2017 m. kovo mėn. Europos Parlamento plenariniame posėdyje surengtos diskusijos, per kurias Komisijos paprašyta atsakyti į klausimą žodžiu, kada bus padaryta pakeitimų ir kokie bus tam tikri konkretūs pakeitimai, susiję su bendro finansavimo dydžiu, galimybe Europos Parlamento nariams būti kelių partijų nariais, finansavimui gauti reikalingu narių skaičiumi, referendumo kampanijų finansavimu, finansinio pajėgumo kriterijaus nustatymu ir galimybe kaupti finansines atsargas.

Be to, nepaisant pažangos, padarytos įgyvendinant Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014, galiojančios taisyklės turi spragų, kurias reikia pašalinti.

Ilgalaikis Komisijos tikslas – per gyvybingas Europos politines partijas visoje Europoje skatinti politinius debatus apie europinius reikalus.

2017 m. ES pilietybės ataskaitoje Komisija pripažino, kad ES veikimas grindžiamas atstovaujamąja demokratija. Tam reikia užtikrinti skaidrumą ir prieinamą, atskaitingą politinę kultūrą, kurios pagrindas būtų veiksminga rinkimų sistema ir informuoti bei aktyvūs rinkėjai. Komisijos Pirmininkas Jeanas-Claude’as Junckeris savo pranešime apie Sąjungos padėtį 2016 m. pabrėžė, kad tuo tikslu Komisija įsipareigojo: stiprinti piliečių dialogą ir imtis tolesnių veiksmų, kad išaiškintų piliečiams savo politiką; dar iki 2019 m. rinkimų pradėti ES masto informavimo ir sąmoningumo ugdymo kampaniją apie ES piliečių teises, įskaitant rinkėjų teises; 2018 m. surengti aukšto lygio renginį demokratinio dalyvavimo klausimu, kuriame daugiausia dėmesio bus skirta skatinimui naudotis geriausios praktikos pavyzdžiais, siekiant kelti jaunimo ir pažeidžiamų bei nepakankamai atstovaujamų asmenų grupių dalyvavimo rinkimuose lygį; populiarinti geriausią praktiką, kurią pritaikę piliečiai gali balsuoti ir būti kandidatais Europos Parlamento rinkimuose, taip pat tokios patirties pavyzdžius, kada piliečiams suteikiama galimybė išsaugoti teisę balsuoti tais atvejais, kai jie persikelia į kitą valstybę narę, sudaromos palankesnės sąlygos sužinoti kitų šalių politines naujienas ir keliamas rinkėjų aktyvumas bei užtikrinamas plataus masto demokratinis dalyvavimas 2019 m. Europos Parlamento rinkimuose. Šis pasiūlymas yra suderintas su šiais prioritetais ir juos papildo; taigi, be pirmesniame skirsnyje išdėstytų klausimų, šiuo pasiūlymu daroma kai kurių pakeitimų, kuriais didinamas valstybių narių lygmens partijų ir Europos partijų, su kuriomis šios yra susijusios, ryšių skaidrumas.

Ketvirta, galiojančios taisyklės nepakankamai aiškiai ir skaidriai reglamentuoja veiksmus, kurių reikia imtis tais atvejais, kai partija arba fondas nebeatitinka registracijos sąlygų arba nustatoma, kad ji (jis) įregistruota (-as) remiantis neteisinga informacija.

Trečia, be piktnaudžiavimo ir proporcingumo problemų, Europos politinėms partijoms ir – didesniu mastu – politiniams fondams sudėtinga atitikti dabartinę bendro finansavimo ribą, kuri yra 15 %. Šioje srityje Europos Parlamento tarnybos taip pat susidūrė su kai kuriais abejotinos praktikos atvejais – pavyzdžiui, kai kurios partijos siekė bendro finansavimo reikalavimą formaliai įvykdyti pasinaudodamos žiediniais finansiniais srautais. Kalbant apie finansinį pajėgumą, 2015 finansiniais metais Europos Parlamento išorės auditorius nurodė 8 ataskaitose iš 28 esant problemų. Tai rodo, kad paramos gavėjų nuosavų išteklių nepakanka.

