P6_TA(2006)0223
Gaivalinės nelaimės —regioninės plėtros aspektai
Europos Parlamento rezoliucija dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) —regioninės
plėtros aspektų (2005/2193(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą dėl ES atsako įnelaimes ir krizes trečiosiose šalyse stiprinimo
(KOM(2005)0153),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ (1),
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimo (KOM
(2005)0137),
—atsižvelgdamas įKomisijos pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos
mechanizmą (išdėstyta nauja redakcija) (KOM(2006)0029),
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą dėl potvynių rizikos valdymo —potvynių prevencijos, apsaugos
ir mažinimo (KOM(2004)0472),
—atsižvelgdamas įKomisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl potvynių verti-
nimo ir rizikos valdymo (KOM(2006)0015),
—atsižvelgdamas įKomisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, įsteigiančio
Europos Sąjungos solidarumo fondą (KOM(2005)0108),
—atsižvelgdamas įEB sutarties 2 ir 6 straipsnius, kuriais remiantis aplinkos apsaugos reikalavimai turi būti
įtraukti įkitas Bendrijos politikos sritis siekiant skatinti ekonominės veiklos plėtrą, kuri aplinkosaugos
požiūriu būtų tvari,
—atsižvelgdamas įKomisijos Jungtinių tyrimų centro Tvarios aplinkos instituto mokslinį pranešimą dėl
klimato kaitos ir Europos vandens dimensijos (2),
—atsižvelgdamas į1997 m. gruodžio 11 d. Jungtinių Tautų pagrindų konvencijos dėl klimato kaitos Kioto
protokolą irįtai, kad Europos bendrija 2002 m. balandžio 25 d. ratifikavo Kioto protokolą,
—atsižvelgdamas į2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2152/2003
dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje (Forest Focus) (3),
—atsižvelgdamas į2005 m. rugsėjo 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos žemės ūkio
fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramos kaimo plėtrai (4),
—atsižvelgdamas į1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatantį bendrąsias
nuostatas dėl struktūrinių fondų (5),
—atsižvelgdamas į1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1164/94, įsteigiantį Sanglaudos
fondą (6), su pakeitimais, padarytais Reglamentais (EB) Nr. 1264/1999 (7) ir (EB) Nr. 1265/1999 (8),
—atsižvelgdamas į1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1784/1999
dėl Europos socialinio fondo (9),2006 12 7 C 297 E/369 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0433.
(2) http://ies.jrc.cec.eu.int/fileadmin/Documentation/Reports/Inland_and_Marine_ Waters/Pubs/Climate_Change_and_t-
he_European_Water_Dimension_2005.pdf.
(3) OL L 324, 2003 12 11, p. 1.
(4) OL L 277, 2005 10 21, p. 1.
(5) OL L 161, 1999 6 26, p. 1.
(6) OL L 130, 1994 5 25, p. 1.
(7) OL L 161, 1999 6 26, p. 57.
(8) OL L 161, 1999 6 26, p. 62.
(9) OL L 213, 1999 8 13, p. 5.
