KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2011 m. veiklos /* COM/2012/0462 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2011 m. veiklos TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 4 2........... 2011 m. EGF veiklos apžvalga........................................................................................ 4 3........... Veiksmai po 2010 m. EGF metinės veiklos ataskaitos..................................................... 5 4........... 2011 m. EGF veiklos analizė........................................................................................... 6 4.1........ Gautos paraiškos............................................................................................................ 6 1 lentelė. 2011 m. gautos paraiškos............................................................................................... 6 4.1.1..... Gautos paraiškos pagal valstybes nares ir sektorius.......................................................... 7 4.1.2..... Gautos paraiškos pagal prašytos paramos dydį................................................................ 7 4.1.3..... Gautos paraiškos pagal darbuotojų, kuriems numatyta teikti paramą, skaičių.................... 7 4.1.4..... Gautos paraiškos pagal prašomos paramos dydį vienam darbuotojui................................ 7 4.1.5..... Pagal intervencijos kriterijų gautos paraiškos................................................................... 8 4.2........ Skirta parama................................................................................................................. 8 2 lentelė. Informacija apie 2011 m. skirtą paramą.......................................................................... 9 3 lentelė. 2011 m. skirta EGF parama. Darbuotojų duomenys...................................................... 10 4.2.1..... EGF parama finansuoti veiksmai.................................................................................... 11 4.2.2..... Struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF), lėšomis finansuojamų veiksmų papildomumas 11 4.3........ EGF finansinės paramos skyrimo sąlygų neatitinkančios paraiškos.................................. 12 4.4........ EGF veiklos rezultatai................................................................................................... 12 4.4.1..... 2011 m. valstybių narių pateiktos galutinės finansinės paramos panaudojimo ataskaitos... 13 4.4.2..... 2011 m. pateiktų rezultatų ir gerosios patirties pavyzdžių santrauka................................ 13 4 lentelė. 2011 m. pateiktos galutinės ataskaitos. Rezultatų santrauka........................................... 14 4.4.3..... 2011 m. gautose galutinėse ataskaitose pateikta informacija apie įgyvendintas priemones 14 4.5........ Peržiūra po 2013 m...................................................................................................... 17 4.6........ Finansinė ataskaita........................................................................................................ 17 4.6.1..... Iš EGF skirtos lėšos...................................................................................................... 17 4.6.2..... Techninės pagalbos išlaidos........................................................................................... 18 5 lentelė. 2011 m. techninės pagalbos išlaidos.............................................................................. 18 4.6.3..... Nustatyti arba pašalinti trūkumai.................................................................................... 19 4.6.4..... EGF finansinės paramos teikimo užbaigimas.................................................................. 19 6 lentelė. 2011 m. užbaigtos teikti paramos atvejai....................................................................... 19 4.6.5..... Kitos grąžintos sumos................................................................................................... 20 4.7........ Komisijos teikiama techninė pagalba............................................................................. 20 4.7.1..... Informavimas ir viešinimas............................................................................................. 20 4.7.2..... Susitikimai su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir EGF suinteresuotosiomis šalimis.... 22 4.7.3..... Paraiškų teikimo elektronine forma projektas................................................................. 22 4.7.4..... Antrasis EGF statistinių duomenų leidinys (2007–2011 m.)............................................ 23 4.7.5..... EGF laikotarpio vidurio vertinimas................................................................................. 23 5........... Tendencijos.................................................................................................................. 25 6........... Išvada.......................................................................................................................... 31 1 priedas. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF pateiktos paraiškos pagal ekonominės veiklos rūšis (97 paraiškos) 33 2 priedas. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF pateiktų paraiškų apžvalga pagal valstybę narę ir paraiškos tipą (1 straipsnio kriterijai)....................................................................................................................... 39 1. Įžanga Siekiant parodyti solidarumą ir padėti darbuotojams, praradusiems darbą dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006[1] įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF). Fondas įsteigtas kaip priemonė, kuria siekiama derinti atviros prekybos teikiamą bendrą ilgalaikę naudą augimui ir užimtumui su trumpalaikiu neigiamu poveikiu, kurį gali daryti globalizacija, visų pirma pažeidžiamiausių ir mažiausiai kvalifikuotų darbuotojų užimtumui. Siekiant veiksmingiau reaguoti į pasaulio finansų ir ekonomikos krizę, Fondo nuostatos buvo iš dalies pakeistos 2009 m. birželio 18 d. Reglamentu (EB) Nr. 546/2009[2]. Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 16 straipsnyje nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet turi pateikti kiekybinę ir kokybinę praėjusių metų EGF veiklos ataskaitą. Ataskaitoje daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama EGF veiklos rezultatams, visų pirma pateikiant informaciją apie pateiktas paraiškas, priimtus sprendimus, finansuotus veiksmus, įskaitant jų ir struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF), lėšomis finansuojamų veiksmų tarpusavio papildomumą, ir skirtos finansinės paramos teikimo užbaigimą. Joje taip pat turėtų būti nurodytos dėl asignavimų stokos ar neatitikties reikalavimams atmestos paraiškos. 2. 2011 m. EGF veiklos apžvalga 2011 m. Komisija gavo 26 paraiškas dėl EGF paramos – tai šiek tiek mažiau nei 2010 m. (31 paraiška). Išsamesnė informacija apie paraiškas pateikta 4.1 skirsnyje ir 1 lentelėje. 2011 m. biudžeto valdymo institucija priėmė 22 sprendimus mobilizuoti EGF lėšas – iš viso 128 167 758 EUR, tai yra 54,1 proc. didesnis bendras finansavimas iš EGF nei 2010 m. Išsamesnė informacija apie suteiktą paramą pateikta 4.2 skirsnyje ir 2 bei 3 lentelėse. 2011 m. Komisija gavo keturias galutines EGF paramos įgyvendinimo ataskaitas. Išsamesnė informacija apie rezultatus pateikta 4.4 skirsnyje ir 4 lentelėje. Baigti mokėti penki ankstesniais metais skirti EGF paramos įnašai (išsami informacija pateikta 4.6.4 skirsnyje ir 6 lentelėje). Išsamesnė informacija apie Komisijos iniciatyva suteiktą techninę pagalbą (EGF reglamento 8 straipsnio 1 dalis) pateikiama 4.6.2 skirsnyje ir 5 lentelėje. 2011 m. Komisija pateikė Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymą pratęsti laikinosios dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos (taikomos iki 2011 m. gruodžio 30 d. EGF pateiktoms paraiškoms) taikymo laikotarpį iki 2013 m. pabaigos. Išsamiau pasiūlymas paaiškintas 3 skirsnyje. Komisija pateikė 2014–2020 m. laikotarpiui skirtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymą. Išsamiau pasiūlymas paaiškintas 4.5 skirsnyje. 