LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 347/19

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Integracijos ir socialinės darbotvarkės

(nuomonė savo iniciatyva)

(2010/C 347/03)

Pranešėjas Luis Miguel PARIZA CASTAÑOS

Bendrapranešėjis Pedro ALMEIDA FREIRE

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2009 m. liepos 16 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Integracijos ir socialinės darbotvarkės.

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. sausio 26 d. priėmė savo nuomonę.

460–ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. vasario 17–18 d. (vasario 17 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 158 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 3 susilaikius.

1. Išvados ir pasiūlymai

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, būdamas institucija, tvirtai įsipareigojusia propaguoti ir vystyti socialinės politikos darbotvarkę bei skatinti migrantų ir etninių mažumų integraciją, nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva, kad ES galėtų sustiprinti savo integracijos politikos ir socialinės politikos darbotvarkės sąsajas.

1.2 2010 m. bus labai svarbūs metai ES socialinei politikai – tai Europos kovos su atskirtimi ir skurdu metai, metai, kai bus parengta strategija ES 2020 ir priimta nauja socialinė darbotvarkė.

1.3 EESRK mano, kad 2010 m. peržiūrint socialinę darbotvarkę turėtų būti geriau atsižvelgta į socialinį imigracijos poveikį.

1.4 Kadangi imigracijos / integracijos ir socialinės darbotvarkės klausimai priklauso skirtingų Komisijos narių ir skirtingų generalinių direktoratų kompetencijai, EESRK siūlo pagerinti politinį ir administracinį bendradarbiavimą Europos Komisijoje.

1.5 Integracijos politika turi būti susieta su pagrindiniais ES socialinės politikos tikslais, todėl ji bus naudinga visiems žmonėms, įskaitant trečiųjų šalių piliečius, ES piliečius, kurie yra imigrantų kilmės arba priklauso mažumoms. Be to, kova su socialine atskirtimi turėtų būti orientuota į visus žmones, įskaitant imigrantus, nepaisant to, ar jie yra ES ar trečiosios šalies piliečiai.

1.6 EESRK mano, kad svarbiausia stiprinti integraciją Europos lygiu atsižvelgiant į ekonomikos krizę, imigrantų ir mažumų padėtį užimtumo, socialinės aprėpties, lyčių lygybės, skurdo, švietimo ir mokymo, sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir kovos su diskriminacija srityse.

1.7 Imigracijos nulemta įvairovės perspektyva turėtų būti įtraukta horizontaliai, kai apibrėžiama konkreti politika ir priemonės bei jos įgyvendinamos, kartu vystant konkrečią, imigrantų ir etninių mažumų integracijai skirtą politiką ir iniciatyvas.

1.8 Todėl, atsižvelgiant į kitose politikos srityse įgytą patirtį ir kad būtų skatinama integracija, vienodos sąlygos visiems ir nediskriminavimas, Komitetas siūlo integraciją įtraukti į ES politines, teisėkūros ir finansų priemones.

2. Pristatymas

2.1 Europos Sąjunga imasi kurti bendros imigracijos politikos, prie kurios Komitetas prisideda rengdamas savo nuomones ir pabrėždamas integracijos kaip sėkmingą imigraciją lemiančio veiksnio svarbą. Jis pripažįsta, kad Europos šalių visuomenei būtina ugdyti gebėjimą valdyti imigracijai būdingą įvairovę, kad padidėtų socialinė sanglauda.

2.2 Pastaruosius dešimt metų imigrantai svariai prisidėjo prie Europos ekonomikos ir socialinio vystymosi (1). Daug vyrų ir moterų iš ES nepriklausančių šalių pateko į Europos darbo rinkas, padėdami vystyti ekonomiką, užimtumą, didindami socialinio draudimo įmokas ir mokesčių pajamas.

2.3 EESRK pasiūlė pilietinės integracijos koncepciją, palaipsniui suteikiančią „imigrantams tokias pat, kaip ir visiems likusiems gyventojams, teises ir pareigas, galimybes naudotis prekėmis, paslaugomis ir pilietinio dalyvavimo priemonėmis, suteikiant jiems lygias galimybes ir taikant vienodą požiūrį“ (2).

2.4 2010 m. Lisabonos strategiją pakeis strategija ES 2020 ir bus atnaujinta Socialinė darbotvarkė bei peržiūrėtas Integracijos fondas; ES jau patvirtino Lisabonos sutartį ir Pagrindinių teisių chartiją, buvo sušaukta naujos sudėties Komisija (3) ir prasidėjo pirmasis Parlamento kadencijos pusmetis.

2.5 2010 m. taip pat paskelbti Europos kovos su socialine atskirtimi ir skurdu metais, o tai suteiks galimybę atnaujinti savo įsipareigojimą siekti solidarumo, socialinio teisingumo ir didesnės aprėpties.

2.6 Integracijos politika turi būti susieta su pagrindiniais ES socialinės politikos tikslais. Todėl EESRK siūlo gerinti politinį ir administracinį bendradarbiavimą Europos Komisijoje.

2.7 Ekonomikos krizės laikotarpiu daug imigrantų atsiduria pažeidžiamiausiose socialinėse grupėse ir nukenčia pirmieji: pirmieji netenka darbo, jiems sunkiau sugrįžti į darbo rinką ir kyla pavojus atsidurti už skurdo ribos, ypač moterims (4).

2.8 Imigrantų vaikai taip pat kur kas dažniau nebaigia mokyklos nei kiti vaikai.

2.9 EESRK mano, kad pastangos kovoti su diskriminacija turi būti paspartintos įgyvendinant esamas teisėkūros priemones ir sustiprinant valstybės politiką bei su integracija susijusius socialinius įsipareigojimus.

2.10 Ekonominės krizės laikotarpiu kai kuriose šalyse politinių ir socialinių diskusijų metu padažnėja užgaulių žodinių išpuolių dėl imigrantų teisių, todėl priimami griežtesni teisės aktai ir stiprėja ksenofobija.

