·Apskritai per pastaruosius mėnesius padaryta didelė pažanga vykdant privatizavimo sandorius. Valstybės dujų įmonės (DEPA) infrastruktūros konkurso procesas pasistūmėjo į pabaigą ir tikimasi, kad netrukus bus baigtas jo finansinis darbas. Šiuo metu vyksta konkursai dėl kelių svarbių regioninių uostų ir „Gournes Heraklion“ (buvusios Amerikos karinės bazės Kretoje dalies plėtros) ir pradėtas konkursas dėl Atėnų aplinkkelio (Attiki Odos) koncesijos sutarties skyrimo. Valdžios institucijos toliau tęsė greitkelio „Egnatia“ statybos darbus ir sudarė sąlygas iki 2022 m. pabaigos pradėti vykdyti koncesijos sutartį.

·Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonės generalinė asamblėja patvirtino įmonės parengtą atnaujintą strateginį planą, kuriame nustatyti aukščiausio lygio pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai, pagal kuriuos įmonė stebės savo veiklos rezultatus, taip pat išsamūs veiksmai, kad įmonė veiktų kaip investuotoja ir reformų vykdytoja jos portfelį sudarančiose valstybės valdomose įmonėse. Padaryta pažanga įgyvendinant koordinavimo mechanizmą, be kita ko, patvirtinta pirmoji Atėnų miesto transporto organizacijos veiklos sutartis. Valdžios institucijos rengia pirmąjį įstatymo dėl valstybės valdomų įmonių institucinės sistemos modernizavimo projektą, apimantį netiesiogines įmonės patronuojamąsias įmones ir kitas viešąsias įmones, nepriklausančias įmonės portfeliui. 2022 m. vasario mėn. Valstybės taryba priėmė sprendimą, kad 2018 m. atliktas Atėnų ir Salonikų vandens tiekimo įmonių kapitalo dalių perdavimas įmonei prieštarauja Konstitucijai. Šiuo metu nagrinėjamas šio sprendimo poveikis.

·Valdžios institucijos padarė pažangą naikindamos valdžios sektoriaus įsiskolinimus privačiajam sektoriui. Pensiniai įsiskolinimai buvo sumažinti, kaip numatyta 2021 m. rudenį priimtame veiksmų plane, ir valdžios institucijos patvirtino, kad jie bus visiškai panaikinti iki 2022 m. birželio mėn. Po kelių mėnesių sąstingio nepensiniai įsiskolinimai gerokai sumažėjo dėl to, kad vyriausybė ėmėsi veiksmų, kad jų naikinimas grįžtų į vėžes. Nors šiuo metu susikaupę įsiskolinimai vis dar šiek tiek viršija 2021 m. kovo mėn. nustatytą tikslą, valdžios institucijos tikisi, kad nepensiniai įsiskolinimai bus iš esmės panaikinti iki 2022 m. vasario mėn. Kaip planuota, įgyvendinamos Graikijos audito rūmų rekomendacijos ir paprastinamos fiskalinės procedūros.

Be to, reformų įgyvendinimas gerokai pasistūmėjo pagal įvairius konkrečius įsipareigojimus. Visų pirma:

·Įsteigus reikiamus vietinius biurus ir pradėjus jiems veikti, socialinės gerovės reformų srityje valdžios institucijos užbaigė administracinę Bendro pensijų fondo reorganizaciją, kartu nuolat tobulindamos jo IT infrastruktūrą. Šia reforma užbaigiamos pastangos konsoliduoti anksčiau suskaidytą pensijų sistemą ir kartu siekiama visiško pensijų sistemos duomenų skaitmeninimo: taigi, tai yra svarbus žingsnis didinant Graikijos pensijų sistemos veiksmingumą.

Graikijos ekonominiai pokyčiai ir politika stebimi per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą ir taikant griežtesnės priežiūros sistemą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013( ) 2 ir 3 straipsnius. Įgyvendinimo sprendime dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje( ) pripažįstama, kad Graikijai reikia ir toliau įgyvendinti priemones, kuriomis šalinami esami arba potencialūs ekonominių ir finansinių sunkumų šaltiniai, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas.