Antra susirūpinimą kelianti problema yra susijusi su atstovauti Europos Parlamente gauto ES finansavimo proporcingumu. Šiuo metu Europos politinės partijos gali prašyti skirti finansavimą, jei Europos Parlamente joms atstovauja bent vienas narys. Kelios Europos politinės partijos ir Europos Parlamento administracija prašė minimalią atstovavimo ribą padidinti iki trijų narių, kad būtų išvengta netinkamo viešojo finansavimo panaudojimo atvejų per vienanares partijas.

Tiksliniai pakeitimai turėtų būti priimti dar iki 2019 m. Europos Parlamento rinkimų. Jie padės spręsti problemas, kurias Komisija nustatė per 2014 m. Europos Parlamento rinkimus, visų pirma susijusias su nacionalinių ir Europos partijų tarpusavio sąsajomis ir didesne politine atskaitomybe.

2017 m. liepos 12 d. surengtas Europos Parlamento Konstitucinių reikalų komiteto posėdis. Komiteto nariai kartu su Institucijos direktoriumi, Europos Parlamento finansų generaliniu direktoriumi ir Komisijos atstovu diskutavo dėl galimų galiojančio reglamento pakeitimų. Iš esmės visi sutarė, kad iki kitų Europos Parlamento rinkimų reikia užpildyti tam tikras reglamento spragas. Priėmus tikslinius pakeitimus padidėtų skaidrumas, be to, jie padėtų užpildyti spragas, kurios sudaro sąlygas apeiti galiojančio reglamento tikslus arba piktnaudžiauti jo nuostatomis.

Kaip paaiškinta 5 skirsnyje, siūlomomis tikslinėmis priemonėmis neviršijama to, kas būtina pasiekti ilgalaikiam tikslui – plėtoti ir stiprinti Europos demokratiją bei ES institucijų teisėtumą, siekiant Europos politines partijas ir Europos politinius fondus padaryti veiksmingesniais ir atskaitingesniais demokratijos dalyviais. Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą.

Tikimasi, kad, pasiūlymu užpildžius kai kurias esamas spragas, bus veiksmingiau siekiama Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 tikslų. Pasiūlymas grindžiamas pirmiau išdėstytomis įvairių suinteresuotųjų subjektų pateiktomis išsamiomis pastabomis ir keleto tikslinių sprendimų analize.

Konkretaus poveikio vertinimo dokumentai kartu su šiuo pasiūlymu neteikiami, nes nesitikima, kad jis darys platesnio masto svarbų ekonominį ir socialinį poveikį, taip pat poveikį aplinkai.

•Pagrindinės teisės

Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnyje nustatyta: „Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.“ ES sutarties 10 straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodyta, kad „Sąjungos veikla pagrįsta atstovaujamąja demokratija“ ir „[p]iliečiai Sąjungos lygiu yra tiesiogiai atstovaujami Europos Parlamente“. Tos pačios nuostatos 4 dalyje nustatyta: „Politinės partijos Europos lygiu prisideda formuojant europinį politinį sąmoningumą ir reiškiant Sąjungos piliečių valią.“ ES pagrindinių teisių chartijos 11 ir 12 straipsniuose įtvirtinta teisė į saviraiškos ir asociacijų laisvę. Visų pirma, Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 12 straipsnyje nurodyta: „Kiekvienas turi teisę laisvai rinktis į taikius susirinkimus, taip pat laisvę jungtis kartu su kitais į visų lygių asociacijas, ypač politinėje, profesinėje ir pilietinėje srityse, įskaitant teisę steigti profesines sąjungas ir stoti į jas ginti savo interesų. Politinės partijos Sąjungos lygiu prisideda reiškiant Sąjungos piliečių politinę valią.“ Šio pasiūlymo objektu esančiais pakeitimais siekiama šių nuostatų tikslų, taigi jie yra suderinami su pagrindinėmis teisėmis, garantuojamomis pagal Chartijos 12 straipsnį, ir jas realizuoja.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

ES finansavimas Europos politinėms partijoms ir Europos politiniams fondams toliau bus teikiamas iš Europos Parlamento biudžeto. Šiuo pasiūlymu nesiūloma keisti skiriamų lėšų sumos. Šis pasiūlymas neturi reikšmingo poveikio ES biudžetui.

5.KITI ELEMENTAI

•Vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

Šiuo pasiūlymu siūloma atlikti ribotos apimties tikslinę galiojančio reglamento, kuriame pačiame numatyta galimybė atlikti išsamesnę peržiūrą, reformą. Siūloma pakeisti tos peržiūros tvarkaraštį, kad būtų sudarytos sąlygos jį pagrįsti pakankamais tiek galiojančio reglamento, tiek šiame pasiūlyme siūlomų pakeitimų praktinio veikimo įrodymais.