—atsižvelgdamas įKomisijos komunikatą dėl miškininkystės strategijos Europos Sąjungai (KOM(1998)
0649),
—atsižvelgdamas įKomisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl aplinkos finan-
sinės priemonės (LIFE +) (KOM(2004)0621),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliucij ądėl tą vasarą Europoje įvykusių stichinių nelaimių
(gaisrų ir potvynių) (1),
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įRegioninės plėtros komiteto pranešimą (A6-0147/2006),
A. kadangi JT duomenimis nuo 1980 m. dėl gaivalinių nelaimių Europos Sąjungoje mirė 65 000 žmonių ir
patirta 124,2 milijardų euro nuostolių,
B. kadangi 2005 m. rugpjūčio mėn. smarkios liūtys Europoje sukėlė didžiausius potvynius nuo 2002 m. ir
dėl kurių mirė 70žmonių,
C. kadangi 2005 m. gaisrai vėl sunaikino tūkstančius hektarų miškų žemės ir, svarbiausia, dėl to žuvo
daugiau kaip 30 civilių gyventojų ir ugniagesių, ir kadangi ypatingai didelė sausra, dar labiau didinanti
gaisringumą, tapo kasmete paveiktų regionų iršalių nelaime,
D. kadangi gaisrai tapo didelėmis asmeninėmis tragedijomis ypač dėl sunaikintų būstų, žemės ūkio turto ir
šimtų gyvulių netekties,
E. kadangi 2005 m. sausra buvo itin didelė ir truko ilgai, ypač Pietų ir Vakarų Europoje, ir stipriai paveikė
beveik visą Portugalijos teritoriją ir didelius Ispanijos, Prancūzijos ir Italijos regionus,
F. kadangi gaivalinės nelaimės sukelia tragiškų trumpalaikių ir ilgalaikių padarinių, ypač regionų, esančių su
konvergencijos tikslu susijusiose mažiau klestinčiose arba gamtinių apribojimų veikiamose zonose,
ekonomiką, o tai turi neigiamos įtakos infrastruktūrai, ekonomikos pajė gumui, užimtumui, gamtos ir
kultūriniam paveldui, aplinkai ir turizmui —visa tai taip pat neigiamai veikia socialinę ir ekonominę
sanglaudą,
G. kadangi sausra ir nuolatiniai gaisrai greitina didelių Pietų Europos (ypač Viduržemio jūros regiono
miškingų teritorijų ir didelių miškų, susidedančių išpavienių ne vietinių rūšių, kurios labai pažeidžiamos
gaisro) teritorijų dykumėjimo procesą, keldami didelį pavojų poveikio gyventojų gyvenimo kokybei, nes,
netekę esminiams išgyvenimo poreikiams būtino vandens, praranda visą derlių, todėl prasideda spekulia-
cija gyvulių pašarų kainomis,
H. kadangi gaivalinės nelaimės įvyksta, kai dėl ypatingo oro susidariusi situacija paliečia pažeidžiamą terito-
rijąir dėl to būtina mažinti tokių regionų pažeidžiamumą, atsižvelgiant įtai, kad ekstremalių klimato
reiškinių sparčiai daugėja,
I. kadangi būtina idealiai prisiderinti prie visų pagal Europos kaimynyst ės politiką sukurtų sinergijų —
ypač prie Europos ir Viduržemio jūros partnerystės šalių, kurių padėtis panaši,
J. kadangi dėl savo geografinės padėties atokiausi regionai patiria specifin ęir sunkią gaivalinių nelaimių,
ypač ciklonų, žemės drebėjimų, vulkanų išsiveržimų ar net cunamių grėsmę,
K. kadangi su žmogaus veikla susiję kai kurie veiksniai, tokie kaip intensyvus žemės ūkis (tradiciškai naudo-
jantis deginimą kaip ūkininkavimo priemonę), miškų kirtimas, labai sumažėjęs upių baseinų pajėgumas
išlaikyti natūralų potvynį, ir stipri urbanizacija rizikos teritorijose, taip pat miestiečių antplūdis kalnų
teritorijose siekiant užsiimti tam tikromis laisvalaikio pramogomis, gali padidinti gaivalinių nelaimių
poveikį,2006 12 7 C 297 E/370 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0334.