Valdžios institucijos paskelbė ketinančios 2022 m. gegužės 1 d., pasikonsultavusios su socialiniais partneriais, padidinti teisės aktais nustatytą minimalųjį darbo užmokestį, kad sumažintų neigiamą kainų padidėjimo poveikį mažas pajamas gaunantiems darbuotojams. Šis padidinimas būtų atliktas po nedidelio 2 % padidinimo, dėl kurio buvo priimtas sprendimas 2021 m. liepos mėn. ir kuris buvo įgyvendintas 2022 m. sausio mėn. po dvejus metus trukusio minimaliojo darbo užmokesčio įšaldymo (dėl pandemijos), kuris atspindėjo darbo užmokesčio ir našumo pokyčius, taip pat kitus rodiklius, pagrįstus duomenimis iki 2021 m. pirmojo pusmečio. Paspartindamos įprastą minimaliojo darbo užmokesčio atnaujinimo procedūrą, kad būtų sušvelnintas didelės infliacijos poveikis mažas pajamas gaunantiems darbuotojams, valdžios institucijos įsipareigojo laikytis Įstatymu 4172/13 nustatyto minimaliojo darbo užmokesčio nustatymo proceso. Valdžios institucijos taip pat nurodė, kad galimas minimaliojo darbo užmokesčio koregavimas gegužės mėn. užtikrins konkurencingumą ir jo fiskalinės išlaidos, be kita ko, susijusios su viešojo sektoriaus darbo užmokesčio išlaidomis, bus ribotos. Tikimasi, kad po šių konsultacijų padidintas minimalusis darbo užmokestis bus paskelbtas 2022 m. balandžio mėn. ir įgyvendintas nuo kito mėnesio.

·Labai vėluojama priimti naująjį Teisingumo sistemos organizavimo kodeksą ir Teismo pareigūnų statutą. Iš pradžių Kodeksas turėjo įsigalioti 2021 m. rugsėjo mėn., bet vėliau jo įsigaliojimas buvo atidėtas iki 2022 m. sausio mėn. Šiuo metu valdžios institucijos Kodeksą Parlamentui planuoja pateikti iki 2022 m. balandžio mėn. pabaigos. Papildomą vėlavimą valdžios institucijos sieja su redagavimo ir konsultacijų suvaržymais. Be kita ko, tikimasi, kad Kodeksas padės sumažinti iššūkius, patiriamus sprendžiant susikaupusių neišnagrinėtų fizinių asmenų nemokumo bylų problemas, stebimas pagal finansų politikos įsipareigojimą, nes persvarstytos drausminės ir paaukštinimo taisyklės skatins teisėjus griežčiau laikytis aukštų profesinių standartų. Jo priėmimas taip pat yra būtina sąlyga siekiant įvykdyti didelę įsipareigojimo kovoti su korupcija dalį. Valdžios institucijos primygtinai raginamos skubiai baigti rengti Kodeksą, atsižvelgiant į jo esminę svarbą veiksmingam teisingumo sistemos veikimui.

·Valdžios institucijos priėmė du antrinės teisės aktus, kurie yra itin svarbūs įgyvendinant naująjį viešųjų pirkimų įstatymą, o galutinis teisės aktas dar nepriimtas. Du priimti bendri ministrų sprendimai susiję su privačiojo sektoriaus inžinierių, atliekančių viešuosius darbus ir tyrimus, sertifikavimo sistemos sukūrimu. Tačiau trečiojo dar nepriimto bendro ministrų sprendimo, susijusio su naujo juridinio asmens įsteigimu naujai integruotai IT sistemai kurti ir prižiūrėti, priėmimas buvo atidėtas ir dabar tikimasi, kad jis bus priimtas netrukus.

·Pirminės sveikatos priežiūros reformos pažanga nedidelė. Kartu su galutiniu pirminės teisės akto projektu valdžios institucijos jau parengė antrinės teisės akto projektą, kuriame išdėstyti pagrindiniai pacientų registravimo ir bendrosios praktikos gydytojų pirmosios grandies funkcijos bruožai, nors kai kurie pagrindiniai sistemos parametrai vis dar iki galo neapibrėžti. Valdžios institucijos raginamos laiku taikyti pakankamas paskatas, kad būtų ribojamas naudojimasis specialistų paslaugomis nesikreipiant į šeimos gydytoją, kartu užtikrinant vienodą sveikatos priežiūros prieinamumą, ir įgyvendinti privalomą pacientų registraciją, kaip numatyta galiojančioje teisinėje sistemoje. Valdžios institucijos įsipareigojo 2022 m. vasario mėn. pabaigoje arba kovo mėn. pradžioje pradėti viešas konsultacijas dėl teisės akto, o netrukus po to, iki 14-osios ataskaitos pateikimo, jį priimti. Reforma bus pradėta įgyvendinti vėliau ir bus toliau atidžiai stebima.

