Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo /* KOM/2011/0789 galutinis - 2011/0372 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Po išsamių valstybių narių ir suinteresuotųjų šalių konsultacijų ir poveikio vertinimo Komisija siūlo persvarstyti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 280/2004/EB[1] nustatytą stebėsenos mechanizmą (sprendime – monitoringo mechanizmą) ir tą sprendimą pakeisti. Pasiūlymo tikslas − patobulinti dabartinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą, siekiant užtikrinti atitiktį Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimams pagal esamus ir būsimus tarptautinius susitarimus dėl klimato kaitos, įgyvendinti teisinius klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinio reikalavimus ir paremti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių rengimą Sąjungos lygmeniu. Komisija, atsižvelgdama į platesnę teisės akto taikymo sritį, platesnį asmenų, kuriems jis skiriamas, ratą ir labai techninį darnų stebėsenos mechanizmo pobūdį, siūlo pakeisti Sprendimą Nr. 280/2004/EB reglamentu ir palengvinti jo įgyvendinimą. · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (toliau − JTBKKK), Europos bendrijos patvirtintos 1993 m. gruodžio 15 d. Tarybos sprendimu Nr. 94/69/EB[2] dėl Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos sudarymo, tikslas − stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų (toliau − ŠESD) koncentracijos kiekius atmosferoje iki tokio lygio, kad pavojingas antropogeninis poveikis nesutrikdytų klimato sistemos. Norint pasiekti šį tikslą, metinė vidutinė paviršiaus temperatūra, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, visame pasaulyje turėtų padidėti ne daugiau kaip 2 ºC. Ketvirtoji Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (toliau − TKKK) vertinimo ataskaita rodo, kad norint pasiekti šį tikslą visame pasaulyje išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis turi nustoti didėti iki 2020 m. 2005 m. vasario 16 d. įsigaliojo 2002 m. gegužės 31 d. Sąjungos ratifikuotas Kioto protokolas[3]. Protokole nustatyti Sąjungai ir valstybėms narėms (išskyrus Maltą ir Kiprą) privalomi šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslai. Be to, 2007 m. kovo mėnesio Europos Vadovų Taryba tvirtai įsipareigojo iki 2020 m. bendrą ES išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, sumažinti 20 proc. ir 30 proc., jeigu kitos išsivysčiusios šalys įsipareigos panašiai sumažinti jų išmetamą teršalų kiekį, o ekonomiškai toliau pažengusios besivystančios šalys prisidės pagal savo galimybes. 2008 m. gruodžio mėn. suderinus klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį, 20 proc. mažinimo tikslas įtrauktas į teisės aktus. Be to, šie tikslai nurodyti Sprendime 2/CP.15 („Kopenhagos susitarimas“), kurį Sąjunga ir valstybės narės patvirtino 2010 m. sausio 28 d. Sprendimo Nr. 280/2004/EB (toliau – „Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo“) tikslas buvo nustatyti visų pagal Monrealio protokolą nekontroliuojamų antropogeninių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse stebėsenos mechanizmą, įvertinti valstybių narių pažangą, pasiektą laikantis įsipareigojimų pagal JTBKKK ir Kioto protokolą, įgyvendinti JTBKKK ir Kioto protokole nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus ir užtikrinti, kad Sąjunga ir valstybės narės JTBKKK sekretoriatui nustatytu laiku teiktų išsamias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir skaidrias ataskaitas. Siūlomo persvarstymo tikslai: – į reglamentą dėl stebėsenos mechanizmo įtraukti ataskaitų teikimo įpareigojimus, susijusius su JTBKKK, Kioto protokolu ir vėliau priimtais atitinkamais sprendimais dėl ŠESD išmetimo ir finansinės bei technologinės paramos teikimo besivystančioms šalims; – padėti Sąjungai ir valstybėms narėms laikytis klimato kaitos švelninimo įsipareigojimų ir įgyvendinti klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinį; – paremti naujų Sąjungos klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių kūrimą. Be to, šiuo pasiūlymu patobulinami ŠESD išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai, atsižvelgiant į šešerių metų patirtį, įgytą taikant Sprendimą Nr. 280/2004/EB ir jo įgyvendinimo nuostatas, t. y. Sprendimą Nr. 2005/166/EB[4], ir į įvairių JTBKKK reikalavimų įgyvendinimo patirtį. · Bendrosios aplinkybės Poreikis persvarstyti Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo grindžiamas šiais motyvais: – Sprendimas Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo ir šio sprendimo įgyvendinimo nuostatos yra pagrindinės ŠESD išmetimo stebėsenos, ataskaitų teikimo ir patikros priemonės. Jomis nustatomi išsamūs ataskaitų apie antropogeninės kilmės ŠESD išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse teikimo ir informacijos apie nacionalines taršos mažinimo programas, ŠESD išmetimo prognozes ir pagal JTBKKK įgyvendinamą klimato kaitos politiką ir taikomas priemones teikimo reikalavimai; – šešeri šių dviejų sprendimų įgyvendinimo metai ir per tarptautines derybas bei įgyvendinant įvairius JTBKKK reikalavimus įgyta patirtis parodė, kad šiose srityse būtų galima padaryti didelių patobulinimų. Be to, atsižvelgiant į poreikį sustiprinti ES ir valstybių narių klimato kaitos švelninimo veiklą ir įgyvendinti naujus ir būsimus tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, įskaitant strategiją „Europa 2020“, būtina patobulinti stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą; – atsižvelgdama į susirūpinimą dėl didėjančios visuotinės klimato kaitos grėsmės, kurią lemia didėjanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracija atmosferoje, Sąjunga įgyvendina ir planuoja įvairią klimato kaitos švelninimo politiką ir veiksmus. Patikimos ŠESD išmetimo stebėsenos, vertinimo, ataskaitų ir patikros sistemos sukūrimas yra svarbi sudedamoji šio proceso dalis, nes tai ES suteikia galimybę veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti būsimą politiką, taip pat vertinti ir įrodyti, kad ji laikosi savo įsipareigojimų; – Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (ŠK 15) Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo nedelsdamos besivystančioms šalims pradėti teikti ilgalaikį klimato srities finansavimą ir technologinę paramą. Kankūne vykusioje 16-oje Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijoje (ŠK 16) šalys sutarė (Sprendimo 1/CP.16 40 punktas), kad kiekviena išsivysčiusi JTBKKK šalis patobulins ataskaitų apie finansinę, technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą besivystančioms JTBKKK šalims teikimą. Geresnis ataskaitų teikimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti Sąjungos ir valstybių narių pastangų vykdant jų įsipareigojimus pripažinimą. Persvarstant Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo bus mėginama išspręsti toliau nurodytus konkrečius klausimus. (1) Dabartinė ŠESD išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema ir klimato kaitos švelninimo veiksmai nėra tinkami naujiems reikalavimams, susijusiems su naujais teisės aktais ir naujais tarptautiniais pokyčiais įgyvendinant JTBKKK, įgyvendinti. 2009 m. Tarybos ir Europos Parlamento suderintame klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje valstybėms narėms nustatyta naujų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų. Kad jie įsigaliotų, juos būtina įtraukti į dabartinę stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemą. Pagal JTBKKK priimtais Kankūno susitarimais (Sprendimas 1/CP.16) taip pat reikalaujama patobulinti ataskaitas apie teršalų išmetimą ir klimato kitos švelninimo veiksmus, taikomus įgyvendinant Kioto protokolą. (2) ES lygmeniu nėra pakankamai duomenų, kuriais remiantis būtų galima rengti ir įgyvendinti būsimą politiką. Įvairiose labai svarbiose ŠESD išmetimo mažinimo ir ES lygmens veiksmų taikymo srityse (sektoriuose) šiuo metu nėra arba surinkta nepakankamai duomenų, kuriais remiantis būtų galima veiksmingai rengti ir įgyvendinti politiką. Šios sritys yra: a) jūrų transportas; b) aviacija; c) žemės naudojimas, žemės naudojimo paskirties keitimas ir miškininkystė (toliau – LULUCF) ir d) prisitaikymas prie klimato kaitos. (3) Dabartinė stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema yra orientuota į ŠESD išmetimą ir klimato kaitos švelninimo veiksmus, tačiau pagal ją neatsižvelgiama į naujus JTBKKK įpareigojimus, susijusius su finansinės ir technologinės paramos teikimu besivystančioms šalims, ir neužtikrinamas šių įsipareigojimų laikymasis. Sąjunga prisiėmė tarptautinį įsipareigojimą nedelsiant pradėti besivystančioms šalims teikti reikšmingą ilgalaikę finansinę ir technologinę paramą. Skaidri ir išsami informacija apie suteiktos paramos pobūdį ir dydį yra labai svarbi norint užtikrinti Sąjungos matomumą, veiksmingą Sąjungos požiūrio į klimato kaitą skelbimą ir tarptautinių partnerių pasitikėjimą. Dėl pirmiau nurodytų problemų kitos šalys dažnai kritikuoja Sąjungą ir valstybes nares, kad šios nevykdo savo įsipareigojimų, todėl jos turi būti išspręstos. (4) Taršos mažinimo tikslų įgyvendinimo pažangai, pirmiausia susijusiai su strategija „Europa 2020“, stebėti reikia daugiau duomenų ir informacijos. Naujoje integruotoje Sąjungos darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo strategijoje „Europa 2020“ kaip pagrindiniai tikslai nustatyti Sąjungos ir nacionaliniai taršos mažinimo tikslai. (5) Pastebėta, kad dabar pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo teikiamai informacijai trūksta skaidrumo, ji teikiama nesilaikant nustatytų terminų, informacija yra nepakankamai nuosekli, išsami ir palyginama. Pastaraisiais metais nustatyta palyginti daug reikalavimų nesilaikymo atvejų, todėl dabartinės stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistemos skaidrumas, tikslumas, nuoseklumas ir veiksmingumas galėtų būti didesnis. (6) Patirtis parodė, kad būtina skubiai supaprastinti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus. Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo įgyvendinimo patirtis parodė, kad tam tikri ataskaitų teikimo reikalavimai nedavė pageidautų rezultatų arba kad informacija buvo naudojama ne taip, kaip tikėtasi. Be to, patirtis parodė, kad būtų galima patobulinti ataskaitų teikimo priemonių tarpusavio sąsajas. · Su pasiūlymu susijusios galiojančios nuostatos Stebėsenos mechanizmas šiuo metu yra nustatytas Sprendimu Nr. 280/2004/EB, kuris bus pakeistas šiuo pasiūlymu. · Suderinamumas su kita Sąjungos politika ir tikslais Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo persvarstymas: – padeda siekti bendrųjų klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinio tikslų mažinti ŠESD išmetimą, yra suderinamas su atskiromis teisinėmis priemonėmis, priimtomis sudarant šį rinkinį, ir yra skirtas pagerinti papildomos politikos įgyvendinimą srityse, kurios šiame rinkinyje reglamentuojamos nepakankamai; – atitinka su JTBKKK susijusias diskusijas dėl būsimų taršos, veiksmų ir finansinės paramos vertinimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo sistemų, per kurias svarstomi siūlomi įtraukti klausimai ir pasirinktos tobulinti ataskaitų teikimo sritys; – atitinka strategiją „Europa 2020“, pagal kurią kaip vienas iš pagrindinių tikslų nustatytas įpareigojimas mažinti taršą ir reikalaujama, kad valstybių narių ir Sąjungos pažangos stebėjimo tikslais būtų pateikiama naujausia informacija apie klimato kaitos srityje taikomus veiksmus; – atitinka Sąjungos nustatytus paprastinimo ir geresnio reguliavimo tikslus, nes persvarstymas grindžiamas įgyvendinimo patirtimi ir iš suinteresuotųjų šalių gautais atsiliepimais. Persvarstant siekiama išnagrinėti silpnąsias vietas ir problemas, taip pat prireikus supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus. Nauji reikalavimai parengti kruopščiai įvertinus dabartinius ataskaitų srautus ir informacijos poreikius ir yra su jais suderinti. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendrieji respondentų bruožai Be ekspertų susitikimų ir seminarų, 2011 m. kovo 7 d.