3. Veiksmai po 2010 m. EGF metinės veiklos ataskaitos Reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą 2009 m. priėmus laikinus ir ilgalaikius Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 pakeitimus, EGF buvo gerokai patobulintas, o valstybėms narėms nustatytos geresnės sąlygos teikti paraiškas dėl EGF bendro finansavimo, kuriuo remiamas jų atsakas į neigiamą pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės poveikį užimtumui. Taikant laikinąją dėl krizės nukrypti leidžiančią nuostatą[3] tapo gerokai lengviau teikti paraiškas EGF paramai gauti, o EGF galėjo skirti paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, ir padidino savo įnašą nuo 50 proc. iki 65 proc. visų išlaidų. Ilgalaikiai pakeitimai, t. y. atleistų darbuotojų skaičiaus sumažinimas nuo 1 000 iki 500 ir įgyvendinimo laikotarpio pratęsimas nuo 12 iki 24 mėnesių nuo paraiškos pateikimo datos, taip pat turėjo teigiamą poveikį: valstybėms narėms atsirado galimybė prašyti EGF paramos darbuotojams, kuriuos atleido mažesnės įmonės ir paramą darbuotojams teikti ilgiau nei buvo galima anksčiau. Ilgesnį laikotarpį teikiamos EGF paramos poveikį atleistų darbuotojų užimtumui ir galimybėms įsidarbinti bus galima tiksliau įvertinti baigus įgyvendinti projektus. 2011 m. pirmąjį ketvirtį Komisija surengė konsultacijas su valstybių narių atstovais, įgyvendinančiosiomis institucijomis ir socialiniais partneriais, kad nuspręstų, ar reikalinga pratęsti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą po 2011 m. ir aptartų EGF ateitį po 2013 m. (taip pat žr. 4.5 skirsnį). 2011 m. birželio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą[4] išplėsti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą iki 2013 m. pabaigos, o 2011 m. rugsėjo 21 d. tam visiškai pritarė Europos Parlamentas. Tačiau nepaisant išsamių diskusijų Taryboje ir įvairių kompromisinių sprendimų, Komisijos pasiūlymas Taryboje nesurinko kvalifikuotos balsų daugumos. Kadangi nebuvo pasiektas politinis susitarimas toliau taikyti dėl krizės nukrypti leidžiančią nuostatą, nuo 2011 m. gruodžio 31 d. paraiškos EGF paramai gauti gali būti grindžiamos tik struktūriniais pasaulio prekybos pokyčiais, o bendro finansavimo norma sumažinta iki anksčiau taikytos 50 proc. bendrų finansuoti tinkamų išlaidų normos. Palankesnės sprendimų dėl EGF paraiškų priėmimo sąlygos. Pasiūlymų teikimo Tarybai ir Europos Parlamentui tvarka 2011 m. skirtai EGF paramai buvo taikoma 2009 m. pabaigoje priimta naujoji EGF sprendimų priėmimo tvarka. 2011 m. buvo toliau tęsiama 2010 m. pradėta iniciatyva spartinti sprendimų priėmimą laikantis galiojančio reglamento taisyklių, ir visų pirma, atsižvelgiant į konsultacijas dėl veiksmų po 2011 m. ir 2013 m. Įvairiems su veiksmingu fondo įgyvendinimu susijusiems klausimams spręsti buvo rengiamasi specialiam valstybių narių atstovų seminarui, kuris įvyko 2012 m. kovo mėn. 4. 2011 m. EGF veiklos analizė 4.1. Gautos paraiškos 2011 m. Komisija gavo 26 paraiškas (žr. 1 lentelę), tai yra penkiomis paraiškomis mažiau nei 2010 m. (31 paraiška[5]). Visoms paraiškoms taikytos 2009 m. birželio 18 d. priimto Reglamento (EB) Nr. 546/2009 nuostatos (t. y. 65 proc. bendro finansavimo norma, 24 mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos įgyvendinimo laikotarpis ir t. t.). 2011 m. pabaigoje itin padaugėjo su krize susijusių paraiškų, tai rodo, kad valstybės narės siekė kuo daugiau pasinaudoti geresnėmis dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos sąlygomis prieš pasibaigiant jos galiojimui 2011 m. gruodžio mėn. pabaigoje – 2011 m. gruodžio mėn. 12 iš 18 paraiškų, kurias pateikė valstybės narės, buvo susijusios su krize. Šias 26 paraiškas pateikė 10 valstybių narių, prašydamos iš viso 77 546 044 EUR iš EGF 16 870 atleistų darbuotojų paremti. Dar nepatvirtintos sumos yra orientacinės, nes jos gali keistis vertinimo etape. 2011 m. dvi valstybės narės – Graikija ir Rumunija – paraiškas pateikė pirmą kartą. 1 lentelė. 2011 m. gautos paraiškos 4.1.1. Gautos paraiškos pagal valstybes nares ir sektorius Šios 26 paraiškos buvo susijusios su 20 sektorių[6]. Dėl aštuonių iš šių sektorių, 2011 m. EGF paraiškos pateiktos pirmą kartą. (jie pabraukti toliau pateiktame sąraše). Austrija (trys paraiškos: kelių transportas, tabako gaminiai, socialinio darbo veikla), Danija (dvi paraiškos: elektroninė įranga, laivų statyba), Vokietija (viena paraiška: automobilių sektorius), Graikija (viena paraiška: mažmeninė prekyba), Italija (septynios paraiškos: pastatų statyba, keramika, buitiniai prietaisai, IRT paslaugos, sandėliavimas ir saugojimas, elektroninė įranga, motociklai), Nyderlandai (trys paraiškos: pastatų statyba, specializuota statybos veikla, pagrindiniai metalai), Portugalija (viena paraiška: automobilių pramonė), Rumunija (viena paraiška: mobilieji telefonai), Ispanija (šešios paraiškos: pastatų statyba, metalo apdirbimo pramonė, avalynės gamyba, dailidžių ir stalių dirbinių gamyba), Švedija (viena paraiška: farmacijos produktai). 4.1.2. Gautos paraiškos pagal prašytos paramos dydį Kiekviena EGF paramos prašanti valstybė narė turi parengti suderintą remtinų darbuotojų poreikiams pritaikytą priemonių paketą ir nuspręsti, kokio dydžio paramos prašyti iš EGF. EGF reglamente nėra rekomenduojama arba ribojama bendra prašoma suma, tačiau Komisijai vertinant paraišką gali kilti klausimų, dėl kurių valstybei narei gali tekti peržiūrėti siūlomą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, o dėl to gali pasikeisti prašoma suma. 2011 m. prašytos EGF paramos suma svyravo nuo 1 125 605 EUR iki 6 838 650 EUR (vidurkis – 2 982 540 EUR). 4.1.3. Gautos paraiškos pagal darbuotojų, kuriems numatyta teikti paramą, skaičių Bendras atleistų darbuotojų, kuriems buvo numatyta teikti bendrai iš EGF finansuojamas pasiūlytas priemones, skaičius buvo 16 870, t. y. 72 proc. bendro atleistų darbuotojų skaičiaus (10 valstybių narių pateiktose 26 paraiškose buvo nurodyta 23 500 atleistų darbuotojų). Remtinų darbuotojų skaičius svyravo nuo 153 iki 1 517, trijose paraiškose buvo numatyta remti daugiau nei 1 000, o šešiose – mažiau nei 500 darbuotojų. Atleistų darbuotojų skaičius ir darbuotojų, kuriems numatyta skirti EGF paramą, skaičius gali skirtis, jei paraišką teikianti valstybė narė nusprendžia EGF paramą skirti tik konkrečioms darbuotojų grupėms, pavyzdžiui, tiems, kuriems sunkiausia rasti darbą ir (arba) kuriems labiausiai reikalinga parama. Kai kurie atleisti darbuotojai gali gauti pagalbą ne iš EGF, dar kiti gali patys susirasti naują darbą arba nuspręsti anksčiau išeiti į pensiją, o tai reiškia, kad jiems EGF priemonės taikomos nebus. 4.1.4. Gautos paraiškos pagal prašomos paramos dydį vienam darbuotojui Valstybės narės, laikydamosi reglamento, gali savo nuožiūra parengti atitinkamiems atleistiems darbuotojams siūlomų prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą. Todėl vienam nukentėjusiam darbuotojui prašoma suma gali skirtis atsižvelgiant į atleidimo iš darbo atvejo rimtumą, padėtį nukentėjusioje darbo rinkoje, remtinų darbuotojų asmenines aplinkybes, valstybės narės jau taikomas priemones ir paslaugų teikimo atitinkamoje valstybėje narėje arba regione išlaidas. Tuo paaiškinama, kodėl vienam darbuotojui prašomos paramos suma 2011 m. skyrėsi nuo šiek tiek daugiau nei 1 200 EUR iki daugiau nei 19 000 EUR. 4.1.5. Pagal intervencijos kriterijų gautos paraiškos 20 (77 proc.) iš 26 pateiktų paraiškų buvo pateiktos siekiant remti tiesiogiai dėl finansų ir ekonomikos krizės atleistus darbuotojus (iš dalies pakeisto EGF reglamento 1 straipsnio 1a punktas), o likusios septynios paraiškos (23 proc.) pateiktos reaguojant į esminius pasaulio prekybos sistemos struktūrinius pokyčius, įvykusius dėl globalizacijos. Aštuonios paraiškos pagrįstos EGF reglamento 2 straipsnio a punktu, penkiolika – 2 straipsnio b punktu, dvi paraiškos buvo grindžiamos 2 straipsnio c punkte numatytomis išimtinėmis aplinkybėmis, o viena paraiška pagrįsta 2 straipsnio c punkto nuostata dėl mažos darbo rinkos. 4.2. Skirta parama 2011 m. biudžeto valdymo institucija priėmė 22 sprendimus skirti EGF paramą aktyvios darbo rinkos politikos priemonėms bendrai finansuoti (žr. 2 ir 3 lenteles, kuriose pateikta santrauka ir darbuotojų duomenų analizė). Penki iš jų buvo susiję su 2011 m. pateiktomis paraiškomis, 16 – su 2010 m. gautomis paraiškomis ir vienas – su 2009 m. gauta paraiška. Visai skirtai paramai taikytos 2009 m. birželio 18 d. priimto Reglamento (EB) Nr. 546/2009 nuostatos (t. y. 65 proc. bendro finansavimo norma, 24 mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos įgyvendinimo laikotarpis ir t. t.). Pagal 22 paraiškas parama skirta 21 213 atleistų darbuotojų dvylikoje valstybių narių; iš EGF iš viso išmokėta 128 167 758 EUR (25,6 proc. galimos didžiausios metinės EGF sumos). Tai yra 54,1 proc. didesnis EGF bendras finansavimas palyginti su 2010 m., kai pagal 30 paraiškų buvo skirta 83 171 941 EUR[7]). 2 lentelė. Informacija apie 2011 m. skirtą paramą 3 lentelė. 