EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 11 25 COM(2021) 720 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Kapitalo rinkų sąjunga. Rezultatai praėjus metams po veiksmų plano priėmimo



KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Kapitalo rinkų sąjunga. Rezultatai praėjus metams po veiksmų plano priėmimo Įžanga Kapitalo rinkų vaidmuo finansuojant ES įmonių investicijas ir plėtrą yra labai svarbus. Jų svarba ne ką mažesnė ir ES ekonomikai pamažu atsigaunant po COVID-19 krizės. Vis dėlto ES kapitalo rinkos išlieka susiskaidžiusios, todėl įmonės turi mažiau galimybių pritraukti kapitalo visoje Europos Sąjungoje. Integruota ES kapitalo rinka iš esmės paskatintų tvarų atsigavimą bei augimą ir tausią žaliąją bei skaitmeninę pertvarką. Kapitalo rinkų sąjunga – galimybė spręsti ES rinkos susiskaidymo problemą. Todėl tolesnė pažanga įgyvendinant 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos (toliau – KRS) veiksmų planą turi išlikti vienas iš pagrindinių ES politikos prioritetų. To siekdama Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen 2021 m. rugsėjo mėn. ketinimų rašte pabrėžė būtinybę įgyvendinti 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą ir paaiškino, kodėl Komisijos metinėje darbo programoje akcentuojamas poreikis naudotis gerai išvystyta ir integruota Europos kapitalo rinka. Praėjus metams po 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano priėmimo Europos Komisija vykdo savo įsipareigojimus ir pristato keturis pasiūlymus dėl teisės aktų. Visais šiais pasiūlymais siekiama padėti siekti KRS tikslų. Toliau įgyvendinami ir kiti KRS veiksmai, klojantys kelią tolesniems plataus užmojo rezultatams, numatytiems 2022 m. 1.Vis aktualesnė kapitalo rinkų sąjunga 2.Politinė kapitalo rinkų sąjungos svarba Ekonomikos augimas po COVID krizės. Ekonomikos atsigavimas po COVID-19 krizės yra neatidėliotinas ES prioritetas. Nors 2020 m. ekonomika smuko 6,3 proc., prognozuojama, kad ji atsigaus sparčiau, nei manyta, ir šiais metais augs 5,0 proc., o 2022 m. – 4,3 proc. . Sėkmingos viruso valdymo strategijos ir reikšminga vakcinacijos pažanga leido valstybėms narėms laipsniškai atverti savo ekonomiką . Nors atsigavimą smarkiai paskatins Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė (EGADP), pagal kurią bus vykdomos struktūrinės reformos ir viešosiomis lėšomis finansuojami investiciniai projektai, ekonomikos augimui ateityje remti bus būtinos stiprios ir tinkamai integruotos kapitalo rinkos. Žalioji kapitalo rinkų sąjunga. Žalioji pertvarka negalėtų vykti be privataus finansavimo. Įgyvendindama Europos žaliąjį kursą ES yra užsibrėžusi siekti teisiškai privalomo tikslo – iki 2050 m. tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu . ES taip pat siekia padidinti savo atsparumą klimato kaitai, sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir apskritai aplinkos būklės blogėjimą. Padedama Komisijos parengtos perėjimo prie tvarios ekonomikos finansavimo strategijos ES pirmauja pasaulyje plėtodama žaliąsias kapitalo rinkas, nukreipsiančias privatų finansavimą plataus užmojo klimato ir aplinkos tikslams įgyvendinti. Šiandien ES yra tinkamiausia vieta