Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2006 m.) finansinių priemonių - 2006 12 31 galutinė ataskaita (įskaitant svarbiausius rezultatus iki 2007 12 31) (remiantis Tarybos sprendimo 2000/819/EB su pakeitimais, padarytais Europos parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 593/2004/EB ir Nr. 1776/2005/EB, 5 straipsnio 1 dalimi) {SEC(2008)2750} /* KOM/2008/0708 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 7.11.2008 KOM(2008) 708 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos (2001–2006 m.) finansinių priemonių 2006 12 31 galutinė ataskaita (įskaitant svarbiausius rezultatus iki 2007 12 31) (remiantis Tarybos sprendimo 2000/819/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 593/2004/EB ir Nr. 1776/2005/EB, 5 straipsnio 1 dalimi) {SEC(2008)2750} TURINYS 1. Įžanga 3 2. Apžvalga 4 2.1. Biudžeto vykdymas 4 2.2. Įgyvendinimas geografinėje erdvėje 5 3. MVĮ garantijų priemonė 6 3.1. Biudžeto padėtis 6 3.1.1. Apžvalga 6 3.1.2. Panaudojimas 6 3.1.3. Sverto poveikis 7 3.1.4. MVĮ galimybių gauti finansavimą padidinimas 7 3.1.5. Valstybės pagalba 7 3.1.6. Pripažinti grynieji mokėjimai ir susigrąžinti nuostoliai 8 3.2. Finansiniai tarpininkai 8 3.3. Paramą gaunančios MVĮ 8 4. ETP steigimo programa 10 4.1. Biudžeto padėtis 10 4.2. Finansiniai tarpininkai 10 4.3. Paramą gaunančios MVĮ 11 5. Pradinio kapitalo programa 12 5.1. Biudžeto padėtis 12 5.1.1. Apžvalga 12 5.1.2. Įsipareigojimai ir išmokos 12 5.2. Finansiniai tarpininkai 12 6. Bendros Europos įmonės (toliau – JEV) programa 12 7. Bendros išvados 13 1. ĮžANGA Tai yra galutinė metinė finansinių priemonių įgyvendinimo pagal daugiametę įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (toliau – MVĮ), programą (toliau – DMP) pažangos ataskaita (toliau – baigiamoji ataskaita)[1]. Ji parengta remiantis Tarybos sprendimo 2000/819/EB su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 593/2004/EB ir Nr. 1776/2005/EB, 5 straipsnio 1 dalimi, kuria nustatoma, kad Komisija turi pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai metinę ataskaitą apie finansinių priemonių įgyvendinimą ir panašią baigiamąją paskutiniųjų metų ataskaitą. Iš pradžių DMP buvo planuota vykdyti 2001–2005 m. Tačiau kol pagal naująsias finansines perspektyvas neprasidėjo programos tęsinys, 2005 m. rugsėjo mėn., siekiant užtikrinti veiksmų tęstinumą, DMP buvo pratęsta vieneriems metams – iki 2006 m. pabaigos. DMP finansinėmis priemonėmis siekiama gerinti finansinę verslo, ypač MVĮ, aplinką. DMP grindžiama 1998 m. Augimo ir užimtumo iniciatyvos rezultatais[2] . Šioje ataskaitoje aptariamos keturios Bendrijos finansinės priemonės, įgyvendintos pagal DMP: - MVĮ garantijų priemonė, - Europos technologijų priemonių steigimo programa (toliau – ETP steigimo programa), - Pradinio kapitalo programa, - Bendros Europos įmonės (toliau – JEV) programa. Joje apžvelgiama iki 2006 m. gruodžio 31 d. pasiekta pažanga , kiekvienai finansinei priemonei skiriant po skyrių (3, 4, 5 ir 6 skyriai). Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) III ir IV dalyse pateikiami minėtų finansinių priemonių aprašai ir konkrečios išvados. Europos Komisijos (toliau – EK) vardu ir jos prižiūrimas pirmąsias tris finansines priemones įgyvendina Europos investicijų fondas (toliau – EIF)[3]. Valstybėse narėse atrinkti tinkami finansiniai tarpininkai. JEV programa įtraukta į Tarybos sprendimą 2000/819/EB dėl DMP, tačiau pagal DMP jai nebuvo numatytas specialus biudžetas. Europos Komisija JEV administravo naudodama ankstesnės Augimo ir užimtumo iniciatyvos biudžeto lėšas. 2002 m. viduryje veiksmingai pradėtas projektų, kuriuos įgyvendinant naudojamos DMP biudžeto lėšos, tvirtinimas. Iki tos datos pateikti projektai buvo patvirtinti pagal Augimo ir užimtumo iniciatyvą. Pastaba. DMP įsipareigojimų laikotarpis baigėsi 2006 m. gruodžio 31 d. Tačiau: Pagal MVĮ garantijų priemonę daugumai finansinių tarpininkų garantuojamųjų paskolų įtraukimo laikotarpis baigėsi tik 2007 m. birželio 30 d. arba 2007 m. gruodžio 31 d. Pagal ETP steigimo programą pasirašymo laikotarpis, per kurį EIF galėtų įsipareigoti skirti lėšų rizikos kapitalo fondams, baigėsi tik 2007 m. birželio 30 d. Šių laikotarpių pratęsimas