2011 m. skirta EGF parama. Darbuotojų duomenys 4.2.1. EGF parama finansuoti veiksmai Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnyje nustatyta, kad EGF parama galima bendrai finansuoti tik aktyvias darbo rinkos priemones, kuriomis siekiama padėti atleistiems darbuotojams vėl įsidarbinti. Be to, nurodoma, kad iš EGF galima finansuoti valstybės narės parengiamąją, valdymo, informavimo, viešinimo bei kontrolės veiklą, susijusią su šios paramos naudojimu (įgyvendinimo veikla, kuri anksčiau buvo vadinama technine pagalba). Pagal 22 patvirtintas paraiškas 2011 m. iš EGF finansuojamomis priemonėmis siekiama grąžinti į darbo rinką 21 213 atleistų darbuotojų. Iš esmės šias priemones sudarė intensyvi, individualiems poreikiams pritaikyta pagalba ieškant darbo ir bylų tvarkymas, įskaitant praktikos pas potencialius darbdavius galimybių paiešką, įvairių sričių profesinis mokymas, įgūdžių gerinimo ir perkvalifikavimo priemonės, įvairios laikinos finansinės paskatos arba išmokos, teikiamos taikant aktyvias pagalbos priemones iki faktinio grįžimo į darbo rinką momento, kuravimas pradiniu etapu naujoje darbo vietoje ir kitokia veikla, pavyzdžiui, verslumo skatinimas ir verslo steigimas, parama užimtumui ir vienkartinės užimtumo bei įdarbinimo paskatos. Rengdamos savo paramos paketus, valstybės narės atsižvelgė į darbuotojų veiklos sektorių, patirtį ir išsilavinimą, judumo galimybes ir esamas ar tikėtinas perspektyvas įsidarbinti atitinkamuose regionuose. 4.2.2. Struktūrinių fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF), lėšomis finansuojamų veiksmų papildomumas EGF tikslas – didinti įsidarbinimo galimybes ir užtikrinti greitą atleistų darbuotojų grįžimą į darbo rinką taikant aktyvias darbo rinkos priemones. Taigi, juo papildomas ESF, kuris yra pagrindinė užimtumo ES skatinimo priemonė. Iš esmės šie fondai vienas kitą papildo, nes suteikia galimybę tuos pačius klausimus spręsti dviem skirtingais laiko momentais: EGF teikia atleistų darbuotojų poreikiams pritaikytą paramą konkretaus masinio darbuotojų atleidimo Europoje atveju, o pagal iš anksto parengtas daugiametes ESF programas remiami strateginiai ir ilgalaikiai tikslai (pvz., žmogiškojo kapitalo stiprinimas, pokyčių valdymas), tačiau, norint spręsti dėl masinio darbuotojų atleidimo susiklosčiusią kritinę padėtį, pastarojo fondo lėšų paprastai negalima perskirstyti. Kartais EGF ir ESF priemonės naudojamos viena kitai papildyti, taip siekiant kartu pasiūlyti trumpalaikių ir ilgalaikių sprendimų. Svarbiausias kriterijus– galimybė šiomis priemonėmis teikti veiksmingą pagalbą darbuotojams, o valstybės narės pačios pasirenka ir rengia priemones bei veiksmus, kurie yra tinkamiausi nustatytiems tikslams pasiekti. Bendrai iš EGF finansuotino suderinto individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo turinys turėtų būti suderintas su kitais veiksmais ir juos papildyti. EGF bendrai finansuojamos priemonės gali būti daug įvairesnės nei vien standartiniai kursai ar veiksmai, o praktika rodo, kad EGF suteikia galimybę valstybėms narėms pasiūlyti darbo netekusiems darbuotojams geriau pritaikytą ir visapusiškesnę pagalbą, kuri be EGF būtų neįmanoma, įskaitant priemones, kuriomis jie paprastai negalėtų pasinaudoti (pavyzdžiui, antrosios ar trečiosios pakopos išsilavinimą). EGF suteikia galimybę valstybėms narėms skirti daugiau dėmesio itin pažeidžiamoms grupėms, pavyzdžiui, mažiau kvalifikuotiems arba migrantų kilmės žmonėms, užtikrinti pakankamą konsultantų skaičių ir (arba) paramą teikti ilgesnį laiką, nei būtų įmanoma be EGF pagalbos. Visa tai atveria darbuotojams didesnes perspektyvas gerinti savo padėtį. Kad struktūriniai fondai ir EGF gerai papildo vienas kitą, matyti iš vienos Danijos pateiktos paraiškos (laivų statybos sektorius) ir trijų su statybų sektoriumi susijusių Airijos paraiškų. Pirmuoju atveju („EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard“) EGF priemonės buvo skirtos papildyti veiksmus, kurių ėmėsi regioninės plėtros forumas, siekiantis skatinti ilgalaikį naujų pramonės sektorių vystymąsi regione ir gaunantis finansavimą iš ESF ir ERPF. Be to, Danija šias EGF lėšas naudoja bandomiesiems mokymams naujuose sektoriuose ir naujiems įgyvendinimo metodams rengti ir ketina įtraukti juos į pagrindines programas, jei įgyvendinus EGF paramą būtų gauti sėkmingi rezultatai. Kalbant apie naujausias („EGF/2010/019“, „EGF/2010/020“, „EGF/2010/021“) ir vėlesnes Airijos paraiškas, nuo 2010 m. EGF dalyvauja ES fondų koordinavimo stebėsenos komiteto, įsteigto pagal nacionalinį strateginių krypčių planą ir vadovaujamo Finansų departamento, veikloje. Šis komitetas įsteigtas struktūrinių fondų įgyvendinimo 2007–2013 m. laikotarpiu klausimams spręsti. Komitete aptariami visi svarbūs klausimai, įskaitant lėšų skyrimą veiksmų programoms ir naujų programų planai, siekiant užtikrinti, kad fondų lėšos nebūtų dubliuojamos. Visos valstybės narės privalo nustatyti reikalingus mechanizmus, kad būtų išvengta dvigubo finansavimo pagal ES finansines priemones, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnio 5 dalyje. 4.3. EGF finansinės paramos skyrimo sąlygų neatitinkančios paraiškos Nei Komisija, nei biudžeto valdymo institucija nėra atmetusi nei vienos valstybių narių pateiktos paraiškos skirti paramą iš EGF. 4.4. EGF veiklos rezultatai Pagrindiniai informacijos apie EGF veiklos rezultatus šaltiniai – pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 15 straipsnį valstybių narių pateiktos galutinės ataskaitos. Jas papildo informacija, kuria valstybės narės dalijasi palaikydamos tiesioginius ryšius su Komisija ir tais metais rengiamuose koordinavimo susitikimuose bei konferencijose dalyvaujant valstybių narių atstovams. 2011 m. valstybių narių pateikti rezultatai ir duomenys apžvelgiami šiame skirsnyje ir 4 lentelėje. Iš viso Komisija gavo 20 galutinių ataskaitų dėl EGF paramos panaudojimo (nuo 2008 m., kai buvo gauti pirmieji EGF paramos panaudojimo rezultatai, iki 2011 m. gruodžio mėn.), tai sudaro apie 20 proc. visų iki 2011 m. gruodžio mėn. gautų paraiškų (97 paraiškos). Penkiolika iš jų taip pat buvo nagrinėtos 2011 m. atliktame laikotarpio vidurio vertinime (žr. 4.7.5 skirsnį). Iki šiol gauta nepakankamai galutinių rezultatų, todėl per anksti daryti tvirtas išvadas apie EGF paramos pridėtinę vertę ir poveikį atleistiems darbuotojams bei darbo rinkai. Kadangi pateikiama vis daugiau galutinių rezultatų apie priemones, kurių įgyvendinimo laikotarpis pratęstas iki 24 mėnesių (2009 m. EGF reglamento pakeitimu laikotarpis pratęstas nuo 12 iki 24 mėnesių nuo paraiškos pateikimo datos), bus galima išsamiau įvertinti EGF paramos poveikį, įskaitant ex post vertinimą, kuris turi būti atliktas iki 2014 m. gruodžio 31 d. (EGF reglamento 17 straipsnio 1b dalis). 4.4.1. 2011 m. valstybių narių pateiktos galutinės finansinės paramos panaudojimo ataskaitos 2011 m. Komisija gavo keturių toliau nurodytų paraiškų galutines ataskaitas: „EGF/2009/004 BE/Oost-West Vlaanderen“, „EGF/2009/005 BE/Limburg“, „EGF/2009/007 SE/Volvo“ ir „EGF/2009/008 IE/Dell“. Tai pirmosios šių trijų valstybių narių EGF paraiškos ir pirmosios užbaigtos įgyvendinti priemonės, kurių įgyvendinimo laikotarpis buvo pratęstas iki 24 mėnesių. Be to, tai pirmosios paraiškos, kurioms buvo taikoma 65 proc., o ne 50 proc., kaip anksčiau, EGF bendro finansavimo norma. 4.4.2. 2011 m. pateiktų rezultatų ir gerosios patirties pavyzdžių santrauka Iš minėtų trijų valstybių narių pateiktų keturių galutinių ataskaitų matyti, kad pasibaigus EGF įgyvendinimo laikotarpiui, 2 352 darbuotojai (45,0 proc. iš 5 228) rado naują darbą arba pradėjo dirbti savarankiškai. Kiti mokėsi arba kėlė kvalifikaciją (apie 10,9 proc.) arba buvo bedarbiai ar neaktyvūs dėl asmeninių priežasčių (angl. NEET – nesimokantis, nedirbantis ir profesiniame rengime nedalyvaujantis) – maždaug 44,1 proc. Panašiai kaip ir 2010 m., grįžimo į darbo rinką rezultatams turėjo įtakos sumažėjusios įsidarbinimo galimybės vietos ir regiono darbo rinkose, – tai tiesioginė pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pasekmė. Reikėtų pažymėti, kad grįžimo į darbo rinką rodiklis parodo darbuotojų užimtumo padėtį tik tuo momentu, kai renkami duomenys. Jis nesuteikia jokios informacijos apie rasto darbo pobūdį ir kokybę ir gali iš esmės pasikeisti per trumpą laiką. Remiantis 2010 m. ir 2011 m. kelių valstybių narių pateikta informacija, grįžimo į darbo rinką lygis didėja net vos po kelių mėnesių po galutinių ataskaitų pateikimo ir toliau auga vidutinės trukmės laikotarpiu, ypač tais atvejais, kai pasibaigus EGF paramos panaudojimo laikotarpiui darbuotojai ir toliau gauna jų poreikiams pritaikytą pagalbą, kurią valstybės narės teikia pačios arba su ESF pagalba. Šios trys valstybės narės pranešė keletą įdomių faktų ir pateikė vilčių teikiančios informacijos, kad EGF paramos ir paslaugų dėka atitinkamų darbuotojų asmeninė padėtis, pasitikėjimas savimi ir įsidarbinimo galimybės akivaizdžiai pagerėjo, net jei ne visiems iš jų pavyko greitai rasti naują darbą. Pasitelkusios EGF paramą šios valstybės narės galėjo aktyviau veikti srityse, iš kurių atleisti darbuotojai ir teikti kokybiškesnę paramą, ją teikti ilgesnį laikotarpį ir daugiau žmonių, nei būtų buvę įmanoma be EGF paramos. Panaudodamos ES lėšas jos galėjo lanksčiau spręsti problemas ir į savo priemonių paketus įtraukti kokybiškus ir individualiems poreikiams ypač gerai pritaikytus, kartais ir naujoviškus, veiksmus ir daugiau dėmesio skirti mažesnę kvalifikaciją turintiems ir sudėtingesnėje padėtyje esantiems darbuotojams. Taigi, EGF bendrai finansuojama parama reiškia didesnes investicijas į gebėjimus, o tai gali turėti teigiamą poveikį vidutinės ir ilgesnės trukmės laikotarpiu, kai rinkos laipsniškai vaduosis iš krizės. EGF įvertintas kaip naudinga priemonė šiais biudžeto suvaržymo laikais, kai ypač sunkioje padėtyje atsiduria tos valstybės narės ir regionai, kuriuose masiškai atleidžiami darbuotojai. Be to, minėtos trys valstybės narės pateikė nemažai patirties pavyzdžių ir išvadų, kurios turėtų būti naudingos rengiant būsimas EGF paraiškas ir panaudojant paramą. 