Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas siekiant prisidėti prie ES dalyvaujamosios demokratijos stiprinimo“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2022/C 486/11)

Pranešėjas Krzysztof BALON Bendrapranešėjis Thomas KATTNIG

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2022 1 20 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 52 straipsnis 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Atsakingas skyrius Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius Priimta skyriuje 2022 9 7 Priėmimas plenarinėje sesijoje 2022 9 21 Plenarinė sesija Nr. 572 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 226 / 0 / 2

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Pilietinės visuomenės organizacijų ir tiesiogiai piliečių vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų (VSP) kūrimas – tai veiksmingiausias instrumentas dalyvaujamajai demokratijai skatinti ir Europos integracijai stiprinti. Todėl šioje nuomonėje Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) siūlo konkrečias priemones Europos Sąjungos pagrindinėms sąlygoms šioje srityje gerinti, siekiant dar labiau sustiprinti piliečių teisių apsaugą ir padidinti naudą piliečiams.

1.2. Ypač krizinės situacijos, pavyzdžiui, dabartinė Rusijos agresija prieš Ukrainą ir dėl to vykstanti priverstinė milijonų žmonių, daugiausia moterų ir vaikų, migracija rodo lemiamą pilietinės visuomenės vaidmenį, jos gebėjimą nedelsiant veikti ir spontaniškai ir kartu sėkmingai susieti tarpusavyje arba įgyvendinti ypač su socialinių ir su švietimu susijusių visuotinės svarbos paslaugų bendro kūrimo modelius ir procedūras srityse, kuriose jau įgyta bendro kūrimo patirties.

1.3. Istoriniu požiūriu pilietinės visuomenės veikėjai visada teikė socialines ir kitas visuotinės svarbos paslaugas, kai viešajame sektoriuje tokių paslaugų poreikis dar nebuvo pastebėtas arba komercinės įmonės jų teikimą laikė nepelningu. Dažniausiai valstybė pradėdavo veikti vėliau kaip teikėja arba užsakovė bei reguliuojantysis subjektas, taip pat kaip paslaugų kokybės garantas. Todėl subsidiarumo principas tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos, kaip reglamentuojama pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį, turi būti taikomas ir visuotinės svarbos paslaugoms. Be to, kalbant apie visuotinės svarbos paslaugas, subsidiarumo principas turėtų būti pagrindinis visų valstybių narių viešojo administravimo lygmenų, taip pat valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų santykių principas.

1.4. Teisinė ir politinė atsakomybė už visuotinės svarbos paslaugų teikimą kaip ir anksčiau tenka išrinktiems atsakingų atstovaujamųjų organų įgaliotiems asmenims ir ją reguliariai per rinkimus vertina piliečiai, o įstaigos kontroliuoja, ar VSP teikiamos tinkamai. EESRK pasisako už tikslinį bendro kūrimo principo įgyvendinimą: VSP turėtų būti kuriamos kartu su naudotojais, bendruomenėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, nes taip galima užtikrinti, kad, viena vertus, šios paslaugos atitiks tikruosius poreikius ir, kita vertus, leis užtikrinti demokratinį dalyvavimą. Ypač šios nuostatos turi būti laikomasi, kai apmokami darbuotojai bendradarbiauja su savanoriais arba savipagalbos struktūromis.

1.5. Todėl valstybės narės raginamos kurti ir (arba) tobulinti priemones, kuriomis būtų galima užtikrinti piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą visame visuotinės svarbos paslaugų teikimo procese. Prie šių priemonių priskiriamos tinkamos pagrindinės sąlygos socialinės ekonomikos veiklai, kuria nesiekiama pelno, vykdyti, apibrėžtos 2020 m. rugsėjo 18 d. EESRK nuomonėje „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“ ( 1 ) , taip pat Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 77 straipsnio įgyvendinimas ( 2 ) ne pelno organizacijoms rezervuojant užsakymus tam tikroms sveikatos, socialinės ir kultūros bei švietimo sričių paslaugoms, išvardytoms šiame straipsnyje, teikti.

1.6. EESRK nurodo, kad kokybiškas visuotinės svarbos paslaugų teikimas piliečių ir ekonomikos labui priklauso nuo pakankamų išteklių, t. y. finansavimo ir personalo, ir turi būti užtikrintas.