2.11 Be to, kai kurios vyriausybės mažina integracijos politikai numatytas valstybės lėšas, nors krizės laikotarpiu investicijos į socialinę politiką turėtų būti didinamos, o ne mažinamos.

2.12 EESRK mano, kad tinkama integracijos politika pagal atitinkamą bendrą imigracijos politiką yra ekonominio veiksmingumo ir socialinės sanglaudos veiksnys.

2.13 Integracijos politika Europoje yra nevienoda dėl skirtingų socialinių ir politinių normų bei teisinių sistemų. Tačiau integracijos tikslai siejasi su kiekvienos valstybės narės socialine politika.

2.14 Europos Sąjungoje imigrantų integracija į visuomenę vyksta skirtingu tempu. Šiuo metu migracijos procesai yra lėtesni Vidurio ir Rytų Europos naujose valstybėse narėse ir spartesni – pietinėse ir vakarinėse valstybėse narėse. Vis tik patirtis rodo, kad ateityje visos Europos šalys susidurs su didelio masto imigracija.

2.15 Komitetas nori pabrėžti, kad pagal išsamią Europos imigracijos politiką imigracijos ir vystymosi sąsajos turi būti stipresnės. EESRK parengė dvi nuomones, kurios remiasi šiuo požiūriu (5).

3. Integracija

3.1 Socialinės integracijos procesas vyksta įvairiose gyvenimo srityse: šeimoje, bendruomenėje, mieste, darbo vietoje, profesinėje sąjungoje, verslo organizacijoje, mokykloje, mokymo centre, asociacijoje, maldos namuose, sporto klube, ginkluotuose pajėgose ir pan..

3.2 Kadangi integracija yra visuomeninis procesas, vykstantis socialinėse struktūrose, būtinas tinkamas valdymas norint užtikrinti, kad šis socialinis procesas vyktų pagal valdžios institucijų parengtą atitinkamą politiką. Pagal įvairiose valstybėse narėse joms suteiktus įgaliojimus vietos ir regionų valdžios institucijos turi politinių, teisėkūros ir biudžetinių priemonių, kurias turi tinkamai panaudoti integracijos politikos srityje.

3.3 Pagal pagrindinį bendrąjį 10 principą (1 priedas) siūloma, kad integracija taptų neatskiriama visų politikos sričių visais valdžios lygiais dalis (įtraukimas).

3.4 EESRK parengė keletą nuomonių savo iniciatyva (6), raginančių imtis iniciatyvių integracijos politikos priemonių Europos Sąjungoje, skirtų ir priimančiajai visuomenei, ir imigrantams, kad būtų sukurta visuomenė, kurioje visi piliečiai, nepaisant jų kilmės šalies, turėtų tas pačias teises ir pareigas bei puoselėtų demokratinės, atviros ir pliuralistinės visuomenės vertybes.

3.5 EESRK mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos gali vaidinti lemiamą vaidmenį integracijos procese. Ir imigrantai, ir priimančioji visuomenė turi pademonstruoti norą tapti integracijos šalininkais. Socialiniai partneriai ir pilietinės visuomenės organizacijos turi aktyviai dalyvauti įgyvendinant integracijos politiką ir antidiskriminacines priemones.

3.6 Integracija yra procesas, kuriame dalyvauja ir imigrantai, ir priimančioji visuomenė. Įvairių sričių viešojo administravimo institucijos ir socialiniai veikėjai turi parodyti ryžtą įgyvendinti šį procesą. Europos, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų parengti savo srities programas. Siekiant užtikrinti programų ir priemonių veiksmingumą bei nuoseklumą, jos turi būti tinkamai remiamos ir koordinuojamos.

3.7 Kitoje nuomonėje (7) EESRK siūlo vietos valdžios institucijoms parodyti didesnį ryžtą, nes integracija yra iššūkis pirmiausia vietos ir regionų lygiu. Ši politika būtų įgyvendinama sėkmingiau, jeigu joje dalyvautų vietos ir regionų valdžios institucijos, o pilietinės visuomenės organizacijos būtų aktyvesnės.

3.8 Integracija yra dviejų krypčių procesas, pagrįstas trečiųjų šalių piliečių ir priimančiosios visuomenės teisėmis ir pareigomis, bei suteikiantis imigrantams galimybę visapusiškai dalyvauti. Kitoje savo nuomonėje EESRK apibrėžė integracijos koncepciją „palaipsniui suteikiančią imigrantams tokias pat, kaip ir visiems likusiems gyventojams, teises ir pareigas, galimybes naudotis prekėmis, paslaugomis ir pilietinio dalyvavimo priemonėmis, jiems suteikiant lygias galimybes ir taikant vienodą požiūrį (8)“.

3.9 Komitetas mano, kad imigrantai turėtų laikytis konstruktyvaus požiūrio į integraciją ir kad dviejų krypčių koncepcija rodo, kad imigracija daro poveikį ne tik imigrantams, bet ir priimančiajai visuomenei.

3.10 Integracija ir socialinės aprėpties politika dėmesį turėtų skirti įvairioms sritims: atvykusių asmenų priėmimui, kalbų mokymui, įstatymams ir papročiams, kovai su diskriminacija, užimtumo ir mokymo politikai, lyčių lygybei, nepilnamečių mokymui, šeimos politikai, jaunimo politikai, būstui, sveikatos priežiūrai, skurdo problemos sprendimui, socialinių paslaugų išplėtimui ir geresnei galimybei imigrantų kilmės žmonėms tapti aktyviais piliečiais.

3.11 Tokia politika turėtų padėti imigrantų kilmės žmonėms gyventi darniai Europos priimančiosiose visuomenėse, kurios etniniu ir kultūriniu požiūriu tampa vis labiau įvairesnės.