–2011 m. balandžio mėn. 29 d. surengtos viešos internetinės konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis dėl visų numatomo Sprendimo Nr. 280/2004 persvarstymo aspektų. Internetinis klausimynas buvo skelbiamas Klimato politikos generalinio direktorato ir „Your Voice“ („Jūsų balsas“) svetainėse. Klausimynas buvo skelbiamas visomis oficialiomis kalbomis, apie jį buvo deramai pranešta suinteresuotosioms šalims. Buvo gauta atsakymų iš pavienių asmenų, nacionalinių administravimo institucijų, nevyriausybinių organizacijų, privačių įmonių, pramonės grupių ir mokslinių tyrimų institutų. · Viešų internetinių konsultacijų rezultatai Per internetines konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis surinkti duomenys rodo, kad ES gyventojus labai domina informacija apie klimato kaitą ir kad jie remia tolesnį ataskaitų teikimo sistemos tobulinimą, pirmiausia informacijos išsamumo ir skaidrumo didinimą. Apskritai respondentai teigė, kad nors informacijos apie klimato kaitą kiekis ir kokybė yra gana geri, kai ką dar būtų galima patobulinti; daugelis respondentų manė, kad reikalavimus būtų verta patobulinti visose srityse, kurios buvo įtrauktos į šį poveikio vertinimą. Konsultacijų rezultatai skelbiami internete[5]. · Konsultacijos su valstybėmis narėmis Siekiant informuoti valstybes nares apie Sprendimo dėl monitoringo mechanizmo persvarstymą, 2009–2011 m. surengti du seminarai, keletas techninių ir konkrečių sektorių ekspertų susitikimų, įgyvendinta įvairių projektų. Per šiuos susitikimus valstybės narės sutarė, kad būtina persvarstyti Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo, atsižvelgiant į Sąjungos ir tarptautinę pažangą, taip pat į įgytą šio sprendimo įgyvendinimo patirtį. Tačiau valstybės narės išreiškė susirūpinimą dėl atitinkamos administravimo naštos padidėjimo. Septynios valstybės narės (Suomija, Vokietija, Vengrija, Nyderlandai, Slovakija, Ispanija ir Švedija) pasisiūlė pateikti informacijos apie administravimo naštą ir išlaidas. Šios valstybės narės buvo du kartus apklaustos naudojant klausimynus. Tačiau tik penkios (Suomija, Vokietija, Vengrija, Nyderlandai ir Švedija) pateikė atsakymus į antrąjį klausimyną. Mažas atsakymų į antrąjį klausimyną pateikusių respondentų skaičius daugiausia yra susijęs su tuo, kad klausimai pirmiausia buvo susiję su naujomis nuostatomis, kurios įsigalios pagal naująjį reglamentą dėl stebėsenos mechanizmo. Taigi valstybėms narėms buvo sunku įvertinti galimą administravimo naštą. Po to, atsižvelgiant į poveikio vertinimo iniciatyvinės grupės patarimą, su valstybių narių atstovais buvo susiekta telefonu ir elektroniniu paštu, siekiant gauti papildomų duomenų arba patikslinti gautą informaciją. Baigus šį procesą, parengti duomenys apie administravimo naštą, kuriais grindžiamas poveikio vertinimas. · Poveikio vertinimas Atliekant poveikio vertinimą, išnagrinėta keletas klausimų, kaip antai: – ES peržiūra ir atitikties užtikrinimo ciklas pagal sprendimą dėl pastangų pasidalijimo; – ataskaitų apie taršą tarptautinio jūrų transporto sektoriuje teikimo reikalavimai; – ataskaitų teikimo reikalavimai, susiję su kitokiu aviacijos poveikiu nei išmetamas CO2; – ataskaitų apie prisitaikymą prie klimato kaitos teikimo reikalavimai; – papildomi ataskaitų apie LULUCF teikimo reikalavimai; – ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimai; – atitiktis kitoms ES teisinėms priemonėms, kurios skirtos į orą išmetamiems teršalams, ir tobulinimas remiantis įgyta įgyvendinimo patirtimi. Atliekant poveikio vertinimą išnagrinėtos įvairios kiekvieno iš šių klausimų sprendimo politikos variantai. Išsamiai išnagrinėtas galimas ekonominis ir ekologinis poveikis. Išsamus variantų įvertinimas pateiktas prie pasiūlymo pridėtame poveikio vertinimo dokumente, kuris bus paskelbtas šiuo adresu: http://ec.europa.eu/clima/studies/g-gas/index_en.htm. · Siūlomų veiksmų santrauka Pagrindinis šio reglamento tikslas – padėti Sąjungai ir jos valstybėms narėms įgyvendinti savo nacionalinius, Sąjungos ir tarptautinius įsipareigojimus ir tikslus, taip pat toliau plėtoti politiką ir tuo tikslu teikti skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas. Pagal dabartinius tarptautinius ataskaitų teikimo reikalavimus jau būtina kas ketverius metus teikti ataskaitas apie metinį ŠESD išmetimą ir kitokią su klimatu susijusią informaciją (apie prognozes, klimato kaitos švelninimo veiksmus, paramą besivystančioms šalims, prisitaikymą prie klimato kaitos). Tačiau tokios ataskaitos jau seniai laikomos nepakankamomis, todėl buvo daromas didelis tarptautinis spaudimas patobulinti ir papildyti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus, taip pat padidinti ataskaitų teikimo dažnumą. Tai ypač svarbu šiuo kritiniu metu, kai ekonomikos pažanga daro ženklų poveikį klimato kaitos švelninimo politikos plėtojimui ir kai išankstinių įspėjamųjų signalų gavimas gali turėti didelės įtakos šalies gebėjimui imtis veiksmų ir užtikrinti, kad ilgalaikis ekonomikos augimas būtų atsietas nuo ŠESD išmetimo. Remiantis šiais motyvais, į naujausius tarptautinius Kankūno susitarimus (Sprendimas 1/CP.16) įtraukti konkretūs reikalavimai, kuriais kaip tik reikalaujama kas dvejus metus pateikti daug patikimos ir išsamios informacijos (apie prognozes, klimato kaitos švelninimo veiksmus, paramą besivystančioms šalims), kad ja būtų galima pagrįsti įsipareigojimų, kuriuos šalys nusprendė prisiimti, vykdymą. Tarptautiniais reikalavimais taip pat papildomi ES klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje neseniai nustatyti reikalavimai, kuriais irgi aiškiai pripažįstamas geresnių ir naujesnių duomenų bei informacijos poreikis. Be to, iš valstybių narių renkama naujesnė informacija, pirmiausia apie jų ŠESD išmetimo prognozes ir klimato kaitos švelninimo veiksmus, prisidės prie strategijos „Europa 2020“, į kurią kaip pagrindiniai tikslai įtraukti Europos ir nacionaliniu mastu išmetamų teršalų ribojimo tikslai, įgyvendinimo. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, šiuo reglamentu siūloma patobulinti ES stebėsenos, ataskaitų teikimo ir peržiūros sistemą ir taip suteikti galimybę įgyvendinti vidaus ir tarptautinius įsipareigojimus, dabartinę politiką ir toliau veiksmingai plėtoti politiką. Kadangi nelabai aišku, koks klimato režimas bus taikomas baigus galioti Kioto protokolui, ir atsižvelgiant į metinio atitikties užtikinimo ciklo svarbą Energetikos paslaugų direktyvos įgyvendinimui, šiuo pasiūlymu nustatomas Sąjungos lygmeniu taikytinas valstybių narių pateiktų ŠESD duomenų peržiūros procesas, kuriuo užtikrinama, kad Energetikos paslaugų direktyvoje nustatytų tikslų siekimas būtų vertinamas išsamiai, skaidriai, patikimai ir laiku, kaip nustatyta klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje. Pasiūlyme laikomasi atsargaus požiūrio į ataskaitų apie teršalų išmetimą jūrų transporto ir LULUCF sektoriuose, kuriuose Sąjungos ir tarptautiniu lygmeniu tebevyksta politinės diskusijos, teikimą. Juo užtikrinama, kad stebėsenos mechanizmas suteiktų tinkamą pagrindą vėliau nustatyti išsamius ataskaitų teikimo reikalavimus, kai tarptautiniu arba Sąjungos bus nustatyta aiški politika. Taip užtikrinamas suderinamumas su būsima bendrąja politika, išvengiama pastangų dubliavimo ir užtikrinama, kad Sąjunga būtų pajėgi kuo veiksmingiau įgyvendinti išsamius reikalavimus. Pasiūlymu užtikrinama atitiktis dabartinei Sąjungos politikai, susijusiai su kitokiu aviacijos poveikiu klimatui (ne su CO2 išmetimu), nes reikalaujama, kad Komisija kas dvejus metus įvertintų šį poveikį remdamasi turima naujausia informacija apie teršalų išmetimą ir mokslo pasiekimais. Šis metodas skiriasi nuo variantų, nagrinėtų atliekant poveikio vertinimą ir yra pagrįstas naudinga kitų Komisijos tarnybų per konsultacijas su tarnybomis suteikta informacija. Jis buvo įtrauktas į pasiūlymą, nes manyta, kad juo remiantis galima gauti lygiavertės naudos patiriant gerokai mažesnę administravimo naštą. Pasiūlyme reikalaujama teikti metines ataskaitas apie prognozes, politiką ir priemones, kad kasmet būtų galima įvertinti nacionaliniu ir tarptautiniu lygmenimis ES prisiimtus įsipareigojimus, taip pat suteikti galimybę kuo anksčiau imtis veiksmingų taisomųjų veiksmų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad daugelis valstybių narių jau dabar kasmet pateikia naujausią informaciją, jeigu mano, kad ankstesniaisiais metais pateikta informacija yra pasenusi. Pasiūlyme remiamasi praktiškumo principu: nereikalaujama pakartotinai teikti Komisijai aiškinamosios informacijos, tačiau siekiama užtikrinti, kad esamos techninio pobūdžio ataskaitos būtų viešai skelbiamos visuomenei. Pasiūlymu patobulinamas ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą teikimas remiantis bendraisiais metodais, atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimą teikti skaidrią ir išsamią informaciją apie finansinę ir technologinę paramą, kurią ji teikia besivystančioms šalims. Kasmet teikiamos ataskaitos apie prisitaikymą prie klimato kaitos padės įvardyti valstybių narių taikytus veiksmus ir rengti Sąjungos masto prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją. Be to, jos bus informacijos ir duomenų šaltinis ES tarpuskaitos mechanizmui, kuris bus naudinga priemonė nacionalinio, regioninio ir vietos masto politikams. Atsižvelgiant į poveikio vertinimą, tai veiksmingas variantas, nes administravimo našta nedidelė, tačiau užtikrinama, kad Sąjunga galėtų geriau laikytis savo tarptautinių įsipareigojimų. Be to, pasiūlymu patobulinamos dabartinės valstybių narių nacionalinės ataskaitų apie prognozes, politiką ir priemones teikimo sistemos, taip pat užtikrinama atitiktis kitoms teisinėms priemonėms, kuriomis reguliuojamas teršalų išmetimas į orą. Tai veiksminga pažangos užtikrinimo priemonė, nes, nepaisant susijusios naštos, ją taikant ilgainiui bus užtikrinta didesnė atitiktis, bus taikomi paprastesni reikalavimai ir patiriama mažiau išlaidų. Be to, į pasiūlymą įtrauktos geresnio kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės nuostatos, nustatytos paprastesnės ataskaitų formos ir pateikta rekomendacijų, kuriomis siekiama padidinti teikiamų duomenų kokybę ir išsamumą, taip pat bei supaprastinti dabartinius ataskaitų teikimo reikalavimus, neužkraunant pernelyg didelės administravimo naštos. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Teisinis pagrindas Šio teisėkūros pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 192 straipsnio 1 dalis. Šiuo pasiūlymu siekiama teisėto tikslo, atitinkančio Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 1 dalies taikymo sritį, t. y. kovoti su klimato kaita (klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie klimato kaitos). Pasiūlymo tikslas – pagerinti informacijos, reikalingos ES politikai rengti ir sprendimams priimti, teikimą, taip pat Sąjungos ir valstybių narių ataskaitų, susijusių su JTBKKK, teikimo koordinavimą ir nuoseklumą. Šio tikslo negalima pasiekti mažiau ribojančiomis priemonėmis. Pasiūlymas neturi poveikio dabartiniam Sąjungos ir valstybių narių stebėsenos, duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo pareigų, nustatytų Sprendimu dėl monitoringo mechanizmo, pasidalijimui. · Subsidiarumo principas Kad ES veiksmai būtų pateisinami, turi būti laikomasi subsidiarumo principo. (a) Tarpvalstybinis problemos pobūdis (būtinumo testas) Klimato kaitos tarpvalstybinis pobūdis yra svarbus aspektas nustatant, ar būtina imtis Sąjungos masto veiksmų. Vien vidaus veiksmais nebūtų užtikrintas tarptautiniu lygmeniu suderintų įsipareigojimų laikymasis ir jų nepakaktų įgyvendinti tikslus ir uždavinius, nustatytus sprendimu dėl pastangų pasidalijimo. Todėl būtina, kad Sąjunga sukurtų sistemą, suteikiančią galimybę įgyvendinti tarptautinius ir Sąjungos reikalavimus, kartu, jei įmanoma, užtikrindama darnų ataskaitų teikimą. Norint padidinti ataskaitų teikimo veiksmingumą (tam reikalingas įvairių priemonių koordinavimas) ir pagerinti pagal JTBKKK teikiamų ataskaitų, kuriomis remiantis kaupiami iš visų 27 valstybių narių gauti duomenys, pateikimo terminų laikymąsi ir jų kokybę, taip pat būtinas koordinavimas Sąjungos lygmeniu. (b) Veiksmingumo testas (pridėtinė vertė) Be to, kad daugelis siūlomų pakeitimų yra susiję su dabartiniais ir numatomais Sąjungos ir tarptautiniais reikalavimais, Sąjungos lygmens veiksmai būtų akivaizdžiai veiksmingesni už nacionalinio lygmens veiksmus. Kadangi visiems rūpimi įsipareigojimai yra nustatomi Sąjungos lygmeniu, reikiamas ataskaitų teikimo priemones veiksmingiau rengti Sąjungos lygmeniu. Be to, norint išspręsti nustatytas problemas, pvz., susijusias su Sąjungos ir valstybių narių teikiamų ataskaitų kokybe ir ataskaitų teikimo terminų