1.7. Nors už visuotinės svarbos paslaugų teikimo ir kartu bendro jų kūrimo pagrindinių sąlygų užtikrinimą visų pirma atsakingos valstybės narės, regionai ir savivaldybės, šiuo atveju taip pat reikia skubiai skatinti valstybes nares plėtoti bendro kūrimo koncepcijas, sukuriant priemonių rinkinį, padedantį naudotis bendro kūrimo modeliais. Tokiomis iniciatyvomis siekiama skatinti visus atsakingus valstybių narių veikėjus remti pilietinės visuomenės organizacijų vykdomą bendrą visuotinės svarbos paslaugų kūrimą ir teikimą.

1.8. EESRK siūlo Komisijai paskelbti darbo dokumentą šia tema kaip pagrindą tolesniam darbui, siekiant sukurti priemonių rinkinį, kuriuo nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų būti skatinamos aktyviau naudoti bendro kūrimo modelius. Į šį dokumentą, be kita ko, turėtų būti įtraukti svarstymai dėl bendro kūrimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 14 straipsnį ir ES sutarties bei SESV Protokolą Nr. 26, atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, ypatingą socialinės ekonomikos vaidmenį bendrai kuriant paslaugas ir tam būtinas pagrindines sąlygas. Be to, dokumente reikėtų pateikti pasiūlymus dėl Europos ir nacionalinių valstybių vykdomo inovatyvių bendro kūrimo projektų rėmimo atsižvelgiant į mokslinių tyrimų sudedamąsias dalis ir įgytą geriausią patirtį. Remiantis pirmiau aprašytu priemonių rinkiniu, po platesnių konsultacijų ES lygmeniu būtų galima parengti žaliąją, o vėliau baltąją knygą.

1.9. EESRK savo ruožtu įsteigs keitimosi šios srities idėjomis ir patikimais metodais forumą, kuriame dalyvaus pilietinės visuomenės organizacijos, socialiniai partneriai, aukštosios mokyklos ir tyrimų projektai, diskusijų procesui Europos lygmeniu palaikyti ir plėtoti.

2. Nuomonės aplinkybės

2.1. Tolesnis dalyvaujamosios demokratijos plėtojimas Europos Sąjungoje yra vienas iš esminių iššūkių stiprinant Europos integraciją ir taip siekiant užkirsti kelią populizmui ir nacionalizmui. Pilietinės visuomenės ir tiesiogiai piliečių vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas – tai viena veiksmingiausių priemonių dalyvaujamajai demokratijai skatinti.

2.2. Jau daugelį metų EESRK bendradarbiauja su įvairiais pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės bei mokslinių tyrimų veikėjais, siekdamas modernizuoti ir toliau plėtoti visuotinės svarbos paslaugas. Komitete už šią veiklą visų pirma atsakinga teminė tyrimo grupė dėl visuotinės svarbos paslaugų.

2.3. 2019 m. EESRK pradėjo bendradarbiavimą su „Konsorciumu paslaugų inovacijų srityje Europoje“ (CoSIE) ( 3 ) , kuriame dalyvauja universitetai, savivaldybės ir pilietinės visuomenės organizacijos iš devynių valstybių narių (Estijos, Suomijos, Graikijos, Vengrijos, Italijos, Nyderlandų, Lenkijos, Ispanijos ir Švedijos) ir Jungtinės Karalystės. Teminė tyrimo grupė dėl visuotinės svarbos paslaugų analizavo inovatyvias CoSIE projekto patirtis ir išvadas ir surengė du seminarus: „Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas. Pilietinės visuomenės organizacijų vaidmuo“, vykusį 2021 m. balandžio 15 d. Briuselyje, ir „Piliečiai teikia paslaugas piliečiams. Pilietinės visuomenės organizacijų vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas ir teikimas“, vykusį 2021 m. gruodžio 1–2 d. Liubline (Lenkijoje), bendradarbiaujant su Liublino miestu ir dalyvaujant partneriams iš Ukrainos.

