/* KOM/2011/0154 galutinis */ 2011 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 2 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.25 KOM(2011) 154 galutinis 2011 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 2 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija (pateikta Komisijos) 2011 M. BENDROJO BIUDŽETOTAISOMOJO BIUDŽETO NR. 2 PROJEKTAS IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUSIII skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: - Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[1], ypač į jo 37 straipsnį, - 2010 m. gruodžio 15 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2011 finansinių metų bendrąjį biudžetą, - 2011 m. sausio 14 d. priimtą Taisomojo biudžeto Nr. 1/2011[2] projektą, Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2011 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm ). Informacijai skirtas suvestinės pagal skirsnius pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. Įvadas 3 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 3 2.1. Slovėnija 3 2.2. Kroatija 4 2.3. Čekija 4 2.4. Išvada 4 3. Finansavimas 4 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas 4 1. ĮVADAS 2011 m. Taisomojo biudžeto Nr. 2 projekte numatyta iš ES solidarumo fondo mobilizuoti 19 546 647 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų Slovėniją, Kroatiją ir Čekiją nusiaubusių liūčių padariniams likviduoti. 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas 2.1. Slovėnija 1. Paraišką Komisija gavo 2010 m. lapkričio 26 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. rugsėjo 17 d. Slovėnijos valdžios institucijos prašo pagalbos dėl potvynių, kuriuos sukėlė 2010 m. rugsėjo 17 d.–2010 m. rugsėjo 20 d. liūtys, padarytos žalos. 2. Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. 3. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Slovėnijos valdžios institucijos įvertino 251 300 861 EUR. Ši suma sudaro 2010 m. 115,45 % Slovėnijai taikomos įprastinės 217,669 mln. EUR dydžio ribos, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos (t. y. 0,6 % Slovėnijos BNP, remiantis 2008 m. duomenimis). 4. Kadangi apskaičiuota 251,3 mln. EUR bendra tiesioginė žala viršija ribą, taikomą Slovėnijai, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos, nelaimė laikoma didele gaivaline nelaime pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 sąlygas ir priskiriama pagrindinei Solidarumo fondo taikymo sričiai. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. 5. Kiek tai susiję su nelaimės poveikiu, potvynis turėjo padarinių 137 iš 210 Slovėnijos savivaldybių ir padarė didelės žalos infrastruktūrai, įmonėms ir privačiajam turtui. Iš viso apsemtas 8 241 pastatas, įskaitant 127 įmonių patalpas. Infrastruktūrai padaryta žala: apgadintas 91 tiltas ir 550 km valstybinės reikšmės kelių bei 2 000 km vietos reikšmės kelių. 296 gyventojai evakuoti iš savo namų. Be to, kai kuriose vietovėse padaryta žala Slovėnijos kultūros paveldui, įskaitant užtvindytą visą istorinį Kostanjevica na Krki ir Krško miestų centrą bei žalą Salt Pans prie Pirano. Slovėnijos valdžios institucijos pateikė kruopščiai parengtą paraišką ir įtikinamų šios nelaimės masto įrodymų. 6. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį numatomos reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos yra 171,3 mln. EUR, kurios skirstomos pagal operacijų rūšį. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (per 73 mln. EUR) susijusi su vandens tiekimo ir nuotekų tvarkymo išlaidomis. 7. Nukentėjęs regionas atitinka konvergencijos regionų reikalavimus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. Slovėnijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą potvynių padariniams šalinti naudoti kitus Bendrijos finansavimo šaltinius. 8. Slovėnijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.2. Kroatija 2010 m. rugsėjo 17–22 d. liūtys Kroatijoje sukėlė didelius potvynius, ypač Vakarų Kroatijoje. Dėl nelaimės padaryta didelė žala infrastruktūrai, žemės ūkio sektoriui ir privačiajam turtui. 