L. kadangi dėl sausros ypač smarkiai plinta gaisrai, kurie yra pagrindinė Europos miškų dykumėjimo prie-
žastis,
M. kadangi palaipsniui reformuota bendra žemės ūkio politika paskatino produkcijos koncentraciją , intensy-
vinimą, tai prisidėjo prie nuolatinio kaimo vietovių dykumėjimo ir metimo ūkininkauti, todėl padidino
miško gaisrų grėsmę ir pablogino sausros padarinius,
N. miškų gaisr ųreiškinį taip pat apsunkina: ypač didėjantis kėlimasis iš kaimų, ūkininkavimo ir tradicinės
veiklos atsisakymas, nepakankama miškų priežiūra, didelės išlaidos, skirtos miškams, kuriuose auga tik
vienos rūšies medžiai, netinkamų medžių sodinimas ir tinkamos prevencijos politikos (su tinkamomis
priemonėmis ir finansavimu ES lygiu) stoka, nepakankamai griežtos bausmės tyčinio miškų padegimo
atveju,
O. kadangi Europos Sąjunga turi pripažinti specifin įViduržemio jūros regiono gaivalinių nelaimių (pvz.,
sausros ir gaisrų) pobūdį ir joms pritaikyti prevencijos, mokslinių tyrimų, rizikos valdymo, civilinės
gynybos ir solidarumo priemones,
P. kadangi Europa turi nustatyti prie klimato kaitos derančias priemones, kurioms reikėtų vietos, regio-
ninių, nacionalinių ir Europos valdžios institucijų, taip pat gyventojų ir pramonės bei transporto sektorių
pastangų,
Q. kadangi visų rūšių gaivalinėms nelaimėms pašalinti skirtos Europos Sąjungos prevencinės priemonės turi
būti sustiprintos prireikus kuriant bendras strategines gaires, užtikrinančias geresnį valstybių narių koor-
dinavimą, taip pat stipresnį įvairių Bendrijos priemonių (struktūrinių fondų, būsimojo Europos Sąjungos
Solidarumo fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), būsimosios aplinkos finansavimo
priemonės (LIFE +) ir būsimosios naujų greitojo reagavimo ir pasirengimo didelio masto ekstremalioms
situacijoms priemonės) veikimą ir derinimą,
R. kadangi vis dar yra Bendrijos veiklos trūkumų, kuriuos padidina valstybių narių kovos su gaivalinėmis
nelaimėmis priemonių įvairovė ir skirtingi išvystymo lygiai,
S. kadangi struktūriniai fondai turi atlikti svarbesnį vaidmenį finansuojant nelaimių prevencijos ir padarinių
šalinimo priemones ir kadangi konkrečiai šiam tikslui skirta Bendrijos priemonė, t. y. Europos solida-
rumo fondas, pasirodė esanti neveiksminga praktikoje, todėl šiuo metu pasiūlymas svarstomas iš naujo,
T. kadangi, kaip parodė Alpių regionai, kur nepaisant didesnio potvynio masto 2005 m. potvyniai padarė
gerokai mažiau žalos nei 2002 m., prevencinės priemonės mažina materialiąją žalą, kurią potvyniai daro
būstams, infrastruktūrai ir gamybos veiklai,
U. vis dėlto, kadangi Bendrijos gaisrų prevencinės priemonės beveik apsiriboja tik regioninės plėtros politika
ir iki šiol jų aiškiai nepakako, todėl atsirado poreikis pradėti specialią Bendrijos tinkamai finansuojamą
miškų apsaugos programą, kuri būtų skirta miškų gaisrų prevencijai bei gaisrų rizikos valdymui ir pritai-
kyta specifiniam Viduržemio jūros regiono miškų pobūdžiui valstybėse narėse,
V. kadangi intensyvios informacijos kampanijos dėl tvaraus vandens naudojimo gali padėti labai sumažinti
