Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą /* KOM/2005/0130 galutinis - CNS 2005/0025 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.4.2005 KOM(2005) 130 galutinis 2005/0025 (CNS) . Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. ĮVADAS / PAGRINDIMAS Šio reglamento, iš dalies keičiančio 1994 m. spalio 31 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą[1] (toliau – Reglamentas) tikslas – pagerinti Garantijų fondo (toliau – Fondas) atidėjimų sudarymo mechanizmo taisykles, t. y. taisykles, kuriomis Fondo turtas suderinimas su Fondo planuojama suma. Patirtis parodė, kad taikant esamas taisykles, dažnai Fondui būdavo sudaromi per dideli atidėjimai ir dėl to būdavo ne visai optimaliai panaudojamos biudžeto lėšos. Ši problema daugiausia kildavo dėl atidėjimų sudarymo procese naudojamų nepatikimų prognozių duomenų. Be to, pagal esamas taisykles atliekami keli pervedimai į Fondą ir iš jo per metus, dėl to sukuriamos nereikalingos administracinės procedūros, į jas įtraukiant ne tik Komisijos tarnybas, bet ir biudžeto valdymo institucijos dalis. Siūlomas pakeitimas atitinka Išsamioje Garantijų fondo (KOM(2003) 604) veiklos ataskaitoje nustatytus poreikius. Šiuo pakeitimu keičiamas tik Fondo atidėjimų sudarymo mechanizmas 2. FONDAS Reglamentu buvo įsteigtas Išorės veiksmų garantijų fondas, kad būtų galima atlyginti Bendrijos kreditoriams, jei kuris nors gavėjas negrąžintų Bendrijos suteiktų arba garantuotų paskolų. Pagrindinė Fondo funkcija – apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų dėl Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžinimo. Lėšos į Fondą pervedamos iš Sąjungos biudžeto, ir jis turi būti išlaikomas tam tikro procentinio dydžio, t. y. Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžintai sumai taikant planuojamą normą (kuri šiuo metu sudaro 9 %). Esamas atidėjimų sudarymo mechanizmas yra pagrįstas ex-ante atidėjimais pagal atskirus Tarybos sprendimus (makrofinansinė parama) atskirų Komisijos sprendimų prognozėmis (Euratomo paskolos) arba bendromis metinėmis planuojamų paskolų suteikimo prognozėmis (EIB garantuotos paskolos). 3. NAUJASIS ATIDėJIMų SUDARYMO MECHANIZMAS 3.1. Pagrindiniai naujojo atidėjimų sudarymo mechanizmo principai Siūlomas naujasis mechanizmas grindžiamas ex-post atidėjimais, susijusiais su negrąžintomis paskolų arba garantuotų paskolų sumomis, t. y. faktiškomis grynosiomis išmokomis (t. y. išmokomis atėmus grąžintas skolos dalis ir panaikintas skolas). Šiame kontekste vienas iš pagrindinių naujosios atidėjimų sistemos privalumų yra jos paprastumas ir biudžetinių reikalavimų aiškumas. Pagal naująjį mechanizmą visi pervedimams iš biudžeto į Fondą (arba iš Fondo į biudžetą) nustatyti reikalingi skaičiai yra tiksliai žinomi pradėjus preliminaraus biudžeto projekto (PBP) sudarymą, todėl nereikalingos prognozės (taip išvengiama prognozėse pasitaikančių klaidų) ir ex-post biudžeto koregavimai. Siekiant pakeisti dabartinę praktiką, kai per metus atliekami keli pervedimai į Fondą ir vienas pervedimas iš Fondo į biudžetą, pagal naująjį atidėjimų mechanizmą per metus bus atliekamas tik vienas grynasis pervedimas tarp Sąjungos biudžeto