3.12 EESRK 2002 m. kartu su Komisija organizuotoje konferencijoje (9) pasiūlė ES institucijoms parengti Europos integracijos programą ir sukurti Bendrijos fondą. Komisija pradėjo vykdyti bandomąją programą integracijos srityje (INTI) ir 2006 m. pasiūlė sukurti Integracijos fondą, kuriam Taryba pritarė ir jis jau įtrauktas į 2007–2013 m. biudžetą.

3.13 2004 m. lapkričio mėn. Taryba parengė keletą Europos Sąjungos imigrantų integracijos politikos pagrindinių bendrųjų principų (10). Šie principai papildo įstatyminę bazę dėl žmogaus teisių, nediskriminavimo ir lygių galimybių bei socialinės aprėpties.

3.14 EESRK nori pabrėžti bendro europinio požiūrio svarbą, nes jis gerokai padidina integracijos politikos ir procesų užtikrinant kompleksines sąsajas su kitomis ES politikos sritimis, pavyzdžiui, strategija ES 2020, Socialine darbotvarke ir sanglaudos politika, pridėtinę vertę. Toks požiūris taip pat sustiprins integracijos ir ES vertybių bei principų, išdėstytų Europos pagrindinių teisių chartijoje ir Europos žmogaus teisių konvencijoje, sąsajas.

3.15 Integracijos fondas yra finansinė priemonė, skirta paspartinti į Europą orientuotos integracijos politikos vystymą ir padidinti pridėtinę vertę, atspindint bendruosius pagrindinius principus. Integracijos politika remiasi Sutarties 63 straipsniu ir skirta trečiųjų šalių piliečiams, o ESF – visiems ES gyventojams, įskaitant imigrantus. Integracijos fondas papildo ESF.

3.16 EESRK pritaria šešiems politiniams Integracijos fondo tikslams ir tikisi dalyvauti 2010 m. fondo laikotarpio vidurio peržiūroje, kad pasiūlytų tam tikrus pakeitimus.

3.17 Neseniai buvo sukurtas Europos integracijos fondas, kad padėtų pilietinės visuomenės ir imigrantų organizacijoms dalyvauti ES integracijos politikoje. Komitetas labai aktyviai dalyvauja forumo veikloje.

3.18 Europos Vadovų Taryba 2007 m. birželio mėn. išvadose dėl integracijos suprato, kad reikia vystyti 2005 m. bendrąją integracijos darbotvarkę ir parengė bendruosius pagrindinius principus.

3.19 EESRK nori remtis šiais principais ir mano, kad svarbiausia stiprinti integraciją Europos lygiu, atsižvelgiant į imigrantų ir mažumų padėtį užimtumo, socialinės aprėpties, lyčių lygybės, skurdo, švietimo ir mokymo, sveikatos priežiūros, socialinės apsaugos ir kovos su diskriminacija srityse.

4. Socialinės politikos darbotvarkė

4.1 Tarptautinė finansinė padėtis lėmė rimtą ekonomikos krizę Europos Sąjungoje, dėl kurios socialinė padėtis dar labiau blogėja. Krizė daro didelę žalą integracijai.

4.2 Tada, kai buvo rengiama Atnaujinta socialinė darbotvarkė (11) (2008 m.), nebuvo atsižvelgta į ekonomikos krizės, aukštesnio nedarbo lygio, mažėjančių valstybės finansų ir socialinės padėties neigiamas pasekmes.

4.3 Europos Komisija prognozuoja, kad ekonomika atsigaus lėtai ir kad šiek tiek ilgiau užtruks, kol bus sukurtos naujos darbo vietos.

4.4 EESRK mano, kad, bet kuriuo atveju, socialinis atsigavimas užtruks ilgiau nei ekonomikos. Todėl Europos socialinei politikai teks pagrindinis vaidmuo.

4.5 2010 m. ES socialinės politikos požiūriu bus labai svarbūs metai – tai Europos kovos su atskirtimi ir skurdu metai, metai, kai bus parengta strategija ES 2020, priimta nauja socialinė darbotvarkė, patvirtintos būtinos priemonės ir dokumentai.

4.6 Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje (2008 m.), kurioje pripažįstamas svarbus imigracijos indėlis į užimtumą Europoje, siūloma gerinti integraciją ir įgyvendinti socialinę politiką švietimo, sveikatos priežiūros ir būsto srityse.

4.7 EESRK 2009 m. sausio mėn. nuomonėje (12) dėl Atnaujintos socialinės darbotvarkės pripažįsta, kad šis naujas požiūris yra sėkmingai taikomas ir svarsto problemas, kurias lemia migracijos srautų padidėjimas ir netinkama socialinė politika, pabrėždamas būtinybę ją toliau analizuoti.

4.8 ES pirmininkavusi Prancūzija paprašė Komiteto parengti tiriamąją nuomonę (13) dėl Naujos Europos socialinių veiksmų programos, kuri buvo priimta 2008 m. liepos mėn. EESRK mano, kad naujoji socialinių veiksmų programa turėtų būti naudinga sprendžiant problemas, susijusias su sunkia ekonomine ir socialine padėtimi. Komitetas siūlo naujoje programoje atsižvelgti į integracijos politiką, lygias galimybes, atvirojo koordinavimo metodo plėtojimą ir Integracijos fondui skirtų lėšų padidinimą.

4.9 2009 m. gegužės 6 d. Parlamentas priėmė rezoliuciją (14) dėl Socialinės darbotvarkės, kurioje jis numatė, kad imigracijos politika turėtų remtis žmogaus teisėmis, būtų stiprinami antidiskriminaciniai įstatymai ir propaguojama integracijos ir lygių galimybių strategija.