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Siekdama užtikrinti, kad Europos politinių partijų veikla turėtų stipresnį europinį aspektą, ir didinti skaidrumą, kartu užtikrinant, kad Europos Sąjungos finansavimas būtų panaudojamas tinkamai, Komisija siūlo keletą tikslinių Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 1141/2014 pakeitimų, kuriais sprendžiamos problemos, susijusios su tuo, kas gali teikti paramą politinei partijai registruoti, nustatoma tokia finansavimo paskirstymo taisyklė, kuria būtų proporcingiau atsižvelgiama į Europos politinių partijų atstovų santykinę dalį Europos Parlamente, ir šalinami sunkumai, su kuriais susiduria Europos politinės partijos ir fondai, kad atitiktų bendro finansavimo ribą. Padarius tokių pakeitimų bus užpildytos dabartinių taisyklių spragos, dėl kurių linkstama jomis piktnaudžiauti.

Buvo apsvarstyti keli narystės keliose partijose problemos sprendimo būdai: i) uždrausti tai pačiai nacionalinei partijai priklausantiems Europos Parlamento nariams remti skirtingas Europos partijas; ii) nebeleisti regioninių parlamentų nariams remti registracijos; iii) nustatyti, kad remti registraciją gali tik nacionalinės partijos. Nuspręsta, kad paskutinė galimybė yra veiksmingiausia, nes ja siekiama to paties tikslo, kaip ir pirma galimybe, bet objektyviau ir sąžiningiau; be to, ją lengviau įgyvendinti.

Todėl Komisija siūlo iš dalies pakeisti 3 straipsnio 1 dalies b punktą, kad nuo šiol Europos politinės partijos steigimą remti galėtų tik partijos, o ne fiziniai asmenys. Taip subjektams, kuriems valstybėse narėse nėra reikšmingai atstovaujama, būtų sunkiau įsisteigti kaip Europos lygmens partijoms ir gauti Europos Sąjungos finansavimą, kai jie atitiks minimalią vieno nario Europos Parlamente ribą.

Šis pakeitimas neužkerta kelio Europos partijoms leisti fizinių asmenų narystę, tačiau tokia narystė nebebus reikšminga taikant registracijos sąlygas. Todėl nesiūloma iš dalies keisti politinės partijos ar aljanso apibrėžčių.

Siekiant išspręsti problemą, kai Europos politinėms partijoms ir fondams sudėtinga atitikti šiuo metu galiojančią bendro finansavimo ribą, kuri yra 15 %, ši riba turėtų būti sumažinta, kad didesnę Europos partijoms ir fondams atidėto viešojo finansavimo dalį būtų galima paskirstyti tinkamai, pavyzdžiui, per rinkimų kampanijas. Taip pat sumažėtų paskatų taikyti abejonių keliančią praktiką. Apsvarsčiusi keletą galimybių, Komisija nusprendė siūlyti 17 straipsnio 4 dalyje Europos politinėms partijoms nustatytą reikalaujamą bendro finansavimo ribą sumažinti iki 10 %, o Europos politiniams fondams – iki 5 %.

Komisijai skaidrumo lygis Europos Parlamento rinkimuose visada buvo vienas svarbiausių veiksnių. Aiškumą ir skaidrumą galima padidinti nustačius aiškesnius ryšius tarp nacionalinių ir Europos politinių partijų. Tai ypač svarbu, nes šiuo pasiūlymu siekiama galimybę remti Europos politines partijas suteikti tik partijoms. Kad piliečiai suprastų, kokį poveikį Europos partijoms daro jų balsai, jiems turėtų būti iš anksto teikiama aiški ir aktuali informacija, be kita ko, susijusi su partijų tarpusavio sąsajomis. Siūloma nustatyti papildomą Europos politinės partijos finansavimo sąlygą – įterpti 18 straipsnio 3 dalies a punktą ir jame partijai nustatyti reikalavimą pranešti apie tai, kad jos narėmis esančių partijų interneto svetainėse buvo paskelbta jos politinė programa, logotipas ir informacija apie paskutiniuose Europos Parlamento rinkimuose dalyvavusių kandidatų ir jos narių Europos Parlamente pasiskirstymą pagal lytis.