·Vėluojama diegti naują Nepriklausomos valstybės pajamų institucijos mokesčių surinkimo IT sistemą. Taip yra dėl to, kad rangovas vėluoja pateikti galutinę išsamią ištisinio mokesčių surinkimo IT sistemos versiją, kurią dabar numatyta pateikti 2022 m. birželio mėn. Todėl dabar tikimasi, kad šią naują IT sistemą, kurią buvo planuota įdiegti 2022 m. balandžio mėn. pabaigoje, bus galima pradėti visapusiškai naudoti iki 2022 m. rugsėjo mėn. pabaigos. Tačiau Nepriklausoma institucija vis dar planuoja, kad jos centrinės ir decentralizuotos tarnybos, įskaitant surinkimo ir grąžinimo direktoratą ir surinkimo operacijų skyrių, iki 2022 m. balandžio mėn. pradės naudotis kai kuriomis šios sistemos funkcijomis.

·Privalomo e. dokumentų teikimo administraciniuose teismuose įgyvendinimas vyksta sparčiai ir turėtų būti baigtas iki 2022 m. balandžio mėn. Atėnuose pradėjo veikti e. įrašų platforma, kuria naudodamiesi suinteresuotieji subjektai gali registruotis ir stebėti bylų nagrinėjimo teismuose eigą, o jos funkcijos bus palaipsniui pradėtos taikyti visoje Graikijos teritorijoje, be to, jau veikia visa e. santuokos nutraukimo procedūra.

MAKROEKONOMINIAI POKYČIAI

Dėl gerų eksporto rezultatų ir privataus vartojimo 2021 m. trečiąjį ketvirtį ekonomika toliau augo. 2021 m. trečiąjį ketvirtį augimą (2,7 %, palyginti su ankstesniu ketvirčiu) taip pat skatino spartus turizmo pajamų atsigavimas, o prekių eksportas išliko atsparus, nepaisant kliūčių vertės grandinėse. Investicijos taip pat turėjo teigiamą poveikį, nors pradinis taškas buvo ir palyginti žemas. Manoma, kad neseniai atsiradusi omikron atmaina ir su tuo susijusios 2021 m. gruodžio mėn. sugriežtintos plitimo valdymo priemonės turėjo neigiamos įtakos augimui paskutinįjį 2021 m. ketvirtį, tačiau tikimasi, kad šis poveikis iš esmės išnyks per 2022 m. pirmąjį ketvirtį. Apskritai prognozuojama, kad 2021 m. realusis BVP atsigavo 8,5 %, o ekonomika jau 2021 m. trečiąjį ketvirtį pasiekė iki pandemijos buvusį aktyvumo lygį.

Prognozuojama, kad 2022 m. augimas bus skatinamas šalies vidaus veiksnių, o jį palaikys investicijų ir reformų pagal Ekonomikos atkūrimo ir atsparumo didinimo priemonę įgyvendinimo paskatos. Prognozuojama, kad išorės aplinka ir toliau bus palanki, nes tikimasi, kad turizmo sektorius atgaus didelę dalį pandemijos metu patirtų nuostolių, o prekių eksportas ir toliau demonstruos gerus praėjusių metų rezultatus. Apskaičiuota, kad per visus 2022 m. realiojo BVP augimas sieks 4,9 %. 2021 m. trečiąjį ketvirtį užimtumas padidėjo 4,9 %, palyginti su 1,9 % antrąjį ketvirtį. Nors užimtumas beveik pasiekė prieš pandemiją buvusį lygį, pandemijos metu prarasta aktyvi darbo jėga dar nėra visiškai atkurta. Numatoma, kad 2021 m. namų ūkių realiosios disponuojamosios pajamos labai padidės, o 2022 m. toliau augs. 2021 m. antrąjį pusmetį infliacija pastebimai didėjo dėl kylančių naftos ir dujų kainų, tačiau tikimasi, kad vėliau 2022 m., mažėjant tarptautinėms kainoms, šis spaudimas sumažės. Komisijos žiemos tarpinėje prognozėje numatoma, kad 2022 m. infliacija bus didžiausia ir sieks 3,1 %.

