Iš visų IMO narių sudarytas IMO Jūrų aplinkos apsaugos komitetas posėdžiauja bent kartą per metus. Jis sprendžia šios organizacijos kompetencijai priskirtus aplinkosaugos klausimus, susijusius su taršos iš laivų, kuriai taikoma MARPOL konvencija, įskaitant taršą nafta, balkeriais gabenamomis cheminėmis medžiagomis, nuotekomis, šiukšlėmis ir iš laivų į orą išmetamais teršalais (be kita ko, oro teršalais ir išmetamomis šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis), kontrole ir prevencija. Kiti šio komiteto svarstomi klausimai – balastinio vandens tvarkymas, apsaugos nuo apaugimo sistemos, laivų perdirbimas, pasirengimas taršos įvykiams ir reagavimas į juos, taip pat specialių teritorijų ir ypač jautrių jūros rajonų nustatymas.

Tarptautinės jūrų organizacijos konvencija įsteigta Tarptautinė jūrų organizacija (IMO). IMO tikslas – būti forumu, kuriame bendradarbiaujama reguliuojant ir pritaikant praktikoje įvairiausius su tarptautine prekyba susijusios laivybos techninius aspektus. Be to, ji siekia skatinti visuotinai priimti aukščiausius praktiškai įmanomus standartus tokiose srityse kaip saugi laivyba, efektyvi navigacija ir jūros taršos iš laivų prevencija bei kontrolė ir užtikrinti visiems vienodas veiklos sąlygas. Ji taip pat sprendžia atitinkamus administracinius ir teisinius klausimus.

2016 m. Jūrų saugumo komitetas patvirtino naują darbo programą, kurioje numatyta peržiūrėti ir iš dalies pakeisti administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinę sutartį, siekiant suderinti ją su Pripažintų organizacijų kodekso reikalavimais. Tipinės sutarties projektas aptartas keliose Tarptautinės jūrų organizacijos IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio sesijose ir dabar pateiktas tvirtinti komitetui.

1.4.Numatomas priimti IMO Jūrų aplinkos apsaugos komiteto aktas

2020 m. lapkričio 16–20 d. 75-ojoje sesijoje Jūrų aplinkos apsaugos komitetas turi patvirtinti tą patį MSC-MEPC.5 aplinkraštį, kuriame pateikta vyriausybėms naudoti skirta jų vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinė sutartis.

2.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu

2.1.MSC-MEPC.5 aplinkraščio patvirtinimas

2016 m. lapkričio 21–25 d. Londone įvykusioje Jūrų saugumo komiteto 97-ojoje sesijoje patvirtintas naujas pasiūlymas, kuriame buvo numatyta peržiūrėti ir iš dalies pakeisti administracijų vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinę sutartį (MSC.1/Circ.710–MEPC.1/Circ.307), kad jį atitiktų Pripažintų organizacijų kodekso reikalavimus. Tas naujas pasiūlymas buvo įtrauktas į IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio dvimetę 2016–2017 m. darbotvarkę ir į IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio 4-osios sesijos preliminarią darbotvarkę, o jį planuota įgyvendinti 2018 m.

2017 m. rugsėjo 25–29 d. Londone surengtoje IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio 4-ojoje sesijoje nuspręsta, remiantis IACS dokumentu, iš dalies pakeisti tipinę sutartį ir sudaryta korespondentų grupė tekstui parengti. 2018 m. rugsėjo 24–28 d. Londone surengtoje IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio 5-ojoje sesijoje tipinės sutarties projektui buvo galutinai pritarta ir jis perduotas tvirtinti Jūrų aplinkos apsaugos komitetui (74-ojoje sesijoje) ir Jūrų saugumo komitetui (101-ojoje sesijoje).

Jūrų aplinkos apsaugos komitetas per savo 74-ąją sesiją dėl laiko stokos aplinkraščio projekto svarstymą atidėjo iki 75-osios sesijos. Jūrų saugumo komitetas per savo 101-ąją sesiją teksto projektą aptarė, tačiau IACS labai prieštaravo dėl pasiūlytų esminių pakeitimų atmetimo, todėl Jūrų saugumo komitetas per savo 101-ąją sesiją projektą su IACS pasiūlytais pakeitimais grąžino svarstyti IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečiui (6-ojoje sesijoje). IMO priemonių įgyvendinimo pakomitetis per savo 6-ąją sesiją, kuri surengta 2019 m. liepos 1–5 d. Londone, peržiūrėjo tipinės sutarties projektą ir IACS pasiūlymus. Jis pritarė IACS redakciniams pasiūlymams, tačiau atmetė esminius pasiūlymus. IMO priemonių įgyvendinimo pakomitetis per savo 6-ąją sesiją aplinkraščio projektą perdavė tvirtinti Jūrų aplinkos apsaugos komitetui (75-ojoje sesijoje) ir Jūrų saugumo komitetui (102-ojoje sesijoje).

Sąjunga turėtų pritarti IMO tipinės sutarties pakeitimams, dėl kurių susitarta per IMO priemonių įgyvendinimo pakomitečio 6-ąją sesiją. Nauju aplinkraščiu bus pakeisti MSC/Circ.710 ir MEPC/Circ.307 aplinkraščiai, tipinė sutartis bus atnaujinta ir suderinta su Pripažintų organizacijų kodeksu (MSC.349 (92) ir MEPC.237 (65) rezoliucijomis). Taip pasauliniu lygmeniu bus užtikrintas didesnis tikslumas, skaidrumas ir tiek vėliavos valstybės administracijos, tiek pripažintų organizacijų atskaitomybė.

2.2.Susiję ES teisės aktai ir ES kompetencija

MSC/Circ.710 ir MEPC/Circ.307 aplinkraščiuose pateikta tipinė sutartis į ES teisę perkelta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų. Direktyvos 2009/15/EB 5 straipsnyje numatyta:

„1. Valstybės narės, kurios priima sprendimą, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje, nustato savo kompetentingų administracijų ir organizacijų, veikiančių valstybės narės vardu, bendradarbiavimo santykius.

2 Bendradarbiavimo santykiai yra reguliuojami nustatytos formos nediskriminacine rašytine sutartimi <...>, kur[i] apima bent jau: a) nuostatas, išdėstytas TJO Rezoliucijos A.739(18) dėl administracijos vardu veikiančių organizacijų įgaliojimo rekomendacijų II priedėlyje, atsižvelgiant į priedo sąlygas bei į TJO MSC/710 aplinkraščio ir MEPC/307 aplinkraščio dėl administracijos vardu veikiančių pripažintų organizacijų įgaliojimo tipinės sutarties priedėlius ir papildymą; [...]“.

ES kompetencija

MSC/Circ.710 ir MEPC/Circ.307 pakeitus aplinkraščio MSC-MEPC.5 projektu būtų padarytas poveikis ES teisei taikant 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų.

Taigi remiantis SESV 3 straipsnio 2 dalies paskutine sakinio dalimi Sąjunga šioje srityje turi išimtinę kompetenciją, todėl būtina nustatyti Sąjungos poziciją dėl aktų, kuriais priimami pirmiau nurodyti pakeitimai.

3.Teisinis pagrindas

3.1.Procedūrinis teisinis pagrindas

3.1.1.Principai

Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.