2.4. paradigmettes Bendras kūrimas yra neatsiejamas nuo platesnių debatų apie viešojo administravimo reformą. Naujosios viešosios vadybos (NVV) paradigmoje daugiausia dėmesio skiriama veiksmingumo didinimui, privataus sektoriaus valdymo modelių taikymui ir viešųjų paslaugų teikėjų ir vartotojų santykiams, kurių atspirties taškas – paslaugų vartotojų poreikiai, reikalavimai ir pasirinkimai. Šis XX a. dešimtajame ir XXI a. pirmajame dešimtmečiuose vyravęs modelis buvo kritikuojamas dėl to, kad pasirodė esąs ne toks veiksmingas ir efektyvus, kaip buvo tikėtasi, ir kad neturėjo didelio inovacinio potencialo ( 4 ) . Naujosios viešųjų paslaugų inovacijų tendencijos (angl. ( 5 ) ), atsiradusios po NVV paradigmos, remiasi aktyviu, bendrai kuriančiu piliečiu, o ne pasyviu individualiu, savanaudiškais interesais besivadovaujančiu vartotoju, jos taip pat orientuojasi į vartotojų grupių ir suinteresuotųjų subjektų tinklų integravimo ir koordinavimo stiprinimą, o ne jų dezintegravimą. Bendras kūrimas yra laikomas pagrindine po NVV atsiradusių viešosios vadybos modelių sąvoka ( 6 )

2.5. Ligšiolinio EESRK darbo šioje srityje rezultatai patvirtina, kad piliečių ar jų organizacijų vykdomas bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas ir teikimas skatina dalyvaujamąją demokratiją ir padeda plėtoti socialinę ekonomiką ES, be kitų svarbių vaidmenų, kuriuos visuotinės svarbos paslaugos atlieka kaip nepakeičiama visos kitos visuomenės veiklos priemonė.

3. Visuotinės svarbos paslaugos

3.1. Vykstant Europos integracijai, jai būdinga įtampa tarp vienybės ir įvairovės sukūrė naują specialiaisiais teisės aktais ir standartais reglamentuojamų paslaugų koncepciją. Siekiama užtikrinti, kad visi piliečiai ir visi veikėjai galėtų naudotis tomis esminėmis paslaugomis, kurios dabar ir ateityje bus deramo žmogaus gyvenimo pagrindas ir privaloma veikla norint dalyvauti visuomenės gyvenime, t. y. visuotinės svarbos paslaugomis. Visuotinės svarbos paslaugos gali būti teikiamos įvairiomis aplinkybėmis, t. y. kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos konkurencingose rinkose arba kaip visuotinės neekonominės svarbos paslaugos, kurios į šias rinkas nepatenka. Atitinkamai Komisija atskiria ( 7 ) visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (VESP), neekonomines paslaugas ir visuotinės svarbos socialines paslaugas (ekonominio arba neekonominio pobūdžio). Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos (VESP) ( 8 ) ar ekonominės paslaugos turi būti teikiamos laikantis SESV 106 straipsnio nuostatų.

3.2. Koncepcija buvo nuolat stiprinama ir tikslinama.

3.2.1. Visuotinės svarbos paslaugos yra bendrų Europos vertybių sudedamoji dalis ir atlieka vaidmenį skatinant ES socialinę ir teritorinę sanglaudą ( 9 ) . Todėl EESRK atkreipia dėmesį į bendras Sąjungos vertybes, susijusias su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, kaip apibrėžta SESV 14 straipsnyje ir nustatyta prie ES sutarties ir SESV pridėtame Protokole Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų. Toliau tobulinant čia nustatytus principus, galima pasiekti didesnio veiksmingumo ir pašalinti trūkumus.

3.2.2. Šios bendros vertybės apima tris aspektus: veikimą savo nuožiūra, suteiktą nacionalinėms, regioninėms ir vietos įstaigoms tam, kad patenkintų naudotojų poreikius; įvairovės ir skirtumų, susijusių su naudotojų poreikiais, prioritetais ir demokratiniais sprendimais bei skirtingais geografiniais, socialiniais ir kultūriniais ypatumais, paisymą; aukštą kokybę, saugumą, prieinamumą, lygias galimybes, taip pat visuotinio prieinamumo ir naudotojų teisių skatinimą ( 10 )

3.2.3. Šios paslaugos – tai svarbi ES valstybių narių ekonominių ir socialinių sistemų sudedamoji dalis bei apskritai esminė Europos visuomenės modelio sudedamoji dalis. Europos piliečiai ir įmonės teisėtai tikisi, kad yra platus spektras aukštos kokybės patikimų, stabilių ir veiksmingų visuotinės (ekonominės) svarbos paslaugų už prieinamą kainą. Šiomis paslaugomis užtikrinama, kad galima patenkinti kolektyvinius poreikius ir interesus, t. y. atlikti uždavinius, kuriais siekiama viešojo intereso. EESRK aiškiai nurodo, kad kokybiškas šių piliečiams ir ekonomikai labai svarbių paslaugų teikimas priklauso nuo pakankamų išteklių, t. y. finansavimo ir personalo, ir turi būti užtikrintas.

3.2.4. VESP prieinamumas – tai pagrindinių teisių ( 11 ) ir Europos socialinių teisių ramsčio ( 12 ) dalis. Ramsčio 20 principe aiškiai nurodytos „esminės“ visuotinės svarbos paslaugos, o pagal kitus principus apibrėžiamos svarbios visuotinio intereso sritys, tokios kaip švietimas, būstas ir pagalba benamiams, ilgalaikė priežiūra, neįgaliųjų negalia įtrauktis, sveikatos priežiūra ir kt.

3.2.5. Neekonominės visuotinės svarbos paslaugos nepatenka į vidaus rinkos ir konkurencijos taisyklių taikymo sritį; joms galioja tik bendrieji ES principai (skaidrumo, nediskriminavimo, lygių teisių, proporcingumo) ( 13 )

3.2.6. Sąjunga ir valstybės narės rūpinasi, „kad tokios paslaugos būtų pagrįstos principais ir sąlygomis, ypač ekonominėmis ir finansinėmis, kurios leistų joms atlikti savo užduotis“ ( 14 )

3.2.7. Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos turi būti teikiamos vadovaujantis sutarčių nuostatomis, ypač konkurencijos taisyklėmis, jei jų taikymas nei teisiškai, nei faktiškai netrukdo atlikti joms patikėtų specialių uždavinių ( 15 )

3.3. Visuotinės svarbos paslaugų tikslas – tenkinti visų piliečių ir visų veikėjų poreikius, atsižvelgiant į jų laiko ir erdvės pokyčius, be to, jos yra besikeičiančio pobūdžio. Jos gali būti susijusios su tokiomis sritimis kaip, pavyzdžiui, sauga ir saugumas, sveikata, socialinės paslaugos, įskaitant žmonių su negalia įtrauktį, ilgalaikę priežiūrą, socialinių būstų statybą ( 16 ) , švietimą, taip pat Europos socialinių teisių ramsčio 20 principe ( 17 ) atskirai išvardytas esminių paslaugų sritis.

3.4. Visuotinės svarbos paslaugoms taikytinas subsidiarumo principas tarp valstybių narių ir Europos Sąjungos reglamentuojamas pagal ES sutarties 5 straipsnio 3 dalį. ES nustato bendruosius principus, kuriais atsižvelgiama į visų piliečių bei visų ekonomikos ir visuomenės sričių veikėjų poreikius. Nustatyti ir įgyvendinti visuotinės svarbos paslaugas turi valstybės narės bei regionų ir vietos valdžios institucijos. Be to, kalbant apie visuotinės svarbos paslaugas, subsidiarumo principas turėtų būti pagrindinis visų valstybių narių viešojo administravimo lygmenų, taip pat valdžios institucijų ir pilietinės visuomenės organizacijų santykių principas.

3.5. Teikiant VSP susiduriama su įvairiais prieštaravimais tarp pagrindinių teisių užtikrinimo, vietos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos tikslų, tvaraus vystymosi, aplinkos apsaugos ir kovos su klimato kaita tikslų, socialinės rinkos ekonomikos, bendrosios rinkos ir konkurencijos taisyklių įgyvendinimo. Siekiant užtikrinti pusiausvyrą kiekvienu konkrečiu atveju reikia pragmatiškai ir įtraukiant visus suinteresuotuosius subjektus ieškoti pažangių sprendimų, kad būtų patenkinti kiekvieno asmens ir kiekvienos bendruomenės poreikiai.