reiškia, kad priemonės taikytos po paskutinių įsipareigojimų 2006 m., o tuo buvo siekiama sklandžiai pereiti prie DMP tęsinio – Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos. Atsižvelgiant į laikotarpių pratęsimą, atitinkamo šios ataskaitos skyriaus pabaigoje esančiame papildomame langelyje nurodomi kai kurie svarbiausi rezultatai, pasiekti iki 2007 m. pabaigos. | 2. APžVALGA 2.1. Biudžeto vykdymas Finansinėmis priemonėmis labiausiai prisidedama prie ketvirtojo DMP tikslo – „ pagerinti finansinę aplinką verslui, ypač MVĮ “[4]. Jomis siekiama šalinti nustatytas rinkos spragas ir (arba) nesėkmes. Jos padeda „ mažinti finansinių tarpininkų riziką, taip sudarant MVĮ lengvesnes sąlygas gauti finansavimą, ir siekti didelio sverto poveikio “[5]. Biudžeto požiūriu finansinės priemonės reiškia svarbiausias veiksmų sritis pagal DMP. Kitos sritys – politikos formavimas ir Europos informacijos centrų (toliau – EIC) tinklas. Iš pradžių, 2001–2005 m. visai DMP programai buvo siūloma numatyti 450 mln. EUR biudžetą. Atsižvelgiant į DMP pratęsimą vieneriems metams, biudžeto valdymo institucijų sprendimus dėl padidinimo ir iš kitų biudžeto eilučių perkeltas lėšas, visai DMP 2001–2006 m. numatytas biudžetas pasiekė 653 mln. EUR. 2006 m. pabaigoje DMP finansinėms priemonėms paskirstyti bendrieji ištekliai sudarė 519 mln. EUR. Kartu su biudžeto asignavimais į šią sumą įeina 9,9 mln. EUR palūkanų ir kitokių pajamų. Iš visų DMP finansinėms priemonėms paskirstytų išteklių nepanaudota tik 5 mln. EUR[6], susijusių su Pradinio kapitalo programa. Iš viso projektams buvo skirta 466,5 mln. EUR. Po 2006 m. gruodžio 31 d. Europos Komisija neprisiėmė jokių įsipareigojimų. Nuo šios datos visi nauji projektai bus teikiami pagal Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą, kuria pakeičiama DMP. Nuo 2007 m. visi DMP patikos sąskaitoje laikomi aktyvai bus grąžinti į bendrąjį ES biudžetą. Nepanaudoti biudžeto asignavimai bus panaikinti. A lentelė. DMP finansinės priemonės. Biudžeto apžvalga (2006 m. gruodžio 31 d.) (mln. EUR) | MVĮ garantijų priemonė, | ETP steigimo programa | Pradinio kapitalo programa | Iš viso | Biudžeto asignavimai | 289,0 | 214,5 | 5,6 | 509,1 | Įplaukos | 4,0 | 5,9 | 0,0 | 9,9 | Visi ištekliai | 293,0 | 220,4 | 5,6 | 519,0 | EK grynieji įsipareigojimai[7] | 265,2[8] | 201,1 | 0,2 | 466,5 | Rezervas EIF administravimo mokesčiams ir kitoms tinkamoms išlaidoms | 27,8 | 19,3 | 0,4[9] | 47,5 | Viso panaudota | 293,0 | 220,4 | 0,6[10] | 514,0 | Šaltinis – Europos Komisija, EIF; duomenys gauti 2007 m. birželio 21 d. Bendras su skirta suma susijusių paskolų lygis buvo itin aukštas. Pavyzdžiui, maždaug 262 mln. EUR dydžio ribine suma, dėl kurios buvo pasirašyta susitarimų pagal MVĮ garantijų priemonę, paremtos paskolos sudarė beveik 17 500 mln. EUR (3.2.3. skyriuje galima sužinoti išsamiau apie šį sverto poveikį)[11]. 2.2. Įgyvendinimas geografinėje erdvėje DMP finansinėmis priemonėmis naudojosi iš viso 29 šalys, t. y. visos dabartinės valstybės narės, Turkija ir Norvegija. Iš 31 reikalavimus atitinkančių šalių tik 2 (Islandija ir Lichtenšteinas) nesinaudojo DMP finansinėmis priemonėmis. Remdamasis susitarimais su Komisija dėl patikos ir valdymo, EIF įsipareigojo „stengtis siekti proporcingo trijų DMP finansinių priemonių geografinio pasiskirstymo“. Skirtingi įvairių dalyvaujančių šalių poreikiai, rinkos sąlygos ir makroekonominės sąlygos darė poveikį įvairių finansinių priemonių įsisavinimui ir jų naudojimui. Siekiant tai kompensuoti, buvo nutarta pasirinkti lanksčią poziciją, pavyzdžiui, skirtingose šalyse kaitaliojant tarpusavyje įvairias finansines priemones. Komisijos manymu, atsižvelgus į visas finansines priemones, iš esmės pasiektas tinkamas geografinis pasiskirstymas . Trijuose prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) II dalies žemėlapiuose pavaizduotas EK grynųjų įsipareigojimų geografinis pasiskirstymas pagal visas finansines priemones. 3. MVĮ GARANTIJų PRIEMONė 3.1. Biudžeto padėtis 3.1.1. Apžvalga MVĮ garantijų priemonės poreikis 2006 m., kaip ir anksčiau, išliko didelis, visų pirma pagal paskolų garantijų ir mikrokreditų garantijų dalis. Todėl, siekiant atsižvelgti į finansinių tarpininkų poreikius, praplėsta daugumos susitarimų taikymo sritis. 