ir Fondo. Toks supaprastinimas yra teigiamas žingsnis, palyginti su dabartine sistema, pagal kurią vyksta gana didelių srautų iš Fondo ir į jį judėjimas. Pavyzdžiui, 2000–2004 m. į Fondą 13 pervedimų buvo įmokėta apie 894 mln. EUR (didžiausia suma, kuri buvo pervesta vienu metu – 169 mln. EUR); į biudžetą 5 pervedimais buvo pervesta apie 1,132 mlrd. EUR. Taigi, grynasis pervedimas iš Fondo į Sąjungos biudžetą tuo laikotarpiu sudarė maždaug 238 mln. EUR. Iš viso buvo atlikta 18 mokėjimų, tuo tarpu pagal naująją sistemą būtų buvę atlikti 5 metiniai mokėjimai. Jei naujasis mechanizmas būtų pradėjęs veikti 1999 m., didžiausias vienu kartu atliekamas metinis pervedimas iš Sąjungos biudžeto į Fondą tuo pačiu laikotarpiu būtų siekęs apie 88 mln. EUR. Vienas atskiras metinis pervedimas apskaičiuojamas tokiu būdu: 1. negrąžintai suteiktų paskolų ir garantuotų paskolų daliai taikoma planuojama norma (kuri šiuo metu yra 9 %), 2. nustatoma faktinė Fondo turto vertė, įskaitant gautas palūkanas ir nuostolius dėl prašymų padengti negrąžintas sumas, 3. iš biudžeto į Fondą (arba į biudžetą, jei Fonde susidarytų perteklius) pervedamas a ir b punktų skirtumas. Atidėjimai būtų vykdomi tokia chronologine tvarka: Reikalaujama atidėjimų suma apskaičiuojama „n“ metų pradžioje remiantis metų pabaigoje esančiomis negrąžintomis paskolų ir garantuotų paskolų sumomis „n-1“ metais. PBP pateikiamas prašymas tai sumai ir atitinkamos biudžeto eilutės kreditas yra gaunamas „n+1“ metų pradžioje. Ir atvirkščiai, jei Fondo turto vertė viršija Fondo planuojamą sumą, PBP įtraukiamos pajamos į biudžetą „n+1“ metais. Tai reiškia, kad nuo to momento, kai žinoma negrąžinta suma metų pabaigoje iki faktiškai sudaromo atidėjimo susidaro maždaug vienerių metų uždelsimo laikotarpis (nuo „n“ metų sausio mėn. iki „n+1“ metų sausio arba vasario mėn.). Tačiau šio uždelsimo laikotarpio atsiradimą kompensuoja patikimi duomenys ir didesnis atidėjimų mechanizmo poveikio biudžetui skaidrumas ir nuspėjamumas. Jis neturėtų būti vertinamas kaip nepakankamas Fondo finansavimas. Iš tiesų, kai sumos įrašomos į ateinančių metų biudžeto projektą, mokėtinos sumos gali būti vertinamos kaip atidėtieji mokėjimai iš Sąjungos biudžeto, panašiai kaip „dar neapmokėtas kapitalas“ įmonių atveju. 3.2. Įmokų į Fondą didinimo poreikis siekiant sumažinti didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų poveikį – švelninamasis mechanizmas Siekiant pagrindinio Fondo tikslo – apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų – numatytas švelninamasis mechanizmas didelių paskolų negrąžinimo atveju. „n-1“ metais atsiradus nuostoliams dėl negrąžintų suteiktų ir garantuotų paskolų, nesant kitokiam sprendimui, automatiškai padidėja pervedimai į Fondą „n+1“ metais. Kyla pavojų dėl Fondo galimybės apsaugoti biudžetą nuo netikėtų atsiradusių išlaidų keliamų sukrėtimų. Šią problemą bandoma spręsti siūlymu sukurti švelninantįjį mechanizmą, kad didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų poveikį būtų galima „paskirstyti“ per kelis metus. Kadangi biudžetas gali padengti mažesnius nuostolius be didelių sunkumų, švelninamasis mechanizmas pradėtų veikti tik tada, kai