[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.07.2005 KOM(2005) 322 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS USE programa [pic] TURINYS 1. Įvadas 4 2. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai pakeitimai (2005–2009 m.). 5 2.1. Specifinės pavojingos medžiagos 5 2.1.1. Galiojantys teisės aktai 5 2.1.2. Pasirinktoji ateities politika 5 2.2. Pašarų uždraudimas 5 2.2.1. Galiojantys teisės aktai 6 2.2.2. Pasirinktoji ateities politika 6 2.3. Monitoringo (stebėsenos) programos 7 2.3.1. Galvijai 7 2.3.2. Smulkieji atrajotojai 8 2.3.3. Elniniai 9 2.4. Šalių skirstymas į kategorijas pagal GSE rizikos laipsnį. 10 2.5. Užsikrėtusių USE smulkiųjų atrajotojų skerdimo politikos apžvalga 11 2.5.1. Galiojantys teisės aktai 11 2.5.2. Pasirinktoji ateities politika 11 2.6. Galvijų kohortos skerdimas 11 2.6.1. Galiojantys teisės aktai 12 2.6.2. Pasirinktoji ateities politika 12 2.7. JK apribojimai 12 2.7.1. Galiojantys teisės aktai 13 2.7.2. Pasirinktoji ateities politika 13 3. Ilgalaikiai pakeitimai (2009–2014 m.) 13 3.1. Priežiūra 13 3.2. Specifinės pavojingos medžiagos 14 3.3. Bandų sertifikavimas 14 3.4. Ožkų genetinis atsparumas 14 4. Alternatyvūs scenarijai, jei teigiamos tendencijos nustoja reikštis 14 5. Išvada 15 6. I priedas 16 7. II priedas: monitoringo (stebėsenos) duomenys 19 8. III priedas: priežiūros programos išlaidos 21 1. ĮVADAS Komisija su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu ne kartą svarstė įvairius klausimus dėl GSE atžvilgiu vykdomos politikos etapų, pvz., specifinių pavojingų medžiagų (SPM), pašarų uždraudimo ir tyrimams tinkamo amžiaus. Pasiekėme tokį etapą, kai tam tikrų priemonių pakeitimai, jei teigiamos tendencijos pasireikš ateityje ir bus sudarytos mokslui palankios sąlygos, galėtų būti numatyti nesukeliant pavojaus vartotojų sveikatai ar GSE išnaikinimo politikai. Iš tikrųjų, sprendžiant iš įvairių rodiklių jau dabar galima numanyti apie GSE epidemijos raidą teigiama linkme ir ženklų padėties pagerėjimą pastaraisiais metais dėl riziką mažinančių priemonių įgyvendinimo. Be to, patikrinimų ataskaitose atsispindi, kad valstybės narės GSE reikalavimus įgyvendina geriau. Pagrindiniai rodikliai pateikiami I priedo 1, 2 ir 3 diagramose. Europos Sąjungoje konstatuojamas bendras ligos atvejų skaičiaus sumažėjimas (maždaug 850 GSE atvejų ES 25 2004 m., palygti su 2129 GSE atvejais ES 15 2002 m.). Akivaizdžiai matoma per pastaruosius ketverius metus aptiktų teigiamų GSE atvejų mažėjimo tendencija, esant 35 % sumažėjimui nuo 2002 m. I priedo 1 diagramoje pateiktas atvejų, kilusių nuo 1996 m., skaičiaus sumažėjimas pagal gimimų kohortas. I priedo 2 diagramoje pavaizduoti nuo 2001 m. aptikti teigiami GSE kilmės atvejai, išskyrus JK. Kreivės viršūnė ir tolesnė mažėjimo tendencija rodo, kad vartojant pašarus daugiausiai užsikrėsta buvo 1994–1995 m. prieš staigų kritimą dėl taikytų GSE priemonių, pvz., dalinį pašarų uždraudimą 1994 m. ir visišką pašarų uždraudimą 2001 m. 2001 m. visiško pašarų uždraudimo poveikį dėl vidutinio 6–8 metus trunkančio GSE inkubacinio periodo bus galima įvertinti ateity. Iš I priedo 3 diagramos matyti, kad vidutinis paskerstų sveikų gyvulių, kuriems nustatyta teigiami atvejai, amžius ES 15 nuo 2001 m. iki 2004 m. padidėjo nuo 76,2 mėnesių iki 95,0 mėnesių; vidutinis sveikų paskerstų gyvulių, kuriems nustatyta teigiami atvejai amžius naujosiose valstybėse narėse 2004 m. buvo 79,9 mėnesiai. Sprendžiama, kad užsikrėsta buvo per labai ribotą praeities laikotarpį, prieš įsigaliojant griežtoms GSE priemonėms Bendrijos lygiu. Atsižvelgdama į pagerėjusią padėtį, Komisija ėmėsi šios iniciatyvos pateikti trumpalaikę, vidutinės trukmės ir ilgalaikę GSE strategijos programą. Po mokslinio įvertinimo bet kokio pobūdžio sušvelninimas turėtų būti inicijuotas atvirais svarstymais su suinteresuotosiomis šalimis ir pagrįstas aiškia ryšių strategija. Atsižvelgiant į politines pasekmes, kurios buvo juntamos po pirmosios ir antrosios GSE krizės, bet koks net ir moksliškai pagrįstas sušvelninimas, iš valstybių narių, siekiančių sušvelninti dabar galiojančias priemones, gali pareikalauti politinės drąsos. Rengiant šią strategiją didžiausias dėmesys skirtas per daugelį metų suformuotai aukšto lygio vartotojų apsaugai užkrečiamosios spongiforminės encefalopatijos prevencijos kontrolės ir išnaikinimo srityse. Vis dėlto šiame procese taip pat svarbu atkreipti dėmesį ir į kitas pastaraisiais metais gyvuliams ir žmonių sveikatai iškilusias grėsmes, įskaitant SŪRS ir naujas paukščių gripo formas. Pagal turimus duomenis, būtinybė persvarstyti maisto saugos ir gyvulių sveikatos srityse galiojančius prioritetus nuolat didėja. Siekiant sutelkti dėmesį į šias naujas grėsmes, padrąsinimą keliančios tendencijos GSE srityje vertos išsamaus galimybių persvarstymo. 