KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus /* COM/2013/0461 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Sąjungos finansų vertinimo pagal pasiektus rezultatus 1. ĮVADAS Ši ataskaita pagal SESV 318straipsnį (toliau – ataskaita) yra trečia ir atspindi ataskaitų apie Sąjungos finansų srities pokyčius nuolatinę raidą, atsižvelgiant į pasiektus rezultatus. Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir Europos Audito Rūmai išreiškė didelį susidomėjimą ataskaita ir pateikė pasiūlymus dėl jos tolesnio pagerinimo, remdamiesi dviem ankstesnėmis ataskaitomis. Komisija į šiuos pasiūlymus atsižvelgė šių metų ataskaitoje, tiek, kiek tai įmanoma pagal esamą stebėsenos, vertinimo ir ataskaitų teikimo struktūrą, taikomą 2007–2013 m. daugiametei finansinei programai. Šių metų ataskaitoje taikyti pagerinimai atitinka numatytą ataskaitos tolesnės raidos kryptį pagal kitą 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, kaip apibūdinta 2 skyriuje. 3 skyriuje supažindinama su 2012 m. stebėsenos ir veiklos rezultatais, susijusiais su išlaidų programomis ir jų 2012 m. atliktais vertinimais, pateikiant turimų veiklos įrodymų pagal kiekvieną biudžeto eilutę apžvalgą. Dabar ataskaita skelbiama daug anksčiau nei 2010 ir 2011 m. ataskaitos, siekiant geresnio suderinamumo su Suvestine ataskaita, ir užtikrinti, kad ją gautų Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir Europos Audito Rūmai, turint omenyje ataskaitoje apžvelgiamų metų biudžeto tvirtinimo procedūrą. Šioje ataskaitoje aptariamos visų ES politikos išlaidų sričių programos pagal dabartinę daugiametę finansinę programą. Ankstesnėje ataskaitoje šiam metodui pritarė Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija ir Europos Audito Rūmai. Atsakant į Biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos prašymą išorės programų rezultatai (4 išlaidų kategorija) aiškinami išsamiau ir pabrėžiama pažanga įgyvendinant „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas (kai turima tokių rezultatų). Kita su veiklos rezultatais susijusi informacija, kuria papildomi vertinimų rezultatai, įtraukti į šių metų ataskaitą, siekiant pateikti išsamesnę informaciją apie pažangą ir pasiektus rezultatus. Panaudoti šie šaltiniai: generalinių direktoratų metinės veiklos ataskaitos ir specialiosios Europos Audito Rūmų ataskaitos, taip pat nacionalinės ataskaitos, ir ekspertų tinklų ataskaitos apie programų įgyvendinimą pagal pasidalijamąjį valdymą, taip pat vidaus audito ataskaitos. Kiekvienos politikos srities išlaidų kategorijoje pagal 3 skyrių yra dalis, kurioje pateikiama informacija apie įgyvendinimo pažangą 2012 m., taip pat pagrindiniai vertinimo rezultatai / kita su veiklos rezultatais susijusi grįžtamojo pobūdžio informacija apie ankstesnių metų programas, kai tokia informacija buvo gauta tik 2012 m. Kartu su šia ataskaita pateikiami du Komisijos darbiniai dokumentai. Pirmajame pateiktas veiksmų planas, nustatantis preliminarų ataskaitos tolesnės raidos planą. Šis planas bus patvirtintas po to, kai bus priimtos 2014–2020 m. daugiametei finansinei programai taikomos teisinės priemonės. Antrajame pateikta išsami 130 vertinimų, atliktų 2012 m., apžvalga. Didžioji dalis šių vertinimų yra susijusi su išlaidų programomis, o vertinimo ataskaitoje pateikta bendrų klausimų analizė ir tų vertinimų pagrindiniai rezultatai / rekomendacijos.[1] Apibendrinama esminė kiekvieno vertinimo informacija, įskaitant informaciją apie poveikį, veiksmingumą, efektyvumą ir ES pridėtinę vertę. Santraukose pateiktos aktyviosios jungtys į interneto puslapius, kuriuose galima susipažinti su visa ataskaita. Šie du dokumentai buvo parengti atsižvelgiant į Europos Parlamento ir Europos Audito Rūmų prašymus. 2. VEIKSMAI, KURIAIS SIEKIAMA PAGERINTI STEBĖSENĄ, ATASKAITŲ TEIKIMĄ IR VERTINIMĄ EP sprendime dėl 2011 m. biudžeto įvykdymo[2] Europos Parlamentas įtraukė skyrių dėl prioritetinių veiksmų. Parlamentas užsiminė apie poreikį Komisijoje sukurti naują veiklos kultūrą, kuri reikštų, kad generalinių direktoratų valdymo planuose turi būti nustatyti tikslai ir rodikliai, ir pateikti visi naujų politikos sričių ir programų pasiūlymai. Parlamentas taip pat pabrėžė, kad yra svarbu atsižvelgti į Europos Audito Rūmų pastabas dėl paskutinės ataskaitos ir aiškiai apibrėžti ES pridėtinę vertę; generalinių direktoratų metinės veiklos ataskaitose išmatuoti jų veiklą ir apibendrinti pasiektus rezultatus; šioje ataskaitoje apibendrinti veiklą ir metinių veiklos ataskaitų rezultatus, kad būtų galima atskirti vidaus ir išorės politiką, daugiausiai dėmesio skiriant pažangai pagal „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas; ir kad visų vertinimo ataskaitų išsamus tekstas būtų pateiktas Parlamentui. Šių metų ataskaita jau pagrįsta metinėmis veiklos ataskaitomis, konkrečių programų ataskaitomis, vertinimais ir vidaus bei išorės audito rezultatais. Kaip paaiškinta šių metų Komisijos 2012 m. rezultatų valdymo srityje apibendrinamoje ataskaitoje[3], specialus dėmesys skiriamas Komisijos veiklos kultūros vystymui per jos valdymo planus ir metinės veiklos ataskaitas, užtikrinant vidaus valdymo priemonių nuoseklumą, pasikartojimų vengimą šioje ir kitose ataskaitose, veiklos ataskaitų suvienodinimą. Šiuose pasiūlymuose pateikti esminiai elementai, kuriuos Audito Rūmai nurodė savo atsakyme dėl praėjusių metų ataskaitos ir kurie sudaro patikimą veiklos duomenų rinkimo sistemą, kad būtų galima nustatyti rezultatus ir poveikį vykdant kitą daugiametę finansinę programą. Kaip nurodyta Parlamento, šioje ataskaitoje taip pat apibendrinama veikla ir metinių veiklos ataskaitų rezultatai, atskirai aptariama vidaus ir išorės politika, įtrauktos nuorodos apie pažangą pagal „Europa 2020“ pavyzdines iniciatyvas, ir nurodyta, kur galima rasti visą vertinimo ataskaitų tekstą, kad jį būtų galima pateikti Parlamentui. Komisija siekia kitoje daugiametėje finansinėje programoje sukurti tvirtesnę ir išsamesnę ES finansinių programų stebėsenos, vertinimo ir rezultatų ataskaitų teikimo sistemą. Komisijos pasiūlymuose dėl kitų programų 2014–2020 m. rinkinio daugiausiai dėmesio skiriama supaprastinimui, kuriuo siekiama supaprastinimo, kad būtų pagreitintas programų įgyvendinimas, pagerinta pažangos stebėsena (siekiant užtikrinti, kad bus geriau nustatyti vėlavimai arba sunkumai ir siekiant greitesnių veiksmų trūkumams pašalinti), ir pagerinti veiklos rezultatų vertinimą ir ataskaitų teikimą. Pagrindiniai šios struktūros elementai yra šie: nustatytas pagrindinių tikslų, kurių siekiama skirtingomis programomis, rinkinys ir atitinkamos nuorodos į „Europa 2020“ tikslus; tvirtų rodiklių, suteikiančių pagrindą aiškesnėms ataskaitoms apie vykdytų veiksmų pažangą, veiksmingumą ir efektyvumą, rinkiniai; ir tvirta stebėsenos ir vertinimo tvarka, siekiant užtikrinti, kad reikalingi duomenys ir nuomonė bus gauti laiku, kad jų pagrindu būtų pagerintos ataskaitos apie rezultatus ir veiklą. Informacija ir vertinimai, kuriuos Komisija galės pateikti kasmet savo metinėse veiklos ataskaitose ir bendrose ataskaitose kitos daugiametės finansinės programos įgyvendinimo laikotarpiu iš esmės priklausys nuo to, ar šie pagrindiniai elementai bus išlaikyti Parlamento ir Tarybos ketinamose priimti teisinėse priemonėse, siekiant suteikti pagrindą naujajam finansinių programų rinkiniui. Kitais metais savo ataskaitoje Komisija apibūdins veiklos ataskaitų struktūrą baigiantis kitai daugiametei finansinei programai, kuri yra bendro teisėkūros darbo, siekiant sukurti naujos kartos programų teisines priemones, rezultatas. Ji apims pagrindinius programų tikslus, pagrindinius rodiklius, stebėsenos tvarką, vertinimų laiką bei turinį. Joje bus supažindinta su tuo, kaip kartu su metine ataskaita apie kitos daugiametės finansinės programos ankstyvojo įgyvendinimo pažangą bus tęsiamas dabartinių programų įgyvendinimo ex post vertinimo darbas. Joje bus parodyta, kada bus užbaigti dabartinės programos veiklos rezultatų pagrindiniai vertinimai, ir kaip ir kada bus parengta kitos programos veiklos rezultatų ataskaita, įskaitant Komisijos ir valstybės narės įnašus į programas pagal pasidalinamąjį valdymą. Galiausiai, Komisija pagal pažangaus reglamentavimo darbotvarkę taip pat rengia savo vertinimo politikos peržiūrą. Ji vėliau šiais metais organizuos viešąsias konsultacijas, siekdama priimti išvadas baigiantis metams. Rezultatai turėtų dar labiau padėti pagerinti ataskaitas apie ES veiksmų pažangą, veiksmingumą, efektyvumą, ir pridėtinę vertę siekiant poveikio ekonomikai ir visuomenei. 3. PASIEKTŲ REZULTATŲ APŽVALGA 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJA. KONKURENCINGUMAS AUGIMUI IR UŽIMTUMUI SKATINTI Įmonių ir pramonės politika 2012 m. dėl makro ekonominės padėties reikėjo didesnių pastangų augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, kad būtų įgyvendinti „ES 2020“ strategijos tikslai. Lėčiau auganti ekonomika darė poveikį ES augimo, pramoninio konkurencingumo, ir darbo vietų kūrimo tikslams – jie nebuvo įgyvendinti. Kitą vertus, apskritai, pagerėjo rezultatai inovacijų srityje, nustatyta vis didesnė konvergencija ir sverto poveikis, pasireiškiantys išaugusiomis inovacijomis, kurias paskatino ES parama, visų pirma, mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms. 2012 m. pagrindinės išlaidų programos įmonių ir pramonės politikos srityje buvo: i) mokslinių tyrimų programos „Kosmosas“, „Saugumas“ ir Galileo pagal Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (7BP, 600 mln. EUR; ii) Verslininkystės ir inovacijų programa (VIP), vykdoma pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIBP, 335 mln. EUR); iii) Europos palydovinės navigacijos programos (Galileo ir EGNOS, 169 mln. EUR) ir iv) Pasaulinė aplinkos ir saugumo stebėsenos veiklos programa (GMES-Copernicus, 40 mln. EUR).[4] Kalbant apie 7BP, 2012 m. paskelbus kvietimą teikti paraiškas pagal programą „Kosmosas“ buvo atrinkti finansavimui 49 tyrimų projektai, apimantys tokią veiklą, kaip klimato kaita ir esminių kosmoso technologijų kūrimas. 