EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 10 24 COM(2019) 483 final 2019/0235(NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2020 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Visais žvejybos galimybių reglamentais žuvų išteklių žvejybos mastas turi būti ribojamas tiek, kad atitiktų bendros žuvininkystės politikos (BŽP) bendruosius tikslus. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (pagrindiniu reglamentu) nustatomi laimikio ir žvejybos pastangų ribojimo metinių pasiūlymų tikslai, kuriais siekiama užtikrinti, kad Sąjungos žuvininkystė būtų ekologiškai, ekonomiškai ir socialiai darni. Žvejybos galimybės nustatomos per kasmetinį valdymo ciklą (giliavandenių žuvų išteklių atveju – kas dvejus metus). Tačiau tai netrukdo diegti ilgalaikių išteklių valdymo strategijų. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Šiaurės jūros ir vakarų vandenų daugiamečius planus, jie paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis pasiūlymas apima tiek žvejybos galimybes, kurias Sąjunga nustato autonomiškai, tiek žvejybos galimybes, kurios skiriamos atsižvelgiant į daugiašales arba dvišales konsultacijas žvejybos klausimais. Konsultacijų rezultatai įgyvendinami žvejybos galimybes paskirstant valstybėms narėms, remiantis santykinio stabilumo principu. Taigi šis pasiūlymas, be autonominių Sąjungos išteklių, taikomas ir: ·bendriems ištekliams, t. y. bendrai su Norvegija Šiaurės jūroje ir Skagerako sąsiauryje valdomiems ištekliams, arba ištekliams, dėl kurių konsultuojasi Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijos (NEAFC) pakrantės valstybės; ·žvejybos galimybėms, nustatytoms regioninėse žvejybos valdymo organizacijose (RŽVO) sudarytais susitarimais. Kai kurios žvejybos galimybės šiame pasiūlyme pažymėtos pm (pro memoria). Taip yra dėl to, kad: –priimant pasiūlymą dar neturima rekomendacijų dėl kai kurių išteklių arba –atitinkamų RŽVO nustatytų laimikio limitų ir kitų rekomendacijų dar laukiama, nes dar nebuvo šių organizacijų metinių susitikimų, arba –duomenų apie kai kuriuos Grenlandijos vandenų išteklius, taip pat apie bendrus išteklius arba išteklius, kurių kvotomis keičiamasi su Norvegija ir kitomis trečiosiomis valstybėmis, dar nėra, nes laukiama 2019 m. lapkričio ir gruodžio mėn. pasibaigsiančių konsultacijų su tomis valstybėmis išvadų, arba –gauta rekomendacijų dėl kelių bendrų leidžiamų sužvejoti kiekių (BLSK), tačiau vertinimas dar nebaigtas. Žvejybos galimybių nustatymo principas Kaip paprastai, savo metiniame komunikate dėl konsultacijų dėl žvejybos galimybių (COM(2019) 274, toliau – komunikatas) Komisija apžvelgė padėtį, į kurią privaloma atsižvelgti rengiant žvejybos galimybių pasiūlymus. Remiantis turimų mokslinių rekomendacijų išvadomis Komunikate apžvelgiama išteklių būklė ir paaiškinamas žvejybos galimybių nustatymo procesas. Reaguodama į Komisijos prašymą, Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) 2019 m. birželio 28 d. pateikė kasmetinę rekomendaciją dėl daugumos į šį pasiūlymą įtrauktų žuvų išteklių. ICES pateiktos mokslinės rekomendacijos yra išsamiai grindžiamos turimais duomenimis – visiškai įvertinti gali būti tik tie ištekliai, apie kuriuos surinkta pakankamai patikimų duomenų, kad būtų galima apytiksliai apskaičiuoti išteklių dydį ir prognozuoti, kaip jie reaguos į įvairius naudojimo scenarijus (tai vadinama laimikio variantų lentele, angl. catch scenario table). Jei mokslo įstaigos turi pakankamai duomenų, jos gali pateikti apytikslius žvejybos galimybių koregavimo, kuriuo užtikrinamas ištekliaus didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (angl. santr. MSY), vertinimus. Tokiu atveju rekomendacija vadinama MSY rekomendacija. Kitais atvejais mokslo įstaigos, rengdamos rekomendacijas dėl žvejybos galimybių lygio, kliaunasi atsargumo principu. ICES tuo tikslu taikoma metodika pateikiama jos paskelbtoje medžiagoje apie rekomendacijų dėl išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, įgyvendinimą. Visos siūlomos žvejybos galimybės atitinka Komisijos gautas mokslines rekomendacijas dėl išteklių būklės, kuriomis pasinaudota taip, kaip išdėstyta komunikate.

Reglamentu (ES) Nr. 1380/2013 įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį Pagrindiniu BŽP reglamentu įvestas įpareigojimas iškrauti laimikį palaipsniui įtvirtinamas per 2015–2019 m. laikotarpį. Nuo 2019 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį galioja visiems ištekliams, kuriems taikomi laimikio limitai. Gali būti taikomos tam tikros pagrindiniame reglamente numatyto įpareigojimo iškrauti laimikį išimtys. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis Komisija priėmė deleguotuosius reglamentus, kuriais nustatomi konkretūs išmetimo į jūrą mažinimo planai, pagal kuriuos, remiantis de minimis išimtimis arba dideliu išgyvenamumu grindžiamomis išimtimis, leidžiama į jūrą išmesti ribotą laimikio kiekį. Pradėjus taikyti įpareigojimą iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį siūlomos žvejybos galimybės turi atspindėti pokytį, kai skaičiuojamas nebe iškraunamas, o sužvejotas kiekis, atsižvelgiant į tai, kad nebeleidžiama išmesti žuvų į jūrą. Tai grindžiama gautomis mokslinėmis rekomendacijomis dėl žuvų išteklių vykdant žvejybą, nurodytą pagrindinio BŽP reglamento 15 straipsnio 1 dalyje. Žvejybos galimybes taip pat reikėtų nustatyti vadovaujantis kitomis susijusiomis nuostatomis, t. y. 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Todėl siekiant atsižvelgti į tai, kad nuo 2019 m. sausio 1 d. įpareigojimas iškrauti laimikį taikomas visiškai, Komisija bendrus leidžiamus sužvejoti kiekius (BLSK) siūlo remdamasi nebe iškrovimo rekomendacijomis, kaip anksčiau, o laimikio rekomendacijomis. Siūlant BLSK atsižvelgiama į tai, kad tam tikri riboti laimikio kiekiai pagal nustatytas išimtis bus išmetami į jūrą, taigi nebus iškraunami ar įskaičiuojami į kvotas. Todėl tie kiekiai išskaičiuojami iš laimikiu grindžiamų BLSK. Priegaudos BLSK 2019 metams ICES pateikė mokslines rekomendacijas dėl nulinio šešių išteklių (į vakarus nuo Škotijos esančių atlantinių menkių išteklių bei paprastųjų merlangų išteklių, Airijos jūros paprastųjų merlangų išteklių, Keltų jūros atlantinių menkių išteklių, į pietvakarius nuo Airijos esančios pietinės Keltų jūros dalies jūrinių plekšnių išteklių ir Kategato sąsiaurio atlantinių menkių išteklių) laimikio. Keltų jūros atlantinių menkių ištekliai įtraukti į vakarų vandenų daugiamečio plano 1 straipsnio 1 dalyje nustatytą tikslinių išteklių sąrašą. Todėl šių išteklių žvejybos galimybės turi būti nustatytos laikantis Fmsy intervalo, kaip nurodyta to plano 4 straipsnyje. Be to, remiantis plano 8 straipsniu, prireikus turi būti imamasi apsaugos priemonių saugiam neršiančių žuvų biomasės lygiui atkurti. Dėl penkių priegaudos BLSK, kurie buvo nustatyti 2019 m. žvejybos galimybių reglamente, šiaurės vakarų vandenų regiono valstybės narės prisiėmė įsipareigojimus, išdėstytus šiame pareiškime: „Dėl priegaudos mažinimo planų ir kontrolės priemonių (Šiaurės vakarų vandenų grupė, t. y. Belgija, Prancūzija, Airija, Nyderlandai, Ispanija bei Jungtinė Karalystė, ir Komisija) Šiaurės vakarų vandenyse bendradarbiaujančios valstybės narės, glaudžiai bendradarbiaudamos su Šiaurės vakarų vandenų patariamąja taryba, parengs priegaudos mažinimo planą siekdamos užtikrinti, kad išteklių, kurių atžvilgiu ICES 2019 metams rekomendavo nulinį laimikį, priegauda būtų sumažinta taikant selektyvumo didinimo arba vengimo priemones. Šiuo tikslu atitinkamos valstybės narės ne vėliau kaip 2019 m. balandžio 30 d. Komisijai pateiks priegaudos mažinimo planą. Priegaudos mažinimo planuose bus numatytos tokios priemonės kaip selektyvesni žvejybos įrankiai, draudimas žvejoti tam tikruose rajonuose, žvejybos uždraudimas realiuoju laiku, vengimo priemonės ir persikėlimo į kitą vietą taisyklės. Jos gali būti grindžiamos naujausiais aktualiais žuvų išmetimo į jūrą mažinimo planais. Priegaudos mažinimo planai turėtų būti pritaikyti atitinkamoms rūšims ir pasirenkami iš pirmiau nurodyto priemonių katalogo atsižvelgiant į kiekvieno tipo žvejybos ypatumus. Planų veiksmingumą vertins Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Šiaurės vakarų vandenų grupės pirmininkas iki kiekvienų metų spalio 1 d. pateiks ataskaitą apie padarytą pažangą įgyvendinant priegaudos mažinimo planą. Laikydamosi Kontrolės reglamento, valstybės narės imsis visų tinkamų kontrolės priemonių siekdamos užtikrinti, kad išteklių, kurių atžvilgiu ICES 2019 metams rekomendavo nulinį laimikį, priegaudos atvejai būtų visiškai neišvengiami ir kad į jūrų nebūtų išmetama daugiau žuvų, nei leidžiama pagal išmetimo į jūrą mažinimo planą. Iki 2019 m. liepos 1 d. atitinkamos valstybės narės praneš Komisijai apie kontrolės priemones, kurių buvo imtasi.“ Priegaudos mažinimo planas pateiktas Komisijai ir įvertintas ŽMTEK. Dėl priegaudos mažinimo plano (BCReP) ŽMTEK paskelbė šias išvadas: „ŽMTEK priėjo prie išvados, kad BCReP neatitinka valstybių narių prisiimtų įsipareigojimų, nes jame nenumatyta nei atitinkamų išteklių žuvų priegaudos mažinimo elementų, kurie papildytų išmetimo į jūrą mažinimo plane, bendroje rekomendacijoje ir naujame techninių priemonių reglamente nustatytas priemones, nei stebėsenos ar kontrolės vykdymo elementų. Nepaisant to, ŽMTEK, remdamasis ekspertų darbo grupės atliktais kokybiniais vertinimais (EWG 18-06 ir EWG 19-08), nusprendė, kad BCReP minimos atitinkamos naujajame techninių priemonių reglamente, išmetimo į jūrą mažinimo plane ir bendroje rekomendacijoje nustatytos priemonės greičiausiai padės sumažinti atitinkamų rūšių žuvų priegaudą. Jų veiksmingumas priklausys nuo kontrolės ir vykdymo užtikrinimo. Kad būtų galima parengti kiekybinį vertinimą ir įvertinti poveikį ištekliams, reikia atlikti BCReP siūlomus tolesnius tyrimus. BCReP išsamumas, ŽMTEK nuomone, nepakankamas, nes jame nenumatyta jokių kitų galimų žvejybos įrankių alternatyvų, taip pat nėra nei nuostatų dėl žvejybos draudimo rajonų, tikralaikių žvejybos draudimų, priegaudos vengimo priemonių ar žvejybos perkėlimo į kitą vietą taisyklių, nei pasiūlymų dėl stebėsenos, kontrolės ir vykdymo užtikrinimo. ŽMTEK nuomone, papildomi pasiūlymai dėl tolesnių vertinimų būtų naudingi tik tuo atveju, jei juose būtų numatyta konkrečių priegaudos mažinimo priemonių.“ Kalbant apie priegaudos BLSK išnaudojimą pažymėtina, kad jis išlieka labai nedidelis, o iškraunamas kiekis beveik nesiskiria nuo kiekio, kuris buvo iškraunamas prieš pradedant taikyti įpareigojimą iškrauti laimikį, ypač jei didžioji dalis priegaudą sudarančių žuvų nesiekia mažiausio išteklių išsaugojimą užtikrinančio dydžio (pvz., Airijos jūros paprastųjų merlangų priegaudos atveju). Iš to galima daryti išvadą, kad be tinkamų kontrolės priemonių, kurias valstybės narės jau turėjo įdiegti pagal kontrolės reglamentą, žuvys į jūrą bus išmetamos ir toliau, o priegaudos BLSK nebus veiksmingi. Todėl priegaudos mažinimas taikant priegaudos BLSK ateityje įmanomas tik jei bus imtasi būtinų priemonių prastos biologinės būklės ištekliams apsaugoti. Tos priemonės – tai žvejybos, kurią vykdant sužvejojama tokių išteklių žuvų, galimybių mažinimas iki tokio lygio, kad išeikvotų išteklių biomasė galėtų atsikurti, ir kitos neatsiejamai su žvejybos galimybėmis susijusios priemonės. Tokių priemonių rezultatas turėtų būti geresnis selektyvumas (pasiekiamas, pvz., modifikuojant žvejybos įrankius ir taikant žvejybos veiklos perkėlimo taisykles), prireikus įvedami laikini ir nuolatiniai žvejybos draudimai ir įgyvendinamos kontrolės bei priežiūros priemonės, kuriomis būtų atgrasoma nuo žuvų išmetimo į jūrą. Tarpmetinis lankstumas Galiausiai reikia atsižvelgti į pagrindinio BŽP reglamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96 sąsajas. Pastarajame nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti dar vienas lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pakenktų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principo taikymui ir kliudytų siekti bendros žuvininkystės politikos tikslų, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai negali būti taikomi kartu su Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytos metų sandūros lankstumo priemonės neturėtų būti taikomos tais atvejais, kai jų taikymas trukdytų pasiekti BŽP tikslus, ypač dėl išteklių, kurių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim.

