Pavyzdžiui, Poveikio vertinimo valdybos nuomone, pasiūlymo dėl Sprendimo dėl ES bendradarbiavimo gerinimo, siekiant užkirsti kelią nedeklaruojamam darbui ir nuo jo atgrasyti atveju poveikio vertinime turėtų būti pateikta daugiau įrodymų, pagrindžiančių priežastis, kodėl susijusių klausimų nebūtų galima išspręsti poreikiu grindžiamu valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimu. Be to, buvo rekomenduojama aiškiau nurodyti iniciatyvos teisinį pagrindą. Taip pat paprašyta pateikti daugiau informacijos dėl tinkamiausios galimybės proporcingumą, siekiant parodyti, kad visos 28 valstybės narės turėtų glaudžiau bendradarbiauti, nes darbdaviai ir valstybės narės pirmenybę teikė kitoms galimybėms. Galutinė ataskaita buvo iš dalies pakeista, atsižvelgiant į Valdybos rekomendacijas. Pavyzdžiui, buvo aiškiau nurodytas teisinis pagrindas, taip pat geriau paaiškinti proporcingumo aspektai (p. 43).

Iškilus būtinybei atlikti poveikio vertinimą (t. y., kai yra numatomas didelis poveikis), suinteresuotosieji subjektai kviečiami viešosiose konsultacijose išreikšti nuomonę dėl poreikio veikti ir galimų nustatytų problemų sprendimo būdų. Remiantis šiose konsultacijose pateiktais atsakymais ir kitu susijusiu indėliu, poveikio vertinimuose analizuojamas, be kita ko, subsidiarumo principo laikymasis, ir vertinama, ar išnagrinėtos pasirinkimo galimybės atitinka proporcingumo principą. 2015 m. gegužės 19 d. Komisija priėmė (atsižvelgdama į Komisijos pirmininko J.-C. Junckerio politinius prioritetus) geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, kurio dalį sudaro integruotos naujos geresnio reglamentavimo gairės, apimančios atnaujintas gaires dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi vertinimo, kai vertinamas naujų iniciatyvų poveikis.

Per daugelį metų Komisija, laikydamasi geresnio reglamentavimo principų, įdiegė procedūras, skirtas įvertinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi įvairiais sprendimų priėmimo proceso etapais. Komisijos pirmininkas J.-C. Junckeris pabrėžė, kad subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymasis bus svarbiausia naujosios Komisijos veiklos dalis.

2014 m. Komisija iš nacionalinių parlamentų gavo 21 pagrįstą nuomonę dėl subsidiarumo principo – 76 % mažiau nei praėjusiais metais (2013 m. gautos 88 nuomonės). 2014 m. gautos pagrįstos nuomonės sudarė daug mažesnę visų Komisijos tais pačiais metais vykstant politiniam dialogui gautų nuomonių (506) dalį (4 %). 2013 m. pagrįstos nuomonės sudarė 14 % visų nuomonių, o 2012 ir 2011 m. pagrįstos nuomonės sudarė šiek tiek daugiau kaip 10 % visų gautų nuomonių.

Nors 2014 m. naujų „geltonosios kortelės“ procedūrų nebuvo pradėta, 2013 m. dėl pasiūlymo dėl Europos prokuratūros įsteigimo (COM(2013) 534 final) pradėta „geltonosios kortelės“ procedūra toliau skatino diskusijas palaikant politinį dialogą. Daugiau informacijos pateikta Santykių su nacionaliniais parlamentais ataskaitoje.

Daug mažesnis pagrįstų nuomonių skaičius turėtų būti vertinamas atsižvelgiant į tai, kad, artėjant Komisijos kadencijos pabaigai, Komisijos pasiūlymų skaičius apskritai sumažėjo. Reikėtų pažymėti, kad 2013 m. visas nacionalinių parlamentų nuomonių, pateiktų vykstant politiniam dialogui, skaičius taip pat sumažėjo, tačiau ne tiek, kiek pagrįstų nuomonių.