7BP kvietimas teikti paraiškas pagal programą „Saugumas“ apima 54 temas ir tokius veiksmus, kaip kova su didelės apimties gaisrais ir greitas nukentėjusiųjų gelbėjimas. Tyrimuose pagal programą „Saugumas“ dalyvauja daugiau kaip 21 % MVĮ ir tai smarkiai viršija visai 7BP nustatytą 15 % tikslą. Verslininkystės ir inovacijų programa (VIP) yra sukurta tam, kad būtų tiesiogiai ir praktiškai tenkinami esminiai MVĮ poreikiai. Pagal šią programą sukurtos specialios finansinės priemonės (MVĮ spartaus augimo ir naujovių priemonė ir MVĮ garantijų priemonė) įrodė savo didelį veiksmingumą tenkinant MVĮ finansų poreikius, kurie priešingu atveju būtų likę nepatenkinti. Parama investicijomis į nuosavą kapitalą suteikta daugiau kaip 250 novatoriškų ir greitai augančių MVĮ, o daugiau kaip 200 000 MVĮ galėjo pasinaudoti paskolų garantijų priemone. Šios priemonės sukuria teigiamą sverto poveikį: nuo 1 iki 29 paskolų garantijų atveju, ir nuo 1 iki 5 rizikos kapitalui: tai reiškia, kad už kiekvieną iš valstybės išteklių išleistą eurą, realioje ekonomikoje sukuriama daug didesnė vertė. Atlikus VIP galutinį vertinimą, buvo patvirtinta, kad programa padėjo veiksmingai tenkinti MVĮ poreikius, ir turėjo teigiamą poveikį MVĮ įsteigimui ir plėtrai sverto sukūrimo ir ekologinių inovacijų kūrimo prasme Be to, du 2012 m. atlikti vertinimai[5] padėjo pasirengti 2013 m. numatytoms iniciatyvoms dėl MVĮ galimybių gauti finansavimą. Juose buvo pateikta informacija, kaip gauti prieigą prie daugiau kaip 50 mlrd. EUR viešųjų finansų valstybėse narėse ir išnagrinėta, kaip palengvinti gerosios patirties, susijusios su ES politikos sritimis ir paramos programomis, mainus. Vertinimuose taip pat nurodyta, kaip turėtų būti parengtos paramos priemonės, kad jos pritrauktų neformalių investuotojų, kurie yra svarbus finansavimo šaltinis daugelyje šalių, investicijas. Taip pat buvo apžvelgti Komisijos 2011 m. vidaus audito rezultatai, siekiant sustiprinti programos įgyvendinimo stebėseną ateityje. Šiuo tikslu kuriamas atitinkamų rodiklių rinkinys, siekiant stebėti COSME programą, kuri pakeitė VIP[6]. Galileo ir EGNOS programų 2012 m. tikslai buvo įgyvendinti. 2012 m. spalį buvo sėkmingai paleisti du nauji palydovai, taip pat buvo įrengta antžeminė infrastruktūra programos tvirtinimo etapui. Šiais veiksmais buvo sukurtas pirmasis palydovų ketvertukas iš būsimąją Galileo sistemą sudarančių 30 palydovų. Kalbant apie EGNOS, trečioji paslauga (EGNOS prieigos prie duomenų paslauga – EDAS) buvo oficialiai įdiegta 2012 m. liepos mėn.: ši paslauga papildė jau teikiamas Žmogaus gyvybės apsaugos paslaugas ir Pažangiąsias viešąsias paslaugas. Kalbant apie pažangą įgyvendinat GMES–Copernicus, verta paminėti, kad pradėjo veikti dvi iš šešių GMES–Copernicus paslaugų, skirtų žemės stebėsenai ir ekstremalių situacijų valdymui. GMES pradėjo teikti unikalius duomenis apie žemės stebėseną, kurie yra akivaizdžiai paklausūs tarp ES politikos formuotojų ir agentūrų, ir tai, kad duomenis galima visapusiškai palyginti, yra naudinga visoms valstybėms narėms. GMES duomenys buvo sėkmingai panaudoti teikiant pagalbą įvykus nelaimei, pavyzdžiui, teikiant gelbėjimo paslaugas laivui patyrus avariją Italijoje, įvykus žemės drebėjimams, ir kovojant su miškų gaisrais. Iš GMES pradinių veiksmų tarpinio vertinimo rezultatų matyti, kad tie veiksmai padės pasiekti tikslą – per trejų metų laikotarpį sukurti dvi visapusiškai veikiančias paslaugas. Buvo pasiūlyta tęsti GMES veiklą ir ją išplėsti per Copernicus 2014–2020 m. programą. Judumo ir transporto politika Iš vertinimų paaiškėjo, kad ES finansavimas padėjo pasiekti pažangos atnaujinant Europos transporto infrastruktūrą (pavyzdžiui, įgyvendinti prioritetinius projektus, įdiegti pažangias judumo priemones, pavyzdžiui, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemą, ir sumažinti aukų keliuose skaičių).[7] Nepaisant to, vertinimuose padarytos išvados, kad reikia daugiau pastangų, kad būtų pasiekti ilgalaikiai veiksmingos transporto vidaus rinkos tikslai, matuojami, pavyzdžiui, kaina piliečiams ir įmonėms ir siekiant užtikrinti perėjimą prie nedidelės taršos ir pažangaus transporto – visa tai padėtų įgyvendinti strategiją „Europa 2020 m.“. Komisijos naujausi pasiūlymai, kuriais siekiama papildomai sustiprinti geležinkelių sektoriaus vidaus rinką ir skatinti švaraus kuro alternatyvas, yra žingsniai ta kryptimi. Išlaidos judumo ir transporto srityje yra daugiausiai susijusios su: Transporto ir energetikos transeuropinių tinklų (TEN-T) tolesniu vystymu; „Marco Polo“ programomis, skirtomis sumažinti krovininio transporto spūstims ir taršai pereinant prie kitų rūšių transporto; parama tyrimams ir inovacijai per mokslinių tyrimų bendrąsias programas; taip pat paramos veikla, skirta Europos transporto politikai ir keleivių teisėms. 2012 m. visas biudžetas buvo 1,07 mlrd. EUR, kurį daugiausia pagal netiesioginio centralizuoto valdymo principą (81 %) valdė Transeuropinių transporto tinklų vykdomoji agentūra (TEN-TEA) ir Konkurencingumo ir inovacijų vykdomoji agentūra (EACI). 2012 m. lapkričio mėn. Komisija paskelbė svarbų kvietimą teikti paraiškas dėl transporto infrastruktūros programos (TEN-T), kuriai skirta 1 278 mlrd. EUR. Šiuo kvietimu taip pat bus teikiama parama netrukus pereinant į kitą naują TEN-T gairių struktūrą ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę kitu daugiametės finansinės programos laikotarpiu 2014–2020 m. 2012 m. buvo atliktas Transeuropinių transporto tinklų vykdomosios agentūros (TEN-TEA) vidurio laikotarpio vertinimas, kuris parodė, kad agentūra įvykdė savo tikslus ir metinius specialiuosius tikslus. Buvo patvirtinta, kad ekonomiškai naudingiausias sprendimas yra leisti TEN-T projektus valdyti agentūrai. Remiantis ekonominio naudingumo analize, apskaičiuota, kad perdavus valdymą agentūrai, 2012 m. grynoji dabartinė sutaupytų lėšų vertė buvo 8,66 mln. EUR. Nepaisant to, TEN-T vykdomoji agentūra pripažįsta, kad gerinti dar yra ką, pavyzdžiui, šiose srityse: transporto srautų prognozė, transporto infrastruktūros ekonominio naudingumo vertinimas ir sąnaudų inžinerija / sąranga. Informacinė visuomenė ir žiniasklaidos politika Informacijos ir žiniasklaidos politikos pagrindiniai tikslai yra nurodyti Europos skaitmeninėje darbotvarkėje (ESD), kuri yra viena iš „Europa 2020 m.“ pavyzdinių iniciatyvų, kuria siekiama sudaryti galimybes Europos piliečiams ir verslui visapusiškai pasinaudoti skaitmeninėmis technologijomis. Darbotvarkėje yra 13 specialiųjų tikslų, apimančių siektinus tikslus, pavyzdžiui: pasiekti, kad iki 2013 m. visoje Europoje veiktų plačiajuostis ryšys; kad iki 2015 m. 50 % gyventojų galėtų pirkti internetu; o skirtumas tarp tarptinklinio ryšio ir nacionalinių įkainių iki 2015 m. taptų beveik nulinio lygio. Pažanga siekiant šių tikslų yra kasmet stebima ir pateikiama Skaitmeninės darbotvarkės rezultatų suvestinėje[8]. Darbotvarkės vidurio laikotarpio peržiūra buvo pristatyta 2012 m. gruodžio mėn. Iš jos paaiškėjo, kad didžioji dalis darbotvarkės tikslų yra įgyvendinama tinkamai. 2012 m. duomenys rodo, pavyzdžiui, kad 100 % prieigos prie plačiajuosčio ryšio tikslas 2013 m. buvo įgyvendintas (96 % ES gyventojų buvo įdiegtas fiksuotas plačiajuostis ryšys, o kitiems jis teikiamas pagerinus palydovinį ryšį), o gyventojų, užsisakančių prekes ir paslaugas internetu, dalis išaugo 45 % – tinkama pozicija, kad iki 2015 m. būtų pasiektas 50 % tikslas. Be to, iki 2012 m. pabaigos tarptinklinio ryšio įkainiai sumažėjo bent 10 %, tačiau vis dar laikomi daug didesniais nei vietos įkainiai už pokalbius, teksto žinutes, ir duomenų perdavimą. Tačiau taip pat paaiškėjo, kad tarpvalstybinė e. prekyba auga per lėtai ir reikalingos papildomos pastangos, kad būtų sumažinti arba panaikinti plačiajuosčio ryšio naudojimo skirtumai valstybėse narėse. Vidurio laikotarpio peržiūra taip pat leido nustatyti naujus skaitmeninius prioritetus 2013–2014 m., pavyzdžiui, sukurti pastovesnę plačiajuosčio ryšio reglamentavimo aplinką ir pagreitinti nuotolinį išteklių valdymą gerinant viešojo sektoriaus pirkimo pajėgumus. 1,6 mlrd. EUR veiklos išlaidoms yra numatyti mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiklai pagal 7BP, įskaitant jungtines technologijų iniciatyvas (JTI), veiksmams pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, ir susijusiai veiklai. 2012 m. atliktame šeštosios pagrindų programos (6PP) priemonių poveikio informacinės visuomenės technologijoms tyrime buvo pabrėžta, kad veiksmai naujose mokslo / technologijų srityse, bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje stiprinimas, ir darbuotojų pajėgumų ir patirties gerinimas suteikė teigiamą vertę. Kadangi programos dalis buvo pagrįsta specialiais pramoniniais prioritetais, ją įgyvendinant pavyko sukurti tinklo struktūras, apimančias svarbiausius pramonės dalyvius, siekiant pagrindinio tikslo – veiksmingai išspręsti specifinius technologijų / mokslo uždavinius. Įgyvendinant kai kurių sričių projektus (pavyzdžiui, komponentų ir mikrosistemų), buvo įtraukti svarbiausi dalyviai iš atskirų vertės grandinės dalių ir tai suteikė konkurencinių pranašumų vidutiniu laikotarpiu, taip pat turėjo platesnį poveikį naujovėms. Pagal programą įgyvendinamais veiksmais siekiama ilgesnio laikotarpio tikslų mokslo srityje – jau pavyko sukurti tinklo struktūras universitetuose ir tyrimo centruose. Tinklai sukurti, pavyzdžiui, žinių ir sąsajų technologijų srityje arba būsimų ir naujų technologijų atveju. Atliekant tyrimą taip pat nustatyta, kad 6PP Informacinė visuomenės technologijų programa (IVT) turėjo teigiamą poveikį daugumai ES MTTP darbuotojų, dirbančių IRT srityje, ir patirtimi buvo plačiai dalijamasi, sukuriant dar didesnę naudą nei ta nauda, kurią programos dalyviai gavo iš projektų. Didelė žinių, sukauptų įgyvendinant 6PP Informacinę visuomenės technologijų programą (IVT), dalis buvo paskelbta vedančiuosiuose moksliniuose ir techniniuose žurnaluose, ir pristatyta aukšto lygio konferencijose ir parodose. Ateities interneto viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės (angl. FI-PPP), įgyvendinamos pagal 7BP, vidurio laikotarpio vertinime patvirtinta, kad ši priemonė yra veiksminga ir pagrįsta, ir rekomenduojama, kad įsipareigojimai valdymo ir pramonės srityse būtų toliau vystomi. Kituose su vertinimais susijusiuose tyrimuose[9] buvo patvirtinta ES pridėtinė vertė stiprinant pramonės sektorių vertės grandinės atskirų veikėjų tarpusavio papildomumą, padedant, pavyzdžiui, pagerinti komponentų pramonės sugebėjimą pasinaudoti galimybėmis aukštesnėse vertės grandinės dalyse. Integruoti sistemos tiekėjai taip pat turėtų siekti geriau išnaudoti komponentų gerėjančios veiklos ir funkcionalumo teikiamas galimybes. Kalbant apie elektroninių ryšių reguliavimo sistemą, Europos elektroninių ryšių reguliuotojų (angl. BEREC) ir BEREC biuro vertinimo tyrime, kuris buvo finansuotas iš ES biudžeto, buvo nustatyta, kad struktūra yra tiesiogiai susijusi, veiksminga ir efektyvi. Tačiau vertinime taip pat buvo pasiūlyta pagerinti valdymą ir atskaitomybę (pavyzdžiui, dėl jo darbo programos apimties ir reguliarios peržiūros, ir pažangos ataskaitų). Kalbant apie vertinimų poveikį politikos formavimo procesui, nustatyta, kad verta vėl daugiausiai dėmesio skirti MVĮ, kaip inovacijų skatintojoms „Horizontas 2020“ programoje. Skaitmeninės darbotvarkės įgyvendinimo tyrimas buvo panaudotas rengiant Europos skaitmeninė darbotvarkės (ESD) peržiūrą, įtraukiant valstybių narių pateiktus duomenis ir informaciją. Vertinant IRT sektoriaus energijos ir į aplinką išmetamo anglies dioksido išmatavimo metodų suderinamumą ir tinkamumą, visuose metoduose rasta trūkumų, kuriuos reikės šalinti siekiant užtikrinti jų suderinamumą ateityje. Ateities interneto viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė (angl. FI-PPP) taip pat panaudota kaip pagrindinis atramos taškas kuriant sutartines viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystes pagal programą „Horizontas 2020“. Pavyzdys, kaip galima pakeisti programų valdymą, buvo rekomendacija įsteigti „vieno langelio“ veiklos skyrių dabartinėms bendroms įmonėms ENIAC ir ARTEMIS – į šį pakeitimą Komisija atsižvelgė savo programos „Horizontas 2020“ pasiūlyme. Energetikos politika „Europa 2020 m.