2006 m. gruodžio 31 d. pagal MVĮ garantijų priemonę skirtos biudžeto lėšos sudarė 293 mln. EUR ir maždaug 56 % DMP finansinėms priemonėms skirto bendro biudžeto. Į šią sumą įeina 2006 m. pabaigoje sukaupta 4 mln. EUR palūkanų suma [12] . Į bendrąjį biudžetą įeina visos priemonės išlaidos, įskaitant garantijų nuostolius, EIF administravimo mokesčius ir kitas tinkamas sąnaudas. Per visą programos laikotarpį finansiniams tarpininkams skirtų biudžeto lėšų suma siekė 265,2 mln. EUR , įskaitant Komisijos patvirtintus ir EIF bei finansinių tarpininkų dar nepasirašytus projektus. Taip pat žr.: - A lentelė (2.1 skirsnyje). DMP finansinės priemonės (MVĮ garantijų priemonė). Papildoma informacija pateikiama prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje: - 1 pav. Bendra EIF operacijų raida (per metus); - 2 pav. Įsipareigojimai finansiniams tarpininkams (per metus); 3.1.2. Panaudojimas Panaudojimas reiškia faktinio EIF garantijų lygio ir maksimalios EIF garantijų sumos santykį. 2006 m. gruodžio 31 d. ištekliai buvo visiškai panaudoti[13]. Visiems finansiniams tarpininkams suteikti laikotarpiai baigėsi arba 2007 m. birželio 30 d., arba 2007 m. gruodžio 31 d., nes buvo siekiama sklandžiai pereiti prie DMP tęsinio – Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos. Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos laikotarpis – 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. Šių laikotarpių pratęsimas reiškia, kad priemonė tęsis po paskutiniųjų biudžeto įsipareigojimų 2006 m. Be to, daugumos pagal priemonę EIF suteiktų garantijų grąžinimo laikotarpiai siekia iki 10 metų. Tai reiškia, kad įmokas už negrąžintas paskolas vis dar būtų galima mokėti iki 10 metų nuo paskutinio teikimo laikotarpio pabaigos (tačiau bet kokiu atveju iki 2016 m. gruodžio 31 d. – DMP galiojimo termino pabaigos), o šiuo laikotarpiu įvairūs subjektai toliau teiks ataskaitas, vykdys stebėseną ir kontrolę. Pastebėtas didelis tiek paskolų garantijų dalies (beveik 80 % įsipareigojimų finansiniams tarpininkams), tiek, iš dalies, mikrokreditavimo dalies (maždaug 14 %) poreikis. Nuosavo kapitalo garantijų dalis buvo naudojama labai nedideliu mastu (6 %) dėl gana nedidelės tikslinės jau esamų nuosavo kapitalo garantijų vartotojų grupės. 3.1.3. Sverto poveikis Iš esmės DMP garantijų sistemų sverto poveikis buvo itin didelis (čia apibrėžiamas kaip apskaičiuotas pagrindinis remiamų paskolų lygis ir (arba) MVĮ garantijų priemonei paskirstytos lėšos). Tai nulėmė dvi priežastys: - ES biudžete numatyta maksimali portfelio lygmens rizikos tikimybė, apribota remiantis planuojamais nuostoliais, po planuojamų susigrąžinti sumų ir rizikos priemokų, kurias gauna finansiniai tarpininkai, atskaitos; ši ribinė suma leidžia finansuoti žymiai didesnę MVĮ paskolų sumą; - sverto poveikį didina tarpusavyje susiję subjektai, sudarę rizikos pasidalijimo susitarimus. Paskolų garantijos pasižymi dideliu sverto poveikiu, nes jos dažnai teikiamos kaip papildomos garantijos institucijoms, kurios vėliau teikia garantijas kitiems subjektams, tokiems kaip tarpininkai ir bankai. Pagal MVĮ paskolų garantijų dalį įvairių subjektų pasidalijamai rizikai būdingas itin didelis sverto poveikis remiamų paskolų lygiui. Dėl mikrokreditų susiklostė kitokia padėtis, nes dauguma EIF garantijų yra tiesiogiai teikiamos tarpininkams, kurie dažniausiai jas suteikia tiesioginiams paramos gavėjams (MVĮ). Be to, daug mikrokreditų suteikiama didesnės rizikos MVĮ, ir dėl to joms taikomos didesnės ribinės normos. Todėl svertas paprastai yra mažesnis, palyginti su paskolų garantijomis. 2006 m. pabaigoje visų dalių bendras sverto poveikis atitiko 67 ir 1 santykį. Galiausiai galutinis sverto poveikis gali būti netgi dar didesnis, kadangi patirtis rodo, kad nuostoliams, patirtiems atliekant operacijas su garantijomis, padengti skirta suma ne visuomet sunaudojama, net jeigu pasiekiamas tikslinis paskolų lygis. Todėl panaikinus nepanaudotas ribines sumas galutinis sverto poveikis gali padidėti. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiama konkreti informacija apie sverto poveikį: - 1 lentelė. Sverto poveikis (įsiskolinimo santykis). 