Europinių upinių ungurių ištekliams taikomos priemonės Europinių upinių ungurių ištekliams taikomos priemonės bus nustatytos pagal ICES mokslinę rekomendaciją, išsamiai ją išnagrinėjus. Paprastųjų vilkešerių ištekliams taikomos priemonės Paprastųjų vilkešerių ištekliams taikomos priemonės bus nustatytos pagal ICES mokslinę rekomendaciją, išsamiai ją išnagrinėjus. BLSK, kurių pokytis, palyginti su 2019 m., viršija 20 proc. Kai buvo priimtas vakarų vandenų daugiametis planas, Komisija pareiškė, kad jei remdamasi patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis pasiūlys nustatyti BLSK, kurie daugiau kaip 20 proc. skirsis nuo anksčiau nustatytų BLSK, šie atvejai bus nurodyti Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume ir prireikus bus nurodytos BLSK skirtumus pagrindžiančios priežastys. Čia pateikiamas tokių BLSK sąrašas: BLSK Jūros rajono pavadinimas Siūlomas 2020 m. BLSK Siūlomo BLSK skirtumas, palyginti su 2019 m. Paaiškinimas 12 parajonio tarptautinių vandenų melsvųjų molvų ištekliai Šiaurės Azorų salų tarptautiniai vandenys 137 -40 % Ištekliai laikomi išeikvotais ir nematyti jokių jų atsikūrimo požymių. Mokslinėje rekomendacijoje 2020–2030 metams nurodytas nulinis laimikis. Tačiau dėl nulinio šių išteklių BLSK tektų prieš laiką sustabdyti kitą žvejybą. 2 ir 4 parajonių Sąjungos ir tarptautinių vandenų melsvųjų molvų ištekliai Norvegijos jūros ir Šiaurės jūros Sąjungos ir tarptautiniai vandenys 32 -40 % Ištekliai laikomi išeikvotais ir nematyti jokių jų atsikūrimo požymių. Mokslinėje rekomendacijoje 2020–2030 metams nurodytas nulinis laimikis. Tačiau dėl nulinio šių išteklių BLSK tektų prieš laiką sustabdyti kitą žvejybą. 3a kvadrato Sąjungos ir tarptautinių vandenų melsvųjų molvų ištekliai Skagerako ir Kategato sąsiaurių Sąjungos ir tarptautiniai vandenys 5 -40 % Ištekliai laikomi išeikvotais ir nematyti jokių jų atsikūrimo požymių. Mokslinėje rekomendacijoje 2020–2030 metams nurodytas nulinis laimikis. Tačiau dėl nulinio šių išteklių BLSK tektų prieš laiką sustabdyti kitą žvejybą. 7a kvadrato atlantinių menkių ištekliai Airijos jūra 257 -68 % Biomasės indeksas rodo, kad nuo 2017 m. smarkiai sumažėjo biomasė ir padidėjo žvejybos lygis. 257 t BLSK nustatytas remiantis 2018 m. laimikio lygiu. 7b, 7c, 7e–k kvadratų, 8, 9 ir 10 parajonių; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenų atlantinių menkių ištekliai Į vakarus nuo Airijos esantys vandenys, Porkjupaino banka, vakarų Lamanšo sąsiauris, Keltų jūra, Biskajos įlanka, Portugalijos vandenys, Azorų salų žvejybos rajonai; CECAF 34.1.1 rajono Sąjungos vandenys 189 -88 % Šie ištekliai įrašyti į vakarų vandenų daugiamečiame plane pateiktą tikslinių išteklių sąrašą. Komisijos siūlomas BLSK patenka į apatinę Fmsy intervalo dalį, kaip nurodyta daugiamečiame plane. 7f ir 7g kvadratų europinių jūrų liežuvių ištekliai Bristolio sąsiauris ir šiaurės Keltų jūra 1 559 55 % Šie ištekliai įrašyti į vakarų vandenų daugiamečiame plane pateiktą tikslinių išteklių sąrašą. Komisija siūlo MSY taško vertę atitinkantį BLSK, kaip nurodyta daugiamečiame plane. 7h, 7j ir 7k kvadratų europinių jūrų liežuvių ištekliai Pietų Keltų jūra, į pietvakarius nuo Airijos esantys vandenys 213 -44,0 % Tvarioji išteklių biomasė nesiekia kintamųjų verčių ir artėja prie Blim. Atsikūrimo prognozės neaiškios. Pagal ICES rekomendaciją 2020 m. laimikis neturėtų viršyti 213 tonų. BLSK siūlomas remiantis ta rekomendacija. 2a, 4a kvadratų Sąjungos vandenų; 6 parajonio, 7a–c,7e–k, 8a, 8b, 8d ir 8e kvadratų; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautinių vandenų; 12 ir 14 parajonių tarptautinių vandenų paprastųjų stauridžių ištekliai Šiaurinės Šiaurės jūros dalies Sąjungos vandenys, šiauriniai vakarų vandenys ir Biskajos įlanka 70 617 -41 % Siūlomas BLSK atitinka MSY taško vertę. 8c kvadrato paprastųjų stauridžių ištekliai Šiaurės Biskajos įlanka 11 179 -41 % Siūlomas BLSK atitinka MSY taško vertę. 9 parajonio paprastųjų stauridžių ištekliai Portugalijos vandenys 46 659 -50 % Remiantis Pelaginių žuvų išteklių valdymo patariamosios tarybos ilgalaike valdymo strategija, parengta pagal ICES rekomendacijoje pateiktą laimikio scenarijų lentelę, siūlomas už MSY taško vertę mažesnis BLSK. 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenų europinių mažažiočių plekšnių ir raudonųjų plekšnių ištekliai Norvegijos jūros ir Šiaurės jūros Sąjungos vandenys 5 580 -30 % Šis BLSK apima dvi žuvų rūšis. Jis siūlomas laikantis šioms rūšims skirtų mokslinių rekomendacijų, pagal kurias bendras jų laimikis turėtų būti sumažintas 29 %. Rekomenduojamas raudonųjų plekšnių laimikis staiga smarkiai sumažintas dėl to, kad šie ištekliai iš 3 kategorijos (ištekliai, kurių vertinimas grindžiamas atsargumo principu) pateko į 1 kategoriją (ištekliai, kurių vertinimas grindžiamas MSY). 7f ir 7g kvadratų jūrinių plekšnių ištekliai Bristolio sąsiauris ir šiaurės Keltų jūra 2 295 38 % Komisija siūlo ICES rekomendaciją atitinkantį 2295 t BLSK. Kategato sąsiaurio jūrinių plekšnių ištekliai Kategato sąsiauris 1 141 -33 % Komisija siūlo ICES rekomendaciją atitinkantį atsargumo principu grindžiamą BLSK. 6 parajonio; 5b kvadrato Sąjungos ir tarptautinių vandenų; 12 ir 14 parajonių tarptautinių vandenų sidabrinių polakų ištekliai Į vakarus nuo Škotijos esantys vandenys, Roklo rajonas; Farerų salų žvejybos rajonų Sąjungos ir tarptautiniai vandenys; šiaurės Azorų salų tarptautiniai vandenys ir į rytus nuo Grenlandijos esantys vandenys 238 -40 % Komisija siūlo BLSK sumažinti 40 % ir taip priartinti prie ICES rekomendacijoje nurodyto dydžio. 7 parajonio sidabrinių polakų ištekliai Keltų ir Airijos jūros 7 298 -40 % Komisija siūlo BLSK sumažinti 40 % ir taip priartinti prie ICES rekomendacijoje nurodyto dydžio. 8c, 8d, 8e kvadratų, 9 ir 10 parajonių; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenų paprastųjų jūrų liežuvių ištekliai Biskajos įlanka (pietinė dalis ir toliau nuo kranto esantys vandenys), vakarų Biskajos įlanka, Portugalijos vandenys, Azorų salų žvejybos rajonai; CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenys 643 -40 % Šių išteklių BLSK visuomet buvo daug didesnis nei rekomenduoja mokslininkai, o pastaraisiais keleriais metais viršijo ir iškraunamą laimikį. 2018 m. Ispanija išnaudojo 261 t (59 %), Portugalija – 454 t (62 %). 2014–2016 m. vidutinis laimikis buvo 628 t. Turimos informacijos nepakanka išteklių būklės raidai įvertinti. Šie ištekliai priskiriami 5 kategorijai, t. y. informacijos apie jų gausumą arba išžvejojimą nėra, todėl laikantis atsargumo principo laimikį reikėtų sumažinti. 7d ir 7e kvadratų atlantinių šprotų ištekliai Rytų Lamanšo sąsiauris 1 506 -40 % Išteklių biomasė, palyginti su ankstesniais duomenimis, sumažėjo per pusę. Pagal ICES rekomendaciją laimikis neturėtų viršyti 1506 tonų. BLSK siūlomas remiantis ta rekomendacija. 2 ir 4 parajonių Sąjungos vandenų paprastųjų otų ir švelniųjų rombų ištekliai Norvegijos jūros ir Šiaurės jūros Sąjungos vandenys 6 208 -24 % Siūlomas BLSK apima du išteklius, kuriems abiems taikomas Šiaurės jūros daugiametis planas. Pagal planą jų BLSK turi būti nustatytas laikantis atsargumo principo, tačiau švelniųjų rombų BLSK Komisija nustatė naudodama MSY vertę. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūlomos priemonės yra suderinamos su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos srities politika. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai yra susiję su pagrindinio BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytais įpareigojimais. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. •Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes BŽP yra bendroji politika. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones.

Siūlomu Tarybos reglamentu valstybėms narėms paskirstomos žvejybos galimybės. Tuomet atsižvelgdamos į pagrindinio reglamento 16 ir 17 straipsnius valstybės narės tas galimybes paskirsto regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip mano esant tinkama. Taigi valstybės narės turi daug laisvės priimdamos sprendimus dėl pasirenkamo socialinio ir (arba) ekonominio paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelio. Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet, todėl viešosios bei privačiosios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – reglamentas. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Žvejybos galimybių reglamentas yra peržiūrimas keliskart per metus, kad būtų galima padaryti būtinus pakeitimus, kuriuose atsispindėtų naujausios mokslinės rekomendacijos ir kiti pokyčiai. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis a)Konsultavimosi būdai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Remdamasi komunikatu dėl 2020 m. žvejybos galimybių, Komisija konsultavosi su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamosiose tarybose, ir valstybėmis narėmis dėl savo siūlomo įvairių žvejybos galimybių pasiūlymų rengimo metodo. Be to, Komisija vadovavosi gairėmis, apibrėžtomis jos Komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl konsultacijų dėl Bendrijos žvejybos valdymo gerinimo (COM(2006) 246 galutinis), kuriame nustatyti vadinamojo pirminio aptarimo proceso principai. b)Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Atsakymai į minėtą Komisijos komunikatą dėl žvejybos galimybių atskleidžia suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie Komisijos atliktą išteklių būklės vertinimą ir būdus, kaip į jį tinkamai atsižvelgti valdant išteklius. Rengdama pasiūlymą Komisija atsižvelgė į tuos būdus. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Kalbant apie naudojamą metodiką, Komisija, kaip minėta, konsultavosi su ICES. ICES rekomendacijos grindžiamos jos ekspertų grupių ir sprendžiamųjų organų sukurta rekomendacijų sistema, kuri įdiegta atsižvelgiant į susitarimo memorandumą, dėl kurio susitarta su Komisija. Pagrindinis tikslas – pasiekti ir išlaikyti tokį žuvų išteklių lygį, kuris užtikrintų MSY. Šis tikslas aiškiai išdėstytas pagrindiniame BŽP reglamente, visų pirma jo 2 straipsnio 2 dalyje, kurioje teigiama, kad jis „turi būti pasiektas, kai įmanoma, ne vėliau kaip 2015 m. ir (...) vėliausiai 2020 m. visų išteklių atveju“. Jis atspindi įsipareigojimą, kurį Sąjunga prisiėmė atsižvelgdama į 2002 m. Johanesburge vykusio Pasaulinio aukščiausiojo lygio susitikimo darnaus vystymosi klausimais išvadas ir susijusį įgyvendinimo planą. Kaip jau pažymėta, informacija apie kai kurių išteklių MSY lygį iš tiesų jau prieinama. Tarp jų yra ir pagal laimikio dydį ir komercinę vertę labai svarbių išteklių, kaip antai europinės jūrinės lydekos, atlantinės menkės, velniažuvinės, jūrų liežuviai, megrimai, juodadėmės menkės ir norveginiai omarai. Šiaurės jūros ir vakarų vandenų tikslinių išteklių žvejybos galimybės turi būti nustatomos remiantis atitinkamais daugiamečiais planais, kuriuose nustatyti Fmsy atitinkančio mirtingumo intervalai ir todėl tam tikromis sąlygomis esama tam tikro lankstumo. ICES paprašyta pateikti rekomendaciją, kuria remiantis būtų galima įvertinti poreikį ir galimybę pasinaudoti tuo lankstumu. Viršutine Fmsy intervalo dalimi grindžiami BLSK siūlomi tik tuo atveju, jei, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, žvejybos galimybes nustatyti laikantis Fmsy intervalų būtina tam, kad vykdant mišriąją žvejybą būtų galima pasiekti atitinkamame DMP nustatytus tikslus, kad būtų išvengta didelės žalos ištekliams, kylančios dėl rūšies viduje arba tarp rūšių vykstančios sąveikos dinamikos, arba tam, kad būtų galima sumažinti didelius kasmetinius svyravimus. Jei išteklių biomasės dydis nesiekia plane nurodytų atskaitos taškų, žvejybos galimybių lygis turi būti nustatomas atsižvelgiant į mirtingumą dėl žvejybos, o šis proporcingai mažinamas atsižvelgiant į išteklių biomasės mažėjimą. Norint pasiekti MSY tikslą, tam tikrais atvejais gali reikėti sumažinti žuvų mirtingumo dėl žvejybos koeficientą ir (arba) laimikį. Atsižvelgiant į šias aplinkybes šis pasiūlymas, kai įmanoma, grindžiamas MSY rekomendacija. Laikantis BŽP tikslų, kai BLSK siūlomi remiantis MSY rekomendacija, jie atitinka lygį, kuris, kaip pažymima toje rekomendacijoje, užtikrintų MSY tikslo įgyvendinimą 2020 m. Tai atitinka komunikate dėl 2020 m. žvejybos galimybių išdėstytus principus. Išteklių, apie kuriuos trūksta duomenų, atveju patariamosios mokslo įstaigos paskelbia rekomendacijas, kuriose nurodo laimikį sumažinti, stabilizuoti arba leisti jam padidėti. Daugeliu atveju ICES rekomendacijose pateikiamos kiekybinės tokių svyravimų gairės. Šiomis gairėmis pasinaudota nustatant siūlomus BLSK. Rekomendacijos dėl kai kurių išteklių (daugiausia plačiai pasiskirsčiusių išteklių, ryklių ir rajų) bus paskelbtos rudenį. Gavus tas rekomendacijas šį pasiūlymą reikės atitinkamai atnaujinti. Galiausiai, kaip minėta, rekomendacijomis dėl tam tikrų išteklių naudojamasi įgyvendinant tų išteklių valdymo planus.