vandens naudojimą ir taip išvengti sausros,
W. pažymi nėra kompetentingų įstaigų veiksmų tarpusavio koordinavimo ir kad prevencija, nelaimių
valdymas ir pagalba teritorijoms bei aukoms yra trys Europos Sąjungos veiklos, kurioje ES turėtų atlikti
aktyvesnį (ir ypač prevencinį) vaidmenį, ašys,
X. kadangi gyventojai, didelės visuomeninės grupės, NVO ir pilietinės visuomenės atstovai, akivaizdžiai
reiškia nepasitenkinimą,
1. mano, kad Komisija turėtų pateikti pasiūlymą dėl Europos kovos su gaivalinėmis nelaimėmis strategijos
rengimo, įskaitant išsamias rizikos prevencijos nuostatas, ir dėl bendrų ES veiksmų , pritaikytų visoms
nelaimių rūšims ir visoms ekologinėms miškų sistemoms, techninio protokolo sudarymo;2006 12 7 C 297 E/371 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
2. pripažįsta specifinį gaivalinių nelaimių pobūdį įvairiose valstybėse narėse, pavyzdžiui, sausra ir miškų
gaisrai Viduržemio jūros regione, ir ragina Komisiją pritaikyti Bendrijos prevencijos, mokslinių tyrimų,
rizikos valdymo, civilinės gynybos ir solidarumo priemones siekiant pagerinti reagavimą į tokias nelaimes;
3. mano, kad, siekdamos sukurti prevencijos strategiją ir sudaryti palankias koordinavimo ir iš tiesų veiks-
mingų veiksmų šioje srityje sąlygas, visos valstybės narės turi atlikti išsamų labiausiai gaisrams ir užsitęsu-
sioms sausroms jautrių vietovių tyrimą, taip pat nurodydamos tų teritorij ųturimus išteklius;
4. be to, mano, kad į šį pasiūlymą taip pat turi būti įtrauktos priemonės, užtikrinančios, kad didieji
vandens vartotojai —ūkininkai, miesto vartotojai ir pramonė —jįvartotų racionaliai ir veiksmingai; siekiant
užtikrinti racionalesnį vandens valdymą, didesnę nutekamojo vandens priežiūrą ir tikrinimą, ragina taikyti
„vartotojas moka“ ir„teršėjas moka“ principus;
5. mano, kad šioje strategijoje ypatingas dėmesys turi būti skiriamas atskiritems regionams su mažu gyven-
tojų tankiu ir kenčiantiems nuo gyventojų mažėjimo, kalnų zonoms, pasienio regionams, atokiems ir labai
nutolusiems regionams, taip pat ypatingai nepalankioje padėtyje esantiems konvergencijos tikslo regionams;
6. pabrėžia, kad vietos ir regioninės valdžios institucijos vis geriau įsisąmonina gamtos katastrofų prob-
lemą Europos Sąjungoje ir pabrėžia nepakei čiamą regioninių ir vietos veikėjų vaidmenį vykdant prevencij ą,
valdant nelaimes ir lengvinant gaivalinių nelaimių poveikį asmenims;
7. pabrėžia, kad, siekiant atremti nelaimes, būtina pritaikyti ir suderinti struktūrinių fondų veiksmus užtik-
rinant gaivalinių nelaimių prevenciją ir valdymą su kitomis galiojančiomis Bendrijos priemonėmis; ragina,
kad kita 2007-2013 m. finansine programa būtų užtikrintas būtinas lankstumas skirstant įvairių fondų ište-
klius siekiant gerinti jų skirstymą ištikus nelaimėms;
8. primygtinai ragina Komisiją kenčiančiųjų pagalbai ir visų gaivalinių nelaimių aukų ir jų šeimos narių
materialiniams poreikiams tenkinti leisti naudoti Europos solidarumo fondo ir kitų Bendrijos priemonių ište-
