Pradiniame 2021 m. plane buvo numatytos 38 audito užduotys (auditai, peržiūros ir konsultacijos, išskyrus pažangos stebėjimą), kurias planuojama užbaigti iki galutinio termino – 2022 m. sausio 31 d., be to, 2021 m. pradiniame plane buvo numatytos 35 papildomos užduotys, kurias planuota pradėti iki 2022 m. sausio 31 d. ir užbaigti po tos datos. 2021 m. pradinis planas atnaujintas 2021 m. rugsėjo ir spalio mėn. Audito pažangos komitetas atsižvelgė ir į pradinius, ir į atnaujintus planus.

Iš šių 229 neįgyvendintų rekomendacijų nė viena nėra įvertinta kaip esminė, 72 yra labai svarbios, 157 – svarbios. 65 iš jų vėluojama įgyvendinti (t. y. jos neįgyvendintos iki iš pradžių sutartos įgyvendinimo datos). Šios vėluojamos įgyvendinti rekomendacijos sudaro 7,4 proc. visų rekomendacijų, kurioms buvo pritarta (pritarta iš dalies). Iš šių vėluojamų įgyvendinti rekomendacijų 7 labai svarbias rekomendacijas vėluojama įgyvendinti smarkiai (vėlavimas laikomas smarkiu, kai rekomendacija vis dar neįgyvendinta praėjus daugiau kaip 6 mėnesiams nuo pradinės įgyvendinimo datos). Šios smarkiai vėluojamos įgyvendinti labai svarbios rekomendacijos, sudaro 0,8 proc. visų rekomendacijų, kurioms buvo pritarta 2017–2021 m. laikotarpiu (ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu – 0,6 proc.). Be to, smarkiai vėluojama įgyvendinti vieną labai svarbią rekomendaciją, kuri nepatenka į ataskaitinį laikotarpį.

Audito pažangos komitetui buvo pateikta metinė išsami Vidaus audito tarnybos pažangos stebėjimo, susijusio su vidaus audito rekomendacijomis, kurias, suėjus jų galutiniam terminui (2022 m. sausio 31 d.), buvo vėluojama įgyvendinti daugiau kaip šešis mėnesius, apžvalga. Be to, Vidaus audito tarnyba rengia tris papildomas ketvirčio ataskaitas dėl smarkiai vėluojamų įgyvendinti rekomendacijų įgyvendinimo, – šios rekomendacijos aptariamos Audito pažangos komiteto parengiamosios grupės posėdžiuose.

5)Vidaus audito tarnyba taip pat išnagrinėjo Komisijos iniciatyvą „Bendra keitimosi elektroniniais duomenimis erdvė“ (SEDIA). SEDIA tikslas – visiškai automatizuoti ir integruoti informacijos apie viešuosius pirkimus ir dotacijas tvarkymo procesą, iki minimumo apribojant duomenų įvedimą rankiniu būdu ir skatinant tokių duomenų derinimą ir pakartotinį naudojimą visame procese. SEDIA paskirtis – pareiškėjams, kandidatams ir konkurso dalyviams suteikti vieną bendrą prieigą prie informacijos apie viešųjų pirkimų ir dotacijų skyrimo procedūras ir ja keistis. Įgyvendinant SEDIA iniciatyvą padedama siekti verslo tikslų dideliam skaičiui klientų ir galiausiai visai Komisijai. Kadangi Europos mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga yra naujausia ir unikali tokio pobūdžio Komisijos iniciatyva, įgyvendindama SEDIA, ji negalėjo pasinaudoti patirtimi, susijusia su valdymo struktūra, vidaus kontrolės sistema ir pagalbinėmis informacinių technologijų sistemomis. Be to, nuo iniciatyvos pradžios 2017 m. ji susidūrė su dideliais apribojimais, susijusiais su tinkamų informacinių technologijų priemonių prieinamumu. Nors Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga veiksmingai teikia paslaugas, už kurias ji yra atsakinga pagal SEDIA iniciatyvą, laikosi Finansinio reglamento ir susitarimų su klientais, yra trūkumų, darančių poveikį su SEDIA susijusių paslaugų teikimo veiksmingumui ir asmens duomenų, tvarkomų vykdant agentūros SEDIA operacijas, apsaugos taisyklių laikymuisi.