4 lentelė. 2011 m. pateiktos galutinės ataskaitos. Rezultatų santrauka[8] 4.4.3. 2011 m. gautose galutinėse ataskaitose pateikta informacija apie įgyvendintas priemones „EGF/2009/004 Oost-West Vlaanderen/Belgium“ (tekstilės sektorius) Finansavimo sprendimu nustatytas įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2011 m. gegužės 4 d. Iš EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis pasinaudojusių 508 darbuotojų, 335 (65,9 proc.) darbuotojai įgyvendinimo laikotarpiui baigiantis jau dirbo (devyni jų – savarankiškai), o likę 173 (34,1 proc.) darbuotojai buvo bedarbiai arba neaktyvūs dėl įvairių asmeninių priežasčių (NEET). „EGF/2009/005 Limburg/Belgium“ (tekstilės sektorius) Finansavimo sprendimu nustatytas įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2011 m. gegužės 4 d. Iš EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis pasinaudojusių 356 darbuotojų, 259 (72,8 proc.) darbuotojai įgyvendinimo laikotarpiui baigiantis jau dirbo (penki jų – savarankiškai), o likę 97 (27,2 proc.) darbuotojai buvo bedarbiai arba neaktyvūs dėl įvairių asmeninių priežasčių (NEET). Belgijos valdžios institucijos pranešė, kad pasinaudodamos pagal šias dvi paraiškas skirta EGF parama, jos teikė specialią individualiems poreikiams pritaikytą pagalbą ir mokymą atleistiems tekstilės sektoriaus darbuotojams; šios priemonės padėjo jiems rasti naują darbą arba pagerino jų perspektyvas darbo rinkoje. EGF bendrai finansuojamas priemones teikė Flandrijos užimtumo ir profesinio mokymo tarnyba (VDAB) ir tekstilės pramonės sektoriaus mokymo centras (COBOT). Šios priemonės apėmė individualią pagalbą ieškant darbo, įskaitant turimų tekstilės srities įgūdžių sertifikavimą, pagalbą visoms amžiaus grupėms įsidarbinti kitame sektoriuje, įvairias mokymo priemones, skirtas įgyti bendrųjų gebėjimų ir pokalbiui dėl darbo reikalingų įgūdžių, profesinį mokymą, siekiant atverti galimybių įsidarbinti naujuose sektoriuose ir pareigose, vyresniems nei 50 m. darbuotojams specialiai pritaikytą mokymą, taip pat tęstinį mokymą ir profesinį orientavimą radusiems naują darbą asmenims, siekiant didinti jų pasitenkinimą ir gebėjimą likti naujoje darbo vietoje. Kai kurie įgyvendinti veiksmai buvo įtraukti į anksčiau nustatytas federaliniu ir regioniniu lygmeniu finansuojamas sistemas, todėl buvo neįmanoma apskaičiuoti EGF įnašo dydžio. Dėl specifinių administracinių aplinkybių tik 36 proc. („EGF/2009/004“) ir 44,6 proc. („EGF/2009/005“) bendrų faktinių išlaidų Belgija priskyrė EGF (vietoj didžiausios leidžiamos 65 proc. normos). Vadovaujančioji institucija iš šios situacijos pasimokė ir padarė išvadas, kurios turėtų būti naudingos ateityje teikiant paraiškas EGF. „EGF/2009/007 Volvo/Sweden“ (automobilių pramonė) Finansavimo sprendimu nustatytas įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2011 m. birželio 4 d. Iš EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis pasinaudojusių 1 775 darbuotojų, 1 201 (67,7 proc.) darbuotojas įgyvendinimo laikotarpiui baigiantis jau dirbo (18 jų – savarankiškai), 344 (19,4 proc.) mokėsi arba kėlė kvalifikaciją, o likę 230 (12,9 proc.) darbuotojų buvo bedarbiai arba neaktyvūs dėl įvairių asmeninių priežasčių). Pasak Švedijos valdžios institucijų, palyginti su kitais projektais Švedijoje, įgyvendinus EGF remtą projektą pasiektas geras darbuotojų grįžimo į darbo rinką rodiklis. EGF bendrai finansuojamos priemonės buvo itin naudingos atleistiems „Volvo“ darbuotojams, nes jomis pasinaudodami jie galėjo kelti kvalifikaciją ir įgyti daugiau galimybių įsidarbinti, tuo pat metu tobulėti asmeniškai ir užsitikrinti finansinį saugumą. Naudodamosi EGF parama Švedijos valdžios institucijos taikė įvairias kvalifikacijos kėlimo priemones, įskaitant specialų profesinį mokymą, orientuotą į tas profesijas, kurioms aktuali kartų kaitos problema. Verslumo mokymo paslaugos gerokai viršijo paprastai valstybinės įdarbinimo tarnybos siūlomas paslaugas. Ypatingas dėmesys buvo skiriamas EGF bendrai finansuojamo mokymo kokybei (buvo sudaromi reitingai), nes ji gali užtikrinti susijusių asmenų konkurencinį pranašumą, palyginti su kitais darbo netekusiais asmenimis, kurie naudojasi standartinėmis mokymo priemonėmis. Švedijos valdžios institucijos taip pat pažymėjo, kad įgyvendinant projektą glaudžiai bendradarbiavo valstybinė įdarbinimo tarnyba ir nacionalinio, regioninio bei vietos lygmens suaugusiųjų švietimo paslaugų teikėjai. Pripažinta, kad derinant darbo rinkos politiką ir švietimo išteklius gaunama daug papildomos naudos ir teigiamas didinamasis poveikis. Vykdant „Volvo“ projektą įgyta patirtimi ir padarytomis išvadomis Švedija remsis ateityje teikdama paramą bedarbiams. Apskritai Švedija mano, kad EGF bendrai finansuojamos priemonės turėjo teigiamą poveikį tiek buvusiems „Volvo“ darbuotojams, tiek vietos darbo rinkoms. Finansinio jų poveikio kol kas negalima įvertinti, tačiau tai turėtų būti įmanoma padaryti ateityje, kai Švedijos valdžios institucijos baigs šiuo metu vykdomą projekto vertinimą. „EGF/2009/008 Dell/Ireland“ (kompiuterių sektorius) Finansavimo sprendimu nustatytas įgyvendinimo laikotarpis baigėsi 2011 m. birželio 28 d. Iš EGF bendrai finansuojamomis priemonėmis pasinaudojusių 2 589 darbuotojų, 557 (21,5 proc.) darbuotojai įgyvendinimo laikotarpiui baigiantis jau dirbo (191 iš jų – savarankiškai), 227 (8,8 proc.) darbuotojai mokėsi arba kėlė kvalifikaciją, o likę 1 805 (69,7 proc.) buvo bedarbiai arba neaktyvūs (NEET) dėl įvairių asmeninių priežasčių. Airijos valdžios institucijos nurodė, kad EGF paramos dėka bedarbiams galėjo pasiūlyti didesnę pagalbą nei paprastai, be to, EGF parama papildė Europos socialinio fondo, ERPF ir kt. teikiamą paramą. Pasinaudodami EGF pagalba buvę „Dell“ darbuotojai gavo geresnę individualiems poreikiams pritaikytą pagalbą tuo metu, kai sparčiai augo nedarbas regioniniu ir nacionaliniu mastu. Pasak Airijos valdžios institucijų, baigiantis įgyvendinimo laikotarpiui į darbo rinką grįžusių arba savo verslą pradėjusių asmenų skaičius, išaugęs susidomėjimas švietimo ir profesinio rengimo galimybėmis padarė didelį teigiamą poveikį vietos ir regionų ekonomikai. EGF bendrai finansuojamos priemonės taip pat turėjo teigiamą poveikį žmogiškąja prasme – darbuotojai atgavo orumą ir pasitikėjimą savo jėgomis. EGF bendrai finansuojamos priemonės apėmė įvairią konsultavimo, švietimo, mokymo ir verslumo rėmimo veiklą ir buvo teikiamos glaudžiai bendradarbiaujant su vietos, regionų ir nacionalinių paslaugų teikėjais. Be to, naudojantis EGF parama buvo parengtos kelios naujos priemonės, įskaitant ne pagal bendrąją švietimo programą siūlomas aukštojo mokslo studijas, naują stažuočių programą, skirtą turimiems įgūdžiams išlaikyti ir sudaryti žmonėms sąlygas naudoti naujai įgytus įgūdžius, bei mokymą, skirtą įgyti naujų įgūdžių besiformuojančiuose sektoriuose arba sektoriuose, kuriuose nustatytas įgūdžių trūkumas, pavyzdžiui, medicinos prietaisų, finansinių ir logistikos paslaugų. Pagal priemonių paketą dalyviams taip pat buvo teikiamos dotacijos, skirtos palengvinti jų dalyvavimą akredituotuose mokymo kursuose, bei dotacijos, skirtos sudaryti palankesnes sąlygas įgyti aukštąjį išsilavinimą patvirtintuose privačiuose universitetuose. Vėliau teikdama EGF kitas paraiškas Airija rėmėsi panaudojant „Dell“ paraišką įgyta patirtimi. 