“ prioritetai dėl energijos tiekimo konkurencijos, tvarumo ir tiekimo remiami Europos energetikos programa ekonomikai gaivinti (EEPR), atominių elektrinių eksploatacijos nutraukimo programomis, Europos pažangiosios energetikos programa, pagal 7BP vykdomais tyrimais ir inovacijomis, transeuropiniais energijos tinklais (TEN-E), taip pat paramos veikla, skirta Europos energetikos politikai ir vidaus energijos rinkai. Šių programų 2012 m. biudžetą sudarė 607 mln. EUR vertės įsipareigojimai, kurių panaudojimo lygis buvo 99,9 %; lėšų panaudojimas buvo valdomas daugiausiai taikant tiesioginį centralizuotą valdymą (59 %) ir netiesioginį centralizuotą valdymą (27 %). Daug lėšų buvo skirta įvairiems projektams pagal Europos energetikos programą ekonomikai gaivinti (EEPR), siekiant paskatinti investicijas. 2012 m. buvo tęsiami visi 43 dujų ir elektros infrastruktūros projektai, kuriems ES skyrė 2,27 mlrd. EUR. Dar septyni projektai buvo užbaigti 2012 m. pabaigoje. Įgyvendinami penki iš šešių anglies dioksido surinkimo ir saugojimo parodomieji projektai, iš kurių įgyvendintas tik vienas, nepaisant finansavimo sunkumų ir reglamentavimo problemų. Iš visų ES skirtų 565 mln. EUR devyniems jūros vėjo energijos projektams 203 mln. EUR buvo išmokėti gavėjams iki 2012 m. pabaigos. Tęsiama ir parama projektams, skatinantiems atsinaujinančios elektros energijos naudojimą ir energijos vartojimo efektyvumą; projektai įgyvendinami kaip Europos pažangios energetikos II programos (IEE II) dalis. Įgyvendinant IEE, buvo pagamintos 48 580 tonos naftos ekvivalento (tne) energijos iš atsinaujinančių šaltinių, sutaupyta 90 350 tne energijos ir 517 tne sumažinta šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų. Iki šiol programa paskatino investuoti į energetiką daug lėšų: iš viso 1 636 mln. EUR, iš kurių visą IEE biudžetą sudarė 731 mln. – tai patvirtina programos didelį skatinamąjį poveikį. IEE II įgyvendinimas pavestas Konkurencingumo ir inovacijų vykdomajai agentūrai (EACI). EACI priežiūros procesas, įskaitant ketvirčio veiklos rodiklių stebėseną, buvo pagerintas 2012 m. Tris projektus (suderintus veiksmus) finansavo IEE ir tai sudarė galimybę valstybių narių nacionalinėms įgyvendinimo įstaigoms reguliariai susitikti ir keistis patirtimi apie ES direktyvų dėl pastatų energetinio naudingumo, atsinaujinančios energijos ir energijos paslaugų perkėlimą. Buvo sėkmingai įgyvendinta 2012 m. TEN-E darbo programa. Per metus prisiimta 21 mln. EUR vertės įsipareigojimų pagal 19 elektros ir dujų projektų. Atliekant penkių projektų, finansuojamų pagal transeuropinių energijos tinklų programą, ex post vertinimą, nustatyta, kad projektai buvo sėkmingi, nes jie padidino atskirų Europos regionų energetinius pajėgumus, padėjo integruoti ES energijos rinkas ir perkelti energiją iš pigios gamybos vietų į vartojimo vietas. Buvo pripažinta, kad tokia integracijos veikla apskritai padeda pasiekti, kad didmeninės ir mažmeninės energijos kainos būtų konkurencingesnės, o tai suteikia galimybių sumažinti bendras energijos sąnaudas. Komisija į šiuos vertinimus atsižvelgė priimdama naujus eneretikos infrastruktūros teisės aktus, kurie įsigaliojo 2013 m. gegužės 15d. Naujuose reglamentuose peržiūrimos esamos TEN-E rekomendacijos, taip pat projektų ataskaitos, Kadangi leidimų suteikimas apskritai buvo įvertintas kaip vienas iš pagrindinių aspektų, stabdančių infrastruktūros projektų vystymą, pirmiau nurodytuose teisės aktuose numatyta nuostata dėl pagreitintos leidimų suteikimo procedūros. 2012 m. Europos Audito Rūmų paskelbtoje specialiojoje ataskaitoje dėl ES finansinės paramos atominių elektrinių Bulgarijoje, Lietuvoje ir Slovakijoje eksploatavimo nutraukimui rekomenduojama pirmiau atlikti išsamią poreikių analizę, kurioje būtų išnagrinėti turimi ištekliai ir tikėtina nauda, ir tik tada toliau naudoti lėšas. Į šias rekomendacijas buvo atsižvelgta Komisijos naujausiame Tarybos reglamento dėl Sąjungos paramos Bulgarijos, Lietuvos ir Slovakijos branduolinių reaktorių eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms pasiūlyme[10]. Mokslinių tyrimų politika Svarbiausia finansavimo priemonė, skirta įgyvendinti pagal Komisijos tyrimų ir inovacijų politiką vykdomą „Inovacijų sąjungos“ pavyzdinę iniciatyvą, kuri yra strategijos „Europa 2020 m.“ dalis, yra 7BP, kurios visas 2012 m. biudžetas yra 8,8 mlrd. EUR. 2012 m. pagal 7 PP buvo organizuoti 53 kvietimai teikti paraiškas. Specialistai patikrino iš viso 17 374 kriterijus atitinkančių pasiūlymų, iš kurių 3 089 buvo atrinkti finansavimui – tai reiškia, kad pasiūlymai buvo sėkmingi 17,78 % atvejų. Šis sėkmės lygis yra šiek tiek mažesnis nei bendras 7BP įgyvendinimo 2007–2012 m. lygis (19 %). Kriterijus atitinkančius pasiūlymus pateikė iš viso 70 059 pareiškėjai dėl viso prašomo 30,78 mlrd. EUR ES įnašo; atrinkti 14 821 pareiškėjai, kuriems finansuoti skirta ių viso 4,98 mlrd. EUR vertės ES parama. Bendras paraiškų sėkmės lygis buvo šiek tiek daugiau nei 21 % ir šis rodiklis yra panašus su 7BP įgyvendinimo vidurkiu 2007–2012m. laikotarpiu. Geri rezultatai taip pat gauti dėl privalomo tikslo: 15 % bendradarbiavimo programos biudžeto skirti MVĮ, nes 2012 m. daugiau kaip 16 % šio biudžeto buvo skirta MVĮ. Iki 2013 m. kovo mėnesio pagal 7BP buvo sudaryta daugiau kaip 13 000 dotacijos susitarimų.[11] Įgyvendinta daugiau kaip 2 800 projektų, iš kurių 98 % pasiekė savo pradinius tikslus. Remiantis galutinėmis ataskaitomis, pagal kiekvieną įgyvendintą projektą parengta vidutiniškai 4,5 leidinio ir užregistruota 531 intelektinės nuosavybės teisė. 2012 m. pabaigoje 76 Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) stipendininkai buvo laimėję tarptautinius prizus (2011 m. – 36), įskaitant penkis Nobelio prizo laimėtojus ir tris srities apdovanojimų laimėtojus. Tuo pačiu laikotarpiu nustatyti daugiau kaip 7 900 specialistų patikrintų žurnalų straipsnių, kuriuose pripažįstama EMTT finansavimo nauda (tokių straipsnių skaičius palyginti su 2011 m. pabaigoje užregistruotais 3 396 straipsniais, smarkiai išaugo). 2012 m. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD paskelbė savo pirmąją 2011 m. Programos vertinimo veiklos metinę ataskaitą, pradėdamas kartu su metinėmis stebėsenos ataskaitomis teikti metines ataskaitas. 2012 m. buvo parengta 19 vertinimo tyrimų ir ataskaitų, kuriose pirmiausia aptarta veikla pagal specialiąją programą „Pajėgumai“, siekiant gautus rezultatus panaudoti bendrame 7BP ex post vertinime, kuris turi parengtas 2015 m. Švietimo politika 2012 m. programos buvo įgyvendintos laiku visose dalyvaujančiose šalyse ir jos netrukus pasieks joms nustatytus tikslus.[12] Visų pirma, Mokymosi visą gyvenimą programai (MVGP) skirta 1,1 mlrd. EUR (palyginti su 2011 m., 8 % daugiau). Ji buvo įgyvendinta taip, kaip numatyta, įskaitant horizontaliąją kryptį (pavyzdžiui Jean Monnet veiksmus), daugiausiai dėmesio skiriant judumui mokymosi tikslais Europos Sąjungoje, nesvarbu, ar tai būtų moksleiviai (Comenius ir Leonardo da Vinci programos), universiteto studentai (Erasmus programa), suaugusieji (Grundtvig), ar mokymo personalas. Remiantis 2012 m. veiklos duomenimis, pažanga padaryta pagal visus rodiklius, susietus su „Europa 2020 m.“ pagrindiniais tikslais. Paskutiniai turimi rezultatai rodo, kad tendencingai artėjama prie 40 % aukštųjų mokyklų absolventų skaičiaus (2010 m.: 33,5 %; 2011 m.: 34,6 %, ir 2012 m. – 35,8 %). Panašiai, naujausi rezultatai, rodantys kaip siekiama „Europa 2020 m.“ tikslo sumažinti anksti mokyklą paliekančių mokinių skaičių iki 10 %, rodo teigiamą tendenciją (2010 m.: 14,1 %; 2011 m. 13,5 %, ir 2012 m. – 12,8 %). Ir priešingai, 2012 m., kaip ir 2011 m., rodikliai, susiję su dviem pagrindiniais aspektais: gebėjimu įsidarbinti ir jaunimo ekonomine padėtimi, blogėjo, o 2012 m. suprastėjo ir pagrindiniai įgūdžiai bei užsienio kalbos žinios. 2012 m. judumo poreikis vėl didėjo pagal visas paprogrames, taip pat decentralizuoto bendradarbiavimo srityje. Nuo Erasmus programos pradžios ja pasinaudojo daugiau kaip 2,5 mln. studentų. Tyrimai parodė, kad 97 % buvusių Erasmus studentų mano, jog tai, kad jie studijavo užsienyje, jiems suteikė pranašumą darbo rinkoje. Marie Skłodowska-Curie veiksmams pagal 7BP programą „Žmonės“ įsipareigota dėl 0,9 mlrd. EUR (palyginti su 2011 m. 19 % daugiau). Nuo 2007 m. pagal šią programą suteikta parama apie 44 500 tyrėjų (2012 m. – 11 1000), kurie buvo 130 skirtingų tautybių ir iš daugiau nei 75 šalių. Daugiau kaip 50 % finansuojamų tyrimų projektų tiesiogiai skirti didžiausioms visuomenės problemoms, nustatytoms „Europa 2020 m.“ strategijoje (pavyzdžiui, klimato kaita), tirti. Kaip ir numatyta tiksluose, buvo išlaikytas palyginti aukštas moterų dalyvavimo lygis (36,5 %), o privačių įmonių, kaip priimančiųjų organizacijų skaičius viršijo 20 % tikslą (buvo 24 %). 2012 m. apie 79 % pavienių studentų įsidarbino praėjus dviem metams nuo studijų. Dėl biudžeto sumažinimų JAV ir Kanadoje ES dvišalės programos su šiomis šalimis nebebuvo vykdomos nuo 2011 m.. Du tarpiniai įvertinimai buvo atlikti 2012 m.: vienas – dėl magistro ir doktorantūros studentų tarptautinio judumo išlaidų programos Erasmus Mundus II (EM II) 2009–2011 m. laikotarpiu, o kitas – dėl tyrėjų tarptautinio judumo išlaidų programos COFUND ir Pavienių stipendijų suteikimo veiksmams pagal 7BP vykdomoje programoje „Žmonės“. EM II vertinime nustatyta, kad programa suteikia tvirtą paramą ir įneša svarbų indėlį į Europos aukštojo mokslo erdvės tarptautinimo procesą. EM II skatinamas darbo rinkai reikalingų įgūdžių vystymas. Tačiau vertinime nustatyta, kad EM II dabar daugiausiai dėmesio skiriama akademinei visuomenei ir aukštajam mokslui, o tai ne visiškai atitinka ES poreikius dėl galimybių įsidarbinti pagerinimo. Veikla galėtų būti siekiama didesnio tarptautinio judumo ir bendradarbiavimo profesinio mokymo ir lavinimo srityje. Iš vertinimo taip pat galima daryti išvadą, kad reikia sutvirtinti sąsajas su atitinkamomis programomis, siekiant gerinti sąveiką ir išvengti nustatytų persidengimų. Vertinime teigiama, kad programa buvo įgyvendinama veiksmingai, nes panašu, kad dauguma planuotų rezultatų bus pasiekta mažesnėmis nei numatyta sąnaudomis, o programos rezultatų pasiekta tokiomis pat arba mažesnėmis sąnaudomis kaip ir panašių stipendijų atveju. Kalbant apie valdymo aspektus, rezultatai parodė, kad EM II koordinavimas strateginiu lygmeniu išliko probleminis dėl atsakomybės pasiskirstymo Komisijoje. Buvo pateikta ir kitų pasiūlymų, pavyzdžiui, stebėsenos srityje. Rezultatai buvo panaudoti kuriant 2014–2020 m. „Erasmus visiems“ programą. Vertinant COFUND ir Pavienių stipendijų suteikimo veiksmus taip pat nustatyta, kad šiais veiksmais pasiekiami tikslai ir stiprinamas ES mokslinių tyrimų pajėgumas, nes pagerinama tyrėjų kokybė, ir tyrėjų yra daugiau. COFUND stipendijomis padedama kiekybiškai ir kokybiškai sustiprinti Europos tyrimų erdvės žmogiškąjį potencialą gerinant tyrėjų pajėgumus, gebėjimus ir tinklus. COFUND programa buvo pagerintos administracinės ir veiklos procedūros apytiksliai trečdalyje priimančiųjų organizacijų, visų pirma, siekiant pagerinti galimybes įsidarbinti tarptautiniu mastu ir naudotis nepriklausomu / tarpusavio vertinimu atrankos procese. Procedūros taip pat tapo skaidresnėmis. Pagrindinis poveikis priimančiosioms organizacijoms yra mokslinių tyrimų pajėgumų išplėtimas ir galimybė dirbti su aukštos kokybės tyrėjais, kurios kitais atvejais jos nebūtų turėjusios. Tai savo ruožtu leidžia pagerinti institucinių tyrimų rezultatus ir suteikia daugiau galimybių pasinaudoti platesniais tarptautinių žinių tinklais. Tarpiniame vertinime taip pat nustatytos sritys, kurias reikėtų pagerinti. Atitinkamai Komisija sustiprins pavienių stipendijų kokybės standartus suvienodindama jų struktūrą ir populiarindama jas už Europos ribų tarptautiniuose renginiuose, konferencijose ir informacijos sklaidos veikloje. Bus supaprastintos reikalavimų informacijai ir biudžeto derybų procedūros, o kitoje daugiametėje finansinėje programoje siūloma, kad pagal programą „Horizontas 2020“ COFUND būtų atverta komercinėms įstaigoms . Mokesčių ir muitų politika ES mokesčių ir muitų politika remiama dviem išlaidų programomis – „Fiscalis 2013“ ir „Muitinė 2013“, kuriomis siekiama pagerinti valstybių narių bendradarbiavimą ir paremti informacijos mainus. 