Kad užtikrintume inovacijas ir sudarytume palankesnes sąlygas tokioms permainoms, turime investuoti į didžiausią Europos turtą – žmones. Norint ugdyti ir pritaikyti mūsų žmonių įgūdžius, reikia didelių pastangų. Tai esminis dalykas, siekiant užtikrinti gerovę ir ekonomikos augimą. Nuo to priklausys, ar Europa pajėgs skatinti inovacijas skaitmeniniame amžiuje. Kvalifikuota darbo jėga, mokanti greitai prisitaikyti sparčiai kintančiame inovacijų pasaulyje, gali padidinti našumą ir kartu gauti didesnį darbo užmokestį.

Investicijų plane Europai nustatyti bendri veiksmai, kuriais siekiama skatinti investicijų finansavimą, šalinti kliūtis, didinti inovacijas ir stiprinti bendrąją rinką. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) keičia Europos vykdomo investicijų rėmimo tvarką. Daugiau finansavimo imama skirti inovacijų ir infrastruktūros projektams, taip pat mažų įmonių vykdomiems vietos projektams, kuriais sukuriama daugiausia naujų darbo vietų. Pirmieji ESIF rezultatai teikia vilčių. Bendros ESIF investicijos kol kas sudaro 100 mlrd. EUR. Manoma, kad geresnėmis galimybėmis gauti Europos investicijų fondo finansavimą pasinaudos daugiau nei 140 000 MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių. Jau remiami projektai 26 valstybėse narėse, ir jų dar daugės. Kad pasinaudotų šiais rezultatais, Komisija ketina pratęsti ESIF galiojimą po 2018 m., kaip paskelbta komunikate „Europa vėl investuoja. Investicijų plano Europai rezultatų apžvalga“, siekdama toliau remti projektus, kuriais kuriamos darbo vietos ir skatinamas ekonomikos augimas ir kurie be ESIF nebūtų remiami.

Siekiant pašalinti kliūtis investicijoms ir vykdyti struktūrinę reformą, būtina geresnė ES ir nacionalinių bei regionų subjektų sąveika. Prieš dvi savaites konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatyti skubiausi prioritetai, dėl kurių reikia imtis veiksmų nacionaliniu lygiu toliau vykdant reformą. Kartu tam tikros kliūtys yra tarpvalstybinio pobūdžio ir dėl to reikia imtis ES masto veiksmų. Remiantis Europos Vadovų Tarybos 2016 m. kovo 17–18 d. išvadomis, šiame komunikate apžvelgiami bendrosios rinkos darbotvarkės įgyvendinimo rezultatai, daugiausia dėmesio skiriant toms sritims, kuriose reikia skubiai imtis strateginių politikos sprendimų, siekiant stiprinti ir spartinti reikiamas reformas.

Europos ekonomikos stiprinimas ir investicijų skatinimas, siekiant kurti darbo vietas ir užtikrinti ekonomikos augimą, išlieka svarbiausias Komisijos prioritetas. Remiantis Pavasario prognozėmis, nors sąlygos pasaulyje sunkesnės, ekonomikos augimas Europoje nestoja. Nors ir per lėtai, užimtumo lygiai didėja, o valdžios sektoriaus deficitas ir toliau mažėja. Sąlygos investicijoms augti dar labiau pagerėjo. Nors tai vilčių teikiantys požymiai, reikia toliau stengtis kuo geriau išnaudoti tris esminius elementus: struktūrinę reformą, atsakingą fiskalinę politiką ir investicijas.

3.1. Investicijų į visą ekonomiką rėmimas

Kapitalo rinkų sąjungos tikslas – geriau suderinti taupymą ir investicijas. Siūloma parengti priemonių programą, siekiant padidinti privataus kapitalo srautus į įmones ir investicijas į infrastruktūrą. Dabar, kai dėl naujų bankų, rinkų ir draudimo sektorių taisyklių Europos finansų sistema tapo saugesnė, kapitalo rinkų sąjunga sustiprins Europos „finansavimo kopėčias“ augančioms įmonėms, kurioms reikia įvairesnių galimybių finansuoti savo plėtrą. Užtikrinant didesnį investicijų patrauklumą ir sukuriant naujas finansines procedūras, kapitalo rinkų sąjunga suteiks daugiau galimybių gauti finansavimą, sumažins jo sąnaudas ir pašalins kliūtis tarpvalstybiniams investicijų srautams. Komisija jau pateikė keletą iniciatyvų ir ėmėsi spręsti ilgalaikius klausimus. Siekdami padidinti pasitikėjimą ir pagreitį, Europos Parlamentas ir Taryba turėtų kuo greičiau imtis dar nepriimtų pasiūlymų, kad užtikrintų jų naudą realiajai ekonomikai.