nuostoliai viršytų tam tikrą sumą. Siūloma 100 mln. EUR ribinė suma remiantis toliau pateiktais argumentais. Remiantis apskaičiavimais pagal įvairius scenarijus, įskaitant scenarijus, kuriuose numatomas galimas paskolų ir garantuotų paskolų per būsimas finansines perspektyvas padidėjimas, metinė suma, reikalinga „įprastų“ atidėjimų sudarymui retai kada viršytų 100 mln. EUR per metus. Jei, sudarant atidėjimus, būtų pridedama papildoma 100 mln. EUR suma negrąžintų paskolų (maksimali nuostolių suma, kuri gali būti padengta taikant „įprastinį“ atidėjimų sudarymo mechanizmą be švelninamojo mechanizmo) arba padidėjusios skolinimo veiklos sukeltiems Fondo nuostoliams padengti, vadovaujantis pagrįstomis prielaidomis maksimalus metinis pervedimas iš biudžeto į Fondą būtų apribotas iki sumos, atitinkančios 2005 m. Fondui skirtą biudžeto rezervo sumą (223 mln. EUR). Kitas argumentas, palaikantis švelninamojo mechanizmo sukūrimą nuostoliams viršijus 100 mln. EUR, yra tai, kad didžiausios bet kuriai šaliai taikomos metinės suma rizikos[2] šiuo metu yra mažesnė už 250 mln. EUR. Net be įprastų atidėjimų tokia suma per daug apsunkintų vienų metų biudžetą. Be to, negalima atmesti, kad per metus gali būti neįvykdytas daugiau nei vienas įsipareigojimas, o negrąžinamos sumos per laiką gali susikaupti, jei įsipareigojimų nevykdymas tęstųsi keletą metų. Tai dar labiau sustiprina švelninamojo mechanizmo sukūrimo argumentus. Reikia pažymėti, kad švelninamasis mechanizmas veikia nepriklausomai nuo „įprastų“ atidėjimų sudarymo sistemos, kuri ir toliau būtų vykdoma įprasta tvarka. Švelninamuoju laikotarpiu, kiekvienais metais į Fondo portfelį pervedamos švelninamajam mechanizmui skirtos biudžeto lėšos (daugiausia 100 mln. EUR per metus) būtų išskaitomos iš bendros iš biudžeto gaunamos sumos faktiško tos sumos pervedimo į Fondą metu (kartu su pervedamais „įprastais“ atidėjimais) tol, kol į Fondą nebus sumokėta visa suma. Šio sprendimo pranašumas yra tai, kad jis yra visiškai skaidrus, nes nurodoma, kokia bendrų metinių atidėjimų į Fondą suma sudaroma dėl įprastų atidėjimų ir kokia suma – dėl sumų, gautinų iš biudžeto taikant švelninantįjį mechanizmą, grąžinimo. Švelninamojo laikotarpio trukmė priklauso nuo bendros biudžeto dengiamos nuotolių ar keletos nuostolių sekos dėl negrąžintų paskolų sumos. Pavyzdžiui, 2010 m. patirtų 350 mln. EUR nuostolių grąžinimas būtų paskirstytas per laikotarpį, kuris baigtųsi 2015 m. (100 mln. 2012–2014 m. ir 50 mln. 2015 m.). Pagal švelninantįjį mechanizmą iš biudžeto gautinos sumos būtų laikomos Fondo turtu, t. y. apskaičiuojant „įprastus“ atidėjimus, jos būtų įtrauktos į Fondo turtą. Siekiant išvengti, kad ypač mažai tikėtinais kelių didelių nuostolių atvejais Fondas nepasiektų kritinio mažesnio už 50 % planuojamos sumos lygio, ir jo lėšų nebepakaktų apsaugoti Sąjungos biudžetą nuo sukrėtimų, numatyta išlaikyti nuostatą (esama 5 straipsnio 2 dalis taptų 5 straipsnio 3 dalimi), pagal kurią Komisija gali pateikti ataskaitą biudžeto valdymo institucijai apie išimtines priemones Fondui papildyti. 