4. Bendras visuotinės svarbos paslaugų kūrimas

4.1. Pilietinės visuomenės veikėjai visada teikė socialines ir kitas visuotinės svarbos paslaugas, kai viešajame sektoriuje tokių paslaugų poreikis dar nebuvo pastebėtas arba komercinės įmonės jų teikimą laikė nepelningu. Dažniausiai valstybė pradėdavo veikti vėliau kaip teikėja, reguliuojantysis subjektas, taip pat kaip paslaugų kokybės garantas.

4.2. Visuotinės svarbos paslaugas savarankiškai arba pagal užsakymą teikia teritoriniai subjektai. Politinė atsakomybė tenka išrinktiems šių valdžios institucijų įgaliotiems asmenims ir ją reguliariai per rinkimus vertina piliečiai, o įstaigos kontroliuoja, ar visuotinės svarbos paslaugos teikiamos tinkamai. Galima rinktis du skirtingus veikimo būdus, būtent pagal principą „iš viršaus į apačią“ – nacionalinių, regionų arba vietos institucijų iniciatyvos, arba principą „iš apačios į viršų“, kai bendrai kuriama dalyvaujant piliečiams ir (arba) pilietinės visuomenės organizacijoms. Ši nuomonė parengta vadovaujantis pastaruoju veikimo būdu. EESRK pasisako už plataus masto bendro kūrimo principo įgyvendinimą: visuotinės svarbos paslaugos turėtų būti kuriamos bendradarbiaujant su naudotojais, bendruomenėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant patenkinti žmonių poreikius ir užtikrinti demokratinį dalyvavimą.

4.3. Tačiau bendro kūrimo sritys ir įgyvendinimo lygis priklauso nuo aplinkybių. Ne visoms paslaugoms, bendruomenėms ir paslaugų teikėjams, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūros srityse, kaip antai energijos ir vandens tiekimas, tinka kardinaliai naujas požiūris į paslaugas ir atsakomybės pasidalijimą, tačiau kiekvienas žingsnis siekiant didinti bendrų sprendimų priėmimo įgaliojimus ir skatinti veiksmingus sprendimus bendradarbiaujant yra naudingas. Kad vartotojai galėtų kuo labiau įsitraukti į procesą, galima rekomenduoti „bendro kūrimo kopėčias“ ( 18 ) , kuriose būtų numatyti skirtingi atitinkamų viešųjų ir privačiųjų subjektų sistemingo įsitraukimo lygiai, pradedant žemesniu, kai viešosios įstaigos siekia suteikti piliečiams daugiau galimybių valdyti savo gyvenimą ir skatina juos bendrai kurti viešojo sektoriaus teikiamas paslaugas, ir baigiant aukščiausiu lygiu, kai sudaromos palankios sąlygos bendrai kurti inovacijas, grindžiamas bendru darbotvarkės nustatymu ir problemos apibūdinimu, bendrai kurti sprendimus ir išbandyti naujus bei dar nepatikrintus sprendimus, taip pat juos koordinuotai įgyvendinti remiantis viešojo ir privačiojo sektorių sprendimais.

4.4. Bendrai kuriant reikia taikyti tokius darbo metodus, kuriais būtų atsižvelgiama į asmens stipriąsias puses ir turimą kapitalą. Kai atsižvelgiama į asmens turimą kapitalą, panaudojami paslaugų vartotojų ištekliai (materialūs ir nematerialūs), gebėjimai ir siekiai, o ne tik nustatomi ir tenkinami jų poreikiai. Toks požiūris grindžiamas prielaida, kad visi piliečiai turi vertingų, dažnai nepripažintų išteklių (kultūra, laikas, išgyventa ir įgyta patirtis, praktinė patirtis, tinklaveika, įgūdžiai, idėjos), kuriais jie gali prisidėti kurdami ir teikdami paslaugas. Į bendro kūrimo metodinių priemonių rinkinį įeina daugybė metodų – nuo nuomonės tyrimų, pavyzdžiui, elektroninės prekybos srityje, ir apklausų iki įvairių nuomonės reiškimo būdų, pasitelkiant skaitmenines priemones, tikslines grupes ir specialistų grupes, taip pat dalyvavimo metodų (pavyzdžiui, socialinių hakatonų, atviros erdvės technologijų, „LivingLabs“, „pasaulio kavinių“, paslaugų planų, modeliuojamojo mąstymo, naudotojo maršrutų ir įvairių internetinių dalyvavimo priemonių).

