Specialioji ataskaita Nr. 2/2010 „Parengiamųjų tyrimų ir naujos infrastruktūros kūrimo paramos priemonių, įgyvendinant šeštąją bendrąją mokslinių tyrimų programą, veiksmingumas“





Santrauka I. Parengiamųjų tyrimų (Design Studies – DS) ir naujos infrastruktūros kūrimo (Construction of New Infrastructures – CNI) paramos priemonės yra ES politikos, susijusios su aukšto lygio mokslinių tyrimų infrastruktūros vystymu Europoje, dalis. Šeštosios bendrosios programos (6BP) mokslinių tyrimų srityje (2002–2006 m.) projektų finansavimui skirta 140 milijonų eurų. II. Audito metu buvo tikrinama, ar abi priemonės skatino aukščiausios kokybės ir geriausiai veikiančio mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklo vystymą Europoje. Taip pat buvo nagrinėjamas optimalus jų panaudojimas Europoje, atsižvelgiant mokslinių tyrimų bendruomenės išreikštus poreikius. Audito metu visų pirma buvo atkreiptas dėmesys į tai, ar DS priemonė buvo naudinga sprendimų priėmėjams ir ar įgyvendinant CNI priemonę prisidėta prie naujos infrastruktūros kūrimo. Taip pat atsižvelgta į veiksmus, skatinančius mokslinių tyrimų infrastruktūros papildomo finansavimo panaudojimą. III. Audito Rūmai padarė išvadą, kad: - DS priemonė buvo teigiamai įvertinta apklaustų mokslinių tyrimų bendruomenės atstovų interviu metu, kadangi, jų nuomone, pradiniame etape pagal ją teikiamas finansavimas yra ypatingai svarbus infrastruktūros vystymui ir yra skatinamas potencialių konkurentų bendradarbiavimas europinių mokslinių tyrimų srityje; - Bendrijos teikiama parama, skirta naujos infrastruktūros kūrimui, neturėjo didelio poveikio mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklo Europoje atsiradimui. CNI priemonė neturėjo didelio spartinančio poveikio. Nors teikiant su CNI susijusią paramą buvo techniškai patobulinti kai kurie investiciniai projektai, didžioji remiamų projektų dalis galėjo būti įgyvendinta su Bendrijos parama ar be jos; - Komisijos tarnybos aktyviai neskatino naudotis įvairiais turimais mokslinių tyrimų infrastruktūrai Europoje skirtais finansavimo šaltiniais, nors tai propagavo įvairiuose oficialiuose pranešimuose. IV. Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai iš naujo įvertinti, ar CNI projektai turėtų būti finansuojami iš mokslinių tyrimų biudžeto, atsižvelgiant į su europine pridėtine verte susijusius nustatytus faktus. Be to, priemonių tikslai turėtų būti aiškūs ir realistiški. Komisija turėtų įvertinti, kam reikėtų naudoti papildomus finansavimo šaltinius ir, jei ji mano, kad sinergiją galima gauti geriau panaudojant ES lėšas, ji turėtų taikyti atitinkamas priemones. Įvadas 1. Šioje ataskaitoje nagrinėjamos ES išlaidos, skirtos parengiamųjų tyrimų (Design Studies – DS) ir naujos infrastruktūros kūrimo (Construction of New Infrastructures – CNI) paramos priemonėms šeštosios bendrosios mokslinių tyrimų programos (6BP) mokslinių tyrimų infrastruktūros (Research Infrastructures – RI) veiklos srityje (2002–2006 m.). 2. "Mokslinių tyrimų infrastruktūros" terminas apima priemones ir išteklius, kuriais teikiamos pagrindinės paslaugos mokslinių tyrimų bendruomenei akademinėje ir (arba) pramonės srityje. Infrastruktūra gali turėti vieno ištekliaus vienoje vietoje ar paskirstytų išteklių tinklo formą arba netgi būti "virtuali" paslaugą teikiant elektroniniu būdu [1]. Iš ES mokslinių tyrimų biudžeto bendrai finansuojama mokslinių tyrimų infrastruktūra 3. Bendrijos mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros (Research and Technological Development – RTD) veikla nuo 1984 m. finansuojama daugiametėmis bendrosiomis programomis, kuriose nustatomi moksliniai ir technologiniai tikslai, siektini programavimo laikotarpiu. Speciali mokslinių tyrimų infrastruktūrai skirta parama buvo pradėta teikti su antrąja bendrąja programa (2BP) (1987–1991 m.). Pradžioje buvo siekiama mokslinei bendruomenei pagerinti prieigą prie nacionalinės mokslinių tyrimų infrastruktūros, tačiau vėliau šis tikslas buvo išplėstas ir taip pat apėmė paramą, skirtą bendradarbiavimo tinklams ir mokslinių tyrimų veiklai, siekiant pagerinti infrastruktūros teikiamų paslaugų kokybę ir kiekį, bei paramą, skirtą naujų mokslinių įrenginių vystymui [2]. Po 2BP finansinė parama žymiai didėjo (žr. 1 diagramą). 1 diagrama Mokslinių tyrimų infrastruktūros programų išlaidos +++++ TIFF +++++ Šaltinis: Europos Komisija. 4. Bendras 6BP RI veiklos srities tikslas buvo "aukščiausios kokybės ir geriausiai veikiančio mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklo" vystymo Europoje skatinimas. Tuo tikslu reikėjo atsižvelgti į mokslinių tyrimų bendruomenės išreikštus poreikius ir suteikti "europinę pridėtinę vertę", tokią infrastruktūrą taikant kuo plačiau visoje Europoje. 5. Pagal 2000 m. atliktą Komisijos analizę moderniausios mokslinių tyrimų infrastruktūros diegimą Europoje varžė: - poreikių įvertinimui ir prioritetų pagal šalis ir disciplinas nustatymui skirtų koordinuotų mechanizmų trūkumas; - aiškios europinės pozicijos dėl dalyvavimo pasaulinėse įmonėse trūkumas; - sunkumai sudarant daugiašales finansavimo sutartis; - transnacionalinės prieigos prie infrastruktūros sunkumai; - menkai vykdomas koordinavimas tarp infrastruktūros operatorių ir dėl to atsirandantis su infrastruktūra susijusios technologijų plėtros kritinės masės trūkumas [3]. 6. Kad išvengtų žinomų problemų diegiant naują mokslinių tyrimų infrastruktūrą, Komisija pasiūlė 6BP atveju taikyti metodą, grindžiamą plataus masto mokslinių tyrimo infrastruktūros rėmimu Europoje. Buvo apibrėžtos penkios paramos priemonės, apimančios: - transnacionalinę prieigą, - integracijos veiklą, - komunikacijos tinklo vystymą, - parengiamuosius tyrimus, - naujos infrastruktūros kūrimą. 