Iki 2021 m. pabaigos valstybėms narėms jau buvo išmokėta daugiau kaip 64 proc. sanglaudos politikos lėšų. Vertinant absoliučiaisiais skaičiais, 2021 m. išmokėti 66 mlrd. EUR yra didžiausia Komisijos per visą 2014–2020 m. finansavimo ciklą atliktų metinių mokėjimų suma. Remiantis naujausiais turimais finansiniais duomenimis, 2022 m. spalio mėn. pabaigoje Komisija pagal 2014–2020 m. sanglaudos politikos programas buvo išmokėjusi 297 mlrd. EUR, t. y. apie 74 proc. numatytų lėšų, taigi dar liko išmokėti 104 mlrd. EUR.

2021 m. pabaigoje bendra investicijų suma siekė 731 mlrd. EUR, iš kurių ES finansavimas sudarė 535 mlrd. EUR. Bendras planuojamas biudžetas padidėjo beveik 90 mlrd. EUR, daugiausia dėl papildomų išteklių, pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) skirtų kovai su COVID-19 pandemija, taip pat dėl to, kad buvo išplėstas bendros žemės ūkio politikos biudžetas. Įgyvendinant šių fondų programas siekiama pagrindinių politikos tikslų, susijusių su Europos ateitimi. Šie tikslai yra, be kita ko:

Nors ESI fondai pirmiausia yra viešųjų ir privačiųjų investicijų bei ilgalaikių projektų pagrindas, per sveikatos krizę suteikus tam tikro lankstumo buvo sudarytos sąlygos teikti paramą žmonėms, įmonėms ir regionų valdžios institucijoms, padedant jiems atremti COVID-19 pandemijos padarinius. Taikant paramos priemones daugiausia dėmesio buvo skiriama išlaidų sveikatos priežiūrai didinimui, sutrumpinto darbo laiko tvarkai ir MVĮ apyvartiniam kapitalui.

·paremti daugiau kaip 4 mln. įmonių;

·įvairiuose ES regionuose sukurti daugiau kaip 310 000 naujų darbo vietų;

·padidinti 460 000 namų ūkių energijos vartojimo efektyvumą;

·energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių pajėgumus padidinti daugiau kaip 3 600 MW (tai atitinka maždaug 1 800 vėjo jėgainių);

·metinį pirminės energijos suvartojimą viešuosiuose pastatuose sumažinti 2,6 teravatvalandės per metus (tai atitinka maždaug 720 000 namų ūkių per visus metus suvartojamos elektros energijos kiekį);

·prie išmaniųjų elektros tinklų prijungti papildomus 500 000 energijos vartotojų;

·suteikti pagalbą 55,2 milijonams žmonių įgyvendinant užimtumo, socialinės įtraukties ar švietimo sričių veiksmus;

·paremti daugiau kaip 2,3 mln. žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse įgyvendinamų projektų;

·žvejybos ir akvakultūros sektoriuje išlaikyti daugiau kaip 44 000 darbo vietų ir sukurti daugiau kaip 6 000 naujų darbo vietų.

Valstybių narių pateikta informacija apie ESI fondų programų įgyvendinimą 2021 m. suteikia galimybę susidaryti tik momentinį labai dinamiškos padėties vaizdą. Įgyvendinant šias programas ES finansavimas toliau naudojamas pandemijos poveikiui mažinti, kartu siekiant pradinių strateginių jų tikslų, nors ir gerokai pasikeitusiomis aplinkybėmis. ES šalys pasinaudojo papildomu lankstumu, suteiktu pagal Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvas (CRII ir CRII+), taip pat papildomomis lėšomis, skirtomis pagal ekonomikos gaivinimo priemonių rinkinį „NextGenerationEU“, įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę ir iniciatyvą „REACT-EU“.

Rusijos invazija į Ukrainą 2022 m. taip pat turėjo įtakos programų įgyvendinimui. Komisijos padedamos valstybės narės pritaikė savo programas, kad galėtų prisitaikyti prie sparčiai kintančios aplinkos ir spręsti kylančias problemas. Įgyvendinant Komisijos 2022 m. kovo mėn. pasiūlytą ir 2022 m. balandžio mėn. priimtą sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE), suteikta papildomo lankstumo naudoti sanglaudos politikos lėšas, siekiant paremti valstybes nares, priimančias nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančius žmones. Glaudžiai bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės organizacijomis ir vietos valdžios institucijomis, ESI fondų lėšomis buvo remiamos skubios pagalbos priemonės pabėgėlių aprūpinimo būstu ir sveikatos priežiūros srityse. Jomis taip pat buvo remiama ilgalaikė integracija užimtumo, švietimo ir socialinės įtraukties srityse, įskaitant mokymą, kalbų kursus, konsultavimą, konsultuojamąjį ugdymą, psichologinę pagalbą, teisinę paramą ir galimybes naudotis tokiomis paslaugomis kaip vaikų priežiūra, sveikatos priežiūra ir socialinės paslaugos.

Be precedento neturinčio perkeltųjų asmenų antplūdžio, dėl Rusijos invazijos į Ukrainą taip pat padidėjo žaliavų, įskaitant energiją ir maistą, kainos, atsinaujino tiekimo grandinės kliūtys ir buvo sutrikdyta darbo rinka. Sanglaudos fondų lėšomis valstybėms narėms ir toliau padedama spręsti šias problemas – pagal Komisijos 2022 m. birželio mėn. pasiūlytą ir 2022 m. spalio mėn. priimtą iniciatyvą „Lanksti pagalba teritorijoms“ (FAST-CARE) sudaromos sąlygos kuo lanksčiau įgyvendinti sanglaudos politikos investicijas. Įgyvendinant iniciatyvą FAST-CARE padaryti abiejų programavimo laikotarpių, t. y. 2014–2020 m. ir 2021–2027 m., pakeitimai, kuriais iš esmės siekiama: i) supaprastinti administracines procedūras, ii) sudaryti sąlygas lanksčiau pakaitomis naudoti trijų sanglaudos politikos fondų lėšas ir finansuoti jau užbaigtus projektus ir iii) užtikrinti papildomą likvidumą padidinant išankstinį finansavimą pagal iniciatyvą „REACT-EU“ ir suteikti galimybę prašyti išlaidas 100 proc. padengti iš ES biudžeto, jų bendrai nefinansuojant nacionalinių biudžetų lėšomis.

Be to, Komisija taip pat padėjo įveikti tebesitęsiančią energetikos krizę – per teisėkūros derybas dėl plano „REPowerEU“ priėmė tikslinius 2014–2020 m. sanglaudos politikos pakeitimus – Įperkamos energijos rėmimo priemonę SAFE. 2022 m. gruodžio 14 d. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl plano „REPowerEU“ (įskaitant priemonę SAFE), pagal kurį valstybės narės galės iki 10 proc. savo 2014–2020 m. sanglaudos politikos asignavimų panaudoti pažeidžiamiems namų ūkiams ir MVĮ, kuriuos ypač paveikė energijos kainų didėjimas, taip pat sutrumpinto darbo laiko ir lygiavertei tvarkai remti, skiriant 100 proc. ES bendrą finansavimą.

2.Įgyvendinimo apžvalga

2.1.Finansinis įgyvendinimas()

731 mlrd. EUR ES regionams skirtų investicijų

2014–2020 m. biudžeto programavimo laikotarpiu iš penkių ESI fondų buvo įsipareigota skirti 535 mlrd. EUR. Šias lėšas papildžius nacionaliniu bendru finansavimu, iš viso pritraukta 731 mlrd. EUR investicijų (įskaitant iniciatyvos „REACT-EU“ išteklius ir išplėstą bendros žemės ūkio politikos antrąjį ramstį). Projektų paramos gavėjų patirtos išlaidos ESI fondų lėšomis gali būti bendrai finansuojamos iki 2023 m. pabaigos().

Valstybių narių atrinktų projektų ESI fondų paramai gauti bendros išlaidos iki 2021 m. pabaigos siekia 746 mlrd. EUR ir sudaro 102 proc. visų asignavimų(). Toliau pateiktoje diagramoje parodytos santykinės projektų atrankos ir mokėjimų projektams per įgyvendinimo ciklą tendencijos.

2021 m. pabaigoje valstybėms narėms iš viso buvo išmokėta 252 mlrd. EUR (64 proc. visu laikotarpiu ES sanglaudos politikai numatytos sumos). Atsižvelgiant į aukštą programų brandos lygį ir reaguojant į krizę suteiktą lankstumą, įskaitant 100 proc. ES finansavimo normą, ES mokėjimai pagal programas 2021 m. akivaizdžiai padidėjo. Iš patirties, įgytos ankstesniais programavimo laikotarpiais, matyti, kad, kol bus užbaigtos programos, išlaidų lygis ir toliau didės. 2021 m. buvo panaikinta 65 mln. EUR įsipareigojimų().