KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI DEVINTOJI ATASKAITA TREČIŲJŲ ŠALIŲ EUROPOS SĄJUNGAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2011 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2012 M. KOVO MĖN.) /* COM/2012/0344 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI DEVINTOJI ATASKAITA TREČIŲJŲ ŠALIŲ EUROPOS SĄJUNGAI TAIKOMŲ PREKYBOS APSAUGOS PRIEMONIŲ APŽVALGA (PATEIKTI LAIKOTARPIO IKI 2011 M. GRUODŽIO 31 D. STATISTINIAI DUOMENYS, O PASTABOS DĖL ATSKIRŲ ATVEJŲ IR TEKSTO ATNAUJINTOS 2012 M. KOVO MĖN.) 1. Įvadas Nuo pasaulinės krizės pradžios 2008 m. pabaigoje prekybos apsaugos priemonės ES atžvilgiu naudojamos gana intensyviai. Būgštauta, kad daugelyje naujų tyrimų atitinkamos taisyklės nebus tinkamai taikomos ir kad priemonėmis bus piktnaudžiaujama siekiant apsaugoti nacionalinę pramonę nuo užsienio konkurencijos. 2011 m. padėtis tik šiek tiek pagerėjo ir, kaip toliau bus parodyta, prekybos apsaugos priemonių naudojimas ES atžvilgiu stabilizavosi. Tačiau naujų tyrimų skaičius išlieka gana didelis ir jie tapo sudėtingesni. Kai kuriais atvejais, nepaisant plataus masto ir ryžtingo įsikišimo, nepavyko išspręsti svarbių klausimų techniniu lygiu ir išvengti PPO ginčų sprendimo procedūrų. Taigi aktyvumo lygis šiais metais buvo aukštas. Šioje ataskaitoje aprašytos bendros 2011 m. tendencijos, nustatytos problemos ir pasiekti rezultatai. Priede taip pat pateikiama išsami tendencijų analizė ir nurodomos konkrečios priemonės, kurias naudoja daugiausia priemonių taikančios šalys. 2. Bendros tendencijos 2011 m. pabaigoje galiojo 146 priemonės, t. y. 23 priemonėmis daugiau nei praėjusiais metais. Tai didžiausias skaičius nuo 2008 m. Nuo to laiko priemonių skaičius mažėjo. Didžioji dauguma šių priemonių yra antidempingo srities (94 priemonės 2011 m., palyginti su 89 priemonėmis 2010 m.), tačiau labai padidėjo apsaugos priemonių dalis (46 priemonės palyginti su 30 priemonių). Tai pagrindinė didelio priemonių skaičiaus šiais metais priežastis. Kompensacinės priemonės sudaro tik nedidelę dalį. JAV lieka šalimi, taikančia daugiausia priemonių (23), po jos – Kinija ir Indija (po 15), Turkija (13) ir Brazilija (12). Taip pat reikėtų pažymėti, kad gerokai padaugėjo priemonių Indonezijoje – nuo 2 iki 8 priemonių – ir visos jos yra apsaugos priemonės. 2011 m. iš viso nustatytos 36 naujos priemonės. Tai daug daugiau nei 2010 m. nustatytos 15 naujų priemonių. Nors nustatytų antidempingo priemonių skaičius nebuvo nežymus (13 priemonių 2011 m. palyginti su anksčiau buvusiomis aštuoniomis), plėtra apsaugos priemonių srityje buvo didelė. 2011 m. nustatytos ne mažiau kaip 22 apsaugos priemonės. Tačiau šis skaičius turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad aštuonios iš šių priemonių buvo susijusios tik su Rusijos priemonių išplėtimu į Baltarusijos ir Kazachstano teritoriją po to, kai jos tapo naujosios muitų sąjungos dalimi. Be to, į šį skaičių taip pat įskaičiuotos šešios priemonės, nustatytos Indonezijoje, tačiau susijusios su produktais, kurie iš ES beveik neeksportuojami. Taigi tokios apsaugos priemonių plėtros poveikis ES įmonėms yra palyginti nedidelis. Naujų tyrimų skaičius yra geriausias trečiųjų šalių veiklos prekybos apsaugos priemonių srityje rodiklis. Nors ne visi tyrimai baigiami priemonių nustatymu (ir todėl jie nebūtų atspindėti pirmiau pateiktoje statistikoje), kiekvieno naujo tyrimo metu paprastai daromas poveikis