9. Paraiška finansinei paramai iš Europos Sąjungos solidarumo fondo gauti Komisijai pateikta 2010 m. lapkričio 25 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. rugsėjo 17 d. 10. Tai – gaivalinė nelaimė. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 47 002 839 EUR. Kadangi ši suma neviršija nustatytos 275,804 mln. EUR ribos (t. y. 0,6 % Kroatijos BNP 2008 m.), ši nelaimė nelaikoma didele gaivaline nelaime pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2012/2002. Tačiau Kroatija nukentėjo dėl tų pačių potvynių, dėl kurių Slovėniją ištiko didelė nelaimė. Todėl buvo nustatyta, kad šis atvejis atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje nustatytą sąlygą, pagal kurią išimties tvarka kaimyninė šalis, nukentėjusi dėl tos pačios nelaimės, taip pat gali gauti Solidarumo fondo paramą. Kadangi su Kroatija vyksta stojimo į ES derybos, šalis turi teisę gauti paramą iš ES Solidarumo fondo. 11. Potvynio poveikį ir padarinius Kroatijos valdžios institucijos įvertino taip: apsemta daugiau negu tūkstantis privačių būstų (namų ir butų) ir reikėjo evakuoti daug šeimų. Pranešta, kad potvynis daug žalos padarė Novigrado muziejui „Lapidarium“. Didelės žalos padaryta energetikos, vandens tiekimo ir nuotekų infrastruktūrai, transporto, švietimo ir sveikatos priežiūros infrastruktūrai, dėl to, pvz., nutrūkdavo elektros energijos tiekimas, sustodavo kelių eismas ir būdavo sunku imtis neatidėliotinų veiksmų. Vis dėlto didžiausia žala (t. y. per 7 mln. EUR bendros žalos) padaryta ūkininkavimo sektoriui. 12. Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 28 647 292 EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų rūšį. Apskaičiuota, kad didžioji dalis išlaidų – daugiau kaip 16 mln. EUR – tenka nelaimės nusiaubtų zonų valymo operacijoms. 13. Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad skubiai šalinant potvynių padarinius, kitos Bendrijos lėšos (pvz., PNPP lėšos) panaudotos nebuvo. 2.3. Čekija 2010 m. rugpjūčio mėn. pradžioje Čekijos šiaurinėse dalyse dėl nepaprastai smarkios liūties upės išsiliejo iš krantų, priversdamos žmones palikti savo namus ir padarydamos daug žalos viešajai infrastruktūrai, privatiems būstams, žemės ūkiui ir įmonėms. 14. Paraišką Komisija gavo 2010 m. spalio 14 d., nepasibaigus 10 savaičių galutiniam terminui po pirmosios žalos, kuri buvo užfiksuota 2010 m. rugpjūčio 7 d. 15. Tai – gaivalinė nelaimė, todėl ji patenka į Solidarumo fondo taikymo sritį. 16. Nelaimės padarytą bendrą tiesioginę žalą Čekijos valdžios institucijos įvertino 436 477 560 EUR. Ši suma sudaro 53 % Čekijai taikomos įprastinės 2010 m. 824,03 mln. EUR dydžio ribos, kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2008 m. duomenimis). 17. Bendra žalos suma yra mažesnė nei nustatyta riba Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti, todėl paraiška išnagrinėta remiantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytu „ypatingos nelaimės“ regione kriterijumi, kuriuo nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šiuos kriterijus regionas gali išskirtinai pasinaudoti fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo gaivalinės, kuri padarė žalos daugumai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei jo ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ar atokiausieji regionai, apibrėžti Sutarties 349 straipsnyje. Nukentėjusios Čekijos vietovės į šią kategoriją nepatenka. Reglamente raginama labai atidžiai nagrinėti paraiškas, kurios pateikiamos remiantis „ypatingos nelaimės“ regione nuostatomis. 18. Kaip nurodyta Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje (2002–2003 m.)