Minėtas pranešimas apie minimaliojo darbo užmokesčio didinimą 2022 m. gegužės mėn. paskelbtas didėjančios infliacijos ir tvirto ekonomikos atsigavimo sąlygomis. Pagal Įstatymą 4172/13, kuriame nustatytas minimaliojo darbo užmokesčio peržiūros procesas, teisės aktais nustatyto minimaliojo darbo užmokesčio dydis turėtų būti nustatomas atsižvelgiant į ekonomikos būklę ir augimo perspektyvų raidą, visų pirma į našumo, infliacijos, konkurencingumo, užimtumo, nedarbo, pajamų ir darbo užmokesčio pokyčius. Konkurencingumas, vertinamas pagal vienetui tenkančias darbo sąnaudas(), nuo 2018 m. pagerėjo daugiausia dėl sumažėjusio realiojo atlygio vienam darbuotojui, nes realusis darbo užmokestis išliko kontroliuojamas, o užimtumas didėjo. Laikinas sukrėtimas dėl pandemijos 2020 m. smarkiai padidino vienetui tenkančias darbo sąnaudas, nes atlygis vienam darbuotojui iš esmės nepakito dėl valdžios institucijų taikomų neatidėliotinos paramos priemonių. Manoma, kad 2021 m. našumas beveik visiškai atsigavo, o jo augimo tempas išliks aukštas, prie to prisidės ir investicijos, įgyvendinamos pagal Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Kaip parodyta 1 diagramoje, nuo 2018 m. Graikijoje apskritai užfiksuotas didelis konkurencingumo augimas. Nepaisant šio pagerėjimo, Graikijos eksporto bazėje vis dar vyrauja technologiškai nesudėtingi produktai, o eksporto ir BVP santykis yra mažas, nors pastaruoju metu padėtis pagerėjo. Be to, pagal ciklą pakoreguotas() einamosios sąskaitos deficitas 2020 m. buvo didelis (‑11,8 % BVP pagal nacionalines sąskaitas) ir tebėra gerokai mažesnis už reikalaujamą lygį, kad būtų pasiekta apdairi grynoji tarptautinių investicijų pozicija. Nominalusis minimalusis darbo užmokestis daugumoje euro zonos valstybių narių (11 iš 15 valstybių narių, taikančių kolektyvinių derybų procesą) 2021 m. padidėjo nuo 0,3 % Nyderlanduose iki 16,3 % Latvijoje.

1 diagrama.Realusis efektyvusis valiutos kursas, pagrįstas vienetui tenkančiomis darbo sąnaudomis (19 prekybos partnerių – euro zona) (2017 m. 1 ketv. = 100) Šaltinis – Europos Komisija Pastaba. Realusis efektyvusis valiutos kursas, pagrįstas vienetui tenkančiomis darbo sąnaudomis, apibrėžiamas kaip realiojo efektyviojo valiutos kurso (valiutos vertės ir euro zonos prekybos partnerių svertinio vidurkio) santykis, padalytas iš vienetui tenkančių darbo sąnaudų. Šis rodiklis parodo, kas lemia nuolatinius kiekvienos valstybės narės sąnaudų konkurencingumo pokyčius, palyginti su jos pagrindiniais prekybos partneriais.

Prognozei kylanti rizika išlieka didelė. Nepaisant geresnių, nei tikėtasi, ekonomikos rezultatų per pirmuosius tris 2021 m. ketvirčius, pandemijos raida tiek vidaus, tiek tarptautiniu lygmenimis yra nuolatinis neapibrėžtumo šaltinis, turint omenyje tiek atvykstančius turistus, tiek galimą tolesnį su pasiūla susijusių kliūčių aktualumą, o pažeidžiamumas išlieka. Be to, prognozuojama, kad pastebimai padidėjusios gamybos sąnaudos turės tik nedidelį neigiamą poveikį gamybai, atsižvelgiant į dabartinę informaciją apie gamintojų nuotaikų į ateitį orientuotus rodiklius. Kita vertus, pandemijos metu namų ūkių sukauptos santaupos galėtų padėti aktyviau realizuoti dalį ankstesniais laikotarpiais atidėtų pirkinių, nes gerėja namų ūkių išlaidų galimybės. Nuo 2020 m. trečiojo ketvirčio geri prekių eksporto rezultatai galėtų rodyti struktūrinį eksporto bazės pagerėjimą, tai matyti ir iš nuolat didėjančios eksporto rinkos dalies. Tai galėtų būti papildomos teigiamos rizikos šaltinis.