3.3. Naujojo atidėjimų sudarymo mechanizmo finansinis poveikis ir finansinė pažyma Finansinėje pažymoje buvo nurodyta apie 200 mln. EUR „įprastų“ atidėjimų (atidėjimai, padengiantys negrąžintų paskolų ir garantuotų paskolų sumą, plius iki 100 mln. EUR suma nuostoliams padengti) sudarymą atitinkanti suma. Ši suma nustatyta vykdant modeliavimus, pagrįstus buvusiais negrąžintų sumų augimo tempais ir 100 mln. EUR per metus viršijančių nuostolių dėl negrąžintų paskolų. Kaip paaiškinta prieš tai buvusiame skyriuje, ypač mažai tikėtino švelninamojo mechanizmo panaudojimo atveju, jei Fondas patirtų didelių nuostolių dėl negrąžintų paskolų, tos „švelninimo“ sumos būtų pridedamos prie sumos, mokamos iš biudžeto pagal „įprastą“ atidėjimų sudarymo sistemą. Tačiau atidėjimų mechanizmas sukurtas siekiant užtikrinti, kad negrąžintų paskolų sumos, kurios turėtų būti mokamos iš biudžeto, nė vienais metais neviršytų 100 mln. EUR per metus (be „įprastų“ atidėjimų), todėl įprastomis aplinkybėmis 200 mln. EUR suma nebūtų viršijama. Tačiau reikia pažymėti, kad svarbūs paskolų ir garantuotų paskolų sumų augimo tempo pokyčiai turi poveikį Garantijų fondui reikalingiems biudžeto ištekliams. Tokios situacijos pavyzdys galėtų būti žymus Europos investicijų banko garantuojamų paskolų skaičiaus padidėjimas pagal naują būsimų 2007–2013 m. finansinių perspektyvų įgaliojimą. Jei kurių nors „n-1“ metų pabaigoje Fondo turtas, palyginti su planuojama suma, būtų didesnis, pvz., dėl didelių išmokėtų skolos dalių, didelės Fondo portfelio grąžos arba neapmokėtų sumų susigrąžinimo, ta suma būtų sumokėta į specialią biudžeto eilutę „n+1“ metų pradžioje kaip pajamos tokiu pat būdu, kaip ir atidėjimai. Tokiu atveju valstybės narės nebūtų baudžiamos, palyginti su esamu atidėjimų mechanizmu, nes perteklinė suma „n“ metais būtų įtraukta į PBP kaip „n+1“ metų pajamos. 4. PEREINAMASIS LAIKOTARPIS Pirmaisiais naujojo atidėjimų mechanizmo taikymo metais, t. y. nuo 2006 m. sausio 1 d., nebus vykdoma jokių biudžetinių pervedimų (perėjimas nuo ex-ante prie ex-post metodo). Tačiau kadangi yra įmanoma, kad gali būti priimta naujų sprendimų dėl paskolų pačioje 2005 m. pabaigoje, mokėjimai tarp biudžeto ir Fondo, kurie, esant tokioms sąlygoms, dėl administracinių vėlavimų galėtų būti vykdomi tik pirmaisiais naujojo atidėjimų mechanizmo taikymo metais, vis tiek turėtų būti vykdomi esamame Reglamente numatyta tvarka. Taip pat reikia pažymėti, kad dėl suprantamų su biudžetu susijusių priežasčių pakeitimas gali būti vykdomas tiktai metų pradžioje. Jei pakeitimo įsigaliojimas 2006 m. sausio 1 d. nebūtų įmanomas, pakeitimas, jį priėmus Taryboje, turėtų įsigalioti paskesnių metų sausio 1 d. 5. IšVADOS Pagrindiniai Fondo atidėjimų mechanizmo patobulinimai: - pagerintas biudžeto lėšų panaudojimas, o metinių pervedimų tarp Sąjungos biudžeto ir Fondo skaičius sumažintas iki vieno; - atidėjimų sudarymas pagrįstas įvairiais buvusiais grynaisiais išmokėjimais; dėl to padidintas biudžeto planavimo skaidrumas ir tikslumas. 