žaliųjų obligacijų emisijai – 2020 m. apie 50 proc. visų žaliųjų obligacijų buvo išleistos ES . Be to, maždaug pusė 2020 m. pasaulyje išleistų žaliųjų obligacijų buvo denominuotos eurais , tad euras tapo pasaulyje pirmaujančia žaliojo finansavimo valiuta. ES žaliųjų obligacijų rinką greičiausiai dar labiau pastūmės plėstis Komisijos užsibrėžtas tikslas – iki 2026 m. pabaigos leidžiant žaliąsias obligacijas pritraukti iki 30 proc. priemonei „NextGenerationEU“ reikalingų lėšų (t. y. 240 mlrd. EUR). ES lyderystė šioje srityje suteikia išskirtinę galimybę sukurti išties integruotą žaliąją kapitalo rinką – žaliąją KRS, galinčią duoti stipresnį postūmį platesnei ES kapitalo rinkų integracijai. Vis dėlto tam, kad žalioji KRS galėtų plėtotis ir klestėti, būtina šalinti struktūrines kliūtis, toliau skaidančias kapitalo rinkas ties valstybių sienomis ir apskritai stabdančias KRS kūrimą. Skaitmeninė pertvarka. Europos Sąjunga taip pat yra užsibrėžusi plataus užmojo tikslų savo ekonomikos skaitmeninimo srityje. Skaitmeninei pertvarkai būtinos didelės privačiojo sektoriaus investicijos. Šioms investicijoms pritraukti reikalinga didelė, integruota ir veiksmingai funkcionuojanti kapitalo rinka, kitaip tariant, kapitalo rinkų sąjunga. Kartu naujosios technologijos gali padėti integruoti kapitalo rinkas, tobulinti finansinių paslaugų teikimą ir didinti jų veiksmingumą įmonių ir piliečių labui. Skaitmeninimas jau sudarė sąlygas naujiems verslo modeliams, be kita ko, skirtiems neprofesionaliesiems investuotojams, pagal kuriuos finansines priemones platina ne tik tarpininkai, kaip antai bankai, bet ir specializuotos platformos arba finansinių technologijų (FinTech) bendrovės, kuriose šios priemonės platinamos labiau betarpiškai. Atviras strateginis savarankiškumas. Stipri, konkurencinga ir integruota finansų sistema yra tvirtos ir gyvybingos ekonomikos pagrindas. Jos misija – ne vien finansuoti veikiančias įmones. Ji taip pat būtina ateityje įsisteigsiančioms įmonėms, ES vienaragiams ir startuoliams finansuoti tokiose strateginės svarbos Europos Sąjungai srityse, kaip kvantinė inžinerija, puslaidininkiai, vandenilio energija, vaistiniai preparatai, biotechnologijos ir dirbtinis intelektas. Stiprios ir likvidžios ES kapitalo rinkos, kurių pagrindas – konkurencingos ir ekonomiškai efektyvios infrastruktūros, kaip antai pagrindinės sandorio šalys, vaidina svarbų vaidmenį mažinant per didelį ES kliovimąsi trečiųjų valstybių teikiamomis ypatingos svarbos finansinėmis paslaugomis, bet kartu išlieka atviros pasaulinėms finansų rinkoms. Drauge su bankų sąjunga KRS padidins ES atvirą strateginį savarankiškumą bei ES ekonomikos vaidmenį pasaulyje ir sustiprins pasitikėjimą euru. 3.Kapitalo rinkų sąjungos tikslai 2020 m. KRS veiksmų plane nustatyti trys pagrindiniai šios sąjungos tikslai, padėsiantys siekti apčiuopiamos naudos įmonėms ir piliečiams visoje ES. 1 tikslas. ES įmonėms užtikrinti prieinamesnį finansavimą Kapitalo rinkų sąjunga yra reikalinga tam, kad ES įmonės turėtų įvairesnių finansavimo galimybių ir jų per didelis kliovimasis bankų teikiamu finansavimu sumažėtų. Nuo 2020 m. šis tikslas tapo dar aktualesnis, nes po COVID-19 krizės atsigaunančioms įmonėms reikia daugiau kapitalo, ypač nuosavo. KRS užtikrina, kad kapitalo rinkos būtų geriau integruotos ir išplėtotos, ir taip suteikia galimybių įmonėms prieiti prie didesnių ir likvidesnių tiesiogiai investuotojų teikiamų lėšų fondų. 2 tikslas. Užtikrinti, kad ES taptų dar saugesne vieta asmenims taupyti ir investuoti ilgam laikotarpiui