2012 m. pagal šias dvi išlaidų programas įsipareigota dėl 82,3 mln. EUR. Pagal „Fiscalis 2013“ programą apytiksliai 3 600 pareigūnų dalyvavo apie 300 programos renginių (seminaruose, projektų grupėse ir daugiašalės kontrolės veikloje). Pagal programą „Muitinė 2013“ apytiksliai 5 400 pareigūnų dalyvavo apie 370 programos renginių (seminaruose, projektų grupėse). Pagal abi programas taip pat buvo remiamas elektroninio mokymosi modulių vystymas. Programos veikloje dalyvavę asmenys vėlesnėje apklausoje patvirtino, kad ši veikla sistemingai padeda įgyvendinti jų tikslus[13]. Programos padeda pagerinti Europos informacijos sistemų (EIS), skirtų mokesčiams ir muitams, veikimą. Per mokesčiams skirtą EIS apsikeičiama 850 mln. pranešimų, kurie yra labai svarbūs kovojant su mokesčių slėpimu. Muitams skirta EIS tvarkomos su pervežimais Europoje susijusios deklaracijos (kasmet 245 mln.), kuriomis kontroliuojamas 9 mln. sunkvežimių, važinėjančių po visą ES, pervežamų prekių muitinis įforminimas, kai tokios prekės pervežamos tranzitu, ir 12 mln. eksporto iš ES atvejų[14]. EIS bendrųjų ryšių tinklas, kuris yra Europos muitams ir mokesčiams skirtų IT veiklos pagrindas, veikė 99,73 % viso laiko, o tai yra daugiau nei numatytas 97 % tikslas[15]. Tai reiškia, kad vartotojai turi prieigą prie veiklai svarbių sistemų (VIES, NCTS ir TARIC[16]) 24 val. per parą 365dienas per metus. 1b išlaidų kategorija. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti Užimtumo ir socialinių reikalų politika 2012 m. dėl nuosmukio ir ekonomikos krizės nei užimtumo nei skurdo mažinimo tikslai, nustatyti pagal ES 2020 m. strategiją, nebuvo pasiekti. Nepaisant to, įvairūs politikos veiksmai užimtumo ir socialinių reikalų srityje davė teigiamų rezultatų ir padėjo spręsti su krize susijusius uždavinius. Europos socialinis fondas (ESF), Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (IPA), ES užimtumo ir socialinio solidarumo veiksmų programa (PROGRESS), Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų skyrimo priemonė (mikrofinansų priemonė „Progress“), ir lėšos, skatinančios dirbti Europoje, vykdyti socialinį dialogą ir judumą – visa tai padėjo pasiekti šių rezultatų. Pagrindinėms išlaidų sritims (ESF ir EGF) buvo skirta daugiau kaip 11 mlrd. EUR. 94 % lėšų buvo skirta Integruotoms ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėms, o tai yra daug daugiau nei Bendrajame reglamente nustatytas tikslas[17]. 2007–2011 m. laikotarpiu fondų lėšos buvo panaudotos 49,5 mln. gyventojų ir įgyvendinti tikslai, susiję su specifinėmis tikslinėmis grupėmis (moterimis, pažeidžiamoms grupėms priklausantiems asmenims). 2012 m. pabaigoje buvo įsipareigota dėl 88 % visų 2007–2013 m. laikotarpiu ESF ir EGF skirtų asignavimų, o 53,5 % buvo išmokėti. EGF, kuris atlieka svarbų vaidmenį siekiant ES sanglaudos, padėjo virš 10 000 darbuotojų sugrįžti į darbo rinką 2012 m. Vertinimo informacijoje pateikta papildomai įrodymų apie finansinės priemonės poveikį įgyvendinimui ir programos rezultatams. ESF vertinime, paramoje dėl „Mokymosi visą gyvenimą“ programos buvo įvertintas 2000–2006 m. laikotarpis ir pirmieji keturi 2007–2013 m. laikotarpio metai. Apskaičiuota, kad 2000–2010 m. laikotarpiu 25 mln. jaunuolių, 18 mln. žemos kvalifikacijos asmenų, ir 1,9 mln. vyresnio amžiaus asmenų gavo ESF paramą kartu su visoje ES vykdoma „Mokymosi visą gyvenimą“ programa. Buvo padaryta išvada, kad be ESF daugelis šių intervencijų nebūtų buvusios įmanomos. ESF užtikrino, kad grupės, kurios kitais atvejais nebūtų pasiektos, visų pirma, žemą kvalifikaciją turintys asmenys ir jaunimas, galėtų pasinaudoti kryptingomis intervencijomis. Ataskaitoje nurodyta veikla, kuria sėkmingiausiai pavyko pasiekti šias tikslines grupes, ir kiti sėkmės veiksniai. Vykdant vertinimą surinkti įrodymai buvo panaudoti turiniui ir lauktiniems ESF remiamos veiklos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu pagal „Mokymosi visą gyvenimą“ programą, skirtos trims tikslinėms grupėms, rezultatams pagerinti. Įvertinus, kaip ESF reaguoja į ekonomikos ir finansų krizę, buvo nustatyta, kad šis fondas, kaip priemonė, yra lankstus ir gali greitai reaguoti į krizę. 2010 m. pabaigoje buvo iš dalies pakeistos 84 iš 117 veiklos programų. Didžioji dalis pakeitimų buvo susiję su taikymo srities išplėtimu, konkrečių kvietimų teikti paraiškas paskelbimu, ir papildomų tikslinių grupių įtraukimu, atsižvelgiant į konkrečią situaciją, ir vietos valdymo sistemą. ESF pagerino antikrizinių priemonių nuoseklumą turint omenyje ilgalaikę struktūrinio prisitaikymo perspektyvą, nes ESF buvo plačiai naudojamas finansuoti mokymo schemoms, suteikiančioms trumpalaikio darbo galimybių, taip papildant esamas, labiau nuolatines priemones aktyvia sudedamąja dalimi. Dvejose ESF Ekspertų vertinimo tinklo ataskaitose nagrinėjama ESF veikla galimybių įsidarbinti ir socialinės įtraukties srityse. Dėl galimybių įsidarbinti parama buvo suteikta daugiau kaip 12,5 mln. galutinių gavėjų, o įsidarbino daugiau kaip 2,4 mln. Tačiau rasta mažai įrodymų dėl to, ar sukurtas užimtumas buvo tvarus. Socialinės įtraukties srityje dalyvavo daugiau kaip 14,5 mln. galutinių gavėjų iš įvairių bedarbių, migrantų ir jaunimo tikslinių grupių. Veiksmingiausios intervencijos buvo darbas mokyklose su jaunimu, rizikuojančiu per anksti palikti mokyklą arba pereiti iš mokyklos į darbinį gyvenimą, darbas su romų bendruomenių šeimomis, ir suaugusiųjų grąžinimo į švietimo sistemą veikla. Įvertinančiame tyrime, kuriuo matuojamas besikeičiančių teisės normų reikalavimų poveikis administracinėms sąnaudos ir administracinei naštai, buvo pateikti pasiūlymai dėl ESF 2014–2020 m. Tyrimas parodė, kad bendros administracinės sąnaudos buvo pagrįstos ir sudarė 4,8 % viso 2007 m. ESF biudžeto – 13 biudžetų, jei palyginti su panašiomis Pasaulio banko, TVF arba Jungtinių tautų programomis. Nepaisant to, buvo nustatyta, kad reikėtų siekti sumažinti tų uždavinių, kurie sudaro didžiausią dalį administracinių sąnaudų ir darbo krūvio, sąnaudas ir administracinę naštą, konkrečiai, informacijos ir viešumo reikalavimų, kurie sudaro 18,5 % administracinių sąnaudų. Tačiau taip pat buvo pranešta, kad papildomai administracinių sąnaudų ir administracinės naštos nereikėtų mažinti programos administravimo teigiamų aspektų sąskaita, pavyzdžiui, sukurtais veiklos atrankos pajėgumais, nes tada programos taptų mažiau veiksmingos sąnaudų prasme. Iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) vidurio laikotarpio vertinimo paaiškėjo, kad individuali parama darbuotojams ir asmenims, gaunantiems paramą dar iš gerai veikiančių nacionalinės paramos priemonių, buvo veiksmingesnė. EGF pagalba ne tik padėjo rasti kitą darbą, bet ir turėjo kitokį teigiamą poveikį asmenims: padidino jų pasitikėjimą, pagerino jų darbo paieškos įgūdžius. Vertinime nustatyta, kad tais atvejais, kai EGF parama būdavo suteikiama praėjus nemažai laiko nuo tada, kai buvo prarastas darbas, daugelis atleistų darbuotojų jau būdavo sugrįžę į darbo rinką, o likusiems dažniausiai būdavo sudėtinga pagelbėti. Pateikti pasiūlymai, kaip pagerinti EGF sandarą siekiant: lankstesnio įgyvendinimo, greitesnio paraiškos pateikimo proceso, stipresnių paraiškų teikimo nacionaliniu ir regioniniu / vietos lygiu pajėgumų, ir daugiau galimybių keistis išmoktais dalykais ir gerąja patirtimi, taip pat griežtesnės stebėsenos ir ataskaitų teikimo tvarkos. Galiausiai, iš PROGRESS vidurio laikotarpio vertinimo paaiškėjo, kad programa davė teigiamų rezultatų, įvairiais lygmenimis pagerindama diskusijų, procesų, bendradarbiavimo ir keitimosi gerąja patirtimi kokybę, taip pat jos rėmuose buvo sukurtos statistinės priemonės ir rodikliai siekiant geriau formuoti įrodymais pagrįstą politiką. Be to, pagal PROGRESS finansuojama veikla turėjo poveikį ES politikai ir teisės aktams (pavyzdžiui, „Europa 2020 m.“ kovos su skurdu tikslams, pensijų sistemos reformai, sveikatos ir saugumo darbe įstatymo įgyvendinimui, ir platesnės apimties darbo teisei). Regioninė politika Regioninė politika įgyvendinama taikant pasidalijamąjį valdymą ir finansuojama iš Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), ir Sanglaudos fondo (SF), kurių įsipareigojimai sudaro daugiau kaip 28 % viso 2012 m. ES biudžeto. 2012 m. buvo išmokėti 38,2 mlrd. EUR, daugiausiai ERPF ir SF grąžinamųjų išmokų valstybėms narėms forma 2000–2006 ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiais. Valstybių narių Komisijai deklaruotos išlaidos ERPF ir SF 2007–2013 m. laikotarpiu sudarė vidutiniškai 41,2 % 2012 m. pabaigoje. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse išlaidų lygis yra daug mažesnis nei vidutinis (visų pirma Rumunijoje ir Bulgarijoje), ir tai kelia susirūpinimą bei privertė skatinti valstybes nares greičiau sutelkti turimas ES lėšas ir daugiausiai dėmesio skirti tikslingoms išlaidoms, siekiant didesnio poveikio augimui ir darbo vietų kūrimui. Dėl krizės programoms buvo naujai perskirstyta daugiau kaip 30 mlrd. EUR iš EKPF ir Sanglaudos fondo, taikant teisinėje sistemoje numatytą lankstumą, kad būtų galima patenkinti skubiausius poreikius ir sustiprinti tam tikras investicijų sritis. Pagrindinės tendencijos rodo, kad ES 27 pereinama prie MTTP, paramos verslui, tvarios energijos, kultūrinės ir socialinės infrastruktūros, kelių ir darbo rinkos. Siekiant išsaugoti augimo ir investicijų į darbo vietas strategijas ir sumažinti spaudimą nacionaliniams biudžetams, ES bendro finansavimo lygis buvo padidintas devyniose valstybėse narėse, o Airijoje, Graikijoje, Latvijoje, Portugalijoje, Rumunijoje ir Vengrijoje įgyvendinamoms programoms buvo suteiktos papildomos išmokos, padidinančios finansavimo lygį iki 95 %. Remiantis įrodymais[18], įgyvendinamos politikos rezultatai ėmė gerėti 2011 m. (nors pirmaisiais laikotarpio metais pradžia buvo vangi), ir tai rodo esminį sanglaudos politikos vaidmenį palaikant viešąsias investicijas keliose valstybėse narėse. Naudotų bendrųjų rodiklių suvestiniai duomenys rodė per pirmuosius penkis dabartinio programavimo laikotarpio metus pasiektus rezultatus. Svarbiausi pasiekimai, kurie padėjo įgyvendinti „Europa 2020“ pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo pavyzdines iniciatyvas, yra šie: sukurta beveik 400 000 darbo vietų (iš kurių 190 000 nuo 2010 m.), įskaitant daugiau kaip 15 600 tyrimų srityje ir beveik 170 000 darbo vietų MVĮ. Parama suteikta daugiau kaip 142 000 MVĮ; taip pat daugiau kaip 53 000 naujų bendrovių (iš kurių 28 000 nuo 2010 m.); dar beveik 1,9 mln. asmenų įgijo prieigą prie plačiajuosčio ryšio; buvo įdiegta daugiau kaip 5 000 transporto projektų; suteikta parama daugiau kaip 19 000 švietimo infrastruktūros projektų. 