prekybos srautams ir eksportuotojams prireikia daug pastangų, kad apgintų savo interesus. Šiuo atžvilgiu naujų tyrimų skaičius nuo 2008 m. pabaigos, t. y. nuo pasaulinės krizės pradžios, gerokai padidėjo ir išliko reikšmingas. Šiais metais buvo inicijuoti 33 nauji tyrimai, palyginti su 40 tyrimų 2010 m. Tačiau reikėtų pažymėti, kad į šį skaičių įskaičiuoti tyrimai, kuriuose nagrinėjamas tik galimas Rusijos priemonių išplėtimas į naujosios muitų sąjungos teritoriją, taip pat du tyrimai, susiję su muitų sąjungos teritorija, bet laikomi atskirais tyrimais dėl kiekvienos šalies. Didžioji dauguma šių naujų tyrimų yra dėl apsaugos priemonių (20), o likusieji yra vien antidempingo tyrimai. Kai kurie iš šių naujų tyrimų gali būti susiję su dideliais prekybos srautais, todėl reikia atidaus stebėjimo bei daugelio įvairaus lygio intervencijų. Kiti, ekonominiu požiūriu mažiau svarbūs atvejai taip pat reikšmingi dėl sisteminio nustatytų problemų pobūdžio ir todėl turi būti nagrinėjami ypač atidžiai. 3. Neišspręstos problemos Per pastaruosius metus Komisija suintensyvino intervencijos veiksmus, siekdama išspręsti atskirais atvejais nustatytas problemas. Šie klausimai taip pat sprendžiami dvišaliu būdu ad hoc arba reguliariuose susitikimuose su trečiųjų šalių institucijomis. Tam tikra prasme šie susitikimai buvo sėkmingi, nes buvo pagerinta kai kurių trečiųjų šalių praktika. Pavyzdžiui, kai kuriose šalyse dabar padaugėjo skaidrumo, kai atskleidžiami jų atliktų tyrimų rezultatai ir konfidencialūs duomenys yra indeksuojami, užuot neatskleidus jokių duomenų. Tai yra teigiamas pokytis. Deja, praeityje nustatytos problemos tebeegzistuoja nepaisant to, kad jos daug kartų buvo keliamos įvairiais lygiais. Todėl Komisija toliau dėjo pastangas daryti tai, kas būtina ir įmanoma, įskaitant naudojimąsi PPO ginčų sprendimo procedūromis, kad būtų užtikrintas griežtas PPO taisyklių laikymasis ir kad nebūtų piktnaudžiaujama prekybos apsaugos priemonėmis. Pagrindinės likusios problemos yra tokios: 3.1. Netinkamas priemonių taikymas Prieš keletą metų pasirodė aiškių požymių, kad prekybos apsaugos priemonių procedūros buvo inicijuotos atsakant į ES nustatytas priemones, o ne remiantis pagrįstomis priežastimis, nurodytomis susijusių nacionalinės pramonės įmonių tinkamai pateiktose paraiškose. Kaip minėta praeitų metų ataskaitoje, ES atžvilgiu buvo pradėtas atsakomasis tyrimas ir kitas tyrimas, pagrįstas žalos grėsme, netrukus po to, kai ES panaudojo tą pačią priemonę (ir) ar kriterijų šalies, inicijavusios šiuos du tyrimus, atžvilgiu. Be to, ES atžvilgiu vykdyti tyrimai dėl produktų, kurie buvo panašūs į tuos, dėl kurių prieš tai ES vykdė tyrimus. Visais šiais atvejais labai sunku patikėti, kad tai vien tik atsitiktinumas. Deja, ši tendencija išliko ir 2011 m. Iš tiesų, pirmiau minėti tyrimai, nepaisant kai kurių aiškių trūkumų, buvo baigti galutinių muitų nustatymu, o kitas atsakomasis tyrimas inicijuotas 2011 m. Tai nėra pavieniai atvejai, nes ir kitos PPO narės patyrė tokių problemų. Pastaruoju metu iškilo grėsmė, kad bus imtasi tolesnių panašių veiksmų. Toks priemonių taikymas yra nepagrįstas ir nepriimtinas. Komisija ėmėsi spręsti šį klausimą politiniu ir techniniu lygiu (įskaitant PPO forumus) ir pasinaudos PPO ginčų sprendimo procedūromis, jei tyrimai bus atliekami be pakankamo pagrindo. Iš tiesų, tokie atvejai dažnai labai panašūs žemais tyrimų inicijavimo standartais (dažnai taip pat trūksta skaidrumo, nes piktnaudžiaujama konfidencialumo taisyklėmis) ir žalos įrodymų nebuvimu. 