Ypatingos svarbos Europos kosmoso infrastruktūrai grėsmę kelia galimas erdvėlaivių tarpusavio arba erdvėlaivių ir kosminių šiukšlių susidūrimas. Be to, kai erdvėlaiviai ir kosminės šiukšlės nevaldomai pakartotinai patenka į žemės atmosferą, kyla pavojus Žemės gyventojams. Iki programos sukūrimo SST paslaugos, skirtos reaguoti į šiuos pavojus, Europos lygmeniu nebuvo teikiamos. Nors kai kurios valstybės narės turėjo SST įrenginių, jie nebuvo sujungti į europinį tinklą. Tos valstybės narės taip pat neteikė SST operatyvinių paslaugų, kuriomis galėtų naudotis visi Europos palydovų operatoriai.

-viešomis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais dėl Europos kosmoso strategijos (2016 m. balandžio–birželio mėn.), per kurią užduoti konkretūs klausimai apie SST;

-informacija, surinkta per SATCEN ir SST konsorciumo 2017 m. gegužės–birželio mėn. surengtą naudotojų grįžtamosios informacijos rinkimo iš registruotų ES SST naudotojų kampaniją;

-per 2017 m. konsultacijas su valstybėmis narėmis, vykusias per ES SST komiteto ir SST ekspertų grupės posėdžius ir techninius susitikimus su SST konsorciumu, pateikta grįžtamąja informacija apie ES SST įgyvendinimą ir raidą;

Ši ataskaita teikiama apie programos įgyvendinimą pirmuosius trejus metus ir aštuonis mėnesius (nuo 2014 m. balandžio mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn.). Į šį laikotarpį įeina iš viso 18 faktinės veiklos mėnesių. Ataskaita parengta remiantis šiais iš įvairių dokumentų ir per susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais surinktais duomenimis ir informacija:

* Stebėti objektai – tai bent kartą per 14 dienų modeliavimo laikotarpį stebėti objektai.

SATCEN valdo ES SST portalą ir ES SST pagalbos centrą. Produktai dažniausiai pristatomi registruotiems ES SST naudotojams per ES SST portalą. Jei tai tikslinga, susidūrimų prevencijos tikslais atitinkamas NOC gali teikti informaciją tiesiogiai jam priskirtiems naudotojams.

Palyginti su JAV katalogu, į nacionalines duomenų bazes įtrauktas ribotas skaičius objektų, o bendros europinės kosminių objektų duomenų bazės dar nėra, dėl to šiame procese remiamasi beveik vien JAV duomenimis. JAV duomenų kokybė ir atnaujinimo dažnumas skiriasi, priklausomai nuo orbitos ir nacionaliniu lygmeniu su JAV sudarytų dvišalių susitarimų. Dažnai prireikia papildomos analizės, tikrinimo ir tikslinimo. Toliau pateiktoje lentelėje parodyta pranešimų apie suartėjimus (angl. conjunction data messages, CDM), kurie buvo parengti naudojant ES SST jutiklių duomenis, dalis, palyginti su visais į ES SST portalą įkeltais CDM pranešimais.

Paaiškėjo, kad pirmųjų SST projektų finansavimo ES lėšomis tvarka yra sudėtinga ir administraciniu požiūriu apsunkina darbą. 2015–2017 m. dėl to keletas palyginti trumpo laikotarpio (18 mėnesių) dotacijų tuo pačiu metu buvo administruojamos pagal skirtingas finansines taisykles. Siekiant supaprastinti dotacijų valdymo tvarką, dėtos tam tikros pastangos.

Nuo veiklos pradžios 2016 m. liepos mėn. iki 2017 m. gruodžio mėn. administruota daugiau kaip milijonas įvykių ir produktų (arba apie juos pranešta). Ataskaitos teiktos per ES SST portalą. Priede pateikta sukurtų produktų statistika.

Įgyvendinant programą gauta rezultatų, susijusių su ES SST funkcijų ir veiklos kūrimu ir vykdymu. Tačiau kadangi ES SST sistema veikia dar gana trumpai, socialinio–ekonominio poveikio nustatyti dar neįmanoma.

Pagrindinius programos laimėjimus galima apibendrinti taip:

-galimybė naudotis ES SST paslaugomis. SST konsorciumas per ES SST portalą teikia ES SST vadinamas paslaugas nuo 2016 m. liepos 1 d. Susidūrimų prevencijos, susiskaidymo orbitoje ir pakartotinio patekimo į atmosferą sričių paslaugos teikiamos visiems ES instituciniams naudotojams ir erdvėlaivių savininkams bei operatoriams nemokamai, visą parą, be išeiginių dienų. Naudotojų pastoviai daugėja;

-naudotojų informavimas. Galimi naudotojai nustatyti, jų poreikiai dokumentuoti. Nors iš naudotojų gautos grįžtamosios informacijos nedaug, ji yra daug žadanti. ES SST sistema padėjo daugiau informuoti suinteresuotuosius subjektus apie kosmoso keliamą pavojų ir poreikį saugoti kosmoso infrastruktūrą;

-bendradarbiavimas ir bendros patirties kaupimas. NOC užmezgė tarpusavio ryšius ir juos reguliariai palaiko. Nacionaliniai ekspertai dalijasi žiniomis ir darbo praktika už SST dotacijų panaudojimą atsakingose darbo grupėse. Įvertintos kiekvieno NOC sistemos, procesai ir procedūros;

-Europos įrenginių žemėlapio sudarymas ir telkimas. Pirmoji ES SST veikla vykdyta naudojantis 33 jutikliais ir apėmė visas orbitas. Įvertinta pradinė jų architektūra ir veiklos rezultatai. Nustatyta, kurie Europos jutikliai būtų tinkami naudoti ES SST tikslais, nacionalinius jutiklius pradėta modernizuoti;

-kitų valstybių narių įtraukimas. ES SST sukėlė susidomėjimą ir paskatino naujas valstybes nares bendradarbiauti su SST konsorciumu arba prie jo prisijungti.