Santaupų turintys asmenys turėtų galėti investuoti į finansinius produktus, labiausiai atitinkančius jų investicijų ir rizikos prioritetus, įskaitant vis didesniam skaičiui aktualius aplinkos, socialinius ir valdymo (ASV) produktus. Tačiau daugelis santaupų turinčių asmenų vengia naudotis kapitalo rinkomis, nes jomis nepasitiki arba nežino siūlomų galimybių, todėl galimas įmonėms teikiamo kapitalo rinkų finansavimo srautas mažėja. Taigi neprofesionaliesiems investuotojams svarbu suteikti galių naudotis šiomis galimybėmis ir kartu užtikrinti tinkamo lygio apsaugą. Būsima mažmeninio investavimo strategija, kurią planuojama priimti 2022 m., neprofesionaliųjų investuotojų interesus siekiama iškelti į pirmą vietą. 3 tikslas. Nacionalines kapitalo rinkas integruoti į tikrą bendrąją rinką ES konkurencingumą pasaulyje silpnina jos kapitalo rinkų susiskaidymas. KRS veiksmais siekiama pašalinti tarpvalstybinėms investicijoms trukdančias kliūtis, be kita ko, tokias įsisenėjusias kliūtis kaip skirtingos ir neveiksmingos nemokumo sistemos ar išskaičiuojamojo mokesčio taisyklės, ir sustiprinti ES masto paslaugų teikimo pasų vaidmenį. Tai savo ruožtu padės įmonėms naudotis didesniais institucinių ir neprofesionaliųjų investuotojų kapitalo fondais visoje ES. 4.Šiandienos teisėkūros priemonių rinkinys. Kapitalo rinkų sąjunga praėjus metams Atsižvelgiant į šiuos tikslus, šiandien priimti pasiūlymai dėl teisės aktų yra svarbus žingsnis įgyvendinant 2020 m. Komisijos KRS veiksmų planą. Jais sprendžiamos problemos, susijusios su įvairiausiomis kapitalo rinkų paslaugomis, ir padedama siekti pagrindinių KRS tikslų. 5.Europos bendras prieigos punktas (ESAP) įmonėms suteiks daugiau finansavimo ir verslo galimybių Šiuo metu finansinė ir tvarumo informacija apie įmones ir finansinius produktus yra išsklaidyta po visas valstybes nares, pateikiama daugelyje prieigos punktų skirtingomis kalbomis ir įvairiais skaitmeniniais formatais. Šis susiskaidymas kliudo investuoti, visų pirma tarpvalstybiniu mastu. Komisija siūlo reglamentą, kuriuo sukuriamas Europos bendras prieigos punktas (toliau – ESAP), kurį įsteigs Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) . ESAP taps bendru viešos, nemokamos informacijos apie ES įmones ir investicinius produktus, nepriklausomai nuo jų įsisteigimo ar išleidimo vietos Europos Sąjungoje, šaltiniu. Laipsniškas kūrimo metodas padės užtikrinti, kad ESAP veiklą pradėtų 2024 m. ESAP padidins ES ir tarptautinių investuotojų informuotumą apie investicines galimybes. Tokiu būdu ES įmonėms, ypač mažesnėms ir įsikūrusioms mažesnėse kapitalo rinkose, finansavimas taps prieinamesnis. Ieškodami informacijos investuotojai sutaupys laiko ir išteklių, todėl KRS tikslą – padėti piliečiams investuoti paprasčiau ir saugiau – pasiekti bus lengviau. Be to, ESAP bus