Tai visų pirma pasakytina apie pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentų rinkinį, kuriame nustatyti paprasto, skaidraus ir standartizuoto pakeitimo vertybiniais popieriais kriterijai ir suteikiamas pagrindas kurti patikimą Europos pakeitimo vertybiniais popieriais rinką. Reikia vengti bet kokio teisėkūros proceso vėlavimo, nes, priėmus minėtą rinkinį, bus lengviau pritraukti daugiau investuotojų ir atlaisvinti bankų balansus, siekiant teikti naujas paskolas. Saugiai užtikrinus, kad pakeitimo vertybiniais popieriais rinka vėl pasiektų prieš krizę buvusį lygį, ekonomikai būtų galima papildomai skirti 100 mlrd. EUR kreditą. Atsižvelgiant į mažesnę riziką, bus sumažinti kapitalo poreikio koeficientai bankams ir draudimo bendrovėms, investuojantiems į standartizuotą pakeitimą vertybiniais popieriais. Apskritai dokumentų rinkinys padės padidinti finansinį stabilumą, išlaikant po krizės nustatytas apsaugos priemones ir remiant paprastumą, skaidrumą ir platesnę investuotojų bazę.

Teisėkūros institucijos taip pat turėtų greitai pasiekti susitarimą dėl Komisijos pasiūlymo dėl paprastesnės, greitesnės ir pigesnės prospekto tvarkos, kuris bus labai naudingas įmonėms, norinčioms pritraukti kapitalo. Siekiant suteikti daugiau finansavimo galimybių mažesnėms įmonėms, bus sukurta mažiems emitentams skirta nauja sistema.

Parengus draudimo įmonėms skirtas naujas rizikos ribojimo taisykles („Mokumas II“) ir smarkiai sumažinus kapitalo poreikio koeficientus, turėtų būti lengviau remti investicijas į infrastruktūrą. Šie pakeitimai jau įsigaliojo. Dar šiais metais rengdama Kapitalo reikalavimų reglamento peržiūrą, Komisija panašiai išnagrinės galimybę sumažinti rizikos koeficientus bankams skirtiems infrastruktūros projektams.

Bankų paskolos tebėra pagrindinis labai mažų ir mažų įmonių apyvartinio kapitalo šaltinis. Peržiūrėdama Kapitalo reikalavimų reglamentą Komisija taip pat stengsis išsaugoti bankų gebėjimą teikti paskolas MVĮ, išlaikydama ir galbūt išplėsdama palankų kapitalo vertinimą, taikytiną paskoloms MVĮ.

Kaip nurodyta pirmoje padėties ataskaitoje, dėl kitų kapitalo rinkų sąjungos veiksmų plano priemonių taip pat reikės imtis tolesnių veiksmų, visų pirma daug dėmesio skiriant rizikos kapitalui. Komisija netrukus pateiks pasiūlymą iš dalies pakeisti ES rizikos kapitalo teisės aktus, kad būtų nustatytas šios priemonės mastas, įvairovė ir pasirinkimas, siekiant padidinti jos skverbimąsi į rinką, kad daugiau įmonių galėtų pasinaudoti šiuo alternatyviu finansavimo šaltiniu. Be to, Komisija pasiūlys sukurti Rizikos kapitalo fondų fondą, kuriame bus sutelkti viešieji finansai ir privatusis kapitalas, siekiant užtikrinti reikiamą mastą ir paskatą remti perspektyviausias naujas įmones.

Vykdydama savo darbotvarkę ir siekdama padėti įmonėms, ypač MVĮ, vystytis ir augti Europoje, Komisija neseniai pradėjo viešas konsultacijas, kad parengtų naują teisėkūros iniciatyvą dėl įmonių restruktūrizavimo ir nemokumo. Šia iniciatyva bus užtikrintas teisinis tikrumas tarpvalstybiniams investuotojams, pašalintos kliūtys laisvam kapitalo judėjimui ir padedama įmonėms atsigauti po finansinių sunkumų. Ja bus numatytos geresnės skolos restruktūrizavimo taisyklės, kurios bus naudingos tiek kreditoriams, kurie greičiau atgaus turtą, tiek įmonėms, kurios nusipelno galimybės verslą pradėti iš naujo.