3.1.4. MVĮ galimybių gauti finansavimą padidinimas MVĮ galimybių gauti finansavimą padidinimas pagal MVĮ garantijų priemonę apskaičiuotas remiantis EIF pateiktais skaičiais ir atsižvelgiant į tam tikrus svarstymus ir (arba) prielaidas, kaip nurodyta prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalies 1 lentelėje: - MVĮ galimybių gauti finansavimą padidinimo apskaičiavimas. Remiantis šiomis prielaidomis galima teigti, kad MVĮ garantijų priemonė padėjo finansuoti papildomas paskolas, kurios sudaro daugiau kaip 13 mlrd. EUR. 3.1.5. Valstybės pagalba Ypatingas dėmesys skiriamas tam, kad finansiniams tarpininkams skirtos garantijų ir paskolų programos atitiktų galiojančias valstybės pagalbos taisykles. Kiekvienas finansinis tarpininkas turi sutartinį įsipareigojimą pasirašyti deklaraciją dėl taikomo valstybės pagalbos režimo, o EIF ir finansinių tarpininkų susitarimuose nurodomos atitinkamos valstybės pagalbos taisyklės. 3.1.6. Pripažinti grynieji mokėjimai ir susigrąžinti nuostoliai Iki 2006 m. gruodžio 31 d. sumokėta šiek tiek daugiau nei 40 mln. EUR, o tai atitinka EIF grynųjų nuostolių, patirtų dėl negrąžinamų paskolų, dalį[14]. Šiuo įgyvendinimo ciklo etapu bendra mokėjimų suma vis dar yra labai nedidelė, palyginti su bendru EIF įsipareigojimų lygiu. Tačiau priemonės laikotarpis baigiasi tik 2016 m. gruodžio 31 d., todėl, atsižvelgiant į ES paskolų garantijų trukmę, didžioji dalis nuostolių turėtų susidaryti ateityje. Pripažintų grynųjų mokėjimų ir susigrąžintų nuostolių suvestinė pateikiama prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje : 2 lentelė. Gauti reikalavimai ir susigrąžintos sumos. Jei ribinė suma bus mažinama, nuo 2007 m. lėšos bus naikinamos arba susigrąžinamos į ES bendrąjį biudžetą. 3.2. Finansiniai tarpininkai Su 46 finansiniais tarpininkais, atstovaujančiais 26 valstybėms narėms iš 27, t. y. su visomis, išskyrus Liuksemburgą[15], taip pat su Turkija ir Norvegija 2006 m. gruodžio 31 d. buvo sudaryta 51 sutartis. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiama jų apžvalga (pagal dalis ir šalis): - 3 lentelė. Finansiniai tarpininkai. 3.3. Paramą gaunančios MVĮ Projektų tvirtinimas pagal DMP pradėtas 2002 m. gegužės mėn. Galutinių paramos gavėjų skaičius didėjo palaipsniui ir 2006 m. pabaigoje siekė beveik 194 000 MVĮ[16], iš kurių beveik 163 000 gavo paramą pagal paskolų garantijų dalį. Tai panašu į 2005 m. pabaigą, kai paramą gavo kone 111 100 MVĮ. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I ir II dalyse pateikiama paramą gaunančių MVĮ apžvalga pagal šalis: - 4 lentelė. Paramą gaunančios MVĮ (šalių suvestinė); - 3 žemėlapis. Paramą gaunančios MVĮ pagal šalis (įskaitant ETP steigimo programos duomenis). Informaciją apie užimtumą galima gauti paskolos suteikimo metu[17]. Pagal mažųjų ir vidutinių įmonių garantijų (toliau – MVĮG) dalis garantijas gaunančios įmonės iki 2006 m. pabaigos įdarbino beveik 990 000 asmenų[18]. Šį skaičių galima palyginti su maždaug 620 000 asmenų, užregistruotų kaip darbuotojai paskolos suteikimo metu 2005 m., taip pat su 328 000 asmenų 2004 m. Bendrą užimtumo padidėjimą iš esmės lemia padidėjęs paramą gaunančių MVĮ skaičius. Galutiniai paramos gavėjai – įmonės, kuriose dirbo iki 10 darbuotojų – sudarė daugiau kaip 91 % (177 625) bendro pagal MVĮ garantijų priemonę paramą gaunančių MVĮ skaičiaus[19]. Įdomu palyginti priemonėje dalyvaujančių MVĮ ir visos Europos Sąjungos MVĮ pasiskirstymą pagal dydį. Remiantis turima naujausia statistika, ES 91,4 % MVĮ yra mikroįmonės (0–9 darbuotojai), 7,3 % – mažosios įmonės (10–49 darbuotojai) ir 1,1% – vidutinio dydžio įmonės (50–249 darbuotojai)[20]. Tai aiškiai liudija, kad MVĮ garantijų priemonė labiausiai orientuota į labai mažas įmones ir įmonių steigimąsi . Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiama suvestinė, kurioje įmonės klasifikuojamos pagal dydį: - 5 lentelė. Paramą gaunančios MVĮ (pasiskirstymas pagal šalis ir dydį). Be to, prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje , remiantis NACE klasifikatoriumi, pateikiama visos priemonės suvestinė pagal sektorius ir pagal dalis. - 3 pav. Paramą gaunančios MVĮ (pasiskirstymas pagal sektorius). Bendra investicijų suma, remiama MVĮ garantijų priemonės lėšomis, 2006 m. pabaigoje sudarė daugiau kaip 23 mlrd. EUR – didžiausią dalį pagal paskolų garantijų dalį. Palyginti su 2005 m. pabaiga, investicijų suma buvo maždaug 16 mlrd. EUR. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiama apžvalga: - 6 lentelė. Investicijų dydis pagal dalis. 2007 m. duomenys (palyginimui pridedami 2006 m. statistiniai duomenys). Bendra statistika | Paramą gaunančių MVĮ skaičius | Paramą gaunančiose MVĮ įdarbintų asmenų skaičius | Apskaičiuotas remiamų paskolų lygis mln. EUR | Apskaičiuotas investicijų dydis mln. EUR | Pripažintos grynosios garantijos mln. EUR | 2006 12 31 | 193 790 | 989,773 | 17 449.3 | 23 383,6 | 40,0 | 2007 12 31 | 233 345 | 1,169 389 | 17 937,6 | 27 916,1 | 70,5 | 4. ETP STEIGIMO PROGRAMA 4.1. Biudžeto padėtis 2006 m. pastebėtas žymus pagyvėjimas, visų pirma nuo 2005 m. atsigavus rizikos kapitalo rinkai. Remiantis Europos privataus akcinio kapitalo ir rizikos kapitalo asociacijos paskelbtu pranešimu, „ 2006–ieji – dar vieni Europos privataus akcinio kapitalo pramonei reikšmingi metai […], kuriais pagyvėjo lėšų rinkimas ir investavimas “[21]. Iš esmės dėl pagerėjusių rinkos sąlygų 2006 m. Komisija patvirtino didžiausią investicijų skaičių per visą programos laikotarpį. Iš tikrųjų 2006 m. patvirtinta daugiau investicijų nei nuo 2002 m. drauge paėmus. 2006 m. gruodžio 31 d. pagal ETP steigimo programą skirtų biudžeto lėšų suma siekė daugiau kaip 220 mln. EUR ; tai sudarė beveik 43 % DMP finansinių priemonių biudžeto. Visos pagal ETP steigimo programą turėtos lėšos buvo panaudotos iki 2006 m. pabaigos. Bendrojo biudžeto lėšomis dengiamos visos priemonės sąnaudos, įskaitant rizikos kapitalo fondų investicijas, EIF administravimo mokesčius ir kitas reikalavimus atitinkančias sąnaudas. Iš šios bendros sumos 201,1 mln. EUR buvo skirta rizikos kapitalo fondams, įskaitant tiek jau patvirtintus projektus, tiek tuos, kurie turi būti pasirašyti per 2007 m.[22] Iš rizikos kapitalo fondų 2006 m. gautos pajamos (grąžinimai ir dividendai) sudarė maždaug 1,4 mln. EUR ir siekė beveik 1,6 mln. EUR sukauptų pajamų, gautų iki 2006 m. pabaigos pagal DMP iš rizikos kapitalo fondų, palyginti su maždaug 154 000 EUR suma, gauta 2005 m. pabaigoje. Tai, kad dar nepasiektas daugumos lėšų išpardavimo etapas ir todėl pasitraukimo atvejų skaičius yra labai nedidelis, lėmė šią santykinai nedidelę, palyginti su rizikos kapitalo fondams išmokėta suma (beveik 30 mln. EUR), pajamų sumą. Tačiau tikimasi, kad per ateinančius metus, kai bus pasiektas rizikos kapitalo lėšų išpardavimo etapas, pajamų suma gerokai padidės. Remiantis Augimo ir užimtumo iniciatyva (1998–2000 m.), pagal ETP steigimo programą 2006 m. pabaigoje jau buvo išmokėta 46 mln. EUR iš bendros 94 mln. EUR išmokos rizikos kapitalo fondams. Be pajamų, gautų iš rizikos kapitalo fondų, sukauptos palūkanos ir kitos įplaukos siekė 4,3 mln. EUR ir iki 2006 m. pabaigos iš viso sudarė beveik 5,9 mln. EUR pajamų . Taip pat žr.: - A lentelė (2.1 skirsnyje). DMP finansinės priemonės (ETP steigimo programa). Papildoma informacija pateikiama prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje: - 4 pav. Bendra EIF operacijų raida (per metus), įskaitant beveik 38 mln. EUR siekiančias bendras išmokas rizikos kapitalo fondams. 4.2. Finansiniai tarpininkai 2006 m. buvo patvirtinta 12 naujų investicijų į rizikos kapitalo fondus, iš kurių viena vėliau buvo atšaukta. Pagal ETP steigimo programą iš viso patvirtinta 21 investicija į rizikos kapitalo fondus 10 šalių. Rizikos kapitalo fondai, į kuriuos EIF investavo, daugiausia skirti ankstyvojo etapo investicijoms aukštųjų technologijų sektoriuose, kaip antai informacinės ir ryšių technologijos, mikroelektronika, internetas, sveikatos priežiūra ir gyvybės mokslai ar biotechnologija. Tai atitinka ETP steigimo programos investicijų politikos nuostatas. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiamas rizikos kapitalo fondų, į kuriuos EIF investavo, sąrašas, iš kurio matosi, koks yra geografinis pasiskirstymas ir kur sutelktas sektoriaus dėmesys: - 7 lentelė. Rizikos kapitalo fondai, sudarę susitarimus su EIF. 4.3. Paramą gaunančios MVĮ Iki 2006 m. gruodžio mėn. pagal priemonę rizikos kapitalo fondai buvo investavę į 73 bendrovių investicinius portfelius (2005 m. pabaigoje: 35). Dauguma rizikos kapitalo fondų tebėra ankstyvuosiuose investavimo laikotarpio etapuose, todėl bet kokia statistika apie užimtumą būtų preliminari ir nebūtų aktuali DMP finansinių priemonių požiūriu. 