Pagrįstos nuomonės ir toliau labai skiriasi savo forma ir nacionalinių parlamentų pateiktais argumentais, kuriais jie grindžia savo išvadas dėl subsidiarumo principo tariamo pažeidimo. Kaip ir ankstesniais metais, nacionaliniai parlamentai teikė pagrįstas nuomones dėl įvairių 2014 m. priimtų nuomonių. 21 pagrįsta nuomonė pateikta dėl 15 Komisijos pasiūlymų. Tačiau iš pasiūlymų, dėl kurių buvo pateikta daugiausiai pagrįstų nuomonių, daugiausiai pagrįstų nuomonių (trys nuomonės) pateikta dėl Direktyvos dėl Sąjungos muitų teisės pažeidimų ir sankcijų teisinės sistemos pasiūlymo ir dėl atliekų srities politikos ir teisės aktų peržiūros pasiūlymo. Dvi pagrįstos nuomonės buvo pateiktos dėl reglamento dėl ekologinės gamybos ir ekologiškų produktų ženklinimo pasiūlymo, dėl naujų maisto produktų pasiūlymo ir dėl direktyvos dėl vienanarių privačių ribotos atsakomybės bendrovių pasiūlymo. Daugiau informacijos pateikta šios ataskaitos priede.

Labai sumažėjus bendram 2014 m. paskelbtų pagrįstų nuomonių skaičiui, atitinkamai labai sumažėjo kiekvieno parlamento pagrįstų nuomonių skaičius. 2014 m. pagrįstas nuomones pateikė tik 15 iš 41 parlamento (palyginti su 34 parlamentais 2013 m.). Austrijos Bundesrat ir Jungtinės Karalystės House of Commons pateikė po tris pagrįstas nuomones (o 2013 m. jie pateikė atitinkamai šešias ir penkias pagrįstas nuomones). Švedijos Riksdag ir Prancūzijos Sénat pateikė po dvi pagrįstas nuomones (o 2013 m. Riksdag pateikė devynias pagrįstas nuomones, o Sénat – keturias). Dauguma parlamentų pateikė po vieną pagrįstą nuomonę arba jų visai nepateikė.

Nors 2014 m. nacionaliniai parlamentai ne taip aktyviai teikė pagrįstas nuomones, keletas parlamentų siūlė sugriežtinti subsidiarumo kontrolės procedūrą. Nuo 2014 m. sausio mėn. iki 2014 m. gegužės mėn. Danijos Folketing, Nyderlandų Tweede Kamer ir Jungtinės Karalystės House of Lords pateikė ataskaitas su išsamiais pasiūlymais, kaip sustiprinti nacionalinių parlamentų vaidmenį sprendimų priėmimo procese. Šiose ataskaitose, be kita ko, pateikiama pasiūlymų, kaip išplėsti subsidiarumo kontrolės taikymo sritį. Parlamentai pasiūlė, kad pagrįstose nuomonėse turėtų būti įvertintas ne tik subsidiarumo principo laikymasis, bet ir proporcingumo principo laikymasis arba pasiūlymo teisinis pagrindas. Ataskaitose taip pat raginama pratęsti pagrįstų nuomonių teikimo terminą ir siūloma, kad susidarius situacijai, kai reikia taikyti „geltonosios kortelės“ procedūrą, Komisija atsiimtų arba iš dalies pakeistų savo pasiūlymą. Šiais klausimais nacionaliniai parlamentai diskutuoja įvairiuose forumuose.

2.3.Europos Parlamentas ir Taryba

a) Europos Parlamentas

Įsigaliojus SESV, pagal protokolą Nr. 2 Europos Parlamentas ėmėsi daugelio priemonių, kad įvykdytų savo teisinius įsipareigojimus šioje srityje. Dabar yra įdiegta toliau apibūdinta procedūra, kurioje, visų pirma, remiamasi nacionalinių parlamentų pagrįstomis nuomonėmis.

Nacionalinių parlamentų nuomonės perduodamos Parlamento komitetui, atsakingam už šį klausimą, ir Teisės reikalų komitetui, kad jie išplatintų tas nuomones visiems komiteto nariams ir kad jos būtų įtrauktos į posėdžio dokumentus. Nacionalinių parlamentų nuomonės sistemingai verčiamos į visas ES oficialiąsias kalbas ir nurodomos teisėkūros rezoliucijų preambulėje.