2022 m. vasario mėn. Vidaus audito tarnyba kiekvienam generaliniam direktoratui ir tarnybai pateikė sąlygines išvadas dėl vidaus kontrolės padėties. Šiomis sąlyginėmis išvadomis papildytos atitinkamų generalinių direktoratų ir tarnybų 2021 m. metinės veiklos ataskaitos. Remiantis per pastaruosius trejus metus atliktu audito darbu, jos apima visas pateiktas neįgyvendintas rekomendacijas. Vidaus audito tarnybos išvada dėl vidaus kontrolės padėties apima tik audituotas valdymo ir kontrolės sistemas. Į šią išvadą neįtrauktos sistemos, kurių Vidaus audito tarnyba per pastaruosius trejus metus neauditavo.

Priimdamas šią bendrąją nuomonę vidaus auditorius taip pat atsižvelgė į bendrą visų sumų, kurios laikomos susijusiomis su rizika atliekant mokėjimą, poveikį, nes jos apima ne tik tas sumas, dėl kurių padaryta išlyga. Bendrosios sumos, susijusios su rizika atliekant mokėjimą, yra įgaliotųjų leidimus suteikiančių pareigūnų nustatyti tiksliausi įverčiai pagal tai, kokia patvirtintų išlaidų suma neatitiko taikytų sutartinių ir teisės aktų nuostatų tuo metu, kai buvo atlikti mokėjimai – 2021 m. Savo metinėse veiklos ataskaitose generaliniai direktoratai ir (arba) tarnybos apskaičiavo, kad sumos, susijusios su rizika atliekant mokėjimą, iš viso sudaro apie 2 784 mln.–3 249 mln. EUR. Tai atitinka 1,6–1,9 proc. visų atitinkamų išlaidų iš Komisijos biudžeto, Europos plėtros fondo ir ES patikos fondų 2021 m., taigi nesiekia 2 proc. reikšmingumo ribos, kaip apibrėžta 2021 m. metinių veiklos ataskaitų rengimo nurodymuose. Į šias sumas, susijusias su rizika atliekant mokėjimą, 2021 m. dar neįskaičiuotos jokios finansinės pataisos ir susigrąžinamos lėšos dėl trūkumų ir klaidų, kuriuos generaliniai direktoratai ir (arba) tarnybos nustatys ir ištaisys ateityje pagal daugiamečius taisomuosius mechanizmus, įtrauktus į Komisijos vidaus kontrolės sistemas.

Atsižvelgdama į šiuos aspektus, Vidaus audito tarnyba mano, kad visas ES biudžetas yra nuolat tinkamai apsaugotas.

Daugiau išlygų dėl bendrosios nuomonės Vidaus audito tarnyba nepateikė, tačiau atkreipė dėmesį į toliau išdėstytus klausimus.

1. ES biudžeto vykdymas, atsižvelgiant į krizę, susijusią su COVID-19 pandemija

Dėl COVID-19 pandemijos susidariusi sveikatos, socialinė, ekonominė ir finansinė padėtis institucijai gali kelti didelę, kompleksinę riziką, susijusią su ES biudžeto vykdymu ir jos politikos prioritetų įgyvendinimu.

Tai apima pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą vykdomus veiksmus, kurių tinkamą (visų pirma ex post) kontrolę dar reikia atlikti, ir pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą bei gaivinimo priemonių rinkinį, grindžiamą priemone „Next Generation EU“ vykdomus veiksmus, kiek tai susiję su patikinimo, atitikties ir veiklos rezultatų aspektais.