4.5. Peržiūra po 2013 m. Pagal EGF reglamento 20 straipsnį visas reglamentas turi būti peržiūrėtas iki 2013 m. gruodžio 31 d.; ši data sutampa su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pabaiga. Komisijos komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[9] pabrėžiama, kad būtina spręsti tokias neatidėliotinas problemas kaip tinkamo lygio įgūdžių stoka, nepakankamai veiksminga aktyvios darbo rinkos politika ir švietimo sistema, visuomenės užribyje atsidūrusių grupių socialinė atskirtis ir mažas darbuotojų judumas. Komisija siekia tęsti EGF veiklą ir ateinančiu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m.) ir tuo laikotarpiu ketina teikti konkrečią vienkartinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, kuriuos nulėmė didėjanti gamybos procesų ir prekybos modelių globalizacija. ES turėtų teikti paramą ir tais atvejais, kai ištikus staigiai ir netikėtai krizei, sukėlusiai rimtų vietos, regiono ar nacionalinės ekonomikos sutrikdymų, atleidžiama daug darbuotojų. Be to, reikėtų išplėsti EGF aprėptį ir įtraukti tam tikrais atvejais taikomas kompensacijas dėl prekybos susitarimų padarinių kai kuriems žemės ūkio sektoriams. Pirmąjį 2011 m. pusmetį Komisija rengė konsultacijas su valstybių narių atstovais, įgyvendinančiomis institucijomis ir socialiniais partneriais dėl EGF kaip solidarumo priemonės vaidmens ir potencialo ateityje. 2011 m. sausio 25–26 d. ir kovo 8 d. buvo surengtos dvi konferencijos su suinteresuotosiomis šalimis. Atsižvelgusi į konsultacijų rezultatus ir į EGF vidurio laikotarpio vertinimo politines rekomendacijas (žr. 4.7.5 skirsnį), 2011 m. spalio mėn. Komisija priėmė pasiūlymą dėl būsimo EGF[10]. 2011 m. lapkričio ir gruodžio mėn. Komisijos pasiūlymas buvo pateiktas Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto ir Regionų komiteto darbo grupėms. Oficialios diskusijos atitinkamuose Parlamento ir Tarybos komitetuose turėtų vykti 2012 ir 2013 m., jų tikslas – kad naujasis reglamentas įsigaliotų 2014 m. sausio 1 d. 4.6. Finansinė ataskaita 4.6.1. Iš EGF skirtos lėšos 2011 m. biudžeto valdymo institucija skyrė EGF paramą pagal 22 paraiškas – iš viso 128 167 758 EUR, t. y. 25,6 proc. galimos didžiausios metinės sumos (žr. 2 lentelę). Mokėjimai pagal visas 22 paraiškas skirti iš 2011 m. biudžeto, nors keturi mokėjimai atlikti 2012 m. pradžioje. Pagal 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstitucinio susitarimo[11], kuriuo nustatyta EGF biudžeto sistema, 28 straipsnį iš EGF leidžiama skirti didžiausia suma per metus yra 500 mln. EUR, naudojant bet kurias praėjusių metų neišnaudotų bendrųjų išlaidų aukščiausių ribų maržas ir (arba) panaikintų dvejų ankstesnių metų įsipareigojimų sumas, išskyrus nurodytas finansinės programos 1B išlaidų kategorijoje. Be to, pagal EGF reglamento 12 straipsnį kiekvienų metų rugsėjo 1 d. fonde turi būti likęs bent ketvirtadalis didžiausios metinės sumos, kad būtų galima tenkinti iki metų pabaigos atsirasiančius poreikius. 2011 m. skirtų lėšų įsipareigojimų asignavimai buvo perkelti iš EGF rezervo į EGF biudžeto išlaidų kategoriją. 2011 m. mokėjimų asignavimai buvo gauti iš kitų šaltinių nei anksčiau, kad kiek įmanoma būtų išvengta naudoti ESF lėšas. Metų pradžioje į EGF biudžeto išlaidų kategoriją kredituota 47 608 950 EUR suma (įskaitant EGF techninei pagalbai skirtus 610 000 EUR). Taisomuoju biudžetu įtraukta dar 50 000 000 EUR. Atliekant bendrąjį perkėlimą buvo nustatyti ir EGF pervesti 5 460 495 EUR. Galiausiai 29 650 344 EUR buvo pervesti iš ESF išlaidų kategorijos. 2011 m. atlikti mokėjimai (128 167 758 EUR) buvo 54,1 proc. didesni nei 2010 m. mokėjimai (83 171 941 EUR pagal 30 paraiškųError! Bookmark not defined.). 4.6.2. Techninės pagalbos išlaidos Pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 8 straipsnio 1 dalį iki 0,35 proc. metams skirtų finansinių išteklių (daugiausia 1,75 mln. EUR) Komisijos iniciatyva gali būti naudojami kaip techninė pagalba EGF reglamentui įgyvendinti būtinai veiklai, tokiai kaip informavimas, administracinė ir techninė pagalba, stebėsena, auditas, kontrolė ir vertinimas. 2011 m. techninei pagalbai[12], kurią sudarė 5 lentelėje nurodyta veikla, skirta 610 000 EUR. Dėl likusių 1 140 000 EUR, kuriuos tais metais buvo galima panaudoti techninei pagalbai, nesikreipta. Biudžete numatytos ir faktinės išlaidos labiausiai skyrėsi informavimo kategorijoje, nes iš EGF prašyta paramos suma EGF svarbiems bendro pobūdžio leidiniams užimtumo ir socialinių reikalų tema buvo daug mažesnė nei tikėtasi. 5 lentelė. 2011 m. techninės pagalbos išlaidos Aprašymas || Biudžete numatyta suma EUR || Faktinė suma EUR Informavimas (pvz., EGF svetainės atnaujinimas/papildymas visomis ES kalbomis, leidiniai ir audiovizualinė veikla) || 250 000 || 74 685,24 Administracinė ir techninė pagalba – EGF asmenų ryšiams ekspertų grupės susitikimai – Seminarai EGF paramos įgyvendinimo tema (2012 m. numatyti seminarai skirti keistis informacija ir patirtimi 2011 m. biudžeto klausimais) || 70 000 200 000 || 61 404,21 268 595,79 Stebėsena (antrasis EGF statistinių duomenų leidinys (2007–2011 m.) || 20 000 || 19 883,00 Žinių bazės kūrimas (paraiškų teikimo elektronine forma projektas) || 70 000 || 59 300,00 Auditas, kontrolė, vertinimas: 2011 m. šių kategorijų lėšų skirta nebuvo (EGF laikotarpio vidurio vertinimas, kaip reikalaujama pagal EGF reglamento 17 straipsnio 1 dalies a punktą, buvo atliktas 2010 m.; 2011 m. atliktas auditas buvo finansuotas iš kitų Europos Komisijos šaltinių) Iš viso || 610 000 || 483 868,24 4.6.3. Nustatyti arba pašalinti trūkumai 2011 m. pagal EGF reglamentą Komisijai apie trūkumus nebuvo pranešta. 2011 m. pagal EGF reglamentą pašalintų trūkumų nebuvo. 4.6.4. EGF finansinės paramos teikimo užbaigimas EGF reglamento 15 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka, pagal kurią baigiama teikti EGF parama. 2011 m. trečią kartą nuo fondo įsteigimo baigtas mokėti EGF lėšų paketas. Tai – penki toliau nurodyti iki 2010 m. įgyvendinti atvejai (12 mėnesių įgyvendinimo laikotarpis nuo paraiškos pateikimo datos ir 50 proc. EGF bendro finansavimo norma). 6 lentelė. 2011 m. užbaigtos teikti paramos atvejai Biudžeto vykdymas svyravo nuo 4,7 proc. iki 29,6 proc. Iš viso Komisijai gražintinos nepanaudotos šiems penkiems atvejams skirto biudžeto lėšos sudarė 27 639 447 EUR. Valstybės narės visomis skirtomis lėšomis nepasinaudojo dėl įvairių priežasčių. Nors valstybės narės raginamos teikti realistiškas biudžeto sąmatas suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui, gali pritrūkti tikslaus ir informacija pagrįsto planavimo. Atliekant pradinius skaičiavimus atsargumo sumetimais numatoma per didelė suma, o vėliau paaiškėja, kad tai nebuvo reikalinga. Planavimo etape galbūt pervertintas siūlomomis priemonėmis pasinaudosiančių darbuotojų skaičius, kai kurie darbuotojai vietoj brangesnių pasirenka pigesnes priemones arba renkasi trumpalaikes, o ne ilgalaikes priemones, arba naują darbo vietą jie susiranda greičiau nei manyta iš pradžių. Kitos priežastys, kodėl pasinaudojama ne visa parama, gali būti šios: vėluojama pradėti priemones, o įgyvendinant prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą nesinaudojama lankstumo galimybe, kuri leidžia perskirstyti skirtingų biudžeto išlaidų kategorijų lėšas. Palyginus keturiasdešimt galutinių ataskaitų, gautų iki 2012 m. liepos mėn. (baigtos ir baigiamos teikti paramos atvejus), paaiškėjo, kad pradiniu fondo įgyvendinimo etapu (kai įgyvendinimo laikotarpis buvo tik 12 mėnesių) valstybėms narėms kilo sunkumų panaudoti skirtas lėšas per numatytą konkretų laikotarpį. 2011 m. pabaigoje ir vėliau gautos galutinės ataskaitos yra susijusios su ilgesniu įgyvendinimo laikotarpiu (24 mėnesiai nuo paraiškos pateikimo datos), ir iš jų matyti, kad valstybės narės pradėjo realistiškiau planuoti biudžetą, priemones ėmė taikyti anksčiau, o jų įgyvendinimo metu prireikus perskirstydavo biudžetą. Todėl bendras išieškojimo rodiklis mažėjo, o EGF lėšos naudojamos kaip planuota. Komisija talkino valstybėms narėms reguliariai teikdama informaciją ir rengdama specialius seminarus, skirtus paskatinti kuo geresnį lėšų valdymą. Todėl 2007 m. buvęs aukštas išieškojimo rodiklis (60 proc.) 2008 m. sumažėjo per pusę iki 30 proc. ir panašu, kad šis lygis buvo išlaikytas ir 2009 m. skirtos paramos atveju. Iš pirmos 2010 m. pateiktos galutinės ataskaitos matyti, kad išieškojimo rodiklis buvo mažesnis nei 10 proc. Tikimasi, kad įgijusios daugiau patirties valstybės narės geriau parengs priemonių išlaidų sąmatas ir tiksliau numatys darbuotojų dalyvavimą, – jau dabar valstybės narės geriau rengia ir teikia paraiškas EGF nei pirmaisiais metais. Taip pat trumpėja laikotarpis, per kurį EGF parama patenka į tikslinę vietovę, gerėja įvairių koordinavimo ir įgyvendinimo struktūrų gebėjimai ir nacionalinių bei regionų ir (arba) vietos lygmens ryšių kokybė. Be to, valstybės narės aktyviau naudojasi galimybe persvarstyti savo biudžetus ir perskirstyti išlaidas tarp įvairių priemonių ir (arba) įgyvendinimo išlaidų. ES institucijų lygmeniu daug pastangų buvo įdėta ir toliau dedama spartinant sprendimų priėmimo ir EGF lėšų išmokėjimo procedūras, kad būtų sutaupyta laiko ir kuo geriau būtų panaudotos lėšos. 