7. Įgyvendinant 6BP DS ir CNI paramos priemonėms iš 715 milijonų eurų infrastruktūros paramai numatyto biudžeto buvo skirta 140 milijonų eurų suma (žr. 2 diagramą). 2 diagrama Parengiamųjų tyrimų ir naujos infrastruktūros kūrimo priemonės 6BP +++++ TIFF +++++ Parengiamieji tyrimai 8. Įgyvendinant parengiamųjų tyrimų projektus siekiama patikrinti būsimos potencialios mokslinių tyrimų infrastruktūros galimybes (įskaitant naujos įrangos tobulinimą). DS priemonė buvo skirta paremti galimybių studijas ir techninį parengiamąjį darbą naujos infrastruktūros atveju, su sąlyga, kad ji bus aiškiai susijusi su europine dimensija ir interesu. Parama taip pat galėjo būti teikiama pasaulinės svarbos infrastruktūrai ne Europoje, kurią diegiant taip pat ketino dalyvauti europinės organizacijos. 9. Audito Rūmų audito metu tikrinti DS projektai (žr. I priedą) buvo susiję su laisvaelektroniais šviesos šaltiniais, greitintuvais/priešpriešinių srautų greitintuvais, didžiaisiais regimosios ir infraraudonosios srities teleskopais bei akvakultūros centrų kūrimu. Parengiamojo tyrimo pavyzdys pateiktas 1 langelyje. 1 langelis SKADS projektas Vienas SKADS parengiamojo tyrimo (Square Kilometre Array Design Study) tikslų buvo ekonomiškai efektyvios būsimos radijo astronomijos technologijos sukūrimas. Bendra ES finansinės paramos suma sudarė 10,4 milijono eurų – vidutiniškai trečdalį visų projekto išlaidų. Paramos gavėjas buvo SKADS konsorciumas, kurį sudarė 26 dalyviai iš devynių ES valstybių narių, Pietų Afrikos, Kanados, Australijos ir Rusijos. Parengiamasis tyrimas patvirtino, kad Square Kilometre Array (SKA), keliuose kontinentuose veikiantis milžiniškas radijo teleskopas, galėtų būti pastatytas naudojant paprastesnes ir pigesnes struktūras, nei pradžioje numatyti šimtai įprastų parabolinių antenų. Tokiu būdu SKA projektas buvo įtrauktas į "Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gaires" (žr. 16 ir 17 dalis). Jo įgyvendinimo 1 etapas planuojamas 2012–2016 m. Naujos infrastruktūros kūrimas 10. CNI priemone buvo siekiama paremti naujos ar atnaujinamos infrastruktūros įdiegimą. Kaip ir parengiamųjų tyrimų atveju parama taip pat galėjo būti teikiama pasaulinės svarbos infrastruktūrai ne Europoje, kurią diegiant taip pat ketino dalyvauti europinės organizacijos. Tinkami projektai galėjo būti tradiciniai pastatai, tačiau taip pat, pavyzdžiui, antenų sistema Atakamos dykumoje Čilėje arba virtuali infrastruktūra, t. y. paskirstyti skaitmeniniai archyvai, siekiant pagerinti lingvistinius tyrimus (žr. audituotus CNI projektus II priede). CNI projekto pavyzdys pateiktas 2 langelyje. 2 langelis CeMaCE projektas Tjärnö jūrų biologijos laboratorija (TMBL) yra jūrų biologijos stotis Švedijoje. Kartu su Akademiska Hus, pagrindine akademinės nuosavybės Švedijoje savininke, TMBL diegia Jūrų cheminės ekologijos centrą (Centre for Marine Chemical Ecology – CeMaCE). Pasitelkdami šią plataus profilio infrastruktūrą Europos tyrėjai galės naudotis laboratorijomis, įranga ir moksline patirtimi. Centras su tiesiogine prieiga prie jūros nuo Koster fjordo krantų apima molekulinę biologiją, ekologiją ir evoliucinę biologiją – šis derinys turėtų užtikrinti pažangų jūrų ekologinės chemijos metodą. Europos finansinė parama šiam projektui, kuri sudarė daugiau nei 900000 eurų, iš esmės buvo panaudota jūrų ekotrono įrengimui – priemonei, sudarančiai ekologiniu požiūriu tinkamas eksperimentavimo sąlygas, kontroliuojant kelis aplinkosaugos veiksnius, ir prisidedančiai prie jūrų ekologijos laboratorijų kūrimo. Bendros projekto išlaidos siekė 9 milijonus eurų. Projektų atranka 11. 6BP DS ir CNI projektai buvo atrinkti pagal kvietimus teikti pasiūlymus, paskelbtus 2003 m. lapkričio mėn. [4]. Maksimali bendrojo finansavimo norma 6BP DS ir CNI projektams atitinkamai buvo 50 % ir 10 %. Pirkimas buvo skirtas projektams visose mokslo ir technologijų srityse. Komisija iš viso gavo 121 pasiūlymą, kurio suma siekė 387 milijonus eurų. Kadangi Komisija, pritarus iš valstybių narių ir asocijuotų valstybių atstovų sudarytam Programos komitetui, manė, kad daug gerų pasiūlymų būtų atmesta, jei būtų išlaikytas preliminarus 70 milijonų eurų [5] pirkimo biudžetas, šiam pirkimui ji biudžetą padidino iki 140 milijonų eurų. 12. Projektų pasiūlymus vertino plataus profilio 62 nepriklausomų ekspertų grupė pagal keturis kriterijus: - europinę pridėtinę vertę; - mokslinę ir technologinę kompetenciją; - atitikimą priemonės tikslams; - valdymo kokybę. 13. Septyniasdešimt septyni projektai buvo pripažinti tinkamais, trisdešimčiai buvo suteikta finansinė parama: 92 milijonai eurų skirta 19 parengiamųjų tyrimų, o 48 milijonai eurų – devyniems CNI projektams [6]. Mokslinių tyrimų infrastruktūra taip pat gali būti bendrai finansuojama iš struktūrinių fondų 14. Be finansavimo, skiriamo iš Komisijos valdomo mokslinių tyrimų biudžeto, įgyvendinant įvairias bendrąsias programas, mokslinių tyrimų infrastruktūros vystymas taip pat gali būti remiamas iš ES struktūrinių fondų, kurie finansuojami iš ES biudžeto, bet už jų valdymą atsakingos valstybės narės. Kaip galimas finansavimo šaltinis 3 milijardų eurų suma, skirta 2000–2006 m. laikotarpio struktūrinių fondų infrastruktūros "mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir inovacijų" srityje buvo žymiai didesnė nei 715 milijonų eurų, skirtų mokslinių tyrimų infrastruktūrai pagal 6BP. 3 diagramoje pateikiamos atitinkamos sumos ir maksimalios bendrojo finansavimo normos pagal įvairius finansavimo šaltinius. 