2. TRUMPALAIKIAI IR ILGALAIKIAI PAKEITIMAI (2005–2009 M.). 2.1. Specifinės pavojingos medžiagos Strateginis tikslas: Užtikrinti ir išlaikyti esamą vartotojų apsaugos lygį ir toliau užtikrinant saugų SPM sunaikinimą, bet pakeisti sąrašą ir amžiaus kategorijas, remiantis nauja ir besivystančia moksline nuomone 2.1.1. Galiojantys teisės aktai Specifinės pavojingos medžiagos yra pati svarbiausia visuomenės sveikatos apsaugos priemonė. Pradinis, mokslinėmis žiniomis ir prevencijos principu pagrįstas SPM sąrašas buvo sudarytas prieš 1995 metus. Nuo to laiko bendroji padėtis pagerėjo, atsirado naujų mokslinių duomenų. Apribojimai vartoti SPM draudžia tokius produktus naudoti iš jų kilusių produktų, kurie skirti vartoti maistui ir pašarams, pvz., taukų, želatinos, kolageno ir dikalcio fosfato, gamybai. 2.1.2. Pasirinktoji ateities politika Bet koks galiojančio specifinių pavojingų medžiagų sąrašo dalinis pakeitimas turėtų būti grindžiamas naujomis, besivystančiomis mokslinėmis žiniomis, bet išlaikant aukštą Europos Sąjungos teritorijoje esančių vartotojų apsaugos lygį. Be to, persvarstant SPM politiką, reikėtų pasinaudoti GSE aktyviojo monitoringo priežiūros duomenimis. 2005 m. balandžio 27–28 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) priėmė nuomonę dėl SPM, kuria palaikomas dabar galiojančios amžiaus ribos didinimas centrinės nervų sistemos audiniams nuo 12 iki 21 ar 30 mėnesių, atsižvelgiant į suteiktą vertę ypač retiems, tarp jaunų gyvulių aptiktiems GSE atvejams. Šia nuomone sudaroma galimybė iš dalies pakeisti dabar galiojantį SPM sąrašą ir ypač, pradžioje, stuburo pašalinimui taikomą amžiaus ribą. Smulkiųjų atrajotojų SPM sąrašas priklauso nuo EMST neseniai atlikto rizikos įvertinimo rezultatų. Sulaukus mokslininkų patarimų dėl taukų, kolageno ir želatinos perdirbimo standartų, šiems produktams jie bus patikslinti numatant sušvelninimo galimybę palyginti su esamais reikalavimais. 2.2. Pašarų uždraudimas Strateginis tikslas: Sušvelninti tam tikras visiško pašarų uždraudimo priemones, jei laikomasi tam tikrų sąlygų 2.2.1. Galiojantys teisės aktai Galvijus, avis ir ožkas maitinti žinduolių ar naminių paukščių mėsa ir kaulų miltais (MKM) draudžiama nuo 1994 m liepos mėnesio. Šis dalinis draudimas vėliau buvo išplėstas ir 2001 m. sausio 1 d. ES visiškai uždraudė vartoti gyvūninius baltymus, perdirbtus į auginamiems gyvuliams skirtus produktus, išskyrus tam tikras išimtis, pvz., žuvų mėsos naudojimą ne atrajotojams. Bet koks gyvūninės kilmės draudžiamų sudėtinių dalių buvimas laikomas pašarų draudimo nesilaikymu, t. y. netoleruotinas. 2.2.2. Pasirinktoji ateities politika Esamų pašarų draudimo nuostatų persvarstymui išeities tašku turėtų būti pasirinktas keliamas pavojus ir tuo pat metu atsižvelgta į taikytinas kontrolės priemones, siekiant įvertinti ir užtikrinti teisingą šio pašarų draudimo įgyvendinimą. 2.2.2.1. Aplinkos užteršimas (runkelių minkštimas) Vokietijoje atlikti tyrimai rodo, kad runkelių minkštime dažnai yra kaulų (iki 10 %) ir šis reiškinys yra neišvengiamas. Nuosėdos tikriausiai atsiranda iš žemėje esančių laukinių gyvulių kaulų nuotrupų, prikimbančių prie runkelių ir pereinančių į cukrinių runkelių minkštimą, kuriuo šeriami atrajotojai. Dėl šio aplinkos užteršimo atsirandančios kaulų nuotrupos cukrinių runkelių minkštime ir kituose gyvulių pašaruose gali būti toleruojamos tik tuo atveju, jei išsamiu rizikos įvertinimu būtų įrodyta, kad nėra kryžminio užteršimo ar kad į jų sudėtį tyčia nebuvo įjungta žinduolių ar naminių paukščių mėsos ir kaulų miltų (MKM). 