naudingas ir verslininkams, nes taps priemone ieškoti verslo galimybių visoje ES. ESAP taip pat yra Skaitmeninių finansų strategijos kertinis akmuo . Ilgainiui ESAP turėtų tapti unikaliu prieigos prie įmonių finansinės ir tvarumo informacijos bei produktų duomenų punktu, padėsiančiu spręsti duomenų susiskaidymo dėl valstybių sienų problemą ir sudaryti sąlygas geriau skaitmeniniu būdu (pakartotinai) naudoti informaciją. Svarbu tai, kad ESAP turi puikias galimybes duoti postūmį žaliajai pertvarkai. ESAP teiks paprastesnę, centralizuotą prieigą prie ES įmonių ASV duomenų ir informacijos apie ASV finansinius produktus, todėl patenkins augantį ekonomikos ir pilietinės visuomenės subjektų poreikį turėti su tvarumu susijusios informacijos ir taip padės vienodomis sąlygomis pereiti prie tvarumo. 6.Ilgalaikių investicijų skatinimas pasitelkus Europos ilgalaikių investicijų fondus (EIIF) Europos ilgalaikių investicijų fondai siekia nukreipti ilgalaikį finansavimą biržinėms ir nebiržinėms mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir ilgalaikiams infrastruktūros projektams įvairiausiuose sektoriuose, pavyzdžiui, efektyviau energiją vartojančių transporto priemonių infrastruktūrai, žaliosios energijos gamybai, švarių technologijų inovacijoms ir socialinės infrastruktūros projektams. Siekiant šio tikslo būtina panaudoti visą EIIF potencialą. Šiuo metu EIIF skaičius tebėra nedidelis: 2021 m. spalio mėn. tik maždaug 57 fondams buvo išduoti veiklos leidimai keturiose valstybėse narėse. Apskritai, rinkos dalyvių vertinimu, dabartinės EIIF veiklos leidimų išdavimo, investicijų politikos, veiklos sąlygų ir rinkodaros taisyklės nepakankamai pritaikytos ilgalaikėms investicijoms. Kartu su patekimo į rinka kliūtimis, kylančiomis neprofesionaliesiems investuotojams, tai mažina EIIF patrauklumą tiek fondų valdytojams, tiek investuotojams. Siūlomi EIIF sistemos pakeitimai padidins šių fondų patrauklumą. Jie įtvirtins EIIF, kaip papildomo realiosios ekonomikos finansavimo šaltinio, vaidmenį ir sudarys sąlygas šiems fondams geriau nukreipti ilgalaikes santaupas į ilgalaikius investicinius projektus. Priėmus peržiūrėtas taisykles bus išplėsta turto, atitinkančio EIIF investicijų reikalavimus, grupė, o EIIF valdytojams suteikta daugiau lankstumo kuriant, valdant ir parduodant EIIF. Be to, padidės EIIF patrauklumas, nes sušvelnės kai kurie reikalavimai, taikomi tik profesionaliesiems investuotojams parduodamiems EIIF. Siūlomais pakeitimais, atitinkančiais KRS tikslą didinti neprofesionaliųjų investuotojų vaidmenį, taip pat bus pašalintos kai kurios ribos, kliudančios šiems investuotojams naudotis EIIF, tačiau investuotojų apsauga nesumažės. Patobulintos taisyklės padės kurti labiau integruotą KRS ir taip padidins ES ekonomikos konkurencingumą ir atsparumą. Be to, jos padės siekti Europos žaliojo kurso ir Europos energetikos sąjungos tikslų, nes pagal jas bus nukreipiamos žaliesiems ir energetikos infrastruktūros projektams reikalingos ilgalaikės investicijos. EIIF taip pat turi puikias sąlygas finansuoti technologines inovacijas ir remti skaitmeninę pertvarką. Su demografiniais iššūkiais susiduriančioje Europos Sąjungoje EIIF galėtų padėti toliau finansuoti socialinės infrastruktūros projektus, kaip antai ligonines ar socialinius būstus. 7.Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyvos (AIFVD) peržiūra – įmonių finansavimo galimybėms diversifikuoti