[3], Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti svarbius regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o paramos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant svarbiems regioniniams įvykiams. Paraiškoje nurodyta, kad potvynis apėmė ištisinę Čekijos vietovę, būtent Libereco regioną ( Liberecký kraj ) ir kaimyninį Dečino rajoną, kuris priklauso Ūsčio prie Labės regionui ( Ústecký kraj ). Libereco regionas ribojasi su Lenkija ir Vokietija, o Dečino rajonas – su Vokietija. Daugiausia kritulių iškrito ir didžiausias potvynis buvo Nisos upės baseine ir iš dalies Elbės upės baseine. 19. Viena iš Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytų sąlygų Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti – padaryta žala didžiajai daliai regiono, dėl kurio teikiama paraiška, gyventojų. Čekijos paraiškoje teigiama, kad Libereco regione tiesiogiai nukentėjo 262 088 gyventojai 81 savivaldybėje (iš bendro 439 027 gyventojų skaičiaus). Dečino rajone nukentėjo beveik 90 % visų gyventojų 43 savivaldybėse. Pateikti įtikinami įrodymai, kurie priimtini. 20. Kiek tai susiję su reikalavimu parodyti sunkius ir ilgalaikius padarinius gyvenimo sąlygoms bei regiono ekonominiam stabilumui, paraiškoje pabrėžta, kad sugriauta svarbi (pvz., transporto, vandens ir energijos tiekimo) infrastruktūra, nukentėjo įmonės, didelė žala padaryta daugelio šeimų būstams. Pranešta, kad žala padaryta iš viso 3 239 namams ir 220 daugiabučių Libereco regione, 1 199 namams ir 48 daugiabučiams Dečino rajone; daugelio jų nebegalima suremontuoti. Beveik 2 500 asmenų reikėjo suteikti laikiną būstą. Dujų ir elektros energijos tiekimas sutriko, užteršta daug asmeninio naudojimo geriamojo vandens šulinių. Libereco regione sugriauti 7 tiltai ant pagrindinių kelių ir 198 tiltai – ant antrinės reikšmės kelių. Dečino rajone sugriauti 146 tiltai. Apgadinta 195 km kelių. Keliems mėnesiams uždarytas geležinkelio ruožas. Privačios įmonės prarado mašinas, įrenginius, inventorių arba atsargas, kurių dauguma nebuvo apdraustos, dabar joms kilo pavojus užsidaryti. Didžiausia žala užimtumui – turizmo sektoriuje, kuris vienas iš svarbiausių ekonominių veiksnių šiame regione. Dėl potvynių turistų skaičius Libereco regione sumažėjo daugiau negu 40 %. Didelė žala taip pat padaryta turizmo infrastruktūrai. Žemės ūkio srityje sunaikinta 165,5 ha žemės ūkio paskirties žemės, prarasta 400 ha grūdų ir 100 ha rapsų derliaus. Iš viso Libereco regione per du mėnesius po potvynio ekonomika nusmuko 15 %. Be to, ekonomikai atsigauti labai trukdo pastarųjų metų ekonomikos nuosmukis ir viešųjų lėšų trūkumas kuo skubiau pagrindinei infrastruktūrai atkurti ir kitiems nuostoliams atlyginti. Numatoma, kad prireiks kelerių metų, kol sąlygos bus visiškai atkurtos. 21. Pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį reikalavimus atitinkančių operacijų išlaidos yra 334 772 020 EUR, kurios skirstomos į 4 kategorijas: A) iškart atstatyti, kad veiktų infrastruktūra, B) suteikti laikinas patalpas ir finansavimą gelbėjimo tarnyboms, C) iškart pasirūpinti kultūros paveldo prevencine infrastruktūra ir neatidėliotinos apsaugos priemonėmis, D) išvalyti nelaimės ištiktas vietoves, taip pat gamtos zonas. Didžioji gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (195 mln. EUR) susijusi su transporto infrastruktūros išlaidomis. 22. Nukentėjęs regionas atitinka konvergencijos regionų reikalavimus pagal struktūrinių fondų (2007–2013 m.) nuostatas. Čekijos valdžios institucijos paskelbė, kad finansinės priemonės nebus perkeltos atitinkamoms vietovėms. 23. Dėl galimo reikalavimų atitinkančių nuostolių padengimo draudimo lėšomis Čekijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančios žalos draudimas nepadengs. 2.4. Išvada Dėl pirmiau nurodytų priežasčių siūloma pritarti Slovėnijos, Kroatijos ir Čekijos paraiškoms dėl 2010 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn. potvynių sukeltų nelaimių ir siūlyti kiekvienu iš šių atvejų mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas. 3. Finansavimas Bendras metinis Solidarumo fondo biudžetas – 1 000 mln. EUR. Pagrindinė fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos fondo lėšoms mobilizuoti, ir 6 %, jei riba viršyta. Nustatant asignavimus ypatingoms nelaimėms regione arba nelaimėms kaimyninėse šalyse buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Šiuo atveju siūloma taikyti tokias pačias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: (EUR) | Valstybė gavėja | Tiesioginė žala | Riba | Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu | Suma, pagrįsta 6 % koeficientu | Bendra siūlomos pagalbos suma | Slovėnija. 