3 diagrama Struktūriniai fondai ir RTD bendrosios programos – palyginimas | 6BP | SF 2000–2006 | 7BP | SF 2007–2013 | Programavimo laikotarpis | 2002–2006 | 2000–2006 | 2007–2013 | 2007–2013 | RTDI skirtas biudžetas (milijonais eurų) | 17883 | 38815 | 53272 | 49744 | RTDI infrastruktūrai skirtas biudžetas (milijonais eurų) | 715 | 3128 | 1715 | 9758 | Tinkamumas | ES ir asocijuotos šalys | 1 tikslas: 2412 2 tikslas: 681 Bendrijos iniciatyva: 35 | ES ir asocijuotos šalys | Konvergencijos regionai: 7363 Regioninio konkurencingumo ir užimtumo regionai: 2247 Europos teritorinis bendradarbiavimas: 148 | Didžiausios bendrojo finansavimo normos | DS: 50 % CNI: 10 % | 1 tikslas: 75–85 % kiti tikslai: 50 % | DS: 50 % CNI: 3–6 milijonai eurų kiekvienam projektui | Konvergencijos regionai: 75–85 % Regioninio konkurencingumo ir užimtumo regionai: 50–85 % Europos teritorinis bendradarbiavimas: 75–85 % | Kai kurie pokyčiai Komisijos metode 7BP atveju 15. Septintojoje bendrojoje programoje (7BP) [7] (2007–2013 m.), palyginti su 6BP, mokslinių tyrimų infrastruktūros srityje padaryti keli pakeitimai. DS priemonei nustatytas metodas iš esmės nepasikeitė, tačiau keli pokyčiai atsirado CNI priemonėje atliekant projektų atranką, o finansavimo atveju visų pirma atsižvelgiama į parengiamąjį, o ne į diegimo etapą. 16. Projektų atrankos atveju 7BP metodas yra labiau pagrįstas "nuo viršaus į apačią" principu. Finansavimui atrinkti projektai iš esmės yra "Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gairėse" pateikti projektai. Tai yra Europos strateginio mokslinių tyrimų infrastruktūros forumo (European Strategy Forum on Research Infrastructures – ESFRI) parengtas sąrašas. 17. ESFRI – tai forumas, siekiantis nustatyti tinkamą mokslinių tyrimų politikos Europoje formavimo metodą. Jį sudaro už mokslinius tyrimus atsakingų ministerijų valstybėse narėse ir asocijuotose valstybėse atstovai ir Komisijos atstovas. Gairėse apibrėžti Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros moksliniai poreikiai 10–20 metų laikotarpiui bei nurodyti ypatingai mokslo vystymui ir inovacijoms Europoje svarbūs projektai. Audito apimtis ir metodas 18. Pagrindinis audito tikslas buvo įvertinti CNI ir DS paramos priemones bei jų indėlį įgyvendinant su mokslinių tyrimų infrastruktūra susijusios veiklos tikslus 6BP metu (2002–2006 m.). 19. Audito metu buvo siekiama atsakyti į šiuos klausimus: a) ar atlikus parengiamuosius tyrimus buvo pradėtos galimybių studijos ir parengiamasis darbas, kurie buvo naudingi sprendimų priėmėjams kuriant naujas mokslinių tyrimų infrastruktūras? b) ar CNI priemonė veiksmingai spartino naujos infrastruktūros įrengimą? c) ar įgyvendinant DC ir CNI priemones Komisija ėmėsi veiksmų skatinti papildomo finansavimo panaudojimą, numatytą 6BP sprendime? 20. Auditą sudarė: - mokslinių tyrimų infrastruktūros srities teisinio pagrindo analizė ir visų pirma DS ir CNI priemonių parengimas; - projektų atrankos ir priežiūros procedūrų peržiūra (įskaitant visas susijusias įvertinimo ataskaitas); - interviu su Komisijos darbuotojais ir pagrindinių Europos mokslinių tyrimų organizacijų atstovais bei mokslinių tyrimų ministerijomis aštuoniose valstybėse narėse (Belgijoje, Čekijos Respublikoje, Vokietijoje, Italijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje); - devynių iš 19 parengiamųjų tyrimų ir visų CNI projektų imties auditai vietoje; - visų neatrinktų pareiškėjų internetinė apklausa. Audituojamas laikotarpis buvo 6BP laikotarpis (2002–2006 m.). Audito metu tikrinti projektai pateikiamiIirII prieduose. Pastabos Parengiamųjų tyrimų priemonė Iš esmės pasiekti tikslai 21. Įgyvendinant parengiamųjų tyrimų priemonę buvo siekiama prisidėti prie galimybių studijų ir techninio parengiamojo darbo naujos infrastruktūros srityje su aiškia europine dimensija. Audito Rūmai priemonę laikė sėkminga, jei: - ES finansavimas palengvino tyrimų, kurie vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu sustiprino europinės dimensijos mokslinių tyrimų infrastruktūros tinklą, atlikimą; - bendrai finansuojami tyrimai suteikė europinę pridėtinę vertę. 22. Atsižvelgdami į įvairius atliktus audito interviu, Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad dalyviai iš esmės buvo teigiamos nuomonės apie parengiamųjų tyrimų priemonę ir kad, anot jų, dėl "parengiamųjų tyrimų" atlikimo padidėjo nacionalinių sprendimų priėmėjų sąmoningumas ir parama. Didžioji projektų dalis vėliau buvo įrašyta į ESFRI sąrašą (žr. 16 ir 17 dalis), tokiu būdu padidinant diegimo tikimybę (žr. 4 diagramą). 4 diagrama Audito metu tikrintų devynių DS projektų eiga +++++ TIFF +++++ 23. Interviu metu projektų koordinatoriai ir valstybių narių atstovai taip pat nurodė, kad parengiamiesiems tyrimams skirta Bendrijos parama buvo svarbi panaikinant atotrūkį tarp idėjos ir tikrojo projekto įgyvendinimo. Parama mokslininkams suteikė galimybę struktūruotu būdu pateikti ir pagrįsti savo pasiūlymus. Didžioji projektų koordinatorių dalis taip pat manė, kad galimybė kelioms institucijoms kartu bendradarbiauti bendrose įmonėse buvo vertingas ir svarbus šios paramos priemonės aspektas. 3 langelyje pateikiamas pagrindinių Europos mokslinių tyrimų institucijų, kurios galėjo būti konkurentėmis, bendradarbiavimo pavyzdys. 24. Paramos gavėjai ir mokslinių tyrimų organizacijų atstovai nurodė, kad siekiant gauti paramą parengiamasis infrastruktūros projekto etapas yra pats sudėtingiausias, ypač tuo atveju, kai būtinas tarptautinis bendradarbiavimas. DS priemonę, kai Komisijos teikiamo finansavimo dalis galėjo siekti iki 50 % visų išlaidų, apklaustieji laikė svarbia, kadangi ji prisidėjo vykdant svarbius europinius projektus. Apklaustieji manė, kad paneuropinį bendradarbiavimą sudėtinga pradėti tuomet, kai mechanizmai yra labiau skirti nacionalinei ar regioninei programai. 