•Poveikio vertinimas Žvejybos galimybių reglamento taikymo sritis apribota Sutarties 43 straipsnio 3 dalimi. Pasiūlymu siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikio tvarumo sprendimų, todėl jame atsižvelgiama į suinteresuotųjų subjektų ir patariamųjų tarybų iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK). Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas deramai atsižvelgiant į poveikio vertinimą (SEC(2011) 891), kurį rengiant išnagrinėtas MSY tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo sąlyga. Kalbant apie RŽVO nustatytas žvejybos galimybes ir išteklius, kuriais dalijamasi su trečiosiomis valstybėmis, šiuo pasiūlymu daugiausia įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti Sąjungos arba nacionalinių institucijų administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. •Pagrindinės teisės Netaikoma 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Siūlomos priemonės poveikio biudžetui neturės. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Reglamento nuostatos bus įgyvendinamos ir jų vykdymas bus kontroliuojamas remiantis dabartine BŽP. 2019/0235 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo 2020 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi: (1)Sutarties 43 straipsnio 3 dalyje numatyta, kad Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, turi tvirtinti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones; (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1380/2013 reikalaujama, kad išsaugojimo priemonės būtų priimamos atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) ir kitų patariamųjų įstaigų parengtas ataskaitas, taip pat į patariamųjų tarybų pateiktas rekomendacijas; (3)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, prireikus įskaitant tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalimi, žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus, nustatytus to reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Vadovaujantis to reglamento 16 straipsnio 1 dalimi, žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstomos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvienų žuvų ištekliaus arba žvejybos rūšies atžvilgiu; (4)todėl laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijos, atsižvelgiant į biologinius ir socialinius bei ekonominius aspektus ir kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visuose žvejybos sektoriuose, taip pat atsižvelgiant į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais, visų pirma patariamųjų tarybų posėdžiuose; (5)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnį įpareigojimas iškrauti laimikį visiškai taikomas nuo 2019 m. sausio 1 d. ir nuo šios dienos visos sužvejotos rūšių, kurioms taikomi laimikio limitai, žuvys turėtų būti iškraunamos. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad tais atvejais, kai dėl tam tikro žuvų ištekliaus taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į perėjimą nuo žvejybos galimybių nustatymo pagal iškraunamą kiekį prie žvejybos galimybių nustatymo pagal faktinį laimikį. Remdamasi valstybių narių pateiktomis bendromis rekomendacijomis ir laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio Komisija priėmė deleguotųjų reglamentų, kuriuose nustatyti konkretūs ne ilgiau kaip trejus metus taikomi išmetimo į jūrą mažinimo planai ir juose išdėstytos išsamios įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo nuostatos; (6)nustatant rūšių, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, išteklių žvejybos galimybes reikėtų atsižvelgti į tai, kad laimikio iš principo nebeleidžiama išmesti į jūrą. Todėl žvejybos galimybės turėtų būti grindžiamos Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) pateiktomis bendro laimikio rekomendacijomis (o ne pageidaujamo laimikio rekomendacijomis). Žuvų kiekiai, kurie išimties tvarka gali būti išmetami į jūrą net ir vykdant įpareigojimą iškrauti laimikį, turėtų būti išskaičiuojami iš rekomendacijose nurodomo bendro laimikio; (7)Kai kurių išteklių rekomendacijose ICES nurodė nulinį laimikį. Jei tų išteklių BLSK būtų nustatyti laikantis tose mokslinėse rekomendacijose nurodytų dydžių, mišriosios žvejybos atveju vykdant įpareigojimą iškrauti visą tų išteklių laimikį ir priegaudą tektų dėl tam tikros rūšies stabdyti visą žvejybą. Vykdant mišriąją žvejybą yra sunku visus išteklius tuo pačiu metu žvejoti laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, todėl tam, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio tęsti žvejybą siekiant išvengti didelių socialinių ir ekonominių jos nutraukimo padarinių ir būtinybės užtikrinti gerą biologinę šių išteklių būklę, tikslinga nustatyti konkrečius šių išteklių priegaudos BLSK. Tie BLSK turėtų būti tokio lygio, kad padėtų mažinti išteklių žuvų mirtingumą ir būtų paskata gerinti selektyvumą ir vengti priegaudos. Siekiant užtikrinti kuo didesnį žvejybos galimybių naudojimą vykdant mišriąją žvejybą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 2 dalį, tikslinga nustatyti, kvotų mainų rezervą toms valstybėms narėms, kurios neturi kvotų neišvengiamai priegaudai padengti; (8)Siekiant sumažinti išteklių, kuriems nustatyti priegaudos BLSK, laimikį žvejybos, per kurią sužvejojama tų išteklių žuvų, galimybės turėtų būti tokio lygio, kad pažeidžiamų išteklių biomasė pajėgtų atsikurti iki tvaraus lygio. Taip pat turėtų būti nustatytos su žvejybos galimybėmis neatsiejamai susijusios techninės ir kontrolės priemonės, kuriomis užkardomas neteisėtas žuvų išmetimas į jūrą. (9)[mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad paprastųjų vilkešerių (Dicentrarchus labrax) būklė Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje (ICES 4b, 4c ir 7a, 7d–7h kvadratuose) tebėra pavojinga. Neršiančių žuvų biomasė mažėja nuo 2005 m. ir dabar yra žemiau ribinio biomasės atskaitos taško (Blim). Laiko eilutės rodo, kad mirtingumas dėl žvejybos nuolat didėjo, 2013 m. pasiekė aukščiausią tašką ir staigiai nukrito žemiau mirtingumo dėl žvejybos ribos, atitinkančios didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (angl. santr. FMSY). Nustatyta, kad nuo 2008 m. ištekliai pasipildė menkai, išskyrus 2013 ir 2014 m. klases, kurių duomenys rodo vidutinį išteklių pasipildymą. ICES rekomenduoja, kad laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) principo 2019 m. bendras iš šių išteklių pašalinamas žuvų kiekis neturėtų viršyti 1789 tonų; tai daugiau, nei rekomenduota 2018 m. Todėl galėtų būti leidžiama sužvejoti didesnį šios rūšies žuvų laimikį įrankiais su kabliukais ir ūdomis. Taip pat tikslinga neišvengiamai paprastųjų vilkešerių priegaudai tam tikrais kitais žvejybos įrankiais nustatytas priemones taikyti ir toliau, kartu nedaug padidinant leidžiamus sužvejoti kiekius. Reikėtų atitinkamai pritaikyti mėgėjų vykdomos paprastųjų vilkešerių žvejybos valdymo priemones, atsižvelgiant į reikšmingą šios žvejybos poveikį tiems ištekliams. Laikantis mokslinėmis rekomendacijomis nustatytų apribojimų turėtų būti toliau taikoma sužvejotų žuvų paleidimo praktika ir vienam asmeniui nustatyta sužvejotų žuvų riba, bet ilgesniam laikotarpiui. Bus peržiūrėta gavus ICES rekomendacijas.]; (10)[ICES rekomendavo visą europinių upinių ungurių (Anguilla anguilla L.) mirtingumą dėl antropogeninės veiklos, įskaitant mėgėjų ir verslinę žvejybą, sumažinti iki nulio arba užtikrinti, kad jis būtų kuo artimesnis nuliui. Be to, Bendroji Viduržemio jūros žvejybos komisija (GFCM) priėmė Rekomendaciją GFCM/42/2018/1, kuria nustatomos europinių upinių ungurių išteklių valdymo Viduržemio jūroje priemonės. Tikslinga nustatyti vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, taigi, reikėtų nustatyti trijų mėnesių ištisinį laikotarpį, per kurį ICES rajono Sąjungos vandenyse, taip pat sūrokuose vandenyse, pavyzdžiui, žiotyse, pakrančių lagūnose ir tarpiniuose vandenyse, būtų draudžiama žvejoti europinius upinius ungurius visais jų gyvenimo etapais. Kadangi žvejybos draudimo laikotarpis turėtų derėti su Tarybos reglamente (EB) Nr. 1100/2007 nustatytais išsaugojimo tikslais ir su tipiniais europinių upinių ungurių migracijos laikotarpiais, tikslinga žvejybą ICES rajono Sąjungos vandenyse uždrausti nuo 2019 m. rugpjūčio 1 d. iki 2020 m. vasario 29 d. Bus peržiūrėta gavus ICES rekomendacijas.]; (11)kelerius metus tam tikriems plokštėtažiaunių žuvų (ryklių ir rombinių rajožuvių) ištekliams buvo nustatomi nuliniai BLSK, o pagal susijusią nuostatą įpareigojama nedelsiant paleisti šias žuvis, jei jos atsitiktinai sužvejojamos. Tokių specialių priemonių taikymo priežastis buvo prasta tų išteklių išsaugojimo būklė ir prielaida, kad žuvų išmetimas į jūrą dėl didelio jų išgyvenamumo nepadidintų mirtingumo dėl žvejybos koeficiento ir būtų naudingas tų rūšių išteklių išsaugojimui. Tačiau nuo 2019 m. sausio 1 d. tų rūšių žuvų laimikis turi būti iškrautas, nebent joms būtų taikoma viena iš įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių, numatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje. To reglamento 15 straipsnio 4 dalies a punkte tokios leidžiančios nukrypti nuostatos yra numatytos žuvų rūšims, kurių žvejyba draudžiama ir kurios yra tuo tikslu nurodytos priimtame Sąjungos BŽP teisės akte. Todėl tikslinga uždrausti atitinkamuose rajonuose žvejoti tų rūšių žuvis; (12)pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 4 dalį išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, BLSK turėtų būti nustatomi pagal tuose planuose nustatytas taisykles; (13)Šiaurės jūros daugiametis planas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 018/973 ir įsigaliojo 2018 m. Vakarų vandenų daugiametis planas nustatytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/472 ir įsigaliojo 2019 m. Tų planų 1 straipsniuose išvardytų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos atsižvelgiant į tuose planuose numatytus tikslus (FMSY intervalus) ir apsaugos priemones, laikantis ten pat nustatytų sąlygų. FMSY intervalai buvo nustatyti atitinkamose ICES rekomendacijose. Kaip priegauda sužvejojamų išteklių žvejybos galimybės turėtų būti nustatomos laikantis atsargumo principo, kaip nustatyta daugiamečiuose planuose. Siekiant pagal Reglamento (ES) 2019/472 4 straipsnio 5 dalies c punktą užtikrinti, kad kelerių metų iš eilės žvejybos galimybės kuo mažiau svyruotų, šiaurinių ir pietinių jūrinių lydekų išteklių atžvilgiu tikslinga naudoti viršutinę FMSY intervalo dalį; (14)Remiantis vakarų vandenų daugiamečio plano 8 straipsniu, jei mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad kurių nors to plano 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų išteklių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim, privaloma imtis taisomųjų priemonių, kuriomis siekiama užtikrinti, kad atitinkami ištekliai greitai atsikurtų iki dydžio, viršijančio dydį, kuriam esant užtikrinamas MSY. Tos taisomosios priemonės visų pirma gali būti išteklių tikslinės žvejybos sustabdymas ir atitinkamas tų išteklių žvejybos ir (arba) kitų išteklių, kuriuos žvejojant sužvejojama atlantinių menkių arba paprastųjų merlangų, žvejybos galimybių sumažinimas. (15)Savo rekomendacijoje ICES nurodė, kad Keltų jūros atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliai nesiekia Blim. Todėl dėl šių išteklių būtina imtis taisomųjų priemonių. Tos priemonės turėtų padėti atkurti atitinkamus išteklius ir padėti išvengti tolesnio žvejybos, per kurią tų išteklių žuvys sužvejojamos, galimybių mažinimo. Todėl tos priemonės turėtų apimti žvejybos neršto laikotarpiu sustabdymą, taip pat su žvejybos, per kurią sužvejojama tų rūšių žuvų, galimybėmis neatsiejamai susijusias technines priemones (žvejybos įrankių charakteristikų modifikavimą) ir kontrolės priemones. (16)Rytinės Atlanto dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių BLSK turėtų būti nustatomi pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2016/1627 nustatytas taisykles. (17)remdamasi atlantinių silkių išteklių į vakarus nuo Škotijos lyginamąja analize ICES pateikė rekomendacijas dėl atlantinių silkių sudėtinių išteklių 6a, 7b ir 7c kvadratuose (į vakarus nuo Škotijos ir į vakarus nuo Airijos). Šios rekomendacijos apima du atskirus BLSK (vienas skirtas 6aS, 7b ir 7c, kitas – 5b, 6b ir 6aN kvadratams). ICES manymu, reikia parengti tų išteklių atkūrimo planą. Kadangi, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, šiaurinių išteklių valdymo planas negali būti taikomas sudėtiniams ištekliams ir nėra įmanoma tų dviejų rūšių išteklių žvejybos galimybių nustatyti atskirai, turėtų būti nustatomas BLSK, kad būtų galima sužvejoti ribotą laimikį pagal komerciniu pagrindu vykdomą mokslinių duomenų rinkimo programą; (18)2018 m. gruodžio 17 d. ICES paskelbė mokslinę rekomendaciją dėl tarprajoninio lankstumo priemonės taikymo paprastųjų stauridžių (Trachurus spp.) laimikiui ICES 8c ir 9a kvadratuose. ICES nuomone, šių dviejų išteklių laimikiui taikomas tarprajoninis lankstumas neturėtų viršyti Fp.05 mirtingumą dėl žvejybos atitinkančio laimikio ir nustatyto BLSK skirtumo. Be to, BLSK negali būti perkeltas ištekliams, kurių neršiančių žuvų biomasė nesiekia ribinio atskaitos taško (Blim). Atsižvelgiant į mokslinėje rekomendacijoje išdėstytas sąlygas, paprastųjų stauridžių laimikiui ICES 9 parajonyje ir 8c kvadrate 2019 m. taikomas tarprajoninis lankstumas (specialioji sąlyga) turėtų būti 10 %. (19)tais atvejais, kai apie išteklius trūksta duomenų arba jie nėra patikimi ir išteklių dydžio apskaičiuoti neįmanoma, valdymo priemonės ir BLSK turėtų būti grindžiami žuvininkystės valdymui taikomu Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnio 1 dalies 8 punkte apibrėžtu atsargumo principu, kartu atsižvelgiant į konkretiems ištekliams būdingus veiksnius, įskaitant visų pirma turimą informaciją apie išteklių būklės kaitos tendencijas ir mišriosios žvejybos aspektus;