Investiciniai fondai atlieka vis svarbesnį vaidmenį veiksmingai paskirstant mažmenines ir institucines lėšas. Turtas, kurį valdo Europos fondų sektorius, nuo 2003 m. pabaigos iki 2013 m. pabaigos padvigubėjo iki 10,000 mlrd. EUR. Komisija neseniai pradėjo plataus masto konsultacijas dėl būdų, kaip pagerinti našumą ir konkurenciją šių svarbių investicinių priemonių rinkose ir sumažinti įmonių ir investuotojų išlaidas.

Be to, Europos savanoriškų asmeninių pensijų produktų rinka galėtų ne tik sumažinti vartotojų išlaidas dėl masto ekonomijos ir padėti jiems sukaupti adekvačių pensijų pajamų, bet ir padidinti investicijas į Europos ekonomiką pasitelkiant papildomą kapitalą, skirtą ilgalaikėms investicijoms. Siekdama nustatyti, kokios sąlygos reikalingos, kad šios rinkos suklestėtų, Komisija pradės viešas konsultacijas, kad išanalizuotų nacionalinę patirtį visoje ES.

Be to, kad vykdo naują veiklą, siekdama sukurti kapitalo rinkų sąjungą, Komisija siekia patobulinti esamą finansinių paslaugų teisėkūros sistemą. Dėl finansų krizės reikėjo parengti daug naujų taisyklių ir jos turėjo būti įgyvendintos per trumpą laiką, siekiant užtikrinti finansinį stabilumą. Nors bendra įgyvendinta sistema yra laikoma tinkama, dėl jos galėjo susidaryti sutapimų, spragų, nenuoseklumų ar pernelyg didelė našta. Komisija šiuo metu baigia nagrinėti beveik 300 atsakymų į kvietimą teikti Europos finansinių paslaugų teisės aktų, kurie bus įtraukti į būsimas finansų srities teisės aktų apžvalgas, bendro poveikio įrodymų.

Įgyvendinant bendrosios rinkos darbotvarkę reikėtų: pabrėžti, kad reikia skubiai pasiekti susitarimą dėl pakeitimo vertybiniais popieriais dokumentų rinkinio ir kad būtina užtikrinti greitą pažangą įgyvendinant prospekto pasiūlymą, kad įmonės galėtų greitai pradėti naudotis šiais pokyčiais; remti būsimus kapitalo rinkų sąjungos veiksmus, pvz., dėl rizikos kapitalo, asmeninių pensijų, skolos restruktūrizavimo ir nemokumo; sutelkti valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama pašalinti bendrosios rinkos kliūtis, kurias lemia nacionalinis reguliavimas ar mokesčių nuostatos, atgrasančios nuo tarpvalstybinių investicijų ar sudarančios joms sunkumų.

3.2. Naujų verslo galimybių skatinimas

Stipri ir efektyvi pramonė yra labai svarbi Europos ekonomikos dalis. Pramonei atsiranda naujų galimybių ir iškyla naujų uždavinių, visų pirma įskaitant skaitmeninę pertvarką, su prisijungimu susijusią akivaizdžią pažangą ir tvirtus, suderintus, visoje ES taikomus kibernetinio saugumo susitarimus.

Nors iniciatyvos prisitaikyti prie rinkos sąlygų turi imtis verslo atstovai, Komisijos dokumentų rinkinys, susijęs su Europos pramonės skaitmeninimu ir viešosiomis skaitmeninėmis paslaugomis, padės transformuoti tradicines Europos ekonomikos galias į konkurencingą skaitmeninį verslą. Šios priemonės apima veiksmus, kuriais siekiama remti ir susieti nacionalines pramonės skaitmeninimo iniciatyvas bei įsteigti daugiau ir geresnių skaitmeninių inovacijų centrų, kurie padėtų įmonėms, ypač MVĮ, pereiti prie duomenų ekonomikos. Į dokumentų rinkinį taip pat įtraukta Europos debesijos iniciatyva sukurti pasaulinio lygio debesijos ir duomenų infrastruktūrą, kurios tikslas – suteikti ES mokslininkams ir inžinieriams didžiulius skaičiavimo ir duomenų apdorojimo pajėgumus.