4.5. Tačiau bendras kūrimas nėra techninis sprendimas, todėl jis negali būti įgyvendinamas pasitelkiant vieną metodą. Šis požiūris apima įvairius paslaugos kūrimo ir teikimo procesų etapus. Kardinalesnių formų priemonių rinkinys apima bendro valdymo formas, kurios skatina valdžios perdavimą ir kartais paslaugų nuosavybės perdavimą žmonėms ir bendruomenėms. Tam būtinas oficialus asmenų, turinčių išgyventos patirties, susijusios su valdymo susitarimais, savitarpiškumo susitarimais, kooperatyvais ir bendruomenių organizacijomis, dalyvavimas.

4.6. Į bendro kūrimo procesą būtina įtraukti visas potencialias naudotojų grupes, kad būtų galima atstovauti jų interesams. Šališkas dalyvavimas, kai pirmenybė teikiama tiems piliečiams, kurie turi daugiau išteklių ir yra labiau linkę dalyvauti, gali nulemti tai, kad procesas bus nedemokratiškas.

4.7. sine qua non sąlyga – proceso dalyvių tarpusavio pasitikėjimas, kurį tarp paslaugų teikėjų ir suinteresuotųjų subjektų galima sukurti tik tuomet, kai užtikrinamas skaidrumas kalbant apie tai, ko turėtų būti siekiama bendrai kuriant paslaugą ir kiek atvirai su bendrai kuriančiais subjektais dalijamasi informacija apie paslaugos apimtį ir pasiekiamumą Kita bendro kūrimosąlyga – proceso dalyvių tarpusavio pasitikėjimas, kurį tarp paslaugų teikėjų ir suinteresuotųjų subjektų galima sukurti tik tuomet, kai užtikrinamas skaidrumas kalbant apie tai, ko turėtų būti siekiama bendrai kuriant paslaugą ir kiek atvirai su bendrai kuriančiais subjektais dalijamasi informacija apie paslaugos apimtį ir pasiekiamumą ( 19 )

4.8. Bendras kūrimas visada turi vykti atsižvelgiant į nacionalinių, regionų ir vietos poreikių planavimą. Visada reikia atsižvelgti į skirtingų lygmenų poreikių prieštaravimus. Jei jų paisoma, viešosiose konsultacijose galima nagrinėti pasiūlymus dėl jų prioritetizavimo ir parengti kriterijus kompetentingoms tarpininkavimo ir sprendimų priėmimo institucijoms, taip siekiant užtikrinti aukštą kokybę, teikimo ir prieinamumo saugumą, taip pat lygias teises ir naudotojų teisių paisymą. Visuomenės kaip visumos nauda iš esmės turi išlikti galutinis visuotinės svarbos paslaugų tikslas. Dėl bendro kūrimo proceso jokiu būdu negali netyčia pablogėti paslaugų kokybė, nepagrįstai išaugti kainos arba būti apribotas paslaugų prieinamumas.

4.9. Bendras kūrimas – tai dinamiška paslaugų teikėjų, paslaugų vartotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų sąveika, kurią sudaro įvairūs galimi etapai:

4.9.1. bendras inicijavimas – bendras atskirų paslaugų tikslų ir uždavinių nustatymas nuo pat proceso pradžios

4.9.2. suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas – naujų dalyvių (naudotojų, klientų, paslaugų teikėjų) įtraukimas ir jų dalyvavimo užtikrinimas proceso metu;

4.9.3. bendras projektavimas – bendras paslaugos projektavimas;

4.9.4. bendras įgyvendinimas – bendras paslaugų teikimas;

4.9.5. bendra vadyba – bendras organizavimas ir paslaugų valdymas;

4.9.6. bendras valdymas – bendras politikos formavimas;

4.9.7. bendras vertinimas – bendras paslaugų veiksmingumo ir efektyvumo arba priimtų sprendimų vertinimas remiantis tam tikrais kriterijais.