4.10 Reikiamų dokumentų neturintys asmenys („neteisėti migrantai“) yra itin pažeidžiami, jie patenka į eksploatacinio darbo tinklus, būna pasmerkti skurdui ir itin didelio masto socialinei atskirčiai. Todėl Komitetas pasiūlė galimybę šių asmenų administracinę padėtį sureguliuoti pagal Europos imigracijos ir prieglobsčio paktą, atsižvelgiant į jų integraciją į socialinę ir darbo rinką. EESRK taip pat mano, kad „neteisėti migrantai“ turėtų būti įtraukti į ES socialinės politikos socialinės aprėpties tikslus ir programas bei į ESF.

4.11 Artimiausiais metais padidės Europos piliečių vidaus judumas ir trečiųjų šalių piliečių srautas į Europą. Šie procesai padidins ES nacionalinę, etninę, religinę ir kultūrinę įvairovę.

4.12 Nepaisant to, dabartinėje Atnaujintoje socialinėje darbotvarkėje tik nedideliu mastu atsižvelgta į Europos visuomenės įvairovę, imigrantų ir mažumų integraciją, vienodas galimybes ir kovą su diskriminacija. EESRK mano, kad 2010 m. peržiūrint Socialinę darbotvarkę turėtų būti labiau atsižvelgta į socialinį imigracijos poveikį ir imigrantams, ir priimančiajai visuomenei.

4.13 Todėl turėtų būti sustiprinta Socialinės darbotvarkės ir integracijos sąsaja; šiuo tikslu EESRK siūlo integraciją įtraukti į įvairias ES politines, teisėkūros ir finansines priemones, kad būtų skatinama integracija.

5. Politinė aprėptis

5.1 Vaikai ir jaunimas

5.1.1 Jaunimo politikoje turėtų būti atsižvelgta į jaunųjų imigrantų poreikius ir aplinkybes tuomet, kai jie įžengia į suaugusiųjų pasaulį, ir jų socialinę integraciją.

5.1.2 Daug jaunimo – imigrantų sūnūs ir dukros – pasiekia profesinių aukštumų ir tampa aktyviais savo bendruomenės nariais, tačiau daugeliui, netgi antros ir trečios imigrantų kartos vaikų, kyla socialinės atskirties pavojus arba ją patiria, daug jų nebaigia mokslų, o dėl to kur kas dažniau kyla pavojus tapti bedarbiais.

5.1.3 Paramos šeimai svarba; kaip Komitetas (15) jau yra pasiūlęs, ES turėtų vykdyti aktyvesnę šeimos politiką.

5.1.4 Jaunimo reikalams taikomame atvirajame koordinavimo metode turėtų būti numatyti įvairovės, imigracijos ir nediskriminavimo rodikliai.

5.1.5 Svarbu, kad jaunimas kuo geriau pasinaudotų Europos mokymosi visą gyvenimą, judumo, verslumo ir jaunimo pilietiškumo programomis, kad būtų įveiktos konkrečios kliūtys, su kuriomis susiduria jaunieji imigrantai, ir skatinama keistis patirtimi.

5.2 Švietimas ir mokymas

5.2.1 Valstybių narių integracijos politikoje švietimas ir mokymas nurodyti pagrindiniais proceso aspektais. Tačiau jaunieji imigrantai ir mažumos susiduria su konkrečiomis kliūtimis ir iššūkiais, kuriems reikia skirti ypatingą dėmesį.

5.2.2 Mokykloms dažnai kyla įvairiausių problemų ir sunkumų, kurių joms nėra lengva įveikti. Mokykloms reikėtų skirti papildomų lėšų, turėtų būti ugdoma atvirumo dvasia ir ji remiama mokytojams skirtose tarpkultūrinio mokymo ir įvairovės valdymo programose.

5.2.3 Turėtų būti parengti švietimo kokybės rodikliai, ir jie turėtų būti pakankamai lankstūs, kad atitiktų įvairėjančios studentijos poreikius.

5.2.4 Pagal atvirojo koordinavimo metodą sukurta struktūra švietimui turėtų padėti nustatyti gerosios praktikos pavyzdžius, atsižvelgiant į imigrantų kilmės jaunimo mokslo nesėkmes.

5.2.5 Tai reiškia, kad reikia apibrėžti tokius rodiklius kaip socialinė ir ekonominė padėtis, jaunimo mokyklos baigimas (privalomas mokslas), mokytojų gebėjimai dirbti kultūrų įvairovės sąlygomis, švietimo sistemos gebėjimas sudaryti sąlygas socialiniam judumui, imigrantų kilmės mokinių koncentracija, daugiakalbystės skatinimas švietimo sistemoje ir kokiu mastu švietimo sistemos yra atviros visiems vaikams ir jaunimui, kt.

5.2.6 EESRK savo nuomonėje Migracija, judumas ir integracija (16) pabrėžė, kad migrantų kilmės žmonių nepalanki padėtis atsispindi ir suaugusiųjų mokymo srityje: jie rečiau dalyvauja tęstiniame mokyme ir siūlomuose kursuose, kurie dažniausiai būna skirti tik kalbos įgūdžiams įgyti. Kad pagerėtų integracija, tęstinio mokymo aprėptis turėtų būti išplėsta, kad pasinaudotų visi gyventojai, bet pirmiausia vienodos sąlygos turėtų būti sudarytos imigrantų kilmės asmenims.

5.2.7 Į švietimo ir mokymo programas Europoje turėtų būti įtrauktas papročių, istorijos, Europos demokratijos vertybių ir principų bei imigrantų kilmės gyventojų (jeigu yra pakankamas skaičius) kultūros ir vertybių ugdymas.

5.3 Užimtumas

5.3.1 Pirmininkaujančios Ispanijos prašymu, šiuo metu EESRK rengia tiriamąją nuomonę (17) dėl Imigrantų darbuotojų integracijos, kurioje yra ir pasiūlymų dėl Europos socialinės darbotvarkės.

5.3.2 Patekimas į darbo rinką yra esminė integracijos proceso dalis, kadangi deramas darbas yra gyvybiškai svarbus, kad imigrantai taptų ekonomiškai nepriklausomi, ir padeda imigrantams ir priimančiajai visuomenei užmegzti tarpusavio socialinius ryšius bei geriau pažinti vieniems kitus.

5.3.3 Tačiau darbuotojai imigrantai dažnai atsiduria nepalankioje padėtyje ir patiria tiesioginę arba netiesioginę diskriminaciją. Be to, jie susiduria su teisiniais sunkumais pripažįstant jų įgytas kvalifikacijas, o kai kurie imigracijos įstatymai net apriboja jų karjeros galimybes ir veiklos keitimą.

5.3.4 Todėl darbuotojai imigrantai dažnai dirba mažai kvalifikuotus darbus, jų atlyginimas mažesnis ir dirba pavojingomis sąlygomis. Moterys pirmiausia atsiduria tokioje sunkioje padėtyje.

5.3.5 Tapatybę patvirtinančių dokumentų neturintys asmenys, kurių padėtis nėra įteisinta, atsiduria pavojingiausioje padėtyje: jie dirba šešėlinėje ekonomikoje ir gali būti išnaudojami.

5.3.6 Naujos kartos užimtumo politikoje, kartu su Europos socialinio fondo ir Pažangos programos iniciatyvomis, turėtų būti nurodyti konkretūs kriterijai ir rodikliai, kaip padėti imigrantams rasti socialinį ir profesinį kelią į integraciją, įskaitant savarankišką veiklą. Šie būdai galėtų apimti (be kalbų mokymosi ir kultūros žinių) intensyvesnį imigrantų mokymą naujų technologijų ir profesinės rizikos prevencijos srityse.

5.3.7 EESRK mano, kad, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, teisės aktai ir valstybės politika turi papildyti viena kitą, kadangi integracija į darbo rinką yra ir visuomenės požiūrio bei profesinių sąjungų ir darbdavių įsipareigojimo klausimas.

5.3.8 Darbuotojai imigrantai yra labiau linkę persikelti, tačiau nacionaliniai teisės aktai tam trukdo ir apriboja tokį judumą. Direktyva dėl trečiųjų šalių piliečių, kurie yra ilgalaikiai gyventojai, statuso (18) (kuri į kai kuriuos nacionalinius teisės aktus buvo perkelta nevykusiai) galėtų pagerinti judumą. EURES tinklas taip pat galėtų būti veiksmingiau panaudotas darbuotojų imigrantų judumui Europos Sąjungoje pagerinti.

5.4 Imigrantų verslumas

5.4.1 Daug migrantų nusprendžia imtis savarankiškos veiklos arba pradėti savo verslą. Imigrantų kilmės žmonių sukurtų įmonių skaičius nuolat didėja.

5.4.2 EESRK mano, kad ES turėtų remti migrantų verslumą ir rengiant ESF priemones verslumui skatinti turėtų atsižvelgti į imigrantus.

5.4.3 Darbdavių organizacijos ir prekybos rūmai turėtų atverti duris imigrantų kilmės verslininkams ir aktyviai skatinti galimybes jiems užimti vadovaujamąsias pareigas.

5.4.4 Daug imigrantų inicijuotų verslo iniciatyvų yra toliau vystomos socialinės ekonomikos srityje ir Komitetas mano, kad jas turėtų paremti ESF priemonės ir nacionalinės valdžios institucijos.

5.5 Socialinė apsauga

5.5.1 Europoje veikia daug įvairių nacionalinių pensijų sistemų. Turi būti užtikrinta, kad darbuotojai imigrantai mokėtų įmokas į pensijų sistemas ir turėtų teisę gauti atitinkamas išmokas be jokios diskriminacijos.

5.5.2 Turėtų būti užtikrinta galimybė perkelti pensijas, kad padidėtų judumas ir atliekant grąžinimo procedūras būtų gerbiamos atitinkamos teisės į pensiją.

5.5.3 Atvirojo koordinavimo metode turėtų būti numatyti rodikliai įvertinti, ar darbuotojai imigrantai dalyvauja pensijų sistemose be jokių išimčių ir diskriminacijos.

5.6 Būstas

5.6.1 Dėl ekonomikos krizės daugelyje miestų padaugėjo benamių, kurių dauguma yra imigrantų kilmės.

5.6.2 Daugeliui žmonių, pirmiausia jaunimui, dabar sunku įsigyti būstą.

5.6.3 Imigrantai ir mažumos taip pat susiduria su nemažai konkrečių sunkumų įsigyjant padorų būstą. Todėl EESRK mano, kad valstybių narių būsto politika turėtų būti įtraukta į integracijos, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi politiką.

5.6.4 Dauguma europiečių, įskaitant imigrantus ir mažumas, gyvena miestuose. Kitoje nuomonėje (7) EESRK pabrėžė vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį integracijos politikoje. Tinkama miestų politika gali paskatinti integraciją ir užkirsti kelią skurdžių urbanistinių getų atsiradimui kai kuriuose miestuose.

5.6.5 Todėl į būstų politiką turėtų būti įtraukti kriterijai, priemonės ir rodikliai esančioms kliūtims pašalinti. Būtinas iniciatyvus požiūris, apimantis visus visuomenės sluoksnius, kartu su valdžios institucijomis ir socialiniais partneriais.

5.7 Sveikatos priežiūros ir kitos paslaugos

5.7.1 Kai kurių valstybių narių nacionaliniuose teisės aktuose nėra numatyta daugelio imigrantų galimybė pasinaudoti sveikatos priežiūros sistemomis, ir tokie asmenys yra labai neapsaugoti.

5.7.2 Sveikatos priežiūros derinimo sistema ir Europos imigracijos teisės aktai turi užtikrinti imigrantams galimybę gauti visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas bei kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas vienodomis sąlygomis. Todėl sveikatos priežiūros sistemos turėtų veikti atsižvelgiant į socialinę įvairovę.