Už konkretų klausimą atsakingas Parlamento komitetas yra iš esmės įpareigotas galutinai balsuoti prieš pasibaigiant numatytam aštuonių savaičių terminui.

2014 m. Europos Parlamentas oficialiai gavo 287 nacionalinių parlamentų pasiūlymus. Iš jų 18 buvo pagrįstos nuomonės, o likusieji 269 – nuomonės (t. y. pasiūlymai, kuriuose nekeliamas subsidiarumo principo laikymosi klausimai). 2013 m. Europos Parlamentui buvo oficialiai pateiktos 86 pagrįstos nuomonės ir 206 nuomonės.

Teisės reikalų komitetas yra Parlamento komitetas, kuris visapusiškai atsako už subsidiarumo principo laikymąsi. Komiteto narys šešių mėnesių laikotarpiui politinių grupių rotacijos tvarka paskiriamas nuolatiniu pranešėju subsidiarumo klausimais. Pranešėjas vykdo gautų pagrįstų nuomonių stebėseną ir gali surengti komiteto diskusijas pagrįstose nuomonėse iškeltais klausimais ir parengti rekomendacijas kitiems susijusiems komitetams. Teisės reikalų komitetas taip pat pastoviai rengia ataskaitą dėl Komisijos metinės ataskaitos dėl subsidiarumo ir proporcingumo laikymosi. Remdamasi Sajjado Karimo (ECR/UK) parengta ataskaita, 2014 m. vasario 4 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl Komisijos 19-osios ataskaitos dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi.

Nepaisant parlamentinės veiklos pertraukos 2014 m., kurie buvo rinkimų metai, Europos Parlamentas tais metais parengė Komisijos poveikio vertinimų 32 pradinius vertinimus ir du išsamius vertinimus, tris papildomus poveikio vertinimus, vieną esminių Parlamento pakeitimų poveikio vertinimą ir vieną ex post poveikio vertinimą. Be to, buvo baigtos penkios „Išlaidų dėl ES masto veiksmų nebuvimo nustatymo“ ataskaitos.

Europos Parlamentas taip pat pradėjo taikyti naują, bendresnio pobūdžio metodą veiksmų ES lygmeniu pridėtinei vertei įvertinti, parengdamas „Išlaidų dėl ES masto veiksmų nebuvimo nustatymo“ ataskaitą, kurioje nustatoma nauda, kuri gali būti gauta iš Europos Parlamento pasiūlytų veiksmų, ir parengdamas „Komisijos Pirmininko J. C. Junckerio politinėse gairėse nustatytų 10 prioritetų ekonominio augimo potencialo“ ataskaitą.

b) Taryba

Tarybos įsipareigojimai dėl nacionalinių parlamentų teisės vykdyti subsidiarumo principo laikymosi stebėseną yra nustatyti protokoluose Nr. 1 ir Nr. 2. Taryba iš esmės atsakinga už teisės aktų projektų, kuriuos parengė kitos institucijos nei Komisija, perdavimą nacionaliniams parlamentams.

Pagal Protokolo Nr. 2 4 straipsnį Taryba nacionaliniams parlamentams perduoda visus valstybių narių grupės, Teisingumo Teismo, Europos Centrinio Banko ir Europos investicijų banko pasiūlytus teisės aktų projektus. Tačiau 2014 m. Taryba negavo nė vieno tokio teisės akto, taigi, nacionaliniams parlamentams nebuvo perduotas nė vienas teisės aktas.

Laikydamasi pirmiau nurodyto įsipareigojimo pagal Protokolo Nr. 2 6 straipsnį, Taryba turi perduoti bet kokią nacionalinių parlamentų nuomonę dėl valstybių narių grupės pateikto teisės akto pasiūlymo siūlančioms valstybėms narėms. Taip pat Taryba nacionalinių parlamentų nuomones dėl Teisingumo Teismo, Europos centrinio banko ir Europos investicijų banko teisės aktų pasiūlymų perduos atitinkamai institucijai. Tačiau tokių aktų Taryba 2014 m. negavo.