2012 m. kovo mėn. Komisija surengė specialų seminarą valstybių narių atstovams, kurio metu buvo aptartos įvairios problemos, susijusios su laiku vykdomu ir veiksmingu fondo paramos įgyvendinimu. 4.6.5. Kitos grąžintos sumos Be 6 lentelėje nurodytų gražintų sumų, Komisijai grąžinta viena visa 2010 m. skirta EGF išmoka (382 200 EUR), skirta pagal paraišką „EGF/2010/023/Lear“, kurią 2011 m. atsiėmė Ispanijos valdžios institucijos. 4.7. Komisijos teikiama techninė pagalba 4.7.1. Informavimas ir viešinimas Interneto svetainė EGF reglamento (EB) Nr. 1927/2006 9 straipsnyje nustatyta, kad Komisija „parengia interneto svetainę, prieinamą visomis Bendrijos kalbomis, kurioje teikiama informacija apie EGF, paraiškų teikimo gairės, taip pat atnaujinama informacija apie priimtas ir atmestas paraiškas, pabrėžiant biudžeto valdymo institucijos vaidmenį.“ Vadovaujantis 9 straipsniu, Komisija parengia EGF interneto svetainę (http://ec.europa.eu/egf) visomis 23 ES kalbomis, įskaitant airių kalbą. 2011 m. EGF svetainėje apsilankė 37 384 lankytojai, peržiūrėti 284 181 puslapiai. 2011 m. vykdyta skatinamoji veikla Drauge su žurnalistais Komisija parengė leidinį „EGF veikla. Pasakojimai apie galimybes, kurias padėjo sukurti EGF“. Šioje brošiūroje, kurią galima parsisiųsti iš EGF svetainės, aprašomas konkrečių EGF veiksmų penkiose ES valstybėse narėse (Vokietijoje, Ispanijoje, Suomijoje, Lietuvoje ir Portugalijoje) poveikis ir susijusios specifinės aplinkybės. Kiekvienu atveju pateikiamos konkrečių darbuotojų, kurie buvo atleisti iš darbo ir vėliau pasinaudojo EGF parama, istorijos. Įspūdingais jų liudijimais atskleidžiama, kaip EGF paramos dėka jiems pavyko pagerinti asmeninę padėtį sunkiu gyvenimo laikotarpiu. Pristatytos istorijos susijusios su šiomis paraiškomis: „EGF/2007/004 FI/Perlos“, „EGF/2008/003 LT/Alytaus Tekstilė“, „EGF/2008/004 ES/ Castilla y León & Aragón“, „EGF/2009/001 PT/Norte-Centro“ ir „EGF/2009/002 DE/Nokia“. Eurobarometras Į 2011 m. rugsėjo–spalio mėn. specialią Eurobarometro apklausą „Europos užimtumo ir socialinė politika“ (EBS Nr. 377[13])“ įtrauktas klausimas apie EGF, kuris jau buvo užduotas ankstesnėse Eurobarometro apklausose (2008 m. spalio mėn. ir 2009 m. birželio mėn.) siekiant patikrinti, ar gerėja visuomenės informuotumas apie šį fondą. Atsakymų į klausimą „Ar kada nors girdėjote arba skaitėte apie Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, kuris skirtas padėti nukentėjusiems nuo globalizacijos?“ variantai buvo tokie: „Taip ir jums jis yra gerai žinomas“, „Taip, tačiau jums jis nėra gerai žinomas“ arba „Ne, niekada apie jį negirdėjote ir neskaitėte“. Iš 2011 m. rezultatų matyti, kad palyginti su 2009 m., informuotumas apie fondą šiek tiek padidėjo: visoje ES 32 proc. respondentų buvo girdėję apie EGF, o 6 proc. iš jų teigė, kad jiems jis gerai žinomas. 68 proc. apklaustųjų atsakė, kad jie niekada nėra girdėję apie EGF – šis procentas vis dar didelis, tačiau palyginti su ankstesne apklausa, pagerėjo 2 proc. 4.7.2. Susitikimai su nacionalinėmis valdžios institucijomis ir EGF suinteresuotosiomis šalimis 2011 m. kovo 9 d. ir 2011 m. spalio 20 d. Briuselyje įvyko septintasis ir aštuntasis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo kontaktinių asmenų, kurie yra EGF atstovai valstybėse narėse, posėdžiai. Tam tikra kiekvieno posėdžio dalis buvo skiriama aptarti Komisijos pasiūlymui pratęsti dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos taikymą po 2011 m. gruodžio 30 d.4 ir persvarstyti galiojantį EGF Reglamentą, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą pratęsti jo galiojimą 2014–2020 m. laikotarpiu10. 2011 m. sausio 25–26 d. ir 2011 m. kovo 8 d. Briuselyje buvo surengtos dvi suinteresuotųjų šalių konferencijos, skirtos EGF ateičiai po 2011 m. ir po 2013 m. aptarti. Šios konferencijos buvo finansuotos iš 2010 m. techninės pagalbos biudžeto (EGF reglamento 8 straipsnio 1 dalis). 2011 m. balandžio 7 d. Briuselyje surengtas EGF auditorių seminaras (finansuotas iš 2010 m. techninės pagalbos biudžeto). 4.7.3. Paraiškų teikimo elektronine forma projektas Pagal kvietimą teikti paraiškas Komisija susitarė dėl paraiškų teikimo elektronine forma projekto su nepriklausoma bendrove. Šia nauja forma siekiama sumažinti laiką nuo to momento, kai valstybė narė parengia paraišką, iki tol, kol Komisijos pateiktą pasiūlymą priima Europos Parlamentas ir Taryba. 4.7.4. Antrasis EGF statistinių duomenų leidinys (2007–2011 m.) Pagal kvietimą teikti paraiškas Komisija pavedė nepriklausomai bendrovei parengti antrąjį EGF statistinių duomenų leidinį (2007–2011 m.) Leidinį ketinama paskelbti 2012 m. pirmąjį pusmetį. 4.7.5. EGF laikotarpio vidurio vertinimas Kaip reikalaujama pagal EGF reglamento 17 straipsnio 1 dalies a punktą, Komisija pavedė nepriklausomiems ekspertams atlikti EGF rezultatų veiksmingumo ir tvarumo laikotarpio vidurio vertinimą. Galutinė vertinimo ataskaita buvo pateikta 2011 m. pabaigoje; ją galima rasti EGF svetainėje (http://ec.europa.eu/egf). Buvo atliktas bendras priemonės vertinimas ir atskirų EGF paramos teikimo atvejų bei priemonių vertinimas. Nagrinėjant ilgalaikį EGF poveikį, buvo atsižvelgiama į paramą gavusius asmenis, vietos darbdavius ir bendruomenes. Nagrinėta penkiolika EGF paramos teikimo atvejų aštuoniose valstybėse narėse (Suomijoje, Prancūzijoje, Vokietijoje, Italijoje, Lietuvoje, Maltoje, Portugalijoje ir Ispanijoje). Šie atvejai buvo įgyvendinami laikantis pirmųjų EGF taisyklių (galiojusių nuo 2007 m. iki 2009 m. balandžio mėn. pabaigos), t. y. 1000 darbuotojų riba, 12 mėnesių įgyvendinimo laikotarpis ir 50 proc. bendro finansavimo norma). Šių 15 vertintų paramos teikimo atvejų galutines ataskaitas valstybės narės pateikė 2008–2010 m., o jiems skirta parama baigta teikti vėliau[14]: || Baigimo metai Nr. || VN || Paraiška || EGF/2007/001 || FR || Peugeot || 2009 m. EGF/2007/003 || DE || BenQ || 2009 m. EGF/2007/004 || FI || Perlos || 2009 m. EGF/2007/005 || IT || Sardegna || 2011 m. EGF/2007/006 || IT || Piemonte || 2010 m. EGF/2007/007 || IT || Lombardia || 2011 m. EGF/2007/008 || MT || Textiles || 2009 m. EGF/2007/010 || PT || Lisboa-Alentejo || 2010 m. EGF/2008/001 || IT || Toscana || 2011 m. EGF/2008/002 || ES || Delphi || 2010 m. EGF/2008/003 || LT || Alytaus tekstilė || 2010 m. EGF/2008/004 || ES || Castilla Leon || 2010 m. EGF/2008/005 || ES || Catalonia || 2011 m. EGF/2009/001 || PT || North/Centre || 2011 m. EGF/2009/002 || DE || Nokia || 2010 m. Laikotarpio vidurio vertinimo išvados yra teigiamos, nes surinkti įrodymai rodo, kad EGF suteikia papildomos naudos valstybių narių veiksmams. Po 12 mėnesių teiktos EGF paramos, 42 proc. remtų darbuotojų rado naują darbą, o grįžimo į darbo rinką rodiklis vidutinės trukmės laikotarpiu toliau gerėja. Tai itin geri rezultatai, atsižvelgiant į tai, kad daugelis darbuotojų, kuriems buvo skirta parama, buvo atsidūrę itin sudėtingoje padėtyje. EGF padėjo valstybių narių valstybinėms užimtumo tarnyboms susidoroti su kritine situacija, kai buvo atleista daug darbuotojų, ir papildė nacionalinius veiksmus bei Europos socialinio fondo (ESF) paramą. Tai buvo itin svarbu ir dėl to, kad dauguma EGF atvejų susiję su masiniu darbuotojų atleidimu iš darbo tuose regionuose ir vietovėse, kurios, palyginti su atitinkamu nacionaliniu vidurkiu, ir taip yra nepalankioje padėtyje nedarbo, esamų darbo vietų ir ekonomikos dinamiškumo požiūriu. EGF suteikia valstybėms narėms galimybę teikti individualiems poreikiams geriau pritaikytą paramą daugiau darbuotojų, ilgesnį laikotarpį nei per įprastines programas ir tinkamiau atsižvelgiant į kiekvieno darbuotojo galimybes ir reikmes. Taikant konkrečiai pritaikytas priemones, vietos darbo rinkos teikiamas galimybes galima derinti su atleistų darbuotojų, gaunančių EGF paramą, potencialu. EGF įgyvendinimas taip pat skatina gerus nacionalinių, regioninių ir vietos institucijų ryšius valstybėse narėse. 5. Tendencijos Daugėjant paraiškų EGF paramai gauti, surinkta daugiau duomenų, leidžiančių nustatyti paraiškų teikimo tendencijas ir susidaryti bendrą vaizdą apie fondo veiklos kryptį. Toliau pateiktose diagramose ir priede pateikiami nuo 2007 m. sausio mėn. iki 2011 m. gruodžio mėn. gautų 97 paraiškų, susijusių su 32 ekonomikos sektoriais, duomenys. Išsamesni duomenys bus pateikti antrajame EGF statistinių duomenų leidinyje (2007–2011 m.), kurį ketinama paskelbti 2012 m. pirmąjį pusmetį. 