ojo tikslo – pagerinti rykli ų išsaugojim ą. Pagrindinis politikos 
tikslas – užtikrinti, kad taikant atsargumo princip ą, būtų pagerintas rykli ų išteklių 
išsaugojimas. 
 
Siekiant šio tikslo nustat omi konkretesni tikslai:   
 – ryklių išsaugojimas (vis ų pirma melsv ųjų ryklių ir atlantini ų pilkšvųjų ryklių) panaikinant 
visas pelek ų pašalinimo praktikos taikymo galimybes;  
 – galimybi ų vykdyti veiksming ą ir patikim ą kontrolę palengvinimas;.   
 – sąlygų rinkti duomenis, kurie yra b ūtini siekiant sukurti val dymo priemones ir valdyti 
išteklius, sudarymas.  Siekiant šio tikslo, b ūtų užtikrintas ES teis ės aktų
 suderinamumas su ES privalomomis 
tarptautin ėmis taisykl ėmis (visų pirma su Maisto ir žem ės ūkio organizacijos, Tarptautin ės 
Atlanto tun ų apsaugos komisijos, ir Indijos vandenyno tun ų komisijos).   
 
4. POLITIKOS VARIANTAI 
Buvo apsvarstyti ir įvertinti toliau nurodyti variantai: 
 
LT  2
 
1 variantas. Toliau taikomas 5 % pelek ų ir gyvo svorio santykis  
 i) Taikomas 5 % pelek ų ir gyvo svorio santykis nereikalauja nt apdorotus karkasus ir pelekus 
iškrauti tuo pat metu arba tame pa čiame uoste.  
 ii) Taikomas 5 % pelek ų ir gyvo svorio santykis kartu su  reikalavimu iškrauti apdorotus 
karkasus ir pelekus tuo pat metu arba tame pa čiame uoste. 
 1(i) variantas reiškia status quo  padėties išlaikym ą. T. y. apdirbimas laive vis dar b ūtų 
leistinas apdirbimo leidimus turin čiuose laivuose. Jei pelekai ir karkasai iškraunami vienu 
metu tame pa čiame uoste, jie tur ėtų būti pasverti siekiant patikrinti, ar pelek ų svoris neviršija 
gyvojo rykli ų svorio daugiau kaip 5 % – taip b ūtų siekiama patikrinti, ar nebuvo taikyta 
pelekų pašalinimo ir likusios dalies išmetimo atgal į jūrą praktika. Jei pelekai ir karkasai yra 
iškraunami skirtinguose uostuose, inspektorius turi pasikliauti tik laivo žvejybos žurnale 
užregistruota informacija.  Pasirinkus 1 ii) variant ą, pelekus ir karkasus galima tiesiogi ai patikrinti ir pasverti. Pagal š į 
variantą siekiant nustatyti pelek ų ir karkas ų svorio atitikim ą nėra būtina pasikliauti tik 
žvejybos žurnalo informacija.   2 variantas. Pereinama nuo dabartinio 5 % pelek ų ir gyvojo svorio santykio prie 5 % pelek ų ir 
išdarinėto (paprastai be  galvos, viduri ų ir odos) karkaso santykio ir  reikalaujama, kad pelekai 
ir karkasai b ūtų iškraunami tuo pa čiu metu ir tame pa čiame uoste.  
 Atsižvelgiant į tai, kad išdarin ėto ryklio svoris gali b ūti apytiksliai lygus pusei gyvojo svorio, 
taikant tok į metodą, būtų per pusę sumažintas pelek ų, kuriuos b ūtų galime laikyti laive, 
kiekis. Pasirinkus 2 variant ą, panašiai kaip 1 ii) variante, b ūtų galima pelekus ir karkasus 
tikrinti ir sverti tiesiogiai ir atsisakyti b ūtinybės pasikliauti tik la ivo žvejybos žurnale 
užregistruota informacija, siekiant nustatyti, ar laikomasi didžiausio nustatyto pelek ų ir 
karkaso svorio santykio.  3 variantas. Nenupjaut ų pelekų metodas
 
 Tuo atveju, jei pelekai paliekami nenupjauti prie karkaso, pelek ų pašalinimo praktika yra 
neįmanoma. Siekiant palengvinti sand ėliavimą laive, pelekai gal ėtų būti iš dalies įpjaunami ir 
nulenkiami prie karkaso, kaip tai daroma kai kuriuose žvejybiniuose laivuose Šiaur ės, 
Centrinėje ir Pietų Amerikoje. 
 