5 000 transporto projektų; suteikta parama daugiau kaip 19 000 švietimo infrastruktūros projektų. Keli vertinimai buvo atlikti 2012 m. Be atskirų valstybių narių atliktų vertinimų[19], ir ekspertų vertinimo tinklo parengtų šalių ataskaitų, pati Komisija taip pat įvertino atskirus sanglaudos politikos aspektus[20]. ERPF ir Sanglaudos fondų 1994–1999 m. bendrai finansuotų, ir 2000–2006 m. Sanglaudos fondo finansuotų dešimties pagrindinių projektų ex post vertinimai pateikė įrodymų apie fondų investicijų į transporto ir aplinkos infrastruktūrą poveikį ir pridėtinę vertę (žr. toliau). Į vertinimų rezultatus atsižvelgta programos rekomendacijose dėl 2014–2020 m. laikotarpio. 2000–2006 m. Sanglaudos fondo ex post vertinime patvirtinta, kad bendrai finansuoti projektai turėjo didelį poveikį plečiant ir gerinant transporto tinklą paramą gaunančiose šalyse. Pavyzdžiui, buvo akivaizdžiai pagerinta dauguma susijusias šalis kertančių tranzitinių kelių ir transporto jungtys su kaimyninėmis šalimis. Nors yra abejonių dėl to, koks buvo iš aplinkosaugos projektų gautos naudos dydis (ji buvo didesnė nei projektų įgyvendinimo sąnaudos), jie reikšmingai padėjo saugoti aplinką ir mažinti taršą, ir atitinkamai pagerino ekonominio vystymosi darną ir gyvenimo kokybę daugelyje paramą gaunančių šalių. Svarbus nustatytas faktas buvo tai, kad investicijos į infrastruktūros projektus turėjo ilgesnį poveikį, kuris paprastai gali būti įvertintas tik praėjus keliems veiklos metams, dažnai praėjus daug laiko po finansavimo laikotarpio. Vertinime taip pat pranešta apie didelius vėlavimus įgyvendinant projektus. Tai ypač būdinga aplinkosaugos projektų ir didelių projektų paprastai ES 12 šalyse atveju. 1994–1999 m. laikotarpio vertinimas pateikė papildomų įrodymų apie tai, koks turi praeiti laikas, kad galima būtų nustatyti poveikį: buvo įrodyta, kad tik praėjus penkeriems veiklos metams po didelio infrastruktūros projekto įgyvendinimo galima tvirtai įvertinti vidurio laikotarpio poveikį. Vertinime nustatyti elementai, galintys užtikrinti viešųjų investicijų projektų maksimalų poveikį. Pavyzdžiui, investicijos turi daugiau galimybių būti sėkmingomis ten, kur yra tinkamas verslumo, profesionalumo, vadovavimo diskretiškumo ir atskaitomybės vyriausybei derinys. 2012 m. Audito Rūmai taip pat atliko kai kurių finansinių priemonių veiklos auditą. Audito Rūmų rekomendacijose daugiausiai dėmesio skirta reguliarios stebėsenos poreikiui, galimų palyginti veiklos rodiklių naudojimui, ir atrankos kriterijų pagerinimui. Komisija atsižvelgė į rekomendacijas formuodama ateities politiką, pavyzdžiui, nustatydama ex ante sąlygas ir bendrųjų rodiklių sandarą, kartu su valstybėmis narėmis sukurdama apibrėžtis. Svarbiausia yra tai, kad Komisijos pasiūlymuose dėl būsimų priemonių siekiant žymiai konkretesnių specialių tikslų ir prioritetų siekiama spręsti Audito Rūmų nurodytas veiklos problemas. Apskritai, valstybių narių ataskaitose, vertinimuose, ir pačios Komisijos atliktame tyrime patvirtinamas Komisijos pasiūlymų kitam programavimo laikotarpiui tinkamumas, visų pirma, dėl koncentracijos, geresnio programavimo ir stebėsenos, bendrųjų rodiklių prognozuojant ateitį, ir veiklos struktūros su etapais ir tikslais, pasiektų rezultatų ir panaudotų išteklių vertinimo ir atsiskaitymo už juos. Be to, buvo patvirtinta būtinybė reguliariai vesti politines diskusijas dėl politikos rezultatų – tai siūloma daryti ateityje. 2 išlaidų kategorija. Gamtos išteklių apsauga ir valdymas Aplinkos politika LIFE+ remiami aplinkos ir gamtos išsaugojimo projektai visoje ES, taip pat keliose šalyse kandidatėse, stojančiosiose šalyse ir kaimyninėse šalyse. LIFE+ programa įgyvendinama taikant tiesioginį centralizuotą valdymą. 2012 m. įsipareigota dėl 332,9 mln. EUR (tai sudarė 0,2 % ES 2012 m. biudžeto). 2012 m. pabaigoje, praėjus tik dvejiems metams po vidurio laikotarpio vertinimo ir vieniems metams po to, kai buvo pateiktas pasiūlymas dėl naujos LIFE programos, pateiktas galutinis LIFE+ (2007–2013 m.) vertinimas. Pasirinktu vertinimo atlikimo laikotarpiu buvo įgyvendinti tik keli pagal LIFE+ finansuoti projektai (40 iš numatytų 1 300–1 400), ir atitinkamai vertinime daugiausiai dėmesio skirta programos procesams, o ne projekto veiklos rezultatų įvertinimui. Vertinime buvo patvirtinta pridėtinė ES vertė, kylanti iš LIFE+ galimybės atlikti patirties ir žinių mainų platforma, ir pateikta rekomendacija, kad ES pridėtinės vertės svarba turėtų būti išlaikyta ir sustiprinta. Atliekant vertinimą, nustatyta, kad, palyginti su ankstesniais vertinimais, kelios programos įgyvendinimo sritys buvo pagerintos. Pavyzdžiui, ES pridėtinės vertės svarba išaugo atrenkant projektus, nors gavėjai ir toliau iš esmės daugiausiai dėmesio skiria individualiems projektams ir profiliams. Nors pradėjus taikyti elektroninį paraiškų pateikimo procesą sumažėjo dėl paraiškų atsirandanti administracinė našta, ji yra šiek tiek didesnė nei kitų ES programų atveju. Yra galimybė plačiau pritaikyti elektroninių ataskaitų teikimą projekto stebėsenos tikslais siekiant tą naštą dar labiau sumažinti. Atliekant vertinimus ir teikiant konsultacijas surinkti įrodymai padėjo rengiant naują programą. Kitos daugiametės finansinės programos pasiūlyme pateikti šie tikslai: sukurti geresnę sąsają su ES politikos prioritetais, įskaitant su klimato kaita susijusius veiksmus; skatinti integruotų projektų naudojimą; kurti sinergijas ir papildomumo galimybes su kitais ES fondais; skatinti ES pridėtinę vertę ir solidarumą / bendras pastangas; ir supaprastinti programą. Žemės ūkio ir kaimo plėtros politika Bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) 2012 m. biudžeto įsipareigojimai sudaro apie 58,59 mlrd. EUR. Pirmasis BŽŪP ramstis, sudarantis tiesioginę paramą pajamoms. Tiesioginės pagalbos duomenys rodo, kad atsietosios išmokos padeda stabilizuoti ūkio pajamas ir pagerina ūkių ekonominį gyvybingumą. Tiesioginės išmokos ir toliau sudaro didelę žemės ūkio verslu užsiimančių asmenų pajamų dalį (šeimos ūkio pajamos). 2012 m. tiesioginės išmokos vidutiniškai sudarė beveik pusę šeimos ūkio pajamų. Pagal tiesioginės pagalbos schemas parama teikiama daugiau kaip 7 mln. ūkininkų. Duomenys apie rinkos priemones rodo, kad BŽŪP reformos pagerino ES žemės ūkio orientaciją į rinką ir sumažino viešąsias intervencijas ir pagalbą saugojimui viešuosiuose sandėliuose – šie mechanizmai, kurie seniau buvo tradicinės BŽŪP priemonės, dabar tapo apsauginėmis priemonėmis ir tai nulėmė tai, jog viešųjų atsargų beveik neliko. Antrasis ramstis, apimantis kaimo plėtros politiką. Papildoma pažanga padaryta 2012 m.: nutrauktos 2000–2006 m. laikotarpio programos ir 2007–2013 m. laikotarpiu įgyvendintos kaimo plėtros programos. Nors valstybių narių pateiktų duomenų kokybė dar galėtų būti pagerinta, remiantis turimais duomenimis, galima teigti, kad yra padaryta didelių pasiekimų. Pavyzdžiui, žemės ūkio produkcijos su Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtros (EŽŪFKP) pripažinta kokybės etikete / atitinkančios standartus vertė jau pasiekė 13,2 mlrd. EUR, o tai sudaro 80 % 2013 m. nustatyto tikslo; 62 mln. piliečių, gyvenančių kaimo vietovėse, galėjo naudotis EŽŪFKP pagerintomis paslaugomis: tokie atvejai sudarė 87% 2013 m. numatyto galutinio programos tikslo. Kalbant finansine prasme, iki 2012 m. pabaigos buvo panaudoti 58,9 mlrd. iš viso 2007–2013 m. laikotarpiui numatyto 96,2mlrd. EUR biudžeto. Pagal 1, 3 ir 4 kryptis jau panaudoti 43,8 % skirto biudžeto. Tačiau labai neaišku, ar ši teigiama tendencija išsilaikys, nes ekonominė krizė mažina valstybių narių galimybes teikti programoms įgyvendinti reikalingas lėšas ir administracinius pajėgumus. 2012 m. buvo atlikti skirtingų BŽŪP elementų šeši vertinimai: juose visų pirma nagrinėjamas BŽŪP priemonių poveikis rinkoms, ūkių pajamoms, gamybos struktūroms, konkurencingumui, aplinkai ir kaimo plėtrai. Taip pat aštuoniose Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikta su veikla susijusi grįžtamojo pobūdžio informacija apie tikslines priemones[21]. Šių vertinimų ir specialiųjų ataskaitų rezultatai rodo poreikį geriau numatyti priemonių tikslus, supaprastinti ir pagerinti pasiektų rezultatų ir tikslų stebėseną, Kaimo plėtros politikos atveju 2000–2006 m. kaimo plėtros programų (KPP), kurių visas biudžetas yra 59,2 mlrd. EUR ex post vertinimas ir 2007–2013 m. KPP, kurių visas biudžetas yra 96,2 mlrd. EUR, vidurio laikotarpio vertinimo apibendrinimas buvo įvykdyti 2012 m. Rezultatai rodo, kad KPP sugeba teigiamai paveikti ekonomiką ir aplinką, nors dauguma priemonių turi didesnį poveikį atskiro gavėjo lygmeniu nei visos kaimo ekonomikos ir gyventojų lygmeniu. Atrodo, kad poveikis pajamoms yra glaudžiai susijęs su tuo, ar parama pagal konkrečią priemonę yra veiksmingai nukreipiama, ir kaip priemonės taikomos kompleksiškai. Be to, kaimo plėtros priemonės padėjo išlaikyti arba sukūrė užimtumą kaimo vietovėse. Atrodo, kad KPP priemonių grynasis poveikis užimtumui apskritai yra mažesnis nei poveikis grynosioms pajamoms, nors atskirti KPP intervencijų poveikį nuo vieno ar kito veiksnio yra sudėtinga. Kuriant 2014–2020 m. kaimo plėtros politiką buvo atsižvelgta į šių vertinimų išvadas ir rekomendacijas: į tikslingesnių priemonių poreikį, kaimo plėtros strategijų pagerinimą ir strategijos kūrimą, priemonių tarpusavio papildomumą, kaimo plėtros programų ir kitų programų bei fondų tarpusavio papildomumo striprinimą. Vykdant 2008 m. vyno reformą įgyta patirtis leido Komisijai padaryti išvadą, kad reforma buvo įvykdyta sėkmingai, ir vyno sektoriuje struktūrinio pertekliaus nebeliko[22]. Šios išvados buvo pagrįstos vyno sektoriaus 2001–2011 m. laikotarpio vertinimu, kuriame daugiausiai dėmesio skirta 2008 m. reformai. Vertinimo dalį sudarė Audito Rūmų specialiosios ataskaitos[23] išsamesnė analizė, kurioje buvo atkreiptas dėmesys į pagrindinių veiklos rodiklių nebuvimą, į apskritai valstybėms narėms suteiktą pernelyg didelę laisvę įgyvendinant restruktūrizavimo ir pertvarkymo priemones, ir į į pernelyg didelį pagalbos lygį. Vertinime nustatyta, kad priemonių įgyvendinimas per nacionalines paramos programas, kurios suteikė paramos priemonėms lankstumo ir leido jas pritaikyti prie vyno sektorių vietos poreikių, buvo veiksmingas. Tačiau iškilo kai kurios veiksmingumą mažinančios politikos valdymo problemos, pavyzdžiui, pernelyg griežtos procedūros. Priemonių, gerinančių ES vyno gamintojų ir rinkos konkurencingumą, vertinime laikomasi požiūrio, kad priemonės yra veiksmingesnės, tačiau kai kurios valstybėse narėse / regionuose jų veiksmingumas sumažėjo dėl netinkamo įgyvendinimo (nepakankamai gerai atrenkami gavėjai). Neatrodo, kad šiuo metodu būtų pasiektas supaprastinimas, taip pat nustatytas nenuoseklumas tarp privačių prekės ženklų skatinimo priemonės trečiosios šalies rinkose ir bendrojo skatinimo priemonių ES rinkoje. Grūdų sektoriaus vertinime patvirtinama, kad, nors pagalba gamintojų pajamoms yra reikalinga, atsiejus paramą apribojamas iškraipomasis poveikis ir užtikrinamas derėjimas su bendrais BŽŪP tikslais. Ūkininkų ir perdirbėjų sprendimai dėl gamybos yra labiau susieti su rinkos signalais ir tai padeda pagerinti konkurencingumą ir sklandų vidaus rinkos veikimą. Priemonėmis buvo skatinamas grūdinių pasėlių auginimas ir galutinis panaudojimas – šioje srityje ES turi santykinį pranašumą. Reforma buvo santykinai veiksminga, nes grūdams taikomų priemonių sąnaudos sumažėjo, o valstybių narių mokėjimo agentūros ir, kiek mažiau, gamintojai laiko, kad administracinė našta yra pakeliama. Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose schemos vertinime buvo nagrinėjamas šios 2008 m. pradėtos iniciatyvos poveikis. Buvo nustatyta, kad schema veiksmingai paskatino vaikus valgyti daugiau vaisių ir daržovių trumpuoju laikotarpiu, nors trumpas įgyvendinimo laikotarpis dar neleidžia vertinti, ar tai padėjo pagerinti vaikų valgymo įgūdžius ilguoju laikotarpiu. Vertinime teigiama, kad ES teikiamas finansavimas turėjo teigiamą ar net esminį poveikį schemos veiksmingumui. Nustatyta, kad schema yra esminė įgyvendinat nacionalines ar regionines Vaisių vartojimo skatinimo mokyklose schemas beveik visose dalyvaujančiose valstybėse narėse. Specialios rekomendacijos padidinti ES bendro finansavimo lygį ir išplėsti priemonių, kurioms gali būti teikiama ES pagalba, taikymo sritį, buvo įtrauktos į siūlomus schemos pakeitimus kartu su kitais 2020 m. BŽŪP reformos pasiūlymais. Galiausiai, ES miškams skirto ES veiksmų plano ex post vertinime buvo nagrinėjamas plane numatytų 18 specialių veiksmų įgyvendinimas 2007–2011 m. laikotarpiu. Vertinimo rezultatai ir rekomendacijos sudaro pagrindinį indėlį bet kurioje atliekamoje ES miškų strategijos peržiūroje. Jūrų reikalai ir žuvininkystės politika ES jūrų ir žuvininkystės politikos sritys yra remiamos išlaidų programomis, susietomis su bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimu Jūrų teisės srityje, Europos žuvininkystės fondo (EŽF), ir Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF). Iki 2012m. liepos mėn. valstybės narės pranešė, kad įsipareigojimai pagal EŽF iš viso pasiekė beveik 2 423 mlrd. EUR, sudarančių 56,3 % visam laikotarpiui numatytos sumos. 2012 m. buvo atlikti šeši vertinimai, apimantys svarbiausias išlaidų sritis: Žvejybos partnerystės susitarimų (remiamų iš bendrosios žuvininkystės politikos įgyvendinimo fondų Jūrų teisės srityje) ex post vertinimai ir EŽF tarpiniai vertinimai, apimantys 2007–2010 m. laikotarpį. Be šių vertinimų, papildomą informaciją apie veiklą suteikia Europos Audito Rūmų specialiosios ataskaitos, vidaus auditas, ir ES laivyno registro duomenys. EŽF suvestinėje ataskaitoje daugiausiai dėmesio skiriama programos įgyvendinimui dėl to, kad ji apima tik nustatytą laikotarpį ir atitinkamai trūksta su veikla susijusių duomenų. Pažymėtina, kad nacionalinių ataskaitų duomenys buvo labai skirtingi, dėl ko nebuvo galima palyginti duomenų valstybių narių lygiu – šį aspektą reikės ištaisyti kitoje daugiametėje finansinėje programoje. Ataskaita parodė, kad tinkama pažanga pasiekta pagal daugumą prioritetinių sričių (vadinamųjų krypčių), blogiausi pasiekimai buvo pagal 4 kryptį, susijusią su darniu žuvininkystės vystymusi – taip buvo todėl, kad veiksmai dar tik buvo pradėti įgyvendinti. Pagrindiniai paaiškinimai, kodėl buvo vėluojama, buvo ribotas bendras finansavimas dėl nepalankios ekonominės aplinkos, ribota prieiga prie skolos finansavimo, ir pavėluotas programos įgyvendinimas. Ir atvirkščiai, buvo paminėti keli sėkmės veiksniai, įskaitant veiksmingą administravimą ir išaugusį susidomėjimą sektoriumi. Suvestinėje ataskaitoje buvo nurodyta, kad stebėsenos sistema apskritai veikė gerai, tačiau reikėjo pagerinti rodiklių kokybę ir apibrėžtis. Į tai buvo atsižvelgta rengiant naujo Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJŽF) vertinimo ir stebėsenos sistemą, kuri atspindi didesnį politikos orientavimą į rezultatus. Tai buvo pasiekta veiklos programose pradėjus taikyti aiškesnę intervencijos logiką, stebėsenai naudojant bendruosius pajėgumų ir rezultatų rodiklius, ir įtraukiant į programas veiklos rezultatų planą ir rezervą. Be to, atnaujinti 2012m. duomenys parodė, kad 2012m. pabaigoje vėlavimai pagal 4 kryptį buvo pašalinti ir pasiekta gerų rezultatų. Kartu su EŽF suvestine ataskaita pateikta papildoma informacija iš ES laivyno registro rodo, kad žvejybos laivų eksploatavimo nutraukimui teikiama parama jau beveik pasiekė valstybių narių veiklos programose nustatytus tikslus. Su EŽF parama 2012 m. buvo nutrauktas 603 laivų eksploatavimas. Tačiau Europos Audito Rūmai pabrėžė, kad EŽF parama žvejybos laivų nutraukimui neturėjo pakankamo poveikio nei žvejybos pajėgumui nei pastangoms, ji taip pat nepadėjo atitaisyti laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyros ilgalaikiu laikotarpiu. Komisija į šiuos rezultatus atsižvelgė sudarydama naują EJRŽF 2014–2020 m. laikotarpiui, pasiūlydama nutraukti tas priemones, kurioms nepavyko sumažinti Europos žvejybos laivyno pajėgumų pertekliaus. Kelių žvejybos partnerystės susitarimų (ŽPS) ex post vertinimuose nurodyta, kad ŽPS padeda sukurti ekonominę gerovę ir užimtumą Europos Sąjungoje ir šalyje partnerėje. Kalbant apie veiksmingumą, ŽPS ES laivų savininkams garantavo prieigą prie kelių trečiųjų šalių išskirtinės ekonominės zonos (IEZ) pagal reguliuojamą sistemą ir tuo pačiu suteikė lėšų vietos žuvininkystės valdymui pagerinti. Todėl galima laikyti, kad jie buvo naudingi ES ir šalių partnerių gavėjui. Tačiau Komisijos vidaus audito dokumentuose teigiama, kad dabartiniame atskirų susitarimų vertinimo procese reikia pašalinti kai kuriuos trūkumus: rekomenduojama sukurti ir įdiegti standartinę metodiką su nuosekliu ir sistemingu ex post ir ex ante vertinimų metodu. Šios rekomendacijos dabar diegiamos pasinaudojant naujomis vidaus rekomendacijomis dėl ŽPS vertinimų: aptariami metodiniai klausimai ir praktinė informacija, susijusi su procedūromis ir reikalavimais. Tuo pagrindu buvo sukurti nauji įgaliojimai, kuriais turi būti naudojamasi atliekant vertinimus dabar ir ateityje. Papildomų sąnaudų, patirtų parduodant tam tikrus žuvininkystės produktus iš labiausiai nutolusių regionų, kompensavimo tvarkos įgyvendinimo ex post vertinime teigiama, kad ji veiksmingai išpildo tikslą pagerinti atitinkamos žvejybos pramonės vystymą ir konkurencingumą. Todėl Komisija Pasiūlyme dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo pasiūlė kitu finansiniu laikotarpiu taikyti kompensavimo schemą, kuri turi būti panaši į dabar galiojančią. 3A išlaidų kategorija. Laisvė, saugumas ir teisingumas 2012 m. vidaus reikalų politikai skirtas biudžetas, kurio įsipareigojimai sudarė 1,37 mlrd. EUR. Parama teikiama pagal dvi programas: Solidarumo ir migracijos srautų valdymas (SOLID), ir Saugumo ir laisvių apsauga. Finansinės veiklos rezultatai išliko patenkinami: 2012 m. įsipareigojimai įgyvendinti 100 %, o išmokos – 99 %. 2012 m. atlikus ES nusikalstamumo prevencijos tinklo, (kuriam skirta 845 000 EUR parama iš Nusikalstamumo prevencijos ir kovos su nusikalstamumu fondo) vertinimą, nustatyta, kad tinklas sukūrė pridėtinę vertę. Komisija, remdamasi šiuo vertinimu ir reaguodama į Europos Tarybos prašymą ištirti galimybę įsteigti Nusikalstamumo prevencijos stebėsenos centrą, rekomendavo taikyti konsolidavimo procesą ir vietoj to, kad būtų įsteigtas stebėsenos centrą, pagerinti tinklo veikimą. Vertinime taip pat nurodyta, kad dauguma trūkumų, įskaitant valdymo organizavimą, turėtų būti pašalinti sistemingiau derinant tinklo veiklą su nustatytais ES prioritetais, aktyviau dalyvaujant ES ir valstybių narių politikos formavime, ir nustatant veiklą taikyti labiau strategišką metodą. Komisija dabar stebi, kaip laikomasi rekomendacijų, ir kaip šalinami nustatyti trūkumai. 2012 m. Europos Audito Rūmai taip pat atliko veiklos auditą, tikrindami kaip Europos integracijos fondas ir Europos pabėgėlių fondas padeda integruoti trečiųjų šalių piliečius. Apskritai, Audito Rūmai nurodė, kokie veiksmai ir projektai davė teigiamų rezultatų, nors ir abejojo bendru fondų veiksmingumu, taip pat pateikė keletą rekomendacijų: supaprastinti programavimo tvarką ir įdiegti valdymo ir kontrolės sistemas ir bendrųjų rodiklių sistemą, kuri padėtų išmatuoti programos pajėgumus ir rezultatus. Į Audito Rūmų rekomendacijas buvo atsižvelgta Komisijos pasiūlymuose dėl programų kitoje daugiametėje finansinėje programoje 2014–2020 m. laikotarpiu dėl Prieglobsčio ir migracijos fondo ir Vidaus saugumo fondo. Tačiau Komisija nesutiko su Audito Rūmų išvada dėl fondų veiksmingumo ir persidengimo galimybės, nei dėl EIF ir kitų ES fondų papildomumo. Komisija užtikrina būtiną atgalinį ryšį su valstybėmis narėmis, kad tinkama tvarka būtų įdiegta nacionaliniu lygiu. Teisingumo srityje atitinkamos programos (Civilinės teisenos programa, Baudžiamosios teisenos programa, Daphne III programa, Pagrindinių teisių ir pilietybės programa, Narkotikų prevencijos ir informacijos programa, ir PROGRESS programos lygybės ir nediskriminavimo kryptys) buvo įgyvendintos taip, kaip numatyta, su iš viso 119 mln. EUR biudžetu. Dėl šių programų 2012 m. naujų vertinimo rezultatų nebuvo pateikta. 3A išlaidų kategorija. Pilietybė Komunikacijos politika 2012 m. su veikla susijusioje informacijoje buvo teigiama, kad įgyvendinant tris specialiuosius programos „Europa piliečiams“ tikslus padaryta pažanga (2012 m. įsipareigojimai sudarė 28,4 mln. EUR).[24] Buvo pasiekti šios programos finansinės veiklos ir veiksmų įgyvendinimo tikslai. Pirmasis tikslas didinti piliečių atsakomybę dėl Europos integracijos: 77,5 % programos dalyvių, dalyvavusių 451 įgyvendinamame projekte, labiau jaučiasi esą europiečiai, taigi, 75 % tikslas yra viršytas. 