2.2.2.2. Žuvų miltai • Šiuo metu žuvų miltus naudoti atrajotojų pašarams draudžiama, o juos naudojant ne atrajotojų pašarams, būtina laikytis svarbių sąlygų. Siekiant labiau rizika pagrįstos politikos, dėl kryžminio užteršimo gali būti pasiūlyta iki tam tikro lygio toleruoti nedidelį atrajotojų pašaruose esantį žuvų miltų kiekį.Tokios tolerancijos tikslas – siekis išvengti šalutinio žuvų miltų draudimo nepageidaujamų padarinių poveikio šeriant ne atrajotojus, kartu nepažeidžiant dabartinio Europos Parlamento neigiamo požiūrio į žuvų miltų naudojimą atrajotojų pašarams. • Tikimasi, kad Europos Parlamente bendrojo pobūdžio svarstymai dėl žuvų miltų įvyks 2005 m. viduryje. Sprendžiant galimą žuvų miltų draudimo sušvelninimo klausimą bus atsižvelgta į svarstymų Europos Parlamente išvadas. 2.2.2.3. Panaikinimas ne atrajotojams Toliau tobulinant tam tikrų rūšių gyvūninių baltymų ypatybių diferencijavimą bus galima pagerinti gyvūninės kilmės produktų naudojimo pašarams nuostatas, ypač ne atrajotojų baltymų, atsižvelgiant į Reglamentu (EB) Nr. 1774/2002 nustatytą draudimą dėl gyvūnų šėrimo perdirbtais gyvūnais (pvz., kiaules būtų galima šerti naminių paukščių mėsa ir kaulų miltais). Diferencinių tyrimų jau laukiama nuo 2001 m. Privalomai apdorojant žinduolių baltymus, t. y. kaitinant 20 minučių bent iki 133°C temperatūros, esant 3 barų slėgiui, gyvūninės kilmės baltymai suskyla į mažas daleles, kurias dabartiniais analizės metodais sunku aptikti. Laukiant diferencinių tyrimų įvertinimo ir EMST kiekybinio rizikos įvertinimo dėl mažų MKM kiekių sukeliamo pavojaus, nesukeliant kliūčių dabar taikomoms išnaikinimo priemonėms, mažus mėsos ir kaulų miltų kiekius gali būti pasiūlyta toleruoti iki tam tikro lygio. 2.2.2.4. Taukai Šiuo metu taukai gali būti dedami į pašarus (ar maistą) be specialių apribojimų, kuriais būtų siekiama išvengti USE perdavimo. Be privalomo lydytų taukų valymo pagal Reglamento (EB) Nr. 1774/2002 nuostatas taip, kad bendras likusių netirpių nešvarumų kiekis būtų ne didesnis kaip 0,15 % masės, specifinių pavojingų medžiagų naudojimui yra taikomi apribojimai. Ar ateityje reikės numatyti nuostatas, skirtas taukams, ypač dėl jų naudojimo pieno pakaitalams, priklausys nuo kiekybinio rizikos įvertinimo (KRĮ) rezultatų. 2.3. Monitoringo (stebėsenos) programos Strateginis tikslas: Sumažinti galvijams atliekamų tyrimų skaičių, tuo pat metu nenutraukiant įgyvendinamų priemonių efektyvumo vertinimo ir geriau pertvarkant priežiūros sistemas. 2.3.1. Galvijai 2.3.1.1. Galiojantys teisės aktai Iki 2000 m. vidurio daugelis galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) atvejų buvo aptikti tradiciniais pasyviosios priežiūros būdais, t. y. tyrinėjant ir rengiant privalomas ataskaitas apie gyvulius sukėlusius įtarimą dėl matomų požymių ir GSE klinikinių simptomų. GSE aptikimas sveikiems 2000 m. paskerstiems galvijams atskleidė būtinybę pradėti aktyvųjį monitoringą, kuris visoje Bendrijos teritorijoje buvo pradėtas 2001 m. pradžioje. 2001 m. birželio mėnesį visu pajėgumu pradėjusi veikti aktyviojo monitoringo programa ir šiandien PGSO neapima: - Vyresnių nei 24 mėnesių amžiaus rizikos grupės gyvūnų tyrimus (nugaišę galvijai, paskersti esant būtinybei ir klinikinių požymių ante-mortem patikrinimo metu turėję gyvūnai) - Visų vyresnių nei 30 mėnesių amžiaus paskerstų sveikų galvijų tyrimus (iš viso 10 milijonų galvijų per metus) II priedo 1 lentelėje pateikiamas nuo 2001 m. ištirtų skirtingų amžiaus kategorijų ir skirtingų kategorijų (paskerstų sveikų, rizikos grupės ir nugaišusių ) gyvūnų skaičius. Šalyse, kurių galvijų populiacijose buvo aptikta GSE, priežiūros tikslas yra kontrolės priemonių, pvz., pašarų draudimo ir specifinių pavojingų medžiagų sunaikinimas pagal GSE išplitimo evoliuciją, efektyvumo monitoringas. Be to, šalyse, kuriose GSE atvejų (pastaruoju metu) neaptikta, galutinis priežiūros tikslas yra parodyti, kad GSE yra žemiau sutartos ribos. Taip pat pažymėtina, kad aktyviuoju GSE monitoringu, kuris nors ir nėra visuomenės sveikatos apsaugos priemone, prisidedama prie vartotojų pasitikėjimo didinimo, o tam tikrose valstybėse narėse jam teko vaidmuo ryšių strategijoje. Be to, priežiūros rezultatai suteikė būtinų duomenų dabartiniam specifinių pavojingų medžiagų sąrašo pataisų įvertinimui. 