laikymusi, būtina koordinuoti visų 27 valstybių narių duomenis ir metodus, o tai veiksmingiau daryti Sąjungos lygmeniu. Patirtis, pirmiausia susijusi su ŠESD išmetimo ataskaitų teikimu pagal JTBKKK, parodė, kad Sprendimas dėl monitoringo mechanizmo labai padėjo palengvinti ir užtikrinti kokybiškų ataskaitų teikimą. Atliekant papildomas valstybių narių pagal Sprendimą dėl monitoringo mechanizmo pateiktų duomenų patikras ir analizę, pagerėjo pagal JTBKKK teikiamų ataskaitų kokybė, tai labai padėjo valstybėms narėms vykdyti savo įsipareigojimus, be to, šios priemonės labai padėjo sumažinti JTBKKK reikalavimų nesilaikymo atvejų skaičių. Be to, naudos davė reikalavimų laikymosi priežiūra, pagrįsta Komisijos galimybe pradėti pažeidimų nagrinėjimo procedūras. Tikimasi, kad beveik tokios pat didelės naudos bus gauta pagal atnaujintą stebėsenos mechanizmą, kai ataskaitų teikimo reikalavimai bus pradėti taikyti naujoms sritims, kurioms taikoma JTBKKK, pvz., finansinei ir technologinei paramai. Teikiant ataskaitas pagal atnaujintąjį stebėsenos mechanizmą bus užtikrintas išsamesnis valstybių narių duomenų vertinimas ir geresnis tų duomenų supratimas, taip pat bus aiškiai nustatomi trūkumai bei silpnosios vietos ir bus imamasi spręsti šias problemas; nuo šių dviejų ataskaitų teikimo aspektų labai priklauso Sąjungos tarptautinis patikimumas. Be to, pagal atnaujintąjį stebėsenos mechanizmą ataskaitos bus teikiamos laikantis bent tam tikrų bendrų minimalių standartų, nes iki šiol informacija buvo teikiama gana nenuosekliai. Taip pat reikia pasakyti, kad pažeidimų nagrinėjimo procedūrų taikymas bus svarbus siekiant užtikrinti, kad visi kiti klausimai būtų sprendžiami Sąjungos, o ne JTBKKK lygmeniu, kuriuo galėtų susidaryti didelių politinių ir teisinių padarinių. Prisitaikymo prie klimato kaitos srityje atnaujintasis stebėsenos mechanizmas duos panašios naudos kaip aptarta pirmiau, be to, tai bus pagrindas keistis geriausia patirtimi. Kadangi prisitaikymo prie klimato kaitos problema yra svarbi visoms valstybėms narėms, informacijos teikimo centralizavimas bus naudingas siekiant suprasti prisitaikymo prie klimato kaitos poreikius, nustatyti geriausiąją patirtį ir įvardyti spragas, kurias reikėtų šalinti Sąjungos lygmens veiksmais arba bendrais valstybių narių veiksmais. · Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Juo neviršijama to, kas būtina klimato kaitos duomenų kokybės gerinimo ir tarptautinių bei Sąjungos reikalavimų laikymosi užtikrinimo tikslams pasiekti. Pasiūlymas yra proporcingas Sąjungos bendrajam tikslui − įgyvendinti Kioto protokole jai nustatytus šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo tikslus ir klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje, Kopenhagos susitarime ir Sprendime 1/CP.16 („Kankūno susitarimai“) nustatytus Sąjungos tikslus. Siūlomas stebėsenos mechanizmo įgyvendinimas praktinių metodų ir procedūrų požiūriu yra panašus į jau įgyvendintąjį pagal Sprendimą Nr. 280/2004/EB. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Kaip nurodyta prie šio reglamento pridėtoje finansinėje pažymoje, šis reglamentas bus įgyvendinamas naudojant esamas biudžeto lėšas ir neturės poveikio daugiametei finansinei programai. 5. KITOS GALIMOS NUOSTATOS · Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo nuostata Į pasiūlymą įtraukta nuostata, suteikianti Komisijai galimybę persvarstyti šį reglamentą atsižvelgiant į būsimus sprendimus, susijusius su JTBKKK ir Kioto protokolu, arba į kitus Sąjungos teisės aktus. Prireikus Komisija teiks Europos Parlamentui ir Tarybai pasiūlymus dėl šio reglamento pakeitimų, iš dalies keis esamus įgaliotuosius aktus arba siūlys priimti naujus. 2011/0372 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėsenos bei ataskaitų ir kitos su klimato kaita susijusios nacionalinio bei Sąjungos lygmens informacijos teikimo mechanizmo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 280/2004/EB dėl šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos Bendrijoje monitoringo mechanizmo ir Kioto protokolo įgyvendinimo[8] nustatyta antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse stebėsenos (Sprendime – dujų emisijos monitoringo), dėl tokio išmetimo prisiimtų įsipareigojimų vykdymo pažangos vertinimo ir Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijoje (JTBKKK)[9] ir Kioto protokole[10] nustatytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų įgyvendinimo Europos Sąjungoje sistema. Siekiant atsižvelgti į naujausią ir būsimą tarptautinio lygmens pažangą, susijusią su JTBKKK ir Kioto protokolu, ir įgyvendinti naujus Sąjungos teisės aktais nustatytus stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimus, šis sprendimas turėtų būti pakeistas. Atsižvelgiant į platesnę teisės akto taikymo sritį, papildomų asmenų grupių, kurioms nustatomi įpareigojimai, įtraukimą, sudėtingesnį ir labai techninį taikomų nuostatų pobūdį, didesnį vienodų taisyklių taikymo Sąjungoje poreikį ir siekiant palengvinti įgyvendinimą, Sprendimas Nr. 280/2004/EB turėtų būti pakeistas reglamentu; (2) galutinis JTBKKK tikslas – stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentraciją atmosferoje iki tokio lygio, kad pavojingas antropogeninis poveikis nesutrikdytų klimato sistemos. Norint pasiekti šį tikslą, metinė vidutinė paviršiaus temperatūra, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra, visame pasaulyje turėtų padidėti ne daugiau kaip 2 ºC; (3) būtina užtikrinti išsamią stebėseną ir ataskaitų teikimą, periodiškai vertinti Sąjungos ir valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir jų klimato kaitos švelninimo pastangas; (4) JTBKKK šalių konferencijos sprendimas 1/CP.15 (toliau – Sprendimas 1/CP.15, arba Kopenhagos susitarimas) ir JTBKKK šalių konferencijos sprendimas 1/CP.16 (toliau – Sprendimas 1/CP.15, arba Kankūno susitarimai) labai prisidėjo prie pažangos darniai sprendžiant klimato kaitos problemas. Šiais sprendimais nustatyti nauji stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai, taikomi įgyvendinant plataus užmojo Sąjungos ir valstybių narių prisiimtus teršalų išmetimo mažinimo įsipareigojimus, ir užtikrinta parama besivystančioms šalims. Be to, šiais sprendimais pripažinta, kad prisitaikymas prie klimato kaitos yra toks pat svarbus, kaip ir klimato kaitos švelninimas. Sprendimu 1/CP.16 taip pat reikalaujama, kad išsivysčiusios šalys parengtų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas arba planus. Tikimasi, kad šios strategijos arba planai padės ugdyti mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų visuomenę ir užtikrinti didelį nuolatinį augimą ir tvarią plėtrą. Šis reglamentas juo įgaliotaisiais aktais turėtų palengvinti šių ir būsimų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų, keliamų pagal papildomus sprendimus arba JTBKKK patvirtintus tarptautinius susitarimus, įgyvendinimą; (5) 2009 m. priimtas klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinys, pirmiausia 2009 m. balandžio 23 d. Sprendimas Nr. 406/2009/EB dėl valstybių narių pastangų mažinti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas, Bendrijai siekiant įvykdyti įsipareigojimus iki 2020 m. sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijas[11] ir 2009 m. balandžio 23 d. Direktyva 2009/29/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, siekiant patobulinti ir išplėsti Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą[12]; tuo būdu patvirtintas Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimas mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą. Sąjungos teršalų išmetimo stebėsenos ir ataskaitų teikimo sistema taip pat turėtų būti atnaujinta atsižvelgiant į naujus šių teisės aktų reikalavimus; (6) JTBKKK įpareigoja Sąjungą ir jos valstybes nares sudaryti, periodiškai atnaujinti, skelbti ir Šalių konferencijoje pateikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, nekontroliuojamų Vienos konvencijos dėl ozono sluoksnio apsaugos 1987 m. Monrealio protokolu dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų (toliau – Monrealio protokolas)[13], išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse nacionalinius inventorius, sudarytus pagal palyginamąją metodiką, dėl kurios susitaria Šalių konferencija; (7) Kioto protokolo 5 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės sukurtų ir tvarkytų savo nacionalinę sistemą visų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetimui iš atskirų šaltinių ir kaupimui atskirose terpėse įvertinti, taip siekiant užtikrinti kitų Kioto protokolo nuostatų įgyvendinimą. Sprendimu 1/CP.16 taip pat reikalaujama parengti nacionalines priemones, skirtas įvertinti visų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms Monrealio protokolas netaikomas, išmetimui iš atskirų šaltinių ir kaupimui atskirose terpėse. Šis reglamentas turėtų suteikti galimybę įgyvendinti abu šiuos reikalavimus; (8) Sprendimo Nr. 280/2004/EB įgyvendinimo patirtis parodė, kad būtina pagerinti pagal kitas teisines priemones, pirmiausia pagal 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, nustatančią šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje ir iš dalies keičiančią Tarybos direktyvą 96/61/EB[14], teikiamų ataskaitų sąveiką ir sąsajas su 2006 m. sausio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 166/2006 dėl Europos išleidžiamų ir perduodamų teršalų registro sukūrimo ir iš dalies keičiančiu Tarybos direktyvas 91/689/EEB ir 96/61/EB[15], su 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/81/EB dėl tam tikrų atmosferos teršalų išmetimo nacionalinių ribų[16], su 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų[17] ir su 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos[18]. Norint supaprastinti ataskaitų teikimo reikalavimus, reikės iš dalies pakeisti kai kurias teisines priemones, o nuoseklių duomenų apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą naudojimas ir yra esminė ataskaitų apie teršalų išmetimą kokybės užtikrinimo sąlyga; (9) Tarpvyriausybinė klimato kaitos grupė (TKKG) ketvirtojoje įvertinimo ataskaitoje nurodė azoto trifluorido (NF3) visuotinio atšilimo potencialą, kuris yra apie 17 000 kartų didesnis nei CO2. NF3 vis plačiau naudojamas elektronikos pramonėje kaip perfluorangliavandenilių (PFC) ir sieros heksafluorido (SF6) pakaitalas. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika turi būti grindžiama atsargumo principu. Pagal šį principą reikalaujama stebėti NF3, siekiant įvertinti Sąjungoje išmetamą jo kiekį ir, jeigu reikia, nustatyti poveikio švelninimo veiksmus; (10) šiuo metu nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo inventoriuose, taip par nacionaliniuose ir Sąjungos registruose pateikiamų duomenų nepakanka, kad būtų galima valstybių narių lygmeniu nustatyti šalies civilinės aviacijos sektoriuje išmetamą CO2 kiekį, kuriam netaikoma Direktyva 2003/87/EB. Priimdama ataskaitų teikimo įpareigojimus, Sąjunga neturėtų valstybėms narėms ir mažosioms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) primesti naštos, kuri būtų neproporcinga siekiamiems tikslams. Skrydžių metu išmetamas CO2 kiekis, kuriam netaikoma Direktyva 2003/87/EB, sudaro tik labai mažą visų išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų dalį, todėl ataskaitų teikimo sistemos nustatymas šiems teršalams būtų nederama našta, atsižvelgiant į dabartinius platesniam sektoriui pagal Direktyvą 2003/87/EB taikomus reikalavimus. Todėl pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį ir 7 straipsnio 1 dalį CO2 išmetimas pagal TKKG šaltinio kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ turėtų būti laikomas lygus nuliui; (11) nors šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir kaupimas, susijęs su žemės naudojimu, žemės naudojimo paskirties keitimu ir miškininkyste (LULUCF), įskaitomas siekiant Kioto protokole nustatyto Sąjungos teršalų išmetimo mažinimo tikslo, jis nėra įtrauktas į 2020 m. 20 proc. tikslą, nustatytą klimato kaitos ir energetikos dokumentų rinkinyje. Sprendimu Nr. 406/2009/EB ir Direktyva 2003/87/EB reikalaujama, kad Komisija įvertintų, kaip būtų galima LULUCF įtraukti į 2020 m. tikslą. Nustatyta, kad šio darbo vykdymo laikas priklauso nuo derybų dėl tarptautinio susitarimo dėl klimato kaitos rezultatų. Jeigu iki 2010 m. pabaigos tokio susitarimo nebus pasiekta, Komisija gali pateikti pasiūlymą dėl teisės akto, kuris