4.10. Šiuo požiūriu reikia paminėti, kad praktikoje jau taikomi inovatyvūs modeliai, pagal kuriuos viešųjų paslaugų apskritai neįmanoma teikti aktyviai neprisidedant naudotojams ( 20 )

4.11. Ypač svarbu, kad visuotinės svarbos paslaugos būtų plėtojamos bendradarbiaujant su naudotojais, pilietine visuomene ir pilietinės visuomenės organizacijomis, siekiant užtikrinti, kad jos sukurtų ir praturtintų teikiamų visuotinės svarbos paslaugų vertę, t. y. didesnę gerovę ar bendrą supratimą apie bendrąją gėrybę, kuriais būtų galima remtis kuriant politiką, strategijas ir paslaugas. Bendrai kuriant paslaugas, paslaugų vartotojai dirba kartu su specialistais, kad suprojektuotų, sukurtų ir teiktų paslaugas ( 21 ) . Todėl šiame procese novatoriaus, paslaugų teikėjo ir paslaugų naudotojo vaidmenys persipina.

4.12. Bendro kūrimo pridėtinė vertė visada yra aktyvus bendradarbiavimas tarp viešųjų įstaigų, kurioms tenka teisinė ar politinė atsakomybė už VSP teikimą, bei paslaugų teikėjų ir naudotojų, kurie turi būti įtraukti į demokratiškai vykdomą bendro kūrimo procesą. Taip bendras kūrimas gerina demokratinį politikos atstovų priimamų sprendimų patvirtinimo procesą.

4.13. Ši pridėtinė vertė ypatingu būdu padeda stiprinti demokratinį dalyvavimą, kai paslaugų teikėjai yra pilietinės visuomenės organizacijos arba ne pelno siekiantys socialinės ekonomikos sektoriaus atstovai, ir pagal šio sektoriaus principus oficialūs paslaugų teikėjai bendradarbiauja su savanoriais arba savipagalbos struktūrų atstovais, arba kai pilietinės visuomenės organizacijos, atstovaujančios naudotojų interesams, gali daryti realią įtaką viešojo arba privačiojo sektoriaus paslaugų teikėjams. Taip pat bendram kūrimui būdingas ir moralinis aspektas; jis stiprina visuomenes, sanglaudą ir veikėjų tarpusavio pasitikėjimą ( 22 )

4.14. Tai akivaizdu ir krizinėse situacijose. Aktualus pavyzdys – tai pilietinės visuomenės organizacijų vykdomas paslaugų (ypač socialinių reikalų ir švietimo srityse) teikimas karo pabėgėliams iš Ukrainos ir jiems dalyvaujant. Šiuo atveju labai svarbus yra pilietinės visuomenės gebėjimas nedelsiant spontaniškai, tačiau ir sėkmingai įgyvendinti bendro kūrimo modelius ir procedūras. Jis įmanomas teritorijose, kurios jau sėkmingai įgyvendino bendro kūrimo procesus.

5. Politinės iniciatyvos Europos lygmeniu

5.1. Nors už visuotinės svarbos paslaugų teikimo ir kartu bendro jų kūrimo pagrindines sąlygas visų pirma atsakingos valstybės narės, regionai ir savivaldybės, būtina skatinti nacionalines, regionų ir vietos institucijas tinkamai palaikyti aukštos kokybės visuotinės svarbos paslaugų teikimą. Todėl labai reikia skatinti valstybes nares plėtoti bendro kūrimo koncepcijas sukuriant priemonių rinkinį, kuris palengvintų naudojimąsi bendro kūrimo modeliais. Tokios iniciatyvos turėtų paskatinti visus atitinkamus valstybių narių suinteresuotuosius subjektus skatinti pilietinės visuomenės organizacijas bendrai kurti ir teikti visuotinės svarbos paslaugas, iš dalies todėl, kad bendro kūrimo metodas labai padeda pritaikyti paslaugas prie besikeičiančių poreikių, jas modernizuoti ir orientuoti į ateitį.

5.2. Šiuo tikslu EESRK ragina Europos Komisiją taikyti horizontalųjį požiūrį, pagal kurį atsižvelgiama į jos skirtingas kompetencijos sritis ir visas suinteresuotąsias šalis, taip parengiant priemones, apimančias skirtingas bendro kūrimo formas, įgyvendintus bandomuosius projektus ir po jų daromas išvadas.