3.2. Skaidrumo trūkumas Skaidrumas yra vienas iš pagrindinių veiksnių prekybos apsaugos tyrimuose. Prekybos apsaugos priemonės yra priimtinos tik tuomet, jei jos taikomos laikantis griežtų apribojimų pagal PPO taisykles. Skaidrumas ir reikšmingos informacijos atskleidimas yra labai svarbūs vykdant šią veiklą, nes tai vienintelis būdas užtikrinti sąžiningą elgesį su šalimis ir galimybę joms apginti savo interesus. Nors galioja konkrečios taisyklės, kuriomis reikalaujama atskleisti tyrimo rezultatus, kartu išsaugant bendradarbiaujančių vykdant tyrimą šalių pateiktų duomenų konfidencialumą, t. y. reikalaujama pateikti informatyvią nekonfidencialią santrauką, kai kurios tiriančiosios institucijos vis tiek nusprendžia tiesiog nepateikti esminių duomenų. Be to, kai kurios tiriančiosios institucijos neatskleidžia pakankamai išsamių duomenų antidempingo procedūrose dalyvaujantiems eksportuotojams ir šie iš esmės negali tiksliai žinoti, kaip apskaičiuotas dempingo skirtumas. Susidūrusi su šiomis problemomis, Komisija atskirais atvejais įsikiša ir, jei tai pateisina aplinkybės ir jei nėra geresnės alternatyvos, taip pat naudojasi PPO ginčų sprendimo mechanizmu. Be to, Komisija kelia šias problemas dvišaliuose techniniuose susitikimuose, rengiamuose su kai kuriomis šalimis. 3.3. Netinkamas apsaugos priemonių taikymas Pirmiau pateikti statistiniai duomenys rodo, kad apsaugos priemonės ir toliau taikomos labai dažnai, ypač kai kurių šalių. Nors ši priemonė, be abejo, prieinama bet kuriai šaliai, ji turėtų būti taikoma išskirtiniu atveju, nes ja daromas poveikis išaugusiam importui iš visų kilmės šalių ir nereikalaujama, kad egzistuotų kuris nors nesąžiningas elementas (pvz., dempingas ar subsidijavimas). Be to, PPO ginčų sprendimo praktikoje nustatyti labai griežti šios priemonės taikymo kriterijai. Deja, kai kurios šalys ir toliau pernelyg dažnai taiko priemonę, nepaisant to, jog labai dažnai problemų kelia pigus importas iš konkrečios (-ių) šalies (-ių). Tokiais atvejais Komisija visuomet ragina naudoti konkrečiai šaliai taikomą priemonę, kad būtų išvengta įvairiapusės šalutinės žalos atsižvelgiant į priemonės erga omnes pobūdį. Be to, panašu, kad kai kuriais atvejais tyrimai buvo inicijuoti pasirėmus menkais įrodymais. Tokiais atvejais, net jei tyrimai nutraukti nenustačius priemonių, jie turėjo neigiamo poveikio prekybai dėl neaiškumo dėl jų baigties. Akivaizdu, kad tai, jog galiausiai nenustatomos jokios priemonės, yra teigiamas reiškinys, tačiau pripažįstama, kad trečioji šalis turėtų būti daug atsargesnė, spręsdama, ar inicijuoti tyrimą, kad būtų išvengta neigiamų pasekmių. Galiausiai 2011 m. pradinis trejų metų galiojimo laikotarpis kai kurioms priemonėms buvo pratęstas, nepaisant to, jog pramonė atsigavo arba situacija nepasikeitė, nes pradinės priemonės nebuvo adekvačios. Atrodo, kad taip beveik visuomet yra tada, kai priemonių galiojimą pratęsia ta pati šalis ir yra padaryta akivaizdžių procedūrinių trūkumų. 