5.7.3 Komitetas nori pabrėžti, kad kai kuriose valstybėse narėse daug sveikatos priežiūros specialistų ir slaugytojų yra imigrantų kilmės.

5.7.4 Reikėtų dėti daugiau pastangų darbuotojų sveikatos srityje, nes darbuotojams imigrantams dažnai kyla didesnis pavojus ir jie nėra gerai susipažinę su įstatymais ir prevencijos programomis.

5.7.5 Kai kuriose valstybėse narėse imigrantų kilmės asmenys neturi galimybių visapusiškai pasinaudoti socialinėmis paslaugomis ir šios paslaugos nėra skirtos įvairios kilmės gyventojams. Komitetas siūlo Komisijai įvertinti viešųjų paslaugų kokybę integracijos, įvairovės ir nediskriminavimo požiūriu.

5.7.6 EESRK nuomone, imigrantai neturėtų būti diskriminuojami sveikatos priežiūros ir socialinės politikos požiūriu, nes jie moka mokesčius ir socialinio draudimo įmokas kaip ir kiti gyventojai. Atsižvelgiant į dabartinę ekonomikos krizę ir biudžeto problemas, turi būti užtikrinta, kad kiekvienas asmuo mokėtų mokesčius ir socialinio draudimo įmokas, kad būtų garantuotas viešųjų paslaugų tvarumas.

5.8 Skurdas ir socialinė atskirtis

5.8.1 Daug imigrantų kilmės žmonių gyvena skurde arba jiems kyla skurdo pavojus. Dabartinė ekonomikos krizė, didėjantis nedarbas ir nepakankamas užimtumas tik gilina šias problemas. Imigrantų kilmės žmonės ir mažumos turi turėti galimybę dalyvauti perkvalifikavimo programose ir pasinaudoti apsaugos nuo nedarbo, būsto ir kitomis viešosiomis socialinėmis paslaugomis.

5.8.2 2010 m. Europos Sąjungoje yra Europos kovos su socialine atskirtimi ir skurdu metai. Komitetas mano, kad aktyvi įtrauktis, orientuota į imigrantus ir mažumas, turėtų būti pagerinta, kad būtų užtikrinta minimali alga, padidėtų galimybės pasinaudoti viešosiomis paslaugomis ir ištekliais bei patekti į darbo rinką.

5.8.3 EESRK ragina atkreipti dėmesį į kai kurių nusikalstamų tinklų, išnaudojančių neteisėtus migrantus, veiklą (pirmiausia prekybą moterimis ir nepilnamečiais bei prostituciją). Be teisinių ir teisėtvarkos priemonių kovai su šiomis gaujomis, turėtų būti parengta politika padėti ir apsaugoti nukentėjusius asmenis.

5.9 Kova su diskriminacija

5.9.1 Neseniai Europos Parlamentas (19) priėmė rezoliuciją dėl naujos direktyvos dėl kovos su diskriminacija, kuri papildo jau seniau priimtas tris direktyvas (20). EESRK jau parengė nuomonę (21), pritariančią Komisijos pasiūlymui ir rekomenduojančią atsižvelgti į daugialypę diskriminaciją.

5.9.2 Kai tik bus priimta naujoji direktyva, įgyvendinanti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 19 straipsnį, nediskriminavimo principas bus pradėtas taikyti švietimo, sveikatos, socialinės apsaugos ir būsto sritims. EESRK ragina Tarybą priimti šią direktyvą, kurioje būtų atsižvelgta į Komiteto nuomonę.

5.9.3 Imigrantų kilmės žmonės, nepaisant to, ar tai moterys, vyrai, seni ar jauni, dažnai susiduria su diskriminacijos atvejais, kurie tampa dar sunkesni dėl to, kad šių asmenų – trečiųjų šalių piliečių – teisinė padėtis jiems suteikia mažesnę teisinę apsaugą. Daug žmonių patiria daugialypę diskriminaciją.

5.9.4 EESRK siūlo Europos Komisijai parengti veiksmų planą kovai su daugialype diskriminacija ir siūlosi padėti jį parengti.

5.9.5 Europos Sąjungos pagrindinių teisių agentūra (22) turėtų toliau registruoti daugelio imigrantų patiriamos tiesioginės ar netiesioginės diskriminacijos atvejus.

5.10 Lyčių lygybė

5.10.1 Imigrantų kilmės moterys susiduria su konkrečiomis problemomis vien dėl to, kad yra moterys; todėl integracijos politikoje turėtų būti numatyta atitinkama lyčių perspektyva.

5.10.2 EESRK mano, kad bendrieji pagrindiniai integracijos principai ir socialinė darbotvarkė turi sustiprinti lytimis pagrįstą požiūrį, kad būtų užtikrinta, jog moterys migrantės ir etninėms mažumoms priklausančios moterys naudotųsi lygiomis galimybėmis ir nebūtų diskriminuojamos.

5.11 Imigracija ir vystymasis

5.11.1 Kitose nuomonėse EESRK pasiūlė (23), kad imigracijos politika galėtų prisidėti prie kilmės šalių ekonominės ir socialinės raidos ir todėl ES turėtų siekti, kad imigracijos teisės aktai taptų lankstesni.

5.11.2 Užsienio politikoje ES turėtų skatinti Jungtinėse Tautose parengti tarptautinę imigracijos teisės aktų bazę ir pasirašyti šiuo metu galiojančią konvenciją (24).

6. Atnaujintos socialinės darbotvarkės priemonės

6.1 Įtraukimas

6.1.1 Integracijos įtraukimas apims politinių procesų (re)organizavimą, vystymą ir vertinimą, kad subjektai, dalyvaujantys Socialinės darbotvarkės priėmime, integracijos, lygių galimybių ir vienodo požiūrio bei imigrantų nediskriminavimo nuostatas galėtų įtraukti į visus Socialinės darbotvarkės tikslus, veiksmus ir priemones, visais lygiais ir visose pakopose.