2.3.1.2. Pasirinktoji ateities politika a) Epidemiologijos svarba Siekiant parengti strategiją, kuria nuo nustatytos tyrimų tvarkos ilgainiui būtų pereita prie Bendrijos kontrolinės laboratorijos (BKL) modeliu pagrįstos priežiūros, šiuo metu vykdomos monitoringo programos rezultatais ir būsimais išsamių tiriamųjų programų rezultatais naujosiose valstybėse narėse grindžiamas monitoringo programos persvarstymas gali būti numatytas 2005 metais. Skirtingas tokio pereinamojo laikotarpio galimybes, atsižvelgdami į pirmiau minėtus tikslus ir dėl nedidelių sąnaudų atsirandančius pranašumus, turėtų išnagrinėti epidemiologai ir statistikos specialistai. Yra šios pasirinkimo galimybės: • Laipsniškas sveikų skerdžiamų gyvūnų ir kritusių galvijų amžiaus ribos didinimas. Amžiaus didinimas priklausytų nuo šiuo metu vykdomos programos priežiūros. • Galvijams, gimusiems tais metais, kuriais statistiniu požiūriu informacijos apie GSE išplitimą gauta pakankamai, skirto monitoringo apimčių mažinimas, dėmesį sutelkiant į (pastaruosius) gimimo metus, apie kuriuos informacija yra ribota. b) Dėl nedidelių sąnaudų atsirandančio pranašumo svarba Atsižvelgiant į priežiūros tikslą, dėl priežiūros programos atsirandančios sąnaudos turėtų būti lyginamos su informacija, gaunama iš vykdomos priežiūros veiklos. Šio dokumento II priede išsamiai pateikiamos sąnaudos. Sąnaudos apima Komisijos finansuojamą dalį ir valstybių narių finansuojamą sąnaudų dalį[1]. II priedo 2 lentelėje pateikiamos sąnaudos, susidarančios dėl vieno skirtingose amžiaus grupėse aptikto užsikrėtimo atvejo. Pažymėtina, kad 2002 m. sąnaudos, susidarančios dėl vieno 30–35 mėnesių amžiaus grupėje aptikto užsikrėtimo atvejo iš sveikų paskerstų galvijų, yra 302 mln. EUR. 2.3.2. Smulkieji atrajotojai 2.3.2.1. Galiojantys teisės aktai Be privalomo tyrimo ir rengiamų ataskaitų apie avis ir ožkas, sukėlusias įtariamą dėl matomų požymių ir GSE klinikinių simptomų, 2002 m. pradžioje buvo pradėta vykdyti aktyviojo monitoringo programa. Nuo 2005 m. pradžios, kai ožkoms buvo aptikta GSE, aktyvusis monitoringas apima: - Minimalaus dydžio imties, kurią kiekvienoje valstybėje narėje sudaro iki 10 000 avių ir 10 000 ožkų, vyresnių nei 18 mėnesių rizikos grupės gyvūnų (kritę galvijai, paskersti esant būtinybei ir klinikinių požymių ante-mortem patikrinimo metu turėję gyvūnai) tyrimas - 10 000 sveikų paskerstų galvijų, vyresnių nei 18 mėnesių, kuriose yra didelė populiacija ir minimalaus statistiškai pagrįsto, bet reikiamai didelio, vyresnių nei 18 mėnesių, sveikų paskerstų ožkų skaičiaus tyrimas valstybėse narėse. Daugelyje valstybių narių visos sveikos paskerstos ožkos yra ištiriamos. Dėl šiuo metu vykdomo ožkų išplėstinio monitoringo, kuris bus persvarstomas antrajame 2005 m. pusmetyje, galima greitai ir geriau nustatyti ožkų GSE, siekiant įvertinti, ar ožkų, gimusių 2000 m. ir paskerstų 2002 m. Prancūzijoje, užsikrėtimo GSE atvejai buvo pavieniai. 2.3.2.2. Pasirinktoji ateities politika Būsimasis smulkiųjų atrajotojų monitoringas priklauso nuo prognozuojamo GSE išplitimo tarp jų, pagrįsto šiuo metu vykdomo ožkų išplėstinio monitoringo rezultatais, nuo diferencinių naujųjų atvejų tyrimų ir, jei įmanoma, USE praeities atvejų. Tuo atveju, jei dėl šiuo metu atliekamo monitoringo akivaizdu, kad aptikti ožkų GSE atvejai buvo pavieniai, monitoringo apimtys gali būti sumažintos arba siekiant sustiprinti pasitikėjimą didesnės apimties tyrimų programos rezultatais, jis gali būti tęsiamas tam tikrą laiką. Blogiausiu atveju, jei smulkiųjų atrajotojų populiacijoje būtų konstatuojamas GSE atvejų padaugėjimas, priežiūrą galėtų būti numatyta sustiprinti. 2.3.3. Elniniai Šiuo metu ES teritorijoje prieš lėtinį išsekimo sindromą (LIS) nenumatyta jokios priemonės. Nėra akivaizdžių įrodymų apie tai, kad LIS pasitaikė ES, o jei ir taip, tai beveik neišplito, nes kitaip reikėtų tikėtis, kad iki šiol jis būtų aptiktas. Taip pat nėra jokių konkrečių įrodymų apie tai, kad LIS būtų užsikrėtę žmonės arba kad elniai turėtų polinkį į GSE. Jei bandymais ar konkrečiais faktais kuris nors iš šių reiškinių būtų įrodytas, šios aplinkybės paskatintų pakeisti LIS atžvilgiu vykdomą politiką. Dėl ES turimų ribotų priežiūros duomenų 2006 m. pradžioje bus pradėtas patikrinimas, kurio tikslas – patvirtinti esamą padėtį. Tai bus tikslinis patikrinimas, kuriuo neprieštaraujama Europos maisto saugos tarnybos (EMST) nuomonei. Tačiau prieš pradedant patikrinimą, kol jam rengiamasi, turėtų būti pagalvota apie skirtingas rizikos valdymo priemones, ypatingą dėmesį atkreipiant į veiksmus, kurių reikėtų imtis aptikus elnių užsikrėtimo LIS atvejus, atsižvelgiant į mokslinę nuomonę apie keliamą pavojų. 2.4. Šalių skirstymas į kategorijas pagal GSE rizikos laipsnį. Strateginis tikslas: Supaprastinti skirstymo į kategorijas kriterijus ir iki 2007 m. liepos 1 d. šį skirstymą užbaigti. Skirstymu į kategorijas pagal GSE keliamą pavojų siekiama nustatyti kiekvienos rizikos kategorijos prekybos taisykles, kuris importuojančių šalių gyvūnų ir žmonių sveikatai suteiks apsaugos garantijas. Tokios prekybos sąlygos jau yra nustatytos Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos OIE (PGSO) parengtose Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso (toliau – kodeksas) rekomendacijose. Penkiais dabar galiojančiais skirstymo į kategorijas kodekso kriterijais suponuojamas galutinis statusas dėl GSE, kuris nebūtinai atspindi realią padėtį. Taip yra todėl, kad tam tikri kriterijai yra nepagrįstai griežti ir nepritaikyti rizikai. Be to, dabartinė penkių kategorijų sistema yra labai paini. GSE rizikos šalims taip pat nebūtina išlaikyti tris skirtingas kategorijas, nes prekybos sąlygos jose labai panašios. Į USE reglamentą penkios kategorijos buvo įtrauktos laukiant PGSO sutikimo peržiūrėti sistemą. PGSO prieš dvejus metus pradėjo procesą, kuriuo siekiama peržiūrėti ir supaprastinti šalių skirstymą į kategorijas, atsižvelgus į jų GSE riziką, paliekant tris kategorijas. 2005 m. gegužės mėn. Generalinėje sesijoje buvo susitarta dėl supaprastinto skirstymo į kategorijas tvarkos, įskaitant kiekvienai kategorijai keliamus priežiūros reikalavimus. Supaprastintoji skirstymo į kategorijas tvarka apima šias tris kategorijas: • 1 kategorija : šalys, kuriose GSE rizika nereikšminga ir kuriose taikoma mažesnės apimties aktyviosios priežiūros programa, kuria nustatomas prognozuojamas išplitimas yra vienas 50-čiai tūkstančių – importas neribojamas; • 2 kategorija : šalys, kuriose GSE rizika kontroliuojama ir kuriose taikoma aktyviosios priežiūros programa, kuria nustatomas prognozuojamas išplitimas yra vienas ūkstančių – importas leidžiamas tada, kai sunaikinamos SPM; • 3 kategorija : šalys, kuriose GSE rizika nenustatyta. Šaliai bus leista eksportuoti tik tam tikrus mainams skirtus produktus. Dabar galiojančio USE reglamento nuostatos turėtų būti pritaikytos šioms naujoms tarptautinėms normoms. Priėmus naujus skirstymo į kategorijas kriterijus, šalims turėtų būti suteiktos kategorijos, pradedant pagrindiniais prekybiniais partneriais. Jei iki 2007 m. liepos 7 d. PGSO šalių suskirstyti į kategorijas nepavyktų, tai turėtų padaryti Bendrija, vadovaudamasi naujomis tarptautinėmis normomis. 2.5. Užsikrėtusių USE smulkiųjų atrajotojų skerdimo politikos apžvalga Strateginis tikslas: Persvarstyti ir sušvelninti išnaikinimo priemones smulkiesiems atrajotojams, atsižvelgiant į turimas naujas diagnostikos priemones, bet užtikrinant esamą vartotojų apsaugos lygį 2.5.1. Galiojantys teisės aktai Pagal dabar galiojančias nuostatas, aptikus ožkų USE, reikalaujama paskersti visą bandą ir visą bandą ar jos dalį (jautrūs genotipai), aptikus avių USE, įskaitant netipinius atvejus. Siekiant pagerinti genetinį avių populiacijos atsparumą, nuo 2005 m. balandžio 1 d. aukštos genetinės vertės bandoms tapo privaloma minimali gyvulių auginimo programa. Netipiniai atvejai tai USE atvejai, esant sunaikintai GSE, dažnai aptinkami taikant aktyviąją priežiūrą, nesant klinikinių požymių ir be ar su ypač ribotu išplitimu bandoje, bet aptinkami avims, turinčioms laikomus atspariais GSE genotipus (priešingai klasikinei skrepi ligai). Be to, nuo 2005 m. sausio mėnesio, pasitelkus galiojančius šališkus molekulinius tyrimus, daugeliu USE atvejų, per kelias savaites GSE galima sunaikinti. Sunaikinus GSE, taip pat pašalinamas visuomenės sveikatai keliamas pavojus ir visos bandos išskerdimas galėtų būtis laikomas neproporcingu visuomenės sveikatos pagrindinių uždavinių atžvilgiu. Toliau pateikiamoje lentelėje pateikimas užsikrėtusių avių ir ožkų skaičius užsikrėtusiose bandose. Avys | Ožkos | 2002 m. | 1,3 % | 0,7 % | 2003 m. | 2,8 % | 0,3 % | 2004 m. | 3,5 % | 1,2 % | Pažymėtina, kad išskerdus bandas, daugumoje jų papildomų atvejų nebuvo konstatuota, ypač jei buvo aptikti netipiniai atvejai. Kitose bandose USE infekcija buvo konstatuota iki 40 % bendro gyvulių skaičiaus. 