klius;
9. pabrėžia, kad prevencinės ir kovos su gaisrais ir potvyniais priemonės atitinka struktūrinių fondų
taikymo kriterijus, skirtus naujam programos periodui, ir dėl to ragina Tarybą į tai atsižvelgti ir išlikti
nuosekliai priimant savo bendrąsias pozicijas;
10. pabrėžia, kad iš Europos Sąjungos lėšų finansuojamos atstatymo priemonės turi aprėpti nelaimių pasi-
kartojimo prevencijos priemones;
11. mano, kad taryba turi apsvarstyti, kokios yra veiksmingiausios priemonės siekiant patenkinti tiesiogi-
nius poreikius, kurių neišvengiamai randasi dėl pražūtingo gaisro, ir priimti atitinkamus sprendimus;
12. mano, kad pagal 2007-2013 m. finansinę perspektyvą Bendrijos apsaugos nuo miškų gaisrų programa
turi būti sukurtą siekiant skatinti veiksmus, kuriais atkreipiamas dėmesys įmiškų gaisr ųproblemą, taip pat
prevencijos ir rizikos valdymo iniciatyvas, kurios būtų atitinkamai finansuojamos ir papildytų žemės ūkio ir
struktūrinės politikos priemones;
13. pabrėžia, kad esant plačiam mažų ir vidutinių ūkių tinklui ir žemės ūkio politikai būtų skatinami
tvarieji gamybos būdai (ypač susiję su vandens ir dirvo žemio naudojimu) ir tai padėtų sumažinti sausros ir
miško gaisrų padarinius;
14. pabrėžia, kad 2005 m. gruodžio 15 ir 16 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybai priėmus sprendimą dėl
2007-2013 m. finansinės perspektyvos, teritorinio bendradarbiavimo tikslas iš esmės tapo mažiau svarbus,
ypač tarpnacionaliniu ir tarpregioniniu lygmeniu; ragina Komisiją, vedant dabartines derybas, užtikrinti,
tinkamą finansavimą, kad nebūtų sukliudyta įgyvendinti gaivalinių nelaimių prevencijos ir kovos su jų pada-
riniais priemones, numatytas Interreg programoje kovos su gaivalinėmis nelaimėmis srityje; taip pat pabrėžia,
kad svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis kaimyninėmis valstybėmis, ypač potvynių ir gaisrų srityje;2006 12 7 C 297 E/372 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
15. mano, kad Komisija turi pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl gaisrų prevencijos ir valdymo Europos
Sąjungoje, siekdama kuo geriau panaudoti dabartinius Bendrijos ir nacionalinius išteklius kovojant su šiuo
reiškiniu, atsižvelgdama įpasiūlymą dėl direktyvos dėl potvynių prevencijos ir valdymo; taip pat mano, kad
būtina parengti panašų pasiūlymą dėl sausrų rizikos prevencijos ir valdymo, ir ragina ištirti Europos sausrų
ir dykumėjimo stebėsenos centro sukūrimo galimybes pagal septintąją Europos bendrijos mokslinių tyrimų,
technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos pagrindų programą (2007-2013) (KOM(2005)0119);
16. siūlo, kad Parlamentas pradėtų stebėti, kokių priemonių ir kokios įrangos trūksta, ir ar nekyla kokių
kitų problemų, susijusių su kova prieš gaivalines nelaimes valstybėse narėse;
17. ragina Komisiją nedelsiant parengti komunikatą dėlžemės drebėjimų prevencijos, valdymo ir rizikos
įvertinimo, kaip buvo parengta dėl kitų gaivalinių nelaimių (potvynių, gaisrų, sausrų);
