AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2022 m. rugsėjo 14 d. pranešime apie Europos Sąjungos padėtį Pirmininkė U. von der Leyen nurodė, kad „tinkamų įgūdžių turinti darbo jėga“ yra labai svarbus veiksnys, kuriuo grindžiamas dabartinis ir būsimas mūsų socialinės rinkos ekonomikos konkurencingumas. Įgūdžiai reiškia daugiau ir geresnių darbo vietų, nes kvalifikuota darbo jėga yra pagrindinė augimo varomoji jėga, didinanti visų Europos įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), inovacinę galią ir konkurencingumą.

Suteikiant ES darbo jėgai reikiamų įgūdžių taip pat užtikrinama, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka būtų socialiai sąžininga ir teisinga. Kaip nurodyta 2020 m. Europos įgūdžių darbotvarkėje ir laikantis europinio gyvenimo būdo, taip asmenims suteikiama galimybė sėkmingai prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių ir visapusiškai dalyvauti visuomenės ir demokratijos gyvenime, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Remiantis tuo, Porto deklaracijoje, dėl kurios ES vadovai susitarė 2021 m. gegužės mėn., įtvirtintas įsipareigojimas skatinti kvalifikacijos kėlimą ir persikvalifikavimą bei didinti įsidarbinimo galimybes. Joje palankiai įvertinti Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų plane nustatyti plataus užmojo ES pagrindiniai tikslai, kad iki 2030 m. bent 60 proc. suaugusiųjų kasmet dalyvautų mokymo veikloje ir kad užimtumo lygis būtų bent 78 proc. Šiems tikslams pasiekti reikia dėti daug pastangų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau moterų ir jaunimo.

2023-ieji – Europos įgūdžių metai, apie kuriuos Komisijos Pirmininkė U. von der Leyen paskelbė savo pranešime apie Europos Sąjungos padėtį, suteikia išskirtinę galimybę remti Europos įmones, ypač mažąsias ir vidutines įmones, „kurioms trūksta darbuotojų“, „didinant mūsų investicijas į profesinį mokymą ir kvalifikacijos kėlimą“, užtikrinant „geresnį bendradarbiavimą su įmonėmis“, suderinant įmonių poreikius su žemos ir aukštos kvalifikacijos „žmonių siekiais“, taip pat spartinant bei palengvinant „ir trečiųjų šalių piliečių kvalifikacijos pripažinimą“.

COVID-19 pandemija, o dabar – Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, parodė ir išryškino mūsų Europoje pripažįstamą strateginę priklausomybę ir darbo jėgos pasiūlos ir paklausos neatitiktį.

Be to, žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir kiti struktūriniai raidos procesai, pavyzdžiui, didesnio atsparumo poreikis ir globalizacija, daro poveikį visoms profesijoms Europos darbo rinkoje, keisdami įgūdžius, kurių reikia tam, kad Europos ekonomika tvariai ir konkurencingai augtų. Pavyzdžiui, norint panaikinti priklausomybę nuo Rusijos energijos importo ir pasiekti plataus užmojo ES energijos vartojimo efektyvumo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos tikslus, reikia dideliu mastu ir sparčiai didinti energijos vartojimo efektyvumą, renovuoti pastatus ir naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją. Tai priklauso nuo kvalifikuotos darbo jėgos turėjimo visoje ES.

Be to, vykstant demografiniams pokyčiams mažėja esama darbo jėga. Nors ES vidutinis nedarbo lygis išlieka stabilus ir 2022 m. rugpjūčio mėn. sudarė 6 proc., 77 proc. įmonių jau 2019 m. buvo sunku rasti reikiamų įgūdžių turinčių darbuotojų. Visų pirma ketvirtadaliui ES mažųjų ir vidutinių įmonių, kurios sudaro 99 proc. visų ES įmonių, svarbiausia problema yra kvalifikuotų darbuotojų ir patyrusių vadovų trūkumas. 2021 m. profesijoms, kurių darbuotojų trūksta, buvo priskirtos 28 profesijos, įskaitant sveikatos priežiūros, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų, statybos ir paslaugų sektorius, neskaitant IT ir saugumo specialistų, visų pirma kibernetinio saugumo ekspertų, ir darbuotojų, turinčių gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos žinių, o tai rodo didėjančią tiek aukštos, tiek žemos kvalifikacijos darbuotojų paklausą. Šiomis aplinkybėmis sklandus Europos darbo rinkos veikimas priklauso tiek nuo tinkamų įgūdžių turinčios darbo jėgos prieinamumo, tiek nuo užtikrinimo, kad asmenų dalyvavimas kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo veikloje atitiktų įmonių poreikius visoje Sąjungoje.

ES susiduria su precedento neturinčiu mokslo, technologijų, inžinerijos ir matematikos (MTIM) srityje dirbančių ir besimokančių moterų trūkumu. Moterys sudaro 52 proc. Europos gyventojų ir daugumą tretinio mokslo absolventų ES, tačiau tik 2 iš 5 mokslininkų ir inžinierių ir tik 18 proc. IRT specialistų yra moterys. Tačiau mergaitėms mokykloje gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos sritis yra patraukli ir kai kuriose šalyse jų mokymosi rezultatai geresni nei berniukų. Šis prarastų talentų reiškinys vadinamas „prakiurusiu vamzdžiu“.

Panaikinus įgūdžių trūkumą galima padidinti Europos socialinės rinkos ekonomikos inovacinę galią, produktyvumą ir augimą. Tai ypač svarbu skaitmeninių įgūdžių atveju. Pavyzdžiui, 70 proc. įmonių nurodo, kad tinkamų skaitmeninių įgūdžių turinčių darbuotojų trūkumas yra kliūtis investicijoms, o beveik pusė ES gyventojų skaitmeninių įgūdžių neturi arba jie yra labai menki. Pripažįstant šį iššūkį, komunikate „2030 m. skaitmeninės politikos kelrodis“ nustatytas ES tikslas, kad iki 2030 m. 80 proc. suaugusių asmenų turėtų bent pagrindinius skaitmeninius įgūdžius ir kad ES dirbtų 20 mln. IRT specialistų. Konferencijos dėl Europos ateities 32 pasiūlyme taip pat pabrėžta, kad visiems ES piliečiams reikia suteikti reikiamų skaitmeninių įgūdžių.

Tinkamų įgūdžių turinti darbo jėga taip pat yra viena iš būtinų žaliosios pertvarkos sąlygų ir prognozuojama, kad iki 2030 m. ES bus sukurta 2,5 mln. papildomų darbo vietų. Įgūdžių svarba taip pat buvo pabrėžta 2022-ųjų – Europos jaunimo metų – iniciatyvos išvadose, pabrėžiant, kad būtina skubiai suteikti Europos jaunimui ateityje reikalingų įgūdžių.

Atsižvelgiant į tai, kad tik apie 37 proc. suaugusiųjų dalyvauja mokymo veikloje, norint pasinaudoti žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos teikiamomis galimybėmis, labai svarbu toliau investuoti į kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo galimybes ir skatinti visus darbingo amžiaus suaugusiuosius jomis pasinaudoti.

Jau ir taip akivaizdus darbuotojų trūkumas toliau didės, nes numatoma, kad Europos darbingo amžiaus gyventojų skaičius sumažės nuo 64 proc. 2019 m. iki 56 proc. 2070 m., o išlaikomo amžiaus pagyvenusių žmonių koeficientas turėtų padidėti nuo 32 2020 m. iki 54 2070 m. Todėl reikia papildomų pastangų, kad į darbo rinką būtų įtraukta daugiau žmonių, visų pirma moterų ir nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio jaunimo, vykdant perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo veiklą. Taip pat svarbu skatinti vyresnio amžiaus gyventojų skaitmeninius įgūdžius ir užtikrinti, kad jie galėtų visapusiškai dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis gyvybiškai svarbiomis paslaugomis, kurios vis dažniau prieinamos tik internetu.

Tačiau vien ES vidaus darbo jėgos nepakanka dabartiniams ir būsimiems darbo rinkos poreikiams patenkinti. Šiomis aplinkybėmis migrantai jau atlieka labai svarbų vaidmenį Europos ekonomikoje ir visuomenėje. Per pastarąjį dešimtmetį darbuotojai migrantai užėmė didelę dalį naujų darbo vietų ES ir taip padėjo patenkinti darbo rinkos poreikius. Migrantų priėmimas yra platesnio politikos priemonių derinio, kuriuo siekiama šalinti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumą ir pagrindines jo priežastis, dalis. COVID-19 pandemija parodė, kad net 13 proc. darbuotojų, atliekančių esmines funkcijas – nuo gydytojų iki slaugytojų ir vairuotojų – yra migrantai.

Todėl tam, kad Sąjunga išliktų konkurencinga pasauliniu mastu, būtina, kad ES taptų patraukliu pasirinkimu trūkstamas profesijas turintiems talentingiems žmonėms iš viso pasaulio. Šiuo tikslu trečiųjų šalių piliečiai turi galėti ne tik išnaudoti visą savo potencialą ir naudotis savo įgūdžiais Europos darbo rinkoje, bet ir pasinaudoti mokymosi galimybėmis, judumu ir abipusiai naudingu bei žiediniu kvalifikacijų pripažinimu. Tai taikoma tiek naujai atvykusiems talentams iš užsienio, tiek ES jau teisėtai gyvenantiems trečiųjų šalių piliečiams, kurių dalyvavimo darbo rinkoje dalis paprastai yra mažesnė, palyginti su ES piliečių dalimi. Ši nuostata taip pat apima nuolatinę paramą nuo karo Ukrainoje bėgančių žmonių integracijai į darbo rinką, jei jie nusprendžia likti ES.

Siekiant padidinti Europos įmonių, visų pirma MVĮ, konkurencingumą, kad būtų galima socialiai sąžiningai, įtraukiai ir teisingai išnaudoti visą skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos potencialą, 2023-aisiais – Europos įgūdžių metais – būtų toliau skatinamas perkvalifikavimu ir kvalifikacijos kėlimu grindžiamas požiūris. Taip siekiama tikslo užtikrinti, kad vykstant dvejopai pertvarkai ir ekonomikos atsigavimui niekas nebūtų paliktas nuošalyje, ir visų pirma spręsti darbo jėgos trūkumo problemą, kad Sąjungoje būtų geriau kvalifikuota darbo jėga, gebanti pasinaudoti šio proceso teikiamomis galimybėmis:

1.skatinant didesnes, veiksmingesnes ir įtraukesnes investicijas į mokymą ir kvalifikacijos kėlimą, siekiant išnaudoti visą dabartinės ir būsimos Europos darbo jėgos potencialą ir padėti žmonėms prisitaikyti prie permainų, susijusių su profesinės veiklos keitimu, užtikrinti vyresnių žmonių aktyvumą bei pasinaudoti naujomis galimybėmis, kurias suteikia vykstanti ekonomikos pertvarka;

2.didinant įgūdžių aktualumą ir tuo tikslu glaudžiai bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, valstybinėmis ir privačiomis užimtumo tarnybomis, įmonėmis, švietimo ir mokymo paslaugų teikėjais ir kuriant bendrus metodus su visomis valdžios institucijomis;