2005/0025 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį, atsižvelgdama į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 203 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[4], atsižvelgdama į Audito Rūmų nuomonę[5], kadangi: (1) Reikia pagerinti Tarybos reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2728/94[6] Garantijų fondui skiriamų biudžeto lėšų panaudojimą ir sumažinti administracinį darbą, susijusį su Garantijų fondo biudžeto valdymu. (2) Reikia pagerinti biudžeto operacijų, susijusių su atidėjimų Garantijų fondui sudarymu, skaidrumą ir planavimą. (3) Pagal 2000–2006 m. finansines perspektyvas 2006 m. nustatyta 229 mln. EUR rezervo suma[7] (galiojusiomis kainomis), remiantis 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžeto drausmės ir biudžeto procedūrų pagerinimo[8] 15 punktu. (4) Jei pagal 2007–2013 m. finansines perspektyvas būtų panaikintas Garantijų fondo finansavimui sukurtas rezervas, lėšos Garantijų fondui turėtų būti skiriamos iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto kaip privalomosios išlaidos. (5) Reikia išlaikyti pagrindinę Fondo funkciją – apsaugoti Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą nuo sukrėtimų dėl Fondo dengiamų suteiktų arba garantuotų paskolų negrąžinimo. (6) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamentą (EB, Eurotomas) Nr. 2728/94. (7) Sutartyse nenumatyta kitų galių priimti šį reglamentą, išskyrus numatytąsias EB sutarties 308 straipsnyje ir Euratomo sutarties 203 straipsnyje, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB, Eurotomas) Nr. 2728/94 iš dalies keičiamas taip: 1. 2 straipsnio pirma įtrauka pakeičiama taip: „– vienos Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įmokos per metus pagal 4 ir 5 straipsnius,“; 2. 3 straipsnio trečia pastraipa pakeičiama taip: „Remiantis metų pabaigos „n-1“ planuojamos sumos ir Garantijų fondo grynojo turto vertės skirtumu, apskaičiuotu „n“ metų pradžioje, perteklius viena operacija turi būti sumokamas į Europos Sąjungos „n+1“ metų bendrąjį biudžetą, įrašant į jo įplaukų sąskaitos specialiąją išlaidų kategoriją.“; 3. 4 straipsnis pakeičiamas taip: „4 straipsnis Remiantis „n-1“ metų pabaigos planuojamos sumos ir Garantijų fondo grynojo turto vertės skirtumu, apskaičiuotu „n“ metų pradžioje, reikiama atidėjimų suma „n+1“ metais iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto viena operacija turi būti sumokama į Fondą.“; 4. 5 straipsnis pakeičiamas taip: „5 straipsnis 1. Jei vienos ar kelių negrąžintų paskolų atveju įvykdyti garantijose numatyti įsipareigojimai „n-1“ metais viršija 100 mln. EUR, 100 mln. EUR viršijanti suma metinėmis įmokomis turi būti grąžinama į Garantijų fondą pradedant „n+1“ metais ir tęsiant paskesniais metais tol, kol išmokama visa suma (švelninamasis mechanizmas). Metinės dalies dydis turi būti mažesnis už vieną iš šių sumų: - 100 mln. EUR arba - likusi negrąžinta suma pagal švelninamąjį mechanizmą. 2. Švelninamuoju mechanizmu pagrįsti apskaičiavimai atliekami atskirai nuo 3 straipsnio trečioje pastraipoje ir 4 straipsnyje nurodytų apskaičiavimų. Tačiau pagal tuos apskaičiavimus atliekamas tik vienas pervedimas per metus. Pagal šį mechanizmą iš Europos Sąjungos bendrojo biudžeto mokamos sumos laikomos Fondo grynuoju turtu vykdant skaičiavimus pagal 3 ir 4 straipsnius. 