1 lentelė.Pagrindinių makroekonominių kintamųjų santrauka (%) Šaltinis – Europos Komisija

FISKALINIAI POKYČIAI

Ankstyvas fiskalinių ir ekonominių duomenų vertinimas leidžia tikėtis gerų visų 2021 m. fiskalinių rezultatų. Primenama, kad Komisijos rudens prognozėje numatomas pirminis deficitas (stebimas vykdant griežtesnę priežiūrą): 2021 m. – 7,6 % BVP dydžio, 2022 m. – 1,2 % BVP dydžio, o 2023 m. numatomas 1,5 % BVP pirminis perteklius. Kalbant apie 2021 m. išlaidų pokyčius, kai kurios neatidėliotinos paramos priemonės buvo įgyvendinamos laipsniškiau, nei buvo numatyta rudens prognozėje, todėl maždaug 0,1 % BVP vertės mokėjimai iš 2021 m. perkelti į 2022 m. Be to, kai kurių priemonių fiskalinės išlaidos buvo mažesnės, nei tikėtasi, ir bendros priemonių išlaidos 2021 m. sumažėjo dar 0,1 % BVP. Kartu 2021 m. valstybės pajamos buvo beveik 1,2 % BVP didesnės, nei numatyta Komisijos rudens prognozėje. Tai daugiausia lėmė didelės pelno mokesčio pajamos, nes 2020 m. įmonių pelningumas, nuo kurio priklauso 2021 m. mokėtinos 2020 m. mokestinės prievolės įvykdymas, sumažėjo ne tiek daug, kaip tikėtasi iš pradžių. Be to, kitų pajamų mokesčių ir PVM pajamos buvo didesnės, nei tikėtasi, daugiausia dėl geresnio, nei prognozuota, makroekonominio augimo. Šiuos veiksnius iš dalies kompensavo išlaidos, susijusios su 250 EUR subsidija vienam asmeniui, kurią vyriausybė skyrė mažas pajamas gaunantiems vyresnio amžiaus asmenims ir neįgalumo pašalpas gaunantiems asmenims, siekdama neutralizuoti padidėjusios infliacijos poveikį.

Didžioji dauguma neatidėliotinų priemonių buvo laipsniškai panaikintos iki 2021 m. pabaigos. Vadovaujantis ankstesniais planais, 2022 m. namų ūkiams ir įmonėms remti bus toliau taikomas tik ribotas laikinųjų ir tikslinių su pandemija susijusių neatidėliotinų priemonių rinkinys, kurio fiskalinės išlaidos sudarys apie 1,7 % BVP. Tačiau, atsižvelgiant į neseniai atsiradusią omikron atmainą, kai kurios priemonės, pavyzdžiui, darbo sutarčių sustabdymas, sutrumpinto darbo laiko tvarka ir samdos subsidijavimo schema, buvo pratęstos. Sveikatos priežiūros sistemai ir toliau bus teikiama didesnė parama, todėl 2022 m. fiskalinės išlaidos padidės dar 0,15 % BVP. Grąžintinas avansas turėjo būti pradėtas grąžinti 2022 m. sausio mėn., tačiau vėluojant įdiegti IT sistemą grąžinimo tikimasi tik nuo 2022 m. vidurio. Šio vėlavimo fiskalinis poveikis 2022 m. bus labai nedidelis – apie 40 mln. EUR. Galiausiai valdžios institucijos taip pat planuoja priimti ENFIA nuosavybės pajamų mokesčio reformą, kurios nuolatinės fiskalinės išlaidos sieks apie 0,1 % BVP.