18. ragina Komisiją, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, regioninėmis ir vietos valdžios bei kitomis
suinteresuotomis institucijomis, rinkti ir skleisti pažangiosios patirties pavyzdžius, naudotus tvirtinant gaiva-linių nelaimių prevencijos ir veiksmingo gaivalinių nelaimių valdymo priemones;
19. ragina Tarybą ir valstybes nares pagal minėtą septintąją pagrindų programą, kuri tuoj bus patvirtinta,
atlikti daugiau nelaimių prevencijos mokslinių tyrimų ir atkreipti dėmesį į ankstyvo perspėjimo sistemų ir
duomenų rinkimo bei perdavimo realiuoju laiku sistemų gerinimą;
20. pažymi, kad yra pradedamas bandomasis etapas, skirtas sukurti Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebė-
jimo sistemos (angl. Global Monitoring for Environment and Security (GMES)) iniciatyvą, kuri Europos Sąjungai
suteiks galimybių gerinti gaivalinių nelaimių prognozę, stebėseną ir vertinimą, ir ragina skirti daugiau lėšų
iniciatyvai ir išplėsti veiksmų programos taikymą visoms gaivalinėms nelaimėms, kurios gali įvykti valstybėse
narėse;
21. primygtinai reikalauja pradėti taikyti GALILEO sistemą, kuri leistų Europos Sąjungai geriau numatyti,
sekti ir suprasti meteorologinius ir ekstremalius gamtos reiškinius; taip pat reikalauja naudoti kitokias įrangos
ir priemonių rūšis, leidžiančias nustatyti gaisrų atsiradimą ir veiksmingai sustabdyti jų proveržį;
22. apgailestauja, kad Komisijos komunikate dėl ataskaitos apie ES miškininkystės strategijos įgyvendinimą
(KOM(2005)0084) neskiriama dėmesio gaisrų klausimui, ignoruojamas faktas, kad jie yra pagrindinė miškų
dykumėjimo priežastis; ragina valstybes nares pašalinti šįtrūkumą, o Komisiją —numatyti būtinas prie-
mones Miškininkystės veiksmų plane, kurį ji netrukus turi pateikti ir kuriame privalo būti nuostata dėl
galimo Europos kovos su gaisrais fondo arba Europos miškų paveldo išsaugojimo fondo, kurie galėtų būti
naudojami įNatura 2000 tinklą įtrauktų kalnų ir miškų teritorijų apsaugos ir atkūrimo veiksmams remti,
sukūrimo;
23. siūlo valstybėms narėms įtraukti kovos su sausromis ir dykumėjimu ir gaisrų bei potvynių prevencijos
priemones ir įsipareigoti jas įgyvendinti atsižvelgiant įkaimo plėtros planus, skatinant ūkininkų dalyvavimą
vėl apsodinant medžiais tam tikras teritorijas, valant miškus, kovojant su erozija ir gerinant vandens naudo-
jimą, nes ūkininkai yra pagrindiniai kaimo vietovių išsaugojimo garantai; dėl to reikalauja ir toliau teikti
pagalbą priešgaisrinių juostų išsaugojimui pagal 1999 m. gegužė s 17 d. Tarybos reglamentą (EB)
Nr. 1257/1999 dėl Europos žemės ūkio orientavimo ir garantijų fondo (EŽŪOGF) paramos kaimo plėtrai (
1)
ir miškų pelningumo didinimo priemonėms, siekiant užkirsti kelią ekonomiškai mažiau produktyvių kalnų
teritorijų, paprastai esančių Viduržemio jūros regione, iškirtimui (ypatingą dėmesį skiriant tam, kad būtų
išsaugotos žemdirbystės, miškininkystės ir ganyklų teritorijos);2006 12 7 C 297 E/373 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) OL L 160, 1999 6 26, p. 80.