2007 m. duomenys (palyginimui pridedami 2006 m. statistiniai duomenys). Bendra statistika | Paramą gaunančių MVĮ skaičius | Įsipareigojimai rizikos kapitalo fondams mln. EUR | Išmokų rizikos kapitalo fondams suma mln. EUR | 2006 12 31 | 73 | 201,1 | 29,6 | 2007 12 31 | 123 | 200,5 | 62,3 | Metai | Pajamos (grąžinimai ir dividendai) mln. EUR | Palūkanos ir kitos įplaukos mln. EUR | Bendrosios pajamos mln. EUR | Sukauptos pajamos mln. EUR | 2006 | 1,4* | 2,1 | 3,5 | (gruodžio 31 d. duomenys) 5.9 | 2007 | 2,0 | 3,5 | 5,5** | (gruodžio 31 d. duomenys) 11.4 | * Remiantis teisės aktais, pasibaigus reinvestavimo laikotarpiui, „visi patikos sąskaitoje esantys likučiai, išskyrus paskirtas, bet dar nesuteiktas ir (arba) neinvestuotas lėšas bei lėšas, kurių pagrįstai reikalaujama reikalavimus atitinkančioms sąnaudoms ir išlaidoms, kaip antai EIF administravimo mokesčiams, padengti, grąžinami į ES bendrąjį biudžetą“. ** Tai pajamos, gautos pasibaigus įsipareigojimų laikotarpiui. Remiantis teisės aktais, jos bus pervestos į ES bendrąjį biudžetą. Pajamoms GBP ir SEK taikomas 2007 m. gruodžio 31 d. valiutos kursas. 5. PRADINIO KAPITALO PROGRAMA 5.1. Biudžeto padėtis 5.1.1. Apžvalga 2006 m. gruodžio 31 d. Specialiojo žemės ūkio komiteto turimos biudžeto lėšos sudarė 5,6 mln. EUR, kurie buvo skirti jau 2001 m. Iš bendrojo biudžeto apmokamos visos priemonės sąnaudos, įskaitant paramos gavėjams sumokėtas subsidijas, EIF administravimo mokesčius ir kitas reikalavimus atitinkančias sąnaudas. 2006 m. naujų projektų nebuvo patvirtinta. Užuot patvirtinus, 2006 m. pabaigoje buvo panaikinti 4 projektai[23]. Dėl šio panaikinimo EK grynieji įsipareigojimai, prisiimti Specialiojo žemės ūkio komiteto, sumažėjo iki 200 000 EUR, o nepanaudotas biudžetas padidėjo iki maždaug 5 mln. EUR. Ši nepanaudota suma buvo panaikinta 2007 m. ir grąžinta į ES bendrąjį biudžetą. Taip pat žr.: - A lentelė (2.1 skirsnyje). DMP finansinės priemonės (Pradinio kapitalo programa). 5.1.2. Įsipareigojimai ir išmokos Bendra rizikos kapitalo fondams suteiktų bendrųjų subsidijų suma 2006 m. gruodžio 31 d. siekė 200 000 EUR. Tai atitiko subsidijų susitarimuose nustatytus tvarkaraščius ir sąlygas, pagal kurias numatyta, kad subsidijos turi būti išmokamos dviem dalimis. Pirmoji dalis išmokama nuo subsidijų susitarimo pasirašymo praėjus ne mažiau kaip 18 mėnesių, o antroji (paskutinioji) – ne mažiau kaip 36 mėnesiams. Prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje pateikiama apžvalga: - 5 pav. Bendra EIF operacijų raida (per metus). 5.2. Finansiniai tarpininkai Pagal specialiojo žemės ūkio komiteto reikalavimus patvirtinti rizikos kapitalo fondai pagal ETP steigimo programą yra sudarę susitarimus su EIF. 2006 m. gruodžio 31 d. su dviem rizikos kapitalo fondais sudaryti du subsidijų susitarimai. Daugiau informacijos galima rasti prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalyje : - 8 lentelė. Rizikos kapitalo fondai, sudarę susitarimus su EIF. 6. BENDROS EUROPOS įMONėS (TOLIAU – JEV) PROGRAMA JEV programos tikslas – remti ne mažiau kaip dviejų MVĮ iš skirtingų Europos ekonominės erdvės valstybių sudaromos tarptautinės partnerystės kūrimą. Augimo ir užimtumo iniciatyvos vertinimo išvadose skelbiama, kad rinkos galimybė naudotis JEV programa yra nedidelė, užimtumo kūrimo poveikis yra ribotas, o administracinės sąnaudos – labai didelės. Atlikus dar du vertinimus[24], prieita išvados, kad programą reikėtų nutraukti. Atsižvelgdama į tai, 2003 m. gruodžio 8 d. Komisija priėmė Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo nutraukti JEV pasiūlymą[25]. 2004 m. liepos 21 d. šį sprendimą[26] priėmė Europos Parlamentas ir Taryba. 2004 m. gruodžio 29 d. pagal JEV programą naujos paraiškos nebebuvo priimamos. Iki 2006 m. pabaigos iš viso gautos 323 paraiškos, pasirašyta 230 susitarimų ir projektams skirta 19,8 mln. EUR (9 projektai vis dar vykdomi). Išsamesni duomenys pateikiami prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) V dalyje. 