(20)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant to reglamento 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl prevencinio BLSK ir mokslinėmis rekomendacijomis pagrįsto BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, to reglamento 3 arba 4 straipsnis netaikomas. 2014 m. visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti dar vienas metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris kliudytų taikyti racionalaus ir atsakingo jūrų biologinių išteklių naudojimo principą, trukdytų siekti BŽP tikslų ir darytų neigiamą poveikį biologinei išteklių būklei, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (21)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytos metų sandūros lankstumo priemonės neturėtų būti taikomos tais atvejais, kai jų taikymas trukdytų pasiekti BŽP tikslus, ypač dėl išteklių, kurių neršiančių žuvų biomasė nesiekia Blim. (22)tuo atveju, kai su ištekliumi siejamas BLSK skiriamas tik vienai valstybei narei, tikslinga tą valstybę narę pagal Sutarties 2 straipsnio 1 dalį įgalioti nustatyti tą BLSK. Reikėtų numatyti nuostatas, kuriomis būtų užtikrinta, kad nustatydama tą BLSK atitinkama valstybė narė visapusiškai laikytųsi BŽP principų bei taisyklių; (23)būtina nustatyti 2020 m. žvejybos pastangų viršutines ribas pagal Reglamento (ES) 2016/1627 5, 6, 7 bei 9 straipsnius ir I priedą; (24)siekiant užtikrinti sąlygas pasinaudoti visomis žvejybos galimybėmis, tikslinga leisti lanksčiai įgyvendinti susitarimus dėl tam tikrų BLSK rajonų, kai jie susiję su tos pačios biologinės rūšies ištekliais; (25)netgi ribota tam tikrų rūšių žuvų, pavyzdžiui, tam tikrų rūšių ryklių, žvejybos veikla galėtų kelti rimtą pavojų jų išsaugojimui. Todėl tokių rūšių žuvų žvejybos galimybės turėtų būti visapusiškai ribojamos nustatant bendrą draudimą žvejoti tų rūšių žuvis; (26)2017 m. spalio 23–28 d. Maniloje vykusiame 12-ajame Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvencijos Šalių konferencijos susitikime į Konvencijos I ir II priedėliuose pateiktus saugomų rūšių sąrašus buvo įtrauktos kelios papildomos rūšys. Todėl tikslinga numatyti tų rūšių apsaugą, kurios turi paisyti visuose vandenyse žvejojantys Sąjungos žvejybos laivai ir Sąjungos vandenyse žvejojantys ne Sąjungos žvejybos laivai; (27)šiame reglamente nustatytomis Sąjungos žvejybos laivams skirtomis žvejybos galimybėmis naudojamasi pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, ypač to reglamento 33 ir 34 straipsnius, susijusius su laimikio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą teikimu. Todėl būtina nurodyti kodus, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos Komisijai duomenis apie iškraunamus išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, žuvų kiekius; (28)atsižvelgiant į ICES rekomendacijas, tikslinga toliau taikyti specialią sistemą, pagal kurią ICES 2a ir 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse valdomi paprastųjų tobių ištekliai ir susijusi priegauda. Atsižvelgiant į tai, kad ICES mokslinių rekomendacijų laukiama tik 2020 m. vasario mėn., tiems ištekliams, kol tos rekomendacijos bus pateiktos, tikslinga laikinai nustatyti nulinius BLSK ir kvotas; (29)laikydamasi su Norvegija ir Farerų salomis sudarytuose susitarimuose arba protokoluose dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Sąjunga konsultavosi su tomis partnerėmis dėl žvejybos teisių. Laikydamasis su Grenlandija sudarytame susitarime ir protokole dėl žvejybos srities santykių numatytos tvarkos, Jungtinis komitetas nustatė 2020 m. Sąjungai skirtas žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybes. Todėl būtina tas žvejybos galimybes įtraukti į šį reglamentą; (30)2019 m. metiniame susitikime Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisija (NEAFC) patvirtino dviejų paprastųjų jūrinių ešerių išteklių Irmingerio jūroje išsaugojimo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (31)2019 m. metiniame susitikime Tarptautinė Atlanto tunų apsaugos komisija (ICCAT) susitarė, kad 2018 m. ir 2019 m. Sąjunga gali paskirstyti nepaskirstytus paprastųjų tunų išteklius 2019 ir 2020 metams, visų pirma atsižvelgiant į pakrantės besivystančių ICCAT susitariančiųjų šalių ir bendradarbiaujančių susitariančiosiomis šalimis nesančių šalių, subjektų ar žvejybos organizacijų poreikius smulkiosios žvejybos srityje. Dėl to paskirstymo susitarta tarp sesijų surengtame ICCAT 2 komisijos posėdyje (2018 m. kovo mėn., Madridas), remiantis Sąjungos paskirstymo klausimu iš valstybių narių, visų pirma Graikijos, Ispanijos ir Portugalijos, gauta informacija. Tuo pagrindu Sąjungai suteiktos konkrečios laimikio galimybės – 87 tonos 2019 metams ir 100 tonų 2020 metams; tam tikruose Sąjungos regionuose jas galės taikyti Sąjungos smulkiosios žvejybos laivynai. Tokį naujų žvejybos galimybių paskirstymą ICCAT patvirtino 2018 m. metiniame susitikime, todėl svarbu nustatyti tų papildomų žvejybos galimybių paskirstymo raktą; [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (32)ICCAT rekomendacija Nr. 16-05 dėl Viduržemio jūros paprastųjų durklažuvių BLSK sumažinimo 2019 m. turėtų būti įgyvendinta Sąjungos teisės aktais. Kaip ir rytinės Atlanto vandenyno dalies bei Viduržemio jūros paprastųjų tunų išteklių atveju, tikslinga, kad visų kitų ICCAT valdomų išteklių mėgėjų žvejybai taip pat būtų taikomi ICCAT priimti laimikio limitai. Be to, didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams, kurių ilgis yra ne mažesnis kaip 20 metrų, turėtų būti taikomi ICCAT rekomendacijoje Nr. 15-01 priimti pajėgumo apribojimai. [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (33)2019 m. metiniame susitikime Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos (CCAMLR) šalys patvirtino 2019 m. gruodžio 1 d.–2020 m. lapkričio 30 d. laikotarpio tikslinių ir priegaudos rūšių laimikio limitus. Nustatant 2020 m. žvejybos galimybes turėtų būti atsižvelgta į kvotų panaudojimą 2019 m.; [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (34)2018 m. metiniame susitikime Indijos vandenyno tunų komisija (IOTC) patvirtino naujus gelsvauodegių tunų (Thunnus albacares) laimikio limitus, kurie nedaro poveikio Sąjungos laimikio limitams IOTC. Ji taip pat sumažino galimybes naudoti žuvų suburiamuosius įrenginius (ŽSĮ) ir naudotis aprūpinimo laivais. Šios nuostatos nebuvo persvarstytos 2020 m. metiniame susitikime ir todėl turėtų būti toliau įgyvendinamos Sąjungos teisės aktais; [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (35)Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos (toliau – SPRFMO) metinis susitikimas įvyks 2020 m. vasario 14–18 d. Dabartinės SPRFMO konvencijos rajone taikomos priemonės turėtų likti laikinai galioti iki to metinio susitikimo; (36)Amerikos tropinių tunų komisija (toliau – IATTC) 2017 m. metiniame susitikime priėmė gelsvauodegių tunų, didžiaakių tunų ir dryžųjų tunų išteklių apsaugos 2018–2020 m. laikotarpiu priemonę. Ji nebuvo persvarstyta 2019 m. metiniame susitikime ir todėl turėtų būti toliau įgyvendinama Sąjungos teisės aktais; [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (37)2019 m. metiniame susitikime Australinių tunų apsaugos komisija (CCSBT) patvirtino 2018–2020 m. australinių tunų BLSK, priimtus 2016 m. metiniame susitikime. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (38)2019 m. metiniame susitikime Žvejybos pietryčių Atlante organizacija (SEAFO) patvirtino jos kompetencijai priklausančių pagrindinių rūšių BLSK. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (39)2019 m. metiniame susitikime Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisija (toliau – WCPFC) patvirtino išsaugojimo ir valdymo priemones. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo];

