Be to, siekdama remti šį procesą, Komisija sukūrė pažangiosios specializacijos platformą, kurioje nuo 2011 m. valstybėms narėms ir regionų valdžios institucijoms patariama kaip rengti ir įgyvendinti jų pažangiosios specializacijos strategijas. Platforma skatinamas apie 170 ES regionų ir 18 ES nacionalinių vyriausybių tarpusavio mokymasis, duomenų rinkimas, analizė ir tinklaveikos galimybės.

Į šias strategijas dažnai įtraukiami tradiciniai sektoriai, kaip antai žemės ūkio maisto produktų, miškininkystės, turizmo ir tekstilės, kurie plėtojami taikant laipsniškas inovacijas. Tačiau į jas taip pat įtraukti sektoriai, galintys sukurti visiškai naujas rinkas ir pramonės šakas, susiję su bazinių didelio poveikio technologijų, paslaugų inovacijų ir efektyvaus išteklių naudojimo sprendimų diegimu energetikos, transporto, aplinkos, žiedinės ekonomikos, nanotechnologijos ir sveikatos srityse. Strategijos paremtos bendradarbiavimo procesu, kuris skatina paklausa grindžiamas inovacijas ir kolektyvinius sprendimus.

Šios strategijos yra veiksminga priemonė, padedanti ES ir nacionalinio lygmens horizontaliąją politiką ir priemones įgyvendinti regionų ir vietos lygmeniu, sukurianti sąsajas su didesnėmis inovacijų ekosistemomis ir skatinanti socialines inovacijas. Jos padeda Europos ekonomikai tapti konkurencingesnei bei atsparesnei globalizacijai, ir užtikrinti, kad ji sukurtų išteklius, kurių reikia teisingam gautos naudos paskirstymui.

3.Pagrindiniai uždaviniai ir tolesni žingsniai Inovacijomis grindžiamo augimo skatinimas

Nors sanglaudos politikos reglamentuose numatyti vertinimai padės dar geriau nustatyti esamo metodo privalumus ir trūkumus, akivaizdu, kad pažangiosios specializacijos strategijos jau gerokai prisidėjo perorientuojant Europos Sąjungos sanglaudos politiką, tačiau Europos konkurencingumas priklauso nuo jos gebėjimo skatinti naujus ekonomikos augimo modelius regioniniu lygmeniu, sutelkiant investicijas į inovatyvius sektorius, turinčius didelį augimo potencialą ir didelę pridėtinę vertę.

Nustatyta, kad siekiant šio tikslo reikia atlikti keturis uždavinius:

·Tolesnė regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų reforma

·Glaudesnis regionų bendradarbiavimas investicijų į inovacijas srityje

·Mokslinių tyrimų ir inovacijų naudojimas mažiau išsivysčiusiuose ir pramonės pereinamojo laikotarpio regionuose

·ES politikos ir priemonių sąveikos ir papildomumo pasitelkimas

3.1.Tolesnė regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų reforma

Europos semestro procesas parodė, koks svarbus yra mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų reformos regioninis aspektas. Jis turėtų apimti tris kompleksinius elementus: mokslinius tyrimus ir inovacijas, pramonės pertvarką ir finansus bei investicijas.

Kaip būtina sanglaudos politikos investicijų sąlyga, pažangioji specializacija padėjo įgyvendinti reformas maždaug pusėje valstybių narių ir išspręsti daugelį mokslinių tyrimų ir inovacijų uždavinių. Tačiau tam tikrais atvejais nesubalansuotas įvairių sektorių – įskaitant mokslinių tyrimų, pramonės, aukštojo mokslo, viešojo administravimo ir pilietinės visuomenės sektorius – atstovų dalyvavimas trukdė įvykdyti platesnio masto reformas. Todėl didžiausias dėmesys strategijose buvo skirtas susiskaidymui tarp įvairių administracinių įstaigų panaikinti ir daugiapakopiui valdymui pagerinti.

Reikia aktyviau vykdyti reformas, siekiant sukurti įgalinančią verslo aplinką ir veiksmingą bei skaidrų viešąjį administravimą, kad būtų skatinamos inovacijos, didinamas produktų ir paslaugų rinkų dinamiškumas ir gerinamos sąlygos pradedančiosioms įmonėms kurti ir plėsti. Taip pat reformos turėtų skatinti investicijas į įgūdžius ir žmogiškąjį kapitalą, laikantis Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje plano ir Atnaujintos ES aukštojo mokslo darbotvarkės, ir padėti geriau panaudoti klasterius bei remti MVĮ politiką. „Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicija“ galėtų daug prisidėti prie šio proceso, padėdama darbo rinkai reaguoti į skaitmeninę transformaciją visoje ES. Šį procesą papildys diskusijos dėl klasterių politikos pažangumo.

·Komisija dės daugiau pastangų, kad, glaudžiai bendradarbiaudama su susijusiomis valstybėmis narėmis ir regionais, nacionalinėms ir regionų valdžios institucijoms prireikus padėtų pasinaudoti esama ES parama, skirta padėti rengti, įgyvendinti ir vertinti mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos reformas.

·Pažangiosios specializacijos platforma ir toliau teikia paramą įgyvendinant nacionalines ir regionines pažangiosios specializacijos strategijas. Be to, prireikus, programos „Horizontas 2020“ politikos rėmimo priemonė padės valstybėms narėms šalinti mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų kliūtis, be kita ko, trukdančias veiksmingai įgyvendinti pažangiosios specializacijos strategijas.

·Pagal struktūrinių reformų rėmimo programą valstybių narių prašymu taip pat galima gauti paramą rengti ir įgyvendinti reformas, galinčias pagerinti verslo aplinką, darbo rinką, taip pat suteikti žmonėms reikiamų įgūdžių, išsilavinimą ir mokymą šiandieninei ir būsimai darbo rinkai.