2.5.2. Pasirinktoji ateities politika Komisija pageidautų pasiūlyti sušvelninti skerdimo politiką visais atvejais, kai GSE yra sunaikinta (avys ir ožkos), išsamiau tirti užsikrėtusias bandas ir skerdžiamų žmonių maistui visų amžiaus grupių ir visų iš užsikrėtusių bandų paskerstų gyvulių mėsą, jei atlikus greitąjį tyrimą rezultatai būtų neigiami. Bandų sertifikavimo sąlygos taip pat turėtų būti laikomos papildomu USE išnaikinimo būdu. 2.6. Galvijų kohortos skerdimas Strateginis tikslas: Sustabdyti skubų gyvulių kohortos skerdimą 2.6.1. Galiojantys teisės aktai Šiuo metu galiojančiais USE skirtais teisės aktais numatoma, kad GSE užsikrėtę kohortos galvijai yra užmušami ir sunaikinami (paskerdžiami). Kohortos galvijai – tai jokių simptomų neturintys galvijai, bet galintys dėl epidemiologinių sąsajų, priklausanti didesnės užsikrėtimo GSE rizikos grupei. Galvijų patelių atveju kohortą sudaro palikuonys su perduotu GSE užkratu („Gimimų“ kohorta) arba galvijai, kurie buvo šerti tais pačiais pašarais kaip ir pirmaisiais savo gyvenimo metais užsikrėtęs galvijas („ Pašarų“ kohortos). 2.6.2. Pasirinktoji ateities politika Galima bandyti ieškoti kitų būdų, galinčių pakeisti šiuo metu taikomą kohortos sunaikinimą. Siūlomoji alternatyva būtų atidėti skerdimą ir sunaikinimą į produktyviojo gyvenimo pabaigą, kaip numatyta Tarptautiniame PGSO Gyvūnų sveikatos kodekse arba, įsitikinus, kad greitojo tyrimo rezultatai neigiami, nedrausti paskerstų gyvulių patekimo į maisto grandinę. Šiuo sušvelninimu būtų leista reprodukuoti gyvulius ir vartoti pieną, bet, siekiant atsižvelgti į galimas pasekmes eksporto rinkoms, sprendimo atsakomybė už tai, kad nukrypstama nuo nuostatos dėl skerdimo, turėtų tekti valstybėms narėms. Valstybės narės pačios turėtų nuspręsti dėl nukrypimo, kuriuo skerdimas atidedamas. Šiuo sušvelninimu neturėtų būti sukeltas pavojus šiuo metu esamam vartotojų apsaugos lygiui. Sušvelninimu būtų sumažintas ne tik ekonominis poveikis, bet taip pat sušvelnintos visos kohortos sunaikinimo socialinės pasekmės, kurios dažniausiai yra viena iš pagrindinių priežasčių nesutikti su vykdoma skerdimo politika. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti 2003–2004 m. paskerstų ištirtų galvijų ir galvijų kohortoje aptiktų užsikrėtimo atvejų skaičiai. Metai | 2003 | 2004 | Iš viso | Ištirti gyvuliai | 25 747 | 16 471 | 42 218 | GSE atvejai | 10 | 5 | 15 | Vidutinės trukmės laikotarpiui gali būti peržiūrėtas skerdimo žmonių maistui klausimas su sąlyga, kad USE tyrimų rezultatai būtų neigiami, SPM sunaikintos Ir išplitimas mažėtų. Tačiau mažėjant USE išplitimui, taip pat mažėja skerdimo sąnaudos, todėl vartotojų (ir prekybos) požiūriu pageidavimas išskersti visą bandą, kad ji būtų sunaikinta, gali būti tinkamiausias, ypač valstybėse narėse, kuriose GSE nebuvo ar buvo aptinkama labai retai. Tai turėtų būti sprendžiama valstybėje narėje. 2.7. JK apribojimai Strateginis tikslas: Aptarti galimybę panaikinti papildomus apribojimus, taikomus jautienos ir jos produktų eksportui iš JK, jei bus laikomasi nustatytų sąlygų. 2.7.1. Galiojantys teisės aktai Tarybos sprendimu 98/256/EB (sprendimas dėl embargo JK) ir vėlesniais pakeitimais numatyta, kad Jungtinė Karalystė užtikrina, jog gyvi galvijai ir iš jų mėsos pagaminti produktai iš jos teritorijos nebūtų siunčiami į kitas valstybes nares ar trečiąsias šalis, išskyrus, jei bus laikomasi tam tikrų nustatytų sąlygų (mėsa ir jos produktai bus iškaulinėti, nebus siunčiami vyresni nei 30 mėnesių amžiaus galvijai ir kt.). 2.7.2. Pasirinktoji ateities politika 1996 m. Jungtinė Karalystė kaip visuomenės sveikatos apsaugos priemonę pradėjo taikyti OTM taisyklę Over-Thirty-Months (daugiau nei trisdešimties mėnesių) pagal kurią daugelio, paskerstų ir vyresnių nei 30 mėnesių, galvijų mėsą žmonių maistui naudoti draudžiama. 2004 m. gruodžio 1 d. Jungtinė Karalystė pranešė Komisijai apie priimtą sprendimą OTM taisyklei pakeisti tokia pat tyrimų tvarka, kuri taikoma kitose valstybėse narėse, ir visam laikui iš maisto ir pašarų grandinės pašalinti galvijus, gimusius iki 1996 m. rugpjūčio 1 d. Atsižvelgiant į galimą embargo JK panaikinimą, turėtų būti įvykdytos visos šios svarstymams pradėti būtinos sąlygos: išplitimas turi būti mažesnis nei 200 GSE atvejų iš milijono suaugusių galvijų, Maisto ir veterinarijos agentūros (MVA) 2005 m. birželio mėnesio audito rezultatai turi būti teigiami. 