2012 m. programų temos, kurias daugiausiai rinkosi kriterijus atitinkančių projektų pateikėjai, buvo tokios: galių visapusiškai dalyvauti ES demokratiniame gyvenime suteikimas piliečiams (61 %), ir galimybės sąveikauti ir dalyvauti labiau integruotos Europos kūrime suteikimas piliečiams (58 %). „Europa piliečiams“ programos poveikio tyrimą numatyta atlikti 2013 m. Be to, dvylika vertinimų pateikta 2012 m.: Vertinimo objektai buvo šie: Europos savanoriškos veiklos metai (ESVM) (2011 m.), veiksmai komunikacijos ir žiniasklaidos srityje (PressEurop tarpinis vertinimas), ir skirtingi komunikacijos vietos lygmeniu aspektai (10 vertinimų). Visų pirma, su ESVM (2011 m. biudžeto įsipareigojimai sudarė 7,7 mln. EUR) susijusi informacija parodė, kad programa turėjo didelį poveikį savanoriškam darbui Europos ir nacionaliniu lygiu. Vertinime padaryta išvada, kad Europos savanoriškos veiklos metų tikslai ir veikla buvo pagrįsti ir tikslingi, o į rezultatus orientuotas metodas padėjo pasiekti tikslų visose valstybėse narėse, nors poveikis konkrečiu nacionaliniu atveju buvo skirtingas. Patirtis, įgyta per Europos savanoriškos veiklos metus (2011 m.), rodo, kad nacionalinės programos ir bendradarbiavimas su nacionalinėmis koordinavimo įstaigomis valstybėse narėse ir svarbiausiais Europos subjektais yra geras praktinis modelis, užtikrinantis kad Europos metų mintys būtų plačiai paskleistos ir turėtų darnų poveikį nacionaliniu ir pilietinės visuomenės lygmeniu. Organizuojant teminius Europos metus ateityje, reikėtų sukurti geresnę sinergiją su esamomis programomis ir kitais teminiais Europos metais. Kultūros politika Buvo pateikti įrodymai apie pažangą 2012 m. įgyvendinant programą „Veiklus jaunimas“, 2007–2013 m. programą MEDIA, programą MEDIA Mundus, ir programą „Kultūra“.[25] 2012 m. programos visose dalyvaujančiose šalyse buvo įgyvendintos taip, kaip numatyta tvarkaraštyje, ir anksčiau nei praėjusiais metais. Pagal programą „Veiklus jaunimas“ skirta 140,4 mln. EUR (palyginti su 2011 m. 8 % daugiau). 2012 m. pagal šią programą parama buvo suteikta dar daugiau jaunimo ir asmenims, dirbantiems su jaunimu; 200 000 programos dalyvių liudija apie vis didėjantį programos patrauklumą (dalyvių skaičius nuo 2007 m. išaugo daugiau kaip 920 000) – tai padeda siekiant neformalaus mokymosi pripažinimo. Remiantis naujausiu turimu stebėsenos tyrimu, 67 % dalyvių tiki, kad jų galimybės įsidarbini pagerino patirtis, įgyta pagal programą „Veiklus jaunimas“ (ankstesniame tyrime – 61 %). 2012 m. 2007–2013 m. programai MEDIA, ir programai MEDIA Mundus buvo skirta 112,5 mln. EUR. Programai „Kultūra“ 2012 m. skirta 59,2 mln. EUR (palyginti su 2011 m. 3 % daugiau). Apskaičiuota, kad šių programų poveikis buvo toks: daugiau kaip 19 400 meno / kultūros darbuotojų galėjo keisti darbo vietą, 2010 m. buvo plačiai paskleista keletas tūkstančių kultūros darbų, ir beveik 1 480 organizacijų 2011 m. atliko koordinatorių arba bendrų organizatorių vaidmenį. Sveikatos ir vartotojų apsaugos politika Sveikatos ir vartotojų apsaugos politika yra remiama Visuomenės sveikatos programos (2012 m. įsipareigota dėl 48,9 mln. EUR), ir ES veiksmais vartotojų politikos srityje (2012 m. įsipareigota dėl 22 mln. EUR). 2012 m. naujų vertinimų nebuvo pateikta. 4 išlaidų kategorija. ES kaip pasaulinio masto veikėja Plėtra ir išorės santykiai ES pagalba išorės plėtrai finansuojama iš bendrojo ES biudžeto ir Europos plėtros fondų (EPF). Svarbiausia finansinė priemonė yra EDF (2012 m. skirta 3,7 mlrd. EUR), remianti Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybes, po to – Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė (EKPP) (2012 m. skirta 2,4 mlrd. EUR), ir Vystomojo bendradarbiavimo priemonė (VBP) (2012 m. skirta 2,3 mlrd. EUR). 2010 m. paskelbta 10 geografinių vertinimų ir 6 teminiai vertinimai, susiję su ES plėtros politika. Apskritai jie rodo, kad strateginiu lygmeniu ES intervencijos tenkina šalių partnerių ir gyventojų poreikius, tačiau jos turėtų išlikti pakankamai lanksčios, kad būtų galima numatyti konteksto pasikeitimą ir prie to prisitaikyti. Silpnose valstybėse ES turėtų skirti didesnį dėmesį plėtrai ir geram valdymui. Pilietinės visuomenės organizacijos gali atlikti katalizatoriaus vaidmenį gerinant ES strategijų pagrįstumą ir siekdamos vyriausybių atsiskaitomumo. Tinkamas pagalbos modelių derinys padeda pasiekti didesnio efektyvumo strateginiu lygmeniu. Tai yra svarbiau silpnos valstybės kontekste, kai pagalbos priemonės turi būti ypač lanksčios. Ne finansinis įnašas yra pagrindinis sėkmės veiksnys, ypač dėl paramos iš biudžeto, todėl turėtų būti užmegstas platesnės įtraukties ir veiksmingas politinis dialogas. Parama iš biudžeto yra veiksminga priemonė siekiant pagerinti viešąjį finansų valdymą ir kitas reformas, tačiau ja reformos negali būti perkamos. Ja gali būti pagerintas suderinimas ir parama institucijoms, kai tai yra ne finansinė parama, bet, pavyzdžiui, politinis dialogas. Paprastai teigiamas ES poveikis mažinant skurdą gali būti dar labiau pagerintas gerinant koordinavimą su kitais pagalbos teikėjais, geriau susiejant regioninį ir nacionalinį programavimą, ir sukuriant daugiau sinergijos tarp skirtingų sektorių. Būtų naudinga pagerinti ir labiau struktūrizuoti ES projektams ir programoms taikomą stebėsenos sistemą. ES taip pat turėtų skatinti kiekvieną partnerį pagerinti savo stebėsenos sistemą. ES delegacijos turi išplėsti savo techninius ir sektoriaus pajėgumus, taip pat patirtį, kad galėtų geriau koordinuoti ir valdyti programas ir numatyti ilgalaikes tendencijas. Geografinių vertinimų rezultatai bus panaudoti dabartiniame geografinio programavimo procese, kuris bus užbaigtas 2014 m. Komisija ir Europos išorinių veiksmų tarnyba (EIVS) atsižvelgs į rezultatus rengdamos naujas šalių programas, kurios turėtų būti pristatytos kitais metais. Teminių vertinimų rezultatai turi poveikį politikos sprendimams. Todėl įvertinus paramą sveikatos sektoriui, į veiksmų vidaus programą bus integruota esama politika ir įsipareigojimai įgyvendinimui pagerinti, o kiekvienoje šalyje partneryje vykdomos sveikatos srities intervencijos bus kryptingesnės. Šio Žmogaus teisių vertinimo išdava – 2012 m. birželio mėnesį susirinkusi Europos Taryba patvirtino ES žmogaus teisių ir demokratijos strateginę programą ir susijusį veiksmų planą, taip pat buvo parengta suvienyta Žmogaus teisių strateginė programa, kuri pirmą kartą yra bendra Komisijai, EIVS, ir valstybėms narėms, ir numatytas išsamus jos įgyvendinimo veiksmų planas. Ekonomikos ir finansų politika Makrofinansų pagalba teikiama mokėjimų balanso parama trečiųjų šalių partnerėms vidutinio / ilgalaikio laikotarpio paskolų ir dotacijų forma ir prisidedama prie finansavimo, teikiamo pagal Tarptautinio valiutos fondo (TVF) reformos programas. Įvertinus veiksmus Gruzijoje (suteikta dotacijų už 46 mln. EUR), Libane (suteikta dotacijų už 15 mln. EUR ir paskolų už 25 mln. EUR), ir Kosove (suteikta dotacijų už 30 mln. EUR), buvo patvirtinta, kad tokia krizės valdymo priemonė kartu su TVF programomis padeda stabilizuoti šalių gavėjų makroekonomiką. Šių priemonių poveikį dar labiau sustiprina sąlyga, kad pagalba gali būti teikiama tik tada, jei šalys gavėjos vykdys struktūrines valdymo reformas. Tačiau makrofinansų pagalbos Gruzijai ir Kosovui vertinimuose teigiama, kad Komisija turėtų konkrečiau suformuluoti sąlygas, ypač švelnesnių veiksmų atveju, pavyzdžiui, dėl veiksmų planų sukūrimo. Ji taip pat turėtų pagerinti makrofinansų pagalbos matomumą. Teikiant makrofinansų pagalbą, buvo sukurta pridėtinė vertė: padidintas pasitikėjimas šalimi, šalis tapo patikimesnė tarptautinei bendruomenei ir potencialiems investuotojams. Komisija toliau atsižvelgia į vertinimuose pateiktas rekomendacijas kurdama ir įgyvendindama veiksmus dabar ir ateityje. Humanitarinė pagalba ir civilinė sauga Europos Sąjungos dvi pagrindinės priemonės siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą ES pagalbą nelaimės atveju yra humanitarinė pagalba ir civilinė sauga. ES imasi veiksmų visur ir visada, kai įvyksta krizės ir gamtinės nelaimės, padėdama nukentėjusiems asmenims trečiosiose šalyse ir ES. 2012 m. Komisija įsipareigojo dėl 1 252 mln. EUR, kurie būtų panaudoti reaguojant į naują arba užsitęsusią krizę. Pradinis 874 mln. EUR biudžetas buvo kelis kartus padidintas, kad būtų galima reaguoti į tais metais įvykusias naujas krizes ir gamtos nelaimes. Civilinės saugos mechanizmas (CSM) 2012 m. buvo aktyvuotas 38 kartus. 31 kartą veiksmų buvo imtasi dėl gamtinių nelaimių (sniego audrų, labai šalto oro, potvynių, žemės drebėjimų, cunamių, sniego griūčių, audrų, ir miškų gaisrų), o 7 kartus – dėl žmogaus sukeltų nelaimių (sprogimo, sąmyšio pabėgėlių stovykloje, jūros taršos). Iš viso 16 kartų reikėjo taikyti ES CSM, o 22 kartus – kitose šalyse. Valstybės narės ir ES vardu veikianti Komisija, kartu vis dar yra didžiausias pasaulyje humanitarinės pagalbos teikėjas. ES teikia apie 47 % pasaulio humanitarinės pagalbos. 2012 m. didžioji dalis finansavimo buvo skirta Afrikai (51 %). Didelė pagalba taip pat buvo suteikta Artimiesiems rytams (Sirijai ir kaimyninėms šalims), Mianmarui / Birmai, ir kovai su gamtos nelaimėmis Pietryčių Azijoje ir Karibų valstybėse. Komisija finansavo humanitarinę pagalbą, kuria pasinaudojo daugiau kaip 122 mln. nukentėjusiųjų. 2012 m. atlikti devyni vertinimai, iš kurių penki buvo skirti konkrečioms šalims, o keturi buvo teminiai / bendri. Vertinimuose apskritai teigiama, kad ES humanitarinė pagalba yra laikoma veiksminga, o taikomas „nuo apačios į viršų“ metodas įrodė esąs tinkamas siekiant greitai reaguoti į krizę. Bendro pobūdžio rekomendacijos veiksmingumui pagerinti gali būti apibūdintos taip: nors standartinėse priemonėse yra atsižvelgiama į vyraujančią riziką ir suteikiamas pagrindas, leidžiantis nuspręsti, kada įsitraukti arba neįsitraukti, daugiau dėmesio turėtų būti skirta ilgesnio laikotarpio poveikio išmatavimui, taip pat turėtų būti pateiktas tam tinkamų rodiklių rinkinys. Turėtų būti tęsiamos pastangos išlaikyti rėmėjų koordinavimo lyderio pozicijas. Reikėtų taip pat užtikrinti, kad bendruomenės dalyvavimas ir koordinaciniai veiksmai vietos pilietinėje visuomenėje būtų ne išimtis, bet taisyklė. Toliau turėtų būti skatinama siekti inovacijų, o ne jungtis prie kokių standartizuotos reakcijos pagal nutylėjimą tendencijų. Turėtų būti toliau užtikrinamas pasišalinimo strategijų įgyvendinimas, visų pirma, miestuose, kur nelaimingo įvykio padariniai yra sudėtingesni. Kai kurių projektų atvejais, siekiant užtikrinti projektų veiksmingumą, turėtų būti apsvarstyta galimybė pratęsti jų galiojimą (pavyzdžiui, ilgiau kaip 12 mėnesių). . Kalbant apie veiksmingumą, ES humanitarinės pagalbos sąnaudos yra vidutiniškai 10 EUR vienam pagalbą gavusiam asmeniui. Kalbant apie įgyvendinimo struktūrą, atlikus Pagrindų partnerystės susitarimo (PPS) vertinimą, nustatyta, kad pagal susitarimą finansavimas teikiamas lanksčiau ir greičiau nedidelei kokybiškai veiklą vykdančių partnerių grupei. Remiantis nustatytais gerosios patirties atvejais, įgytomis žiniomis, ir sustiprintu koordinavimu, nuolat ieškoma galimybių pagerinti intervencijas. 