3. Jei vienos ar kelių negrąžintų didelių paskolų atveju įvykdomi garantijose numatyti įsipareigojimai ir Fondo lėšos dėl to sumažėja iki mažesnės už 50 % planuojamos sumos, Komisija pateikia ataskaitą apie išimtines priemones, kurių gali tekti imtis Fondui papildyti.“ 5. Priedas panaikinamas. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 2006 m. sausio 1 d. Šis reglamentas netaikomas šiuo metu atliekamoms Bendrijos skolinimosi bei skolinimo operacijoms arba garantijoms Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2728/94 priedo 1 punkto a papunktyje nurodytoms finansų institucijoms, jei tos operacijos buvo pradėtos arba garantijos buvo suteiktos 2005 kalendoriniais metais. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, [...] Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ PAŽYMA | DATA: | 1. | BIUDŽETO IŠLAIDŲ KATEGORIJA: 6 išlaidų kategorija (2006 m.) ir 4 išlaidų kategorija: ES kaip pasaulinė partnerė (nuo 2007 m.) | ASIGNAVIMAI: | 2. | PAVADINIMAS: Paskolų garantijos trečiosioms šalims | 3. | TEISINIS PAGRINDAS: Tarybos reglamento pasiūlymas, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2728/94, įsteigiantį Išorės veiksmų garantijų fondą | 4. | TIKSLAI: Išorės veiksmų garantijų fondo aprūpinimas lėšomis | 5. | FINANSINĖS PASEKMĖS | METAI n (mln. EUR) | PASKESNI FINANSINIAI METAI (mln. EUR) | 5.0 | IŠLAIDOS 01 04 01 14 punktas. Įmokos į Garantijų fondą, susijusios su naujomis operacijomis | 0 | 200 | 5.1 | PAJAMOS 302 punktas. Pertekliniai nuosavi ištekliai, atsiradę dėl pertekliaus iš Išorės veiksnių garantijų fondo išmokėjimo | p. m. | p. m. | [n] | 5.0.1 | NUMATOMOS IŠLAIDOS | 0 | 200 | 5.1.1 | NUMATOMOS PAJAMOS | p. m. | p. m. | 5.2 | SKAIČIAVIMO METODAS: Įprasti atidėjimai nustatyti operacijoms iki 100 mln. EUR sumai. Pridedama papildoma 100 mln. EUR suma siekiant padengti įvykdytus garantijose numatytus įsipareigojimus dėl didelių neįvykdytų įsipareigojimų. | 6.0 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS IŠ ASIGNAVIMŲ, ĮTRAUKTŲ Į ATITINKAMĄ EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | NE | 6.1 | AR PROJEKTAS GALI BŪTI FINANSUOJAMAS PERKĖLIMAIS TARP EINAMOJO BIUDŽETO SKYRIŲ? | NE | 6.2 | AR REIKĖS SKIRTI PAPILDOMĄ BIUDŽETĄ? | NE | 6.3 | AR ASIGNAVIMUS REIKĖS ĮTRAUKTI Į BŪSIMUS BIUDŽETUS? | TAIP | PASTABOS: 2006 metai Jei pasiūlymas priimamas iki 2005 12 31, suma lygi nuliui. Priešingu atveju taikomas esamas reglamentas, pagal kurį Garantijų rezervo suma – 229 mln. EUR (galiojusiomis kainomis). | [1] OL L 293, 1994 11 12, p. 1. Reglamentas, su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas)Nr. 1149/1999 (OL L 139, 1999 6 2, p. 1) ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2273/2004(OL L 396, 2004 12 31, p. 28). [2] Kadangi neįvykdyti įsipareigojimai paprastai nesąlygoja visos paskolos sumos išmokėjimo pagreitinimo, metinę riziką galima apibrėžti kaip vienerių metų priklausančias sumas išmokoms ir palūkanoms. [3] OL C […], […], p. […]. [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL C […], […], p. […]. [6] OL L 293, 1994 11 12, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu(EB, Euratomas) Nr. 2273/2004 (OL L 396, 2004 12 31, p. 28). [7] KOM(2004) 837 galutinis. [8] OL C 172, 1999 6 18, p. 1.