4 variantas. Draudimas žvejoti ryklius paviršin ėmis ūdomis
 
 Šis draudimas reikšt ų, kad rykliai negali b ūti laikomi dreifin ėmis ūdomis žvejojan čiuose 
laivuose, perkraunami arba iškraunami. Kad šio draudimo b ūtų paisoma, reik ėtų iš esmės 
pakeisti technines priemones ir žvejojimo metodus, nes r ykliai sudaro 40–70 % viso 
dreifinėmis ūdomis žvejojan čių laivų sužvejojam ų žuvų tūrio (25–47 % sugauto kiekio 
vertės). 
 
 
LT  2
5. POVEIKIO ANALIZ Ė 
Kiekvieno politikos va rianto poveikis buvo įvertintas kiek įmanoma išsamiau. Ta čiau 
atsižvelgiant į susijusių duomenų, ypač ekonomini ų duomenų, trūkumą, kiekybine prasme šio 
poveikio nebuvo įmanoma tiksliai įvertinti. Poveikis apibendrintas 1 lentel ėje. 
 1 lentelė. Politikos variant ų apibendrinamasis palyginimas – atskir ų variantų poveikis. 
 POVEIKIS  
Variantas  Ekonomika  Išsaugojimas  Kontrolė ir 
vykdymo 
užtikrinimas  Duomenų 
rinkimas  Supaprastinimas, 
administracin ė 
našta ir santykiai 
su ne ES šalimis  
1 i) Jokio 
poveikio 
trumpuoju laikotarpiu, tačiau 
vidutiniu, ir tikėtina – 
ilguoju 
laikotarpiu, pajamos gali sumažėti dėl 
sumažėjusių 
sužvejojam ų 
kiekių.
 Neigiamas 
poveikis laikui 
bėgant didėtų. Vykdymo 
užtikrinim ą būtų 
labai sunku garantuoti. ES inspektoriai teigia, kad šis variantas n ėra 
priimtinas.
 Išlieka labai 
ribotas.
 Jokio poveikio nei 
supaprastinimo, nei 
dėl administracin ės 
naštos sumažinimo atžvilgiu. Problema gali iškilti iš naujo, kai ES laivai 
produkcij ą iškrauna 
ne ES laivuose, kuriuose taikoma 5 % išdarin ėto 
svorio taisykl ė.
 
1 ii) Jokio 
poveikio trumpuoju laikotarpiu, tačiau 
vidutiniu, ir 
tikėtina –
ilguoju laikotarpiu pajamos gali sumažėti dėl 
sumažėjusių 
sužvejojam ų 
kiekių.
 Neigiamas 
poveikis laikui bėgant didėtų.
 Kontrolės 
vykdymas supaprastinamas, tačiau lieka šiek 
tiek netikrumo d ėl 
vykdymo 
užtikrinimo.
 Išlieka labai ribotas.
 Jokio poveikio nei dėl supaprastinimo, 
nei administracin ės 
naštos sumažinimo atžvilgiu. Problema 
gali iškilti iš naujo, 
kai ES laivai produkcij ą iškrauna 
ne ES laivuose, kuriuose taikoma 5 % išdarin ėto 
svorio taisykl ė.
 
2 Tikimasi 
vidutinio neigiamo poveikio. 
Neigiamą 
poveikį būtų 
galima šiek tiek sumažinti, jei 
sektoriaus 
dalyviai sutiktų 
pakeisti pelekų 
pašalinimo Priklausomai 
nuo to, kaip į 
situaciją 
reaguos 
sektoriaus 
dalyviai, gali išsilaikyti dabartinės 
tendencijos 
arba galima 
tikėtis 
teigiamo poveikio, kurio mastas nežinomas.
 Kontrolės 
vykdymas supaprastinamas, tačiau lieka šiek 
tiek netikrumo d ėl 
vykdymo užtikrinimo.
 Išlieka labai ribotas.
 Jokio poveikio nei supaprastinimo, nei administracin ės 
naštos sumažinimo 
atžvilgiu. Tam 
tikruose ne ES uostuose išsikraunantys laivai laikytųsi vietoje 
taikomos 5 % 
išdarinėto svorio 
taisyklės.
 
 
LT  2
praktiką. 
3 Tie 
ekonomin ės 
veiklos vykdytojai, 
kurie laikosi 
dabartinio reglamento, jokio didelio neigiamo 
poveikio 
neturėtų 
patirti.
 Tikėtinas 
teigiamas poveikis, kurio mastas 
nežinomas, bet 
vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu jis taptų vis labiau 
teigiamu.
 Kontrolė yra 
gerokai supaprastinama ir ją atlikti tampa 
lengviau, o 
netikrumas d ėl 
vykdymo užtikrinimo yra praktiškai 
panaikinamas.
 Tampa 
daug geresniu ir tai leidžia 
ateityje 
sukurti kitas valdymo priemones.
 Panaikinus svorio santykio metod ą ir 
specialiuosius žvejybos leidimus, 
taisyklės taptų 
paprastesn ės ir 
lengviau įgyvendinamos. 
Jokio tiesioginio 
poveikio santykiams 
su ne ES šalimis
 