įsigaliotų nuo 2013 m. Šis reglamentas turėtų suteikti galimybę įgyvendinti ataskaitų teikimo reikalavimus pagal tarptautinį susitarimą arba minėtą Sąjungos teisės aktą; (12) Sąjunga ir valstybės narės turėtų siekti pateikti naujausią informaciją apie jų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, pirmiausia pagal „Europa 2020“ strategiją ir nustatytus jos įgyvendinimo terminus. Šis reglamentas turėtų suteikti galimybę parengti tokius įverčius per kuo trumpesnį laiką naudojant statistinę ir kitokią informaciją; (13) valstybėms narėms taikytini jūrų sektoriuje išmetamų teršalų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai turėtų būti nustatyti papildant ir atsižvelgiant į kitus reikalavimus, suderintus pagal JTBKKK, arba, jeigu įmanoma, Tarptautinės jūrų organizacijos laivams nustatytus reikalavimus arba reikalavimus, susijusius su Sąjungos priemone, kuria reguliuojamas ŠESD išmetimas jūrų transporto sektoriuje. Tokia stebėsena ir ataskaitų teikimas turėtų suteikti galimybę susidaryti aiškesnę nuomonę apie šį teršalų išmetimą ir padėti veiksmingiau įgyvendinti politiką; (14) Sprendimo Nr. 280/2004/EB įgyvendinimo patirtis parodė, kad būtina pagerinti apie politiką, priemones ir prognozes teikiamos informacijos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, išsamumą ir palyginamumą. Sprendime Nr. 406/2009/EB reikalaujama, kad valstybės narės teiktų informaciją apie jų prognozuojamą įsipareigojimų pagal tą sprendimą laikymosi pažangą, įskaitant informaciją apie nacionalinę politiką, priemones ir nacionalines prognozes. Strategijoje „Europa 2020“ nustatyta integruota ekonominės politikos darbotvarkė, pagal kurią reikalaujama, kad Sąjunga ir valstybės narės dėtų daugiau pastangų, siekdamos laiku pateikti ataskaitas apie klimato kaitos politiką ir priemones ir apie jų prognozuojamą poveikį teršalų išmetimui. Nacionalinių sistemų sukūrimas Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu ir aiškesnės ataskaitų teikimo gairės turėtų labai padėti siekti šių tikslų. Siekdama užtikrinti, kad Sąjunga laikytųsi tarptautinių ir vidaus reikalavimų dėl ataskaitų apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo prognozes teikimo ir vertintų savo pažangą įgyvendinant savo tarptautinius ir vidaus įsipareigojimus, Komisija taip pat turėtų rengti ir naudoti apytiksles šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo prognozes; (15) kad būtų galima stebėti valstybių narių prisitaikymo prie klimato kaitos pažangą ir veiksmus, valstybės narės turi pateikti kokybiškesnės informacijos. Ši informacija būtina tam, kad būtų galima parengti išsamią Sąjungos prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją, atsižvelgiant į Baltąją knygą „Prisitaikymas prie klimato kaitos. Europos veiksmų programos kūrimas“[19]. Informacijos apie prisitaikymą prie klimato kaitos teikimas suteiks valstybėms narėms galimybę keistis geriausiąja patirtimi ir įvertinti savo poreikius ir pasirengimą spręsti klimato kaitos klausimus; (16) Sprendimu 1/CP.15 Sąjunga ir valstybės narės įsipareigojo svariai finansiškai paremti besivystančių šalių prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmus. Pagal Sprendimo 1/CP.16 40 punktą kiekviena išsivysčiusi JTBKKK šalis privalo patobulinti ataskaitų apie finansinę, technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą besivystančioms JTBKKK šalims teikimą. Geresnės ataskaitos yra labai svarbios, kad būtų pripažintos Sąjungos ir valstybių narių pastangos laikytis savo įsipareigojimų. Be to, Sprendimu 1/CP.16 nustatytas naujas technologijų mechanizmas, skirtas pagerinti tarptautinį technologijų perdavimą. Šiuo reglamentu turėtų būti užtikrintas patikimos naujausios informacijos apie technologijų perdavimą besivystančioms šalims skelbimas; (17) padarius Direktyvos 2008/101/EB[20] pakeitimų, dabar Direktyvoje 2003/87/EB nustatyta Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema taikoma ir aviacijos veiklai. Į tą direktyvą įtrauktos nuostatos dėl aukcionų pajamų, ataskaitų apie aukcionų pajamas panaudojimą valstybėse narėse ir apie veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant aukcione parduoti aviacijos leidimus pagal tos direktyvos 3d straipsnio 1 arba 2 dalis, kad būtų galima stebėti, jog visos šios pajamos arba lygiavertė suma būtų panaudotos vienam arba daugiau veiksmų, nurodytų Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 4 dalyje. Padarius Direktyvos 2009/29/EB pakeitimus, dabar į Direktyvą 2003/87/EB taip pat įtraukti reikalavimai teikti ataskaitas apie tai, kaip naudojamos aukcionų pajamos, iš kurių bent 50 proc. turėtų būti panaudotos vienos arba daugiau rūšių veiklai, nurodytai Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 3 dalyje. Sąjungos įsipareigojimų vykdymas grindžiamas pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvą 2003/87/EB, panaudojimo skaidrumu. Teikiant pajamų panaudojimo ataskaitas turėtų būti pateikiama duomenų apie faktiškai išmokėtas sumas, apie tai, ar pajamos skiriamos išmokėti teikiant tiesiogines investicijas projektams, naudojant investicinius fondus arba įgyvendinant finansinės paramos politiką; turėtų būti nurodomas tos politikos , projektų arba fondų pobūdis, taip pat pateikiama orientacinės informacijos apie juos; (18) JTBKKK įpareigoja Sąjungą ir jos valstybes nares remiantis konferencijos šalių suderintomis gairėmis, metodika ir formomis sudaryti, periodiškai atnaujinti, skelbti ir Šalių konferencijoje pateikti nacionalinius komunikatus ir kas dvejus metus rengiamas ataskaitas. Sprendime 1/CP.16 raginama patobulinti ataskaitų apie klimato kaitos švelninimo tikslų įgyvendinimą ir finansinę, technologinę ir gebėjimų ugdymo paramą besivystančioms JTBKKK šalims teikimą; (19) Sprendimu Nr. 406/2009/EB dabartinis metinis ataskaitų teikimo ciklas pertvarkytas į metinį įsipareigojimų ciklą, pagal kurį reikalaujama išsamiai peržiūrėti valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius per trumpesnį laikotarpį nei vykdant dabartinę JTBKKK inventoriaus peržiūrą, kad būtų suteikta galimybė kiekvienų metų pabaigoje prireikus pasinaudoti lanksčiomis galimybėmis ir taikyti taisomuosius veiksmus. Kadangi nėra visiškai aišku, kaip bus toliau įgyvendinama JTBKKK ir Kioto protokolas, siekiant užtikrinti, kad Sprendimu Nr. 406/2009/EB nustatytų pareigų laikymasis būtų vertinamas patikimai, nuosekliai, skaidriai ir laiku, būtina nustatyti Sąjungos lygmens valstybių narių pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūros procesą; (20) šiuo metu pagal JTBKKK procesą aptariami įvairūs techniniai aspektai, susiję su ataskaitų apie šiltnamio efektą sukeliančias dujas, išmetamas iš atskirų šaltinių ir kaupiamas atskirose terpėse, teikimu, pvz., visuotinio atšilimo potencialas, šiltnamio efektą sukeliančių dujų, apie kurias turi būti pranešama, apimtis ir TKKG metodinės gairės nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriams parengti. Pagal JTBKKK procesą persvarsčius šiuos metodikos aspektus ir atlikus atitinkamus išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų laiko eilučių perskaičiavimus, gali pasikeisti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų lygis ir tendencijos. Komisija turėtų stebėti šiuos tarptautinio lygmens pokyčius ir prireikus siūlyti iš dalies pakeisti šį reglamentą, kad būtų užtikrinta atitiktis pagal JTBKKK procesą taikomai metodikai; (21) laiko eilučių duomenys apie išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį turėtų būti skaičiuojami taikant vienodus metodus. Pamatiniai veiklos duomenys ir išmetamų teršalų koeficientai turėtų būti gaunami ir naudojami darniai, užtikrinant, kad išmetamų teršalų tendencijų pokyčiai nepriklausytų nuo skaičiavimo metodų arba prielaidų pokyčių. Perskaičiavimas turėtų būti atliekamas atsižvelgiant į suderintas gaires ir siekiant pagerinti pateiktų istorinių duomenų nuoseklumą, tikslumą ir išsamumą, taip pat įgyvendinti išsamesnius metodus. Pasikeitus metodikai arba būdui, kuriuo gaunami pamatiniai veiklos duomenys ir išmetamų teršalų koeficientai, valstybės narės turėtų perskaičiuoti pateiktų laiko eilučių duomenų inventorius ir įvertinti poreikį atlikti perskaičiavimą, atsižvelgiant į priežastis, nurodytas suderintose gairėse, pirmiausia į pagrindines jų grupes. Šiuo reglamentu turėtų būti nustatyta, ar turi būti atsižvelgiama į tokio perskaičiavimo pasekmes ir kokiomis sąlygomis tai turėtų būti daroma; (22) aviacijos poveikį pasaulio klimatui sudaro anglies dioksido (CO2) išmetimas, taip pat kitų teršalų išmetimas ir kiti mechanizmai, įskaitant azoto oksido išmetimą ir plunksninių debesų susidarymo skatinimą. Atsižvelgiant į tai, kad mokslininkai vis geriau suvokia tuos poveikio būdus, pagal šį reglamentą periodiškai turėtų būti atliekamas atnaujinamas kitokio aviacijos poveikio pasaulio klimatui (ne CO2 išmetimo) vertinimas; (23) Europos aplinkos agentūra siekia remti tvarią plėtrą ir padėti apčiuopiamai pagerinti Europos aplinką ir tuo tikslu politikams, valdžios institucijoms ir visuomenei laiku teikia tikslinę, svarbią ir patikimą informaciją. Europos aplinkos agentūra prireikus turėtų padėti Komisijai atlikti stebėsenos ir ataskaitų teikimo darbą, pirmiausia susijusį su Sąjungos inventoriaus sistema ir jos prognozių, politikos ir priemonių sistema, pasitelkdama ekspertus atlikti metines valstybių narių inventorių peržiūras, vertinti išmetamų teršalų mažinimo įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą, klimato kaitos poveikį, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos, taip pat visuomenei teikti patikimą informaciją apie klimatą; (24) Siekdama užtikrinti nuoseklumą, Komisija turėtų stebėti šiame reglamente nustatytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimų įgyvendinimą ir būsimus pasiekimus pagal JTBKKK ir Kioto protokolą. Šiuo tikslu prireikus Komisija turėtų atšaukti arba iš dalies pakeisti šio reglamento nuostatas; (25) kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento 20 straipsnio 5 dalies įgyvendinimo sąlygos, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Siekiant nustatyti darnius ataskaitų teikimo reikalavimus, kuriai būtų siekiama stebėti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir kitokią su klimato kaitos politika susijusią informaciją, Komisijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį turėtų būti perduota teisė priimti teisės aktus, susijusius su šio reglamento I priedo keitimu, valstybių narių ataskaitomis apie LULUCF ir jūrų transportą, valstybių narių nacionalinėmis sistemomis, ekspertų atliekama valstybių narių inventorių duomenų peržiūra, išsamiais reikalavimais dėl valstybių narių ataskaitų turinio, struktūros, formos ir teikimo procedūrų, taip pat su tam tikrų šiame reglamente nustatytų įpareigojimų atšaukimu ir keitimu. Labai svarbu, kad Komisija, atlikdama parengiamąjį darbą, surengtų konsultacijas, įskaitant konsultacijas su ekspertais. Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; (26) kadangi dėl šio reglamento 1 straipsnyje nustatytos veiklos pobūdžio tos veiklos tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 skyrius Dalykas, taikymo sritis ir apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Reglamentu nustatomas mechanizmas, skirtas: (a) užtikrinti, kad Sąjunga ir jos valstybės narės nustatytu laiku JTBKKK sekretoriatui teiktų skaidrias, tikslias, nuoseklias, palyginamas ir išsamias ataskaitas; (b) teikti ir tikrinti informaciją, susijusią su įsipareigojimais, nustatytais pagal JTBKKK, Kioto protokolą ir jais remiantis priimtus sprendimus, taip pat vertinti tų įsipareigojimų įgyvendinimo pažangą; (c) vykdyti visų Monrealio protokolu dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų nekontroliuojamų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, valstybėse narėse išmetamų iš atskirų šaltinių ir kaupiamų atskirose terpėse, stebėseną ir apie jas teikti duomenis; (d) pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnį vykdyti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo stebėseną, teikti, peržiūrėti ir tikrinti su jomis susijusius duomenis, taip pat kitokią informaciją; (e) teikti ataskaitas apie jūrų transporto sektoriuje išmetamą CO2; (f) stebėti ir teikti ataskaitas apie pajamų, gautų aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis arba 10 straipsnio 1 dalį, panaudojimą, kaip nustatyta tos direktyvos 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje; (g) stebėti ir teikti ataskaitas apie valstybių narių veiksmus, kurių jos ėmėsi siekdamos prisitaikyti prie neišvengiamų klimato kaitos padarinių; (h) vertinti valstybių narių pažangą įgyvendinant jų įsipareigojimus pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB; (i) rinkti informaciją ir duomenis, kuriais būtų galima remtis rengiant ir vertinant būsimą Sąjungos klimato kaitos politiką. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas: (a) Sąjungos ir jos valstybių narių anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamoms vystymosi strategijoms ir jų atnaujinimui pagal Sprendimą 1/CP.16; (b) Į nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius pagal JTBKKK 4 straipsnio 1 dalies a punktą įtrauktoms I priede nurodytoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, išmetamoms valstybių narių teritorijoje iš atskirų sektorių bei šaltinių ir kaupiamoms atskirose terpėse; (c) išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, kurioms taikoma Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalis; (d) iš jūrų laivų, atplaukiančių į valstybių narių jūrų uostus, išmetamoms šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms; (e) su civilinės aviacijos sektoriuje išmetamais teršalais siejamiems poveikio klimatui būdams, nesusijusiems su CO2; (f) Sąjungos ir jos valstybių narių antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozėms, taip pat valstybių narių politika bei priemonėms; (g) finansinei ir technologinei paramai besivystančioms šalims, kuri teikiama konkrečioms valstybėms pagal konkrečius projektus; (h) pajamų, gautų pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 ir 2 dalis ir 10 straipsnio 1 dalį aukcionuose pardavus leidimus, naudojimui; (i) valstybių narių nacionalinio ir regioninio lygmens prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmams. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1) dujų visuotinio atšilimo potencialas – bendras poveikis visuotiniam atšilimui, susidarantis išmetus vieną tų dujų vienetą, palyginti su poveikiu, kuris susidaro išmetus vieną etaloninių dujų – anglies dioksido – vienetą, kuriam priskiriama vertė „1“; (2) nacionalinio inventoriaus sistema – valstybės narės nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta matuoti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms netaikomas Monrealio protokolas, išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse, taip pat teikti ir saugoti inventorių informaciją pagal JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas, sprendimą 19/CMP.1 (toliau – Sprendimas 19/CMP.1) arba kitus susijusius sprendimus, priimtus pagal JTBKKK arba Kioto protokolą; (3) kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos – institucija arba institucijos, kurioms pagal valstybės narės nacionalinio inventoriaus sistemą pavesta sudaryti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių; (4) kokybės užtikrinimas – numatyta peržiūros procedūrų sistema, skirta užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų kokybės tikslų ir kad būtų pateikiami kuo geresni įverčiai ir informacija, kuriais remiantis būtų galima užtikrinti kokybės kontrolės programos efektyvumą ir padėti valstybėms narėms; (5) kokybės kontrolė – standartiniai techniniai veiksmai, skirti vertinti ir kontroliuoti kaupiamos informacijos ir įverčių kokybę, siekiant užtikrinti duomenų vientisumą, teisingumą ir išsamumą, nustatyti ir taisyti klaidas, nustatyti ir šalinti trūkumus, dokumentuoti ir saugoti duomenis bei kitą naudojamą medžiagą, registruoti visą kokybės užtikrinimo veiklą; (6) rodiklis – kiekybinis ar kokybinis veiksnys arba kintamasis, padedantis geriau suprasti politikos ir priemonių įgyvendinimo pažangą ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo tendencijas; (7) nustatytosios normos vienetas (NNV) – pagal atitinkamas JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas, sprendimo 13/CMP.1 (toliau – Sprendimas 13/CMP.1) priedo nuostatas nustatytas vienetas; (8) teršalų šalinimo vienetas (TŠV) – pagal atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo arba kitas susijusias JTBKKK šalių arba Kioto protokolo subjektų nuostatas nustatytas vienetas; (9) išmetamųjų teršalų mažinimo vienetas (ITMV) – pagal atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo arba kitų pagal JTBKKK arba Kioto protokolą priimtų sprendimų nuostatas nustatytas vienetas; (10) patvirtintas išmetamųjų teršalų mažinimo vienetas (PITMV) – pagal Kioto protokolo 12 straipsnį ir jo reikalavimus, taip pat pagal atitinkamas Sprendimo 13/CMP.1 priedo nuostatas nustatytas vienetas; (11) nacionalinis registras – standartizuotos elektroninės duomenų bazės tipo registras, kuriame saugomi duomenys apie išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (ITMV), patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (PITMV), nustatytosios normos vienetų (NNV) ir teršalų šalinimo vienetų (TŠV) išdavimą, laikymą, perdavimą, įsigijimą, atšaukimą ir atsisakymą, taip pat apie ITMV, PITMV ir NNV perkėlimą; (12) politika ir priemonės – visos politinės, administracinės ir teisinės priemonės, kuriomis siekiama įgyvendinti JTBKKK 4 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nustatytus įpareigojimus, įskaitant tuos, kurių pagrindinis tikslas – ne riboti ar mažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; (13) nacionalinė politikos, priemonių ir prognozių sistema – valstybėje narėje nustatyta institucinių, teisinių ir procedūrinių priemonių sistema, skirta teikti ataskaitas apie politiką ir priemones, taip pat rengti ir teikti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip reikalaujama šio reglamento 13 straipsnyje; (14) ex-ante politikos ir priemonių vertinimas – numatomo politikos arba priemonės poveikio vertinimas; (15) ex-post politikos ir priemonių vertinimas – politikos arba priemonės padaryto poveikio vertinimas; (16) prognozės be priemonių poveikio – antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozės, neįtraukiant poveikio, kurį daro visa politika ir priemonės, kurios planuojamos, priimamos ir įgyvendinamos nuo metų, pasirinktų kaip atitinkamos prognozės atskaitos taškas; (17) prognozės su priemonių poveikiu – antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozės, įtraukiant priimtos ir įgyvendintos politikos ir priemonių poveikį šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimui; (18) prognozės su papildomų priemonių poveikiu – antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozės, įtraukiant priimtos ir įgyvendintos klimato kaitos švelninimo politikos ir priemonių, taip pat planuojamos politikos ir priemonių poveikį šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimui; (19) jautrumo analizė – modelio algoritmo arba prielaidos tyrimas, siekiant kiekybiškai nustatyti modelio išvesties duomenų kintamumą arba stabilumą atsižvelgiant į įvesties duomenų arba pamatinių prielaidų kaitą. Ji atliekama keičiant įvesties vertes arba modelio lygtis ir stebint, kaip atitinkamai kinta modelio išvesties duomenys; (20) klimato kaitos švelninimo pagalba – pagalba besivystančių šalių veiklai, kuria prisidedama prie pastangų stabilizuoti šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentraciją atmosferoje iki tokio lygio, kad pavojingas antropogeninis poveikis nesutrikdytų klimato sistemos; (21) prisitaikymo prie klimato kaitos pagalba – pagalba besivystančių šalių veiklai, kuria siekiama mažinti žmonių sukurtų arba natūralių sistemų jautrumą klimato kaitos poveikiui ir su klimatu susijusiai rizikai, išsaugant arba didinant besivystančių šalių gebėjimą prisitaikyti prie klimato kaitos ir jų atsparumą; (22) techninės pataisos – nacionaliniame šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuje pateiktų įverčių tikslinimas atliekant šio reglamento 20 straipsnyje nustatytą peržiūrą, kai pateikti inventorių duomenys yra neišsamūs arba parengti nesilaikant tarptautinių ar Sąjungos taisyklių arba gairių ir kai šiais patikslintais duomenimis ketinama pakeisti iš pradžių pateiktus įverčius; (23) perskaičiavimas (pagal JTBKKK metinių inventorių ataskaitų teikimo gaires) – inventoriuose nurodyto antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmestų iš atskirų šaltinių ir sukauptų atskirose terpėse, kiekio pakartotinis įvertinimas pasikeitus metodikai ir teršalų išmetimo koeficientų gavimo bei taikymo būdui arba įtraukus naujas šaltinių ar terpių kategorijas. 2 skyrius Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos vystymosi strategijos 4 straipsnis Anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamos vystymosi strategijos 1. Valstybės narės ir Sąjungos vardu veikianti Komisija kuria ir įgyvendina anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas, kurios padėtų: (a) skaidriai ir tiksliai registruoti faktinę ir prognozuojamą valstybių narių pažangą (įskaitant Sąjungos priemonių indėlį) įgyvendinant Sąjungos ir valstybių narių įsipareigojimus pagal JTBKKK ir siekiant apriboti arba sumažinti antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą; (b) laikytis valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimo įsipareigojimų pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB ir siekti ilgalaikio teršalų išmetimo iš atskirų šaltinių mažinimo ir kaupimo atskirose terpėse tobulinimo visuose sektoriuose, atsižvelgiant į Sąjungos tikslą iki 2050 m., palyginti su 1990 m. lygiu, teršalų išmetimą sumažinti 80–95 proc., turint omeny sumažinimą, kurį pagal TKKK reikalavimus kaip grupė turi užtikrinti išsivysčiusios šalys. 2. Valstybės narės savo anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją Komisijai pateikia praėjus metams nuo šio reglamento įsigaliojimo arba laikantis tarptautiniu lygiu suderinto tvarkaraščio, nustatyto pagal JTBKKK procesą. 3. Komisija ir valstybės narės nedelsdamos paskelbia visuomenei savo atitinkamas anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamas vystymosi strategijas ir jų naujinius. 3 skyrius Istorinių duomenų apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą ir kaupimą teikimas 5 straipsnis Nacionalinių inventorių sistemos 1. Valstybės narės sudaro, tvarko ir siekia nuolat tobulinti nacionalinių inventorių sistemas, skirtas įvertinti šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą iš atskirų šaltinių ir kaupimą atskirose terpėse ir užtikrinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių parengimą laiku, tų registrų skaidrumą, tikslumą, palyginamumą ir išsamumą. 2. Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos galėtų naudotis ir kad pagal jų nacionalinio inventoriaus sistemą kompetentingoms institucijoms būtų užtikrinta galimybė naudotis: (a) su veiklos rūšimis ir įrenginiais susijusiais duomenimis ir metodais pagal Direktyvą 2003/87/EB, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius ir užtikrinti pagal Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą pateiktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo duomenų atitiktį nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateiktiems duomenims; (b) duomenimis, surinktais fluorintų dujų išmetimo įvairiuose sektoriuose ataskaitų teikimo sistemose, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalyje, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; (c) teršalų išmetimo duomenimis, pamatiniais duomenimis ir metodais, pateiktais iš įrenginių pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006, kad galėtų parengti nacionalinius šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorius; (d) duomenimis, pateiktais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1099/2008. 3. Valstybės narės užtikrina, kad jų kompetentingos inventorių tvarkymo institucijos ir jų nacionalinio inventoriaus sistema toms institucijoms suteiktų galimybę: (a) naudotis ataskaitų teikimo sistemomis, nustatytomis pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 4 dalį, kad būtų galima patobulinti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikiamo fluorintų dujų kiekio skaičiavimą; (b) atlikti metines atitikties patikras, nurodytas šio reglamento 7 straipsnio 1 dalies l ir m punktuose. 