Vis daugiau investicijų kapitalo rinkose nukreipiamos per finansų tarpininkus. Finansinio tarpininkavimo srityje vis didesnis vaidmuo visų pirma tenka alternatyvaus investavimo fondams (AIF). 2011 m. priimta Alternatyvaus investavimo fondų valdytojų direktyva padėjo kurti veiksmingą alternatyvaus investavimo fondų bendrąją rinką, o jų valdytojams Europos Sąjungoje nustatė tvirtą reguliavimo ir priežiūros sistemą. Komisija siūlo tikslingus AIFVD sistemos pakeitimus, padidinsiančius AIF rinkos efektyvumą ir paskatinsiančius jos integraciją. Šie pakeitimai sudarys palankesnes sąlygas ES įmonėms gauti finansavimą, nes bus suvienodinta paskolas įmonėms teikiančių fondų reguliavimo sistema. Paskolas išduodantys fondai, finansuojantys ES įmones, tapo perspektyvia bankų paskolų alternatyva, visų pirma tais atvejais, kai susiklosčius nepalankioms rinkos sąlygoms tradiciniai paskolų teikėjai finansavimo nebeteikia. Šie fondai vykdo veiklą pagal skirtingas nacionalines taisykles. Tai lemia bendrosios rinkos susiskaidymą ir riboja rinkos dalyvių konkurenciją. Pagal naujas taisykles įmonėms įgijus daugiau finansavimo galimybių, jos galės augti, finansuoti inovacijas ir siekti savo žaliųjų ir skaitmeninių tikslų visomis rinkos sąlygomis. Peržiūrėtos taisyklės padidins ir investuotojų apsaugą. Pirma, jų interesai bus labiau apsaugoti, nes bus užtikrinta, kad savo funkcijas trečiosioms šalims perduodantys fondų valdytojai laikytųsi tokių pačių griežtų standartų, taikomų visoje Europos Sąjungoje. Pasiūlymu patikslinamos dabartinės taisyklės ir padedama siekti priežiūros konvergencijos, kartu pripažįstant, kad funkcijų perdavimas leidžia veiksmingai valdyti investicijų portfelius ir naudotis reikiama konkrečios geografinės rinkos arba turto klasės praktine patirtimi. Todėl šios taisyklės nuties kelią pasaulinei ES investicinių fondų sektoriaus sėkmei. Antra, pakeistomis taisyklėmis atvirojo tipo AIF arba kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektų valdytojai bus skatinami tinkamai naudotis suderintomis likvidumo valdymo priemonėmis, todėl jiems bus lengviau veiksmingai valdyti likvidumo riziką, kad nepalankiausiomis rinkos sąlygomis galėtų išsaugoti investicijų vertę. Tai turėtų sustiprinti investuotojų pasitikėjimą šiomis investavimo priemonėmis ir paskatinti neprofesionaliuosius investuotojus investuoti. 8.Finansinių priemonių rinkų reglamento peržiūra – rinkos skaidrumui didinti Veiksminga rinkos infrastruktūra – tinkamai veikiančios kapitalo bendrosios rinkos pagrindas. Finansinių priemonių rinkų reglamentu (FPRR) yra reglamentuojama prekyba vertybiniais popieriais Europos Sąjungoje. Per paskutinį dešimtmetį FPRR buvo tobulinamas ir šiandienos pasiūlymas dar labiau padės kurti konkurencingesnę, skaidresnę ir labiau integruotą sąžiningesnės prekybos vertybiniais popieriais aplinką. Pasiūlymu bus užtikrinta, kad ES finansų rinkos toliau klestėtų nuolat kintančiomis pasaulinės prekybos