EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 03 09 COM(2021) 118 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis: Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias



1.Jėgų suvienijimas: skaitmeninė transformacija Europos atsparumui didinti Vos per metus dėl COVID-19 pandemijos skaitmenizacijos vaidmuo ir suvokimas mūsų visuomenėje ir ekonomikoje iš esmės pasikeitė, o skaitmenizacijos procesas paspartėjo. Dabar skaitmeninės technologijos yra būtinos norint dirbti, mokytis, pramogauti, bendrauti, apsipirkti ir pasinaudoti įvairiose srityse – nuo sveikatos priežiūros paslaugų iki kultūros – teikiamomis galimybėmis. Be to, paaiškėjo, kokį lemiamą vaidmenį gali atlikti perversminės inovacijos. Pandemija taip pat atskleidė mūsų skaitmeninės erdvės silpnąsias vietas, jos priklausomybę nuo neeuropinių technologijų ir dezinformacijos poveikį demokratinėms visuomenėms. Atsižvelgiant į šiuos uždavinius, mūsų užmojai yra kaip niekad aktualūs: vykdyti skaitmeninę politiką, sudarančią sąlygas žmonėms ir įmonėms siekti į žmogų orientuotos, tvarios ir geresnės skaitmeninės ateities. Europa turės pasinaudoti savo privalumais – atvira ir konkurencinga bendrąja rinka, Europos vertybes įtvirtinančiomis griežtomis taisyklėmis, savo kaip atkaklios veikėjos, vykdančios sąžiningą ir taisyklėmis grindžiamą tarptautinę prekybą, vaidmeniu, patikima pramonine baze, aukštos kvalifikacijos piliečiais ir tvirta pilietine visuomene. Kartu ji turės atidžiai įvertinti ir šalinti visus strateginius trūkumus ir spręsti pažeidžiamumo bei itin pavojingo priklausomumo problemas, dėl kurių kyla pavojus jos užmojų įgyvendinimui, taip pat paspartinti atitinkamas investicijas. Tarpusavio ryšiais sujungtame pasaulyje Europa skaitmeninį suverenumą įgis kurdama ir diegdama technologinius pajėgumus taip, kad žmonės ir įmonės galėtų naudotis skaitmeninės transformacijos teikiamomis galimybėmis ir kad būtų prisidedama prie sveikesnės ir ekologiškesnės visuomenės kūrimo. 2020 m. rugsėjo mėn. pranešime apie Sąjungos padėtį Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen paskelbė, kad Europa turėtų užsitikrinti skaitmeninį suverenumą, siekdama bendros aiškiais tikslais ir principais grindžiamos 2030 m. ES vizijos. Pirmininkė pirmiausia pabrėžė Europos debesijos, pirmavimo plėtojant etišką dirbtinį intelektą, visiems saugios skaitmeninės tapatybės ir gerokai patobulintos duomenų, superkompiuterių ir ryšio infrastruktūros svarbą. Reaguodama į tai, Europos Vadovų Taryba paprašė Komisijos iki 2021 m. kovo mėn. pateikti išsamų skaitmeninės politikos kelrodžio dokumentą, kuriame būtų išdėstyti 2030 m. skaitmeniniai užmojai, nustatyta stebėsenos sistema ir nurodyti pagrindiniai orientyrai bei šių užmojų įgyvendinimo priemonės. Suteikiant šį politinį postūmį raginama aktyviau tęsti praeitame dešimtmetyje pradėtą darbą, kad remiantis visapusiškai veikiančios bendrosios skaitmeninės rinkos plėtros pažanga ir aktyviau įgyvendinant Europos skaitmeninės ateities formavimo strategijoje nustatytus veiksmus paspartėtų Europos skaitmeninė transformacija. Strategijoje išdėstyta politikos reformos, jau pradėtos priėmus Duomenų valdymo aktą, Skaitmeninių paslaugų aktą, Skaitmeninių rinkų aktą ir Kibernetinio saugumo strategiją, programa. Skaitmeninei transformacijai reikalingos investicijos bus remiamos pagal kelias Sąjungos biudžeto priemones, įskaitant sanglaudos politikos programas, techninės paramos priemonę ir Skaitmeninės Europos programą. Teisėkūros institucijoms susitarus skaitmeninei transformacijai ir šiai reformos darbotvarkei įgyvendinti skirti bent 20 proc. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšų, Europos skaitmeninio dešimtmečio kelias galės būti tiesiamas ant tvirto finansinio pagrindo. 2.2030 m. vizija – įgalinti piliečiai ir įmonės Europos kelias skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės link grindžiamas solidarumo, klestėjimo ir tvarumo principais, kurių pagrindas – galimybių jos piliečiams ir įmonėms suteikimas, kartu užtikrinant skaitmeninės ekosistemos ir tiekimo grandinių saugumą ir atsparumą. Viena iš svarbiausių pandemijos pamokų – skaitmeninės technologijos gali suburti žmones nepriklausomai nuo jų fizinės buvimo vietos. Skaitmeninė infrastruktūra ir spartus ryšys suteikia žmonėms naujų galimybių. Skaitmenizacija gali tapti lemiamu teisių ir laisvių užtikrinimo veiksniu, sudarančiu sąlygas žmonėms peržengti konkrečių teritorijų ar bendruomenių grupių ribas arba išsivaduoti iš socialinės padėties sąlygojamo ribotumo ir atveriančiu naujas galimybes mokytis, linksmintis, dirbti, tyrinėti ir įgyvendinti savo siekius. Tai sudarys sąlygas formuotis mažiau nuo geografinio atstumo priklausančiai visuomenei, kurioje dirbti, mokytis, bendrauti su viešojo administravimo institucijomis, valdyti savo finansus bei atlikti mokėjimus, naudotis sveikatos priežiūros sistemomis ir automatizuotomis transporto sistemomis, dalyvauti demokratiniame gyvenime, pramogauti arba susitikti ir diskutuoti su kitais žmonėmis galės bet kurioje ES vietoje, įskaitant kaimo ir atokius regionus, gyvenantys žmonės. Tačiau krizė taip pat atskleidė mūsų skaitmeninės erdvės silpnąsias vietas, jos didesnę priklausomybę nuo svarbiausių, dažnai ne ES, technologijų ir kelių didžiųjų technologijų įmonių, be to, per ją padidėjo suklastotų produktų srautas, kibernetinių vagysčių skaičius ir mūsų demokratinėms visuomenėms daromas dezinformacijos poveikis. Maža to, atsirado nauja skaitmeninė atskirtis ne tik tarp gerai sujungtų miesto vietovių ir kaimo bei atokių teritorijų, bet ir tarp galinčių ir negalinčių visapusiškai naudotis turtinga, prieinama ir saugia skaitmenine erdve, kurioje teikiamos įvairios paslaugos. Panaši atskirtis atsirado ir tarp tų įmonių, kurios jau gali visapusiškai naudotis skaitmeninės aplinkos teikiamomis galimybėmis, ir tų, kurios dar nėra visiškai skaitmenizuotos. Šiuo požiūriu COVID-19 pandemija atskleidė naują skaitmeninio skurdo problemą, todėl būtina užtikrinti, kad skaitmenine transformacija kaip raktu į geresnį ir sėkmingesnį gyvenimą galėtų pasinaudoti visi Europos piliečiai ir įmonės. 