3 langelis EUROFEL projektas EUROFEL parengiamasis tyrimas buvo bendras 16 Europos tyrimų institucijų bandymas naujos kartos diegimui parengti laisvaelektronius lazerio šviesos šaltinius, kurie turėjo būti įrengti kaip paskirstyta infrastruktūra septyniuose Europos centruose. Pradžioje laisvaelektronių lazerių įdiegimui buvo parengti septyni skirtingi konkuruojantys projektai penkiose Europos šalyse. Tačiau Komisija patarė atskiroms institucijoms pateikti bendrą pasiūlymą, tokiu būdu sustiprinant europinį bendradarbiavimą šioje srityje. Kai kuriems dalyviams didžiausia projekto nauda buvo skirtingų institucijų, kurios iš tiesų galėjo būti konkurentės, bendradarbiavimas. Parengiamojo tyrimo sėkmę rodo tai, kad diegimo projektas yra įtrauktas į "Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros gaires". Įdiegimas turėtų būti baigtas per ateinančius 8–12 metų. Naujos infrastruktūros kūrimo (CNI) priemonė Spartinantis poveikis ir europinė pridėtinė vertė 25. ES lėšų skyrimo pagal naujos infrastruktūros kūrimo (CNI) priemonę kriterijai nėra pakankamai aiškūs. 2002/835/EB [8] Tarybos sprendime nustatyta, kad priemonė suteikia minimalų finansavimą, būtiną veiklos spartinimui ("katalizavimui"), kai didžioji diegimo ir veiklos išlaidų dalis užtikrinama iš nacionalinių ar kitų finansavimo šaltinių. Katalizatorius yra tai, kas paspartina ar paskatina reakciją ar procesą. Audito Rūmų nuomone, tai reiškia, kad CNI priemone teikiama parama turi padėti įgyvendinti projektus, kurie kitu atveju nebūtų įvykdyti. 26. 2002/835/EB sprendime taip pat nurodyta, kad parama turi būti teikiama atsižvelgiant į išsamų "europinės pridėtinės vertės" pagrindimą. 6BP atveju Komisijos 2002–2003 m. darbo programoje interpretuojamas CNI tinkamumo reikalavimas, nurodant, kad parama teikiama tuomet, jei ji "galėtų turėti didelį spartinantį poveikį europinės pridėtinės vertės kontekste". Kaip paminėta darbo programoje, tai galėtų atsispindėti labiau pritraukiant mokslinių tyrimų bendruomenę Europoje ar pagerinant sąlygas pasitelkus: - geresnę prieigą prie pasiūlytos infrastruktūros; - pažangesnę technologiją; - geresnį prisitaikymą tarpdisciplininiams tyrimams; - geresnius ryšius mokslinių tyrimų bendruomenėje. 27. Audito Rūmai išnagrinėjo visus CNI projektus ir įvertino, kaip Komisija pritaikė 2002/835/EB sprendime minėtus ir 2002–2003 m. darbo programoje nurodytus tinkamumo reikalavimus. 28. Dėl svarbios Europos mokslininkų galimybės naudotis infrastruktūra, Audito Rūmai nustatė, kad Komisija finansavo infrastruktūros įdiegimą ar įrangos įsigijimą, neužtikrindama pakankamos prieigos tyrėjams. Menkas "spartinantis poveikis"... 29. Siekdami įvertinti, ar naujos infrastruktūros kūrimo (CNI) parama turėjo "spartinantį poveikį", Audito Rūmai nagrinėjo: - projekto pradžios ir sutarčių su ES pasirašymo datų ryšį, galintį nurodyti projekto įgyvendinimui būtino finansavimo svarbą; - ar sprendimas projektams teikti paramą ar jos neteikti buvo lemiamas veiksnys projekto pradžiai ar tolesniam įgyvendinimui; - pagrindinių suinteresuotųjų šalių nuomonę dėl to, kokį spartinantį poveikį ES investicijos turėjo kitoms projektų investicijoms. 5 diagrama Projekto pradžios ir sutarties pasirašymo chronologija +++++ TIFF +++++ 30. Audito Rūmai audito metu nustatė, kad septynių iš devynių CNI projektų atveju jų pradžios datos buvo ankstesnės už atitinkamų Komisijos sprendimų ir vėlesnio sutarčių pasirašymo datas (žr. 5 diagramą). Aštuntasis projektas buvo pradėtas įgyvendinti po to, kai Komisija priėmė sprendimą, bet prieš sutarties pasirašymą. 31. Kadangi daugeliu atvejų projektai buvo vykdomi prieš sutarčių pasirašymą, o ES parama CNI projektams sudarė ne daugiau 10 % visų projekto išlaidų [9], nebuvo jokių įrodymų, kad ES teikiamas finansavimas yra lemiamas veiksnys priimant sprendimą dėl projekto įgyvendinimo ar jo atmetimo (žr. pavyzdį 4 langelyje). 32. Interviu metu Europos mokslinių tyrimų organizacijų ir valstybių narių ministerijų atstovai teigė, kad CNI priemonė "neturėjo spartinančio poveikio" veiklai, kuriai buvo skirta parama, dėl žemo turimo finansavimo lygio ir dėl to, kad tik 10 % visų projektų išlaidų nepakako šio poveikio susidarymui. 4 langelis DIRAC projekto 1 etapas DIRAC (Darmstadt Ion Research and Antiproton – Darmštato jonų ir antiprotonų mokslinių tyrimų centro) tarptautinio greitintuvo įdiegimo tikslas – modernizuoti esamus greitintuvus būsimiems visatos kilmės tyrimams. Šis projektas, kurį bendrai finansuos 14 partnerių (11 ES valstybių narių, Kinija, Indija ir Rusija), apima naujos infrastruktūros (magneto) įdiegimą ir esamos infrastruktūros (sinchrotrono greitintuvo ir spektrometro) modernizavimą. ES lėšomis, kurios sudarė 10,4 milijono eurų, buvo siekiama paremti pirmąjį projekto etapą, kuris buvo įvertintas 104 milijonais eurų. Manoma, kad bendra investicijų suma regione sudarys 1,2 milijardo eurų. Kai buvo pasirašyta sutartis su Komisija, projektas jau buvo pradėtas vykdyti. 33. Panaši pastaba buvo pateikta vertinimo grupės ataskaitoje: "[...] ekspertai mano, kad EK finansavimas turėjo didesnį poveikį parengiamiesiems tyrimams lyginant su infrastruktūros diegimo projektais, kadangi vis tiek diegimas būtų įgyvendintas, o 10 % ES pagalbos nauda kartais buvo nelabai aiški." [10] 34. Atsakydami į audito apklausos klausimus, devyni iš dešimties neatrinktų pareiškėjų patvirtino, kad Komisijos sprendimas dėl finansavimo neturėjo esminio poveikio projektų įgyvendinimui, didžioji pareiškėjų dalis, nors jie ir buvo atmesti, ir toliau vykdė projektus, tačiau kartais turėjo sumažinti jų apimtį (žr. 6 diagramą). 