vertybiniais popieriais sąlygomis. Finansų rinkos kliaujasi aukštos kokybės rinkos duomenimis. Todėl gerai suderinti skaidrumo reikalavimai, susiję su informacija, kaip antai informacija apie sandorių kainas ir dydį, yra būtini ir padeda kainodarai. Siūlomos pakeistos taisyklės padidins rinkos skaidrumą, nes apribos galimybę naudotis prekybos vertybiniais popieriais viešinimo išimtimis. Prekybos vertybiniais popieriais sąlygos nuolat kinta, biržos dabar konkuruoja su investiciniais bankais . Siekiant suvienodinti sąlygas biržoms ir investiciniams bankams, įgyvendinant siūlomus pakeitimus bus toliau derinami įvairiems subjektams taikomi skaidrumo reikalavimai ir prekybos praktikos sąlygos. Šiais pakeitimais taip pat bus siekiama užkirsti kelią prieštaringai praktikai, kai prekybos vietų operatoriai siūlo makleriams paskatas už klientų pavedimų nukreipimą į šias prekybos vietas nepriklausomai nuo to, ar tai labiausiai atitinka kliento interesus (mokėjimas už pavedimų srautus). Priėmus peržiūrėtas taisykles bus galima visapusiškai ir laiku stebėti prekybos vertybiniais popieriais sąlygas ES vertybinių popierių biržose ir kitose prekybos vietose . Pagal šias taisykles bus sukurta konsoliduotų duomenų informacinė juosta ir kartu tinkamai atlyginama biržoms, visų pirma mažesnėms, už akcijų duomenų pateikimą. Visi investuotojai (tiek dideli, tiek maži) turės galimybę naudotis rinkos duomenimis, kad susipažintų su visos ES rinkų ir įvairių finansinių priemonių, kaip antai akcijų, biržinių fondų ir obligacijų, prekybos sąlygų konsoliduota situacija. Tokiu būdu bus sumažintas informacinis pranašumas, kuriuo naudojasi didžiausi rinkos dalyviai, palyginti su kitais rinkos dalyviais, visų pirma mažesniais turto valdytojais, bankais ir mažmeniniais brokeriais, kuriems brangios duomenų pardavėjų paslaugos gali būti neprieinamos. Prekybos vertybiniais popieriais riziką taip pat sumažins didesnis įvairių prekybos vietų operatorių prekybos sąlygų skaidrumas. Informacine juosta galės naudotis ir neprofesionalieji investuotojai, todėl prekyba Europos Sąjungoje taps demokratiškesnė. 9.Kapitalo rinkų sąjungos ateitis. 2022 m. rezultatai Kartu su anksčiau šiais metais priimtais pasiūlymais dėl teisės aktų dėl „Mokumas II“ peržiūros ir bankų sektoriui skirto dokumentų rinkinio , šiandien priimti pasiūlymai dėl teisės aktų yra reikšmingi etapai KRS kūrimo kelyje. Tačiau tuo Komisijos darbas nesibaigia. Šiuo metu įgyvendinami kiti 2020 m. KRS veiksmų plano veiksmai, siekiant juos užbaigti dar šios Komisijos kadencijos metu. Šiame skirsnyje apžvelgiamos kelios KRS priemonės, kurias priimti ketinama 2022 m. Kitų veiksmų įgyvendinimo situacija yra aprašyta šio komunikato priede. 3.1. Įtraukimo į biržos sąrašus peržiūra siekiant sudaryti įmonėms palankesnes sąlygas pritraukti lėšų viešosiose rinkose Iki šiol pritraukti kapitalą ES viešosiose rinkose yra brangu ir sudėtinga, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Dėl šios priežasties 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plane pranešta, kad Komisija supaprastins ES įtraukimo į biržos sąrašus taisykles. 