2030 m. Europos vizija – sukurti skaitmeninę visuomenę, kurioje niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Skaitmeniniai sveikatos priežiūros sprendimai COVID-19 pandemija atskleidė novatoriškos nuotolinės medicinos, nuotolinės sveikatos priežiūros ir robotikos sprendimų, kuriais norima apsaugoti medicinos darbuotojus ir padėti pacientams namuose naudotis nuotolinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis, plataus naudojimo potencialą ir sudarė sąlygas juos plačiai taikyti. Skaitmeninės technologijos gali padėti piliečiams stebėti savo sveikatos būklę, pritaikyti savo gyvenseną ir gyventi savarankiškai, taip pat užkirsti kelią neužkrečiamosioms ligoms ir užtikrinti sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų ir sveikatos sistemų efektyvumą. Turėdami tinkamus skaitmeninius įgūdžius, piliečiai naudosis priemonėmis, kurios padės jiems senstant tęsti aktyvų profesinį gyvenimą, o sveikatos priežiūros specialistai ir slaugytojai galės visapusiškai naudotis skaitmeniniais sveikatos priežiūros sprendimais, padedančiais stebėti ir gydyti pacientus. Šiuo metu, kai vis daugiau europiečių baiminasi dėl savo ekonominio saugumo arba padėties, skaitmenizacija suteikia žmonėms naujų gerovės šaltinių, nes ji sudaro sąlygas verslininkams inovuoti, steigti ir plėsti verslą savo gyvenamojoje vietoje, atveria visos Europos ir pasaulio rinkas ir investicijų galimybes ir sudaro sąlygas kurti naujas darbo vietas. Skaitmeninės technologijos gali labai padėti įgyvendinti Europos žaliojo kurso tikslus. Diegiant skaitmeninius sprendimus ir naudojant duomenis bus lengviau pereiti prie atsparesnės žiedinės neutralaus poveikio klimatui ekonomikos. Dalykines keliones pakeičiant vaizdo konferencijomis mažinamas išmetamas teršalų kiekis, o naudojant skaitmenines technologijas sudaromos sąlygos ekologiškesniems procesams žemės ūkio, energetikos, pastatų, pramonės ar miestų planavimo ir paslaugų sektoriuose – taip prisidedama prie Europos pasiūlyto tikslo iki 2030 m. išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti bent 55 proc. ir geriau apsaugoti mūsų aplinką. Reikės pasirūpinti didesniu pačių skaitmeninių infrastruktūrų bei technologijų tvarumu ir energijos vartojimo bei išteklių naudojimo jose efektyvumu. Pasinaudodamos inovacijomis ir taikydamos plataus užmojo ekologinius standartus, skaitmeninę transformaciją vykdančios įmonės galės diegti mažesnio aplinkosauginio pėdsako ir didesnio energijos vartojimo bei medžiagų naudojimo efektyvumo skaitmenines technologijas. Skaitmeniniai žalieji sprendimai. Skaitmeninis produkto pasas Norint pereiti prie tvarios ekonomikos, reikia užtikrinti pažangesnį su produktais susijusių duomenų valdymą per visą jų gyvavimo ciklą. Didžioji šios informacijos dalis turima, tačiau ji nėra prieinama tiems, kurie ja galėtų pasinaudoti geriausiai. Skaitmeninės technologijos suteikia galimybę su produktais susijusius duomenis, kurie gali būti išskaidyti iki atskirų komponentų ir medžiagų duomenų, žymėti, atsekti, nustatyti jų vietą ir jais dalytis vertės grandinėse. Įgyvendinant tvarių produktų iniciatyvą sukurtas ir pirmiausia elektrinių transporto priemonių baterijoms ir pramoninėms prietaikoms skirtas Europos skaitmeninis produkto pasas padės įmonėms gauti daugiau informacijos, didinti išteklių naudojimo efektyvumą, o vartotojams – priimti tvarius sprendimus. Norint užtikrinti, kad būtų paisoma Europos taisyklių ir gerbiamos jos vertybės, būtina atspari, saugi ir patikima infrastruktūra ir technologijos. Esminiai ES ekonominės sėkmės ir atsparumo garantai – stipri bendroji rinka, sąžininga konkurencija ir sklandžiai veikianti taisyklėmis grindžiama prekyba. Kita vertus, skaitmeninės technologijos daugiausia plėtojamos už ES ribų, o valstybių narių skaitmenizacijos konvergencija tebėra menka, ir tai trukdo pasiekti masto ekonomiją. Padidinusi vidinius privalumus ir pajėgumus, ES taps stipresne tarptautine partnere. Kad ES būtų sudarytos sąlygos ypatingos svarbos technologijas plėtoti taip, kad būtų skatinamas didesnis našumas ir ekonomikos vystymasis, o kartu visapusiškai atsižvelgiama į visuomenės vertybes ir visuomeninius tikslus, būtina pasinaudojant visais susijusiais ES fondais bei nacionalinėmis lėšomis labai padidinti investicijas ir, be kita ko, pritraukti didelių privačių investicijų. 3. Keturios pagrindinės ES trajektorijos kryptys

Siekdama 2030 m. ES skaitmeninės politikos užmojus paversti konkrečiais tikslais ir užtikrinti šių tikslų įgyvendinimą, Komisija siūlo nustatyti skaitmeninės politikos kelrodį. Kelrodžio pagrindą sudarys patobulinta ES trajektorijos stebėsenos sistema, pagal kurią bus stebima skaitmeninės transformacijos sparta, Europos strateginių skaitmeninių pajėgumų trūkumai ir skaitmeninių principų įgyvendinimas. Dokumente bus numatytos vizijos įgyvendinimo priemonės ir nustatyti svarbiausi keturių pagrindinių krypčių orientyrai. Pirmosios dvi kryptys yra infrastruktūros skaitmeniniai pajėgumai ir švietimas bei įgūdžių tobulinimas, o kitos dvi – verslo ir viešųjų paslaugų skaitmeninė transformacija. 3.1. Skaitmeninių įgūdžių turintys gyventojai ir aukštos kvalifikacijos skaitmeninės srities specialistai Jei ateities pasaulyje norime būti savo likimo šeimininkai, pasitikintys savo priemonėmis, vertybėmis ir pasirinkimais, turime kliautis skaitmeninių įgūdžių ir gebėjimų turinčiais piliečiais bei skaitmeninių įgūdžių turinčia darbo jėga ir turėti daug daugiau skaitmeninės srities ekspertų nei šiandien. Tai turėtų būti skatinama kuriant našią skaitmeninio švietimo ekosistemą ir vykdant veiksmingą politiką, kuria puoselėjami ryšiai su viso pasaulio specialistais ir jie pritraukiami. Skaitmeniniai įgūdžiai bus labai svarbūs stiprinant mūsų, kaip visuomenės, kolektyvinį atsparumą. Europos įgūdžių darbotvarkėje nurodyta, kad pagrindiniai visų piliečių skaitmeniniai įgūdžiai ir galimybė darbuotojams įgyti naujų specializuotų skaitmeninių įgūdžių yra būtina aktyvaus dalyvavimo skaitmeniniame dešimtmetyje sąlyga. Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane iškeltas tikslas pasiekti, kad 2030 m. bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius turėtų 80 proc. suaugusiųjų. Kad visi Europos gyventojai galėtų visapusiškai naudotis įtraukios skaitmeninės visuomenės teikiama nauda, skaitmeniniams principams skirtame skyriuje (4 skirsnyje) nurodoma, jog galimybė gauti išsilavinimą, padedantį įgyti pagrindinius skaitmeninius įgūdžius, turėtų būti visų ES piliečių teisė, o mokymasis visą gyvenimą turėtų tapti realybe. Be to, turėdama bendruosius skaitmeninius įgūdžius visuomenė galėtų pasitikėti skaitmeniniais produktais ir internetinėmis paslaugomis, atpažinti dezinformaciją ir bandymus sukčiauti, apsisaugoti nuo kibernetinių išpuolių, aferų ir sukčiavimo internete, o vaikai išmoktų suprasti begalę internete randamos informacijos ir joje naršyti. Aukšto lygio skaitmeniniai įgūdžiai – tai daugiau nei labai geros programavimo žinios arba kompiuterijos mokslo pagrindai. Skaitmeninis mokymas ir švietimas turėtų padėti darbuotojams įgyti specializuotų skaitmeninių įgūdžių, kad jie galėtų užimti kokybiškas darbo vietas bei užsitikrinti sėkmingą karjerą. Iki 2019 m. IRT specialistų skaičius kasmet didėjo 4,2 proc. ir 2019 m. jis siekė 7,8 mln. Jei ši tendencija nepakis, ES numatomas 20 milijonų ekspertų poreikis tokiose pagrindinėse srityse, kaip kibernetinis saugumas arba duomenų analizė, liks anaiptol nepatenkintas. Daugiau nei 70 proc. įmonių nurodo, kad tinkamus skaitmeninius įgūdžius turinčių darbuotojų trūkumas – viena iš kliūčių investicijoms. Be to, matomas didelis lyčių disbalansas: moterys sudaro tik vieną šeštadalį IRT specialistų ir vieną trečdalį gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos absolventų . Padėtį dar labiau apsunkina pajėgumų, susijusių su specialiojo ugdymo ir mokymo programomis, tokiose srityse, kaip dirbtinis intelektas ir kvantinis bei kibernetinis saugumas, trūkumas ir menkas skaitmeninės srities dalykų bei mokomųjų multimedijos priemonių integravimas į kitas disciplinas. Norint spręsti šią problemą, reikalingos didžiulės investicijos į būsimų darbuotojų kartų mokymą ir darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą bei perkvalifikavimą. Kad būtų pasiekti JT darnaus vystymosi tikslai, vietos veiksmus turėtų papildyti parama visuotiniam skaitmeniniam raštingumui didinti. Pagal programą „Erasmus+“ bus atvertos galimybės ir trečiųjų šalių skaitmeninių technologijų inžinieriams bei specialistams ir bus apskritai pagerinta skaitmeninė mokymosi aplinka. Afrikoje bendrųjų skaitmeninių įgūdžių programas rengti ir valdžios sektoriui dalykinėmis žiniomis bei projektais padėti mokyklas ir švietimo įstaigas atvesti į skaitmeninį amžių galėtų nacionalinės skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo koalicijos. Be to, skaitmeniniai įgūdžiai ir raštingumas tampa viena iš pagrindinių skaitmeninių gebėjimų formavimo temų, nagrinėjamų mūsų santykių su Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalimis kontekste. Iki 2030 m. pasaulinė konkurencija dėl specialistų bus didžiulė, nes dalykinių žinių toliau trūks ir jos bus esminis inovacijų, našumo augimo ir klestėjimo visose šalyse veiksnys. Vykstant ES skaitmeninei transformacijai bus svarbu puoselėti ES patrauklumą ir skatinti vykdyti skaitmeninės srities specialistų paramos programas. Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti: - ne tik Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatytą pagrindinių skaitmeninių įgūdžių tikslą, bet ir užtikrinti, kad ES dirbtų 20 mln. IRT specialistų – panašus skaičius moterų ir vyrų. 3.2. Saugi, naši ir tvari skaitmeninė infrastruktūra Tik turėdama junglumo, mikroelektronikos ir gebėjimo apdoroti didžiulius duomenis požiūriu tvarią skaitmeninę infrastruktūrą, kurioje šie elementai sudaro sąlygas kitiems technologiniams pokyčiams ir padeda didinti mūsų pramonės konkurencingumą, Europa galės užsitikrinti skaitmeninės lyderės pozicijas. Visose šiose srityse reikalingos didžiulės investicijos, kurioms įgyvendinti Europos mastu reikalingas koordinavimas. Puikus ir saugus ryšys visiems ir visur Europoje yra būtina sąlyga, kad visuomenės gyvenime galėtų visapusiškai dalyvauti kiekviena įmonė ir pilietis. Labai svarbu iki 2030 m. užtikrinti gigabitinį ryšį. Šį užmojį galima pasiekti naudojant bet kokį technologijų derinį, tačiau daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama tvaresniam naujos kartos fiksuotajam, judriajam ir palydoviniam ryšiui, kuris būtų užtikrinamas diegiant itin didelio pralaidumo tinklus, įskaitant 5G ryšį, grindžiamus sparčiu ir efektyviu spektro paskyrimu ir 5G kibernetinio saugumo priemonių rinkiniu, o ateityje numatant plėtoti 6G ryšį . Vėlesniais šio dešimtmečio metais tokių tinklo technologijų naudojimas namų ūkiuose, augant itin didelio pralaidumo ryšio poreikiui, didės. Manoma, kad iki šio dešimtmečio pabaigos naujos skaitmeninio ryšio funkcijos ir galimybės, kaip antai didelio tikslumo holografinės medijos ir skaitmeniniai pojūčiai tinkluose, suteiks visiškai naują perspektyvą skaitmeninei visuomenei ir padidins gigabitinio ryšio poreikį. Dar gerokai anksčiau nei dešimtmečio pabaigoje įmonėms reikės specialių gigabitinių jungčių ir duomenų infrastruktūros debesijos kompiuterijos paslaugoms teikti ir duomenims apdoroti, o mokykloms ir ligoninėms – e. švietimo ir e. sveikatos paslaugoms teikti. Itin našioms kompiuterinėms sistemoms (HPC) reikės terabitinių jungčių duomenims tikruoju laiku apdoroti. Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti, kad: visi Europos namų ūkiai būtų prijungti prie gigabitinio tinklo, o visose apgyvendintose vietovėse būtų 5G ryšys. Europos skaitmeninė lyderystė ir konkurencingumas pasaulio mastu priklauso nuo tvirto vidinio ir išorinio junglumo – tuo turėtų būti grindžiamas mūsų tarptautinis bendradarbiavimas, visų pirma su Europos laiko juostose esančiomis šalimis, kartu atsižvelgiant į duomenų perdavimo tinklų sietuvų diegimą ES periferinių šalių kaimynystėje. ES yra parengusi išsamią bendradarbiavimo programą, apimančią plačiajuosčio ryšio diegimą, su Vakarų Balkanų ir Rytų šalimis partnerėmis. Europa bus susieta su savo partneriais kaimyninėse šalyse ir Afrikoje, be kita ko, antžeminiais ir jūriniais kabeliais ir per saugią palydovų sistemą. Be to, pasinaudodama naujais partnerystės susitarimais su Indija ir Pietryčių Azijos valstybių asociacija (ASEAN) dėl junglumo, ES aktyviau įgyvendins strategiją dėl glaudesnių Europos ir Azijos sąsajų. Pradėjus įgyvendinti Skaitmeninio aljanso su Lotynų Amerikos ir Karibų jūros regiono šalimis junglumui skirtą dalį, su tomis šalimis bus sudarytas skaitmeninės partnerystės susitarimas, kurio pagrindas – BELLA kabelio tiesimo projektas. Jei junglumas yra būtina skaitmeninės transformacijos sąlyga, mikroprocesoriai yra daugumos pagrindinių strateginių vertės grandinių, tokių kaip susietieji automobiliai, telefonai, daiktų internetas, itin našūs kompiuteriai, tinklo paribio kompiuteriai ir dirbtinis intelektas, pirminiai elementai. Europa projektuoja ir gamina aukščiausios klasės lustus, tačiau yra didelių spragų, visų pirma pažangiųjų gamybos technologijų ir lustų projektavimo srityse, dėl kurių Europa tampa įvairiais atžvilgiais pažeidžiama. Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti, kad:

Europos pažangiųjų ir tvarių puslaidininkių, įskaitant procesorius, gamybos vertė sudarytų bent 20 proc. pasaulinės gamybos vertės (tuo tikslu turėtų būti užtikrinti mažesnių nei 5 nm mazgų gamybos pajėgumai (ir siekiama pereiti prie 2 nm gamybos pajėgumų) ir 10 kartų didesnis nei dabar energijos vartojimo efektyvumas). Tam, kad skaitmeninė infrastruktūra tarnautų piliečiams, MVĮ, viešajam sektoriui ir didelėms bendrovėms, reikia itin našių kompiuterinių sistemų ir plačios duomenų infrastruktūros. Šiandien Europoje sugeneruoti duomenys paprastai saugomi ir apdorojami už Europos ribų, o jų vertė taip pat gaunama už Europos ribų. Nors duomenis kuriančioms ir naudojančioms įmonėms turėtų būti palikta pasirinkimo teisė, dėl tokios padėties gali kilti pavojus kibernetiniam saugumui, tiekimo pažeidžiamumo rizika, pavojus paslaugų teikėjo keitimo galimybėms ir neteisėtos trečiųjų šalių prieigos prie duomenų rizika. Kadangi ES įsisteigę debesijos paslaugų teikėjai užima tik nedidelę debesijos rinkos dalį, ES nėra apsaugota nuo tokios rizikos ir pavojų ir ribojamos Europos skaitmeniniam sektoriui aktualios investavimo į duomenų apdorojimo rinką galimybės. Be to, atsižvelgdama į duomenų centrų ir debesijos infrastruktūros poveikį energijos vartojimui, ES turėtų imtis iniciatyvos iki 2030 m. užtikrinti, kad jų poveikis klimatui taptų neutralus ir energija būtų vartojama efektyviai, o jų perteklinė energija būtų naudojama mūsų namams, įmonėms ir bendroms viešosioms erdvėms šildyti. Tobulindama skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indeksą (DESI), Komisija įdiegs Europos įmonių naudojamų duomenų centrų ir elektroninių ryšių tinklų energijos vartojimo efektyvumo matavimo mechanizmus. Europos duomenų strategijoje pabrėžiama, kad generuojamų duomenų kiekis labai didėja, ir tikimasi, kad vis daugiau duomenų bus apdorojama tinklo paribyje, arčiau naudotojų ir duomenų generavimo vietų. Šiai pertvarkai įgyvendinti reikės kurti bei diegti iš esmės naujas duomenų apdorojimo technologijas, apimančias tinklo paribį, ir atsisakyti centralizuotos debesijos infrastruktūros modelių. Kad galėtų atsižvelgti į šias vis didesnio duomenų apdorojimo pajėgumų paskirstymo ir decentralizavimo tendencijas ir pašalinti tinkamos – Europos įmonių ir viešojo administravimo institucijų poreikius atitinkančios – debesijos paslaugų pasiūlos trūkumą, Europa turi stiprinti savo debesijos infrastruktūrą ir pajėgumus. Pažangiosios tinklo paribio kompiuterijos taikymo pavyzdžiai -Autonominėms transporto priemonėms pavojingų kelių sankirtų stebėsena, kad jos galėtų saugiai važiuoti -Išmaniojo ūkininkavimo srityje – kurioje ūkiuose naudojant su technika susietus tinklo paribio pajėgumus bus galima tikruoju laiku rinkti žemės ūkio duomenis – pažangių paslaugų, pvz., derliaus numatymo ar ūkio valdymo, ūkininkams teikimas ir maisto tiekimo grandinių optimizavimas -Gamybos kaip paslaugos srityje – sąlygų gamybos įmonėms, visų pirma MVĮ, sudarymas vietos lygmeniu naudotis novatoriškomis pramonės paslaugų debesijos platformomis ir prekyvietėmis, kad būtų padidintas jų gamybos pajėgumų matomumas -Sveikatos duomenų ir sveikatos įrašų tvarkymas sudarant sąlygas daug greičiau (pvz., pandemijos aplinkybėmis) vietos lygmeniu rinkti ir agreguoti sveikatos duomenis -Viešojo sektoriaus modernizavimas – diegiant paribio tinklą vietinėms viešojo administravimo institucijoms bus suteikti duomenų apdorojimo pajėgumai Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti, kad: -ES būtų įdiegta 10 000 labai saugių neutralaus poveikio klimatui tinklo paribio mazgų, kurie būtų paskirstyti taip, kad, nepriklausomai nuo įmonių buvimo vietos, būtų užtikrinta mažos delsos (kelių milisekundžių) prieiga prie duomenų paslaugų. Vis dėlto debesijos ir tinklo paribio ekosistema Europos įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms visapusiškos naudos duos tik tuo atveju, jei kartu bus užtikrinti pažangiausi kompiuterijos pajėgumai. Todėl, pasinaudojant jau įsteigta Europos našiosios kompiuterijos bendrąja įmone, bus paspartintas bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis siekiant diegti pasaulio mastu moderniausią sujungtą superkompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūrą. Be to, ES turi investuoti į naujas kvantines technologijas. ES turėtų pirmauti pasaulyje kurdama kvantinius kompiuterius, kurie būtų visiškai programuojami ir prieinami iš bet kurios Europos vietos, o kartu labai efektyviai vartotų energiją ir kurie galėtų per kelias valandas išspręsti tai, kas šiuo metu išsprendžiama per šimtus dienų ar net ne vienus metus. Ateinantį dešimtmetį kvantinė revoliucija iš esmės pakeis skaitmeninių technologijų kūrimo ir naudojimo procesus. Toliau pateikiami galimo taikymo pavyzdžiai. - Sveikata. Kvantiniai kompiuteriai sudarys sąlygas greičiau ir veiksmingai kurti vaistus, pvz., imituojant žmogaus kūną (naudojant jo skaitmeninį dvynį) bus galima atlikti virtualius vaistų tyrimus, kurti individualizuotus vėžio gydymo būdus, atlikti daug greitesnę genomo sekoskaitą ir t. t. - Didesnis ryšių ir duomenų perdavimo saugumas. Kvantinės saugiojo ryšio sistemos gali padėti apsaugoti perduodamą neskelbtiną informaciją, balsavimo internetu sistemas ir finansinius sandorius, taip pat sudaryti sąlygas ilgą laiką saugoti neskelbtinus sveikatos ir su nacionaliniu saugumu susijusius duomenis ir užtikrinti ypatingos svarbos ryšių infrastruktūros objektų saugą. - Geresnė išteklių stebėsena. Žemėje arba kosmose esančiuose palydovuose įrengtais kvantiniais gravitacijos bangų jutikliais bus matuojami gravitaciniai laukai, todėl bus galima nustatyti kliūtis, dirvožemio nusėdimą ir požeminius vandens išteklius, taip pat stebėti gamtos reiškinius, pvz., ugnikalnių aktyvumą. - Verslas / aplinka. Kvantiniai kompiuteriai padės optimaliai naudoti algoritmus sprendžiant labai sudėtingas logistikos ir planavimo problemas, o tai padės sutaupyti laiko ir degalų arba rasti pigiausią atsinaujinančiųjų išteklių energijos, kuri būtų tiekiama į elektros energijos tinklą, derinį.

Mūsų siūlomas užmojis – pasiekti, kad: iki 2025 m. Europa turėtų pirmąjį kompiuterį, kuriame taikoma kvantinio spartinimo technologija, suteikiantį galimybę Europai iki 2030 m. pirmauti kvantinių pajėgumų srityje. 3.3. Skaitmeninė įmonių transformacija COVID-19 pandemijos metu skaitmeninės technologijos tapo labai svarbiu daugelio įmonių veiklos elementu. Iki 2030 m. skaitmeninės technologijos, įskaitant 5G, daiktų internetą, tinklo paribio kompiuteriją, dirbtinį intelektą, robotiką ir papildytąją realybę, ne tik bus naudojamos kaip priemonės, bet ir sudarys naujų produktų, naujų gamybos procesų ir naujų verslo modelių, grindžiamų sąžiningu dalijimusi duomenimis duomenų ekonomikoje, pagrindą. Todėl, greitai priėmus ir pradėjus įgyvendinti Komisijos pasiūlymus dėl bendrosios skaitmeninės rinkos ir Europos skaitmeninės ateities formavimo strategijų, paspartės įmonių skaitmeninė transformacija ir bus užtikrinta teisinga ir konkurencinga skaitmeninė ekonomika. Reikės pasirūpinti, kad vienodos veiklos sąlygos būtų užtikrintos ir užsienio šalyse. Įmonių transformacija priklausys nuo jų gebėjimo naujas skaitmenines technologijas diegti greitai ir įvairiose srityse, įskaitant lėčiau skaitmenizuojamas pramonės ir paslaugų ekosistemas. Teikiant ES paramą, visų pirma pagal bendrosios rinkos, Skaitmeninės Europos ir sanglaudos programas, bus skatinamas skaitmeninių pajėgumų, įskaitant pramonės duomenų erdves, kompiuterijos pajėgumus, atviruosius standartus, bandymų ir eksperimentų infrastruktūrą, diegimas ir naudojimas. Įmonės turėtų būti skatinamos diegti mažesnio aplinkosauginio pėdsako ir didesnio energijos vartojimo ir medžiagų naudojimo efektyvumo skaitmenines technologijas ir produktus. Spartus skaitmeninių technologijų diegimas būtinas tam, kad būtų sudarytos sąlygos išteklius naudoti intensyviau ir veiksmingiau, o padidinus Europos medžiagų panaudojimo našumą sumažės gamybos sąnaudos ir mūsų pažeidžiamumas tiekimo sukrėtimų atveju. Penkių pagrindinių ekosistemų skaitmeninės transformacijos potencialas -Gamyba. 5G ryšys padės gamyklų įrenginius dar labiau susieti tarpusavyje ir jais rinkti pramonės duomenis. Dirbtinis intelektas tikruoju laiku teiks nurodymus robotams, todėl jie galės būti vis labiau įtraukiami į bendrą darbą. Dėl to pagerės darbuotojų darbo vietos, sauga, našumas ir gerovė. Naudodami skaitmeninius dvynius, naujas medžiagas ir 3D spausdinimo technologiją, gamintojai galės gerinti prognozuojamąją priežiūrą ir gaminti pagal paklausą, atsižvelgdami į vartotojų poreikius ir visiškai nekaupdami atsargų. -Sveikata. Numačius daugiau bendravimo internetu galimybių, įdiegus elektronines paslaugas, užtikrinus elektroninį duomenų perdavimą ir prieigą prie jų (vietoj popierinių įrašų naudojimo) ir automatizavus procesus, Europoje kasmet gaunama nauda galėtų sudaryti 120 mlrd. EUR. -Statyba. Per pastaruosius 20 metų našumas šiame sektoriuje, palyginti su visais pagrindiniais sektoriais, didėjo mažiausiai. 70 proc. statybų vadovų nurodė, kad pokyčius sektoriuje galėtų paskatinti naujos gamybos technologijos ir skaitmenizacija. -Žemės ūkis. Skaitmeninės ūkininkavimo technologijos gali padėti žemės ūkio sektoriui vykdyti labiau į poreikius orientuotą ir efektyvesnę gamybą – taip pagerėtų sektoriaus tvarumo rodikliai ir konkurencingumas. Žemės ūkio sektorius nurodytas kaip vienas iš pagrindinių sektorių, kuriame skaitmeniniai sprendimai gali padėti sumažinti visame pasaulyje išmetamą ŠESD kiekį ir pesticidų naudojimą. -Judumas. Skaitmeniniai susietojo ir automatizuoto judumo sprendimai gali labai padėti sumažinti eismo įvykių skaičių, pagerinti gyvenimo kokybę ir transporto sistemų efektyvumą, be kita ko, susijusį su jų aplinkosauginiu pėdsaku. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažangiosioms ir perversminėms inovacijoms. Europoje jau steigiasi tiek pradedančiųjų įmonių, kiek JAV, tačiau, kad jos galėtų sparčiai augti ir plėsti veiklą, reikalingos palankesnės sąlygos ir tikrai veikianti bendroji rinka. Europa pasirūpino įvairiomis priemonėmis, tačiau jos investicijų, skirtų augančioms pradedančiosioms įmonėms finansuoti, trūkumas, palyginti su JAV ir netgi Kinija, vis dar yra didelis. Vienaragio statusą jau pasiekė nemažai ES įmonių, tačiau jų galėtų būti ir daugiau. Palankesnės sąlygos tarpvalstybiniu mastu augti ir, be kita ko, turėti daugiau galimybių gauti finansavimą veiklos plėtrai gali būti sudarytos taikant Pažangios startuolių šalies ES standartą. Šiame perėjimo procese MVĮ tenka pagrindinis vaidmuo – ne tik dėl to, kad jos sudaro didžiąją dalį ES įmonių, bet ir dėl to, kad jos yra labai svarbus inovacijų šaltinis. Padedamos daugiau kaip 200 skaitmeninių inovacijų centrų ir sektoriaus klasterių, 2030 m. MVĮ jau turėtų turėti lengvą tinkamai reguliuojamą prieigą prie skaitmeninių technologijų ar duomenų sąžiningomis sąlygomis ir galėti naudotis tinkama parama skaitmenizacijai. Todėl daugiau kaip 200 Europos skaitmeninių inovacijų centrų ir sektoriaus klasterių visoje ES turėtų remti tiek novatoriškų, tiek neskaitmeninių MVĮ skaitmeninę transformaciją, o skaitmeninių paslaugų teikėjus susieti su vietos ekosistemomis. To tikslas – pasiekti aukštą skaitmeninio intensyvumo lygį, nė vieno nepaliekant nuošalyje. Komisija atnaujins savo pramonės strategiją, be kita ko, siekdama paspartinti pramonės ekosistemų skaitmeninę transformaciją, kad būtų pasiekti 2030 m. tikslai. Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti, kad: - 75 proc. Europos įmonių naudotųsi debesijos kompiuterijos paslaugomis, didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu; - daugiau kaip 90 proc. Europos MVĮ pasiektų bent bazinį skaitmeninio intensyvumo lygį. - kad Europa didintų savo novatoriškų veiklą plečiančių įmonių bazę ir gerintų jų galimybes gauti finansavimą ir taip padvigubintų savo vienaragių skaičių. 3.4. Viešųjų paslaugų skaitmenizacija ES tikslas – iki 2030 m. užtikrinti, kad demokratinis gyvenimas ir internetu teikiamos viešosios paslaugos būtų visiškai prieinamos visiems, įskaitant neįgaliuosius, ir visi galėtų naudotis aukščiausios klasės skaitmenine aplinka, kurioje būtų teikiamos lengvos naudoti, veiksmingos ir prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos ir priemonės, atitinkančios aukštus saugumo ir privatumo standartus. Saugus e. balsavimas paskatintų aktyvesnį visuomenės dalyvavimą demokratiniame gyvenime. Patogios naudoti paslaugos leis bet kokio amžiaus piliečiams ir visų dydžių įmonėms veiksmingiau kreipti vyriausybės veiklą ir rezultatus norima kryptimi ir pagerins viešąsias paslaugas. Vyriausybė kaip platforma – naujas būdas kurti skaitmenines viešąsias paslaugas – užtikrins visapusišką ir lengvą prieigą prie viešųjų paslaugų ir sklandžią tokių pažangių pajėgumų, kaip duomenų apdorojimas, dirbtinis intelektas ir virtualioji realybė, sąveiką. Dar efektyviau teikiamos standartiškai skaitmeninės paslaugos padės padidinti Europos įmonių našumą ir taps įkvepiančiu pavyzdžiu įmonėms, ypač MVĮ, labiau skaitmenizuotis.