Siekdama užtikrinti, kad biudžetas būtų nuolat tinkamai apsaugotas iškilus precedento neturinčioms problemoms, Vidaus audito tarnyba pabrėžia, kad Komisijos generaliniai direktoratai ir tarnybos turėtų ir toliau i) tinkamai vertinti COVID-19 pandemijos keliamą riziką, susijusią su finansų valdymu patikinimo, veiklos rezultatų, atitikties teisinei sistemai požiūriu, ir galimą poveikį Komisijos gebėjimui įgyvendinti taisomuosius veiksmus dėl galimų logistinių apribojimų vykdyti kontrolę vietoje ir labai sudėtingos ekonominės padėties, su kuria susiduriama ES ir nacionaliniu lygmenimis (įskaitant galimus galutinių paramos gavėjų bankrotus, dėl kurių gali būti sunku susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas), ir ii) nustatyti bei įgyvendinti tinkamas poveikio mažinimo priemones, pavyzdžiui, koreguoti ar iš naujo nustatyti savo kontrolės strategijas.

Be to, Komisijos generaliniai direktoratai turėtų ir toliau rengti ir įgyvendinti tinkamas finansų valdymo, audito ir kontrolės strategijas, skirtas operacijoms, kuriomis remiamas ekonomikos gaivinimas pagal priemonę „Next Generation EU“, visų pirma kiek tai susiję su Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone. Įgyvendinant naują veiklos rezultatais grindžiamą metodą, 2022 m. dar reikia toliau tobulinti tam tikrus kontrolės strategijos, apimančios teisėtumą ir tvarkingumą, struktūros elementus, t. y. mokėjimų sustabdymo ir paramos mažinimo procedūras tais atvejais, kai konkretaus mokėjimo prašymo tarpinės reikšmės ir siektinos reikšmės nebuvo iš dalies ar visiškai pasiektos. Be to, turi būti užbaigtas kontrolės modelis, susijęs su likusia Komisijos atsakomybe už kitus atitikties elementus (t. y. Sąjungos finansinių interesų apsaugą sukčiavimo, korupcijos, interesų konfliktų arba rimto įsipareigojimo pagal paskolos arba finansavimo susitarimą pažeidimo atvejais).

2. Politiką ir programas įgyvendinančių trečiųjų šalių priežiūros strategijos

Nors Komisija tebėra visiškai atsakinga už tai, kad būtų užtikrinamas išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas ir patikimas finansų valdymas (taip pat už politikos tikslų įgyvendinimą), įgyvendindama savo programas ji vis svarbesnį vaidmenį paveda trečiosioms šalims. Tai daugiausia daroma pavedant ES veiklos biudžeto vykdymą arba tam tikras užduotis ES nepriklausančioms valstybėms, tarptautinėms organizacijoms arba tarptautinėms finansų įstaigoms, nacionalinėms institucijoms ir valstybių narių agentūroms, bendrosioms įmonėms, ne ES įstaigoms ir ES decentralizuotoms agentūroms. Be to, tam tikrose politikos srityse dažniau taikomi alternatyvūs finansavimo mechanizmai, pavyzdžiui, finansinės priemonės, o dėl to, kaip pabrėžė ir Europos Audito Rūmai, Komisijai kyla konkrečių sunkumų ir pavojų.

Kad įvykdytų bendrus įsipareigojimus, generaliniai direktoratai turi prižiūrėti, kaip įgyvendinamos programos ir politika, ir prireikus teikti rekomendacijas ir pagalbą. Todėl jie turi apibrėžti ir vykdyti tinkamą, veiksmingą ir efektyvią priežiūros, stebėsenos ir ataskaitų teikimo veiklą ir taip užtikrinti, kad įgaliotieji subjektai ir kiti partneriai veiksmingai įgyvendintų programas, tinkamai apsaugotų ES finansinius interesus, taip pat prireikus laikytųsi įgaliojimų perdavimo susitarimų ir kad būtų kuo greičiau sprendžiamos bet kokios galimos nustatytos problemos.

