Komisijos Ataskaita biudžeto valdymo institucijai dėl bendrajame biudžete numatytų garantijų padėties 2004 m. birželio 30 d. SEK(2004) 1629 /* KOM/2004/0836 galutinis */





Briuselis, 12.1.2005 KOM(2004) 836 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA biudžeto valdymo institucijai dėl bendrajame biudžete numatytų garantijų padėties2004 m. birželio 30 d.SEK(2004) 1629 TURINYS Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2003 m. gruodžio 31 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 3 1. Įvadas: Operacijų rūšys 3 2. Pokyčiai nuo 2003 m. gruodžio 31 d. ataskaitos 3 3. Rizika 4 3.1 Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. birželio 30 d. 4 3.2 Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos2004 m. birželio 30 d. 5 3.3 Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2004 m. birželio 30 d. 5 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 4.1 Mokėjimai iš išteklių grynaisiais pinigais 5 4.2 Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 5 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų ne valstybėmsnarėms analizė 6 6. Garantijų fondo padėtis 2004 m. birželio 30 d. 7 7. Santykinis vientisumas 8 Antra dalis: Galimos rizikos analizė: ekonominė ir finansinė ne valstybių narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 9 1. Įvadas 9 2. Šalys kandidatės 9 3. Vakarų Balkanų valstybės 9 4. Nepriklausomų valstybių sandrauga 10 5. Kitos ne valstybės narės 10 Pirma dalis: Pokyčiai nuo 2003 m. gruodžio 31 d. ataskaitos, rizika ir biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas [1] 1. Įvadas: Operacijų rūšys Sąjungos biudžetu mažinama rizika susidaro dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: EB suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų (mokėjimų balanso paskolos valstybėms narėms ir makrofinansinės pagalbos paskolos ne valstybėms narėms) ir paskolos siekiant mikroekonominių tikslų (Euratomo ir EB naujosios Bendrijos priemonės (EB-NBP)[2] paskolos valstybėse narėse bei Euratomo ir Europos investicijų banko paskolos už Bendrijos ribų[3]). 2. Pokyčiai nuo 2003 m. gruodžio 31 d. ataskaitos Atsižvelgiant į makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims nuostatas, 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos sprendimu (2004/580/EB) Albanijai buvo suteikta išimtinė makrofinansinė pagalba, kurios bendra suma sudarė 25 mln. EUR, iš kurių 9 mln. EUR – paskolos. Remiantis anksčiau priimtu sprendimu, Bosnijai ir Hercegovinai buvo išmokėta 10 mln. EUR paskola. 2004 m. kovo 30 d. buvo priimtas naujas, su Euratomu susijęs Komisijos sprendimas (K(2004)891/2) dėl Cernavodă elektrinės Rumunijoje. Remiantis anksčiau priimtu sprendimu, Bulgarijai buvo išmokėta paskola (Kozloduy, 35 mln. EUR). Per 2004 m. antrąjį pusmetį bus priimtas naujas Komisijos sprendimas[4], iš dalies keičiantis 2000 m. gruodžio 13 d. sprendimą (K(2000)3812), kad būtų sumažinta paskolos Ukrainos K2R4 elektrinei suma, dėl kurios sprendimas jau priimtas. Atsižvelgdama į dešimties naujųjų valstybių narių įstojimą 2004 m. gegužės 1 d., Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą, ir jis buvo atitinkamai pakeistas. Pagal iš dalies pakeistą reglamentą, paskolos naujosioms valstybėms narėms iš Garantijų fondo teikiamos nebus (nors Bendrijos garantijos toms paskoloms bus išsaugotos), nes šios šalys jau nebėra