6 straipsnis Sąjungos inventoriaus sistema Nustatoma Sąjungos inventoriaus sistema, skirta užtikrinti nacionalinių inventorių parengimą laiku, tų inventorių skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus atžvilgiu. Komisija tvarko, prižiūri ir nuolat siekia tobulinti šią sistemą, kurią sudaro: (a) kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės programa, apimanti kokybės tikslų nustatymą ir inventorių kokybės užtikrinimo kokybės kontrolės plano rengimą. Komisija padeda valstybėms narėms įgyvendinti jų kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės programas; (b) procedūra, skirta pasitarus su susijusia valstybe nare apskaičiuoti jos nacionaliniame inventoriuje trūkstamus duomenis; (c) metinė ekspertų atliekama valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių peržiūra. 7 straipsnis Šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriai 1. Valstybės narės nustato ir iki kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai teikia ataskaitą apie: (a) X-2 metais jose išmestą šio reglamento I priede nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir Sprendimo Nr. 406/2009/EB 2 straipsnio 1 dalyje nurodytų antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. Nepažeidžiant ataskaitų apie šio reglamento I priede nurodytų šiltnamio efektą sukeliančių dujas teikimo nuostatų, Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio ir 7 straipsnio 1 dalies tikslais anglies dioksido (CO2) išmetimas pagal TKKK kategoriją „1.A.3.A. Civilinė aviacija“ laikomas lygus nuliui; (b) duomenis apie X-2 metais jose išmestą antropogeninės kilmės anglies monoksido (CO), sieros dioksido (SO2), azoto oksidų (NOx) ir lakiųjų organinių junginių (LOJ) kiekį, apie kuriuos taip pat atsiskaitoma pagal Direktyvos 2001/81/EB 7 straipsnį; (c) X-2 metais jose iš atskirų šaltinių išmestą antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir atskirose terpėse sukauptą CO2 kiekį LULUCF srityje; (d) 2008–X-2 metais jose iš atskirų šaltinių išmestą antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų ir atskirose terpėse sukauptą CO2 kiekį pagal Kioto protokolą vykdant veiklą LULUCF srityje, taip pat informaciją apie šio šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse vykdant LULUCF veiklą, apskaitą, kaip nustatyta Kioto protokolo 3 straipsnio 3 dalyje ir Kioto protokolo 3 straipsnio 4 dalyje, jeigu valstybės narės nusprendžia ją taikyti, ir su Kioto protokolu susijusiuose sprendimuose. Valstybės narės, pasirinkusios pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 4 dalį įtraukti pasėlių tvarkymą, ganyklų tvarkymą ir augalijos atkūrimą, taip pat nurodo 1990 m. šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmestų iš atskirų šaltinių ir sukauptų atskirose terpėse, kiekį, susijusį su kiekvienos tokios rūšies veikla; (e) a–d punktuose nurodytos informacijos apie laikotarpį nuo 1990 iki X-3 metų pasikeitimus, nurodydamos pasikeitimų priežastis; (f) informaciją apie X-2 metų rodiklius; (g) nacionalinio registro informaciją apie NNV, TŠV, ITMV ir PITMV išdavimą, įsigijimą, laikymą, perdavimą, atšaukimą, panaikinimą ir perkėlimą X-1 metais; (h) suvestinę informaciją apie atliktus perdavimo sandorius pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 4 ir 5 dalis; (i) informaciją apie bendro įgyvendinimo, švarios plėtros mechanizmo ir tarptautinės prekybos apyvartiniais taršos leidimais taikymą X-2 metais pagal Kioto protokolo 6, 12 ir 17 straipsnius arba kitus lanksčius mechanizmus, numatytus kitomis JTBKKK šalių konferencijos arba JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas, priimtomis priemonėmis, siekiant įgyvendinti jų kiekybinius teršalų išmetimo ribojimo arba mažinimo įsipareigojimus pagal Sprendimo Nr. 2002/658/EB[21] 2 straipsnį ir Kioto protokolą arba būsimus įsipareigojimus pagal JTBKKK ar Kioto protokolą; (j) informaciją apie veiksmus, kurių imtasi siekiant pagerinti inventorių įverčius, pirmiausia tose inventoriaus dalyse, kurios buvo taisomos arba dėl kurių po ekspertų atlikto persvarstymo buvo pateikta rekomendacijų; (k) X-2 metų faktinį arba pagal Direktyvą 2003/87/EB pateikto ir pagal įrenginius arba veiklos vykdytojus apskaičiuotą išmetamųjų teršalų patikrinto kiekio priskyrimą nacionalinio šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus taršos šaltinių kategorijoms ir to patikrinto išmetamųjų teršalų kiekio santykį su visu iš šių kategorijų atskirų šaltinių išmestų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu; (l) X-2 metais atliktų šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose pateikto išmetamųjų teršalų kiekio nuoseklumo patikrų rezultatus, nurodant: i) išmetamųjų teršalų patikrintą kiekį, apie kurį pranešta pagal Direktyvą 2003/87/EB; ii) atskirų įrenginių išmestą teršalų kiekį, apie kurį pranešta pagal Reglamentą (EB) Nr. 166/2006; (m) X-2 metais atliktų veiklos, pagalbinių duomenų ir prielaidų, taikytų įvertinant išmetamųjų teršalų kiekį šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių rengimo tikslais, nuoseklumo patikrų rezultatus, nurodant: i) duomenis ir prielaidas, taikytas pagal Direktyvą 2001/81/EB rengiant oro teršalų inventorius; ii) duomenis, pateiktus pagal Reglamento (EB) Nr. 842/2006 6 straipsnio 1 dalį; iii) energetikos duomenis, pateiktus pagal Reglamento (EB) Nr. 1099/2008 4 straipsnį ir B priedą; (n) jų nacionalinio inventoriaus sistemos pakeitimų aprašą; (o) nacionalinio registro pakeitimų aprašą; (p) visas kitas sudedamąsias nacionalinio šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus ataskaitos dalis, reikalingas tam, kad būtų galima parengti Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus ataskaitą, pvz., informaciją apie valstybių narių kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės planą, bendrą neapibrėžtumo įvertinimą ir bendrą išsamumo įvertinimą. Pirmaisiais ataskaitų teikimo pagal šį reglamentą metais valstybės narės praneša Komisijai apie jų ketinimą taikyti Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 4 ir 5 dalių nuostatas. 2. Valstybės narės iki kiekvienų metų kovo 15 d. Komisijai perduoda išsamią atnaujintą nacionalinio inventoriaus ataskaitą. Šioje ataskaitoje pateikiama visa šio straipsnio 1 dalyje nustatyta informacija ir visi vėlesni tos informacijos naujiniai. 3. Valstybės narės iki kiekvienų metų balandžio 15 d. pateikia JTBKKK sekretoriatui nacionalinius inventorius su tokia pat informacija, kokia buvo pateikta Komisijai pagal šio straipsnio 2 dalį. 4. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, Komisija kasmet parengia Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių, parengia Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų registro ataskaitą ir iki kiekvienų metų balandžio 15 d. pateikia juos JTBKKK sekretoriatui. 5. Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais: (a) į šio reglamento I priede pateiktą šiltnamio efektą sukeliančių dujų sąrašą įtraukiamos arba iš jo pašalinamos cheminės medžiagos; (b) pagal naują tarptautinį susitarimą arba teisės aktą, priimtą pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 9 straipsnį, nustatomi LULUCF sričiai skirti stebėsenos ir ataskaitų reikalavimai. 8 straipsnis Šiltnamio efektą sukeliančių dujų apytiksliai inventoriai Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) liepos 31 d. pateikia Komisijai X-1 metų šiltnamio efektą sukeliančių dujų apytikslius inventorius. Komisija, remdamasi valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų apytiksliais inventoriais arba, jeigu reikia, pačios atliktais skaičiavimais, kasmet sudaro Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apytikslį inventorių. Komisija kasmet iki rugsėjo 30 d. paskelbia šią informaciją visuomenei. 9 straipsnis Išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimo procedūros 1. Komisija atlieka pradinę valstybių narių pagal šio reglamento 7 straipsnio 1 dalį pateiktų duomenų išsamumo ir galimų su jais susijusių problemų patikrą. Per šešias savaites po pateikimo termino rezultatus ji perduoda valstybėms narėms. Valstybės narės, pateikdamos galutinį X-2 metų inventorių, iki kovo 15 d. kartu pateikia atsakymus į klausimus, iškeltus atliekant pradinę patikrą. 2. Jeigu valstybė narė iki kovo 15 d. nepateikia atsakymų į Komisijos iškeltus klausimus arba nepateikia išsamių inventoriaus įverčių, reikalingų Sąjungos inventoriui sudaryti, Komisija parengia įverčius, skirtus naudoti vietoje atitinkamų valstybės narės inventoriaus įverčių. Tuo tikslu Komisija taiko metodus, atitinkančius taikytinas nacionalinių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių rengimo gaires. 10 straipsnis Ataskaitų apie jūrų transporto sektoriuje išmetamą CO2 teikimas 1. Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotąjį teisės aktą, kuriuo būtų nustatyti jūrų transporto sektoriuje iš jūrų laivų, atplaukiančių į valstybių narių jūrų uostus, išmetamo CO2 stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai. Priimti stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimai atitinka pagal JTBKKK suderintus reikalavimus ir, jeigu įmanoma, laivams taikomus Tarptautinės jūrų organizacijos arba Sąjungos teisės aktų reikalavimus, susijusius su ŠESD išmetimu jūrų transporto sektoriuje. Jeigu įmanoma, stebėsenos ir ataskaitų teikimo reikalavimais, įskaitant centralizuoto duomenų rinkimo ir priežiūros reikalavimus, užtikrinama, kad valstybių narių darbo krūvis būtų kuo mažesnis. 2. Kai pagal 1 dalį priimamas teisės aktas, valstybės narės pagal tą teisės aktą nustato ir iki kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai praneša apie X-2 metais jūrų transporto sektoriuje išmestą CO2 kiekį. 4 skyrius Registrai 11 straipsnis Registrų sudarymas ir tvarkymas 1. Sąjunga ir valstybės narės sudaro ir prižiūri registrus, kuriuose tvarkoma NNV, TŠV, ITMV ir PITMV išdavimo, laikymo, perdavimo, įsigijimo, atšaukimo, panaikinimo ir perkėlimo apskaita. Be to, valstybės narės gali naudoti šiuos registrus tikslios Direktyvos 2003/87/EB 11a straipsnio 5 dalyje nurodytų vienetų apskaitos tikslais. 2. Sąjunga ir valstybės narės gali tvarkyti savo registrus kaip bendrą sistemą kartu su viena arba daugiau kitų valstybių narių. 3. Šio straipsnio 1 dalyje nurodyti duomenys pateikiami pagal Direktyvos 2003/87/EB 20 straipsnį paskirtam vyriausiajam administratoriui. 4. Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotąjį teisės aktą, kuriuo būtų įsteigiamas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas Sąjungos registras. 12 straipsnis Vienetų atsisakymas pagal Kioto protokolą 1. Pasibaigus kasmetinei Kioto protokole nustatytu pirmuoju įsipareigojimų laikotarpiu vykdomai nacionalinių inventorių peržiūrai pagal Kioto protokolą, įskaitant rezoliucijos dėl įgyvendinimo klausimų parengimą, valstybės narės atsisako registre esančių NNV, TŠV, ITMV ir PITMV, atitinkančių per tuos metus jų išmestą grynąjį teršalų kiekį. 2. Paskutiniaisiais Kioto protokole nustatyto įsipareigojimų laikotarpio metais valstybės narės atsisako registre esančių vienetų dar nesipasibaigus papildomam įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpiui, nustatytam JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas, sprendimu 11/CMP.1. 5 skyrius Ataskaitos apie politiką ir priemones ir apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes 13 straipsnis Nacionalinės politikos, priemonių ir prognozių sistemos 1. Valstybės narės ir Komisija per metus nuo šio reglamento įsigaliojimo sukuria ataskaitų apie politiką ir priemones teikimo ir antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozių rengimo bei teikimo nacionalines sistemas, jas tvarko ir nuolat siekia jas tobulinti. Šios nacionalinės sistemos apima visas valstybėse narėse ir Sąjungoje nustatytas institucines, teisines ir procedūrines politikos vertinimo ir antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozių rengimo priemones. 2. Jomis siekiama užtikrinti, kad informacija apie politiką ir priemones, taip pat apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kaip nurodyta šio reglamento 14 ir 15 straipsniuose, įskaitant informaciją apie duomenų, metodų ir modelių naudojimą ir taikymą, kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės veiklą bei jautrumo analizę, būtų pateikiama laiku ir būtų skaidri, tiksli, nuosekli, palyginama ir išsami. 14 straipsnis Ataskaitų apie politiką ir priemones teikimas 1. Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai pateikia: (a) ataskaitų apie politiką ir priemones, taip pat ataskaitų apie antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš atskirų šaltinių ir kaupimo atskirose terpėse prognozių rengimo ir teikimo nacionalinės sistemos aprašą pagal šio reglamento 13 straipsnio 1 dalį arba informaciją apie tos sistemos pakeitimus, jeigu toks aprašas jau buvo pateiktas; (b) papildomą informaciją arba naujinius, susijusius su jų anglies dioksido kiekio mažinimu grindžiamomis vystymosi strategijomis, nurodytomis šio reglamento 4 straipsnyje, ir su šių strategijų įgyvendinimo pažanga; (c) informaciją apie nacionalinę politiką bei priemones ir apie Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių ir kaupimas atskirose terpėse, įgyvendinimą pagal sektorius ir konkrečias šio reglamento I priede nurodytas šiltnamio efektą sukeliančias dujas. Ši informacija turėtų atitikti įvairias sąsajas su taikoma nacionaline arba Sąjungos politika, pirmiausia oro kokybės srityje, ir turi apimti: i) politikos arba priemonės tikslą ir trumpą politikos arba priemonės apibūdinimą; ii) politikos įgyvendinimo priemonės pobūdį; iii) įgyvendinimo būklę; iv) per tam tikrą laiką padarytos pažangos stebėjimo ir vertinimo rodiklius; v) kiekybinius poveikio šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimui iš atskirų šaltinių ir kaupimui atskirose terpėse įverčius, suskirstytus pagal: – ex-ante kiekvienos politikos ir priemonės vertinimo rezultatus. Įverčiai pateikiami ketverių būsimų metų, kurių paskutinis skaitmuo yra nulis arba penketas ir kurie eina iš karto po X metų, sekai, atskiriant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms taikoma Direktyva 2003/87/EB, išmetimą ir dujų, kurioms taikomas Sprendimas Nr. 406/2009/EB, išmetimą; – ex-post politikos ir priemonės poveikio klimato kaitos švelninimui vertinimo rezultatus, jeigu tokių yra, atskiriant šiltnamio efektą sukeliančių dujų, kurioms taikoma Direktyva 2003/87/EB, išmetimą ir dujų, kurioms taikomas Sprendimas Nr. 406/2009/EB, išmetimą. vi) prognozuojamos politikos ir priemonių įgyvendinimo išlaidų sąmatas, taip pat, jeigu tinka, faktinių politikos ir priemonių įgyvendinimo išlaidų įverčius; vii) visas nuorodas į vertinimą ir pagrindžiamąsias technines ataskaitas, nurodytas šio straipsnio 2 dalyje; (d) informaciją apie įgyvendintą arba numatomą įgyvendinti politiką ir priemones, kuriomis ketinama įgyvendinti susijusius Sąjungos teisės aktus, ir informaciją apie nacionalines atitikties užtikrinimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo procedūras; (e) informaciją, nurodytą Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 1 dalies d punkte; (f) informaciją apie tai, kiek atskirais valstybės narės veiksmais prisidedama prie nacionaliniu lygmeniu dedamų pastangų ir kiek prognozuojamas bendro įgyvendinimo, švarios plėtros mechanizmo ir tarptautinės prekybos apyvartiniais taršos leidimais taikymas padeda vykdyti vidaus veiksmus pagal atitinkamas Kioto protokolo ir pagal jį priimtų sprendimų nuostatas. 2. Valstybės narės elektroniniu būdu visuomenei teikia informaciją apie nacionalinės politikos ir priemonių išlaidų ir poveikio vertinimą ir apie įgyvendinimą Sąjungos politikos ir priemonių, kuriomis ribojamas arba mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas iš atskirų šaltinių arba tobulinamas kaupimas atskirose terpėse, kartu pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis pagrindžiamas vertinimas. Teikiant šią informaciją pateikiami taikytų modelių ir metodologinių principų aprašai, apibrėžtys ir pamatinės prielaidos. 15 straipsnis Prognozių teikimas 1. Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. pateikia Komisijai nacionalines antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, sudarytas pagal dujų rūšį ir sektorius. Teikiant šias prognozes pateikiami kiekybiniai ketverių būsimų metų, kurių paskutinis skaitmuo yra nulis arba penketas ir kurie eina iš karto po X metų, sekos įverčiai. Rengiant nacionalines prognozes atsižvelgiama į Sąjungos lygmeniu patvirtintą politiką ir priemones ir pateikiama: (a) prognozės be priemonių poveikio, prognozės su priemonių poveikiu ir prognozės su papildomų priemonių poveikiu; (b) suvestinės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo prognozės ir atskiri prognozuojamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo iš taršos šaltinių, kuriems taikoma Direktyva 2003/87/EB, ir taršos šaltinių, kuriems taikomas Sprendimas Nr. 406/2009/EB, įverčiai; (c) aiškiai įvardyta nacionalinė, regioninė ir Sąjungos politika ir priemonės, įtrauktos į antropogeninės kilmės šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes. Jeigu tokios politikos arba priemonių neįtraukta, tai turėtų būti aiškiai nurodyta ir paaiškinta, kodėl neįtraukta; (d) atliktos prognozių jautrumo analizės rezultatai; (e) visos susijusios nuorodos į vertinimą ir technines ataskaitas, kuriomis grindžiami tie įvertinimai, kaip nurodyta šio straipsnio 3 dalyje. 2. Jeigu valstybė narė iki kiekvienų metų kovo 15 d. nepateikia išsamių prognozių įverčių, Komisija gali parengti įverčius, reikalingus Sąjungos prognozėms sudaryti. 3. Valstybės narės elektroniniu būdu skelbia visuomenei savo nacionalines šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo ir kaupimo atskirose terpėse prognozes, kartu pateikdamos technines ataskaitas, kuriomis grindžiamos šios prognozės. Teikiant šią informaciją pateikiami taikytų modelių ir metodinių principų aprašai, apibrėžtys ir pamatinės prielaidos. 6 skyrius Kitos su klimato kaita susijusios informacijos teikimas 16 straipsnis Ataskaitų apie nacionalinius prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus teikimas Valstybės narės iki kiekvienų metų kovo 15 d. Komisijai pateikia informaciją apie jų įgyvendintus arba numatomus įgyvendinti prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus, pirmiausia apie nacionalines arba regionines prisitaikymo prie klimato kaitos strategijas ir apie prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus. Teikiant šią informaciją nurodomi biudžeto asignavimai pagal politikos sektorius ir kiekvienos prisitaikymo prie klimato kaitos priemonės pagrindinis tikslas, priemonės pobūdis, įgyvendinimo būklė ir klimato kaitos poveikio kategorija (pvz., potvyniai, jūros lygio kilimas, kritinės temperatūros, sausros, pavojingi orų reiškiniai). 17 straipsnis Ataskaitų apie finansinę ir technologinę paramą besivystančioms šalims teikimo reikalavimai Valstybės narės, remdamosi geriausiais turimais duomenimis, iki kiekvienų metų (X metų) sausio 15 d. Komisijai pateikia: (a) informaciją apie finansinę paramą, X-1 metais skirtą ir išmokėtą besivystančioms šalims pagal JTBKKK, apie X metams skirtą finansinę paramą ir apie planuojamą suteikti paramą. Pateikiant informaciją nurodoma: i) ar, kiek tai susiję su JTBKKK, finansiniai ištekliai, kuriuos valstybė narė suteikė besivystančioms šalims, yra nauji ar papildomi ir kaip jie buvo apskaičiuoti; ii) informacija apie valstybės narės skirtus finansinius išteklius, susijusius su JTBKKK įgyvendinimu, informaciją pateikiant pagal kanalus (pvz., dvišalius, regioninius ir kitus daugiašalius); iii) kiekybinė informacija apie finansinius srautus, pagrįsta OECD Paramos vystymuisi grupės nustatytais vadinamaisiais „klimato kaitos švelninimo pagalbos ir prisitaikymo prie klimato kaitos pagalbos Rio rodikliais“ (toliau – Rio rodikliai), ir metodinė informacija apie klimato kaitos Rio rodiklių metodikos diegimą; iv) išsami informacija apie paramą, susijusią su prisitaikymu prie tokio klimato kaitos poveikio ir viešojo bei privačiojo sektorių, jei taikytina, suteiktą besivystančioms šalims, kurios yra ypač jautrios klimato kaitos poveikiui; v) išsami informacija apie šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo paramą, kurią viešasis ir privatus sektorius (jeigu taikytina) suteikė besivystančioms šalims; (b) informaciją apie valstybės narės veiklą, susijusią su technologijų perdavimu besivystančioms šalims pagal JTBKKK, ir apie X-1 metais perduotas technologijas, informaciją apie numatomą veiklą, susijusią su technologijų perdavimu besivystančioms šalims pagal JTBKKK, ir apie technologijas, kurias ketinama perduoti X-1 ir vėlesniais metais. Į ją turėtų būti įtraukta informacija, ar perduotos technologijos buvo skirtos klimato kaitos švelninimo ar prisitaikymo prie klimato kaitos tikslams, taip pat turėtų būti nurodyta šalis gavėja, suteiktos paramos dydis ir perduotos technologijos pobūdis. 18 straipsnis Ataskaitų apie aukcionų pajamų ir projektų kreditų panaudojimą teikimas 1. Valstybės narės iki kiekvienų metų (X metų) kovo 15 d. Komisijai pateikia tokią informaciją apie X-1 metus: (a) išsamų pagrindimą, kaip nurodyta Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 2 dalyje; (b) informaciją apie X-1 metų pajamas, valstybės narės gautas aukcionuose pardavus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 1 dalį. Pateikiant tokią informaciją taip pat įtraukiama specifinė išsami informacija apie 50 proc. pajamų panaudojimą ir atitinkamus taikytus veiksmus, nurodant tokių taikytų veiksmų kategoriją pagal Direktyvos 2003/87/EB 10 straipsnio 3 dalį ir atitinkamą šalį arba regioną, kuriems buvo skirtos tos pajamos; (c) informaciją apie visų pajamų, valstybės narės gautų aukcionuose pardavus aviacijai skirtus leidimus pagal Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 1 arba 2 dalį, panaudojimą; (d) informaciją, nurodytą Sprendimo Nr. 406/2009/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte, ir informaciją apie tai, kaip jų pirkimo politika padeda įgyvendinti tarptautinį susitarimą dėl klimato kaitos. 2. Jeigu valstybė narė nusprendė panaudoti aukcionuose gautoms pajamoms lygiavertę sumą Direktyvos 2003/87/EB 3d straipsnio 4 dalyje ir 10 straipsnio 3 dalyje nurodytais tikslais, tai sumai taikomi šio straipsnio 1 dalies b ir c punktuose nustatyti reikalavimai. 3. Aukcionų pajamos, kurios dar neišmokėtos tuo metu, kai valstybė narė pagal šį straipsnį teikia ataskaitą Komisijai, suskaičiuojamos ir nurodomos kitų metų ataskaitose. 4. Pagal šį straipsnį Komisijai pateiktas ataskaitas valstybės narės skelbia visuomenei. 19 straipsnis Kas dvejus metus teikiamos ataskaitos ir nacionaliniai pranešimai 1. Sąjunga ir valstybės narės kas dvejus metus JTBKKK sekretoriatui teikia ataskaitas pagal Sprendimą 1/CP.16 ir nacionalinius pranešimus pagal JTBKKK 12 straipsnį. 2. Be to, valstybės narės nacionalinius pranešimus ir kas dvejus metus teikiamas ataskaitas pateikia Komisijai. 7 skyrius Sąjungos ekspertų atliekama šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo peržiūra 20 straipsnis Ekspertų atliekama inventorių peržiūra 1. Komisijos pavedimu ekspertai atlieka pradinę valstybių narių pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį pateiktų nacionalinių inventorių duomenų peržiūrą, kad nustatytų metines teršalų išmetimo kvotas, kaip numatyta Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtoje pastraipoje. 2. Pradedant nuo 2013 m. duomenų, Komisijos pavedimu ekspertai atlieka metinę valstybių narių pagal šio reglamento 7 straipsnio 2 dalį pateiktų nacionalinių inventorių duomenų peržiūrą, siekiant įvertinti, kaip valstybėms narėms sekasi mažinti arba riboti jų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnį ir siekti kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslų, nustatytų Sąjungos teisės aktais. 3. Pradinė ir metinė ekspertų atliekama peržiūra apima: (a) patikras, kuriomis siekiama patikrinti pateiktos informacijos skaidrumą, tikslumą, nuoseklumą, palyginamumą ir išsamumą; (b) patikras, kuriomis siekiama nustatyti atvejus, kai inventorių duomenys parengiami nesilaikant JTBKKK rekomendacinių dokumentų arba Sąjungos taisyklių; ir (c) jeigu taikytina, reikiamų techninių pataisų apskaičiavimą. 4. Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais būtų nustatytos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse minimų ekspertų atliekamų peržiūrų rengimo taisyklės, apimančios šio straipsnio 3 dalyje nustatytas užduotis. 5. Komisija priima įgyvendinimo teisės aktą, pagal kurį nustatomas bendras atitinkamais metais išmestas teršalų kiekis, gaunamas remiantis kiekvienos valstybės narės inventoriaus duomenimis, pataisytais baigus atitinkamą metinę ekspertų atliekamą peržiūrą. 