2005 m. kovo 10 d. Europos maisto saugos tarnyba (EMST) patvirtino, kad išplitimas nesiekia 200 GSE atvejų iš milijono suaugusių galvijų. Kai abi sąlygos bus įvykdytos, ypač MVA audito gauti teigiami rezultatai, greičiausiai 2005 m. ketvirtajame ketvirtyje su valstybėmis narėmis galėtų būti pradėti svarstymai dėl embargo panaikinimo. 3. ILGALAIKIAI PAKEITIMAI (2009–2014 M.) Strateginis tikslas: Pakeisti priemones, atsižvelgiant į esamas technologijas ir naujausias mokslo žinias. Jei ir toliau reikšis teigiamos tendencijos, atsižvelgiant į trumpalaikį ir vidutinės trukmės priemonių sušvelninimą, ateityje bus galima jas dar labiau sušvelninti. Ateityje, gyviems gyvuliams taikant įteisintus tyrimus, galima surasti ir paskersti užsikrėtusius gyvulius, taip pat sutrumpinti būtiną naujoms sušvelninimo priemonėms priimti terminą. Toliau aptariami galimi pasirinkimo variantai. 3.1. Priežiūra Gali būti numatyti šie ilgalaikiai scenarijai: - Laipsniško priežiūros lygio mažinimo gali būti laikomasi toliau, jei teigiamos tendencijos reikšis ateityje, dėmesį sutelkiant į senesnius gyvulius ar į gimimų kohortas, apie kurias turima informacija yra ribota; - Jei GSE atvejai yra aptinkami tik vyresniems nei 10 metų amžiaus galvijams, t. y. gimusiems iki 2002 m. sausio 1 d., gali būti nuspręsta juos visam laikui pašalinti iš maisto ir pašarų grandinės (sunaikinimo programa) ir suteikti finansinę paramą šiems galvijams paskersti jų produktyvaus gyvenimo pabaigoje. Galutinė priežiūros strategija turėtų būti sumažinta taip, kad būtų tiriami tik klinikiniu požiūriu įtarimą sukėlę galvijai (pasyvioji priežiūra) ir kad būtų vykdoma Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (PGSO) rekomendacijas atitinkanti priežiūros strategija; - Jei įmanoma, gali būti ištirti visi tam tikro amžiaus gyvuliai, atliekant gyviems gyvuliams taikomus tyrimus. 3.2. Specifinės pavojingos medžiagos Jei GSE atvejų žemiau tam tikro amžiaus ar žemiau sutartos išplitimo ribos nėra aptikta, būtų panaikinta prievolė sunaikinti specifines pavojingas medžiagas šioje amžiaus grupėje. Kita galimybė būtų sudaryti nuolatinį minimalų SPM sąrašą, ypač tam tikrų amžiaus grupių galvijų nervų audinių (smegenų, stuburo smegenų), kuri gali būti laikoma prevencine priemone prieš būsimąsias epidemijas ar pavienius atvejus. 3.3. Bandų sertifikavimas Ištyrus visus gyvus bandos galvijus, jos statusas turi būti patvirtintas sertifikatu tuo pat metu sertifikuojant ūkį, kaip tuberkuliozės ar bruceliozės atvejais. 3.4. Ožkų genetinis atsparumas Tuo atveju, jei tolesnių tyrimų rezultatai rodo tam tikrų ožkų populiacijos genotipų genetinį atsparumą, atsižvelgiant į šias naujas aplinkybes, turėtų būti persvarstyta išnaikinimo strategija. 4. ALTERNATYVūS SCENARIJAI, JEI TEIGIAMOS TENDENCIJOS NUSTOJA REIKšTIS Sprendžiant iš galvijų GSE išplitimo visų rodiklių, tikimybė, kad GSE atvejų ateityje daugės, labai maža. Jei tam tikrose valstybėse narėse negali būti konstatuojama teigiamų tendencijų, turėtų būti numatyti alternatyvūs scenarijai. Be to, rengiant vidutinės trukmės laikotarpio ir ilgalaikę strategiją smulkiesiems atrajotojams ir elniniams, turėtų būti numatytas blogiausio įmanomo atvejo scenarijus. Tai reikštų: • Nepalankią GSE tendenciją tam tikrose valstybėse narėse Jei tam tikrose valstybėse narėse nėra konstatuojama teigiama tendencija, turėtų būti numatytos griežtesnės, nei kitose valstybėse narėse taikomos, SPM sunaikinimo priemonės. Laikinasis embargas gali būti numatytas paskutiniame etape, kuris pagal susidariusią padėtį būtų taikomas konkrečiai valstybei narei, nebaudžiant valstybių narių, kuriose neigiamų tendencijų nebuvo konstatuota. • Smulkiųjų atrajotojų GSE Jei po intensyviosios ožkų priežiūros būtų konstatuotas platus GSE atvejų pasireiškimas ožkų ir avių populiacijoje, turėtų būti imtasi griežtų priemonių, apimančių smulkiųjų atrajotojų išsamų tyrimą ir šališką GSE atvejų tyrimą, ir, remiantis moksline nuomone, sudarytas išplėstinis SPM sąrašas. Blogiausio scenarijaus atveju reikėtų numatyti visiškai sunaikinti skerdeną. Tuo taip pat būtų sustiprintas poreikis parengti pašarų programą, skirtą avių populiacijos atsparumui vystyti. • Elninių lėtinis išsekimo sindromas (LIS) Jei 2006 m. planuojamos priežiūros metu būtų konstatuota LIS, gali būti priimtas nuolatinis sprendimas dėl SPM sunaikinimo. 