24. siekiant mažinti gaivalinių nelaimių riziką ir padarinius, ypač didžiausios rizikos teritorijose ragina
Komisiją susitarti su valstybėmis narėmis ir kartu parengti informacijos ir švietimo kampanijas, susijusias su
prevencijos ir kovos priemonėmis, atkreipiant visuomenės dėmesį į būtinybę rūpintis aplinka ir išsaugoti
gamtos išteklius ir vengiant vykdyti riziką sukeliančias, inter alia, žemės ūkio arba laisvalaikio veiklas; taip
pat ragina Komisiją skatinti pratybų organizavimą, kad kilus nelaimei būtų galima maksimaliai sumažinti
neigiamą reiškinio poveikį;
25. primygtinai ragina Komisiją skatinti (siejant su ES mokymo ir keitimosi pažangiąja patirtimi progra-
momis) sukurti specialią programą gaisrininkams ir gaisrų gesinimo specialistams, kad jie taip pat galėtų
atlikti su prevencija, kalnų teritorijų išsaugojimu, gerinimu ir atkūrimu susijusius darbus, taip užtikrinant
saugias darbo vietas ir nuolatinį užimtumą; taip pat primygtinai ragina Komisiją apsvarstyti galimybę pasiū-
lyti Europos gaisrininkų įrangos bei pačių gaisrininkų mokymo įgūdžių vertinimo ir patvirtinimo sistemą;
26. ragina Komisiją ištirti ir pasiūlyti Europos Parlamentui bei Tarybai priverstinių priemonių įgyvendi-
nimo būdus, kurie atgrasintų nuo nerūpestingo ir tyčinio padegimo (teisinės priemonės, policijos įsikišimas,
tokių veiksmų įvardijimas kaip nusikaltimas aplinkos apsaugai ir t. t.);
27. apgailestauja, kad Fores Focus programos gaisrų prevencinės priemonės nėra naujos būsimosios prie-
monės LIFE + prioritetinių klausimų dalis; ragina Komisij ąir Tarybą šias priemones įtraukti įbūsimąją prie-
monę ir užtikrinti reikiamą finansavimą;
28. primena, kad per kelerius praėjusius metus daugelyje teritorijų sparčiai pablogėjo miškų padėtis, ragina
Komisiją parengti schemas, kurios leistų atsodinti tų teritorijų miškus jiems būdingomis rūšimis, užtikrinant,
kad dėl visuomenės interesų, ir ne vien kaip privati iniciatyva, būtų nustatyti ekosistemos atkūrimo ir kitų
nelaimių prevencijos tikslai ir sumažintas nelaimių poveikis klimato kaitai;
29. pažymi minėtą Komisijos pasiūlymą dėl sprendimo, nustatančio Bendrijos civilinės saugos mecha-
nizmą (KOM(2006)0029), ypač Steb ėsenos ir informacijos centro (angl. Monitoring and Information Centre
(MIC)) stiprinimą, kuriame nurodyta galimybė Bendrijos finansus skirti transporto išlaidoms; ragina Tarybą
kuo greičiau priimti šįsprendimą ir apsvarstyti galimybę stiprinti priemonę, ypač priemones įvykio vietoje,
taip pat panaudoti turimus ribotus išteklius priimtiniausiu būdu;
30. Ragina valstybes nares ir Komisiją bendradarbiauti, kad būtų išesmės pagerintas informacijos apie
turimus išteklius koordinavimas ir perdavimas ištikus nelaimėms, sudarant suderintus įgyvendinimo metodus
šiam tikslui, ypač siekiant užtikrinti, kad būtų galima vykdyti reikalingus avarijos likvidavimo veiksmus, kad
ribotą laikotarpį nedelsiant būtų galima naudotis antžemine ir oro miško gaisro gesinimo įranga;
31. primena, kad savo 2003 m. rugsėjo 4 d. rezoliucijoje dėl vasaros karščio bangų poveikio (1) Parla-
mentas pritarė Europos civilių gyventojų apsaugos fondo sukūrimui (išbraukta), ir ragina Komisij ąvisap-
usiškai atsižvelgti, siekiant šio tikslo, įsubsidiarumo principą; mano, kad toks Europos masto mechanizmas
vasarą, kai Europos ir ypač Viduržemio jūros regiono valstybėms visada gresia gaisrai, turėtų būti pasirengęs
pavojui, o kiekviena valstybė narė galėtų remti šįEuropos masto mechanizmą teikdama įrangą, priemones ir
personalą;
32. ragina valstybes nares, regionines ir vietos valdžios institucijas šalinti administracines ir erdvines civi-
linės saugos kliūtis ir remti didesnį kaimyninių regionų gelbėtojų komandų (gaisrininkų brigadų, greitosios
medicinos pagalbos, policijos, kalnų, vandens ir šachtų gelbėtojų komandų) lankstumą ir gebėjimą veikti;2006 12 7 C 297 E/374 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) OL C 76 E, 2004 3 25, p. 382.