35. Kai Audito Rūmai panašų klausimą uždavė sėkmingų CNI projektų koordinatoriams, trys iš keturių atsakė, kad neigiamas Komisijos sprendimas nebūtų sutrukdęs jų projektų eigai (taip pat žr. 6 diagramą). 6 diagrama Sėkmingų ir nesėkmingų pasiūlymų įgyvendinimas Ar jūs įgyvendinote projektą nepaisant neigiamo sprendimo dėl ES finansavimo? | Ar neigiamas sprendimas dėl ES finansavimo būtų sutrukdęs projekto įgyvendinimui? | +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | Nesėkmingų siūlytojų apklausa | Interviu su projektų koordinatoriais | ...tačiau pasinaudojus CNI parama įsigyta papildomos ar geresnės įrangos 36. Nors ES lėšos, kuriomis 10 % dengiamos nacionaliniu lygmeniu patvirtintų projektų išlaidos, turėjo menką "spartinantį poveikį" iš esmės visiems projektams, jomis pasinaudojus buvo galima įsigyti ar įdiegti papildomos įrangos, kuri nebuvo numatyta pradiniame projekto pasiūlyme. Tokiu būdu šis finansavimas papildė nacionalinį finansavimą ir tokiu būdu ES lėšomis prisidėta prie infrastruktūros aprūpinimo gausesnėmis ar geresnėmis technologinėmis priemonėmis. Kai kuriais atvejais skyrus šią paramą palengvėjo tarpdisciplininis naudojimasis įrengimais. Finansavimo papildomumas Komisija ragino naudoti papildomą finansavimą, bet jos veiksmai buvo riboti 37. Kaip nurodyta 14 dalyje, be to, kad infrastruktūra finansuojama iš mokslinių tyrimų biudžeto, Bendrijos parama taip pat gali būti teikiama iš struktūrinių fondų, ją skiriant regioninės ir sanglaudos politikos priemonėms. EIB taip pat gali finansuoti europinės dimensijos mokslinių tyrimų infrastruktūros projektus. 38. Dvigubas finansavimas ar prašymas skirti paramą tam pačiam išlaidų punktui iš skirtingų priemonių yra draudžiamas. Bendras projekto finansavimas skirtingais ES finansavimo mechanizmais yra retai įmanomas dėl specialių kiekvienam instrumentui skirtų bendro finansavimo taisyklių. Vis dėlto naudojimasis papildomais finansavimo šaltiniais nedraudžiamas. Finansavimo papildomumas reiškia, kad skirtingi finansavimo šaltiniai naudojami skirtingai projekto veiklai, vykdomai susijusiu ar nuosekliu būdu [11]. 39. Galimybė naudotis papildomu finansavimu iš skirtingų europinių šaltinių buvo aktyviai palaikoma įvairiuose Bendrijos dokumentuose. Savo 2000 m. gegužės mėn. ataskaitoje [12] Europos Parlamentas ryžtingai ragino papildomą finansavimą naudoti įgyvendinant bendrąją mokslinių tyrimų programą ir kitas Bendrijos politikas, visų pirma struktūrinius fondus. Komisijos komunikate "Europos mokslinių tyrimų erdvės link" [13] teigiama, kad mokslinių tyrimų infrastruktūros srityje reikėtų pasinaudoti galimybe derinti struktūrinius fondus, EIB paskolas ir 6BP finansavimą. 40. Apie papildomo finansavimo panaudojimą taikant DS ir CNI priemones taip pat buvo užsiminta 6BP patvirtinančiuose sprendimuose [14] ir specialiojoje programoje "Europos mokslinių tyrimų erdvės formavimas" [15]. Parengiamieji tyrimai turėjo būti vykdomi atsižvelgiant į sistemingą "šios infrastruktūros finansavimui skiriamos paramos galimybių iš kitų šaltinių, įskaitant EIB ar struktūrinius fondus", nagrinėjimą. Pagal CNI priemonę teikiama parama "gali papildyti šios infrastruktūros finansavimui skiriamas lėšas iš EIB ar struktūrinių fondų". Papildomo finansavimo naudojimas taip pat buvo paminėtas mokslinių tyrimų infrastruktūros darbo programoje [16]. 41. Derinant struktūrinių, sanglaudos ir kitų finansavimo šaltinių panaudojimą su mokslinių tyrimų lėšomis visų pirma siekiama išnaudoti ES konvergencijos regionų galimybes pramonės ir mokslinių tyrimų vystymo srityje. 42. Nors papildomų finansavimo šaltinių naudojimas buvo skatinamas pirmiau minėtuose sprendimuose ir dokumentuose, 6BP metu Komisija šio klausimo aktyviai nenagrinėjo. Nebuvo parengtos jokios gairės, kurios būtų padėjusios projektų koordinatoriams ieškoti galimos finansavimo sinergijos. Tokiu būdu šiuo laikotarpiu parama iš struktūrinių fondų lėšų ar EIB paskola nebuvo skirta jokiam CNI projektui. Didžioji apklaustų nesėkmingų pareiškėjų nurodė, kad jiems nebuvo pranešta apie galimybę pasinaudoti papildomais finansavimo šaltiniais (žr. 7 diagramą). 43. Taip pat reikėtų, kad Komisija imtųsi praktinių priemonių, siekiant tinkamai valdyti papildomumo aspektą, t. y. dvigubo finansavimo ar netinkamo bendro finansavimo patikrų. Tačiau buvo nustatyta, kad: i) atitinkami generaliniai direktoratai (RTD ir REGIO) nenustatė bendros "mokslinių tyrimų infrastruktūros" apibrėžties; ii) du DG negalėjo atskirti informacijos, susijusios su 6BP ir struktūrinių fondų tinkamais finansuoti projektais; iii) pagal sanglaudos politiką nebuvo parengtos specialios priemonės ir duomenų bazės, skirtos finansavimo papildomumo valdymui ir koordinavimui. 7 diagrama Informacija apie finansavimo papildomumą – Europos Audito Rūmų vykdytos atmestų pareiškėjų apklausos rezultatai Ar Komisija ar nacionalinė kontaktinė institucija Jums pranešė apie galimybę mokslinių tyrimų infrastruktūros programos finansavimą papildyti kitais ES finansavimo šaltiniais? +++++ TIFF +++++ Išvados ir rekomendacijos 44. Audito Rūmai mano, kad DS priemonė iš esmės atitiko tikslus, tačiau CNI priemonės pridėtinė vertė buvo nedidelė. Ar DS priemonė buvo naudinga sprendimų priėmėjams? 45. Mokslinių tyrimų bendruomenės atstovai iš esmės teigiamai atsiliepė apie parengiamųjų tyrimų priemonę. Jie manė, kad ji suteikė galimybę struktūruotu būdu plėtoti mokslines idėjas, testuojant būsimos potencialios mokslinių tyrimų infrastruktūros galimybes. Ypač buvo giriama įvairioms institucijoms suteikta bendradarbiavimo galimybė. Procesas sprendimų priėmėjams padėjo nustatyti, kurie projektai buvo verti paramos ir didžioji audito metu tikrintų DS projektų dalis buvo įtraukta į ESFRI sąrašą. Ar įgyvendinant CNI priemonę prisidėta prie naujos infrastruktūros kūrimo? 