2012 m. vertinimuose pateikta keletas pasiūlymų, kaip pašalinti veiksmingumo spragas. Kadangi ištekliai dažnai ir neišvengiamai paskirstomi (nedideliais kiekiais) daugeliui projektų, turėtų būti užtikrintas papildomas integruotas daug sektorių apjungiantis metodas. Europos Komisijos humanitarinės pagalbos generalinis direktoratas turėtų peržiūrėti duomenų rinkimo procedūras, siekiant pagerinti šio direktorato veiksmingumo stebėseną. Siekiant šios srities aukšto techninio pajėgumo, turėtų būti sustiprinti mokymosi ir žinių mainų mechanizmai. Plėtros politika Plėtros politikos įgyvendinama pasinaudojant Pasirengimo narystei pagalbos priemonės (IPA) 2007–2013m. finansine priemone. Manoma, kad IPA pridėtinė vertė slypi jos sugebėjimu būti pagrindine varomąja jėga rengiant šalis kandidates ir potencialias kandidates būsimai narystei ES. Pagal IPA kandidatės supažindinamos su narystės įsipareigojimais dar prieš stojimą, pavyzdžiui, įsteigiamos institucijos, valdysiančios ES lėšas įstojus, ir / arba priimami acquis ir ES standartai. Dabartinę IPA sudaro penki komponentai. Finansinės pagalbos šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms valdymas vystėsi iš esmės taip, kaip planuota. 2012 m. buvo įsipareigota dėl iš viso beveik 1 016,5 mln. EUR. Šioje srityje jau yra pastebimų rezultatų: tai rodo pažanga, pasiekta daugiausiai teisinės valstybės srityje, nuoseklus perėjimo prie Europos standartų ir vertybių procesas, derybų su Kroatija, kuri 2013 m. taps 28 ES valstybe nare, užbaigimas. Nepaisant to, pagalbos poveikis dar gali būti padidintas toliau gerinant nacionalinių institucijų pajėgumus ir labiau koncentruotai bei strategiškai paskirstant išteklius. 2012 m. atlikti šie teminiai vertinimai: ES valdymo stiprinimo parama, teisinė valstybė, teismų reforma, ir kova su korupcija bei organizuotu nusikalstamumu Vakarų Balkanuose. Nustatyta, kad visose septyniose Vakarų Balkanų šalyse veiksmai suteikia aiškią pridėtinę vertę nacionalinėms valdžios institucijoms, nes iš esmės pagerėjo svarbiausios institucijų ir organizacijų struktūros teisinės valstybės srityje. Nežiūrint to, politinis įsipareigojimas turi būti sustiprintas. Kalbant apie veiksmingumą ir efektyvumą, vertinime siūloma supaprastinti IPA II programavimą paliekant mažiau priemonių, labiau planuoti veiksmus atskiruose sektoriuose numatant ilgesnio laikotarpio perspektyvas. Kalbant apie gavėjus, vertinime nurodyta, kad teismų reformos programų prioritetai turėtų būti aiškiai nurodyti nacionalinės politikos ir biudžeto pasiūlymuose, nes tai užtikrintų pastovius planavimo rodiklius ir finansavimą. ES turėtų nustatyti valdymo ir teisinės valstybės bendruosius ir programos tikslus, ir pakartotinai įvertinti / padidinti IPA finansavimą, atsižvelgdama į faktais pagrįstą programavimą. Prioritetinėms programoms turėtų būti nustatyta 4–7 metų perspektyva su aiškiais peržiūros ir koregavimo etapais. Atsižvelgiant į dabartinio vertinimo rezultatus, buvo pasiūlyta mintis IPA II pagalbai taikyti daugiametį planavimą, kuris sutaptų su kita daugiamete finansavimo programa, įskaitant vidurio laikotarpio peržiūrą. Vertinime taip pat pabrėžta SMART tikslų ir matavimo rodiklių svarba rengiant programas ir stebint veiklą. Kai kurie siūlomi rodikliai jau dabar naudojami siekiant sukurti rodiklių struktūrą, kuri būtų taikoma nustatant IPA II pagalbos programą. Atlikus Turkijos teisminių ir pagrindinių teisių teminį vertinimą, buvo pasiūlyta IPA II taikyti sektorių programavimo metodą. Remiantis vertinimu, ES pagalba dėl Turkijos teisminių ir pagrindinių teisių, buvo laikoma reikalinga, sukurianti papildomą žmogaus teisių reformų pridėtinę vertę, stiprinanti teismų sistemos veiksmingumą, ir įrodanti, kad rezultatų lygis, atsižvelgiant į turimus išteklius, yra tinkamas. Tačiau vertinime taip pat nustatyti programavimo ir įgyvendinimo pagalbos trūkumai, pavyzdžiui, susijusių institucijų savarankiškumas, ir skaidrumas gavėjų atžvilgiu. Rengiant naują IPA II programą, numatyta įtraukti lankstumo, pagerinto valdymo ir savarankiškumo elementus. ES paramos pilietinei visuomenei Vakarų Balkanuose ir Turkijoje temine vertinime siūloma aktyviau įtraukti pilietinę visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus į programų rengimo ir projektų atrankos mechanizmus. Taip pat jame siūloma siekti didesnės ES ir ne ES intervencijų į IPA pagalbos programos rengimą ir įgyvendinimą sinergijos. Vertinime siūloma atlikti kai kuriuos IPA programos valdymo pakeitimus: suintensyvinti bendradarbiavimą su kitais rėmėjais ir tarptautinėmis finansinėmis institucijomis strateginiu lygmeniu. Be to, jame pritariama, kad reikėtų suaktyvinti suinteresuotųjų subjektų dalyvavimą programų rengime. SIGMA (Parama valdymui ir administravimui gerinti) vertinime teigiama, kad parama yra veiksminga, bet nėra struktūrizuotos bendrųjų ir specialiųjų tikslų ir integruotos rizikos hierarchijos. Nuo 2013 m. trijose šalyse SIGMA vertinimai taps veiksmingesnio politinio dialogo pagrindu, informavimo apie IPA nacionalinį ir regioninį finansavimą priemone, ir šalies reformos planų kūrimo priemone. Komisijos pasiūlyme dėl naujos IPA II programos, kuriame atsižvelgiama į vertinimuose pateiktą informaciją, siekiama padaryti reikalingus pakeitimus, kad būtų užtikrinta dabartinės IPA tąsa ir perėjimas nuo jos, galimybė taikyti supaprastintas ir suderintas taisykles visuose Komisijos skyriuose, ir lengvesnė galimybė gauti finansavimą. Siekiant didesnio veiksmingumo ir efektyvumo, pagalba bus daugiau orientuota į rezultatus, ji bus lanksti ir pritaikyta specialiems poreikiams. Siekiama geriau susieti finansinį bendradarbiavimą ir nustatytų politikos tikslų įgyvendinimą. Siūloma 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui taikyti labiau susijusius veiklos rodiklius. 4. IŠVADOS Remiantis vertinimų rezultatais, reikalingas supaprastinimas, kryptingesni tikslai, bendrieji rodikliai ir veiklos struktūra su aiškiais kitos daugiametės finansinės programos etapais ir tikslais. Komisija į tai atsižvelgė teikdama pasiūlymus dėl naujos kartos programų pagal kitą daugiametę finansinę programą ir kviečia Europos Parlamentą ir Tarybą išlaikyti šį sutelktą požiūrį teisiniuose pasiūlymuose dėl kitos daugiametės finansinės programos, siekiant užtikrinti, kad kito finansinio laikotarpio procesą būtų lengviau valdyti ir išmatuoti, o jo tikslai būtų aiškesni. Komisija kuria išsamesnę, sistemingą ir kryptingą pažangos ir veiklos apžvalgos sistemą, kuri bus pagrįsta Parlamento ir Tarybos kitai daugiametei finansinei programai taikoma stebėsenos, vertinimo ir atsiskaitymo sistema. Ji 2014 m. pristatys naują šios ataskaitos struktūrą. Ji savo tarnyboms nurodė iki tol sustiprinti ir suvienodinti pažangos ir veiklos matavimą ir ataskaitų teikimą, kad tuo būtų galima pasiremti visose būsimose metinės veiklos ataskaitose ir būsimose šios ataskaitos versijose. Šių metų ataskaitoje pateikiamas bendros pažangos siekiant ES programos tikslų, kuriais prisidedama prie ES 2020 tikslų, vaizdas, nors dažnai rezultatai yra neigiamai paveikti ekonominio nuosmukio. Finansavimas turėjo reikšmingą sverto poveikį, visų pirma, inovacijoms; akivaizdi pažanga pasiekta kuriant veiksmingą transporto rinką ir integruojant energijos rinkas. Ši pažanga patvirtinta ir vertinimuose, nors dar daug ką reikia nuveikti. ESF, ERPF, ir Sanglaudos fondas įrodė savo lankstumą prisitaikant prie nuosmukio sąlygų. Patvirtintas ESF įnašas siekiant pagerinti įsidarbinimo galimybes, nors išliko abejonių dėl rezultatų tvarumo. Kad ES finansavimas yra svarbus įrodo tai, jog viešosios investicijos tęsiamos keliose valstybėse narėse; kad jis padeda išlaikyti darbo vietas, įgyvendinti augimo ir investicijų strategijas, sumažinti nacionaliniams biudžetams daromą spaudimą, ir teikti reikšmingai padidinto lygio bendrą finansavimą devynioms valstybėms narėms. [1] Kiti priede aptarti vertinimai yra iš esmės susiję su reguliavimo, ryšių, informavimo ir koordinavimo veikla, ir ES institucijų vidaus administraciniais procesais. [2] Europos Parlamento sprendimas dėl Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo P7 TA-PROV(2013)0122. [3] COM(2013)334 final. [4] Visi programų išlaidų skaičiai ataskaitoje yra 2012 m. [5] Valstybių narių politikos, kuria siekiama pagerinti MVI galimybes gauti finansavimą, vertinimas ir ES neformalių investuotojų rinkų ir politikos vertinimas. [6] Pasiūlymas COM(2011) 834. [7] Žr. MOVE generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitą http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/. [8] https://ec.europa.eu/digital-agenda/en/scoreboard. [9] Bendrų technologijų iniciatyvų ARTEMIS ir ENIAC ateities poveikio tyrimas ( ARTEMIS pramonės asociacija yra Europos Įterptųjų sistemų dalyvių asociacija. Ji atstovauja tyrėjų bendruomenei, įskaitant pramonę, universitetus ir tyrimų institutus, priklausančius bendrajai įmonei ARTEMIS ) ir ENIAC (bendroji įmonė ENIAC yra viešojo ir privataus sektoriaus partnerystė, kurioje daugiausiai dėmesio skiriama nanoelektronikai; jos veikloje dalyvauja ENIAC narės / asocijuotosios valstybės, Europos Komisija, ir AENEAS (asociacija, atstovaujanti Europos MTTP dalyviams, vykdantiems veiklą šioje srityje) [10] (COM (2011)783). [11] Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato ir Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos (REA) valdomi projektai. [12] Žr. Švietimo ir kultūros generalinio direktorato metinės veiklos ataskaitą http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/. [13] Programos veikloje dalyvavusių asmenų užpildytos vertinimo apklausos. [14] Šaltinis: Veiklos rezultatų įvertinimas – 2011 m. ataskaita. [15] Šaltinis: CCN/CSI projekto mėnesinė ataskaita. [16] PVM informacijos mainų sistema (VIES); Naujoji kompiuterizuota tranzito sistema (NCTS); Internetinė muitų tarifų duomenų bazė (TARIC). [17] Reglamentas 1083/2006: Bendrasis reglamentas dėl struktūrinių fondų ir sanglaudos fondo. [18] Pagrindas – COM(2013) 210 final. Sanglaudos politika. 2013 m. strateginė ataskaita dėl programų įgyvendinimo 2007–2013 m, kurioje nagrinėjamos 2012 m. valstybių narių pateiktos 27 nacionalinės strateginės ataskaitos, kuriose apibendrinama, kaip programos padėjo siekti sanglaudos politikos tikslų; valstybių narių naujausios metinės 2011 m. įgyvendinimo ataskaitos; šalių pateiktos ekspertų vertinimo tinklo ataskaitos; ir Regioninės politikos generalinio direktorato vardu atlikti vertinimai. [19] http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/evaluation/pdf/eval2007/expert_innovation/2011_synthesis_national_reports.pdf. [20] ERPF ir Sanglaudos fondo 1994–1999 m. laikotarpiu bendrai finansuotų projektų ex post vertinimas; ex post vertinimas: Sanglaudos fondas 2000–2006 m; JASPERS vertinimas. [21] Specialiosios ataskaitos Nr. 14/2011, 1/2012, 7/2012, 8/2012, 9/2012, 11/2012, 14/2011, 16/2012. [22] COM (2012) 737. [23] Specialiojoje ataskaitoje daugiausiai dėmesio skirta vynuogynų išnaikinimo, restruktūrizavimo ir pertvarkymo priemonėms; dvi didžiausios išlaidų sritys. [24] Žr. COMM generalinio direktorato Metinės veiklos ataskaitą ; http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/ [25] Žr. EAC generalinio direktorato Metinės veiklos ataskaitą http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/