33. pabrėžia ES solidarumo fondo, kaip pagrindinės priemonės, kuri suteikia Europos Sąjungai galimybes
greitai reaguoti įdideles nelaimes, pvz., potvynius, gaisrus arba sausras, taip pat ciklonus, žemės drebėjimus,
vulkanų išsiveržimus ar net cunamius, svarbą; primygtinai ragina Komisij ąir Tarybą patvirtinti Parlamento
pasiūlymą dėlšio fondo persvarstymo, ypatingą dėmesį atkreipiant įdidesnę paramą, teikiamą visiems nuo
gaivalinių nelaimių nukentėjusiems žmonėms ir jų šeimos nariams;
34. ragina Tarybą suderinti ES Solidarumo fondą, ypač atsižvelgiant įlaiko apribojimus ir remtinus
veiksmus, taip, kad jis padėtų įveikti tokias ypatingas gaivalines nelaimes, kokios atsitinka valstybėse narėse,
pvz., gaisrai, sausra ir potvyniai;
35. mano, kad įvykus nelaimei, kuri nepaisant jos reikšmingumo neatitinka minimalių reikalavimų, turi
išlikti galimybė pasinaudoti ES Solidarumo fondo lėšomis ir kad pagalba taip pat turi būti numatyta parama,
kuri būtų teikiama ypatingomis aplinkybėmis kai nuo didelių ilgalaikių padarinių gyvenimo sąlygoms galin-
čios sukelti nelaimės nukent ėjo didelis atitinkamo regiono gyventojų skaičius;
36. vis dėlto pabrėžia, kad būtina įtraukti kitas galiojančias priemones, tokias kaip valstybių pagalba regio-
niniais tikslais arba Europos investicijų banko (EIB) paskolos, siekiant, jei įmanoma, neleisti gaivalinėms
nelaimėms atsitikti ir atlyginti dėl gaivalinių nelaimių patirtus nuostolius;
37. ragina apsvarstytu Bendrijos žemės ūkio nelaimių fondo sukūrimą, iš kurio gaivalinių nelaimių palies-
tiems ūkininkams būtų mokamos kompensacijos už dėl sunaikinto derliaus prarastas pajamas;
38. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių, kurioms priklauso
2005 m. gaivalinių nelaimių paveiktos teritorijos, vyriausybėms ir parlamentams bei tų teritorijų regioni-
nėms ir vietos valdžios institucijoms, taip pat Regionų komitetui.
P6_TA(2006)0224
Gaivalinės nelaimės —aplinkosaugos aspektai
Europos Parlamento rezoliucija dėl gaivalinių nelaimių (gaisrų, sausrų ir potvynių) aplinkosaugos
aspektų (2005/2192(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įsavo 2002 m. rugsėjo 5 d. rezoliuciją dėl gaivalinių potvynių centrinėje Europoje (1),į
savo 2005 m. balandžio 14 d. rezoliucij ądėl sausros Portugalijoje (2),įsavo 2005 m. gegužės 12 d.
rezoliuciją dėl sausros Ispanijoje (3) ir įsavo 2005 m. rugsėjo 8 d. rezoliuciją dėl stichinių nelaimių
(gaisrų ir potvynių) Europoje šiąvasarą (4),
—atsižvelgdamas įJungtinių Tautų 1997 m. gruodžio 11 d. Bendrosios klimato kaitos konvencijos Kioto
protokolą, kurį Europos Bendrija ratifikavo 2002 m. balandžio 25 d.,
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ (5),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. sausio 18 d. rezoliuciją dėl klimato kaitos (6),2006 12 7 C 297 E/375 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gegužės 18 d., ketvirtadienisLT
(1) OL C 272 E, 2003 11 13, p. 471.
(2) OL C 33 E, 2006 2 9, p. 599.
(3) OL C 92 E, 2006 4 20, p. 414.
(4) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0334.
(5) Priimti tekstai, P6_TA(2005)0433.
(6) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0019.