6. Kiekvienos valstybės narės duomenys, įrašyti į registrus, sudarytus pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 11 straipsnį ir Direktyvos 2003/87/EB 19 straipsnį, per mėnesį nuo įgyvendinimo teisės akto, priimto pagal šio straipsnio 5 dalį, paskelbimo, įskaitant tų duomenų pakeitimus, padarytus tai valstybei narei pasinaudojus Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 ir 5 straipsniuose numatytomis lanksčiomis galimybėmis, yra tinkami taikyti Sprendimo Nr. 406/2009/EB 7 straipsnio 1 dalį. 21 straipsnis Veiksmai atlikus perskaičiavimą 1. Po to, kai pagal šio reglamento 20 straipsnį ekspertai baigia metinę 2020 m. inventoriaus duomenų peržiūrą, Komisija pagal šio reglamento II priede nustatytą formulę apskaičiuoja patikslintą bendrą kiekvienos valstybės narės išmestą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. 2. Nepažeisdama šio reglamento 31 straipsnio 2 dalies, Komisija, be kitų duomenų, naudoja šio straipsnio 1 dalyje nurodytą patikslintą sumą, pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 14 straipsnį kiekvienai valstybei narei teikdama pasiūlymus dėl teršalų išmetimo mažinimo arba ribojimo tikslų laikotarpiui po 2020 m. 3. Komisija nedelsdama paskelbia pagal šio straipsnio 1 dalį atliktų skaičiavimų rezultatus. 8 skyrius Sąjungos ir tarptautinių įsipareigojimų įgyvendinimo pažangos vertinimas 22 straipsnis Pažangos vertinimas 1. Remdamasi pagal šio reglamento 7, 8, 11 ir 15–18 straipsnius pateikta informacija ir pasitarusi su valstybėmis narėmis ir siekdama nustatyti, ar padaryta pakankama pažanga, Komisija kasmet įvertina Sąjungos ir jos valstybių narių padarytą pažangą įgyvendinant šiuos įsipareigojimus: (a) įsipareigojimus pagal JTBKKK 4 straipsnį ir Kioto protokolo 3 straipsnį, išsamiau nustatytus sprendimais, priimtais JTBKKK šalių konferencijos arba JTBKKK šalių konferencijos, kuri tuo pačiu yra ir Kioto protokolo šalių susirinkimas; (b) įsipareigojimus, nustatytus Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnyje. 2. Remdamasi valstybių narių pagal šio reglamento 7 straipsnį pateiktais teršalų išmetimo duomenimis, Komisija kas dvejus metus įvertina bendrą aviacijos poveikį pasaulio klimatui, įskaitant kitokį poveikį nei išmetamas CO2, pvz., azoto oksidų poveikį, ir padarinius, pvz., plunksninių debesų susidarymo skatinimą, ir prireikus patobulina šį kiekybinį vertinimą remdamasi mokslo pasiekimais ir oro eismo duomenimis. 3. Komisija iki kiekvienų metų spalio 31 d. Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje apibendrinamos šio straipsnio 1 ir 2 dalyse numatyto vertinimo išvados. 23 straipsnis Ataskaita apie papildomą pagal Kioto protokolą nustatytų įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpį Pasibaigus papildomam Sprendimo 13/CMP.1 3 punkte nurodytų įsipareigojimų įgyvendinimo laikotarpiui, Sąjunga ir kiekviena valstybė narė JTBKKK sekretoriatui pateikia ataskaitą apie šį laikotarpį. 9 skyrius Bendradarbiavimas ir parama 24 straipsnis Valstybių narių ir Sąjungos bendradarbiavimas Valstybės narės ir Sąjunga visapusiškai bendradarbiauja ir koordinuoja savo veiksmus įgyvendindamos šio reglamento įpareigojimus, susijusius su: (a) Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus sudarymu ir Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus ataskaitos parengimu pagal šio reglamento 7 straipsnio 4 dalį; (b) kas dvejus metus teikiamo Sąjungos nacionalinio pranešimo rengimu pagal JTBKKK 12 straipsnį ir kas dvejus metus teikiamos ataskaitos rengimu pagal Sprendimą 1/CP.16; (c) peržiūros ir atitikties užtikrinimo procedūromis pagal JTBKKK ir Kioto protokolą, laikantis pagal JTBKKK ir Kioto protokolą taikomų sprendimų, taip pat su šio reglamento 20 straipsnyje nurodyta Sąjungos procedūra, pagal kurią peržiūrimi valstybių narių šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriai; (d) pataisomis pagal Kioto protokolo 5 straipsnio 2 dalį arba atsižvelgiant į šio reglamento 20 straipsnyje nurodytą Sąjungos peržiūros procedūrą arba kitais JTBKKK sekretoriatui pateiktų ar ketinamų teikti inventorių ir inventorių ataskaitų pakeitimais; (e) Sąjungos apytikslio šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriaus registro sudarymu pagal šio reglamento 8 straipsnį; (f) ataskaitų teikimu, susijusiu su NNV, PITMV, ITMV arba TŠV atsisakymu pasibaigus Sprendimo 13/CMP.1 14 punkte nurodytam papildomam laikotarpiui, kuriuo numatyta įgyvendinti įsipareigojimus pagal Kioto protokolo 3 straipsnio 1 dalį. 25 straipsnis Europos aplinkos agentūros vaidmuo Europos aplinkos agentūra padeda Komisijai laikytis šio reglamento 6–10, 13–20, 22 ir 23 straipsnių pagal jos metinę darbo programą. Teikiant minėtą pagalbą padedama: (a) sudaryti Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių ir parengti Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų registro ataskaitą; (b) vykdyti kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės procedūras, siekiant parengti Sąjungos šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių; (c) rengti nacionaliniuose šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventoriuose nepateiktų duomenų įverčius; (d) rengti metinę ekspertų atliekamą peržiūrą; (e) sudaryti Sąjungos apytikslį šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių; (f) kaupti valstybių narių teikiamą informaciją apie prognozes ir politiką bei priemones; (g) vykdyti valstybių narių pateiktos informacijos apie prognozes ir politiką bei priemones kokybės užtikrinimo ir kokybės kontrolės procedūras; (h) rengti valstybių narių nepateiktų duomenų apie prognozes įverčius; (i) kaupti duomenis, reikalingus Europos Parlamentui ir Tarybai skirtai metinei ataskaitai, kurią rengia Komisija; (j) skleisti pagal šį reglamentą surinktą informaciją, įskaitant duomenų bazės, skirtos valstybių narių klimato kaitos švelninimo politikai ir priemonėms, tvarkymą ir atnaujinimą ir tarpuskaitos centrą, kuriame būtų saugomi duomenys apie poveikio būdus, silpnąsias vietas ir prisitaikymą prie klimato kaitos. 10 skyrius Delegavimas 26 straipsnis Išsamūs ataskaitų teikimo reikalavimai Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomos išsamios ataskaitų teikimo taisyklės, įskaitant nuostatas dėl informacijos, valstybių narių teikiamos pagal šio reglamento 4, 5, 7, 8 ir 13–19 straipsnius, turinio, struktūros, formos ir teikimo procedūros. 27 straipsnis Nacionalinėms sistemoms keliami reikalavimai Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais nustatomi valstybių narių nacionalinių sistemų steigimo, naudojimo ir veikimo pagal šio reglamento 5–13 straipsnius reikalavimai. 28 straipsnis Įpareigojimų atšaukimas arba keitimas Komisija įgaliojama pagal šio reglamento 29 straipsnį priimti deleguotuosius teisės aktus, kuriais atšaukiami šio reglamento 4–7, 10–12, 14, 15, 17–19 straipsniai ar kurie nors iš jų arba kuriais daromi šių straipsnių pakeitimai, jei ji nusprendžia, kad dėl tarptautinių arba kitokių pokyčių susidarė aplinkybės, dėl kurių šiais straipsniais nustatyti įpareigojimai tapo nebereikalingi, neproporcingi siekiant atitinkamos naudos, neatitinka pagal JTBKKK taikomų ataskaitų teikimo reikalavimų arba jie yra dubliuojami. Pagal šį straipsnį priimtais teisės aktais valstybėms narėms neturėtų būti užkraunama didesnė bendra Sąjungos arba tarptautinių ataskaitų teikimo įpareigojimų našta. 29 straipsnis Delegavimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius teisės aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų. 2. Šio reglamento 7, 10, 11, 20 ir 26–28 straipsniuose nurodyti įgaliojimai Komisijai deleguojami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo datos. 3. Europos Parlamentas arba Taryba bet kuriuo metu gali atšaukti šio reglamento 7, 10, 11, 20 ir 26–28 straipsniuose nurodytą įgaliojimų delegavimą. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų delegavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Sprendimas neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų teisės aktų galiojimui. 4. Priėmusi deleguotąjį teisės aktą, Komisija iš karto apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal šio reglamento 7, 10, 11, 20 arba 26–28 straipsnius priimtas deleguotasis teisės aktas įsigalioja tik jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepateikia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais. 11 skyrius Baigiamosios nuostatos 30 straipsnis Komiteto procedūra Komisijai padeda Klimato kaitos komitetas. Tas komitetas – tai Reglamente (ES) Nr. 182/2011 nurodytas komitetas[22]. 31 straipsnis Peržiūra 1. Komisija periodiškai peržiūri šiame reglamente išdėstytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo nuostatų atitiktį sprendimams, kurie ateityje bus priimti pagal JTBKKK ir Kioto protokolą, arba kitiems Sąjungos teisės aktams. 2. Jeigu Sprendime Nr. 406/2009/EB nustatytu įsipareigojimų laikotarpiu pasikeičia tarptautinės taisyklės, susijusios su išmesto šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio nustatymu šiltnamio efektą sukeliančių dujų inventorių rengimo tikslais, Komisija įvertina, kokiu mastu naujosios taisyklės taikomos pagal Sprendimą Nr. 406/2009/EB. 32 straipsnis Panaikinimas Sprendimas 280/2004/EB panaikinamas. Nuorodos į panaikintą sprendimą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal III priede pateiktą atitikties lentelę. 33 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas I PRIEDAS Šiltnamio efektą sukeliančios dujos Anglies dioksidas (CO2) Metanas (CH4) Diazoto monoksidas (N2O) Sieros heksafluoridas (SF6) Azoto trifluoridas (NF3) Hidrofluorangliavandeniliai (HFC): HFC-23 CHF3 HFC-32 CH2F2 HFC-41 CH3F HFC-125 CHF2CF3 HFC-134 CHF2CHF2 HFC-134a CH2FCF3 HFC-143 CH2FCHF2 HFC-143a CH3CF3 HFC-152 CH2FCH2F HFC-152a CH3CHF2 HFC-161 CH3CH2F HFC-227ea CF3CHFCF3 HFC-236cb CF3CF2CH2F HFC-236ea CF3CHFCHF2 HFC-236fa CF3CH2CF3 HFC-245fa CHF2CH2CF3 HFC-245ca CH2FCF2CHF2 HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3 HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 arba (C5H2F10) Perfluorangliavandeniliai (PFC): PFC-14, perfluormetanas, CF4 PFC-116, perfluoretanas, C2F6 PFC-218, perfluorpropanas, C3F8 PFC-318, perfluorciklobutanas, c-C4F8 Perfluorciklopropanas c-C3F6 PFC-3-1-10, perfluorbutanas, C4F10 PFC-4-1-12, perfluorpentanas, C5F12 PFC-5-1-14, perfluorheksanas, C6F14 PFC-9-1-18 C10F18 II PRIEDAS 21 straipsnio 1 dalyje minimas patikslintas bendras valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis Patikslintas bendras valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę: – ti,2012 – valstybės narės metinė teršalų išmetimo kvota, nustatyta pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ir 10 straipsnį; – ti,2022 – tokia valstybės narės metinė teršalų išmetimo kvota, nustatyta pagal Sprendimo Nr. 406/2009/EB 3 straipsnio 2 dalies ketvirtą pastraipą ir 10 straipsnį, kokia ji būtų apskaičiuota, jei kaip įvesties duomenys būtų panaudoti peržiūrėti inventoriaus duomenys, pateikti 2022 m.; – ei,j – i metais valstybės narės išmestas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, nustatytas Komisijos pagal 20 straipsnio 5 dalį priimtais teisės aktais, j metais baigus ekspertų atliekamą inventoriaus peržiūrą. III PRIEDAS Atitikties lentelė Sprendimas Nr. 280/2004/EB || Šis reglamentas 1 straipsnis || 1 straipsnis 2 straipsnio 1 dalis || 4 straipsnio 1 dalis 2 straipsnio 2 dalis || - 2 straipsnio 3 dalis || 4 straipsnio 3 dalis 3 straipsnio 1 dalis || 7 straipsnio 1 ir 2 dalys 3 straipsnio 2 dalis || 14 straipsnio 1 dalis ir 15 straipsnio 1 dalis 3 straipsnio 3 dalis || 26–29 straipsniai 4 straipsnio 1 dalis || 6 straipsnis 4 straipsnio 2 dalis || 6 straipsnis 4 straipsnio 3 dalis || 25 straipsnis 4 straipsnio 4 dalis || 5 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 1 dalis || 22 straipsnio 1 dalis 5 straipsnio 2 dalis || 22 straipsnio 3 dalis 5 straipsnio 3 dalis || - 5 straipsnio 4 dalis || - 5 straipsnio 5 dalis || 23 straipsnis 5 straipsnio 6 dalis || - 5 straipsnio 7 dalis || 25 straipsnis 6 straipsnio 1 dalis || 11 straipsnio 1 dalis 6 straipsnio 2 dalis || 11 straipsnio 3 dalis 7 straipsnio 1 dalis || - 7 straipsnio 2 dalis || 12 straipsnio 1 ir 2 dalys 7 straipsnio 3 dalis || - 8 straipsnio 1 dalis || 24 straipsnis 8 straipsnio 2 dalis || 7 straipsnio 3 dalis 8 straipsnio 3 dalis || - 9 straipsnio 1 dalis || 30 straipsnis 9 straipsnio 2 dalis || - 9 straipsnio 3 dalis || - 10 straipsnis || 11 straipsnis || 32 straipsnis 12 straipsnis || 33 straipsnis FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos