AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Per pastaruosius dvejus metus Moldovos Respublika patyrė tiek ekonominių, tiek politinių sunkumų. 2014 m. lapkričio mėn. šalį sukrėtė didžiulis bankinio sukčiavimo skandalas, į viešumą iškeldamas rimtas valdymo problemas – jas dar paaštrino nuo to meto įsivyravęs politinis nestabilumas (pavyzdžiui, tai, kad po 2014 m. lapkričio mėn. vykusių rinkimų buvo suformuotos trys viena kitą pakeitusios vyriausybės ir paskirtas naujas Moldovos nacionalinio banko (MNB) valdytojas) ir gatvėse vykę protestai. Dėl šių įvykių sulėtėjo ir ekonomikos augimas, tarptautiniai partneriai sustabdė paramą šalies biudžetui, pablogėjo fiskalinė ir mokėjimų balanso būklė. Ekonominius sunkumus dar padidino kai kuriose iš svarbiausių regioninių Moldovos prekybos partnerių (ypač Rusijoje, bet ne tik – taip pat Baltarusijoje ir Ukrainoje) smukusi ar susilpnėjusi ekonominė veikla, o dėl to sumažėjo eksportas ir pinigų perlaidos. Tokias pasekmes tik iš dalies atsvėrė įsigaliojus 2014 m. pasirašytam Asociacijos susitarimui, kuriame numatyta sukurti išsamią ir visapusišką laisvosios prekybos erdvę (IVLPE), išaugusi prekyba su ES.

Susiklosčius tokioms aplinkybėms, Moldova paprašė paramos iš Tarptautinio valiutos fondo (TVF). 2016 m. liepos mėn., po sunkių, užsitęsusių derybų, liudijusių vyraujantį politinį nestabilumą, valdžios institucijos pagaliau susitarė su TVF dėl programos rėmimo pagal trejų metų susitarimą dėl išplėstinės kredito priemonės ir išplėstinės fondo priemonės (IKP / IFP). 2016 m. lapkričio 7 d. susitarimą patvirtino TVF valdyba. Sudaryti šį susitarimą tapo įmanoma po to, kai 2016 m. sausio mėn. suformavus naują Ministro Pirmininko P. Filipo vadovaujamą vyriausybę, o 2016 m. kovo mėn. paskyrus naują Centrinio banko valdytoją valdžios institucijos pasiryžo su nauju užmoju spręsti finansų sektoriuje ir viešųjų finansų administravimo srityje kylančias valdymo problemas. Pagal finansinį susitarimą su TVF Moldovai teikiama parama sudarytų 75 proc. šalies kvotos Tarptautiniame valiutos fonde (SST – 129,4 mln., arba apie 161 mln. EUR). Susitarimo dėl IKP / IFP tikslas – sparčiai pagerinti finansų sektoriaus valdymą ir priežiūrą, sugriežtinti politiką, kad būtų užtikrintas makroekonominis ir finansinis stabilumas, ir paskatinti tvarų, integracinį augimą.

Reikėtų pažymėti, kad po 2016 m. vasario 15 d. Užsienio reikalų tarybos priimtų išvadų ES ir Moldovos valdžios institucijos susitarė dėl prioritetinių reformų veiksmų gairių, kurių tikslas – suteikti naują postūmį svarbioms struktūrinėms reformoms, ir dėl termino – 2016 m. liepos 31 d. Nuo tada padaryta didelė pažanga įgyvendinant šias veiksmų gaires, tačiau išspręsti dar ne visi vasario mėn. posėdžiavusios Tarybos išvadose nurodyti Europos Sąjungai susirūpinimą keliantys klausimai.

2015 m. rugpjūčio mėn. Moldovos vyriausybė paprašė makrofinansinės paramos ir iš ES, o prašymą pakartojo 2016 m. kovo mėn. Todėl, atsižvelgdama į tą prašymą ir į politinius bei ekonominius įvykius nuo 2014 m., Europos Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai sprendimo suteikti Moldovos Respublikai iki 100 mln. EUR makrofinansinę paramą pasiūlymą. Iš šios sumos 60 mln. EUR būtų teikiama paskolų forma, o 40 mln. EUR – dotacijų forma. Siūloma suma yra pateisinama atsižvelgiant į naujausią šalies išorės finansavimo poreikių įvertinimą, TVF programos dydį, naštos pasidalijimo motyvus ir turimas finansavimo iš ES biudžeto galimybes.

Įgyvendinant naująją TVF programą, siūloma nauja ES makrofinansinė parama padėtų Moldovai patenkinti dalį likusių išorės finansavimo poreikių, kurie 2016–2018 m. turėtų siekti apie 442 mln. USD (402 mln. EUR). Dėl šios operacijos sumažėtų trumpalaikis šalies mokėjimų balansas ir fiskalinių sunkumų. Jos planavimas ir įgyvendinimas būtų derinamas su koregavimo ir reformų programomis, dėl kurių Moldova šiuo metu tariasi su TVF ir Pasaulio banku, taip pat su reformomis, dėl kurių jau susitarta rengiant ES paramos biudžetui operacijas ir IVLPE susitarimą.

Įgyvendinant siūlomą operaciją, kartu turėtų būti atnaujintos išmokos, susijusios su paramos biudžetui operacijomis, finansuojamomis iš Europos kaimynystės priemonės (EKP) biudžeto. Išmokos įšaldytos 2015 m. pradžioje dėl valdymo problemų ir patikimos makroekonominės politikos strategijos stygiaus.