5. IšVADA Nueitas ilgas kelias ir Komisija pradėjo taikyti visas griežtas Bendrijos priemones. Per pastarąjį dešimtmetį Komisija sukūrė 70 pirminių ir įgyvendinamųjų dokumentų, kuriais nustatomos griežtos Bendrijos lygio priemonės. Pagrindinis teisės aktas, skirtas žmonių ir gyvūnų sveikatos apsaugai nuo GSE pavojaus ir kitų USE, buvo priimtas 2001 m. gegužės 22 d. Šiuo Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 999/2001 nustatomos tam tikrų užkrečiamųjų spongiforminių encefalopatijų prevencijos, kontrolės ir likvidavimo taisyklės ir visuotinai žinomas pavadinimu „USE reglamentas“. Šis reglamentas buvo taikomas labai neilgą laiką, nuo 2001 m. birželio 1 d. Dėl pavojų mažinančių priemonių įgyvendinimo iš įvairių veiksnių sprendžiama apie palankias GSE epidemijos tendencijas ir aiškų padėties pagerėjimą pastaraisiais metais. USE reglamento tikslas – ateinančiais metais užtikrinti priemonių sušvelninimą, kartu ir aukštą maisto saugos lygį, kuris buvo pasiektas per pastaruosius 10 metų kontroliuojant USE. Priemonių sušvelninimas turėtų būti pagrįstas keliamu pavojumi ir atspindėti technologinę pažangą, taip pat naujausias mokslo žinias, ir turėtų teigiamos įtakos atitinkamų Bendrijos pramonės šakų ir joje veiklą vykdančių ūkininkų konkurencingumui. 6. I PRIEDAS 1 diagrama: GSE atvejai nuo 2001m. iki 2004m. [pic] 2 diagrama : GSE atvejai pagal gimimų kohortas [pic] 3 diagrama: vidutinis paskerstų sveikų gyvulių, kuriems nustatyta teigiami GSE atvejai, amžius ES 15 [pic] 7. II PRIEDAS: MONITORINGO (STEBėSENOS) DUOMENYS 1 lentelė: ištirtų galvijų skaičius nuo 2001 m. sausio mėn. iki 2004 m. gruodžio mėn. Amžiaus grupė | Paskersti sveiki | Rizikos grupės gyvuliai | Kritę galvijai | < 24 mėn. | 3 370 000 | 70 000 | 55 000 | 24-29 mėn. | 3 035 000 | 455 000 | 355 000 | 30-35 mėn. | 6 715 000 | 655 000 | 515 000 | 36-41 mėn. | 3 065 000 | 395 000 | 310 000 | 42-47 mėn. | 2 400 000 | 330 000 | 260 000 | <= 48 mėn. | 17 235 000 | 3 060 000 | 2 405 000 | Iš viso | 35 820 000 | 4 965 000 | 3 900 000 | 2 lentelė: išlaidos (mln. eurų), tenkančios vienam GSE atvejui, aptiktam nuo 2001 m. sausio mėn. iki 2004 m. gruodžio mėn. Amžiaus grupė | Paskersti sveiki | Rizikos grupės gyvuliai | <24 mėn. | Atvejų nėra | Atvejų nėra | 24-29 mėn. | Atvejų nėra | 10,2 | 30-35 mėn. | 302 | 29,5 | 36-41 mėn. | 69 | 17,8 | 42-47 mėn. | 11 | 0,9 | Visos <48 mėn. | 64 | 4,3 | Visos=<48 mėn. | 0,76 | 0,04 | Visos amžiaus grupės | 1,56 | 0,07 | 8. III PRIEDAS: PRIEžIūROS PROGRAMOS IšLAIDOS 1 lentelė: ištirtų galvijų numatomas pasiskirstymas pagal amžių nuo 2001 m. sausio mėn. iki 200 m. gruodžio mėn. ų Amžiaus grupė | Sveiki paskersti | Rizikos grupės gyvuliai | (Kritę galvijai) | < 24 mėn. | 3 370 000 | 70 000 | 55 000 | 24-29 mėn. | 3 035 000 | 455 000 | 355 000 | 30-35 mėn. | 6 715 000 | 655 000 | 515 000 | 36-41 mėn. | 3 065 000 | 395 000 | 310 000 | 42-47 mėn. | 2 400 000 | 330 000 | 260 000 | <= 48 mėn. | 17 235 000 | 3 060 000 | 2 405 000 | Iš viso | 35 820 000 | 4 965 000 | 3 900 000 | 2 lentelė: aptikti jaunų galvijų GSE atvejai nuo 2001 m. sausio mėn. iki 2004 m. gruodžio mėn. Paskersti sveiki | Rizikos grupės gyvuliai | 24-29 mėn. | Atvejų nėra | 177 500 | 30-35 mėn. | 6 715 000 | 515 000 | 36-41 mėn. | 1 532 500 | 310 000 | 42-47 mėn. | 240 000 | 16 250 | Visos amžiaus grupės | 34 743 | 1 572 | 4 lentelė: GSE monitoringo (stebėsenos) išlaidos (mln. eurų) nuo 2001 m. sausio mėn. iki 2004 m. gruodžio mėn. Visos numatomos GSE tyrimų išlaidos sudaro 40-50 eurų vienam tyrimui, laikant, kad vidutinės išlaidos sudaro 45 eurus Amžiaus grupė | Paskersti sveiki | Rizikos grupės gyvuliai | <24 mėn. | 152 | 3 | 24-29 mėn. | 137 | 20 | 30-35 mėn. | 302 | 29 | 36-41 mėn. | 138 | 18 | 42-47 mėn. | 108 | 15 | Visos <48 mėn. | 836 | 86 | Visos amžiaus grupės | 1 612 | 223 | 5 lentelė: išlaidos (mln. eurų), tenkančios vienam GSE atvejui aptiktam nuo 2001 m. sausio mėn. iki 2004 m. gruodžio mėn. Amžiaus grupė | Paskersti sveiki | Rizikos grupės gyvuliai | <24 mėn. | Atvejų nėra | Atvejų nėra | 24-29 mėn. | Atvejų nėra | 10,2 | 30-35 mėn. | 302 | 29,5 | 36-41 mėn. | 69 | 17,8 | 42-47 mėn. | 11 | 0,9 | Visos <48 mėn. | 64 | 4,3 | Visos =<48 mėn. | 0,76 | 0,04 | Visos amžiaus grupės | 1,56 | 0,07 | [1] Vidutinė GSE greitojo tyrimo sąnaudos yra 50 EUR, iš kurių 8 EUR sudaro Komisijos finansuojamoji dalis.