Tačiau iki šios vizijos įgyvendinimo kelias dar ilgas. Nors viešosiomis paslaugomis vis dažniau naudojamasi internetu, skaitmeninės paslaugos dažnai tėra elementarios, pvz., formų pildymas. Užtikrindama ne tik visų viešųjų paslaugų, bet ir visų valdymo lygmenų sąveikumą Europa turi išnaudoti skaitmenizaciją tam, kad pastūmėtų visiškai naujų piliečių, viešojo administravimo institucijų ir demokratinių institucijų bendravimo būdų atsiradimą. Nuotolinė medicina Pandemijos metu nuotolinės medicinos konsultacijos per vieną mėnesį išaugo daugiau nei per 10 metų ir atliko labai svarbų vaidmenį – padėjo ligoninėms sumažinti eiles, o pacientams – išlikti sveikiems. Iki 2030 m. visoje Europoje turėtų būti gerokai pagerinta piliečių prieiga prie savo elektroninių sveikatos įrašų (ESĮ) ir tos prieigos kontrolė – tam bus parengtos bendros dalijimosi sveikatos duomenimis techninės specifikacijos, užtikrintas sąveikumas, sukurta saugi infrastruktūra ir bus imamasi veiksmų, kad dalijimasis sveikatos informacija su medikų bendruomene visuomenei taptų labiau priimtinas. Europos skaitmeninė atpažintis. Vyriausybė – jūsų delne ES skaitmeninės politikos kelrodis turėtų padėti užtikrinti, kad iki 2030 m. būtų plačiai įdiegta patikima, naudotojų kontroliuojama tapatybė, leidžianti kiekvienam piliečiui kontroliuoti savo veiksmus ir sąveikas internete. Naudotojai galės išsaugodami savo privatumą patogiai naudotis visomis internetinių paslaugų teikiamomis galimybėmis visoje ES. Be to, ES bendruomenės gerina savo gyventojų kasdienio gyvenimo kokybę kurdamos pažangiąsias duomenų platformas, kuriose integruojami įvairių sektorių ir miestų duomenys. Kol kas šiose platformose siūlomos tik tokios pagrindinės skaitmeninės paslaugos kaip išmanusis automobilių statymas, išmanusis apšvietimas ar viešojo transporto telematikos paslaugos. Skaitmenizacija taip pat atlieka svarbų vaidmenį kuriant pažangiuosius kaimus, t. y. kaimo vietovių bendruomenes, kurios didina savo atsparumą imdamosi novatoriškų sprendimų ir remdamosi vietos pranašumais bei galimybėmis. Per skaitmeninėmis technologijomis grindžiamas kaimų ir miestų bendruomenių platformas bus teikiamos tokios paslaugos kaip daugiarūšės intelektinės transporto sistemos, skubi pagalba nelaimingų atsitikimų atveju, tikslingesnis atliekų tvarkymas, eismo valdymas, miestų planavimas, pažangūs energetikos ir apšvietimo sprendimai, išteklių optimizavimas ir kt. Padidinti žaliosios skaitmeninės transformacijos paklausą gali ir žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijų taikymas. Skaitmeninė transformacija taip pat turėtų atverti galimybes kurti šiuolaikiškas ir veiksmingas teisingumo sistemas, užtikrinti vartotojų teises ir veiksmingesnį viešųjų tarnybų, pavyzdžiui, teisėsaugos ir tyrėjų, darbą. Tai, kas neteisėta neinternetinėje erdvėje, neteisėta ir internete, todėl teisėsaugos institucijos turi būti gerai pasirengusios kovoti su vis sudėtingesniais skaitmeniniais nusikaltimais. Mūsų siūlomas užmojis – iki 2030 m. pasiekti, kad: ·100 proc. pagrindinių viešųjų paslaugų Europos piliečiams ir įmonėms būtų teikiama internetu; ·100 proc. Europos piliečių turėtų prieigą prie medicininių dokumentų (e. įrašų); ·80 proc. piliečių naudotųsi skaitmeninės atpažinties technologija. 4. Skaitmeninė pilietybė ES skaitmeninės ateities vizija neapsiriboja vien tik skaitmeninės infrastruktūros diegimu, įgūdžių bei gebėjimų ugdymu ir įmonių bei viešųjų paslaugų skaitmenizavimu – dar būtina sudaryti sąlygas visiems europiečiams naudotis visomis skaitmenizacijos galimybėmis ir skaitmeninėmis technologijomis. Skaitmeninėje erdvėje turime užtikrinti, kad internete būtų galima visapusiškai naudotis visomis teisėmis, kuriomis naudojamasi ne internete. Kad žmonės būtų visapusiškai įgalinti, jie visų pirma turėtų turėti prieigą prie įperkamo, saugaus ir aukštos kokybės ryšio, turėti galimybę įgyti pagrindinių skaitmeninių įgūdžių – jie turėtų tapti visų teise – ir būti aprūpinti kitomis priemonėmis, kurios kartu leistų jiems visapusiškai dalyvauti ekonominėje ir visuomeninėje veikloje dabar ir ateityje. Jie taip pat turi turėti lengvą, universalia skaitmenine atpažintimi grindžiamą prieigą prie skaitmeninių viešųjų paslaugų ir prie skaitmeninių sveikatos priežiūros paslaugų. Žmonėms turėtų būti užtikrinta nediskriminacinė prieiga prie internetinių paslaugų ir naudojimasis tokiais principais kaip saugios ir patikimos skaitmeninės erdvės, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyra nuotolinio darbo aplinkoje, nepilnamečių apsauga ir etiškas algoritminis sprendimų priėmimas. Be to, žmonių naudojamos skaitmeninės technologijos ir paslaugos turi atitikti taikomas teisės normas ir nepažeisti nuo europinio modelio neatsiejamų teisių ir vertybių. Be to, į žmonių poreikius orientuota saugi ir atvira skaitmeninė aplinka turėtų ne tik nepažeisti įstatymų, bet ir sudaryti sąlygas žmonėms dar geriau įtvirtinti savo teises, kaip antai teisę į privatumą ir duomenų apsaugą, saviraiškos laisvę, vaiko teises ir vartotojų teises. Skaitmeniniai principai įtvirtinti pirminėje ES teisėje, visų pirma Europos Sąjungos sutartyje, Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo, Pagrindinių teisių chartijoje ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikoje, taip pat antrinės teisės aktuose. Europinis kelias skaitmeninės visuomenės link taip pat turėtų padėti vykdyti ir palaikyti atviros demokratijos iniciatyvas: prisidėti prie įtraukaus politikos formavimo, sudaryti sąlygas plačiu mastu įtraukti piliečius ir skatinti juos imtis vietos iniciatyvų, kad demokratiniai sprendimai būtų visuomenei priimtinesni ir pelnytų didesnį jos palaikymą. Šis europinis skaitmeninės visuomenės modelis taip pat grindžiamas visapusišku ES pagrindinių teisių paisymu, kaip antai: ·saviraiškos laisvės, įskaitant įvairios, patikimos ir skaidrios informacijos prieigą,

·laisvės steigti verslą ir užsiimti verslu internete, ·asmens duomenų ir privatumo apsaugos, taip pat teisės būti pamirštam, ·asmenų intelektinės kūrybos apsaugos interneto erdvėje. Lygiai taip pat svarbu nustatyti išsamų skaitmeninių principų rinkinį – kaip informacijos šaltinį naudotojams ir gaires politikos formuotojams bei skaitmeninių paslaugų teikėjams; šie principai būtų, pavyzdžiui: ·visuotinė prieiga prie interneto paslaugų; ·saugi ir patikima interneto aplinka; ·visuotinis skaitmeninis švietimas ir įgūdžiai, kad žmonės galėtų aktyviai dalyvauti visuomenėje ir demokratiniuose procesuose; ·prieiga prie aplinką tausojančių skaitmeninių sistemų ir prietaisų; ·prieinamos ir į žmogų orientuotos skaitmeninės viešosios paslaugos ir administravimas; ·į žmogų orientuotų algoritmų etikos principai; ·vaikų apsauga ir įgalinimas interneto erdvėje; ·skaitmeninių sveikatos priežiūros paslaugų prieiga. Komisija pasiūlys tokį skaitmeninių principų ir teisių rinkinį įtraukti į jos pasiūlymu grindžiamą Europos Komisijos, Europos Parlamento ir Tarybos oficialią tarpinstitucinę deklaraciją, kuri bus parengta remiantis Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo patirtimi ir ją papildys. Komisija ketina atlikti kasmetines „Eurobarometro“ apklausas, siekdama išsiaiškinti, ką europiečiai mano apie jų teisių ir vertybių paisymą ir kiek, jų nuomone, mūsų visuomenės gyvenimo skaitmenizacija tarnauja jų interesams. 