7. BENDROS IšVADOS Biudžeto požiūriu DMP finansinės priemonės buvo svarbiausia DMP programos dalis. Programos pabaigoje finansinėms priemonėms skirtų biudžeto išteklių suma iš viso siekė beveik 520 mln. EUR, iš kurių nepanaudota tik 5 mln. EUR asignavimų Pradinio kapitalo programai. Iš viso nuo 2002 m. vidurio iki 2006 m. pabaigos patvirtintos[27] 74 operacijos, kurių bendra suma sudaro 467 mln. EUR. DMP finansinėmis priemonėmis naudojosi beveik 194 000 MVĮ, o tai sudaro maždaug 1 % visų ES MVĮ. Įtraukus 29 iš 31 reikalavimus atitinkančios šalies (visas ES valstybes nares bei Turkiją ir Norvegiją) buvo užtikrinta didelė geografinė aprėptis[28]. MVĮ garantijų priemonė buvo labai palankiai sutikta rinkoje. Paskolų garantijų ir mikrokreditavimo dalys veikė ypač sėkmingai ir leido dalyvaujantiems finansiniams tarpininkams padidinti operacijų mastą ir prisiimti didesnę riziką. Buvo atidžiai stebimi rinkos poreikiai pagal MVĮ garantijų priemonę, kurią buvo galima iš pat pradžių lengvai keisti ir greitai pritaikyti prie kiekvienai šaliai būdingų rinkos sąlygų. Bendras MVĮ garantijų priemonės remiamų paskolų lygis buvo labai aukštas. Pasirašius susitarimus dėl maždaug 262 mln. EUR dydžio ribinių sumų, buvo paremta beveik 17 500 mln. EUR paskolų suma. Būdama antroje vietoje iškart po struktūrinių fondų, kuriems skirta žymiai daugiau biudžeto išteklių ir keliami kitokie tikslai, galutinių paramą gaunančių MVĮ skaičiaus požiūriu MVĮ garantijų priemonė yra pati svarbiausia ES programa. Įgyvendinant ETP steigimo programą, programos laikotarpio pradžioje susidurta su kai kuriais sunkumais, nes ES rizikos kapitalo rinkoje tapo sunku pritraukti lėšų. 2005 ir 2006 m. pagerėjus ekonominei situacijai, gerokai padidėjo programos poreikis. Dėl įvairių apribojimų pagal tinkamumo kriterijus ir dėl sunkios padėties rinkoje pradinio kapitalo programa nebuvo tokia sėkminga kaip tikėtasi. Atlikus EB finansinės pagalbos MVĮ programų vertinimą[29], paaiškėjo, kad DMP finansinės priemonės yra veiksmingos ir efektyvios. Šias priemones įgyvendina EIF, kurio veikla šioje srityje buvo įvardyta kaip geriausia patirtis dėl priemonių artimumo rinkai. Vertintojų nuomone, priemonės turi skatinamojo poveikio, nes dėl jų visos ES mastu MVĮ skiriama vis daugiau lėšų, įskaitant šalis, kuriose nacionalinės finansinės priemonės yra mažiau išvystytos. Atlikus dar naujesnį išorinį DMP vertinimą[30], Finansinės pagalbos programų vertinimo išvados tik patvirtinamos. Šiame vertinime daroma išvada, kad MVĮ garantijų ir ETP steigimo programomis, kaip viešosios politikos priemonėmis, kuriomis didinamos MVĮ galimybės gauti finansavimą, gerokai prisidėta prie finansinės verslo aplinkos gerinimo. Vertintojai mano, kad finansinės priemonės yra labai veiksmingai įgyvendinamos pasitelkus „grandinę“, kurią sudaro Įmonių generalinis direktoratas, Ekonomikos ir finansų generalinis direktoratas bei Europos investicijų fondas. Ataskaitoje patvirtinama, kad pasirinktas požiūris, pagal kurį negali būti vienos, visiems tinkančios strategijos, yra tinkamas; tiek rizikos kapitalo, tiek garantijų priemonės gali būti pritaikomos prie įvairių kintančių rinkos sąlygų. Bus atliekamas DMP ex-post vertinimas kartu su tolesnei Konkurencingumo ir inovacijų bendrajai programai priklausančia specialia Verslininkystės ir inovacijų programa. Šį vertinimą, kurį atliekant bus analizuojami DMP rezultatai ir poveikis, numatyta užbaigti 2008 m. gruodžio mėn. Apskritai galima daryti išvadą, kad finansinės DMP priemonės padėjo pašalinti kai kurias spragas ir išvengti bendrovių steigimosi bei MVĮ nesėkmių kapitalo rinkose. Finansinių DMP priemonių tikslas pagerinti Europos verslo, ypač MVĮ, finansinę aplinką buvo pasiektas. Finansinės priemonės įgyvendintos tinkamai ir efektyviai bei pasiektas didelis sverto poveikis. Jomis buvo kontroliuojama didelė papildomų lėšų suma ir paremta nemažai MVĮ. DMP tęsinys Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (CIP, 2007–2013 m.) yra nuosekli reakcija į augimo ir užimtumo strategijos uždavinius. CIP teisinis pagrindas įsigaliojo 2006 m. lapkričio 29 d.