Reaguodamos į padidėjusias elektros energijos kainas, valdžios institucijos sukūrė naują automatinį paramos mechanizmą, kad sumažintų namų ūkių ir įmonių išlaidų padidėjimą. Ši schema pakeičia 2021 m. įvestą laikiną subsidijavimo schemą ir pagal ją teikiama subsidija, susijusi su dabartinių elektros energijos kainų padidėjimu virš tam tikros ribos. Šią subsidiją namų ūkiai gali gauti tik už pirmąjį gyvenamąjį būstą. Subsidija padengs 80 % padidėjimo, viršijančio ribą, už suvartotas pirmąsias 150 KWh per mėnesį ir 60 % padidėjimo už kitas 150 KWh. Pažeidžiami namų ūkiai gaus didesnę subsidiją, padengiančią 90 % padidėjimo už pirmąsias 300 KWh. Įmonėms planuojama bendra visų kategorijų subsidija, apimanti atitinkamai 50 % ir 30 % kainų padidėjimo per 2022 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirtį. Remiantis atsinaujinančiųjų energijos išteklių operatoriaus didmeninių elektros energijos kainų prognoze, bendra subsidijų suma iki 2022 m. liepos mėn. gali siekti 1 mlrd. EUR (0,5 % BVP). Subsidijavimo schema buvo pritaikyta taip, kad būtų neutrali fiskaliniu požiūriu, nes jos išlaidas padengs numatomos didesnės pajamos iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos. Tikimasi, kad papildomos pajamos iš apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos taip pat padengs šildymo subsidijos, teikiamos siekiant sumažinti staigaus gamtinių dujų kainų padidėjimo poveikį, išlaidas. Subsidijos tikriausiai atitinka Komisijos komunikate dėl augančių energijos kainų problemos sprendimo ( ) pateiktas gaires, nes jos yra laikinos ir bus iš naujo vertinamos kas mėnesį.

Fiskalinė rizika išlieka didelė. Neapibrėžtumas dėl pandemijos raidos tebėra pagrindinis trumpalaikės rizikos veiksnys, visų pirma kiek tai susiję su tolesnių paramos priemonių poreikiu ir galimu valstybės garantijų, suteiktų pandemijos metu, aktyvavimu. Naują elektros energijos subsidijavimo schemą reikės atidžiai stebėti, atsižvelgiant į jos didumą, visų pirma asignuotųjų pajamų srautų, kurie, kaip tikimasi, padengs šias subsidijas, pakankamumą, kartu užtikrinant, kad atsinaujinančiųjų energijos išteklių sąskaita netaptų deficitine. Palyginti su ankstesne ataskaita, kiti rizikos veiksniai išlieka nepakitę, ypač neseniai patvirtintos arba planuojamos finansų politikos priemonės, įskaitant pažeidžiamiems skolininkams priklausančio nekilnojamojo turto pardavimo ir atgalinės nuomos schemą, gali turėti deficitą ir skolą didinantį poveikį, priklausomai nuo jų galutinės statistinės klasifikacijos. Papildomas neapibrėžtumas susijęs su nebaigtomis nagrinėti teisinėmis bylomis, be kita ko, dėl kompensacijos atgaline data už pensijų sumažinimą ir bylinėjimosi su Viešąja nekilnojamojo turto bendrove (ETAD). Be to, tikėtina, kad didesnės, nei tikėtasi, valstybės pajamos bus perkeltos į 2022 m., nes jos gali rodyti, kad mokesčių bazei krizė padarė mažesnį poveikį, nei manyta iš pradžių.