trečiosios šalys. Pakeitimo Taryba dar nepriėmė. Todėl likusioje šios ataskaitos dalyje, jeigu nenurodyta kitaip, į visus apskaičiavimus įtrauktos ir 2004 m. gegužės mėn. įstojusios naujosios valstybės narės. Jeigu nurodyta atitinkamai, pagrindiniai skaičiai pateikiami šių šalių neįtraukiant, nes tikimasi, kad Taryba pakeitimą priims 2004 m. pabaigoje arba 2005 m. pradžioje. Jei pakeitimas bus priimtas, garantijų fondui negrąžinama suma, kuri būtų vėl pervesta į Sąjungos biudžetą, sudarytų 338 831 402 EUR. Pagal Komisijos komunikatą dėl 2007–2013 m. finansinių perspektyvų[5] ateityje rezervo suma teoriškai nebus ribojama, nes finansavimas iš Garantijų fondo bus vykdomas iš biudžeto eilutės 4 antraštinėje dalyje (Išorės santykiai), o ne kaip šiuo metu – iš paskirto rezervo. 3. Rizika Toliau pateikiamoje rizikos analizėje atsižvelgta į nustatytas priemones dėl neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų, didžiausios metinės rizikos ir didžiausios teorinės metinės rizikos Bendrijos biudžetui (metodologija paaiškinta Komisijos personalo darbiniame dokumente). Patikslinti skaičiai pateikiami atitinkamose priedo A1, A2 ir A3 lentelėse. 3.1 Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. birželio 30 d. 2004 m. birželio 30 d. bendra rizika siekė 15 519 mln. EUR, palyginti su 15 062 mln. EUR 2003 m. gruodžio 31 d. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomos operacijos, kurios nuo paskutinės ataskaitos pateikimo turėjo poveikio neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų sumoms. 1 lentelė: Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. birželio 30 d.* | mln. EUR (suapvalinta) | Mokėtina suma 2003 m. gruodžio 31 d. | 15 062 | Paskolų grąžinimas | Euratomas | NBP | Makrofinansinė pagalba | -7 | EIB | -661 | Išmokėtos paskolos | Euratomas | 35 | NBP | Makrofinansinė pagalba | 10 | EIB | 1 217 | EUR ir kitų valiutų keitimo kurso skirtumai | -138 | Mokėtina suma 2004 m. birželio 30 d. | 15 519 | * visos paskolos su garantija (valstybių narių ir ne valstybių narių), išskyrus mokėtinas palūkanas ir negrąžintas skolas. | Su valstybių narių operacijomis susiję neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. birželio 30 d. buvo 5 431 mln. EUR, palyginti su 24 mln. EUR 2003 m. gruodžio 31 d. Ne valstybių narių neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai 2004 m. birželio 30 d. buvo 10 088 mln. EUR, palyginti su 15 037 mln. EUR 2003 m. gruodžio 31 d. Didžiausi šių skaičių pasikeitimai yra susiję su stojančių šalių perkėlimu 2004 m. gegužės 1 d. iš „trečiųjų šalių“ skyriaus į „valstybių narių“ skyrių (žr. 2 skirsnį „Pokyčiai nuo 2003 m. gruodžio 31 d. ataskaitos“). 3.2 Sąjungos biudžeto didžiausia metinė rizika: atliktos operacijos 2004 m. birželio 30 d. (žr. priedo A2 lentelę) - 2004 m. bendra rizika siekia 1 088 mln. EUR. - Rizika dėl valstybių narių sudaro 325 mln. EUR. - Rizika dėl ne valstybių narių sudaro 763 mln. EUR. 3.3 Sąjungos biudžeto didžiausia teorinė metinė rizika: atliktos operacijos ir dėl jų priimti sprendimai 2004 m. birželio 30 d. (žr. priedo A3 lentelę) - 2004 m. didžiausia teorinė rizika siekia 1 194 mln. EUR, o pagal apskaičiavimus 2012 m. ji sieks 3 667 mln. EUR. - Didžiausia teorinė rizika dėl valstybių narių yra ta pati kaip ir didžiausia metinė rizika, kuri nurodyta 3.2 pastraipoje. - Dėl ne valstybių narių ji siekia 869 mln. EUR 2004 m. Apskaičiuota, kad rizika 2012 m. sieks 3 404 mln. EUR. 4. Biudžeto garantijose numatytų įsipareigojimų vykdymas 4.1 Mokėjimai iš išteklių grynaisiais pinigais Komisija naudojasi savo grynųjų pinigų ištekliais[6] siekdama išvengti vėlavimų ir dėl to susidarančių išlaidų aptarnaujant savo skolinimosi operacijas, kai skolininkas vėluoja sumokėti Komisijai. 4.2 Garantijų fonde numatytų įsipareigojimų vykdymas 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 su pakeitimais įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas. Jei gavėjas vėluoja grąžinti paskolą, kurią suteikė Bendrija, kreipiamasi į Garantijų fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kada skola turėjo būti grąžinta. Jei skolininkas vėluoja grąžinti EIB paskolą, kuri suteikta su Sąjungos biudžeto garantija, Bendrijos garantijos kreipiamasi ne anksčiau kaip po trijų mėnesių nuo tos dienos, kada skola turėjo būti grąžinta. Gavusi tokį raštą iš EIB, kuriame prašoma vykdyti garantijoje numatytus įsipareigojimus, leidžiant EIB paimti atitinkamas sumas iš Garantijų fondo, Bendrija per tris mėnesius imsis veiksmų. Delspinigiai, kuriuos paskolos gavėjai yra skolingi nuo tos dienos, kurią iš Sąjungos biudžeto suteikiami grynųjų pinigų ištekliai, iki fonde numatytų įsipareigojimų vykdymo dienos, sumokami iš fondo ir grąžinami į Sąjungos biudžetą. EIB paskolų atveju delspinigiai apskaičiuojami už laikotarpį nuo paskolintos paskolos dalies grąžinimo dienos iki tos dienos, kai EIB gauna grynųjų pinigų išteklių iš Komisijos. 5. Bendrijos teorinio skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumų ne valstybėms narėms analizė Iš tikrųjų Garantijų fondo mechanizmas apriboja Bendrijos skolinimo ir garantijų suteikimo pajėgumus ne valstybėms narėms, nes asignavimus, kurie gali būti skirti fondo atidėjimams, riboja suma, kuri garantiniam rezervui numatyta finansinėse perspektyvose[7]. A4 lentelėje pateikiama Bendrijos skolinimo pajėgumų ne valstybėms narėms sąmata 2004–2006 m. laikotarpiu, kuri yra suderinta su Garantijų fondo mechanizmu. Priede išsamiau paaiškinamas apskaičiavimo metodas ir nuorodos į teisinius tekstus. Remiantis Tarybos arba Komisijos priimtais sprendimais bei siūlomais ir planuojamais sprendimais (žr. priedo A4 lentelę), 2004 m.[8] iš garantijų rezervo numatoma panaudoti 208,07 mln. EUR, paliekant 12,93 mln. EUR paskesnėms skolinimo operacijoms, kurioms suteikiama garantija. Atsižvelgiant į poveikį garantijų rezervui, kurį daro fondo atidėjimai, susiję su paskolomis, dėl kurių sprendimas jau priimtas, ir dėl 2004 m. pasiūlytų ir planuojamų paskolų, metinis pajėgumas teikti paskolas yra toks: - 143,71 mln. EUR paskoloms su 100 proc. Sąjungos biudžeto garantija arba - 221,09 mln. EUR paskoloms su 65 proc. garantija (pagal 1999 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimą 2000/24/EB). 2 lentelėje parodomos neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos ne valstybėms narėms, kurių bendra suma 2004 m. birželio 30 d. buvo 15 658 mln. EUR (į skaičių įtraukta 10 naujųjų valstybių narių). 2 lentelė: Neįvykdytos skolinimo ir paskolų garantijų operacijos ne valstybėms narėms, mln. EUR (suapvalinta) | 1.Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EB (makrofinansinė pagalba), Euratomas | 1 499 | 2.Neįvykdyti skoliniai kapitaliniai įsipareigojimai, EIB | 14 003 | 3.Negrąžintos skolos | 2 | 4.Delspinigiai | 1 | 5.Mokėtinos palūkanos | 153 | Mokėtina suma 2004 m. birželio 30 d. | 15 658 | 1 Įskaitant dešimt naujųjų valstybių narių. 2 Mokėtinos palūkanos pagal reglamento, įsteigiančio garantijų fondą, apibrėžimą. | Fondo išteklių ir neįvykdytų skolinių kapitalinių įsipareigojimų santykis pagal reglamentą, įsteigiantį fondą, buvo 10,34 proc., o tai yra didesnis negu planuojamas skaičius – 9 procentai, nustatyti Reglamente Nr. 1149/1999, iš dalies keičiančiame Reglamentą Nr. 2728/94, įsteigiantį fondą. Taisyklėse nurodoma, kad metų pabaigoje perteklius bus grąžintas į Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įplaukų suvestinės specialiąją antraštinę dalį. 6. Garantijų fondo padėtis 2004 m. birželio 30 d. 2004 m. birželio 30 d. Garantijų fondą sudarė 1 619,15 mln. EUR. 2004 m. pirmąjį pusmetį buvo nustatyti šie judėjimai: - 2003 m. antrasis pervedimas – 2004 m. sausio 2 d. 2,25 mln. EUR mokėjimas; - 2004 m. vasario 24 d. buvo kreiptasi į fondą dėl Argentinos Respublikos negrąžintos paskolos, kuri siekė 2 689 781,25 USD (atitinkamai 2 140 523,04 EUR); - 2004 m. birželio 30 d. bendri Argentinos Respublikos įsiskolinimai (išskyrus delspinigius) sudarė 7 907 132,83 USD (atitinkamai 6 968 656,91 EUR); - EIB pranešė Komisijai apie negrąžintą paskolą Argentinos Respublikai, kuri siekė 2 687 444,26 USD, dėl kurios reikės kreiptis į fondą per 2004 m. antrąjį pusmetį; - grynosios įplaukos, kurias sudaro 29,2 mln. EUR, iš investicijų iš fondo turto 2004 m. birželio 30 d.; - pirmasis metinis pervedimas iš rezervo į fondą sieks 161,76 mln. EUR. Antrasis pervedimas – 20,115 mln. EUR – bus atliktas tada, kada bus priimtas Komisijos sprendimas (K(2004)891/2), leidžiantis suteikti naują Euratomo paskolą Rumunijai. Fondo perviršis 2003 m. siekė 223,16 mln. EUR. Šios sumos bus padengtos pasitelkus nuostolių kompensavimo mechanizmą, dėl to iš fondo į Europos Sąjungos biudžetą per 2004 m. antrąjį pusmetį grynaisiais pinigais sumokėta 41,285 mln. EUR. 7. Santykinis vientisumas Apskaičiuota, kad sumos fonde 2004 m. birželio 30 d. (1 619,15 mln. EUR) ir didžiausios teorinės metinės rizikos dėl paskolų ne valstybėms narėms 2004 m. (869 mln. EUR) santykis yra 93 % (žr. priedo A3 lentelę)[9]. Santykis padidėjo iki 93 %, palyginti su 78 % 2003 m. gruodžio 31 d., daugiausia dėl to, kad 2004 m. gegužės 1 d. stojančiosioms šalims tapus valstybėmis narėmis pasikeitė jų statusas. Jeigu bus priimtas sprendimas išbraukti dešimt naujųjų valstybių narių iš Garantijų fondo, suma Garantijų fonde apytiksliai sudarys 1 280 mln. EUR, o santykis bus apie 74 %. Antra dalis:Galimos rizikos analizė: ekonominė ir finansinė ne valstybių narių, kurios gauna naudos iš svarbiausių skolinimo operacijų, padėtis 1. Įvadas Pirmoje dalyje pateikti skaičiai suteikia informacijos apie bendrajam biudžetui tenkančios rizikos kiekybinius aspektus. Tačiau šie duomenys turėtų būti papildyti rizikos, kuri priklauso nuo operacijų rūšies ir skolininko padėties, kokybės analize. Priešingai nei ankstesnėse ataskaitose, šalies rizikos įvertinimas dabar atskirai pateikiamas Komisijos personalo darbiniame dokumente SEK(2004) 1629. Toliau pateikiama glausta šios analizės santrauka. 2. Šalys kandidatės Bulgarijos bendroji valdžios sektoriaus skola ir bendroji užsienio skola toliau mažėjo, atitinkamai iki 40 % ir 55 % BVP, išpirkus kai kurias Brady obligacijas, dėl to skolos ir BVP santykis sumažėjo 3 procentiniais punktais. Rumunijos ūkio perspektyva – tvarus ekonomikos augimas, toliau mažėjanti infliacija ir didelis, bet stabilus einamosios sąskaitos deficitas – virš 5,5 % BVP. Bendras užsienio skolos ir BVP santykis išlieka nedidelis – apie 34 % BVP. Turkija išlieka išorės sukrėtimų ir finansinių rinkų svyravimų pažeidžiama, ypač dėl didėjančių viešojo sektoriaus skolinimosi reikalavimų, valstybės skolos ir bendros užsienio skolos (apskaičiuota atitinkamai 20 %, 80 % ir 53 % BVP 2004 m.). 2004 m. numatomas skolos aptarnavimo ir prekių ir paslaugų eksporto santykis yra 40 %. 3. Vakarų Balkanų valstybės Bosnijos ir Hercegovinos užsienio skola mažėjo ir šiuo metu sudaro 34 % BVP. Skolos aptarnavimo santykis per pastaruosius dvejus metus taip pat vis mažėjo, ir manoma, kad 2004 m. bus 7 % BVP, tuo tarpu tarptautinės atsargos padengia 4,5 mėn. importo. Vis dėlto artimoje ateityje, kaip tikimasi, bus įvykdyti atsiskaitymai, susiję su senais vyriausybės skoliniais įsipareigojimais, tačiau valstybės skola padidės mažiausiai iki 10 % BVP. 2003 m. Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos užsienio skola kaip BVP dalis sumažėjo 3 procentiniais punktais iki 38 %, ir, kaip tikimasi, 2004 m. liks tokia pati. Skolos aptarnavimo įsipareigojimai sumažėjo iki 14 % prekių ir paslaugų eksporto 2003 m., ir numatoma, kad 2004 m. išliks panašūs. Serbijos ir Juodkalnijos užsienio prekyba išlieka pažeidžiama, atsižvelgiant į nedidelį eksportą ir nežinomas privataus kapitalo srautų vidutinės trukmės perspektyvas. 2004 m. numatomas 11 % BVP einamosios sąskaitos deficitas, o užsienio skolos ir BVP santykis – 54 %. Finansiniai reikalavimai ir toliau išlieka aukšti – tai lemia didėjantis skolos aptarnavimas, nes lengvatinis terminas eina į pabaigą. 4. Nepriklausomų valstybių sandrauga Armėnijos centrinio banko bendros tarptautinės atsargos yra gana didelės ir jų užtektų beveik keturiems mėnesiams importo. Nominali valstybės užsienio skola siekia beveik 1,1 mlrd. JAV dolerių, tuo tarpu jos santykis su BVP, kaip numatoma, ir toliau mažės nuo apytiksliai 39 proc. 2003 m. Per pirmąjį 2004 m. pusmetį metinis BVP augimo tempas Baltarusijoje pasiekė 10,3 %. Tačiau nepaisant pagerėjimo, ekonomika išlieka suvaržyta keliais požiūriais; ypač mažos užsienio valiutos atsargos (mažiau nei vienam mėnesiui importo), tuo tarpu šiuo metu į šalį tiekiamų Rusijos dujų kainos – aukštesnės. Gruzijos nacionalinio banko bendrų tarptautinių atsargų ir toliau užtektų 1,5 mėn. importo. 2003 m. Gruzijos valstybės užsienio skola išaugo ir siekia 1,8 mlrd. JAV dolerių (apie 49,5 % BVP). 2004 m. liepos mėn. Paryžiaus klubo kreditoriai pritarė Gruzijos užsienio skolos restruktūrizavimui, dėl to skolos aptarnavimo išlaidos turėtų sumažėti nuo 169,2 mln. JAV dolerių iki 46,4 mln. JAV dolerių. Moldovos ekonomika nepadarė akivaizdžios pažangos sprendžiant ilgalaikes struktūrines problemas, tarp kurių – nepatenkinama verslo aplinka ir priklausymas nuo siauro tradicinių produktų asortimento. Makrostabilumas išlieka silpnas dėl to, kad viešasis sektorius ir toliau nesugeba aptarnauti visos užsienio skolos dėl aukštos infliacijos ir suvaržytos mokėjimų balanso būklės. Praėjusių metų birželio mėn. Tadžikistano ir Rusijos valdžios institucijos pasiekė