1 diagrama. 2007–2011 m. gautų paraiškų skaičius || 2007 m. || 2008 m. || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || Iš viso Susijusi su krize || ------- || ------ || 23 || 23 || 20 || 66 Susijusi su prekyba || 8 || 5 || 6 || 6 || 6 || 31 Iš viso || 8 || 5 || 29 || 29 || 26 || 97 Visos sumos dalis (%) || 8,2 % || 5,2 % || 29,9 % || 29,9 % || 26.8 % || 100,0 % 2009 m. priėmus laikinus ir ilgalaikius EGF reglamento pakeitimus, akivaizdžiai pasikeitė Europos Komisijai pateiktų paraiškų skaičius – nuo 2009 m. gegužės mėn. paraiškų itin padaugėjo. Per visą 2007–2011 m. laikotarpį pateikta 31 su prekyba susijusi paraiška ir 66 su krize susijusios paraiškos. Apie 80 proc. nuo 2009 m. gegužės mėn. (kai įsigaliojo iš dalies pakeistas EGF reglamentas ) gautų paraiškų buvo susijusios su pasauline finansų ir ekonomikos krize. Kaip nurodyta 2 priede, daugiausia paraiškų EGF paramai gauti pateikusios valstybės narės yra Nyderlandai ir Ispanija (po 16 paraiškų), po jų seka Italija (12 paraiškų) ir Danija (8 paraiškos). Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF paramos dar nebuvo prašiusios septynios valstybės narės: Estija, Kipras, Latvija, Liuksemburgas, Vengrija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė. 2 diagrama. Kiekvienos valstybės narės iš EGF prašomos paramos suma (2007–2011 m.) (mln. EUR) Per visą 2007–2011 m. laikotarpį 20 valstybių narių iš EGF prašė iš viso 414,9 mln. EUR. Didžiausios EGF bendro finansavimo sumos paprašė Italija (66,2 mln. EUR, 12 paraiškų), Airija (60,6 mln. EUR, 6 paraiškos) ir Danija (49,9 mln. EUR, 8 paraiškos). Dar nepatvirtintos sumos yra orientacinės, nes jos gali keistis vertinimo etape. 3 diagrama. Darbuotojų, kuriems skirta parama, skaičius pagal valstybes nares (2007–2011 m.) Italija yra didžiausiam atleistų darbuotojų skaičiui paramos prašiusi valstybė narė (13 910 darbuotojų; 12 paraiškų), po jos seka Ispanija (12 806 darbuotojai; 16 paraiškų) ir Airija (9 835 darbuotojai; 6 paraiškos). Kitose 11 šalių šis skaičius svyruoja nuo vos daugiau nei 8 000 Vokietijoje iki šiek tiek daugiau nei 1 400 Rumunijoje. Kiekvienoje iš likusių šešių paraiškas pateikusių valstybių narių darbuotojų skaičius yra mažesnis nei 1 000. 4 diagrama. Paraiškų skaičius pagal sektorius (NACE 2 red.), 2007–2011 m. 2007–2011 m. laikotarpiu EGF pateiktos paraiškos iš 32 veiklos sektorių (žr. 1 priedą). Dauguma jų susijusios su gamybos pramonės, taip pat statybų ir paslaugų sektoriais. Daugiausia paraiškų gauta iš šių keturių gamybos sektorių: automobilių pramonės (14 paraiškų arba 14,4 proc. visų paraiškų), tekstilės pramonės (10 paraiškų arba 10,3 proc. visų paraiškų), poligrafijos pramonės ir mašinų bei įrangos sektoriaus (atitinkamai 9 ir 8 paraiškos arba po 8–9 proc. visų paraiškų). Apie 10 proc. (10 paraiškų) paraiškų gauta iš statybos pramonės apskritai, apimančios pastatų statybą, specializuotą statybos veiklą ir architektūros ir inžinerijos veiklą (jei būtų įtraukti gretutiniai sektoriai, pavyzdžiui, dailidžių, stalių ir keramikos, paraiškų skaičius siektų 14 (apie 14 proc. visų paraiškų). Beveik dėl pusės likusių sektorių EGF pateikta tik po vieną paraišką. 5 diagrama. Darbuotojų, kuriems skirta parama, skaičius pagal sektorius (NACE 2 red.) (2007–2011 m.) Visų pirma, susiję sektoriai yra automobilių sektorius (daugiau kaip 19 000 paramą gavusių darbuotojų arba 21,7 proc. visų pateiktų paraiškų), tekstilės sektorius (daugiau kaip 11 000 paramą gavusių darbuotojų arba 12,6 proc. visų pateiktų paraiškų) ir pastatų statybos sektorius (beveik 7 000 paramą gavusių darbuotojų arba 7,8 proc. visų pateiktų paraiškų). 6 diagrama. Vidutinė vienam remtinam darbuotojui prašoma EGF paramos suma pagal valstybę narę (2007–2011 m.) EUR || Vidutinė suma 6 diagramoje pateikta vidutinė EGF paramos suma vienam remtinam darbuotojui. Didžiausią EGF paramos sumą vienam darbuotojui skyrė Austrija ir Danija (atitinkamai apie 15 000 ir 10 000 EUR). Tuo tarpu Lietuvoje, Slovėnijoje ir Čekijoje prašoma paramos suma buvo mažesnė nei 1 000 EUR vienam darbuotojui. 6. Išvada Šiuo metu vyraujančios tendencijos rodo, kad sektorių, dėl kurių teikiamos EGF paraiškos, skaičius didėja; auga ir jas teikiančių valstybių narių skaičius. Valstybės narės toliau kaupia patirtį ieškodamos tinkamiausių priemonių, planuodamos veiksmingą pagalbos teikimą atleistiems darbuotojams ir išbandydamos naujus EGF lėšų panaudojimo metodus. Jos taip pat vis dažniau naudojasi galimybe perskirstyti skirtingų priemonių lėšas projekto įgyvendinimo metu, siekiant kuo geriau panaudoti visą gautą paramą. Kadangi EGF laikinosios dėl krizės nukrypti leidžiančios nuostatos taikymas nebuvo pratęstas po 2011 m. pabaigos (Taryboje nesurinkta kvalifikuota balsų dauguma, nes aštuonios šalys balsavo „prieš“), sumažėjo galimybių teikti ES paramą darbuotojams, kurie vis dar patiria stiprų neigiamą ekonomikos ir finansų krizės poveikį. Nuo 2012 m. iki dabartinio programavimo laikotarpio pabaigos (2013 m. pabaiga) toliau galios ilgalaikiai iš dalies pakeisto reglamento pakeitimai (riba sumažinta iki 500 atleistų darbuotojų, įgyvendinimo laikotarpis pratęstas iki 24 mėnesių nuo paraiškos pateikimo datos), taigi, valstybėms narėms bus paprasčiau teikti paraiškas, susijusias su atleidimu iš darbo dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių. Išnaudojant visą EGF potencialą ir kartu taikant kitas turimas priemones bei konsultuojantis su pagrindinėmis suinteresuotosiomis šalimis, EGF paramos skyrimo kriterijus atitinkantiems atleistiems darbuotojams bus galima teikti konkrečią individualiai pritaikytą pagalbą, tokiu būdu didinant jų galimybes darbo rinkoje vidutiniu ir ilgalaikiu laikotarpiu, kol rinkos pamažu išsivaduos iš krizės. 1 priedas. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF pateiktos paraiškos pagal ekonominės veiklos rūšis (97 paraiškos) Automobiliai (NACE – variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba, 29 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2007/001 || FR || Peugeot EGF/2007/010 || PT || Lisboa-Alentejo EGF/2008/002 || ES || Delphi EGF/2008/004 || ES || Castilla Leon EGF/2009/007 || SE || Volvo EGF/2009/009 || AT || Steiermark EGF/2009/013 || DE || Karmann EGF/2009/019 || FR || Renault EGF/2010/002 || ES || Cataluña EGF/2010/004 || PL || Wielkopolskie EGF/2010/015 || FR || Peugeot EGF/2010/031 || BE || General Motors Belgium EGF/2011/003 || DE || Arnsberg-Düsseldorf EGF/2011/005 || PT || Norte-Centro Tekstilė (NACE – tekstilės gaminių gamyba, 13 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2007/005 || IT || Sardegna EGF/2007/006 || IT || Piemonte EGF/2007/007 || IT || Lombardia EGF/2008/001 || IT || Toscana EGF/2008/003 || LT || Alytaus tekstilė EGF/2008/005 || ES || Catalonia EGF/2009/001 || PT || North/Centre EGF/2009/004 || BE || Oost-West Vlaanderen EGF/2009/005 || BE || Limburg EGF/2010/009 || ES || Valencia Drabužiai (NACE – drabužių siuvimas (gamyba), 14 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2007/008 || MT || Textiles EGF/2009/018 || LT || Wearing apparel EGF/2010/003 || ES || Galicia EGF/2010/014 || SI || Mura Poligrafijos pramonė (NACE – spausdinimas ir įrašytų laikmenų tiražavimas, 18 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/026 || NL || Noord Holland and Utrecht EGF/2009/027 || NL || Noord Brabant and Zuid Holland EGF/2009/028 || NL || Limburg EGF/2009/029 || NL || Gelderland and Overijssel EGF/2009/030 || NL || Drenthe EGF/2010/027 || NL || N Brabant Div 18 EGF/2010/028 || NL || Overijssel Div 18 EGF/2010/029 || NL || Z Holland/Utrecht Div 18 EGF/2010/030 || NL || N Holland/Flevoland Div 18 Mašinos ir įranga (NACE – niekur kitur nepriskirtų mašinų ir įrangos gamyba, 28 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/015 || DK || Danfoss Group EGF/2009/031 || DK || Linak EGF/2010/001 || DK || Nordjylland EGF/2010/006 || PL || H.Cegielski-Poznań EGF/2010/013 || PL || Podkarpackie EGF/2010/017 || DK || Midtjylland machinery EGF/2010/018 || DE || Heidelberger Druckmaschinen EGF/2010/022 || DK || LM Glasfiber Pastatų statyba (NACE – pastatų statyba, 41 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/011 || NL || Heijmans EGF/2009/017 || LT || Construction EGF/2010/019 || IE || Construction 41 EGF/2011/002 || IT || Trentino Alto Adige EGF/2011/006 || ES || Valencia EGF/2011/009 || NL || Gelderland EGF/2011/017 || ES || Aragon Specializuota statybos veikla (NACE – specializuota statybos veikla, 43 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/020 || IE || Construction 43 EGF/2011/012 || NL || Noord Brabant-Zuid Holland Architektūrinė ir inžinerijos veikla (NACE – Architektūrinė ir inžinerijos veikla; techninis tikrinimas ir analizė, 71 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/021 || IE || Construction 71 Elektroninė įranga (NACE – kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba, 26 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/023 || PT || Qimonda EGF/2010/008 || AT || AT&S EGF/2010/011 || NL || NXP Semiconductors EGF/2011/013 || DK || Flextronics EGF/2011/025 || IT || Lombardia Mobilieji telefonai (NACE – kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba, 26 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2007/003 || DE || BenQ EGF/2007/004 || FI || Perlos EGF/2009/002 || DE || Nokia EGF/2011/014 || RO || Nokia Kompiuteriai (NACE – kompiuterinių, elektroninių ir optinių gaminių gamyba, 26 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/008 || IE || Dell Pagrindiniai metalai (NACE – pagrindinių metalų gamyba, 24 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/022 || BG || Kremikovtsi AD (neatitinka reikalavimų) EGF/2010/007 || AT || Steiermark-Niederösterreich EGF/2011/021 || NL || Zalco Buitiniai prietaisai (NACE – elektros įrangos gamyba, 27 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/006 || IT || Gruppo Merloni EGF/2009/010 || LT || AB Snaigė EGF/2011/023 || IT || Antonio Merloni Mažmeninė prekyba (NACE – mažmeninė prekyba, išskyrus variklinių transporto priemonių ir motociklų prekybą, 47 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/010 || CZ || Unilever EGF/2010/016 || ES || Aragon EGF/2011/004 || EL || Aldi Hellas Dailidžių ir stalių dirbiniai (NACE – medienos bei medienos ir kamštienos gaminių, išskyrus baldus, gamyba, 16 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/020 || ES || Castilla La Mancha EGF/2011/022 || ES || Castilla y León-Castilla-La Mancha Laivų statyba (NACE – kitų transporto priemonių ir įrangos gamyba, 30 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/025 || DK || Odense Steel Shipyard EGF/2011/008 || DK || Odense Steel Shipyard Motociklai (NACE – kitų transporto priemonių ir įrangos gamyba, 30 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/026 || IT || Emilia Romagna Metalo apdirbimo pramonė (NACE – metalo gaminių, išskyrus mašinas ir įrenginius, gamyba, 25 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/018 || ES || País Vasco EGF/2011/019 || ES || Galicia Avalynės gamyba (NACE – odos ir odos dirbinių gamyba, 15 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/026 || PT || Rohde EGF/2011/020 || ES || Valencia Didmeninė prekyba (NACE – didmeninė prekyba, 46 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/012 || NL || Noord Holland ICT Orlaivių techninė priežiūra (NACE – mašinų ir įrangos remontas ir įrengimas, 33 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/021 || IE || SR Technics Leidyba (NACE – leidybinė veikla, 58 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/024 || NL || Noord Holland and Zuid Holland Baldai (NACE – baldų gamyba, 31 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/016 || LT || Furniture Keramikos gaminiai (NACE – kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba, 23 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/014 || ES || Valencia EGF/2011/007 || IT || Lazio Krištolas (NACE – kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba, 23 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2009/012 || IE || Waterford Crystal Akmuo ir marmuras (NACE – kitų nemetalo mineralinių produktų gamyba, 23 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2010/005 || ES || Valencia Kelių transportas (NACE – kelių transportas ir transportavimas vamzdynais, 49 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/001 || AT || Nieder- und Oberösterreich Tabako gaminiai (NACE – tabako gaminių gamyba, 12 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/010 || AT || Austria Tabak Socialinio darbo veikla (NACE – nesusijusio su apgyvendinimu socialinio darbo veikla, 88 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/011 || AT || Soziale Dienstleistungen Farmacijos produktai (NACE – pagrindinių vaistų pramonės gaminių ir farmacinių preparatų gamyba, 21 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/015 || SE || AstraZeneca IRT paslaugos (NACE – kompiuterių programavimo, konsultacinė ir susijusi veikla, 62 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/016 || ES || Agile Sandėliavimas ir saugojimas (NACE – sandėliavimas ir transportui būdingų paslaugų veikla, 52 skyrius) Nr. || VN || Paraiška EGF/2011/24 || IT || Medcenter || || Iš viso paraiškų: 97, iš viso pramonės sektorių: 32 Pirmiau pateiktame sąraše aštuoni toliau išvardyti NACE subsektoriai skaičiuojami kaip atskiri sektoriai: kompiuteriai, mobilieji telefonai ir elektroninė įranga (NACE 26 skyrius) laivų statyba, motociklai (NACE 30 skyrius), keramika, krištolas, akmuo ir marmuras (NACE 23 skyrius) *Toliau nurodytas šešias paraiškas valstybės narės atsiėmė (2011 m. gruodžio 31 d. duomenys) ir jos į sąrašą neįtrauktos: EGF/2007/002 FR Renault (atsiimta 2009 m. liepos mėn.) EGF/2007/009 ES Delphi (atsiimta 2007 m.) EGF/2009/003 AT Magna Steyr (atsiimta 2009 m.) EGF/2009/025 NL Noord Brabant (atsiimta 2010 m. balandžio mėn.) EGF/2010/023 ES Lear (atsiimta 2011 m. liepos mėn.) EGF/2010/024 NL ABN Amrobank (atsiimta 2011 m. kovo mėn.) 2 priedas. Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF pateiktų paraiškų apžvalga pagal valstybę narę ir paraiškos tipą (1 straipsnio kriterijai) 1) Į lentelę įtraukti 2011 m. gruodžio 31 d. pakeitimai. 2) Laikinoji leidžianti nukrypti nuostata, kuria dėl pasaulio finansų ir ekonomikos krizės išplečiama EGF aprėptis ir iki 65 proc. visų išlaidų padidinama EGF bendro finansavimo norma, buvo taikyta visoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 30 d. gautoms paraiškoms (Reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006 (OL L 167, 2009 6 29). 3) Viena paraiška („EGF/2009/022 BG/Kremikovtsi“) neatitiko reikalavimų (SEC(2010) 993 galutinis, 2010 8 30). 4) Šešios paraiškos, kurias valstybės narės atsiėmė, į statistinius duomenis neįtrauktos. 5) Iki 2011 m. gruodžio 31 d. EGF paramos dar nebuvo prašiusios septynios valstybės narės: Estija, Kipras, Latvija, Liuksemburgas, Vengrija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė. [1] 2006 m. gruodžio 20 d. Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, OL L 406, 2006 12 30, p. 1; klaidų ištaisymas visomis kalbomis padarytas OL L 48, 2008 2 22, p. 82, tik anglų kalba – OL L 202, 2008 7 31, p. 74. [2] 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, OL L 167, 2009 6 29. [3] Taikoma nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 30 d. EGF pateiktoms paraiškoms pagal EGF reglamento 1 straipsnio 1a dalį. [4] 2011 m. birželio 10 d. Komisijos pasiūlymas COM(2011) 336 galutinis. [5] Įskaitant dvi paraiškas, kurios 2011 m. buvo atsiimtos („EGF/2010/023 ES/Lear“ ir „EGF/2010/024 NL/ABN Amrobank“). [6] Pastatų statyba (4), automobilių pramonė (2), elektroninė įranga (2), metalo apdirbimo pramonė (2), laivų statyba (1), batų gamyba (1), pagrindiniai metalai (1), mažmeninė prekyba (1), keramika (1), specializuota statybos veikla (1), mobilieji telefonai (1), dailidžių ir stalių dirbiniai (1), buitiniai prietaisai (1), kelių transportas (1), tabako gaminiai (1), socialinio darbo veikla (1), farmacijos produktai (1), IRT paslaugos (1), sandėliavimas ir saugojimas (1), motociklai (1). [7] Neskaičiuojant 382 200 EUR, kuriuos 2011 m. atsiėmusi paraišką (EGF/2010/023 ES/Lear) grąžino Ispanija. [8] Šią lentelę sudarė Komisija, remdamasi valstybių narių įgyvendintomis priemonėmis, apie kurias jos pranešė galutinėse ataskaitose. Priemonių kategorijos yra panašios į dokumente „Darbo rinkos politikos duomenų bazė. Metodika. 2006 m. birželio redakcija“ aprašytoje Eurostato metodikoje taikomas kategorijas, nors ir nėra pastarajai identiškos. Kai kurios bendrai finansuojamos priemonės, pavyzdžiui, darbo paieškos išmokos, mokymo išmokos ir dienpinigiai taikant aktyvias darbo rinkos priemones, nepriskiriamos jokiai Eurostato kategorijai. [9] COM(2011) 500 galutinis, 2011 6 29. [10] COM(2011) 608 galutinis, 2011 10 6. [11] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [12] OL L 154, 2010 6 19, p. 27. [13] http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/ebs/ebs_377_en.pdf. [14] Neskaičiuojant paraiškos „EGF/2007/002 FR/Renault“, kuri buvo atsiimta 2009 m.