4 Tikėtinas 
gana didelis neigiamas poveikis, nes vandens 
paviršiuje 
ūdomis 
žvejojantys laivai netekt ų 
didelės dalies 
savo 
dabartinių 
pajamų.
 Trumpuoju, 
vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu tikėtinas 
didelis 
teigiamas poveikis.
 Kontrolė yra 
gerokai supaprastinama ir ją atlikti tampa 
lengviau, o 
netikrumas d ėl 
vykdymo užtikrinimo yra praktiškai panaikinamas.
 Duomenų 
rinkimas praktiškai išnyksta.
 Panaikinus svorio santykio metod ą ir 
specialiuosius žvejybos leidimus, taisyklės taptų 
paprastesn ės ir 
lengviau įgyvendinamos. 
Jokio tiesioginio poveikio santykiams 
su ne ES šalimis
 
 
 
6. POLITIKOS GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
 
4 variantas gal ėtų turėti didžiausi ą teigiamą poveikį ryklių ištekliams, ypa č melsvųjų ryklių ir 
atlantinių pilkšvųjų ryklių populiacijoms, jei b ūtų sėkmingai taikomos rykli ų negaudymo 
priemonės ir į jūrą nebūtų išmetama joki ų ryklių dalių. Kita vertus, 4 variantas tur ėtų 
didžiausią neigiamą ekonomin į poveikį žvejybos sektoriui, nes se ktorius gali tapti nepelningu. 
Be to, pasirinkus 4 variant ą, duomenis rinkti tapt ų dar sunkiau, o tai trukdyt ų ateityje sukurti 
veiksmingas valdymo priemones, pavyzdžiui, BLS ir kvot ų režimą, 3 variantas taip pat tur ėtų 
didelį teigiamą poveikį šiems ištekliams, ta čiau daug mažesn į neigiamą poveikį žvejybos 
sektoriui nei 4 variantas. Priklausomai nuo to , kaip bus taikomos prisitaikymo strategijos 
(naujos rinkos, nauji žvejybos, apdorojimo ir pe rkrovimo modeliai ir kt .), žvejybos sektoriui 
gali pavykti atlaikyti neigiam ą 3 varianto ekonomin į poveikį. Be to, 3 variantas tur ėtų didelį 
teigiamą poveikį duomenų rinkimui ir tai atitinkamai leist ų vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu 
sukurti b ūtinas išsaugojimo ir valdymo priemo nes. Be to, pasirinkus 3 variant ą, vykdyti 
kontrolę taptų paprasčiau ir pager ėtų jos veiksmingumas. Pasirinku s 1 i), 1 ii) ir 2 variant ą, 
pageidaujam ų tikslų nebūtų galima pasiekti.  
  
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 
Stebėsenos tvarkos pob ūdis priklausys nuo pasirinkto politikos  varianto. Pasirinkus 1 i), 1 ii) 
arba 2 variant ą, būtų įgyvendinama panaši į dabartinę stebėsenos tvarka, t.y. valstybi ų narių 
 
LT  2
būtų reikalaujama, kad jos pateikt ų metines ataskaitas, kurios savo pob ūdžiu turėtų būti 
panašios į tas, kurios yra nustatytos dabartinio reglamento 6 straipsnyje.  
 Pasirinkus 3 arba 4 variant ą, ataskait ų pobūdis iš esm ės skirtųsi ir ataskait ų forma b ūtų 
gerokai supaprastinta, nes sp ecialieji žvejybos leidimai b ūtų panaikinti. Dabartin ę ataskaitą 
sudaro klausimynas, kuriame daug klausim ų yra pagr įsti prielaida, kad laivuose taikoma 
pelekų pašalinimo praktika. Jei laivuose b ūtų uždrausta taikyti pelek ų pašalinimo praktik ą, 
būsimuose veiklos įvertinimo klausimynuose toki ų klausimų nebebūtų.  
 Nežiūrint pasirinktos ataskaitos formos ir ataskait ų teikimo įpareigojim ų pobūdžio, tai 
nereikštų nei dideli ų išlaidų, nei reikšming ų sutaupym ų.  Tačiau pasirinkus 3 arba 4 variant ą
, 
būtų sumažinta administracin ė našta.  
 
Teigiamo dviej ų pagrindini ų rūšių ryklių išsaugojimo poveikio vertinimas tur ės būti stebimas 
vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, nes j ų gyvenimo ciklo ypatumai yra tokie, kad ištekli ų 
teigiamos tendencijos tampa akivaizdžios tik po keli ų metų, o gal net dešimtme čių.