4. Svarbiausi pasiekimai Su trečiosiomis šalimis susijęs Komisijos vaidmuo apima tyrimų stebėseną, taip pat susijusių Europos eksportuotojų konsultavimą ir paramos jiems teikimą. Ankstesniais metais sisteminiai Komisijos intervencijos veiksmai trečiųjų šalių inicijuotų tyrimų atžvilgiu turėjo bendrą teigiamą poveikį, nes, kaip buvo matyti, kai kurios šalys pagerino savo tyrimų kokybę. Komisija yra pasaulyje pripažinta tiriančioji institucija ir jos intervencijos veiksmai visuomet palankiai vertinami bei atidžiai nagrinėjami. Pagrindinė priežastis yra ta, kad savo tyrimams Komisija taiko itin aukštus standartus. Tačiau, kaip pirmiau minėta, kai kurios svarbios problemos išlieka ir ne visas jas buvo galima išspręsti. Tačiau daugeliu atskirų atvejų Komisijai pavyko išvengti priemonių arba sumažinti neigiamą jų poveikį. Taip pat pavyko išspręsti kai kurias svarbias sistemines problemas ir tai taikoma daugeliui buvusių ir būsimų priemonių. Net jei nebuvo galima teigiamų rezultatų pasiekti visais atvejais, Komisija suteikė paramą daugeliui pramonės įmonių, eksportuotojų ir valstybių narių administracijų bei sulaukė labai gerų atsiliepimų, rodančių, kad šią paramą itin palankiai įvertino įvairūs suinteresuotieji subjektai. Toliau pateiktas kai kurių atskirų teigiamų rezultatų, pasiektų per 2011 m., sąrašas. JAV „nulio nustatymas“ – didelis žingsnis į priekį 2012 m. vasario 6 d. JAV ir ES pasiekė susitarimą (sudarė veiksmų planą), kuriuo siekiama išspręsti ginčus dėl nulio nustatymo. JAV jau uždraudė nulio nustatymą naujuose tyrimuose 2007 m. ir dabar veiksmų plane šio draudimo taikymas išplečiamas nulio nustatymui atliekant peržiūras. Tai padaryta po keleto metų teisinių ginčų, PPO sprendimų ES naudai dviejuose skirtinguose tyrimuose ir JAV atsisakymo vykdyti minėtus sprendimus. Primenama, kad „nulio nustatymas“ – tai praktika neatsižvelgti į sandorius ne dempingo kainomis dempingo skirtumui apskaičiuoti, todėl dažnai muitai dirbtinai išpučiami. Komisijos pastangomis JAV atšaukė daugelį antidempingo sprendimų ir peržiūrėjo galiojančius antidempingo muito tarifus netaikant nulio nustatymo visiems ES eksportuotojams, kuriems taikomos priemonės. Daugiau galiojančių muitų tarifų peržiūrų turi būti užbaigta iki birželio pradžios ir tuomet bus pasiektos vienodos sąlygos su JAV šiuo dempingo apskaičiavimo aspektu. Nepaisant to, Komisija turės atidžiai stebėti, kaip JAV taiko savo naująją metodiką, siekiant užtikrinti, kad nulio nustatymas būtų nuosekliai pašalintas iš dempingo apskaičiavimų visose būsimose peržiūrose. Išsamesnės informacijos galima rasti priede. Rusija, Baltarusija, Kazachstanas. Priemonių taikymas neišplėstas Naujoje muitų sąjungoje atskiroms šalims nustatytos priemonės išplečiamos muitų sąjungos teritorijai, jeigu atlikus peržiūros tyrimą nustatoma, kad nacionalinė produkcija sudaro daugiau nei 25 proc. produkcijos muitų sąjungos mastu vidutiniškai per pastaruosius trejus metus. Atlikus stiklo pluošto tinklo tyrimą nustatyta, kad Baltarusija pasiūlė išplėsti priemonių taikymą, kai vidaus produkcija faktiškai pasiekė daugiau nei 25 proc. vien per paskutinius tiriamuosius metus. Komisija atkreipė Baltarusijos institucijų dėmesį į tai, kad ribinis dydis nepasiektas vidutiniškai per trejus paskutinius metus, ir todėl buvo nuspręsta neišplėsti minėtų priemonių taikymo visai muitų sąjungos teritorijai. Ukrainoje apsaugos priemonės nenustatytos Per paskutinius metus Ukraina inicijavo palyginti daug tyrimų dėl apsaugos priemonių: 2009 m. – 2, 2010 m. – 3 ir 2011 m. – 4. Komisija šiuose tyrimuose ėmėsi aktyvių intervencijos veiksmų, ypač tais atvejais, kai nustačius priemones būtų padarytas didelis poveikis ES prekybos srautams, siekdama atkreipti dėmesį į tyrimų nepagrįstumą ir užtikrinti palankiausius rezultatus ES