susitarimą, leidžiantį sumažinti Tadžikistano užsienio skolą iki 700 mln. JAV dolerių arba apie 50 % BVP. Tačiau po apčiuopiamo pagerėjimo 2003 m. einamosios sąskaitos deficitas 2004 m. vėl padidėjo dėl toliau labai augančio importo, kurį už 2004 m. pabaigos 1,9 mėn. planuojama padengti iš bendrųjų oficialių atsargų, taip pat kaip prieš metus. Ukrainos mokėjimų balansas yra patenkinamas, nes einamojoje sąskaitoje yra didelis perviršis, kuris, kaip planuojama, 2004 m. pasieks rekordiškai didelį 10 proc. BVP (2003 m. – 5,8 proc.). Dėl to nacionaliniame banke buvo sparčiai sukauptos atsargos užsienio valiuta, kurių užtektų beveik keturiems mėnesiams importo. Numatoma, kad valstybės užsienio skolos ir BVP santykis sumažės nuo 22,5 % 2003 m. iki apytiksliai 19 % 2004 m. 5. Kitos ne valstybės narės Nepaisant makroekonominės padėties pagerėjimo išlieka didelė rizika, susijusi su skolinimu Argentinai arba investavimu joje. Dėl nepakankamos pažangos įgyvendinant kai kurias pagrindines struktūrines reformas ir atidedamų skolos restruktūrizavimo susitarimų su privačiais kreditoriais, trečioji peržiūra pagal dabartinį rezervinį susitarimą su TVF buvo atidėta, tuo tarpu šalis ir toliau yra įsiskolinusi EIB (žr. pirmos dalies 6 skirsnį). Nors šalies gebėjimus atsigauti sustiprino atsargų užsienio valiuta padidėjimas, patenkinama einamosios sąskaitos padėtis ir priemonės, kurių neseniai ėmėsi valdžios institucijos gerindamos viešosios skolos struktūrą, Brazilija išlieka pažeidžiama, jei investuotojai pasitrauktų į naujai besiformuojančias rinkas. Nepaisant beveik nepakitusios skolos (JAV dolerio atžvilgiu), Alžyro užsienio skolos ir BVP santykis, kaip tikimasi, sumažės 5 procentiniais punktais iki 30,6 % 2004 m., o užsienio skolos aptarnavimo santykis – nuo 79,5 % 2003 m. iki 62,2 % 2004 m. Užsienio skola beveik išimtinai yra valstybės vidutinės trukmės ir ilgalaikė skola, ir per pastaruosius metus nebuvo grąžinta jokia jos dalis. Nors ir toliau raginama siekti fiskalinio konsolidavimo, Jordanijos pastarojo laikotarpio stipri užsienio prekyba nekelia rimto susirūpinimo dėl tvarumo (ypač didelis einamosios sąskaitos perviršis ir sukauptos atsargos), to ir tikimasi artimoje ateityje. [1] Atkreipkite dėmesį, kad priede pateikiamas Komisijos personalo darbinis dokumentas ir išsamios lentelės bei šios ataskaitos aiškinamosios pastabos. [2] Naujoji Bendrijos priemonė, nuo 1995 m. nebegalioja. Visa paskutinė paskola bus grąžinta iki 2004 12 17. [3] Išsami informacija apie EIB įgaliojimus pateikiama priedo A1 lentelėje. [4] K(2004)2817/3, 2004 7 20, (83 000 000 USD eurais). [5] KOM (2004) 487. [6] Pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį. [7] Metinė suma, kuri yra įrašyta į 2000–2006 m. finansines perspektyvas, yra 200 mln. EUR 1999 m. kainomis; 2003 m. suma buvo 217 mln. EUR, o 2004 m. – 221 mln. EUR. [8] Kai buvo rengiama galutinė šios ataskaitos redakcija (2004 m. lapkričio mėn.), jokių naujų sprendimų dėl makrofinansinės pagalbos nebuvo priimta ir nepradėta įgyvendinti. Todėl iš rezervo gali būti panaudota apytiksliai 17 mln. EUR mažiau, nei numatyta 2004 m. birželio mėn. [9] Prašome atkreipti dėmesį, kad A3 lentelėje pateikiama tik 2004 m. antrojo pusmečio apskaičiuota 2004 m. didžiausia teorinė metinė rizika. Siekiant palyginamumo, ši suma minėtajam palyginimui buvo padalinta į 12 mėnesių laikotarpius.