6.1.2 Kadangi kultūros modeliai Europos Sąjungoje skiriasi, įtraukimas turėtų visuotiniu mastu užtikrinti, kad į integracija ir įvairove pagrįstą požiūrį, į visas iniciatyvas ir socialinę veiklą, būtų įtraukta žmonių patirtis, įgūdžiai, interesai ir poreikiai bei veiksmai būtų vertinami.

6.1.3 Pirmasis proceso etapas turėtų būti poveikio vertinamas, kad būtų galima numatyti poreikius ir užtikrinti, kad į socialinę įvairovę būtų tinkamai atsižvelgta visose atitinkamose srityse. Tai reiškia, kad reikia sparčiau nustatyti integracijos rodiklius, kurie papildo tuos, kurie numatyti atviruoju koordinavimo metodu, skirtu socialinei aprėpčiai. Europos integracijos forumas galėtų dalyvauti rengiant šiuos rodiklius.

6.1.4 Kad toks įtraukimas būtų sėkmingai įgyvendintas, atsakingų politikų vadovavimas ir visų viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra svarbiausias. Todėl turi būti parengta bendradarbiavimo programa, kuri padėtų vystyti sprendimų priėmimo procesus siekiant permainų.

6.2 Teisės aktai

6.2.1 Komitetas mano, kad bendrų Europos imigracijos srities teisės aktų kokybė turėtų tapti geresnė, o direktyvos turėtų suteikti imigrantams pakankamą apsaugą. Atsižvelgdamas į šį tikslą, EESRK parengė nuomonę savo iniciatyva (25), kurioje siūloma ES imigracijos politikoje ir teisės aktuose visapusiškai gerbti žmogaus teises.

6.2.2 Priėmus Stokholmo programą, EESRK tikisi, kad imigracijos ir prieglobsčio teisės aktų derinimas vyks lengviau.

6.2.3 Rengiant Europos imigracijos teisės aktus turėtų būti atsižvelgta į naujus antidiskriminacinius teisės aktus, kurie dabar rengiami remiantis Sutarties 13 straipsniu.

6.3 Socialinis dialogas

6.3.1 Socialiniai partneriai per dialogą ir derybas turi propaguoti vienodų sąlygų sudarymą bendrovėse. Rengiant nuomonę (7) EESRK ir Dublino fondas suorganizavo klausymą. Šio klausymo išvados, kurios pateiktos 3 priede, gali itin praversti socialiniams partneriams ir Komisijai, kad integravimas į darbo rinką vyktų vienodomis sąlygomis, nedarant skirtumo tarp priimančiosios šalies darbuotojų ir imigrantų.

6.3.2 Socialinis dialogas įvairiose srityse gali paskatinti aktyvią imigrantų kilmės darbuotojų ir mažumų aprėptį. Įmonėse lengviau užtikrinti aktyvų imigrantų kilmės darbuotojų dalyvavimą.

6.3.3 Su Europos socialiniais partneriais turėtų būti tinkamai konsultuojamasi ir į jų nuomonę turėtų būti atsižvelgta rengiant naująją Socialinę darbotvarkę.

6.3.4 ES pirmininkaujanti Ispanija paprašė EESRK parengti tiriamąją nuomonę (26) dėl Darbuotojų imigrantų integracijos. Joje EESRK siūlo keletą iniciatyvų integracijai užimtumo srityje pagerinti.

6.4 Pilietinis dialogas

6.4.1 Kartu su socialiniu dialogu pilietinis dialogas yra puiki valdymo procedūra, kuri yra Europos socialinio modelio dalis, o EESRK nuomonėje – esminė priemonė Europos socialinei darbotvarkei ir integracijai įgyvendinti.

6.4.2 Europos lygiu į integracijos politiką ir Socialinę darbotvarkę būtina labiau įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas, kurios specializuojasi žmogaus teisių srityje ir padeda imigrantams bei mažumoms.

6.4.3 Turėtų būti konsultuojamasi su Europos integracijos forumu, kuris turėtų aktyviai dalyvauti rengiant naująją ES socialinę darbotvarkę.

6.4.4 Europos Sąjunga turėtų toliau propaguoti kultūrų dialogą, kuris papildo integraciją ir socialinės politikos tikslus.

6.5 Atvirasis koordinavimo metodas

6.5.1 Kaip rekomendavo Europos Komisija ir EESRK, atvirasis koordinavimo metodas turėtų būti sukurtas imigracijos politikos srityje.

6.5.2 Taryba nusprendė patobulinti dabartinę koordinavimo tvarką ir suteikti Komisijai svaresnį vaidmenį. EESRK pritaria šiam sprendimui, bet mano, kad jis turėtų būti platesnio užmojo.

6.5.3 Koordinavimo metodas turėtų numatyti konkrečius kokybinius ir kiekybinius rodiklius, kurie galėtų būti parengti kartu su EESRK ir Europos integracijos forumu.

6.5.4 Skirtingi atvirieji koordinavimo metodai socialinės politikos srityje padeda geriau apibrėžti integracijos tikslus ir rodiklius užimtumo, socialinės apsaugos, sveikatos priežiūros, kovos su skurdu ir socialine atskirtimi, kitose srityse.

6.6 Finansavimas

6.6.1 Komiteto nuomone, turėtų būti toliau didinama Socialinio fondo ir Integracijos fondo sinergija bei tarpusavio papildomumas.

6.6.2 Europos socialinis fondas skirtas tiems asmenims, kuriems sunku susirasti darbą, pavyzdžiui, moterims, jaunimui ir vyresnio amžiaus žmonėms. Jis padeda įmonėms ir darbuotojams prisitaikyti prie permainų, kurias lėmė naujos technologijos ir visuomenės senėjimas. ESF, ir šiuo programavimo laikotarpiu (2007 / 2013), ir ateityje, turėtų geriau įtraukti imigracijos nulemtos įvairovės aspektą į savo tikslus ir programas.