46. Finansavimas pagal CNI priemonę neturėjo lemiamos įtakos projektų įgyvendinimui. Pagal CNI skirta parama padėjo atlikti kai kuriuos atitinkamų investicinių projektų techninius patobulinimus, įsigijus naujos ar geresnės įrangos. Tačiau CNI priemone nebuvo prisidėta prie naujos infrastruktūros kūrimo, ji buvo labiau papildomas finansavimo šaltinis įgyvendinant projektus, kurie būtų buvę vykdomi ir be šios priemonės. 1 rekomendacija Komisija turėtų iš naujo apsvarstyti, ar būsimose bendrosiose programose, CNI projektai turėtų būti finansuojami iš mokslinių tyrimų biudžeto, atsižvelgiant į Audito Rūmų nustatytus faktus dėl europinės pridėtinės vertės ir spartinančio poveikio. Komisija turėtų užtikrinti, kad sistemos tikslai būtų suformuluoti taip, kad jie būtų visiems aiškūs ir suprantami bei realistiški, atsižvelgiant į projektui numatyto finansavimo dydį. Ar Komisija taikė priemones papildomo finansavimo srityje? 47. Nepaisant to, kad galimybė DS ir CNI projektus finansuoti iš papildomų ES biudžeto šaltinių buvo įtraukta į 6BP sprendimą, Komisija jos aktyviai neskatino ir tokiu būdu ja nebuvo pasinaudota. 2 rekomendacija Komisija turėtų paaiškinti, ko ji siekia į teisės aktus įtraukdama galimybę pasinaudoti papildomomis lėšomis. Ji turėtų išnagrinėti šio finansavimo privalumus ir trūkumus bei susijusias išlaidas ir ekonominę naudą. Jei ji mano, kad naudingos sinergijos galima pasiekti sujungiant numatytas ES lėšas, EIB paskolas ir nacionalinį finansavimą, ji turėtų aktyviai skatinti papildomų finansavimo šaltinių naudojimą užtikrinant, kad bus įgyvendintos tinkamos kontrolės priemonės, siekiant užkirsti kelią ir aptikti bet kokį netinkamą pasinaudojimą šia galimybe. Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2010 m. gegužės 5 d. įvykusiame Audito Rūmų posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Support for Research Infrastructures in the FP6 Specific Programme on "Structuring the European Research Area" Work Programme 2002-2003 (Mokslinių tyrimų infrastruktūrai teikiama parama pagal specialią 6BP programą "Europos mokslinių tyrimų erdvės formavimas" – 2002 ir 2003 m. darbo programa), p. 1. [2] 1999 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas 1999/173/EB, patvirtinantis specialią mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programą, siekiant pagerinti žmogiškąjį mokslinių tyrimų potencialą ir socio-ekonominių žinių bazę (1998–2002 m.) (OL L 64, 1999 3 12, p. 105). [3] Žr. Komisijos tarnybų darbo dokumentą "A European Research Area for Infrastructures" (Su infrastruktūra susijusi Europos mokslinių tyrimų erdvė), SEC(2001) 356, 2001 2 27. [4] Kvietimas teikti pasiūlymus 6BP-2003-Infrastruktūra-4. [5] Vertintojai pažymėjo, kad "šio kvietimo teikti pasiūlymus atveju paraiškų perteklius šešis kartus viršijo numatytą biudžetą (70 milijonų eurų). Netgi atsižvelgus į pačius geriausius pasiūlymus, pagal ataskaitoje skirtus taškus, paraiškų perteklius yra per didelis du ar tris kartus." 2004 m. gegužės 7 d. ekspertų grupės ataskaita dėl kvietimo 6BP-2003-Infrastruktūra-4. [6] Kvietimas teikti pasiūlymus taip pat buvo skirtas kitai projektų kategorijai ("papildomoms priemonėms"), kuri šio audito metu nebuvo nagrinėjama. Šioje kategorijoje buvo atrinkti du projektai. [7] Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1982/2006/EB (OL L 412, 2006 12 30, p. 1). [8] OL L 294, 2002 10 29, p. 44. [9] Speciali išlyga Nr. 34 dėl CNI: "Kitai specialiai veiklai skirtos paramos išlaidų, kurias patyrė rangovai, taikydami "visų išlaidų (FC)", "visų išlaidų nustatyto dydžio sumos (FCF)" ar "papildomų išlaidų (AC)" modelius, suma negali viršyti 10 % visų tinkamų išlaidų." [10] Tyrimų infrastruktūros veiksmai – Kvietimas 6BP-2003-Infrastruktūra-4: Grupės ataskaita, p. 4. [11] Competitive European regions through research and innovation. Practical Guide to EU funding opportunities for research and innovation ("Moksliniais tyrimais ir inovacijomis grindžiamas Europos regionų konkurencingumas. Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo galimybės ES – praktinis vadovas"), Red. 2 02/12/2008, p. 12 ir 13. [12] Ataskaita dėl Komisijos komunikato "Europos mokslinių tyrimų erdvės link" (COM(2000) 6 – C5-0115/2000 – 2000/2075(COS)). [13] "…reikėtų pasinaudoti derybų galimybe dėl struktūrinės paramos, planuojamos 2000–2006 m., siekiant ištirti, kaip geriausiai suderinti pagal šią sistemą (t. y. struktūrinius fondus) įgyvendinamus projektus su projektais, kurie vykdomi pagal europines programas". COM(2000) 6, p. 18. [14] Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1513/2002/EB (OL L 232, 2002 8 29, p. 1). [15] 2002 m. rugsėjo 30 d. Tarybos sprendimas 2002/835/EB, priimantis mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos konkrečią programą: "Europos mokslinių tyrimų erdvės formavimas" (2002–2006 m.). [16] Darbo programa (2002–2003 m.): Mokslinių tyrimų infrastruktūrai teikiama parama pagal specialią 6BP programą "Europos mokslinių tyrimų erdvės formavimas", pirma papildyta redakcija, 2003 m. birželio mėn. -------------------------------------------------- I PRIEDAS MOKSLINIŲ TYRIMŲ PROJEKTŲ REZULTATAI Kategorija | Projekto santrumpa | Projekto pavadinimas | Pagrindiniai projekto rezultatai [1] | Pagrindinis ES finansavimo poveikis [1] | Diegimo perspektyvos [1] | Laisvaelektroniai lazeriai | EUROFEL | European FEL Design