[31] Apibendrinamasis CIP aprašas pateikiamas prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) V dalyje. [1] Tarybos sprendimas 2000/819/EB (OL L 333, 2000 12 29), priimtas 2000 m. gruodžio 20 d., su pakeitimais, padarytais 2004 m. liepos 21 d. ir 2005 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais Nr. 593/2004/EB (OL L 268, 2004 8 16, p. 4) ir Nr. 1776/2005/EB (OL L 289, 2005 11 3, p. 14). [2] OL L 155, 1998 5 29, p. 43. [3] 2001 m. gruodžio 10 d. Komisija priėmė Sprendimą C(2001) 3973 dėl DMP numatytų finansinių priemonių įgyvendinimo. Vėliau, 2001 m. gruodžio 18 d., Komisija pasirašė susitarimus su EIF dėl ETP steigimo programos, MVĮ garantijų priemonės ir Pradinio kapitalo programos patikos ir valdymo. 2005 m. gruodžio 22 d. šie susitarimai buvo peržiūrėti siekiant atsižvelgti į DMP galiojimo pratęsimą. [4] Kaip nustatyta Tarybos sprendimo 2000/819/EB 2 straipsnio 1 dalies d punkte. [5] Remiantis teiginiu, pateiktu galutinėje vertinimo ataskaitoje apie daugiametės įmonių ir verslininkystės, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), programos išorinį vertinimą (Briuselis, 2004 m., p. 52). [6] 2007 m. ši nepanaudota suma buvo panaikinta. [7] Atitinka Komisijos patvirtintus ir nepanaikintus projektus. [8] Įtraukta 261,6 mln. EUR dydžio ribinė suma (žr. prie šios ataskaitos pridedamo tarnybų darbinio dokumento (SEC(2008)XXX) I dalies 1 lentelę). [9] Rezervo apskaičiavimas buvo grindžiamas visa skirtų biudžeto asignavimų suma. 2007 m. lėšos buvo panaikintos ir taip sudarytas 0,145 mln. EUR rezervas. Iki 2007 m. pabaigos panaudota tik 15 600 EUR. [10] Nepanaudota 5 mln. EUR suma panaikinta 2007 m. [11] Remiantis ankstesne patirtimi, negalima sunaudoti visos maksimalios sumos (ribinės sumos). Jeigu taip įvyktų, priemonės išlaidų veiksmingumas būtų dar didesnis. [12] Remiantis Tarybos sprendimo 2000/819/EB II priedo II dalies G punktu, „uždirbtos palūkanos pridedamos prie priemonės išteklių“. [13] Įskaitant patvirtintus projektus ir projektus, kuriuos buvo numatyta pasirašyti 2007 m. pradžioje. [14] Grynieji nuostoliai – gauti garantijos reikalavimai be susigrąžintų sumų. [15] Liuksemburgas yra sudaręs susitarimą pagal ETP steigimo programą. [16] Skaičius žymi bendrą iš fondų, valdomų pagal MVĮ garantijų priemonę, paskolas ir (arba) garantijas gavusių finansinės paramos gavėjų skaičių. [17] Kai kurios atrankos pagrindu atliktos analizės rodo, kad užimtumas metų pabaigoje gali išaugti apie 20 %. [18] Statistikos apie garantuojamų paskolų poveikį užimtumui nėra. [19] Iš esmės visos įmonės, gaunančios naudos pagal mikrokreditavimo dalį (30 552), turi ne daugiau kaip 10 darbuotojų. [20] Šaltinis – Eurostatas. Tik 0,2 % įmonių yra didelės. Žr.: Eurostato leidinį „Europos verslas. Faktai ir skaičiai“ (2006 m. leidimas, p. 22 ), 2004 m. ES-27 buvo registruota 18,8 mln. įmonių, susijusių su ne finansų verslo ekonomika, iš kurių maždaug 18,76 mln. įmonių buvo MVĮ, t. y. turėjo mažiau kaip 250 darbuotojų. [21] EVCA [ et al .]: Europos privatus akcinis kapitalas. Stiprūs 2006 m. veiksmingumo impulsai lėmė asignavimų didėjimą. Spaudos pranešimas, Briuselis, 2007 m. kovo 13 d. [22] Įsipareigojimai pagal dar nepasirašytus projektus sudaro 44,03 mln. EUR. [23] Vienas projektas neatitiko tinkamumo kriterijų. Trys projektai buvo atšaukti. [24] „Strateginis EB finansinės pagalbos MVĮ programų vertinimas“, Deloitte and Touche , 2003 m.; „Galutinis daugiametės įmonių ir verslininkystės programos (2001–2005 m.) vertinimas“, Infyde , 2004 m. [25] COM (2003) 758 galutinis. [26] Sprendimas Nr. 593/2004/EB. [27] Neatšauktos. [28] Neįtraukta tik Islandija ir Lichtenšteinas. [29] Strateginis EB finansinės pagalbos MVĮ programų vertinimas ( Deloitte & Touche ataskaita Europos Komisijai (Biudžeto generalinis direktoratas), 2003 m. gruodžio mėn.). [30] Vertinimo ataskaita buvo skelbta anglų ir prancūzų kalbomis kaip 2004 m. lapkričio 15 d. Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2004) 1460 ir įkelta Europos įmonių svetainėje adresu http://europa.eu.int/comm/enterprise/enterprise_policy/mult_entr_programme/programme_2001_2005.htm. [31] 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1639/2006/EB dėl Konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.) (OL L310, 2006 11 9, p. 15).