5.2 Veiksmingumas

Dėl programos buvo lengviau sukurti pradinius ES SST pajėgumus siekiant bendro tikslo užtikrinti ilgalaikį Europos kosmoso infrastruktūros ir paslaugų tvarumą. Visų trijų sričių paslaugos buvo sukurtos ir teiktos taip, kaip numatyta SST sprendime. Nuo pat ES SST veiklos pradžios NOC teikė perspėjimus dėl susidūrimo, tad jokių katastrofinių incidentų, susijusių su registruotais erdvėlaiviais, įskaitant ES palydovus, nebuvo. Pakartotinio patekimo į atmosferą atvejai buvo stebimi, apie juos pranešta. 2017 m. vyko SST konsorciumo plėtra ir SST dotacijos buvo naudojamos pagal planą. Atsižvelgiant į srities sudėtingumą ir jautrumą, programa buvo įgyvendinama reikiamu tempu, laikantis koordinavimo plano. Taikant novatorišką ES SST valdymo modelį buvo lengviau siekti pažangos šioje itin jautrioje srityje.

Nepaisant visų šių laimėjimų, ES SST veiklos rezultatus dar reikia gerinti, taip pat reikia didinti ES SST autonomiją. ES SST funkcijos vykdomos sutelkus nacionalinius pajėgumus, naudojantis įvairiomis nacionalinėmis duomenų bazėmis ir įvairaus lygio paslaugomis. Masto ekonomijos dar reikia siekti, taip pat dar reikia vengti nereikalingo dubliavimosi. Tuo tikslu NOC tinklų kūrimo, keitimosi SST duomenimis ir informacija srityje atliktas parengiamasis darbas, siekiant sukurti bendrą Europos duomenų bazę ir optimizuoti ES SST veiklą. Be to, kaip paaiškėjo iš pradinių SST dotacijų lėšomis finansuotų architektūros tyrimų, tolesnė pažanga siekiant Europos SST autonomijos priklausys nuo to, ar bus įgyvendintos didžiulės investicijos į esamus ir naujus kosminių objektų stebėjimo ir sekimo jutiklius. Tam reikalingos ES lygmens gairės dėl ilgalaikės vizijos ir strateginių tikslų.

ES SST paslaugos neapima kosminių pavojų stebėjimo visą erdvėlaivio misijos ciklą nuo paleidimo iki pašalinimo, o tai kelia grėsmę ilgalaikiam Europos kosmoso infrastruktūros ir paslaugų tvarumui. Taip pat pažymėtina, kad programoje neapibrėžti veiksmai, kuriais būtų kuriamos palankesnės sąlygos tirti galimą sinergiją su kitais informavimo apie padėtį kosmose segmentais (informavimo apie kosmoso meteorologinius reiškinius ir netoli žemės skriejančius objektus) ir tam priemonės nenumatytos, tad plėtojant pajėgumus dar reikės pasiekti pusiausvyrą tarptautinėje arenoje.

5.3 Europos pridėtinė vertė

SSTS rėmimo programa paskatino valstybes nares bendradarbiauti šioje nacionalinės svarbos srityje, padėjo didinti skaidrumą ir stiprinti pasitikėjimą.

SST paslaugos, kuriomis gali naudotis Europos naudotojai, ir kompetencijos stiprinimas

ES SST paslaugos teikiamos nemokamai visiems suinteresuotiems Europos naudotojams. Tai buvo ypač svarbu Europos viešojo ir privačiojo sektoriaus palydovų savininkams ir operatoriams, kurie galbūt neturi savų aukštos kokybės pajėgumų, padedančių išvengti susidūrimų. Iš ES nepriklausančių šalių gauta prašymų leisti naudotis ES SST paslaugomis. Reikia sukurti specialius kriterijus tokiems prašymams nagrinėti.

Pagal programą sukurta NOC skirta mokymosi ir dalijimosi žiniomis platforma. Ji padeda gerinti pridėtinės vertės paslaugas, kuriomis gali naudotis ir nacionalinėmis SST paslaugomis anksčiau naudojęsi naudotojai.

Nacionalinių SST pajėgumų susiskaidymo mažinimas ir Europos autonomijos didinimas

Pradiniuose Europos jutiklių žemėlapiuose ir architektūros tyrimuose pateikiama strateginė informacija, kuri turėtų padėti ES SST pajėgumus ateityje kurti labiau koordinuotai ir ekonomiškai efektyviau. Tokiu būdu Europos jutiklius turėtų būti įmanoma optimizuoti, modernizuoti ir plėtoti.

Europa yra labai priklausoma nuo JAV teikiamų duomenų, o šių duomenų kokybė ir prieinamumas nevienodi. Norint ateityje pasiekti tam tikros Europos SST autonomijos, pirmas žingsnis ir pagrindas tam yra ES SST pajėgumų sukūrimas. Kadangi norint sukurti didelio pajėgumo SST tektų patirti labai didelių išlaidų, nė viena valstybė narė nebūtų pajėgi įgyvendinti investicijų pati. ES SST sistemoje įrodytas pasirengimas siekiant šio tikslo bendradarbiauti ES lygmeniu.