eksportuotojams. Komisijos įsikišimas 2011 m. buvo sėkmingas. Du tyrimai buvo nutraukti nenustačius priemonių: tyrimas dėl šaldytuvų (maždaug 45 mln. EUR vertės eksportas per metus) ir tyrimas dėl naftos produktų (maždaug 750 mln. EUR per metus). Nors tai teigiamas pokytis, tačiau, kaip minėta ankstesniame skirsnyje, dažnas tyrimų dėl apsaugos priemonių inicijavimas išlieka problema. Izraelis. Priemonių išvengta Per pastaruosius metus Izraelis ES atžvilgiu pradėjo taikyti palyginti daug antidempingo priemonių (nuo 2009 m. inicijuoti 7 tyrimai). Rasta keletas labai svarbių ir taip pat eilinių PPO neatitikimų. Atsižvelgdama į sisteminį nustatytų problemų pobūdį, Komisija ėmėsi intervencijos veiksmų visuose šiuose tyrimuose, ir 2011 m. du tyrimai buvo nutraukti nenustačius priemonių. Viename iš šių tyrimų tiriančiosios institucijos netgi siūlė nustatyti galutines priemones. Tačiau reikia ir toliau vykdyti griežtą kontrolę, nes yra tebevykdomų tyrimų, ir tos pačios problemos, deja, išlieka. Jordanija. Išankstinis priemonių taikymo nutraukimas 2008 m. Jordanija inicijavo tyrimą dėl apsaugos priemonių taikymo importuojamoms plytelėms. Šis tyrimas buvo trečiasis per šešerių metų laikotarpį. Priemonių išvengta dviejuose pirmesniuose tyrimuose, tačiau šiuo atveju 2010 m. rugsėjį Jordanija nustatė galutinius muitus dvejiems metams. Komisija ėmėsi aktyvių intervencijos veiksmų, atkreipdama dėmesį į nustatytas tyrimo aplinkybes ir nepagrįstumą. Deja, priemonių nebuvo galima išvengti, tačiau 2011 m. gruodžio mėn. Jordanija nusprendė nutraukti priemonių taikymą likus vieneriems metams iki numatytos jų taikymo pabaigos. 5. Išvada Stebėsenos veikla ir Komisijos intervencijos veiksmai 2011 m. vėl pasirodė esą būtini siekiant riboti piktnaudžiavimą šiomis priemonėmis ir protekcionistinę praktiką. Su prekybos apsaugos priemonėmis susijusi veikla, palyginti su 2008 – 2010 m. laikotarpiu, stabilizavosi, tačiau Komisijos dalyvavimas išliko labai svarbus, atsižvelgiant į ekonominiams interesams keliamą pavojų ir tai, kad tyrimai sudėtingėja. Komisijos intervencijos veiksmai dažnai atidžiai nagrinėjami užsienyje. Komisija yra tarptautiniu mastu pripažinta tiriančioji institucija dėl savo kompetencijos ir aukštų standartų taikymo savo pačios atliekamuose tyrimuose. Šiais metais pasiekta teigiamų rezultatų. Pavyko išvengti priemonių kai kuriuose tyrimuose arba buvo sumažintas nepalankus jų poveikis. Taip pat pavyko išspręsti kai kuriuos svarbius sisteminius klausimus ES eksportuotojų naudai. Tai padaryta vykdant intensyvią stebėseną ir plėtojant dvišalius santykius su trečiosiomis šalimis. Kai kuriais atvejais buvo naudingi PPO kolegijų procedūrų rezultatai. Dažniausiai šie pasiekimai taip pat buvo gero bendradarbiavimo su ES valstybėmis narėmis, Europos gamintojų asociacijomis ir susijusiomis bendrovėmis rezultatas. Koordinuoti bendri veiksmai gerokai padidina galimybes sėkmingai dirbti. Deja, vis dar esama svarbių problemų. Joms išspręsti reikės daugiau ir dar intensyvesnių intervencijos veiksmų, taip pat ir PPO lygiu, jei to prireiks. Komisija taip pat toliau gerins keitimąsi informacija su kitomis tiriančiosiomis institucijomis, kad būtų pagerinti prekybos apsaugos priemonių taikymo standartai, skaidrumas ir nuspėjamumas. Tai iš tiesų labai svarbu siekiant numatyti problemas ir jų išvengti, užuot bandžius spręsti jas tuo metu, kai vykdomi tyrimai, kas dažnai pasirodo labai sudėtinga.