5.3. Konkrečiau kalbant, EESRK siūlo Komisijai paskelbti darbo dokumentą šia tema, kuris taptų tolesnio darbo pagrindu ir kuriuo būtų siekiama sukurti priemonių rinkinį, kuriuo nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos būtų skatinamos ir orientuojamos į aktyvesnį bendro kūrimo modelių taikymą. Į šį dokumentą, be kita ko, turėtų būti įtraukti svarstymai dėl bendro kūrimo pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 14 straipsnį, ES sutarties ir SESV Protokolą Nr. 26 atsižvelgiant į Europos socialinių teisių ramstį, ypatingą socialinės ekonomikos, kuria nesiekiama pelno, vaidmenį bendrai kuriant paslaugas ir tam būtinas pagrindines sąlygas, apibrėžtas 2020 m. rugsėjo 18 d. EESRK nuomonėje „Ne pelno socialinių įmonių, kaip esminio socialiai teisingos Europos ramsčio, stiprinimas“ ( 23 ) . Be to, dokumente turėtų būti daroma nuoroda į Direktyvos 2014/24/ES dėl viešųjų pirkimų 77 straipsnio įgyvendinimą ( 24 ) ne pelno organizacijoms rezervuojant užsakymus sveikatos, socialinės ir kultūros bei švietimo sričių paslaugoms, išvardytoms šiame straipsnyje, teikti. Be to, dokumente reikėtų pateikti pasiūlymus dėl Europos ir nacionalinių valstybių vykdomo inovatyvių bendro kūrimo projektų rėmimo atsižvelgiant į mokslinių tyrimų sudedamąsias dalis ir įgytą geriausią patirtį. Remiantis pirmiau aprašytu priemonių rinkiniu, po platesnių konsultacijų ES lygmeniu būtų galima parengti žaliąją, o vėliau baltąją knygą.

5.4. EESRK savo ruožtu steigtų keitimosi šios srities idėjomis ir patikimais metodais forumą, kuriame dalyvaus pilietinės visuomenės organizacijos, aukštosios mokyklos ir tyrimų projektai, diskusijų procesui Europos lygmeniu palaikyti ir plėtoti.

Briuselis, 2022 m. rugsėjo 21 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

(2) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=LT

(3) https://cosie.turkuamk.fi

(4) Drechsler, W. (2009) Towards a Neo-Weberian European Union? Lisbon agenda and public administration“, Halduskultuur—Administrative Culture 2009, 10(1), 6-21.

(5) Çolak, Ç. D. (2019) Why the new public management is obsolete: an analysis in the context of the post-new public management trends, Croatian and Comparative Public 2019, 19(4), 517-536, https://doi.org/10.31297/hkju.19.4.1.

(6) Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

(7) https://ec.europa.eu/info/topics/single-market/services-general-interest_en

(8) Jau įtvirtinta Romos sutartyje, dabar apibrėžta SESV 106 straipsnyje.

(9) SESV. Bendrosios nuostatos, 14 straipsnis.

(10) Protokolas Nr. 26, pridėtas prie ES sutarties ir SESV.

(11) Pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnis.

(12) Ramsčio 20 punktas.

(13) Protokolas Nr. 26, pridėtas prie ES sutarties ir SESV.

(14) SESV 14 straipsnis.

(15) SESV 106 straipsnis.

(16) Dėl daugelyje valstybių narių paaštrėjusios nekilnojamojo turto krizės vis svarbesnis tampa įperkamas būstas kaip esminė paslauga.

(17) „Vandens tiekimo, sanitarijos, energetikos, transporto ir finansinės paslaugos ir skaitmeninis ryšys.“

(18) Torfing, J., Sørensen, E., & Røiseland, A. (2019) Transforming the public sector into an arena for co-creation: Barriers, drivers, benefits and ways forward. Administration & Society 2019, 51(5), 795-825, https://doi.org/10.1177/0095399716680057.

(19) https://cosie.turkuamk.fi/arkisto/index.html

(20) Pavyzdžiui, kaip Prancūzijoje – „Pasidalytos viešosios paslaugos“ (pranc. Services Publics Partagés): https://service-public-partage.fr/.

(21) Social Care Institute of Excellence (2015) Co-production in social care: what it is and how to do it? SCIE Guide 51.

(22) C. Fox et al. (2021) A New Agenda for Co-Creating Public Services, Turku University of Applied Sciences, https://julkaisut.turkuamk.fi/isbn9789522167842.pdf.

(23) OL C 429, 2020 12 11, p. 131.

(24) https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:32014L0024&from=LT