(40)2019 m. 41-ame metiniame susitikime Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacija (NAFO) patvirtino 2020 m. tam tikrų išteklių žvejybos NAFO konvencijos rajono 1–4 parajoniuose galimybes. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais; (41)2019 m. vykusiame 6-ajame Susitarimo dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje (SIOFA) šalių susitikime priimtos išteklių, kuriems taikomas tas susitarimas, išsaugojimo ir valdymo priemonės. Tos priemonės turėtų būti įgyvendintos Sąjungos teisės aktais. (42)kai kurias tarptautines priemones, kuriomis nustatomos arba ribojamos Sąjungos žvejybos galimybės, atitinkamos regioninės žvejybos valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) priima metų pabaigoje ir jos pradedamos taikyti prieš įsigaliojant šiam reglamentui. Todėl būtina, kad Sąjungos teisės aktų nuostatos, kuriomis įgyvendinamos šios priemonės, būtų taikomos atgaline data. Visų pirma, kadangi CCAMLR konvencijos rajone žvejybos sezonas trunka nuo gruodžio 1 d. iki lapkričio 30 d. ir todėl tam tikros žvejybos CCAMLR rajone galimybės ar draudimai yra nustatyti laikotarpiui, kuris prasideda 2019 m. gruodžio 1 d., tikslinga, kad atitinkamos šio reglamento nuostatos būtų taikomos nuo tos dienos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisėtų lūkesčių principui, kadangi CCAMLR konvencijos nariams draudžiama be leidimo žvejoti CCAMLR konvencijos rajone; [ši konstatuojamoji dalis ir joje išdėstyta priemonė bus peržiūrėta po metinio susitikimo]; (43)kalbant apie snieginių krabų išteklių aplink Svalbardo rajoną žvejybos galimybes paminėtina, kad 1920 m. Paryžiaus sutartimi visoms tos sutarties šalims suteikiama vienoda ir nediskriminacinė galimybė naudotis ištekliais, be kita ko, kiek tai susiję su žvejyba. Sąjungos nuomonė apie tą galimybę žvejoti snieginius krabus kontinentiniame šelfe aplink Svalbardą išdėstyta dviejose – 2016 m. spalio 25 d. ir 2017 m. vasario 24 d. – verbalinėse notose Norvegijai. Siekiant užtikrinti, kad snieginių krabų išteklių naudojimas Svalbardo rajone atitiktų tokio nediskriminacinio valdymo taisykles, kurias gali nustatyti Norvegija, kuri turi suverenias teises į tą rajoną ir kurios jurisdikcijai jis priklauso pagal minėtoje sutartyje nustatytus apribojimus, tikslinga nustatyti laivų, kuriems leidžiama vykdyti tokią žvejybą, skaičių. Tokios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos tik 2020 m. Primenama, kad Sąjungoje už taikytinos teisės laikymosi užtikrinimą visų pirma yra atsakingos vėliavos valstybės narės; (44)remiantis Venesuelos Bolivaro Respublikai skirta Sąjungos deklaracija dėl žvejybos galimybių Sąjungos vandenyse suteikimo su Venesuelos Bolivaro Respublikos vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams prie Prancūzijos Gvianos priekrantės vandenų esančioje išskirtinėje ekonominėje zonoje, būtina nustatyti Venesuelai skirtas rifinių ešerių žvejybos Sąjungos vandenyse galimybes; (45)atsižvelgiant į tai, kad tam tikros nuostatos turi būti taikomos nepertraukiamai, ir siekiant išvengti teisinio netikrumo laikotarpiu nuo 2020 m. pabaigos iki reglamento, kuriuo nustatomos 2021 m. žvejybos galimybės, įsigaliojimo dienos, tikslinga, kad šiame reglamente išdėstytos nuostatos dėl draudimų ir žvejybos draudimo laikotarpių, būtų toliau taikomos 2021 m. pradžioje tol, kol įsigalios reglamentas, kuriuo nustatomos 2021 m. žvejybos galimybės; (46)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai leisti pagal kilovatdienių sistemą valdyti paskirtas žvejybos pastangas atskiroms valstybėms narėms. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (47)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai suteikti papildomų dienų jūroje už visam laikui nutrauktą žvejybos veiklą ir už išplėstą mokslinio stebėjimo aprėptį, taip pat įgaliojimai nustatyti lentelinių skaičiuoklių, skirtų informacijai apie vieno žvejybos laivo dienų jūroje perleidimą kitam žvejybos laivui, plaukiojančiam su tos pačios valstybės narės vėliava, rinkti ir perduoti, formatus; Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (48)siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimą Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d., išskyrus nuostatas dėl žvejybos pastangų apribojimų, kurios turėtų būti taikomos nuo 2020 m. vasario 1 d., taip pat tam tikras nuostatas dėl atskirų regionų, kurioms turėtų būti nustatoma konkreti taikymo pradžios data. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas; (49)žvejybos galimybės turėtų būti naudojamos visapusiškai laikantis Sąjungos teisės, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis

Dalykas 1.Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Sąjungos vandenyse žvejojantiems laivams ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams. 2.1 dalyje nurodytos žvejybos galimybės apima: a)2020 m. laimikio limitus ir, jei nurodyta šiame reglamente, 2021 m. laimikio limitus; b)žvejybos pastangų apribojimus 2020 m. vasario 1 d.–2021 m. sausio 31 d. laikotarpiu, išskyrus atvejus, kai 27 ir 28 straipsniuose nustatytiems žvejybos pastangų apribojimams ir žvejybos naudojant žuvų suburiamuosius įrenginius (ŽSĮ) pastangų apribojimams nustatyti kiti taikymo 2020 metais laikotarpiai; c)2019 m. gruodžio 1 d.–2020 m. lapkričio 30 d. laikotarpiu taikomas tam tikrų žuvų išteklių žvejybos CCAMLR konvencijos rajone galimybes; d)tam tikrų žuvų išteklių žvejybos 30 straipsnyje nustatytame IATTC konvencijos rajone galimybes tame straipsnyje nurodytais 2019 m. ir 2020 m. laikotarpiais.

2 straipsnis

Taikymo sritis 1.Šis reglamentas taikomas šiems laivams: a)Sąjungos žvejybos laivams; b)trečiųjų valstybių laivams Sąjungos vandenyse. 2.Šis reglamentas taip pat taikomas mėgėjų žvejybai, jei ji aiškiai minima atitinkamose nuostatose. 3 straipsnis

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys nustatytos Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys: a)trečiosios valstybės laivas – su trečiosios valstybės vėliava plaukiojantis ir trečiojoje valstybėje registruotas žvejybos laivas; b)mėgėjų žvejyba – neverslinės jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla, pavyzdžiui, poilsio, turizmo arba sporto tikslais; c)tarptautiniai vandenys – vandenys, į kuriuos nė viena valstybė neturi suverenių teisių ir kurie nepriklauso nė vienos valstybės jurisdikcijai; d)bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK): i)žvejybos, kuriai taikoma Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 4–7 dalyse nurodyta įpareigojimo iškrauti laimikį išimtis, atveju – kiekvienų išteklių žuvų kiekis, kurį galima iškrauti kiekvienais metais; ii)visos kitos žvejybos atveju – kiekvienų išteklių žuvų kiekis, kurį galima sužvejoti kiekvienais metais; e)kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirta BLSK dalis; f)analitiniai įvertinimai – kiekybiniai konkrečių išteklių kitimo tendencijų įvertinimai remiantis išteklių biologijos ir išteklių naudojimo duomenimis, kurie atlikus mokslinę peržiūrą pripažinti pakankamai kokybiškais, kad jais remiantis būtų galima teikti mokslines rekomendacijas dėl su būsimais laimikiais susijusių galimybių; g)tinklo akių dydis – žvejybos tinklo akių dydis, apibrėžtas Reglamento (ES) 2019/1241 6 straipsnio 27 punkte; h)Sąjungos žvejybos laivyno registras – pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 24 straipsnio 3 dalį Komisijos sudarytas registras; i)žvejybos žurnalas – Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 14 straipsnyje nurodytas žurnalas. 4 straipsnis

Žvejybos zonos Šiame reglamente nurodytų žvejybos zonų apibrėžtys:

a)ICES (Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos) zonos – geografiniai rajonai, apibrėžti Reglamento (EB) Nr. 218/2009 III priede; b)Skagerako sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą vakaruose žymi linija nuo Hanstholmo švyturio iki Lindesnės švyturio, o pietuose – linija nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir nuo to taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško; c)Kategato sąsiauris – geografinis rajonas, kurio ribą šiaurėje žymi linija nuo Skageno švyturio iki Tistlarnos švyturio ir nuo to taško iki artimiausio Švedijos pakrantės taško, o pietuose – linija nuo Haseniorės iki Gnibeno kyšulio, nuo Korshagės iki Spodsbjergo ir nuo Gilbjergo kyšulio iki Kuleno; d)ICES 7 parajonio 16 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –53°30′ šiaurės platumos 15°00′ vakarų ilgumos, –53°30′ šiaurės platumos 11°00′ vakarų ilgumos, –51°30′ šiaurės platumos 11°00′ vakarų ilgumos, –51°30′ šiaurės platumos 13°00′ vakarų ilgumos, –51°00′ šiaurės platumos 13°00′ vakarų ilgumos, –51°00′ šiaurės platumos 15°00′ vakarų ilgumos; e)ICES 8c kvadrato 25 funkcinis vienetas – geografinis jūros rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –43°00′ šiaurės platumos 9°00′ vakarų ilgumos, –43°00′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –43°30′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –43°30′ šiaurės platumos 9°00′ vakarų ilgumos, –44°00′ šiaurės platumos 9°00′ vakarų ilgumos, –44°00′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos, –43°30′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos, f)ICES 9a kvadrato 26 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –43°00′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos,

–43°00′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –42°00′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –42°00′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos; g)ICES 9a kvadrato 27 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –42°00′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos, –42°00′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –38°30′ šiaurės platumos 10°00′ vakarų ilgumos, –38°30′ šiaurės platumos 9°00′ vakarų ilgumos, –40°00′ šiaurės platumos 9°00′ vakarų ilgumos, –40°00′ šiaurės platumos 8°00′ vakarų ilgumos; h)ICES 9a kvadrato 30 funkcinis vienetas – geografinis rajonas, priklausantis Ispanijos jurisdikcijai Kadiso įlankoje ir gretimuose 9a kvadrato vandenyse; i)ICES 8c kvadrato 31 funkcinis vienetas – geografinis jūros rajonas, apibrėžtas loksodromomis, kuriomis paeiliui sujungiami šie taškai: –43°30′ šiaurės platumos 6°00′ vakarų ilgumos, –44°00′ šiaurės platumos 6°00′ vakarų ilgumos, –44°00′ šiaurės platumos 2°00′ vakarų ilgumos, –43°30′ šiaurės platumos 2°00′ vakarų ilgumos, j)Kadiso įlanka – ICES 9a kvadrato geografinis rajonas į rytus nuo 7° 23′ 48″ vakarų ilgumos; k)CCAMLR (Antarkties jūrų gyvųjų išteklių apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarybos reglamento (EB) Nr. 601/2004 2 straipsnio a punkte; l)CECAF (Žvejybos rytų vidurio Atlante komiteto) rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 216/2009 II priede; m)IATTC (Amerikos tropinių tunų komisijos) konvencijos rajonas yra geografinis rajonas, apibrėžtas 1949 m. Jungtinių Amerikos Valstijų ir Kosta Rikos Respublikos konvencija sudarytoje Konvencijoje dėl Amerikos tropinių tunų komisijos stiprinimo;

n)ICCAT (Tarptautinės Atlanto tunų apsaugos komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Tarptautinėje konvencijoje dėl Atlanto tunų apsaugos; o)IOTC (Indijos vandenyno tunų komisijos) kompetencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime įsteigti Indijos vandenyno tunų komisiją; p)NAFO (Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos) rajonai – geografiniai rajonai, apibrėžti Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 217/2009 III priede; q)SEAFO (Žvejybos pietryčių Atlante organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl žuvininkystės išteklių apsaugos ir valdymo pietryčių Atlanto vandenyne; r)SIOFA susitarimo rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Susitarime dėl žvejybos pietinėje Indijos vandenyno dalyje; s)SPRFMO (Regioninės žvejybos pietų Ramiajame vandenyne valdymo organizacijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl pietų Ramiojo vandenyno atviros jūros žuvininkystės išteklių išsaugojimo ir valdymo; t)WCPFC (Vakarų ir vidurio Ramiojo vandenyno žuvininkystės komisijos) konvencijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžtas Konvencijoje dėl toli migruojančių žuvų išteklių apsaugos ir valdymo vakarinėje ir centrinėje Ramiojo vandenyno dalyse; u)Beringo jūros tarptautiniai vandenys – Beringo jūros tarptautinių vandenų geografinis rajonas, esantis už 200 jūrmylių nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojamas Beringo jūros pakrantės valstybių teritorinės jūros plotis; v)IATTC ir WCPFC bendros jurisdikcijos rajonas – geografinis rajonas, apibrėžiamas šiomis ribomis: –150º vakarų ilgumos, –130º vakarų ilgumos, –4º pietų platumos, –50º pietų platumos. II ANTRAŠTINĖ DALIS

SĄJUNGOS ŽVEJYBOS LAIVŲ ŽVEJYBOS GALIMYBĖS I skyrius

Bendrosios nuostatos 5 straipsnis

BLSK ir jų paskirstymas 1.Sąjungos vandenyse arba kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams taikomi BLSK, jų paskirstymas valstybėms narėms ir su jais funkciškai susietos sąlygos, jei tokių yra, nustatyti I priede. 2.Sąjungos žvejybos laivams leidžiama sužvejoti laimikį, neviršijant šio reglamento I priede nurodytų BLSK, Farerų Salų, Grenlandijos ir Norvegijos žvejybos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ir žvejybos zonoje aplink Jano Majeno salą, laikantis šio reglamento 16 straipsnyje ir III priede, taip pat Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/2403 ir jo įgyvendinimo nuostatose nustatytų sąlygų. 6 straipsnis

Valstybių narių nustatytini BLSK 1.Tam tikrų žuvų išteklių BLSK nustato atitinkama valstybė narė. Tie ištekliai nurodyti I priede.

2.Valstybių narių nustatytini BLSK: a)turi atitikti BŽP principus ir taisykles, ypač tausaus išteklių naudojimo principą, ir b)jais turėtų būti užtikrinta, kad: i)jei yra analitinių įvertinimų, 2020 m. ir vėliau naudojant išteklius būtų išlaikyta kuo didesnė didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio tikimybė arba ii)jei analitinių įvertinimų nėra arba jie yra neišsamūs, ištekliai būtų naudojami vadovaujantis žuvininkystės valdymui taikomu atsargumo principu. 3.Ne vėliau kaip 2020 m. kovo 15 d. kiekviena atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia šią informaciją: a)patvirtintus BLSK; b)atitinkamos valstybės narės surinktus ir įvertintus duomenis, kuriais grindžiami patvirtinti BLSK; c)išsamius duomenis, įrodančius, kad patvirtinti BLSK atitinka 2 dalį. 7 straipsnis

Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos 1.Laimikis, kuriam netaikomas Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnyje nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, laikomas laive arba iškraunamas tik tuo atveju, jeigu: a)jį sužvejojo su kvotą turinčios valstybės narės vėliava plaukiojantys laivai ir ta kvota nėra išnaudota arba b)tai yra dalis Sąjungos kvotos, kuri nebuvo paskirstyta kvotomis valstybėms narėms, ir ta Sąjungos kvota nėra išnaudota. 2.Netikslinių rūšių ištekliai, kurie atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, yra nustatyti šio reglamento I priede, kad jiems būtų galima taikyti nuostatą, kuria leidžiama nukrypti nuo tame straipsnyje numatyto įpareigojimo laimikį įskaičiuoti į atitinkamas kvotas. [8 straipsnis

Neišvengiamos priegaudos BLSK kvotų mainų mechanizmas,

susijęs su įpareigojimo iškrauti laimikį nustatymu 1.Siekiant atsižvelgti į tai, kad nustatytas įpareigojimas iškrauti laimikį, ir nustatyti kvotas valstybėms narėms, kurios neturi tam tikrų išteklių neišvengiamos priegaudos kvotos, šiame straipsnyje nustatytas kvotų mainų mechanizmas taikomas IA priede nurodytiems BLSK. 2.2019 m. sausio 1 d. pradėsiančiam veikti kvotų mainų rezervui skiriama 6 % kiekvienai valstybei narei priskirtos kiekvienos šių žuvų išteklių BLSK kvotos: atlantinių menkių – Keltų jūroje, atlantinių menkių – į vakarus nuo Škotijos, paprastųjų merlangų – Airijos jūroje ir jūrinių plekšnių – ICES 7h, 7j ir 7k kvadratuose, taip pat 3 % kiekvienai valstybei narei priskirtos kiekvienos į vakarus nuo Škotijos esančių paprastųjų merlangų BLSK kvotos. Kvotos neturinčios valstybės narės turi išimtinę galimybę naudotis kvotų rezervu iki 2019 m. kovo 31 d. 3.Iš rezervo paimtais kiekiais negali būti keičiamasi ir jie negali būti perkeliami į kitus metus. Po 2019 m. kovo 31 d. nepanaudoti kiekiai turi būti grąžinti toms valstybėms narėms, kurios iš pradžių prisidėjo prie kvotų mainų rezervo. 4.Pageidautina, kad mainais suteikiamos kvotos būtų imamos iš BLSK, nustatyto kiekvienai prie rezervo prisidėjusiai valstybei narei, sąrašo, kaip išvardyta IA priedo priedėlyje. 5.Tos kvotos turi būti prilyginamos komercinės vertės, nustatomos taikant rinkos keitimo kursą arba kitus abipusiai priimtinus keitimo kursus. Tuo atveju, kai alternatyvų nėra, naudojama prilyginama ekonominė vertė, nustatoma pagal vidutines praėjusių metų Sąjungos kainas, kurias nurodo Europos žvejybos ir akvakultūros produktų rinkos observatorija.

6.Tais atvejais, kai valstybės narės, naudodamosi pirmiau apibūdintu mechanizmu, negali padengti neišvengiamos priegaudos panašiu mastu, jos stengiasi susitarti dėl kvotų mainų pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį, užtikrindamos, kad kvotos, kuriomis keičiamasi, būtų prilyginamos komercinės vertės. Straipsnis bus peržiūrėtas įvertinus priegaudos BLSK.] 9 straipsnis

Žvejybos pastangų apribojimai ICES 7e kvadrate 1.1 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytais laikotarpiais galiojantys su IIA priede išdėstytu europinių jūrų liežuvių išteklių valdymu ICES 7e kvadrate susijusių teisių ir įpareigojimų techniniai aspektai yra nustatyti IIA priede. 2.Valstybei narei pateiktus prašymą pagal IIA priedo 7.4 punktą, Komisija įgyvendinimo aktu gali jai prie IIA priedo 5 punkte nurodyto dienų jūroje skaičiaus pridėti papildomų dienų, kuriomis valstybė narė gali leisti su savo vėliava plaukiojančiam laivui būti ICES 7e kvadrate, kai jame yra reglamentuojamas žvejybos įrankis. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 3.Komisija įgyvendinimo aktu prašymą pateikusiai valstybei narei prie IIA priedo 5 punkte nurodyto dienų skaičiaus 2020 m. vasario 1 d.–2021 m. sausio 31 d. laikotarpiu gali pridėti ne daugiau kaip tris papildomas dienas, kuriomis laivas gali būti ICES 7e kvadrate pagal išplėstos aprėpties mokslinio stebėjimo programą, kaip nurodyta IIA priedo 8.1 punkte. Tos dienos pridedamos remiantis valstybės narės pagal IIA priedo 8.3 punktą pateiktu aprašymu ir pasikonsultavus su ŽMTEK. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 50 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. [10 straipsnis

Paprastųjų vilkešerių žvejybai taikomos priemonės 1.Sąjungos žvejybos laivams, taip pat vykdant verslinę žvejybą nuo kranto, draudžiama žvejoti paprastuosius vilkešerius ICES 4b ir 4c kvadratuose, taip pat ICES 7 parajonyje. Draudžiama laikyti laive, perkrauti, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius. 2.Nukrypstant nuo 1 dalies, 2020 m. sausio mėn. ir nuo 2020 m. balandžio 1 d. iki gruodžio 31 d. ICES, 4b, 4c, 7d, 7e, 7f bei 7h kvadratuose ir ICES 7a ir 7g kvadratų vandenyse, esančiuose arčiau kaip 12 jūrmylių atstumu nuo Jungtinės Karalystės bazinės linijos, Sąjungos žvejybos laivai gali žvejoti, laikyti laive, perkrauti, perkelti arba iškrauti tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius, kurie buvo sužvejoti toliau nurodytais žvejybos įrankiais ir laikantis šių apribojimų: a)naudojant demersinius tralus, neišvengiamos priegaudos dydis neviršija pm kilogramų per du mėnesius ir pm % bendro bet kurią dieną laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio; b)naudojant traukiamuosius tinklus, neišvengiamos priegaudos dydis neviršija pm kilogramų per mėnesį ir pm % bendro bet kurią dieną laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio; c)naudojant žvejybos įrankius su kabliukais ir ūdas, neviršijama pm tonų per metus vienam laivui; d)naudojant statomuosius žiauninius tinklus, neišvengiamos priegaudos dydis neviršija pm tonos vienam laivui per metus. Pirmoje pastraipoje išdėstytos nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos Sąjungos žvejybos laivams, kurie 2015 m. liepos 1 d.–2016 m. rugsėjo 30 d. laikotarpiu užregistravo paprastųjų vilkešerių kiekius, sužvejotus: c punkto atveju naudojant kabliukus ir ūdas, o d punkto atveju naudojant statomuosius žiauninius tinklus. Pakeitus Sąjungos žvejybos laivą kitu, valstybės narės gali leisti taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą kitam žvejybos laivui su sąlyga, kad nepadidės Sąjungos žvejybos laivų, kuriems taikoma ši nukrypti leidžianti nuostata, skaičius ir bendri žvejybos pajėgumai. 3.2 dalyje nustatyti laimikio limitai kitiems laivams neperduodami, o tais atvejais, kai taikomas mėnesio limitas, neperkeliama į kitą mėnesį. Sąjungos žvejybos laivams, kurie per vieną kalendorinį mėnesį naudoja daugiau negu vieną žvejybos įrankį, kiekvienam įrankiui taikomas mažiausias 2 dalyje nustatytas laimikio limitas. Pasibaigus kiekvienam mėnesiui, valstybės narės ne vėliau kaip per 15 dienų Komisijai pateikia visų kiekvienos rūšies naudotu žvejybos įrankiu sužvejotų paprastųjų vilkešerių laimikių ataskaitą. 4.Vykdant mėgėjų žvejybą, įskaitant žvejybą nuo kranto, ICES 4b, 4c, 6a ir 7a–k kvadratuose: a)2020 m. sausio 1 d.–kovo 31 d. ir lapkričio 1 d.–gruodžio 31 d. paprastuosius vilkešerius leidžiama žvejoti tik meškerėmis arba rankinėmis ūdomis su sąlyga, kad jie bus iš karto paleisti. Šiuo laikotarpiu tame rajone sužvejotus paprastuosius vilkešerius draudžiama laikyti laive, perkelti, perkrauti arba iškrauti; b)2020 m. balandžio 1 d.–spalio 31 d. vienam žvejui leidžiama tik meškere arba rankine ūda sužvejoti ir pasilikti ne daugiau kaip pm paprastųjų vilkešerių per dieną. Pasilikti galima ne mažesnius kaip 42 cm paprastuosius vilkešerius. 5.Vykdant mėgėjų žvejybą ICES 8a ir 8b kvadratuose vienam žvejui leidžiama sužvejoti – tik meškere arba rankine ūda – ir pasilikti ne daugiau kaip pm paprastųjų vilkešerių per dieną. Pasilikti galima ne mažesnius kaip 42 cm paprastuosius vilkešerius.

Priemonės bus peržiūrėtos paskelbus mokslines rekomendacijas.] [11 straipsnis

Europinių upinių ungurių žvejybai ICES rajono Sąjungos vandenyse taikomos priemonės Draudžiama bet kokia europinių upinių ungurių tikslinė, atsitiktinė ir mėgėjų žvejyba ICES rajono Sąjungos vandenyse ir sūrokuose vandenyse, pavyzdžiui, žiotyse, pakrančių lagūnose ir tarpiniuose vandenyse, trijų mėnesių ištisiniu laikotarpiu, kurį turi nustatyti kiekviena atitinkama valstybė narė tarp 2020 m. rugpjūčio 1 d. ir 2021 m. vasario 29 d. Ne vėliau kaip 2020 m. birželio 1 d. valstybės narės praneša Komisijai apie nustatytą laikotarpį. Priemonės bus peržiūrėtos paskelbus mokslines rekomendacijas.] 12 straipsnis

Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos 1.Šiuo reglamentu žvejybos galimybės paskirstomos valstybėms narėms nedarant poveikio: a)pasikeitimui žvejybos galimybėms pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; b)išskaitymui ir perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; c)žvejybos galimybių perskirstymui pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/2403 12 ir 47 straipsnius; d)papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; e)neišnaudotiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; f)išskaitymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105, 106 ir 107 straipsnius; g)kvotų perleidimui arba keitimuisi jomis pagal šio reglamento 17 straipsnį. 2.Siekiant užtikrinti Reglamente (EB) Nr. 847/96 numatytą metų sandūros BLSK ir kvotų valdymą, šio reglamento I priede nurodomi ištekliai, kuriems taikomi atsargumo principu pagrįsti arba analitiniu įvertinimu pagrįsti BLSK. 3.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas atsargumo principu pagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 4.Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 13 straipsnis

Atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų ištekliams Keltų jūroje taikomos taisomosios priemonės 1. Sąjungos laivams, žvejojantiems dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais ICES 7f–7k kvadratuose ir ICES 7e kvadrato rajone, esančiame į vakarus nuo 5° vakarų ilgumos, taikomos šios priemonės: a) 2020 m. vasario 1 d.–kovo 15 d. tiems laivams žvejoti tame rajone draudžiama; b) jei Sąjungos laivui skirta atlantinių menkių žvejybos tame rajone galimybių, ne mažiau kaip 20 % jo veiklos jūroje turi būti stebima arba jis privalo turėti veikiančią vaizdo stebėjimo sistemą (CCTV), atitinkančią Reglamento 2019/1241 23 straipsnio 5 dalyje nurodytas nuostatas.

2. 1 dalyje nustatytos priemonės netaikomos Sąjungos laivams, kurie gali būti priskirti vienai iš šių kategorijų: a)laivai, kurių ne mažiau kaip 55 % laimikio sudaro paprastieji merlangai; b)laivai, kurių ne mažiau kaip 55 % laimikio bendrai sudaro velniažuvinės, europinės jūrinės lydekos ir megrimai; c)Sąjungos laivai, naudojantys tralą, kurio maišo akys ne mažesnės kaip 120 mm, o apatinė pavara nuo gruntropo nutolusi ne mažiau kaip 1 m.; d)Sąjungos laivai, kuriuose yra tik vienas reglamentuojamas didelio selektyvumo žvejybos įrankis, kurio techninės savybės, ŽMETK įvertintais mokslinio tyrimo duomenimis, leidžia sužvejotų atlantinių menkių kiekį sumažinti iki mažiau kaip 1 % laimikio. 3. Sąjungos žvejybos laivai, žvejojantys dugniniais tralais ir traukiamaisiais tinklais ICES 7f–7k kvadratuose ir ICES 7e kvadrato rajone, esančiame į vakarus nuo 5° vakarų ilgumos, kurių ne mažiau kaip 55 % laimikio sudaro paprastieji merlangai arba bendrai velniažuvinės, europinės jūrinės lydekos ir megrimai, naudoja ne mažesnių kaip 100 mm akių tralo maišą. 4. Šis straipsnis netaikomas Sąjungos laivams, kurių ne mažiau kaip 30 % laimikio sudaro norveginiai omarai. 14 straipsnis

Draudžiamos žvejoti rūšys 1.Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti šių rūšių žuvis: a)žvaigždėtąsias rajas (Amblyraja radiata) ICES 2a, 3a bei 7d kvadratų ir ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse; b)pilkuosius trumpadyglius ryklius (Centrophorus squamosus) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; c)portugalinius baltaakius dygliaryklius (Centroscymnus coelolepis) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; d)šokoladinius dygliaryklius (Dalatias licha) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; e)paprastuosius ilgasnukius dygliaryklius (Deania calcea) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; f)švelniąsias rajas (Dipturus batis) ir susijusių rūšių grupės žuvis (Dipturus cf. flossada ir Dipturus cf. intermedia) ICES 2a kvadrato ir ICES 3, 4, 6, 7, 8, 9 bei 10 parajonių Sąjungos vandenyse; g)didžiuosius juoduosius dygliaryklius (Etmopterus princeps) ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; h)paprastuosius sriubinius ryklius (Galeorhinus galeus), žvejojamus ūdomis ICES 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse, taip pat ICES 1, 5, 6, 7, 8, 12 ir 14 parajonių Sąjungos ir tarptautiniuose vandenyse; i)atlantinius silkiaryklius (Lamna nasus) visuose vandenyse; j)dygiąsias rajas (Raja clavata) ICES 3a kvadrato Sąjungos vandenyse; k)marmurines rombines rajas (Raja undulata) ICES 6 ir 10 parajonių Sąjungos vandenyse;

l)bangininius ryklius (Rhincodon typus) visuose vandenyse; m)paprastąsias gitaržuves (Rhinobatos rhinobatos) Viduržemio jūroje; n)paprastuosius dygliaryklius (Squalus acanthias) ICES 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ir 10 parajonių Sąjungos vandenyse, išskyrus IA priede išdėstytas vengimo programas; 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos. 15 straipsnis

Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrauto laimikio kiekius pagal išteklius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus. II skyrius

Žvejybos trečiųjų valstybių vandenyse leidimai 16 straipsnis

Žvejybos leidimai 1.Didžiausias žvejybos leidimų, kuriuos galima skirti Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems trečiųjų valstybių vandenyse, skaičius nustatytas III priede. 2.Jeigu, remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalimi, viena valstybė narė perleidžia žvejybos šio reglamento III priede nustatytuose rajonuose kvotą kitai valstybei narei (pasikeitimas žvejybos galimybėmis), kartu perleidžiami atitinkami žvejybos leidimai ir apie tai pranešama Komisijai. Tačiau negali būti viršijamas bendras kiekvienam žvejybos rajonui skirtų žvejybos leidimų skaičius, nustatytas šio reglamento III priede. III skyrius

Žvejybos galimybės regioninių žvejybos valdymo organizacijų jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse 1 skirsnis

Bendrosios nuostatos 17 straipsnis

Kvotų perleidimas ir keitimasis jomis 1.Tuo atveju, kai pagal regioninės žvejybos valdymo organizacijos (toliau – RŽVO) taisykles RŽVO susitariančiosioms šalims leidžiama tarpusavyje keistis kvotomis arba jas perleisti, valstybė narė (toliau – atitinkama valstybė narė) gali dalyvauti diskusijose su RŽVO susitariančiąja šalimi ir, jei reikia, parengti galimą numatomo kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą. 2.Atitinkama valstybė narė kvotų perleidimo ar pasikeitimo jomis planą, kurį aptarė su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi, pateikia Komisijai ir ši gali jį patvirtinti. Po to Komisija nepagrįstai nedelsdama pareiškia sutikimą, kad toks kvotų perleidimas atitinkamai RŽVO susitariančiajai šaliai ar pasikeitimas kvotomis su ja būtų privalomas. Komisija praneša apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis RŽVO sekretoriatui pagal tos organizacijos taisykles. 3.Komisija praneša valstybėms narėms apie sutartą kvotų perleidimą arba pasikeitimą jomis. 4.Perleidžiant kvotas arba keičiantis jomis, iš atitinkamos RŽVO susitariančiosios šalies gautos arba jai perleistos žvejybos galimybės atitinkamai valstybei narei skirtomis arba iš jos žvejybos galimybių išskaičiuotomis kvotomis yra laikomos nuo to momento, kai kvotų perleidimas arba pasikeitimas jomis įsigalioja pagal susitarimo su atitinkama RŽVO susitariančiąja šalimi sąlygas arba pagal atitinkamos RŽVO taisykles (priklausomai nuo to, kas taikoma). Dėl tokio skyrimo nesikeičia galiojantis paskirstymo raktas, taikomas skirstant žvejybos galimybes valstybėms narėms laikantis santykinio žvejybos veiklos stabilumo principo. 5.RŽVO susitariančiosios šalies kvotų perleidimams Sąjungai, taip pat tolesniam jų paskirstymui valstybėms narėms šis straipsnis taikomas iki 2021 m. sausio 31 d. 2 skirsnis

ICCAT konvencijos rajonas 18 straipsnis

Žvejybos, auginimo ir tukinimo pajėgumų apribojimai

1.Kartinėmis ūdomis su jauku ir velkamosiomis ūdomis žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems leidžiama rytų Atlante vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 1 punkte nustatyto skaičiaus. 2.Smulkiąją priekrantės žvejybą vykdančių Sąjungos laivų, kuriems leidžiama Viduržemio jūroje vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 2 punkte nustatyto skaičiaus. 3.Sąjungos žvejybos laivų, kuriems leidžiama Adrijos jūroje auginimo reikmėms vykdyti ne mažesnių kaip 8 kg svorio ir 75 cm ilgio ir ne didesnių kaip 30 kg svorio ir 115 cm ilgio paprastųjų tunų žvejybos veiklą, skaičius negali viršyti IV priedo 3 punkte nustatyto skaičiaus. 4.Žvejybos laivų, kuriems leidžiama rytų Atlante ir Viduržemio jūroje žvejoti, laikyti laive, perkrauti, transportuoti arba iškrauti paprastuosius tunus, skaičius ir bendras žvejybos pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, negali viršyti IV priedo 4 punkte nustatyto skaičiaus ir bendro pajėgumo. 5.Gaudyklių, naudojamų rytų Atlante ir Viduržemio jūroje paprastiesiems tunams žvejoti, skaičius negali viršyti IV priedo 5 punkte nustatyto skaičiaus. 6.Paprastųjų tunų auginimo pajėgumas, tukinimo pajėgumas ir didžiausias laisvėje sugautų paprastųjų tunų, perkeliamų į rytų Atlante ir Viduržemio jūroje esančius ūkius, kiekis negali viršyti IV priedo 6 punkte nustatyto pajėgumo ir kiekio. 7.Didžiausias Sąjungos žvejybos laivų, kuriems pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 520/2007 12 straipsnį leidžiama kaip tikslinę rūšį žvejoti ilgapelekius tunus, skaičius negali viršyti šio reglamento IV priedo 7 punkte nustatyto skaičiaus. 8.Didžiaakius tunus ICCAT konvencijos rajone žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų, kurių ilgis ne mažesnis kaip 20 metrų, didžiausias skaičius negali viršyti IV priedo 8 punkte nustatyto skaičiaus. 19 straipsnis

Mėgėjų žvejyba Atitinkamais atvejais valstybės narės iš joms pagal ID priedą paskirtų kvotų konkrečią dalį skiria mėgėjų žvejybai. 20 straipsnis

Rykliai 1.Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti didžiaakių jūrų lapių (Alopias superciliosus), sužvejotų vykdant bet kokią žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis. 2.Draudžiama vykdyti specializuotąją Alopias genties jūrų lapių žvejybą. 3.Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti Sphyrnidae šeimai priklausančių kūjaryklių (išskyrus Sphyrna tiburo), sužvejotų vykdant žvejybą ICCAT konvencijos rajone, skerdenas arba skerdenų dalis. 4.Draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus), sužvejotų vykdant bet kokią žvejybą, skerdenas arba skerdenų dalis. 5.Draudžiama laive laikyti floridinius šilkinius ryklius (Carcharhinus falciformis), sužvejotus vykdant bet kokią žvejybą. {3 skirsnis bus peržiūrėtas po atitinkamo metinio RŽVO susitikimo.} 3 skirsnis

CCAMLR konvencijos rajonas 21 straipsnis

Draudimai ir žvejybos apribojimai 1.V priedo A dalyje nustatytų rūšių žuvų specializuotoji žvejyba draudžiama toje dalyje nustatytose zonose ir nustatytais laikotarpiais.

2.V priedo B dalyje nustatytuose parajoniuose vykdomai tiriamajai žvejybai taikomi toje dalyje nustatyti BLSK ir priegaudos limitai. 22 straipsnis

Tiriamoji žvejyba 1.2019 m. valstybės narės gali dalyvauti tiriamojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose nacionalinei jurisdikcijai nepriklausančiose teritorijose. Jeigu valstybė narė ketina dalyvauti tokioje žvejyboje, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 601/2004 7 ir 7a straipsnių ir ne vėliau kaip 2019 m. birželio 1 d. ji apie tai praneša CCAMLR sekretoriatui. 2.FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose taikomi individualūs BLSK bei priegaudos limitai ir jų paskirstymas kiekvieno parajonio ir kvadrato mažuose tiriamuosiuose plotuose (toliau – MTP) nustatyti V priedo B dalyje. Žvejyba bet kuriame MTP nutraukiama, kai užregistruotas laimikis yra lygus nustatytam BLSK, ir draudžiama tame MTP visą likusią sezono dalį. 3.Žvejojama kuo didesniame geografiniame plote ir kuo įvairesniuose gyliuose, kad būtų surinkta žvejybos potencialui nustatyti būtina informacija ir kad laimikis bei žvejybos pastangos nebūtų sutelkti vienoje vietoje. Tačiau FAO 88.1 ir 88.2 parajoniuose ir 58.4.1, 58.4.2 ir 58.4.3a kvadratuose draudžiama žvejoti mažesniame nei 550 metrų gylyje. 23 straipsnis

Antarktinių krilvėžių žvejyba 2019–2020 m. žvejybos sezonu 1.Jei valstybė narė ketina 2019–2020 m. žvejybos sezonu žvejoti antarktinius krilvėžius (Euphausia superba) CCAMLR konvencijos rajone, ji ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 1 d. Komisijai praneša apie šį savo ketinimą, naudodama šio reglamento V priedo C dalyje pateiktą formą. Remdamasi valstybių narių pateikta informacija Komisija ne vėliau kaip 2019 m. gegužės 30 d. pateikia pranešimus CCAMLR sekretoriatui. 2.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytame pranešime pateikiama Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje numatyta informacija apie kiekvieną laivą, kuriam valstybė narė ketina leisti dalyvauti antarktinių krilvėžių žvejyboje. 3.Valstybė narė, ketinanti žvejoti antarktinius krilvėžius CCAMLR konvencijos rajone, į pranešimą apie savo ketinimą įtraukia tik tuos leidimą turinčius laivus, kurie plaukioja su jos vėliava pranešimo perdavimo metu arba kurie plaukioja su kitos CCAMLR konvencijos narės vėliava, tačiau numatoma, kad žvejybos metu plaukios su tos valstybės narės vėliava. 4.Valstybės narės turi teisę leisti dalyvauti antarktinių krilvėžių žvejyboje ir tiems laivams, apie kuriuos pagal šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis nebuvo pranešta CCAMLR sekretoriatui, jei leidimą turintis laivas dėl pagrįstų operacinių priežasčių arba dėl force majeure aplinkybių negali dalyvauti tokioje žvejyboje. Tokiais atvejais atitinkamos valstybės narės nedelsdamos informuoja CCAMLR sekretoriatą ir Komisiją, nurodydamos: a)visus duomenis apie laivą (-us), kuris (-ie) pakeis žvejoti negalintį (-čius) laivą (-us), įskaitant Reglamento (EB) Nr. 601/2004 3 straipsnyje nustatytą informaciją; b)išsamias priežastis, kuriomis grindžiamas laivo pakeitimas kitu laivu, ir visus atitinkamus patvirtinamuosius įrodymus ar informaciją. 5.Valstybės narės antarktinių krilvėžių žvejyboje neleidžia dalyvauti laivams, įtrauktiems į bet kurį iš CCAMLR sudarytų neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (toliau – NNN) žvejybą vykdančių laivų sąrašų. 4 skirsnis

IOTC kompetencijos rajonas 24 straipsnis

IOTC kompetencijos rajone žvejojančių laivų

žvejybos pajėgumo ribojimas 1.Didžiausias IOTC kompetencijos rajone tropinius tunus žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkamas pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 1 punkte. 2.Didžiausias IOTC kompetencijos rajone paprastąsias durklažuves (Xiphias gladius) ir ilgapelekius tunus (Thunnus alalunga) žvejojančių Sąjungos žvejybos laivų skaičius ir atitinkamas pajėgumas, išreikštas bendrąja talpa, nustatyti VI priedo 2 punkte. 3.Laivus, skirtus 1 arba 2 dalyje nurodytai žvejybai vykdyti, valstybės narės gali perskirti kitoje iš tų dalių nurodytai žvejybai vykdyti, jeigu jos gali įrodyti Komisijai, kad dėl tokio perskyrimo nepadidės atitinkamų žuvų išteklių žvejybos pastangos. 4.Valstybės narės užtikrina, kad, jeigu į jų laivyną siūloma perkelti pajėgumą, laivai, kurie bus perkeliami, būtų įregistruoti IOTC laivų registre arba kitų regioninių tunų žvejybos organizacijų laivų registruose. Be to, negalima perkelti laivų, įtrauktų į bet kurios RŽVO sudarytą NNN žvejybos veiklą vykdančių laivų sąrašą. 5.Valstybės narės gali padidinti savo žvejybos pajėgumą viršydamos 1 ir 2 dalyse nurodytas viršutines ribas tik laikydamosi plėtros planuose, kurie buvo pateikti IOTC, nustatytų ribų.