Study | Pasirengimas naujos kartos laisvaelekronių lazerių šviesos šaltinių diegimui. Projekto poveikis iš esmės yra techninis, kadangi jis padėjo išspręsti inžinerines problemas (kritinių elementų koncepcija). | Panašias infrastruktūras rengiančių kelių institucijų bendradarbiavimas techniniais aspektais. | Paskirstytos infrastruktūros tinklas, įtrauktas į ESFRI gaires. | Kita - Greitintuvai | EUROTeV | European Design Study Towards a Global Linear Collider | Dalyvavimas tarptautiniame projekte (ILC Global Effort). Visų pirma darbai apima priešpriešinių srautų greitintuvo posistemių tyrimus ir kitus svarbius tarptautinės vertinimo grupės nustatytus klausimus. | Kelių europinių organizacijų dalyvavimas konsorciume (koordinatorius dalyvautų pasaulinio ILC projekte taip pat ir be ES finansavimo, tačiau mažesniu mastu). | Techninė pasaulinio projekto ataskaita planuojama 2012 m., galimas diegimas bus pradėtas 2010 m. pabaigoje. | Astrofizika | ELT DESIGN STUDY | Extremely Large Telescope Design Study | Įgalinančių technologijų ir koncepcijų, būtinų galimam Europos didžiajo optinio infraraudonųjų spindulių teleskopo diegimui, rengimas. | Į DS yra įtrauktos beveik visos didžiausios Europos institucijos. Projektas atspindi visos europinės astronominės bendruomenės konsensusą. | Pasaulyje vykdomi keli panašūs konkuruojantys projektai. Tik vienas jų bus baigtas. Todėl teleskopo diegimas lieka neaiškus. Parengiamoji diegimo veikla buvo vykdoma pagal 7BP. | Branduolinė fizika | EURISOL DS | European Isotope Separation On-Line Radioactive Ion Beam Facility | Naujos infrastruktūros sukūrimas, siekiant išvengti svarbių tikėtinų techninių problemų; galimybių studija; su vieta ir vartotojais susiję aspektai. | Projekto nebūtų galima įgyvendinti be ES finansavimo; sinergija su kitais europiniais projektais. | Vis dar nėra ESFRI sąraše. | Statinių projektavimas | L-SURF | Large Scale Underground Research Facility on Safety and Security | Galimybių studija, techninės specifikacijos, verslo planas su finansinėmis galimybėmis pagal skirtingus verslo scenarijus, juridinio asmens įsteigimo vertinimas. | Apsaugos ir saugumo veiklos Europoje apžvalga. | Vizito metu juridinis asmuo nebuvo įsteigtas. Galimo įdiegimo finansavimas nėra užtikrintas. | Aplinkosauga | DesignACT | Designing the Aquaculture Centre of Technology-facing the unmet needs in European aquaculture | Akvakultūros infrastruktūros inventorius ir poreikių apibrėžimas, specifikacijų parengimas, išlaidų skaičiavimas, aplinkosauginė apklausa, valdymas, veiklos ir finansiniai planai, įdiegimo planas ir plėtros strategija, naujo juridinio asmens finansavimas. | Pagrindas unikaliai didelio masto eksperimentinei jūros akvakultūros infrastruktūrai, atvirai užsienio mokslininkams, su stipriu IRT komponentu ir mokymų galimybėmis studentams. | Neįtrauktas į ESFRI sąrašą, bet su perspektyvomis nacionaliniam finansavimui. | Branduolinė fizika | DIRAC secondary-Beams | Internal Target experiments with highly energetic stored and cooled secondary beams at the International Accelerator Facility, Darmstadt Ion Research and Antiproton Center (DIRAC) | Technologijų prototipų ir akceleratoriaus elementų kūrimas, testavimas ir galimybių patvirtinimas. | Projektas subūrė daugelį institucijų visame pasaulyje. Kadangi parengiamajam etapui nebuvo skirta pakankamai lėšų iš nacionalinių finansavimo mechanizmų, tokiu mastu negalėjo būti vykdomi šios infrastruktūros parengiamieji darbai. | Diegimas pradėtas ir jį tikimasi baigti 2016 m. | Astrofizika | SKADS | Square Kilometre Array Design Study | Ekonomiškai veiksmingos technologijos ir sistemos koncepcijos parengimas. | Projektas subūrė daug naujų radijo astronomijos grupių Europoje, prisidedančių ir įtrauktų į SKA kūrimą. | Projektas įtrauktas į ESFRI sąrašą. | Kita - Astrodalelės | KM3NeT | Design Study for a Deep Sea Facility in the Mediterranean for Neutrino Astronomy and Associated Sciences | Pagrindinis rezultatas yra techninė projekto ataskaita dėl gelmių neutrino teleskopo ir jūrų mokslo platformos. Taip pat buvo nagrinėti vietos aspektai. | Žymus ES finansavimo poveikis: be jo infrastruktūros diegimo studija būtų mažiau pagrįsta ir turėtų mažiau įtikinamą įgyvendinimo perspektyvą. | Projektas įtrauktas į ESFRI sąrašą, ryškėja kai kurie papildomi įsipareigojimai nacionaliniu lygmeniu. | [*] Audito interviu išvados. -------------------------------------------------- II PRIEDAS ES VYKDOMO CNI PROJEKTŲ FINANSAVIMO DALIS Projekto santrumpa | Dotacijos sutarties pasirašymo data (Komisija) | Projekto pradžios data (ir trukmė) | Visas biudžetas po derybų (eurais) | ES lėšos (eurais) | ES lėšos/Sukauptas finansavimas (%) | Projekto aprašymas | ES lėšų paskirtis | ALMA Enhancement | 2005 10 19 | 2006 1 1 (60 mėn.) | 284015100 | 8518360 | 3,00 % | Alma Enhancement yra didelio ALMA (Atacama Large Millimeter Array) projekto – bendro Europos-Šiaurės Amerikos projekto – dalis. ALMA šiuo metu yra didžiausias pasaulyje žemės astronomijos projektas. ALMA infrastruktūros diegimas Čilėje pradėtas jau 2003 m. Planuojama, kad jis bus visiškai baigtas 2012 m. ES ALMA stiprinimo projektas suteikia galimybę įdiegti papildomus ALMA techninės ir programinės įrangos komponentus, pridedant penktą diapazoną milimetriniame ir submilimetriniame bangų diapazone, kurį pasitelkus galima gauti tikslesnius vaizdus ir atlikti aukštos rezoliucijos vandens linijų matavimus. | ES lėšos skirtos visiems darbų paketams. Didžioji darbų paketų dalis yra susijusi penkto diapazono imtuvų projektavimu, gamyba, surinkimu ir patikrinimu. | BINASP | 2005 9 27 | 2004 3 15 (60 mėn.) | 20869204 | 