2010 m. rugsėjo mėn. potvynis, didelė nelaimė | 251 300 861 | 217 669 000 | 5 441 725 | 2 017 912 | 7 459 637 | Kroatija. 2010 m. rugsėjo mėn. potvynis, kaimyninės šalies kriterijus | 47 002 839 | 275 804 000 | 1 175 071 | - | 1 175 071 | Čekija. 2010 m. rugpjūčio mėn. potvynis | 436 477 560 | 824 029 000 | 10 911 939 | - | 10 911 939 | Iš viso | 19 546 647 | Išmokėjus šią kompensaciją paskutinio metų ketvirčio asignavimams liks dar mažiausiai 25 % Europos Sąjungos solidarumo fondo lėšų, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 4 straipsnio 2 dalį. 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2011 m. finansinė programa | 2011 m. biudžetas (įsk. TBP Nr. 1/2011) | TBP Nr. 2/2011 | 2011 m. biudžetas (įsk. TBP Nr. 1–2/2011) | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |12 987 000 000 | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | | |13 520 566 270 |11 627 802 798 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |50 987 000 000 | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | |50 980 593 784 |41 652 094 626 | | Iš viso | 63 974 000 000 | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | |64 501 160 054 |53 279 897 424 | | Marža[4] | | |-27 160 054 | | | | -27 160 054 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš kurių su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |47 617 000 000 | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | |42 891 201 900 |42 788 499 841 | | Iš viso | 60 338 000 000 | |58 659 248 389 |56 378 918 184 | | | 58 659 248 389 |56 378 918 184 | | Marža | | |1 678 751 611 | | | | 1 678 751 611 | | | 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |1 206 000 000 | |1 138 954 740 |813 277 345 | | |1 138 954 740 |813 277 345 | |3b. Pilietybė |683 000 000 | |861 459 910 |824 531 910 |+18 371 576 |+18 371 576 |879 831 486 |842 903 486 | | Iš viso | 1 889 000 000 | |2 000 414 650 |1 637 809 255 |+18 371 576 |+18 371 576 |2 018 786 226 |1 656 180 831 | | Marža[5] | | |67 148 260 | | | |67 148 260 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[6] |8 430 000 000 | | 8 758 125 360 |7 241 353 503 |+1 175 071 |+1 175 071 | 8 759 300 431 |7 242 528 574 | | Marža | | | -70 439 377 | | | | -70 439 377 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[7] |8 334 000 000 | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | |8 172 839 289 |8 171 544 289 | | Marža | | | 243 160 711 | | | | 243 160 711 | | | IŠ VISO | 142 965 000 000 |134 280 000 000 |142 091 787 742 |126 709 522 655 |+19 546 647 |+19 546 647 |142 111 334 389 |126 729 069 302 | | Marža | | | 1 996 461 151 |7 934 866 238 | | | 1 996 461 151 |7 915 319 591 | | [1] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [2] COM(2011) 9. [3] 2002–2003 m. metinė ataskaita ir Patirties, įgytos per vienerius metus taikant naująją priemonę, ataskaita, COM(2004) 397 galutinis, 2004 m. gegužės 26 d. [4] Skaičiuojant 1a išlaidų kategorijos maržą (500 mln. EUR), į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Viršutinę ribą viršijanti 34 mln. EUR suma padengiama mobilizuojant lankstumo priemonės lėšas. [5] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamas išlaidų kategorijas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [6] Skaičiuojant 2011 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgta į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (253,9 mln. EUR). Viršutinę ribą viršijanti 71 mln. EUR suma padengiama mobilizuojant lankstumo priemonės lėšas. [7] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 82 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.