Pastaraisiais metais, siekiant mažinti riziką, nustatytą atlikus audito darbą, imtasi veiksmų tiek centrinių tarnybų, tiek atitinkamų generalinių direktoratų lygmeniu, tačiau kai kuriose srityse vis dar reikia patobulinimų, ypač kiek tai susiję su vertinimu pagal ramsčius netiesioginio valdymo atveju. Tai svarbu ne tik kalbant apie veiklos, kurią pavesta vykdyti pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą, užbaigimą, bet ir atsižvelgiant į nuosavybės, garantijų ir rizikos pasidalijimo priemonių naudojimo padidėjimą įgyvendinant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą.

3. Ataskaitų apie daugiamečių kontrolės sistemų taisymo pajėgumus teikimas

Komisija kartu su valstybėmis narėmis (kai taikoma) įdiegė daugiametes kontrolės sistemas, kad užtikrintų patikimą ES lėšų finansų valdymą. Šios sistemos apima prevencines priemones (t. y. kontrolės priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią klaidoms prieš atliekant mokėjimus) ir taisomąsias priemones (t. y. kontrolės priemones, vykdomas po mokėjimų ir, kai taikoma, iki programų užbaigimo). Šios priemonės sudaro bendrus Komisijos taisymo pajėgumus(įskaitant valstybių narių įgyvendinamas priemones).

Atsižvelgiant į daugiametį Komisijos kontrolės sistemos pobūdį, apie kontrolės rezultatus pranešama dviem programų ciklo momentais: įvertinta rizika atliekant mokėjimą (t. y. pritaikius prevencines priemones) ir rizika užbaigiant programą (t. y. pritaikius prevencines ir taisomąsias priemones). Rizika užbaigiant programą apskaičiuojama iš įvertintos rizikos atliekant mokėjimą atimant įvertintas būsimas pataisas.

Apskritai Vidaus audito tarnyba pažymi, kad generalinių direktoratų 2021 m. metinėse veiklos ataskaitose ir metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje (projekte) padaryta tam tikrų patobulinimų, susijusių su informacija apie Komisijos ir valstybių narių taikytas prevencines ir taisomąsias priemones. Tačiau, atsižvelgiant į didėjančią valstybių narių atliekamų pataisų, kurios pasidalijamojo valdymo srityje yra neatsiejama kontrolės struktūros dalis, svarbą, pateiktą informaciją apie taisymo pajėgumus dar reikia toliau tobulinti (kalbant apie jos aiškumą ir atitinkamų duomenų išskaidymą), kad būtų galima tinkamai pagrįsti bendrus Komisijos taisymo pajėgumus (įskaitant Komisijos prašomas ir valstybių narių patvirtintas pataisas), apskaičiuotas būsimas pataisas ir su tuo susijusią riziką užbaigiant programą. Visų pirma a) reikia papildomų duomenų apie valstybių narių įgyvendinamų prevencinių ir taisomųjų priemonių būdu gautų sumų skirtumus, o b) įvertintų būsimų pataisų ir įgyvendintų pataisų santykis turi būti aiškiai paaiškintas ir pagrįstas atitinkamais duomenimis, pirma, generalinių direktoratų lygmeniu metinėse veiklos ataskaitose ir, antra, Komisijos lygmeniu metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje.

5.Konsultacijos su Komisijos finansinių pažeidimų komisija

2021 m. pagal Finansinio reglamento 143 straipsnį sudaryta finansinių pažeidimų komisija, teikdama Finansinio reglamento 93 straipsnyje nurodytą nuomonę, nenustatė jokių sisteminių problemų.

6.Galimų interesų konfliktų rizikos mažinimo priemonės (tarptautiniai vidaus audito standartai). Europos ombudsmeno tyrimas

2017 m. kovo 1 d. pareigas pradėjo eiti dabartinis Vidaus audito tarnybos generalinis direktorius ir Komisijos vidaus auditorius Manfredas Kraffas. Anksčiau M. Kraffas ėjo Biudžeto generalinio direktorato generalinio direktoriaus pavaduotojo ir Komisijos apskaitos pareigūno pareigas.