Atsižvelgdama į esminį standartų vaidmenį skatinant inovacijas, įskaitant skaitmenines inovacijas, ir šalinant prekybos kliūtis, Komisija ėmėsi modernizuoti Europos standartizacijos sistemą, nustatyti jos prioritetus ir spartinti jos diegimą. Šiuo tikslu pagal bendrą standartizacijos iniciatyvą ji subūrė Europos standartizacijos organizacijas ir joms pateikė gaires dėl paslaugų standartų, siekiant pritaikyti standartizavimo patirtį ir paslaugų srityje. Taikant supaprastintą IRT standartų nustatymo metodą, turėtų būti sparčiau priimamos bendros pagrindinės taisyklės, siekiant užtikrinti naujų skaitmeninių technologijų sąveikumą.

Dideli duomenų kiekiai ir daiktų internetas skatina ekonomikos augimą, inovacijas ir skaitmeninimą visuose ekonomikos sektoriuose, ypač MVĮ ir pradedančiųjų įmonių. Siekdama visapusiškai pasinaudoti skaitmeninių ir duomenų technologijų potencialu, Komisija savo laisvo duomenų srauto iniciatyva, kuri bus priimta dar šiais metais, šalins technines ir teisines duomenų srauto kliūtis, kylančias dėl kitų priežasčių nei asmens duomenų apsauga ES, ir nepagrįstus dėl saugojimo ar apdorojimo tikslų laikomų duomenų vietos apribojimus. Ji spręs kylančias problemas, susijusias su atsakomybe, duomenų nuosavybe, sąveika ir duomenų naudojimu tokiose srityse, kaip įmonių tarpusavio santykiai, įmonių santykiai su vartotojais, automatinis generavimas ir duomenų mainai tarp kompiuterių. Kad padėtų siekti aukščiausių kibernetinio saugumo standartų, Komisija netrukus nurodys veiksmus, kaip pagerinti pasirengimą kibernetiniams incidentams ir reagavimą į juos ir skatinti pramonės pajėgumus kibernetinio saugumo srityje.

Būsimai Europos skaitmeninei visuomenei reikalinga plataus masto, nebrangi, saugi ir efektyvi prisijungimo infrastruktūra. Jei bus greitai priimti dabartiniai Komisijos pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų dėl laiku išleidžiamo spektro naudojimo judriojo ryšio paslaugoms, ES atsiras didelių galimybių pirmauti diegiant penktosios kartos (5G) belaidžio ryšio technologijas. Apskritai būsimos ES telekomunikacijų taisyklių reformos tikslas – užtikrinti nuoseklesnį požiūrį į spektro valdymą, kovoti su reguliavimo susiskaidymu, užtikrinti vienodas sąlygas rinkos dalyviams, kartu skatinant konkurenciją ir teikiant paskatas investicijoms.

Dėl interneto platformų lengviau atsirandant naujiems verslo modeliams, atsiranda milžiniškų naujų ekonomikos augimo, inovacijų ir vartotojų pasirinkimo galimybių. Kartu dėl to kyla naujų sunkumų valdžios institucijoms ir veiklos vykdytojams. Komunikatu dėl dalijimosi ekonomikos Komisija remia darnų naujų verslo modelių plėtojimą, pateikdama gaires dėl ES taisyklių taikymo ir rekomendacijas valdžios institucijoms ir rinkos dalyviams. Be to, Komunikate dėl interneto platformų išdėstomas Komisijos požiūris į interneto platformų plėtros Europoje rėmimą, kartu pripažįstant, kad yra tam tikrų reguliavimo sunkumų, ir apsaugant teisėtus vartotojų interesus.

Dėl interneto ir kitų skaitmeninių technologijų iš esmės pasikeitė kūrybinio turinio, pavyzdžiui, knygų ir filmų, leidyba ir platinimas. Šios technologijos taip pat iš esmės pakeitė vartotojų prieigą prie tokio turinio ir naudojimąsi juo. Kad visi rinkos dalyviai ir piliečiai galėtų naudotis šia nauja aplinka, reikia pritaikyti ES autorių teisių reglamentavimo sistemą. Kaip nurodyta komunikate „Šiuolaikiškos ir labiau visai Europai pritaikytos autorių teisių sistemos kūrimas“, pagrindiniai pasiūlymų dėl autorių teisių tikslai – užtikrinti didesnį kūrybinio turinio prieinamumą, pritaikyti autorių teisių išimtis prie naujų internetinių naudojimo būdų ir remti tinkamai ir sąžiningai veikiančią autorių teisių rinką. Komisija taip pat peržiūri intelektinės nuosavybės teisių gynimo sistemą, daugiausia dėmesio skirdama komercinio masto pažeidimams – lėšų sekimo principu pagrįstam metodui ir jo taikymui tarpvalstybiniu mastu.