1912120 | 9,16 % | BINASP projektas apima nanobiotechnologijos mokslinių tyrimų infrastruktūros ir įrangos diegimą AREA mokslo parke Trieste. Tuo tikslu turi būti įgyvendintos septynios užduotys (tarp kurių pastatas gyvūnams, pažangus mikroskopijos ir nanoskopijos padalinys, optinio ir molekulinio vaizdo laboratorija ir pan.). Visų pirma siekiama nustatyti naujas technikas ir įsigyti būtiną įrangą. | Šiame projekte kiekvienos pasiūlytos užduoties atlikimui ES skyrė apie 7 % lėšų. 20 % Europos finansavimo buvo paprašyta vien tik 1 užduočiai (valdymas) ir 10 užduočiai (nanobiofotoninės infrastruktūras įrengimas). | CeMaCE | 2005 4 18 | 2004 3 5 (36 mėn.) | 8996302 | 937432 | 10,42 % | CeMaCE projektu siekiama padidinti investicijas, šiuo metu skiriamas laboratoriniams įrengimams ir specializuotai įrangai, kad būtų sukurtas jūrų cheminės ekologijos integruoto mokslo centras. Pagrindinės užduotys – jūrų ekotrono ir jūrų cheminės ekologijos laboratorijos sukūrimas bei molekulinės biologijos laboratorijos ir priėmimo infrastruktūros modernizavimas. | ES lėšų prašoma visoms užduotims, išskyrus priėmimo infrastruktūros modernizavimą. 1 užduoties atveju (jūrų ekotrono diegimas) prašomos lėšos sudaro 100 % jos išlaidų, o prašomos lėšos dviejų laboratorijų finansavimui sudaro mažiau nei 10 %. | CISB | 2005 3 21 | 2004 3 5 (48 mėn.) | 18866474 | 1730000 | 9,17 % | Šiuo projektu siekiama sukurti naują infrastruktūrą, Integruotos struktūrinės biologijos centrą (CISB), kuriame bus derinami trijų pirmaujančių tarptautinių institutų (EMBL, ESRF ir ILL) bei Joseph Fourier universiteto ištekliai. Be naujos laboratorijos įdiegimo ir įrengimo (1 ir 2 užduotys), projektu siekiama teikti naujas ar modernizuotas technines platformas, skirtas remti postgenominę struktūrinę biologiją (3–9 užduotys). | ES finansavimo nebuvo prašoma 1 ir 2 užduotims (diegimas ir aprūpinimas įranga). Daugiau nei 60 % ir 68 % lėšų (425 000 eurų ir 200000 eurų) buvo prašoma difraktometro, skirto neutroninei proteino kristalografijai, LADI III kūrimui ir didelio našumo elektronų mikroskopijos platformos diegimui. | DAM-LR | 2005 4 11 | 2005 1 1 (36 mėn.) | 3596000 | 382000 | 10,62 % | DAM-LR projektas yra visiškai paskirstyta virtuali infrastruktūra. Juo siekiama sukurti ir įdiegti Europos mokslinių tyrimų bendruomenei skirtą infrastruktūrą, kuri palengvintų įvairių lingvistinių išteklių (daugialypės terpės tekstynų, žodynų, gramatinių aprašymų ir pan.) valdymą bei prieigą. DAM-LR centralizuoja institucijų-partnerių kalbinių išteklių archyvus, kad vartotojai turėtų vieną bendrą atmintį. | Projektas apima dvylika užduočių. Pirmosios septynios užduotys iš esmės susijusios su vietine infrastruktūra ir ES finansavimo neprašoma. Kitos penkios skirtos paskirstytos infrastruktūros sukūrimui. Tam skiriamos ES lėšos (35–55 %). | DIRAC-PHASE-1 | 2005 12 9 | 2005 10 1 (48 mėn.) | 100951660 | 10405360 | 10,31 % | Šis projektas yra pirmasis Tarptautinio antiprotonų ir jonų tyrimų infrastruktūros (International Facility for Antiproton and Ion Research - FAIR) kūrimo etapas. Jo vertė – apie 1,2 milijardo eurų. DIRAC-PHASE-1 tikslas – aktyviai skatinti infrastruktūros efektyvumą ir UNILAC/SIS18 greitintuvo sistemos mokslinių tyrimų gebėjimus GSI laboratorijoje Darmštate, siekiant gauti didesnį pluošto intensyvumą ir energiją. Tai bus pasiekta du kartus patobulinus sunkiųjų jonų sinchrotroną SIS18, infrastruktūrą pritaikius R3B magnetui ir patobulinus HADES spektrometrą. | ES finansavimas panašiomis dalimis skirtas visoms užduotims, išskyrus vieną (pavadintą "bendras kūrimas: visos kitos kūrimo užduotys projekto įgyvendinimo metu"), kuriai finansavimas nebuvo prašomas. | EUTRICOD | 2005 10 19 | 2004 11 1 (48 mėn.) | 21814400 | 2060000 | 9,44 % | Šio projekto tikslas – sustiprinti ir išplėsti mokslinių tyrimų gebėjimus bei pasiekti tarptautinį pripažinimą kaip Įvežtinių ir labai užkrečiamų ligų Europos mokymo ir mokslinių tyrimų centras. | Didžiosios ES finansavimo dalies prašoma trims specialiems darbų paketams: BSL 3 insektariumo ir BSL 4 skyriaus sukūrimui bei mokslinių tyrimų miestelio Ganoje modernizavimui. | ISIS TS2 | 2005 4 21 | 2005 3 1 (48 mėn.) | 165015111 | 11000000 | 6,67 % | ISIS TS 2 – ISIS neutronų skaldymo šaltinio patobulinimas, suteikiantis galimybę naudoti 18 naujų neutronų sklaidos instrumentų su geresniais ir optimizuotais rezultatais. Projektu siekiama vystyti pirmus septynis instrumentus. | ES finansavimo iš esmės prašoma trims užduotims, susijusioms su trijų instrumentų projektavimu ir diegimu (1 užduotis LET, 5 užduotis NIMROD ir 7 užduotis WISH); lėšų taip pat prašoma likusioms užduotims. ES finansavimo nebuvo prašoma tik vienai užduočiai (užduotis: išgauto protonų pluošto projektavimas ir diegimas, pastatai ir paslaugos). | STAR | 2005 4 18 | 2004 10 1 (36 mėn.) | 103925000 | 11000000 | 10,58 % | Projekto tikslas – prisidėti prie pasaulyje plačiai pripažįstamos ir unikalios europinės mokslinių tyrimų platformos pažangiems silikono tyrimams ir vystymui sukūrimo. Tai bus atliekama plečiant infrastruktūrą, pasitelkus 300 mm atitikties veiksmais grindžiamas mokslinių tyrimų bandomąsias linijas, diegiamas IMEC CEA / LETI ir FHG su iš esmės papildoma įranga; trys nauji mokslinių tyrimų įrenginiai sudarys tinklą, skirtą optimizuotam silicio plokštelių keitimui, ką galėtų funkcionuoti vadinamas "virtualaus perdirbimo įrenginys". | ES finansavimo prašoma visiems darbų paketams: 10 % prašoma pirmiems trims (300 mm infrastruktūros išplėtimas visuose trijuose objektuose), o 100 % prašoma valdymui ir platinimui. | --------------------------------------------------