25 straipsnis

Dreifuojantieji ŽSĮ ir aprūpinimo laivai 1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai vienu metu negali būti pastatę daugiau kaip 350 aktyvių dreifuojančiųjų ŽSĮ. 2.Aprūpinimo laivų skaičius negali būti didesnis nei vienas aprūpinimo laivas ne mažiau kaip dviem gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams, ir visi jie turi plaukioti su tos pačios valstybės narės vėliava. Ši nuostata netaikoma tik vieną aprūpinimo laivą naudojančioms valstybėms narėms. 3.Vieną gaubiamaisiais tinklais žvejojantį laivą bet kuriuo metu turi aptarnauti ne daugiau kaip vienas tos pačios vėliavos valstybės aprūpinimo laivas. 4.Sąjunga naujų arba papildomų aprūpinimo laivų IOTC leidimus turinčių laivų registre neregistruoja. 26 straipsnis

Rykliai 1.Vykdant bet kokią žvejybą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti visų Alopiidae šeimai priklausančių rūšių jūrų lapių skerdenas ar skerdenų dalis. 2.Vykdant bet kokią žvejybą draudžiama laikyti laive, perkrauti ar iškrauti ilgapelekių pilkųjų ryklių (Carcharhinus longimanus) skerdenas ar skerdenų dalis; šis reikalavimas netaikomas laivams, kurių bendrasis ilgis ne didesnis kaip 24 m ir kurie žvejybos operacijas vykdo tik valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja, išskirtinėje ekonominėje zonoje, jeigu jų laimikis skirtas tik vietos vartojimo reikmėms. 3.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 ir 2 dalyse nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Jos turi būti nedelsiant paleidžiamos. 5 skirsnis

SPRFMO konvencijos rajonas 27 straipsnis

Pelaginė žvejyba 1.Tik 2007 m., 2008 m. arba 2009 m. pelaginės žvejybos veiklą SPRFMO konvencijos rajone vykdžiusios valstybės narės gali žvejoti pelaginių žuvų išteklius tame rajone laikydamosi IJ priede nustatytų BLSK. 2.1 dalyje nurodytos valstybės narės 2019 m. apriboja visų su jų vėliava plaukiojančių pelaginių žuvų išteklius žvejojančių laivų bendrosios talpos suminį dydį tiek, kad jis tame rajone neviršytų bendro Sąjungai nustatyto dydžio – 36 102 GT. 3.IJ priede nustatytomis žvejybos galimybėmis galima naudotis tik su sąlyga, kad valstybės narės ne vėliau kaip iki kito mėnesio penktos dienos perduoda Komisijai SPRFMO konvencijos rajone žvejybos veiklą vykdančių ar perkrovimo operacijose dalyvaujančių laivų sąrašus, laivo stebėjimo sistemos įrašus, mėnesines laimikio ataskaitas ir, jei turima, duomenis apie įplaukimą į uostus, siekiant tą informaciją perduoti SPRFMO sekretoriatui. 28 straipsnis

Dugninė žvejyba 1.2019 m. valstybės narės SPRFMO konvencijos rajone riboja savo dugninės žvejybos pastangas arba laimikį – t. y. dugninė žvejyba vykdoma tik tose konvencijos rajono dalyse, kuriose ji vykdyta 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d., ir laikantis tokio lygio, kuris neviršija to laikotarpio metinio vidutinio laimikio arba žvejybos pastangų lygio. Jos gali žvejoti viršydamos tą lygį tik SPRFMO patvirtinus jų planą žvejoti viršijant užregistruotą lygį. 2.Valstybės narės, neturinčios duomenų apie SPRFMO konvencijos rajone 2002 m. sausio 1 d.–2006 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu vykdytos dugninės žvejybos laimikį arba pastangas, tokios žvejybos vykdyti negali, išskyrus atvejus, kai SPRFMO patvirtina jų planą žvejoti neturint duomenų. 29 straipsnis

Tiriamoji žvejyba 1.2020 m. tiriamojoje nototeninių dančių (Dissostichus spp.) žvejyboje ūdomis SPRFMO konvencijos rajone valstybės narės gali dalyvauti tik tuo atveju, jei SPRFMO yra patvirtinusi jų paraišką tokiai žvejybai vykdyti, įskaitant žvejybos veiklos planą ir įsipareigojimą įgyvendinti duomenų rinkimo planą. 2.Žvejyba vykdoma tik tyrimų blokuose, nurodytuose SPRFMO. Draudžiama žvejoti mažesniame nei 750 metrų gylyje ir didesniame nei 2000 metrų gylyje.

3.BLSK yra toks, kaip nustatyta IJ priede. Žvejyba leidžiama tik per vieną reisą, ne ilgesnį kaip 21 diena iš eilės, vienu užmetimu naudojant ne daugiau kaip 5000 kabliukų ir viename tyrimų bloke padarant ne daugiau kaip 20 užmetimų. Žvejyba baigiama, kai pasiekiamas BLSK arba jei buvo įrankiai buvo užmesti ir ištraukti 100 kartų, priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau. 6 skirsnis

IATTC konvencijos rajonas 30 straipsnis

Žvejyba gaubiamaisiais tinklais 1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams žvejoti gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares), didžiaakius tunus (Thunnus obesus) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) draudžiama: a)nuo 2019 m. liepos 29 d. 00.00 val. iki spalio 8 d. 24.00 val. arba nuo 2019 m. lapkričio 9 d. 00.00 val. iki 2020 m. sausio 19 d. 24.00 val. rajone, kurio ribos žymimos šia linija ir taškais: –Šiaurės ir Pietų Amerikos Ramiojo vandenyno pakrantės linija, –150º vakarų ilgumos, –40º šiaurės platumos, –40º pietų platumos; b)nuo 2019 m. spalio 9 d. 00.00 val. iki 2019 m. lapkričio 8 d. 24.00 val. rajone, kurio ribos žymimos šiais taškais: –96º vakarų ilgumos, –110º vakarų ilgumos, –4º šiaurės platumos, –3º pietų platumos. 2.Atitinkamos valstybės narės prieš 2019 m. balandžio 1 d. praneša Komisijai kiekvienam iš jų laivų parinktą 1 dalyje nurodytą žvejybos draudimo laikotarpį. Visi gaubiamaisiais tinklais žvejojantys atitinkamų valstybių narių laivai parinktu laikotarpiu 1 dalyje apibrėžtuose rajonuose sustabdo žvejybą tais tinklais. 3.Laivai, gaubiamaisiais tinklais žvejojantys tunus IATTC konvencijos rajone, privalo laikyti laive ir tada iškrauti arba perkrauti visus sužvejotus gelsvauodegius, didžiaakius ir dryžuosius tunus. 4.3 dalis netaikoma šiais atvejais: a)kai žuvys laikomos netinkamomis žmonėms vartoti dėl kitų priežasčių nei dydis arba b)per paskutinį reiso tinklo užmetimą, jei gali nebeužtekti vietos visiems per tą užmetimą sužvejotiems tunams laikyti. 31 straipsnis

Dreifuojantieji ŽSĮ

1.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu IATTC konvencijos rajone negali turėti daugiau kaip 450 aktyvių ŽSĮ. ŽSĮ laikomas aktyviu, kai jis pastatytas jūroje, pradeda siųsti savo buvimo vietos pranešimus ir yra stebimas laivo, jo savininko arba operatoriaus. ŽSĮ gali būti aktyvuotas tik gaubiamaisiais tinklais žvejojančiame laive. 2.Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas negali statyti ŽĮS 15 dienų iki pasirinkto 30 straipsnio 1 dalies a punkte nurodyto žvejybos draudimo laikotarpio pradžios ir per tas 15 dienų jis turi susirinkti visus prieš tai pastatytus ŽSĮ. 3.Valstybės narės kas mėnesį Komisijai pateikia kiekvienos dienos informaciją apie visus aktyvius ŽSĮ, kaip reikalauja IATTC. Ataskaitos pateikiamos ne anksčiau kaip praėjus 60 dienų, bet ne vėliau kaip praėjus 75 dienoms. Komisija nedelsdama perduoda tą informaciją IATTC sekretoriatui. 32 straipsnis

Didžiaakių tunų žvejybos ūdomis laimikio limitai Didžiaakių tunų BLSK, taikomi IATTC konvencijos rajone ūdomis žvejojantiems kiekvienos valstybės narės laivams, nustatyti IL priede. 33 straipsnis

Ilgapelekių pilkųjų ryklių žvejybos draudimas 1.IATTC konvencijos rajone draudžiama žvejoti ilgapelekius pilkuosius ryklius (Carcharhinus longimanus) ir laikyti laive, perkrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti, parduoti arba iškrauti tame rajone sužvejotų ilgapelekių pilkųjų ryklių skerdenas arba skerdenų dalis. 2.Jei atsitiktinai sužvejojama 1 dalyje nurodytų rūšių žuvų, negalima jų sužaloti. Laivo operatoriai nedelsdami jas paleidžia. 3.Laivo operatoriai: a)užregistruoja paleistų žuvų skaičių, nurodydami jų būklę (negyvos ar gyvos); b)a punkte nurodytą informaciją praneša valstybei narei, kurios nacionaliniai subjektai jie yra. Valstybės narės ne vėliau kaip sausio 31 d. Komisijai perduoda prieš tai ėjusiais metais surinktą informaciją. 34 straipsnis

Raguotųjų rajų žvejybos draudimas IATTC konvencijos rajone Sąjungos žvejybos laivams draudžiama žvejoti raguotąsias rajas (Mobulidae šeimos, įskaitant Manta ir Mobula gentis) ir tame rajone laikyti laive, perkrauti, iškrauti, sandėliuoti, siūlyti parduoti arba parduoti jų skerdenas arba skerdenų dalis. Vos pastebėję, kad sužvejota raguotųjų rajų, Sąjungos žvejybos laivai nedelsdami jas paleidžia, kai įmanoma, gyvas ir nesužalotas. 7 skirsnis

SEAFO konvencijos rajonas 35 straipsnis

Giliavandenių ryklių žvejybos draudimas SEAFO konvencijos rajone draudžiama šių giliavandenių ryklių specializuotoji žvejyba: –katryklių pamėklių (Apristurus manis), –Bigelovo juodųjų dygliaryklių (Etmopterus bigelowi), –trumpauodegių juodųjų dygliaryklių (Etmopterus brachyurus), –didžiųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus princeps),

–mažųjų juodųjų dygliaryklių (Etmopterus pusillus), –rombinių rajų (Rajidae), –baltaakių dygliaryklių (Scymnodon squamulosus), –Selachimorpha antbūriui priklausančių giliavandenių ryklių, –paprastųjų dygliaryklių (Squalus acanthias). 8 skirsnis

WCPFC konvencijos rajonas 36 straipsnis

Didžiaakių tunų, gelsvauodegių tunų, dryžųjų tunų

ir pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų žvejybos sąlygos 1.Valstybės narės užtikrina, kad bendras žvejybos dienų skaičius, skirtas laivams, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems didžiaakius tunus (Thunnus obesus), gelsvauodegius tunus (Thunnus albacares) ir dryžuosius tunus (Katsuwonus pelamis) WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje atvirojoje jūroje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, neviršytų 403 dienų. 2.Sąjungos žvejybos laivams negalima tikslingai žvejoti pietų Ramiojo vandenyno ilgapelekių tunų (Thunnus alalunga) WCPFC konvencijos rajone į pietus nuo 20° pietų platumos. 37 straipsnis

Žvejybos naudojant ŽSĮ valdymas 1.WCPFC konvencijos rajono dalyje, esančioje tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams draudžiama statyti ŽSĮ, juos tvarkyti arba užmesti tinklus prie ŽSĮ nuo 2019 m. liepos 1 d. 00.00 val. iki 2019 m. rugsėjo 30 d. 24.00 val. 2.Be 1 dalyje nustatyto draudimo, taip pat draudžiama WCPFC konvencijos rajono dalies, esančios tarp 20° šiaurės platumos ir 20° pietų platumos, atvirojoje jūroje užmesti tinklus prie ŽSĮ dar du mėnesius: nuo 2019 m. balandžio 1 d. 00.00 iki 2019 m. gegužės 31 d. 24.00 arba nuo 2019 m. lapkričio 1 d. 00.00 iki 2019 m. gruodžio 31 d. 24.00. Apie tai, kurie du papildomi mėnesiai pasirinkti, Komisijai pranešama anksčiau nei 2019 m. sausio 31 d. 3.Valstybės narės užtikrina, kad kiekvienas jų gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas vienu metu jūroje būtų pastatęs ne daugiau kaip 350 žuvų ŽSĮ su aktyvuotais prietaisiniais plūdurais. Plūdu