5. Kelrodis, padėsiantis pasiekti 2030 m. tikslus ir uždavinius Atnaujintiems ES skaitmenizacijos užmojams pasiekti būtina tvirta sistema. Ji turėtų apimti keturiomis pagrindinėmis kryptimis plėtojamą mūsų viziją, skaitmeninius principus ir svarbiausių pajėgumų trūkumo mažinimą. Skaitmeninės politikos KELRODIS Valdymo struktūra su metinėmis ataskaitomis ir tolesniais veiksmais Konkrečių tikslų įgyvendinimas pagal keturias pagrindines kryptis Daugiašalių projektų kūrimas ir įgyvendinimas Skaitmeninių principų laikymosi stebėsena Stebėsena pagal kiekybinius pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, ataskaitų apie veiksmus, kurių imtasi, teikimas ir tolesnių rekomendacijų teikimas Infrastruktūros ir svarbiausių pajėgumų atotrūkio stebėsena. Konsensuso siekimas ir (arba) siekimas susitarti dėl bendrų projektų ir parama jų įgyvendinimui Ataskaitų teikimas ir rezultatų suvestinės Kasmetinė „Eurobarometro“ apklausa 5.1. Valdymas Praktiškai skaitmeninės politikos kelrodį Komisija ketina pasiūlyti skaitmeninės politikos programos, kurią bendru sprendimu turės patvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba, forma. Joje daugiausia dėmesio bus skiriama bendrų skaitmeninių tikslų įgyvendinimui ir nuolatiniam įsipareigojimui jų siekti. Programoje būtų numatyta:

-Konkretūs kiekvienos iš keturių pagrindinių krypčių tikslai, kaip siūloma 3 skirsnyje. -Stebėsenos sistema, skirta matuoti ES pažangai siekiant pagrindinių 2030 m. tikslų (3 skirsnis ir priedas) ir įgyvendinant skaitmeninius principus (4 skirsnis), taip pat įvertinti sritims, kuriose valstybių narių lygmeniu pasiekta nepakankamai, įskaitant nepakankamus veiksmus ar nevisišką svarbių reglamentavimo pasiūlymų įgyvendinimą. Rodikliai, pagal kuriuos bus stebimas tikslų įgyvendinimas ES lygmeniu ir skaitmenizacijos tendencijos nacionaliniu lygmeniu, bus įtraukti į patobulintą DESI indeksui apskaičiuoti reikalingos informacijos teikimo sistemą, taip siekiant juos priderinti prie esamų procesų ir metodikų, kad nereikėtų kurti naujų. -Už Europos lygmens pažangos analizę ir bendrą ataskaitą bus atsakinga Europos Komisija. Tokiose ataskaitose bus pateikiamas padėties bendras vaizdas ir analizė, iš jos bus matyti likęs atotrūkis nuo skaitmeninio dešimtmečio tikslų įgyvendinimo (žr. toliau pateiktą diagramą). Galutinis tikslas – nustatyti, kuriose srityse pažanga nepakankama ir kaip galima priemonėmis bei rekomendacijomis Europos ir (arba) nacionaliniu lygmeniu pašalinti nustatytą atotrūkį. Koks yra atotrūkis nuo tikslų iki 2030 m. sukurti įtraukią ir tvarią skaitmeninę visuomenę įgyvendinimo? Remdamasi analize, Komisija kasmet Tarybai ir Europos Parlamentui pateiks Europos skaitmeninio dešimtmečio pažangos ataskaitą, kurioje aptars pažangą siekiant 2030 m. vizijos ir dirbant atitinkamomis pagrindinėmis kryptimis, įgyvendinant tikslus ir principus, taip pat pagal šviesoforo skalę įvertins bendresnę šių uždavinių įgyvendinimo padėtį. Ataskaita padės pamatyti, kiek dar atsiliekama nuo bendrų 2030 m. ES tikslų ir skaitmeninių principų įgyvendinimo ir kiek trūksta investicijų. Į metinę skaitmeninio dešimtmečio pažangos ataskaitą (vienintelę skaitmeninės srities pažangos ataskaitą) bus atsižvelgiama per Europos semestrą ir ji bus derinama su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimu. Be to, ataskaita paskatins Komisijos ir valstybių narių bendradarbiavimą siekiant nustatyti būdus, kaip šalinti trūkumus, ir pasiūlyti tikslinių veiksmingų priemonių padėčiai ištaisyti. Komisija bus įgaliota bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis imtis tolesnių praktinių veiksmų ir teikti rekomendacijas. Tarp jų galėtų būti rekomendacijos dėl reguliavimo priemonių įgyvendinimo ar poreikio imtis viešosios intervencijos siekiant paskatinti daugiau investuoti į skaitmenines technologijas ir pajėgumus, pvz., kurti daugiašalius projektus. Politikos programoje bus nustatytas mechanizmas, pagal kurį Komisija galėtų glaudžiai bendradarbiauti ir koordinuoti veiksmus su valstybėmis narėmis, kad būtų prisiimti bendri įsipareigojimai ir galbūt būtų taikomos priemonės ES ir nacionaliniu lygmeniu, sykiu atsižvelgiant į kitų skaitmeninės politikos priemonių ir iniciatyvų įgyvendinimą. Be to, politikos programa padės Komisijai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis dėl daugiašalių projektų skelbimo ir formavimo, kaip aptariama toliau. Nors daugiausia dėmesio būtų skiriama bendradarbiavimui ir veiksmų koordinavimui su valstybėmis narėmis, norint, kad valdymas būtų veiksmingas, visi ekonomikos ir visuomenės subjektai turi pagrįstai tikėti, kad tikslai bus pasiekti. Kadangi tai svarbu norint sėkmingai paspartinti skaitmenizaciją ES, dėl kelrodžio bus surengtos tikslinės konsultacijos su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. 5.2. Daugiašaliai projektai Siekiant įgyvendinti Europos skaitmeninio dešimtmečio viziją, turi būti stiprinami skaitmeniniai pajėgumai pagal visas keturias skaitmeninės politikos kryptis. Tai įmanoma tik valstybėms narėms ir ES bendrai sutelkiant išteklius. Vykdant Europos skaitmeninei transformacijai būtinus didelius technologinius projektus, į skaitmeninių pajėgumų stiprinimą turi būti žvelgiama iš visos Europos perspektyvos. Pažangiausiems Europos pajėgumams sukurti reikia kritinės finansavimo masės ir visų subjektų veiksmų darnos. Europos Vadovų Taryba paragino užtikrinti dar didesnę tokiems svarbiausiems technologiniams projektams skirtų ES ir nacionalinių lėšų sinergiją. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) ir techninės paramos priemonės reglamentuose pripažįstama, kad daugiašalius projektus galima plėtoti derinant investicijas pagal kelių valstybių narių nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be to, veiksmai turėtų būti rengiami ilgesniam laikotarpiui, siekiant užtikrinti lėšų investicijoms sutelkimą iš ES bei valstybių narių biudžetų ir sektoriaus įmonių. Galimos daugiašalių projektų sritys jau aptartos su valstybėmis narėmis joms rengiant nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus pagal pavyzdines iniciatyvas „Ryšys“ (angl. „Connect“), „Plėtra“ (angl. „Scale Up“), „Modernizavimas“ (angl. „Modernise“) ir „Perkvalifikavimas ir įgūdžių tobulinimas“ (angl. „Reskill and Upskill“). Komisija pasiūlė praktinę paramą ir paragino valstybes nares naudoti finansavimą pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kad suvienytų jėgas ir paremtų tokius daugiašalius projektus. Kol kas su valstybėmis narėmis pagal EGADP aptarti šie daugiašaliai skaitmeniniai projektai: -sukurti bendrą daugiafunkcę europinę tarpusavyje sujungtą duomenų apdorojimo infrastruktūrą, naudotiną visiškai paisant pagrindinių teisių. Kartu išplėtoti tikruoju laiku naudotinus (labai mažos delsos) tinklo paribio pajėgumus siekiant patenkinti galutinių vartotojų poreikius arti duomenų generavimo vietos (t. y. telekomunikacijų tinklų paribyje), atskiriems sektoriams suprojektuoti saugias, mažos galios ir sąveikias tarpinės programinės įrangos platformas ir sudaryti sąlygas, visų pirma bendrose Europos duomenų erdvėse, lengvai keistis ir dalytis duomenimis; -išplėtoti ES elektronikos projektavimo ir diegimo pajėgumus siekiant turėti naujos kartos mažos galios patikimus procesorius ir kitus elektroninius komponentus, kurių reikia ypatingos svarbos skaitmeninei infrastruktūrai, dirbtinio intelekto sistemoms ir ryšių tinklams; -visoje Europoje įdiegti 5G koridorius siekiant sudaryti sąlygas pažangioms skaitmeninėms geležinkelių operacijoms ir susietajam bei automatizuotam judumui, taip didinant kelių eismo saugumą ir prisidedant prie žaliojo kurso tikslų įgyvendinimo; -įsigyti superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių, sujungtų su „EuroHPC“ ekstremalaus pralaidumo ryšių tinklu, investuoti į didelės apimties prietaikų platformas, kurioms reikia superkompiuterių (pvz., sveikatos priežiūros, nelaimių prognozavimo srityse), į našiosios kompiuterijos nacionalinius kompetencijos centrus ir našiosios kompiuterijos bei kvantinės srities įgūdžius ir bendradarbiauti šiose srityse; -visoje ES plėtoti ir diegti itin saugią kvantinę ryšių infrastruktūrą siekiant gerokai padidinti ryšių ir laikomų neskelbtinų duomenų išteklių, taip pat ir ypatingos svarbos infrastruktūros saugumą visoje ES;

-sukurti dirbtiniu intelektu grindžiamų ir galinčių pakankamai anksti aptikti kibernetinio išpuolio požymius bei padėti aktyviai sureaguoti saugumo operacijų centrų tinklą, kuris sustiprintų bendrą pasirengimą rizikai ir atsaką tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis; -Susietasis viešasis administravimas: papildant eIDAS sistemą ir užtikrinant sinergiją su ja, sukurti ir siūlyti savanoriškai naudoti europinę skaitmeninę atpažintį, leidžiančią naudotis viešojo ir privačiojo sektorių internetu teikiamomis skaitmeninėmis paslaugomis – dar saugiau nei iki šiol ir visiškai laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų; sukurti vienkartinio duomenų pateikimo principu grindžiamą sistemą, kad skirtingų valstybių vietos, regioninės ir nacionalinės viešojo administravimo institucijos, visapusiškai laikydamosi teisinių reikalavimų ir paisydamos pagrindinių teisių, galėtų keistis duomenimis ir įrodymais; -Europinė blokų grandinės paslaugų infrastruktūra: sukurti, įdiegti ir naudoti europinę blokų grandine grindžiamą infrastruktūrą, kuri būtų ekologiška, saugi, visiškai atitinkanti ES vertybes ir ES teisinę sistemą ir kuri leistų efektyviau bei patikimiau teikti viešąsias paslaugas tarpvalstybiniu, nacionaliniu arba vietos mastu ir kuri skatintų kurti naujus verslo modelius; -Europiniai skaitmeninių inovacijų centrai: remti Europos pramonės skaitmenizavimą visoje ES užbaigiant kurti Europos skaitmeninių inovacijų centrų (EDIH) tinklą; šie vieno langelio principu veikiantys centrai teikia MVĮ technines žinias, finansines konsultacijas, mokymus, galimybes išbandyti idėjas prieš investuojant ir kt.; -Aukštųjų technologijų partnerystės skaitmeninių įgūdžių srityje įgyvendinant Įgūdžių paktą: visose pramonės ekosistemose, regionuose ir valstybėse narėse didėja IRT specialistų stygius. Siekiant užpildyti šią spragą galėtų būti sukurta plataus masto ir įvairius suinteresuotuosius subjektus apimanti įgūdžių ugdymo partnerystė, kurios uždaviniai būtų suderinti paklausą ir pasiūlą, pritraukti daugiau privačiųjų ir viešųjų investicijų, didinti specializuoto švietimo ir mokymo pasiūlą ir kokybę, taip pat kelti aukštojo mokslo ir profesinio mokymo įstaigų kompetenciją, kad jos taptų patrauklesnės ir labiau atitiktų su skaitmeninėmis technologijomis susijusius darbo rinkos poreikius. Komisija yra pasiryžusi remti daugiašalių projektų rengimą ir įgyvendinimą, be kita ko, pagal EGADP, palaikydama intensyvesnį dialogą su valstybėmis narėmis, be kita ko, pagal lanksčią valdymo sistemą. Iki šiol skirtingiems projektams ir investicijoms buvo naudojami įvairūs mechanizmai. Tai atskleidė, kad esamos Komisijos priemonės nėra pakankamos nacionaliniam, ES biudžeto finansavimui ir privačioms investicijoms derinti, kad būtų galima diegti ir eksploatuoti bendro intereso infrastruktūrą ir teikti bendro intereso paslaugas už mokslinių tyrimų erdvės ribų. Visų pirma, norint, kad skaitmeniniuose (o galbūt ir kitų sričių) daugiašaliuose projektuose numatytos infrastruktūros diegimas ir eksploatavimas būtų veiksmingas, turi būti užtikrinti visi šie aspektai: ·lankstus ir greitas steigimas, bet kartu nuolatinis atvirumas visoms norinčioms prisijungti valstybėms narėms; ·standartinės taisyklės, reguliuojančios tokius bendrus klausimus kaip duomenų nuosavybė ir valdymas, įskaitant Komisijos vaidmenį užtikrinant atvirumą, suderinamumas su sutartais ES prioritetais ir taisyklėmis, įskaitant konkurencijos ir valstybės pagalbos taisykles, ir koordinavimas su ES programomis ir politika; ·palankios sąlygos sutelkti ES ir nacionalinį finansavimą ir jį papildyti bei derinti su įvairių finansavimo šaltinių lėšomis ir kartu skatinti telkti privačias investicijas; ·teisnumas įsigyti ir eksploatuoti daugiašales infrastruktūras ir europinio masto viešojo intereso paslaugas, neapsiribojant moksliniais tyrimais, kartu sudarant sąlygas pardavėjams išlaikyti neutralumą. Siekdama pasiūlyti veiksmingą sprendimą ir paskatinti valstybes nares bendrai vykdyti daugiašalius projektus remiantis įgyta patirtimi, be kita ko, įgyvendinant tokius projektus pagal EGADP, Komisija svarsto įvairias galimybes, kurias galėtų numatyti būsimame skaitmeninės politikos programos pasiūlyme, kaip antai kokios yra galimybės sukurti specialiai daugiašaliams projektams skirtą priemonę ir kokios turėtų būti jos ypatybės. Skaitmeninės politikos kelrodis – nauja skaitmeninio dešimtmečio navigacijos priemonė Komisija pasiūlys skaitmeninės politikos kelrodį – skaitmeninės politikos programą, kurią bendru sprendimu dar turės patvirtinti Europos Parlamentas ir Taryba. Šis skaitmeninės politikos kelrodis apims: (I)konkrečius tikslus, kaip įgyvendinti mūsų viziją visomis keturiomis pagrindinėmis kryptimis; jų įgyvendinimo pažanga bus matuojama tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu pagal pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, naudojamus patobulintam DESI apskaičiuoti; (II)valdymo struktūrą, įskaitant Europos Parlamentui ir Tarybai Komisijos teikiamas metines skaitmeninio dešimtmečio pažangos ataskaitas, į kurias galėtų būti įtraukta konkrečių rekomendacijų, siekiant nenukrypti nuo tikslų siekimo; (III)tarpinstitucinėje deklaracijoje patvirtintų skaitmeninių principų stebėseną ir (IV)mechanizmą, kuris padėtų bendrai su valstybėmis narėmis organizuoti tuos daugiašalius projektus, kurie būtini Europos skaitmeninei transformacijai svarbiausiose srityse. 6. Tarptautinės partnerystės – skaitmeniniam dešimtmečiui