6.6.3 Po 2013 m. būtina padidinti Integracijos fondo finansinius išteklius, o Komisijai suteikti didesnius valdymo įgaliojimus.

6.6.4 Progress programa, skirta finansinei paramai teikti, kad būtų pasiekti ES užimtumo ir socialinės srities tikslai, taip pat turėtų sustiprinti penkių pagrindinių veiklos sričių (užimtumo, socialinės apsaugos ir integracijos, darbo sąlygų, nediskriminavimo ir įvairovės bei lyčių lygybės) integraciją ir įvairovę.

7. Įtraukesnė Europos pilietybė

7.1 Europos demokratijos yra atviros, laisvos visuomenės, kurios turėtų remtis visų žmonių aprėptimi. Integracijos politika ir imigracijos teisės aktai niekada neturėtų būti politiniu pasiteisinimu atimti iš imigrantų ir nepilnamečių teisę į pilietybę.

7.2 EESRK mano, kad mūsų demokratijos pagrindas turėtų būti išplėstas ir įtraukti nauji lygias teises ir pareigas turintys piliečiai. Nacionalinės ir Europos pilietybės teisės turėtų apimti visų formų įvairovę be jokios diskriminacijos.

7.3 EESRK pakartoja savo pasiūlymą, pateiktą kitoje nuomonėje (27), kad Sąjungos pilietybė turėtų būti suteikta trečiųjų šalių piliečiams, turintiems ilgalaikio gyventojo statusą. Komitetas siūlo Komisijai, Europos Parlamentui ir Tarybai atsižvelgti į šį pasiūlymą rengiant kitos kadencijos tikslus.

7.4 Europos Komisija turėtų patvirtinti naują iniciatyvą skatinti į pilietiškumą orientuotą trečiųjų šalių piliečių mąstyseną ir raginti juos dalyvauti socialiniame ir politiniame gyvenime.

8. Naujos sudėties Europos Komisija

8.1 Siekiant integracijos, EESRK mano, kad naujos sudėties Komisijoje imigracijos klausimai neturėtų priklausyti tam pačiam departamentui kaip saugumas, nes saugumo ir pagrindinių teisių klausimams yra skirti atskiri portfeliai.

8.2 Siejant imigraciją su saugumu Europos visuomenė ir imigrantai gali susidaryti neigiamą įspūdį, kuris prieštarauja pirmajam iš bendrųjų pagrindinių principų dėl integracijos – dviejų krypčių proceso. Jau ir taip pernelyg dažnai Europoje imigracija tapatinama su nusikaltimu!

8.3 Komitetas mano, kad integracijos požiūriu imigracijos ir prieglobsčio sritis vertėtų priskirti teisingumo ir pagrindinių teisių portfeliui.

8.4 Atsižvelgiant į tai, itin svarbu paspartinti integracijos įtraukimą į Socialinę darbotvarkę ir kitas Bendrijos politikos sritis, pirmiausia, kai tenka ginti ir saugoti pagrindines imigrantų teises.

2010 m. vasario 17 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) COM(2008) 758 galutinis.

(2) OL C 125, 2002 5 27.

(3) Klausimai, susiję su integracija, ir tie, kurie susiję su Socialine darbotvarke, priklauso skirtingų Komisijos narių ir skirtingų generalinių direktoratų kompetencijai.

(4) Eurostatas.

(5) Žr. EESRK nuomones:

OL C 44, 2008 2 16, p. 91.

OL C 120, 2008 5 16, p. 82.

(6) Žr. EESRK nuomones:

OL C 27, 2009 2 3, p. 95.

OL C 125, 2002 5 27, p. 112.

OL C 80, 2004 3 30, p. 92.

OL C 318, 2006 12 23, p. 128.

(7) OL C 318, 2006 12 23, p. 128.

(8) OL C 125, 2002 5 27, 1.4 punktas (pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños).

(9) Konferencija „Pilietinės visuomenės vaidmuo skatinant integraciją“, 2002 m. rugsėjo 9–10 d., Briuselis.

(10) 2004 m. lapkričio 19 d. dokumentas 14615/04.

(11) COM (2008) 412 galutinis.

(12) OL C 182, 2009 8 4, p. 65.

(13) OL C 27, 2009 2 3, p. 99.

(14) 2008/2330 (INI).

(15) OL C 161, 2007 7 13, p. 66 ir OL C 120, 2008 5 16, p. 66.

(16) OL C 218, 2009 9 11, p. 85.

(17) EESRK tiriamoji nuomonė dėl Darbuotojų imigrantų integracijos.

(18) Direktyva 2003/109/EB.

(19) 2009 m. balandžio 2 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Pasiūlymo priimti Tarybos direktyvą, kuria įgyvendinamas vienodo požiūrio į asmenis, nepaisant jų religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos, principas.

(20) Direktyva 2000/43/EB, Direktyva 2004/113/EB, Direktyva 2000/78/EB.

(21) OL C 182, 2009 8 4, p. 19 ir OL C 77, 2009 3 31, p. 102.

(22) ES–MIDIS (Europos Sąjungos mažumos ir diskriminacija) apklausė imigrantų ir etninėms grupėms priklausančius 23 000 narius, ar jie yra susidūrę su diskriminavimu, nusikalstamumu rasistiniais motyvais ir teisėtvarka Europos Sąjungoje.

(23) OL C 44, 2008 2 16, p. 91.

(24) JT konvencija dėl darbuotojų migrantų teisių apsaugos.

(25) OL C 128, 2010 5 18, p. 29.

(26) EESRK tiriamoji nuomonė dėl Imigrantų darbuotojų integracijos (SOC/364), pranešėjas Luis Miguel Pariza Castaños.

(27) Nuomonė savo iniciatyva, OL C 208, 2003 9 3.