2021 m. gegužės mėn. Komisijos ekspertų grupė MVĮ klausimais paskelbė 12 rekomendacijų, kaip supaprastinti MVĮ prieigą prie viešųjų rinkų . Remdamasi šiomis rekomendacijomis, MVĮ įtraukimo į biržos sąrašus teisės aktu ir teisėkūros institucijų priimtomis priemonėmis, įtrauktomis į kapitalo rinkų gaivinimo dokumentų rinkinį , dabar Komisija planuoja 2022 m. antrame pusmetyje priimti pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo būtų sumažinta biurokratija įmonėms, pageidaujančioms pritraukti lėšų ES viešosiose rinkose, kartu išsaugant rinkos vientisumą ir investuotojų apsaugą. Rengiant pasiūlymą bus kritiškai įvertintos įmonėms, dalyvaujančioms įtraukimo į biržos sąrašus procese ir jau įtrauktoms į ES viešųjų rinkų sąrašus, taikytinos taisyklės. Ši iniciatyva padės plėsti ES viešąsias rinkas, didinti jų veiksmingumą bei likvidumą ir kartu konkurencingumą pasaulyje, be to, sudarys sąlygas geriau paskirstyti kapitalą tvarioms ir inovatyvioms įmonėms. 3.2. Atvirųjų finansų sistema kapitalo rinkoms palaikyti ir pridėtinei vertei vartotojams ir įmonėms užtikrinti Atsižvelgdama į 2020 m. kapitalo rinkų sąjungos veiksmų planą ir Skaitmeninių finansų strategiją , Komisija paspartins savo darbą, siekdama kuo geriau panaudoti duomenų ekonomikos teikiamus privalumus ES kapitalo rinkų, vartotojų ir įmonių labui. Remiantis netrukus priimsimu duomenų teisės akto pasiūlymu ir II mokėjimo paslaugų direktyvos vertinimu, atvirųjų finansų sistemos tikslas – sudaryti sąlygas finansų įstaigoms dalytis duomenimis ir juos pakartotinai naudoti naujoms paslaugoms kurti, jeigu klientai su tuo sutinka ir laikomasi duomenų apsaugos taisyklių bei aiškių saugumo priemonių. Taip bus užtikrinta, kad inovatyvioms finansinėms paslaugoms kurti būtų galima naudoti daugiau duomenų. Be to, taip vartotojai turėtų daugiau pasirinkimo ir galėtų lengviau rasti geriausiai jų investavimo prioritetus, be kita ko, tvarumo prioritetus, atitinkančius produktus, bet kartu neprarastų savo duomenų kontrolės ir galėtų spręsti, kam suteikti prie jų prieigą. Tai turėtų tiesiogiai paskatinti didesnį neprofesionaliųjų investuotojų dalyvavimą. Atvirieji finansai taip pat gali teigiamai paveikti MVĮ galimybes gauti finansavimą. Pastarosioms būtų naudingas daugelio finansinių paslaugų teikėjų atliktas jų ekonominio profilio įvertinimas ir labiausiai jų poreikius atitinkančių finansavimo sprendimų pasiūla. Atvirųjų finansų sistema bus grindžiama vienodų sąlygų esamiems ir naujiems rinkos dalyviams principu. Dalijimosi duomenimis naudą pajus ne vien finansų sektorius. Todėl atvirieji finansai papildys platesnio masto Komisijos duomenų iniciatyvas. Siekdama diegti atviruosius finansus plačiau, nei numatyta II mokėjimo paslaugų direktyvoje, Komisija laikysis principo „iš apačios į viršų“ – remsis savo darbo su suinteresuotaisiais subjektais rengiant pirmą tikslinio naudojimo atvejų rinkinį rezultatais ir iš neseniai įsteigtos grupės Europos finansinių duomenų erdvės klausimais gauta informacija. Tada, kaip skelbiama Skaitmeninių finansų strategijoje, ji pristatys pasiūlymą dėl teisės akto dėl naujos atvirųjų finansų sistemos, kuris bus grindžiamas platesnėmis prieigos prie duomenų iniciatyvomis ir visiškai su jomis suderintas.