Kaip išsamiau aptarta prie šio pasiūlymo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, remdamasi, be kita ko, Europos išorės veiksmų tarnybos atliktu politinės padėties vertinimu Komisija mano, kad išankstinės politinės ir ekonominės sąlygos vykdyti siūlomą makrofinansinės paramos operaciją yra tenkinamos.

•Bendrosios aplinkybės

Moldovos makroekonominė perspektyva tebėra prasta, tačiau pastarojo meto koregavimo priemonės ir numatomas užsienio valstybių paramos atnaujinimas padėjo šaliai atgauti tam tikrą stabilumą.

Po 2014 m. akivaizdžiai sulėtėjusio augimo 2015 m. Moldovoje prasidėjo recesija – BVP sumažėjo 0,5 proc. dėl: a) prastų oro sąlygų, o tai lėmė žemės ūkio produkcijos sumažėjimą 13,4 proc.; b) vis sparčiau mažėjančių pinigų perlaidų ir prastų eksporto rezultatų, kuriuos sąlygojo kai kuriose iš svarbiausių Moldovos prekybos partnerių, ypač Baltarusijoje, Rusijoje ir Ukrainoje, smukusi ar susilpnėjusi ekonominė veikla; c) silpno vidaus kreditų augimo, kurį lėmė bankų sistemos problemos ir griežtesnė pinigų politika; d) fiskalinių sunkumų, iš dalies kilusių užsienio valstybėms nutraukus paramą ir dėl recesijos sumažėjus mokestinių pajamų, o tai smarkiai pakenkė ir 2015 m. viešųjų investicijų programai. Po 2015 m. koregavimo 2016 m. ir vėlesniais metais Moldovos ekonomika turėtų atsigauti labai lėtai. 2016 m. BVP turėtų padidėti maždaug 2 proc. 2016 m. augimą ir toliau varžys apkarpytas biudžetas, griežtos kreditų teikimo sąlygos, maži pinigų perlaidų srautai ir didesni vietos energijos tarifai, o tai slopins privatų vartojimą. Tuo tarpu reorientacija į ES rinkas pareikalaus laiko ir investicijų.

Per metus (2014 m. gruodžio mėn. – 2015 m. gruodžio mėn.) vartotojų kainų infliacija išaugo nuo 4,7 proc. iki 13,5 proc., o paskui mažėjo ir 2016 m. rugsėjo mėn. nukrito iki 3,0 proc. TVF prognozuoja, kad 2016 m. vidutinė metinė infliacija sieks 6,9 proc., o 2017 m. nukris iki 4,9 proc.

Vyriausybė patiria didelių fiskalinių sunkumų, nes susilpnėjus ekonominei veiklai ir teikėjams nutraukus paramą biudžetui sumažėjo biudžeto įplaukų. Šie veiksniai prisidėjo prie biudžeto deficito padidėjimo nuo 1,9 proc. BVP 2014 m. iki 2,3 proc. BVP 2015 m. Remdamasi su TVF sutarta programa vyriausybė priėmė patikslintą 2016 m. biudžetą (jį Prezidentas pasirašė 2016 m. spalio 4 d.), kuriame numatyta su išlaidomis ir įplaukomis susijusių koregavimo priemonių, reikalingų 3,2 proc. BVP dydžio deficito tikslui pasiekti.

Taikant su įplaukomis ir išlaidomis susijusias koregavimo priemones, iš viso 2016 m. sutaupyta 2,2 mlrd. lėjų, arba 1,7 proc. BVP. Tarp minėtų priemonių – darbo užmokesčio išlaidų valdymo priemonės (be kita ko, panaikinant laisvus etatus) ir įvairios priemonės, skirtos mokesčių rinkimui gerinti, mokesčių administracijai reformuoti ir pernelyg dideliam atleidimo nuo mokesčių atvejų skaičiui mažinti.

Valdžios sektoriaus skolos dalis, palyginti su BVP, padidėjo nuo 36 proc. 2014 m. pabaigoje iki 45 proc. 2015 m. pabaigoje. Šie apskaičiavimai atlikti atsižvelgiant į valstybės garantuotas paskolas, kurias MNB skubiai suteikė trims likviduojamiems bankams. Per praėjusius metus išaugusią valstybės skolą didžia dalimi lėmė vidaus veiksniai. Valstybės išorės skola padidėjo mažiau (nuo 18 proc. BVP 2014 m. iki 21 proc. BVP 2015 m. pabaigoje), iš esmės – dėl lėjos nuvertėjimo. Išorės skolą daugiausia sudaro vidutinės trukmės ir ilgalaikės skolos daugiašaliams ir dvišaliams kreditoriams, kurios grąžinamos lengvatinėmis sąlygomis.

2015 m. dėl smarkiai kritusių importuojamos energijos kainų ir silpnos vidaus paklausos, lėmusių importo smukimą, einamosios sąskaitos deficitas sumažėjo iki 293 mln. EUR (40 proc. per metus). Tačiau einamosios sąskaitos deficitas, išreikštas procentine BVP dalimi, sumažėjo nuo 6,7 proc. 2014 m. metais iki 5,0 proc. 2015 m. – tai sąlygojo 2015 m. sumažėjęs BVP doleriais (tam savo ruožtu įtakos turėjo realiojo BVP sumažėjimas ir lėjos nuvertėjimas).

2015 m. ekonominiai sunkumai ir politiniai neramumai Moldovoje neturėjo įtakos tiesioginių užsienio investicijų srautams. 2015 m. tiesioginių užsienio investicijų srautai pasiekė 165 mln. USD (2014 m. siekė 158 mln. USD). Svarbų vaidmenį pritraukiant tiesiogines užsienio investicijas atliko Moldovos laisvosios ekonomikos zonos.