VALSTYBĖS FINANSAVIMAS

Pajamingumo skirtumai padidėjo, tačiau tebėra mažesni už 2019 m. prieš pandemiją pasiektą vidutinį lygį. 2021 m. gruodžio mėn. Europos Centrinio Banko valdančioji taryba nusprendė ( ) 2022 m. kovo mėn. pabaigoje nutraukti grynojo turto pirkimą pagal specialiąją pandeminę pirkimo programą ir bent iki 2024 m. pabaigos reinvestuoti pagal šią programą įsigytų vertybinių popierių, kurių terminas sueina, pagrindines sumas. Atsižvelgdama į tai, Valdančioji taryba paaiškino, kad tuo atveju, jei dėl pandemijos atsinaujintų rinkos susiskaidymas, reinvesticijos bet kuriuo metu gali būti lanksčiai koreguojamos atsižvelgiant į laiką, turto klases ir jurisdikcijas ir, be išpirkimo terminų pratęsimo, galėtų apimti Graikijos išleistų obligacijų pirkimą. Nepaisant to, kad Europos Centrinis Bankas ir toliau perka Graikijos vyriausybės obligacijų turtą, ir atsižvelgiant į padidėjusį nenorą rizikuoti finansų rinkose didėjant neapibrėžtumui dėl ekonomikos ir infliacijos perspektyvų, obligacijų pajamingumo skirtumas, palyginti su Vokietijos vyriausybės obligacijomis, didėjo ir 2022 m. vasario mėn. pradžioje viršijo 200 bazinių punktų 10 metų trukmės obligacijoms.

2021 m. Graikija sėkmingai įvykdė likvidumo valdymo operaciją. Po ankstesnio 2017 m. įvykdyto obligacijų keitimo, susijusio su vadinamosiomis pakopinės palūkanų normos obligacijomis (angl. step-bonds), dabar Graikijai pavyko pakeisti 3 mlrd. EUR iš likusių 4 mlrd. EUR vertės pakopinės palūkanų normos obligacijų. Šiuo pakeitimu šių įsipareigojimų vidutinis svertinis terminas pailgėjo nuo aštuonerių iki trylikos metų. Kadangi kai kurie obligacijų turėtojai už savo obligacijas gavo grynųjų pinigų, valdžios sektoriaus skola sumažėjo maždaug 1 mlrd. EUR.

Naujomis obligacijų emisijomis prisidedama prie didelių grynųjų pinigų atsargų. Atsižvelgiant į lūkesčius, grindžiamus biudžeto pajamų ir išlaidų sezoniškumu ir skolos grąžinimo grafiku, 2021 m. paskutinįjį ketvirtį grynųjų pinigų atsargos sumažėjo ir gruodžio mėn. sudarė 31,6 mlrd. EUR ( ). Tai šiek tiek daugiau nei prieš metus buvęs lygis. Valstybės skolos valdymo agentūra paskelbė 2022 m. finansavimo strategiją. Remdamasi planu, Graikija tikisi 2022 m. atviroje rinkoje surinkti 12 mlrd. EUR, t. y. šiek tiek mažiau nei 2021 m. surinkta suma. 2022 m. sausio mėn. šį planą pradėta įgyvendinti sėkmingai išleidus 10 metų trukmės 3 mlrd. EUR vertės obligaciją, kurios pelningumas siekė 1,8 %.

SKOLOS TVARUMO ANALIZĖ

Atnaujinta skolos tvarumo analizė rodo, kad, palyginti su 12-ąja ataskaita, rizika nepasikeitė, tačiau neapibrėžtumas tebėra didelis. Dabartinė analizė yra iš dalies atnaujinta 12-ojoje ataskaitoje paskelbta informacija. Atnaujinta informacija apima naujausios likvidumo valdymo operacijos duomenis ir naujausią obligacijų emisiją, o makroekonominiai, finansiniai ir fiskaliniai kintamieji ir toliau grindžiami Komisijos 2021 m. rudens prognoze. Trumpalaikė rizika skolos tvarumui išlieka nedidelė, tačiau pagal alternatyvius scenarijus rizika ilguoju laikotarpiu yra didesnė. Pagal pagrindinį scenarijų skola mažėja nuo 203 % BVP 2021 m. iki maždaug 55 % BVP 2060 m., o bendrieji finansavimo poreikiai ilguoju laikotarpiu išlieka mažesni nei 15 % BVP. Pagal didesnio rizikos priedo scenarijų skola iki 2060 m. sumažės iki 90 % BVP, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo šio amžiaus 4-ojo dešimtmečio svyruos ties 18 % BVP. Pagal mažo augimo scenarijų skolos lygis nesistabilizuoja, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo 2050 m. nuolat viršija 20 % BVP. Pagal alternatyvius scenarijus galimi palūkanų normų padidėjimai vidutiniu laikotarpiu ir lėtesnis ekonomikos augimas galėtų neigiamai paveikti skolos tvarumą. Visa atnaujinta informacija, įskaitant makroekonomines, finansines ir fiskalines prielaidas, bus pateikta kitoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje.