ES ekonomine ir reguliuojamąja galia pagrįsti bendri veiksmai, koordinavimo veikla ir investicijos turi didžiulį potencialą suteikti Europos pramonei konkurencinį pranašumą ir stiprinti vidaus rinką. Be to, ES veiksmai gali padėti užtikrinti, kad ES nustatyti patikimo DI standartai būtų perimti visame pasaulyje ir kad DI sistemos būtų kuriamos, įsisavinamos ir platinamos tvariai, paisant ES saugomų vertybių, principų ir teisių ir taip, kad tai duotų naudos visiems asmenims ir mūsų aplinkai.

Nuotolinio biometrinio tapatybės nustatymo sistemos (pavyzdžiui, veido atpažinimo priemonės, skirtos praeiviams viešosiose erdvėse stebėti) siūlomame reglamente vertinamos griežčiau. Tikralaikis jų naudojimas viešosiose erdvėse teisėsaugos tikslas iš esmės būtų draudžiamas, išskyrus atvejus, kai tai išimties tvarka būtų leidžiama pagal teisės aktus. Suteikiant leidimus turi būti taikomos konkrečios apsaugos priemonės. Be to, visoms DI sistemoms, skirtoms naudoti nuotolinio biometrinio fizinių asmenų tapatybės nustatymo tikslais, taikoma ex ante atitikties vertinimo, per kurį notifikuotoji įstaiga turi patikrinti, ar jos atitinka didelės rizikos sistemoms taikomus reikalavimus, procedūra ir griežtesni registravimo bei žmogaus vykdomos priežiūros reikalavimai.

Siūlomame reglamento projekte yra uždrausti keli Europos Sąjungos vertybėms prieštaraujantys arba pagrindines teises pažeidžiantys DI naudojimo būdai. Be kita ko, draudžiama naudoti DI sistemas, kurios, pasitelkiant pasąmonę veikiančius metodus arba išnaudojant tam tikras silpnąsias vietas, priverčia žmogų elgtis taip, kad dėl to patiriama arba tikėtina, kad gali būti patirta, fizinė arba psichologinė žala. Taip pat draudžiama naudoti DI sistemas, suteikiančias valdžios institucijoms galimybę vykdyti bendrosios paskirties socialinį reitingavimą.

Dirbdama dviem kryptimis Komisija vienu metu paskelbė Baltąją knygą dėl DI ir ataskaitą dėl DI, daiktų interneto ir robotikos saugos ir su jais susijusios atsakomybės aspektų . Baltojoje knygoje pasiūlyta įvairių priemonių, skirtų skatinti kurti kompetencijos ekosistemą. Jas įgyvendinant šiandien paskelbtas peržiūrėtas Suderintas planas. Be to, baltojoje knygoje nustatytos politikos galimybės, susijusios su būsima ES reglamentavimo sistema, kurios tikslas – sukurti pasitikėjimo ekosistemą Europoje, t. y. padėtas pagrindas šiandien pateiktam DI reglamentavimo sistemos pasiūlymui. 2020 m. vasario–birželio mėn. vykusiose viešose konsultacijose dėl Baltosios knygos dėl DI dalyvauta labai gausiai, taigi Europos piliečiai, valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai turėjo galimybę išsakyti savo nuomones ir padėti formuoti ES požiūrį į DI bei nustatyti su DI susijusios ES politikos galimybes.

Šiandien paskelbtas dokumentų rinkinys – trejus metus Europos lygmeniu intensyviai vykusio DI politikos formavimo darbo rezultatas. 2018 m. balandžio mėn. Europos Komisijai paskelbus Europos dirbtinio intelekto strategiją, Aukšto lygio ekspertų grupė dirbtinio intelekto klausimais, remdamasi išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, 2019 m. balandžio mėn. parengė Patikimo dirbtinio intelekto gaires , o 2020 m. liepos mėn. – DI patikimumo vertinimo kriterijų sąrašą. Be to, buvo suformuotas DI aljansas – maždaug 4 000 suinteresuotųjų subjektų vienijanti platforma, skirta technologiniam ir socialiniam DI poveikiui aptarti. Šio aljanso svarbiausias renginys – metinė asamblėja DI klausimais. Taip pat 2018 m. gruodžio mėn. buvo paskelbtas pirmasis Suderintas DI planas , kuriuo kartu su valstybėmis narėmis įsipareigota skatinti DI plėtojimą ir naudojimą Europoje ir derinti su DI susijusius Europos ir nacionalinio lygmenų veiksmus.

Kita vertus, DI naudojimas kelia ir įvairią mažintiną riziką. Tam tikros DI savybės, pavyzdžiui, daugelio algoritmų neskaidrumas, trukdantis nustatyti priežastinius ryšius, lemia specifinę ir potencialiai didelę saugai ir pagrindinėms teisėms kylančią riziką, kurios neįmanoma sumažinti esamais teisės aktais arba dėl kurios sunku užtikrinti esamų teisės aktų vykdymą. Pavyzdžiui, dažnai neįmanoma nustatyti, kaip DI sistema gavo konkretų rezultatą. Todėl gali būti sunku įvertinti, ar dėl DI sistemų naudojimo, pavyzdžiui, sprendimams dėl įdarbinimo, paaukštinimo arba valstybės išmokų skyrimo priimti kas nors nepagrįstai neatsiduria nepalankioje padėtyje, ir tokius atvejus įrodyti. Asmenims, nukentėjusiems dėl DI sistemų naudojimo, gali būti labai sunku pasiekti, kad klaidingi sprendimai būtų ištaisyti. Veido atpažinimo sistemų naudojimas viešosiose erdvėse gali labai pakenkti privatumui, nebent būtų tinkamai reglamentuojamas. Be to, netinkamai išmokytos ir suprojektuotos DI sistemos gali padaryti didelių klaidų, galinčių pažeisti privatumo ir nediskriminavimo principus. DI grindžiami robotai ir intelektinės sistemos turi būti kuriami ir projektuojami taip, kad atitiktų tokius pat aukštus saugos ir pagrindinių teisių apsaugos standartus, kokius pagal Europos teisės aktus turi atitikti tradicinės technologijos.

DI srities pajėgumų stiprinimas padės didinti atsparumą būsimiems sukrėtimams, nes Europos įmonės įgis pakankamai kompetencijos greitai rasti naujiems uždaviniams spręsti tinkamus DI sprendimus. Be to, DI gali labai prisidėti prie Europos žaliojo kurso tikslų, būtent padėti pramonės subjektams, įmonėms, valdžios institucijoms ir piliečiams priimti tvaresnius sprendimus, susijusius su, pavyzdžiui, atsinaujinančiųjų energijos išteklių integravimu į energetikos sistemą taikant pažangesnio tinklų valdymo principus, išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu įgyvendinant išmaniojo judumo koncepciją, optimaliu išteklių naudojimu, tiksliuoju ūkininkavimu ir kt.

DI ir kitos skaitmeninės technologijos gali prisidėti prie tvaraus atsigavimo po COVID-19, nes turi potencialą didinti našumą visuose ekonomikos sektoriuose, kurti naujas rinkas ir atverti didžiulių Europos ekonomikos augimo galimybių. DI technologijos padeda optimizuoti pramoninius procesus, didinti jų atsparumą, veiksmingumą ir ekologiškumą ir sudaro sąlygas diegti novatoriškus savimokos ir tikrojo laiko sprendinius, tokius kaip prognozuojamoji priežiūra, kolegos robotai, skaitmeniniai dvyniai ir papildytoji realybė. Veriantis naujoms verslo galimybėms ir didėjant ekonomikos dinamiškumui, turėtų atsirasti naujų užimtumo galimybių, atsveriančių galimą darbo vietų praradimą. DI grindžiami pagalbos ir paramos sprendiniai gali padėti didinti neįgaliųjų ir vyresnio amžiaus asmenų galimybes gyventi savarankiškai. Be to, DI gali atlikti svarbų vaidmenį užtikrinant piliečių informuotumą ir stiprinant jų dalyvavimo iniciatyvas.

Tikėtina, kad EGADP padės padidinti valstybių narių investicijas į DI ir išvystyti pavyzdinius mokslinių tyrimų, inovacijų ir bandymų pajėgumus, kad spartesnė DI plėtra ir naudojimas galėtų padėti atsigauti ekonomikai bei visuomenei ir didinti ilgalaikį konkurencingumą. Galimybes dar didina tai, kad, be finansavimo iš EGADP lėšų, galima naudotis ir finansavimu pagal Skaitmeninės Europos programą ir programą „Europos horizontas“, be to, daug lėšų inovacijoms finansuoti skiriama ir pagal sanglaudos politikos programas.

Europos DI srities pajėgumų stiprinimas – labai svarbus elementas siekiant įgyvendinti platesnę strategiją, kurios tikslas – užtikrinti, kad Europa prisitaikytų prie skaitmeninio amžiaus ir kad, kaip nustatyta Skaitmeninės politikos kelrodžio komunikate , ateinantys 10 metų taptų skaitmeniniu dešimtmečiu. Visų pirma DI grindžiamų inovacijų skatinimas yra glaudžiai susijęs su Europos duomenų strategijos, įskaitant neseniai pateiktą Duomenų valdymo akto pasiūlymą, įgyvendinimu, nes DI sėkmingai plėtoti galima tik jei yra užtikrinta sklandi prieiga prie duomenų. Kad būtų sudarytos sąlygos plačiai įsisavinti DI ES ekonomikoje, ypač svarbu prieigą prie duomenų sąžiningomis sąlygomis teikti mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Siūloma DI reglamentavimo sistema bus įgyvendinama kartu su taikytinais gaminių saugos teisės aktais, visų pirma peržiūrėta Mašinų direktyva , kuria, be kita ko, sprendžiami klausimai, susiję su saugai naujų technologijų keliama rizika, įskaitant su žmonių ir robotų bendradarbiavimu susijusią riziką, saugai poveikį darančią kibernetinę riziką ir autonominių įrenginių keliamą riziką. Be to, šia sistema papildoma ES saugumo sąjungos strategija, naujoji kibernetinio saugumo strategija , 2021–2027 m. skaitmeninio švietimo veiksmų planas ir neseniai pasiūlyti Skaitmeninių paslaugų aktas bei Skaitmeninių rinkų aktas , taip pat Europos demokratijos veiksmų planas. Galiausiai siūloma sistema bus papildyta teisės aktais, kurių tikslas bus pritaikyti ES atsakomybės sistemą, pavyzdžiui, siekiant spręsti su naujomis technologijomis, įskaitant DI, susijusius atsakomybės klausimus bus peržiūrėta Atsakomybės už gaminius direktyva, taip pat bus atlikta Direktyvos dėl bendros gaminių saugos peržiūra.

Per artimiausius dešimtmečius dirbtinis intelektas (DI) nepaprastai paveiks žmonių gyvenseną ir darbo būdą. Tai – prielaida, kuria grindžiama 2018 m. balandžio mėn. paskelbta Europos dirbtinio intelekto strategija ir kuri nuo tada jau pasitvirtino. DI mūsų visuomenei gali duoti įvairios naudos – padėti sumažinti taršą ir žūčių keliuose skaičių, pagerinti medicininę priežiūrą, suteikti neįgaliesiems ir vyresnio amžiaus asmenims daugiau galimybių dalyvauti kokybiškesniame švietime, padėti įvairesniais būdais įtraukti piliečius į demokratinius procesus, greičiau priimti teisminius sprendimus, veiksmingiau kovoti su terorizmu ir nusikalstamumu tiek internete, tiek realiame gyvenime, taip pat padidinti kibernetinį saugumą. DI potencialą akivaizdžiai rodo šių technologijų indėlis į kovą su COVID-19 – jos padėjo prognozuoti geografinį ligos plitimą, diagnozuoti infekciją atliekant kompiuterinės tomografijos tyrimus ir sukurti pirmąsias vakcinas ir vaistus nuo viruso. Svarbiausia – universalumu DI gali prilygti reta kuri technologija. Kita vertus, DI naudojimas kelia ir tam tikrą riziką, pavyzdžiui, esama pavojaus padaryti žmonėms, be kita ko, vaikams, didelį poveikį darančių klaidų, galinčių pakenkti pagrindinėms teisėms, saugai ir mūsų demokratiniams procesams.

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 04 21 COM(2021) 205 final PRIEDAS

prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Europos Vadovų Tarybai, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Europos požiūrio į dirbtinį intelektą formavimas



Turinys Suderinto dirbtinio intelekto plano 2021 m. peržiūra Įvadas. pasaulinės ES lyderystės į žmogų orientuoto DI srityje kūrimas kartu su valstybėmis narėmis I.Europos Sąjungoje nustatyti reikiamas DI plėtros ir įsisavinimo sąlygas 1.Įgyti politikos įžvalgų, jas sutelkti ir jomis dalytis 2.Pasinaudoti duomenų teikiamomis galimybėmis 3.Plėtoti lemiamą reikšmę turinčius kompiuterijos pajėgumus II.Europos Sąjungoje užtikrinti kompetenciją visais etapais nuo laboratorijos iki rinkos 4.Bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais įgyvendinant, pvz., Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystę, ir dirbant ekspertų grupėse 5.Kurti ir sutelkti mokslinių tyrimų pajėgumus 6.Suteikti kūrėjams priemonių per reikminę DI platformą ir suteikti jiems aplinką (Europos skaitmeninių inovacijų centrus), skirtą bandymams vykdyti ir eksperimentuoti, o MVĮ ir viešojo administravimo institucijoms – DI įsisavinti 7.Finansuoti novatoriškas DI idėjas ir sprendinius ir juos diegti platesniu mastu III.Užtikrinti, kad DI teiktų naudą žmonėms ir būtų visuomenės gerovės veiksnys 8.Ugdyti talentus ir gerinti įgūdžių, reikalingų tam, kad būtų galima sudaryti sąlygas DI ekosistemai klestėti, pasiūlą 9.Sukurti politikos sistemą, kuria būtų galima užtikrinti pasitikėjimą DI sistemomis 10.Pasaulyje populiarinti ES tvaraus ir patikimo DI viziją IV.Kurti strateginę lyderystę didelio poveikio sektoriuose 11.DI panaudoti klimato ir aplinkos srityse

12.Naudoti naujos kartos DI sveikatai gerinti 13.Išlaikyti Europos lyderystę: robotikos strategija DI pasaulyje 14.Pasiekti, kad viešasis sektorius taptų DI naudojimo kelrodžiu 15.Taikyti DI teisėsaugos, migracijos ir prieglobsčio srityse 16.Naudojantis DI pasiekti, kad judumas būtų pažangesnis, saugesnis ir tvaresnis 17.Remti tvariam žemės ūkiui skirtą DI Išvados 1 priedėlis. Tvarkaraštis. Svarbiausi veiksmai 2 priedėlis Nacionalinių strategijų ir investicijų į DI analizė 1.Nacionalinių strategijų apžvalga 2.Prognozės. Būsimi nacionaliniai veiksmai 3.Valstybių narių investicijos į DI



Suderinto dirbtinio intelekto plano 2021 m. peržiūra Įvadas. pasaulinės ES lyderystės į žmogų orientuoto DI srityje kūrimas kartu su valstybėmis narėmis Pasaulinė Europos lyderystė įsisavinant naujausias technologijas, pasinaudojant jų teikiamais pranašumais ir skatinant kurti į žmogų orientuotą, tvarų, saugų, įtraukų ir patikimą dirbtinį intelektą (DI) priklauso nuo Europos Sąjungos (ES) sugebėjimo greičiau imtis veiksmų, įgyvendinti ir suderinti DI politikos prioritetus bei investicijas. Tai yra pagrindinė šios Suderinto plano 2021 m. peržiūros skleidžiama žinia ir vizija. 2018 m. Suderintas dirbtinio intelekto planas yra bendras Europos Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimas bendradarbiaujant kuo labiau padidinti Europos potencialą konkuruoti pasaulio mastu . Jame nustatytas bendradarbiavimo pagrindas, apibrėžtos investicijų sritys, o valstybės narės paragintos parengti nacionalines strategines DI vizijas. Pagal 2018 m. Suderintą planą valstybėse narėse, ES ir visame pasaulyje pradėti procesai ir viešos diskusijos rodo, kad tai buvo esminis pirmasis žingsnis siekiant apibrėžti bendrą Europos DI politikos kryptį ir tikslus. Atlikdamos 2018 m. Suderintu planu palengvintus ir sutartus veiksmus, dauguma valstybių narių patvirtino nacionalines DI strategijas ir pradėjo jas įgyvendinti. Investicijos į DI padidėjo ir ES sugebėjo sutelkti kritinį išteklių rezervą tiems procesams remti . Suderinto plano 2021 m. peržiūra yra kitas žingsnis – peržiūrėtame plane nustatomi konkretūs bendri Europos Komisijos ir valstybių narių veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti pasaulinę ES lyderystę patikimo DI srityje. Siūlomi pagrindiniai veiksmai atspindi įsitikinimą, kad norėdama pasiekti sėkmingų rezultatų Europos Komisija kartu su valstybėmis narėmis ir privačiaisiais subjektais turi:

-spartinti investicijas į DI technologijas, kad paskatintų tvirtą ekonominį ir socialinį atsigavimą, nes naujų skaitmeninių sprendimų diegimas sudaro tam palankesnes sąlygas; -imtis veiksmų siekiant visiškai ir laiku įgyvendinti DI strategijas ir programas, kad ES pasinaudotų visais pradininkės pranašumais; taip pat -derinti DI politiką, kad ji nebūtų fragmentiška ir kad būtų sprendžiami visuotiniai uždaviniai. Spartinti privačias ir viešąsias investicijas pasitelkiant prieinamą ES finansavimą, pavyzdžiui, pagal Skaitmeninės Europos programą, programą „Europos horizontas“ ir Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP). Komisija pasiūlė Sąjungai 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu iš programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos lėšų į dirbtinį intelektą investuoti bent 1 mlrd. EUR per metus. Šiuo ES lygmens finansavimu turėtų būti pritraukta ir sutelkta investicijų, kuriomis būtų skatinamas valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas ir sujungiant pajėgas būtų kuo labiau padidintas poveikis – kartu būtų pasiekta daug daugiau negu pavieniui dedant nekoordinuotas pastangas. Tikslas – per šį dešimtmetį laipsniškai didinti viešąsias ir privačias investicijas į DI iki bendros 20 mlrd. EUR sumos per metus. Be to, EGADP yra beprecedentė galimybė modernizuoti DI ir į jį investuoti, siekiant pasaulio mastu pirmauti plėtojant ir įsisavinant į žmogų orientuoto, patikimo, saugaus ir tvaraus DI technologijas . ES šios galimybės neturėtų praleisti. Suderintame plane nurodoma, kaip ES lėšomis, įskaitant Skaitmeninės Europos programos, programos „Europos horizontas“ ir EGADP lėšas, galima remti bendrus valstybių narių veiksmus. Imtis veiksmų DI strategijų ir programų srityje – laiku imtis konkrečių, finansavimu pagrįstų veiksmų, t. y. pereiti nuo ketinimų prie veiksmų. 2018 m. Suderintame plane matyti, kad valstybių narių ir Europos Komisijos veiksmų koordinavimas ir bendros pastangos, kuriomis į DI technologijų plėtros ir įsisavinimo veiklą įtraukiama pramonė ir plačioji visuomenė, gali duoti didelės pridėtinės vertės ES ekonomikai, aplinkai ir visuomenei. Tai reiškia, kad strategijos, iniciatyvos ir programos duoda daugiausia vertės, jeigu bendradarbiavimo idėjos yra gerai parengtos, tikslinės ir finansuojamos. ES patirtis, susijusi su skaitmeninių inovacijų centrais, yra vienas iš tokio bendradarbiavimo pavyzdžių. Tiek DI technologija, tiek su DI susijusios viešosios politikos priemonės yra gerai apgalvotos ir parengtos įsisavinti plačiu mastu . Visame pasaulyje praėjusiais metais patrigubėjo DI technologijas naudojančių verslo subjektų skaičius . Atitinkamų sričių, pvz., robotikos ir daiktų interneto, plėtra nubrėžia naujas technologines DI sistemų plėtros ribas ir suteikia naujų galimybių. Neveikimo kaina gali būti didelė . Todėl, siekiant pereiti nuo ketinimų prie veiksmų, Suderinto plano 2021 m. redakcijoje siūlomi konkretūs veiksmai su aiškiai nurodytu tvarkaraščiu ir galimais bendradarbiavimo ir finansavimo mechanizmais. Derinti DI politiką, kad būtų sprendžiami visuotiniai uždaviniai ir ji nebūtų fragmentiška. Įvairių ES veiksmų fragmentiškumas ir nacionalinių bei ES veiksmų tarpusavio fragmentiškumas gali sulėtinti pažangą įsisavinant DI ir sutrukdyti siekti naudos. Dėl šios priežasties, siekiant bendrus DI srities veiksmus labiau suderinti su 2020 m. Baltąja knyga dėl dirbtinio intelekto , Europos žaliuoju kursu ir ES priemonėmis, kuriomis reaguojama į COVID-19 pandemiją, šiame peržiūrėtame Suderintame plane sustiprinami pasiūlyti veiksmai aplinkos ir sveikatos srityse. Be kitų dalykų, nacionalinėse strategijose pabrėžiama, kaip svarbu remtis į žmogų orientuotu, patikimu, saugiu, tvariu ir įtraukiu požiūriu į DI ir jį skatinti. Nacionalinėse strategijose taip pat pabrėžiamas poreikis parengti konkretiems sektoriams skirtus bendrus veiksmus . Todėl Suderinto plano 2021 m. redakcijoje atsižvelgiama į kintančią technologinę ir politinę aplinką ir integruojamos dvejų Suderinto plano įgyvendinimo metų įžvalgos ir valstybių narių patvirtintos strategijos. Šis suderinimas atsispindi siūlomoje naujoje Suderinto plano struktūroje . Siekiant paspartinti DI technologijų diegimą, imtis veiksmų ir juos suderinti, kad būtų galima pasinaudoti DI technologijų teikiamomis galimybėmis ir palengvinti Europos požiūrio į DI – į žmogų orientuoto, patikimo, saugaus, tvaraus ir įtraukaus DI – formavimą, visapusiškai laikantis mūsų pagrindinių Europos vertybių, šiame peržiūrėtame Suderintame plane pateikiami keturi pagrindiniai Europos Sąjungai ir valstybėms narėms skirtų pasiūlymų rinkiniai: Europos Sąjungoje nustatyti reikiamas DI plėtros ir įsisavinimo sąlygas -Įgyti politikos įžvalgų, jas sutelkti ir jomis dalytis (1 skyrius) -Pasinaudoti duomenų teikiamomis galimybėmis (2 skyrius) -Plėtoti lemiamą reikšmę turinčius kompiuterijos pajėgumus (3 skyrius) Europos Sąjungoje užtikrinti kompetenciją visais etapais nuo laboratorijos iki rinkos -Bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais įgyvendinant, pvz., Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystę, ir dirbant ekspertų grupėse (4 skyrius) -Kurti ir sutelkti mokslinių tyrimų pajėgumus (5 skyrius) -Suteikti kūrėjams aplinką (Europos skaitmeninių inovacijų centrus), skirtą bandymams vykdyti ir eksperimentuoti, o MVĮ ir viešojo administravimo institucijoms – DI įsisavinti (6 skyrius) -Remti novatoriškų DI idėjų ir sprendinių finansavimą ir jų diegimą platesniu mastu (7 skyrius) Užtikrinti, kad DI teiktų naudą žmonėms ir būtų visuomenės gerovės veiksnys -Ugdyti talentus ir gerinti įgūdžių pasiūlą, reikalingą siekiant sudaryti sąlygas DI ekosistemai klestėti (8 skyrius) -Sukurti politikos sistemą, kuria būtų galima užtikrinti pasitikėjimą DI sistemomis (9 skyrius)

-Pasaulyje populiarinti ES tvaraus ir patikimo DI viziją (7 skyrius) Kurti strateginę lyderystę didelio poveikio sektoriuose -DI panaudoti klimato ir aplinkos srityse (11 skyrius) -Naudoti naujos kartos DI sveikatai gerinti (12 skyrius) -Išlaikyti Europos lyderystę: Robotikos strategija DI pasaulyje (13 skyrius) -Pasiekti, kad viešasis sektorius taptų DI naudojimo kelrodžiu (14 skyrius) -Taikyti DI teisėsaugos, migracijos ir prieglobsčio srityse (15 skyrius) -Naudojantis DI pasiekti, kad judumas būtų saugesnis ir ne toks taršus (16 skyrius) -Remti tvariam žemės ūkiui skirtą DI (17 skyrius) Laikantis minėtų nuostatų, Suderinto plano 2021 m. redakcijoje pateikiama nuo to laiko, kai buvo patvirtintas 2018 m. Suderintas planas, atliktų veiksmų apžvalga ir išdėstoma perspektyva, apimanti konkrečius pasiūlymus ir rekomendacijas dėl tolesnių veiksmų, nurodant sritis, kuriose ES ir valstybių narių partnerystė itin veiksmingai padeda siekti, kad Europa taptų pažangiojo, į žmogų orientuoto DI plėtros ir naudojimo centru. Suderinto plano 2021 m. redakcijoje siekiama daryti tolesnę pažangą siekiant minėtų tikslų ir siūloma 14 tarpusavyje susijusių bendrų veiksmų sričių (septynios horizontalios ir septynios sektorinės sritys), kuriose Europos Komisija ir valstybės narės galėtų bendradarbiauti. Kaip ir 2020 m. ES baltojoje knygoje ir 2018 m. Suderintame plane, Suderinto plano 2021 m. redakcijoje neaptariama DI plėtra ir naudojimas kariniais tikslais. I.Europos Sąjungoje nustatyti reikiamas DI plėtros ir įsisavinimo sąlygas Tam, kad būtų galima remti DI plėtrą bei įsisavinimą ir pasiekti šio Suderinto plano tikslus, turi būti sudarytos tam tikros reikiamos sąlygos. Pirmoji sąlyga – tinkama valdymo ir koordinavimo sistema. Veiksminga, veikianti valdymo ir koordinavimo sistema gali padėti pasiekti masto ekonomiją, iki minimumo sumažinti informacijos ir sandorių išlaidas ir padėti kurti valstybių narių veiksmų sąveiką. Antroji reikiama sąlyga – duomenys. DI technologijoms plėtoti dažnai reikia didelių, saugių, patikimų aukštos kokybės duomenų rinkinių. Todėl svarbu užtikrinti, kad Europos Sąjungoje, kartu su mūsų prekybos partneriais ir tarp įvairių sektorių būtų galima sukurti laisvą duomenų srautą, atitinkantį ES acquis, asmens duomenų atveju įskaitant Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, ir tarptautinius Sąjungos įsipareigojimus. Trečioji sąlyga – kompiuterijos infrastruktūra. Ši infrastruktūra reikalinga tam, kad būtų galima laikyti, analizuoti ir tvarkyti vis didesnius duomenų kiekius. Tam reikia naujų plėtros sprendinių ir metodų kompiuterijos pajėgumams didinti, pvz., pasitelkiant puslaidininkius, sudarančius DI algoritmams sąlygas laikyti, apdoroti ir bandyti duomenis. Visi kartu šie trys veiksniai sudaro plataus pobūdžio sąlygas, kurių reikia, kad DI technologijos Europos Sąjungoje būtų sėkmingos. Todėl, siekiant sudaryti reikiamas sąlygas plėtoti ir įsisavinti DI ir stiprinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su Europos Komisija, peržiūrėtame Suderintame plane siūloma pagrindinį dėmesį skirti trims svarbiausiems veiksmams: sukurti valdymo sistemą, pagal kurią būtų galima veiksmingai įgyti DI politikos įžvalgų, jas kaupti ir jomis dalytis; išnaudoti visas duomenų teikiamas galimybes; plėtoti ypatingos svarbos kompiuterijos infrastruktūrą siekiant remti pajėgumų stiprinimą ir aktyvinti DI plėtrą. 1.Įgyti politikos įžvalgų, jas sutelkti ir jomis dalytis Svarbiausia – žinios. Dalijimasis žiniomis ir politikos įžvalgomis bei politikos veiksmų ir investicijų koordinavimas tokioje greitai besivystančioje srityje kaip DI gali papildomai suteikti svarbų konkurencinį pranašumą. Dėl šios priežasties 2018 m. Suderintame plane valstybės narės ir Komisija susitarė dėl bendro darbo valdymo mechanizmo ir pasiūlė du veiksmų, kuriuos įgyvendinant bus kaupiamos politikos įžvalgos ir plėtojama įvairi sąveika, rinkinius. Valstybės narės buvo raginamos įgyvendinti nacionalines DI strategijas arba programas (arba DI aspektą įtraukti į kitas atitinkamas nacionalines strategijas ir programas) ir pasidalyti jomis tarpusavyje ir su Komisija; Komisija įsipareigojo stebėti tendencijas ir sutelkti praktinę patirtį. 1.1. Kuo labiau padidinti nacionalinių strategijų pranašumus ir paspartinti siūlomus veiksmus

Atliktų veiksmų apžvalga Visos valstybės narės labai stengėsi parengti nacionalines DI strategijas arba įtraukti DI aspektą į savo galiojančias strategijas ir programas . Patvirtinus nacionalines strategijas, tapo lengviau struktūrizuotai atsižvelgti į DI plėtros ir įsisavinimo prioritetus ir tikslus ir daugelyje valstybių narių kilo platesnės viešos diskusijos. Keitimasis informacija apie nacionalines strategijas taip pat prisidėjo prie struktūrinio valstybių narių ir Komisijos dialogo. Kaip rodo nacionalinių strategijų analizė, nacionalinių strategijų priėmimas buvo svarbus pirmasis žingsnis siekiant palengvinti ir integruoti Europos pastangas DI srityje. Šis procesas padėjo nustatyti prioritetinius bendrų veiksmų sektorius, suteikė solidų valstybių narių suplanuotų pagrindinių investicijų prioritetų planą ir parodė galimus tolesnius bendrų daugiašalių projektų ir bendros veiklos etapus. Perspektyvos Kitas žingsnis – užtikrinti, kad valstybių narių įdėtos pastangos rengiant nacionalines strategijas duotų konkrečių rezultatų ir padėtų pasiekti sąveiką ES lygmeniu. Siekdama paremti valstybių narių pastangas parengti ir įgyvendinti nacionalines DI strategijas, Komisija toliau tęs šiuos veiksmus: -sudarys palankesnes sąlygas atlikti nacionalinėse DI strategijose įvardytus nacionalinius veiksmus bei Suderintame plane nurodytus bendrus veiksmus ir sukurti jų sąveiką. Tai gali apimti koordinavimo mechanizmų stiprinimo ir analizės bei tyrimų pateikimo priemones, pvz., pasitelkiant iniciatyvą „AI Watch“; -gerins informacijos apie praktines priemones, įskaitant finansavimą, teikimą valstybėms narėms, siekdama remti DI plėtrą ir įsisavinimą. Pavyzdžiui, 2021 m. Komisija ir toliau informuos valstybes nares apie DI srityje galimą ES finansavimą. Valstybės narės primygtinai raginamos: -kuo geriau pasinaudoti atitinkamomis ES finansavimo galimybėmis, įskaitant EGADP, kad vadovaujantis nacionalinėmis strategijomis, t. y., be kita ko, pritraukiant privačias investicijas, būtų galima remti ir aktyviau vykdyti DI technologijų plėtrą ir įsisavinimą tiek nacionaliniu, tiek vietos lygmenimis; -prireikus peržiūrėti ir atnaujinti nacionalines DI strategijas, siekiant užtikrinti, kad nurodyti veiksmai bei investicijos būtų visiškai įvykdyti praktiškai, ir atitinkamai pranešti Komisijai apie pažangą; -parengti ir populiarinti priemones, kuriomis plačiam suinteresuotųjų subjektų ratui sudaromos sąlygos nuolat vykdyti stebėseną, koordinuoti veiksmus, atlikti vertinimus ir keistis patirtimi bei geriausia praktika; -sustiprinti paramą Suderintame plane įvardytiems bendriems veiksmams ir daugiau į juos investuoti; be to, -nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmenimis dalytis informacija apie kitose valstybėse narėse sėkmingai įgyvendintus veiksmus, pavyzdžiui, sėkmingas nacionalines virtualiosios duomenų saugyklos kūrimo ir populiarinimo iniciatyvas, taip pat minėtus veiksmus parengti ir įgyvendinti. 1.2.Visapusiškai pasinaudoti DI klausimais dirbančių ekspertų grupių technine praktine patirtimi, kuria keistis padeda Europos Komisija Su DI susijusios technologinės ir socialinės bei ekonominės tendencijos yra labai dinamiškos ir dažnai joms reikia specializuotos praktinės patirties. Todėl, siekdama stebėti DI technologijų pažangą bei įsisavinimą ir sudaryti geresnes sąlygas formuoti įrodymais pagrįstą DI politiką, Komisija įdėjo daug pastangų sutelkdama praktinę patirtį, rinkdama duomenis, stebėdama tendencijas ir rinkdama bei analizuodama su DI susijusias suinteresuotųjų subjektų nuomones. Atliktų veiksmų apžvalga Siekdama sutelkti su DI technologijomis susijusią praktinę patirtį, Komisija sudarė tris horizontalias ekspertų grupes: -Aukšto lygio ekspertų grupė dirbtinio intelekto klausimais . Ši grupė plačiai analizavo etinį DI poveikį politikos formavimui ir savo įgaliojimų laikotarpiu parengė tris produktus: -Patikimo DI etikos gaires ; -patikimo DI politikos ir investicijų rekomendacijas ; taip pat

-dirbtinio intelekto patikimumo vertinimo kriterijų sąrašą (ALTAI) . -Aukšto lygio ekspertų grupė skaitmeninės transformacijos poveikio ES darbo rinkoms klausimais. 2019 m. ši grupė paskelbė ataskaitą su rekomendacijomis, įskaitant trumpojo, vidutinio ir ilgojo laikotarpio politikos veiksmus Europos Sąjungai, valstybėms narėms, verslo subjektams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams, kuriomis vadovaujantis bus rengiamasi skaitmeninei darbo rinkos transformacijai, kad ji būtų sklandi, įtraukti ir orientuota į žmogų . -Atsakomybės ir naujų technologijų ekspertų grupė. 2019 m. ši grupė paskelbė Ataskaitą dėl atsakomybės už dirbtinį intelektą ir kitas besiformuojančias skaitmenines technologijas. Greta horizontalių grupių, sektorinės ekspertų grupės daugiausia dėmesio skyrė konkrečioms politikos sritims, kurioms turi poveikį DI technologijų taikymas, t. y., be kita ko, autonominėms transporto priemonėms , aviacijai, judumui ir transportui, vidaus reikalams ir besiformuojančioms saugumo rizikos rūšims . Šis darbas suteikė vertingos praktinės patirties, juo buvo prisidėta prie vykstančių ES lygmens politikos diskusijų DI klausimais, įskaitant DI technologijų keliamus uždavinius ir teikiamas galimybes ir reikalingas atsakomąsias viešosios politikos priemones. 2018 m. Komisija (koordinuodama veiksmus su valstybėmis narėmis) parengė ir pradėjo vykdyti iniciatyvą „AI Watch“ , kad galėtų stebėti su DI technologijomis susijusias plėtros tendencijas. Vykdant iniciatyvą „AI Watch“, stebimi pramonės, technologiniai ir mokslinių tyrimų pajėgumai, DI politikos iniciatyvos valstybėse narėse, investicijos, DI įgūdžiai, DI tendencijos bei įsisavinimas ir šių tendencijų poveikis ekonomikai, visuomenei ir viešosioms paslaugoms. Per pirmuosius dvejus metus paskelbti tyrimai, kuriais siekiama padėti formuoti įrodymais pagrįstą politiką ir suteikti informacijos viešoms diskusijoms DI klausimais . Be to, siekdama stebėti, kaip visoje Europoje diegiamos ir naudojamos besiformuojančios ir perversminės technologijos, įskaitant DI technologijas, Komisija 2018 m. sukūrė novatoriškų viešųjų paslaugų (IPSO) platformą. Siekdama stebėti, kaip vystantis pramonei įsisavinamos besiformuojančios skaitmeninės ir bazinės didelio poveikio technologijos (įskaitant DI), 2020 m. Komisija pradėjo įgyvendinti pramonei skirtų pažangiųjų technologijų (ATI) projektą. Ji taip pat užsakė DI grindžiamų technologijų naudojimo ES įmonėse tyrimą . 2020 m. Eurostatas pradėjo rinkti duomenis apie DI įsisavinimą ES. Pirmasis duomenų rinkinys buvo surinktas taikant keturis pakaitinius su DI susijusius rodiklius, labiausiai orientuotus į pokalbių robotus, didžiųjų duomenų analizę naudojant mašinų mokymąsi, didžiųjų duomenų analizę naudojant natūraliosios kalbos apdorojimą ir aptarnaujančiuosius robotus. Pagrindinė iniciatyva suinteresuotųjų subjektų nuomonėms apie ES DI strategijas surinkti buvo atviros viešos konsultacijos, surengtos paskelbus 2020 m. Baltąją knygą dėl dirbtinio intelekto, per jas buvo surinktos nuomonės trijose plačiose srityse: veiksmai, skirti kompetencijos ekosistemai sukurti; DI reglamentavimo sistemos variantai; su DI saugos ir atsakomybės aspektais susiję veiksmai . Valstybės narės ne tik pateikė atsiliepimų per viešas konsultacijas, bet ir grįžtamąją informaciją apie galimus Suderinto plano pakeitimus ir bendrus veiksmus, dalyvaudamos darbo grupės Europos pramonės skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto klausimais diskusijose ir dvišalėse konsultacijose su Komisija. Siekdama įsitraukti į platesnes diskusijas su suinteresuotaisiais subjektais su DI susijusiomis temomis, Komisija sukūrė internetinį forumą, Dirbtinio intelekto aljansą , suteikiantį platformą maždaug 4 000 suinteresuotųjų subjektų iš viso pasaulio, kad jie galėtų keistis informacija ir aptarti technologinį DI poveikį ir jo poveikį visuomenei . Dirbtinio intelekto aljanso susirinkimus Komisija suorganizavo 2019 m. birželio mėn. ir 2020 m. spalio mėn. Perspektyvos Siekdama sutelkti praktinę patirtį, stebėti esamas tendencijas ir rinkti duomenis apie DI, Komisija toliau tęs šiuos veiksmus: -rinks daugiau duomenų apie DI įsisavinimą. 2021 m. Eurostatas pradės taikyti visapusišką su DI susijusį modulį, apimantį septynių DI technologijų įsisavinimą, DI technologijų naudojimo būdus, tiekimo šaltinius ir naudojimo kliūtis. Vykdant iniciatyvą „AI Watch“ bus toliau stebimi ir renkami duomenys apie DI technologijų įsisavinimą, taip pat ir viešajame sektoriuje; -rems Dirbtinio intelekto aljanso darbą – administruos Aljanso platformą ir rengs metinius susirinkimus DI klausimais, kuriuose dalyvaus platus spektras suinteresuotųjų subjektų, suteiksiančius tam tikrą pradinės informacijos sistemą, kuria remiantis bus formuojama ES DI srities politika; taip pat -vertins tendencijas ir rinks reikiamas žinias DI technologijų srityje. Tai prireikus gali apimti, pavyzdžiui, naujas ekspertų grupes arba sektorines iniciatyvas DI klausimais, kuriomis būtų suteikiama pradinės informacijos ES DI srities politikai formuoti arba būtų padedama Komisijai įvertinti veiksmus, reikalingus siekiant padėti valstybėms narėms įgyvendinti ES politiką ir siūlomus teisės aktus, kuriais reglamentuojamos DI technologijos. Konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, Komisija: -išnagrinės ir iki 2022 m. pasiūlys, kaip sustiprinti DI technologijų įsisavinimo ir poveikio ES privačiajame ir viešajame sektoriuose stebėseną. Tai bus grindžiama su iniciatyvos „AI Watch“ ir nacionalinių DI stebėjimo iniciatyvų įgyvendinimu susijusia patirtimi. Atliekant analizę, taip pat bus atsižvelgiama į tai, kaip toliau stiprinti ir kurti sąveiką ir sąsajas su esamais stebėsenos mechanizmais arba būsimomis ES DI srities valdymo struktūromis, arba tarptautine stebėsenos veikla; taip pat -nuolat stebės Suderinto plano įgyvendinimą , siekdama užtikrinti, kad jis būtų nuolat atnaujinamas. Remdamasi valstybių narių grįžtamąja informacija apie 2021 m. peržiūrą ir konsultuodamasi su kitomis ES institucijomis ir įstaigomis, Komisija 2022 m. pasiūlys kitos Suderinto plano peržiūros tvarkaraštį, matricą ir metodiką. 1.3.Stiprinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą valstybių narių darbo grupėje Europos pramonės skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto klausimais Veiksmai, kuriais siekiama palengvinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir jų bendradarbiavimą su Komisija, dar labiau remiami taikant valdymo mechanizmus, kuriais palengvinamas keitimasis informacija ir padedama užsibrėžti strateginę bendradarbiavimo DI politikos klausimais kryptį. Atliktų veiksmų apžvalga

Valstybių narių darbo grupė Europos pramonės skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto klausimais, techniniais klausimais padedama parengiamosios grupės, vadovavo valstybių narių ir Komisijos diskusijoms. Ji atliko itin svarbų vaidmenį rengiant ir peržiūrint Suderintą planą. Grupė reguliariai posėdžiavo ir užtikrino nacionalinių ministerijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų, pvz., pramonės, akademinės bendruomenės ir pilietinės visuomenės, veiklos koordinavimą. Per kelerius metus po to, kai buvo priimtas 2018 m. Suderintas planas, ši grupė aptarė visas pagrindines savo veiklos sritis, įskaitant DI kompetencijos centrus, bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektus, teisinę sistemą, apribotas bandomąsias reglamentavimo aplinkas, duomenis, įgūdžius, žaliojo kurso DI, sveikatos DI, skaitmeninių inovacijų centrus ir saugumo srities DI. Perspektyvos Siekdama padėti taikyti bendradarbiavimo valdymo mechanizmus: Valstybių narių darbo grupė Europos pramonės skaitmeninimo ir dirbtinio intelekto klausimais, padedama Komisijos, toliau tęs šiuos veiksmus: -vadovaus valstybių narių ir Komisijos diskusijoms – įsitrauks į gilias temines ar sektorines diskusijas tokiomis temomis, kaip standartizavimo veikla, socialinis ir ekonominis DI poveikis, finansavimo galimybės, startuolių rėmimo priemonės, parama DI įsisavinti ir viešiesiems pirkimams vykdyti viešajame sektoriuje, DI ir kibernetinis saugumas, DI ir judrusis ryšys; Komisija, padedama valstybių narių, toliau tęs šiuos veiksmus: -įvertins poreikį ES lygmeniu išplėtoti bendradarbiavimą ir tinklus ES pajėgumams kurti; taip pat -bendradarbiaudama su būsimos bendru programavimu grindžiamos Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystės subjektais, keisis valstybių narių geriausia praktika kuriant, diegiant ir įsisavinant DI sistemas. Valstybės narės raginamos: -sudaryti geras bendradarbiavimo sąlygas ir sukurti regioninių DI tinklų sistemą; taip pat -sudaryti geras sąlygas diskusijoms, kaip sukurti nacionalines koalicijas ir palengvinti valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų galimybes keistis geriausia praktika, susijusia su esamomis nacionalinėmis DI koalicijomis, suburiant viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotuosius subjektus, pvz., bendruose praktiniuose seminaruose dėl teminių bendros svarbos sričių. Bendradarbiaujant su bendru programavimu grindžiamos Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystės subjektais, šie veiksmai padės bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu ir įtraukti daugiau suinteresuotųjų subjektų. 2.Pasinaudoti duomenų teikiamomis galimybėmis Be kitų dalykų, aukštos kokybės duomenų prieinamumas, siekiant įvairovės, nediskriminavimo ir galimybės su Bendruoju duomenų apsaugos reglamentu (BDAR) suderinamu būdu naudoti, tarpusavyje derinti ir pakartotinai naudoti duomenis iš įvairių šaltinių yra išankstinės ir būtinos tam tikrų DI sistemų plėtros ir diegimo sąlygos. Tačiau dalijimasis duomenimis, ypač tarp įmonių, dar nevyksta pakankamu mastu, nes trūksta ekonominių paskatų, pasitikėjimo ir teisinio aiškumo. Todėl 2018 m. Suderintame plane siūloma sukurti bendras Europos duomenų erdves, kad būtų galima tarpvalstybiniu mastu nenutrūkstamai dalytis duomenimis. Suderintame plane taip pat pabrėžiama, kaip svarbu plėtoti visos Europos kompiuterijos infrastruktūrą ir debesijos paslaugas, ypač atsižvelgiant į tarptautinę konkurenciją prieigos prie duomenų srityje. Atliktų veiksmų apžvalga 2020 m. vasario 19 d. Komisija priėmė Europos duomenų strategiją , kuria siekiama sukurti bendrąją duomenų rinką pasauliniam Europos konkurencingumui užtikrinti. Tam reikės kurti tinkamas paskatas dalytis duomenimis, nustatyti praktines, sąžiningas, nediskriminacines ir aiškias prieigos prie duomenų ir jų naudojimo taisykles, atitinkančias Europos vertybes ir teises, kaip antai asmens duomenų apsaugos, vartotojų apsaugos ir konkurencijos taisykles. Be to, šiuo tikslu taip pat teks užtikrinti platesnį viešojo sektoriaus duomenų prieinamumą, atveriant didelės vertės duomenų rinkinius ir leidžiant juos pakartotinai naudoti inovacijoms. 2020 m. birželio mėn. Komisija paskelbė aukšto lygio ekspertų grupės verslo dalijimosi duomenimis su valdžios sektoriumi (B2G) ataskaitą, kurioje pateikiamos tam tikros politinės, teisinės ir finansavimo rekomendacijos, kad viešąjį interesą atitinkantis B2G Europos Sąjungoje taptų plataus masto atsakinga ir tvaria praktika. Dalijimasis duomenimis, pavyzdžiui, verslo subjektų dalijimasis duomenimis (B2B), taip pat skatinamas Europos duomenų strategijoje. Įgyvendindama duomenų strategiją, 2020 m. lapkričio 25 d. Komisija pasiūlė naują Duomenų valdymo aktą. Siūlomas reglamentas apima įvairias priemones pasitikėjimui dalijimusi duomenimis, taip pat ir B2B, didinti ir taip juo siekiama, kad DI prietaikoms taptų prieinama daugiau kokybiškų duomenų. Reglamentu sukuriamos naujos ES neutralumo taisyklės, pagal kurias nauji duomenų tarpininkai galės veikti kaip patikimi dalijimosi duomenimis organizatoriai. Jis apima priemones, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas pakartotinai naudoti tam tikrus duomenis, kuriais disponuoja viešasis sektorius. Reglamentu suteikiama priemonių, kad įmonėms ir asmenims būtų lengviau ir saugiau aiškiomis sąlygomis savanoriškai teikti savo duomenis platesnio masto bendram labui. Jame raginama sukurti Europos duomenų inovacijų valdybą, kad būtų galima teikti paramą ir konsultacijas tarpsektorinės standartizacijos ir sąveikumo klausimais, nes tai būtinas elementas aukštos kokybės duomenų prieinamumui užtikrinti. Prireikus Duomenų valdymo aktas gali būti papildytas sektoriniais teisės aktais. Perspektyvos Siekdama remti veiksmus duomenų srityje, Komisija: -priims pasiūlymą dėl Duomenų akto, kad paskatintų valdžios institucijas naudotis privačiai laikomais duomenimis (B2G), spręs problemas, susijusias su prieiga prie duomenų ir duomenų naudojimu B2B aplinkoje, ypač kalbant apie neasmeninius duomenis, gaunamus iš daiktų, prijungtų prie daiktų interneto (2021 m. trečią ketvirtį) ; taip pat -pasiūlys įgyvendinimo aktą dėl viešojo sektoriaus didelės vertės duomenų rinkinių nemokamo pateikimo elektroniniu formatu pakartotiniam naudojimui (2021 m. antrą ketvirtį) .

Kartu su valstybėmis narėmis Komisija: -įsteigs Europos pramonės duomenų, tinklo paribio ir debesijos aljansą, siekdama sutelkti privačiuosius ir viešuosius subjektus, kad jie sujungtų pajėgas ir sustiprintų Europos pramonės padėtį pasaulinėje debesijos ir tinklo paribio kompiuterijos rinkoje. Pagrindinis aljanso vaidmuo bus skatinti koordinuoti viešąsias ir privačiąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei naujos kartos debesijos pajėgumų diegimą vietos, nacionaliniu ir ES lygmenimis. Aljansas bus sujungtas su Europos duomenų erdvėmis ir atitinkamai skatins novatoriškas dalijimosi duomenimis aplinkas, pagrįstas atvirais, sąveikiais, saugiais ir efektyviai išteklius naudojančiais debesijos ir tinklo paribio sprendiniais. Jis taip pat skatins Europos debesijos susiejimo veiklos ir valstybių narių iniciatyvų įgyvendinimo darbų sąveiką ; -investuos į Europos duomenų erdves ir į Europos sietinę debesiją – vykdys Skaitmeninės Europos programą, taikys Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP2) finansavimo priemones ir kitas priemones, pvz., Europos sveikatos duomenų erdvės srityje – programą „ES – sveikatos labui“. Konkrečiai, planuodama 2021 m. antrą ketvirtį paskelbti pirmuosius kvietimus teikti pasiūlymus pagal Skaitmeninės Europos programą ir EITP2, Komisija: -pradės sektorinius veiksmus, kaip paskelbta Europos duomenų strategijoje , kad galėtų sukurti pramoninės gamybos, žaliojo kurso, judumo, sveikatos, finansų, energetikos, žemės ūkio, viešojo administravimo ir įgūdžių Europos duomenų erdves; -prisijungs prie investicijų į veiksmus, sutelktus į novatoriškų, energiją efektyviai naudojančių debesijos–tinklo paribio paslaugų ir infrastruktūros plėtrą, tarpinės programinės įrangos platformų, esamų duomenų tvarkymo pajėgumų susiejimą valstybėse narėse; -pagal programą „Europos horizontas“ toliau rems 4 veiksmų grupę „Skaitmeninė ekonomika, pramonė ir kosmosas“, naujos kartos kompiuterijos ir duomenų technologijų bei infrastruktūros mokslinius tyrimus, plėtrą ir įsisavinimą, siekiant sudaryti sąlygas sukurti Europos bendrąją duomenų rinką su atitinkamomis duomenų erdvėmis ir patikimo bei saugaus DI ekosistema. Pirmieji kvietimai teikti pasiūlymus bus skelbiami 2021 m. balandžio mėn.; taip pat -padės visoms suinteresuotoms valstybėms narėms sukurti galimą bendriems Europos interesams svarbų projektą (IPCEI), daugiausia dėmesio skiriant naujos kartos debesijos infrastruktūrai ir atitinkamoms paslaugoms. Valstybės narės raginamos: -investuoti į Europos padėties stiprinimą naujos kartos debesijos ir tinklo paribio technologijų srityje ir skatinti debesijos įsisavinimą, vykdant nacionalinius gaivinimo ir atsparumo planus, laikantis EGADP masto didinimo iniciatyvos pavyzdinio komponento ir vykdant daugiašalius projektus. 3.Plėtoti lemiamą reikšmę turinčius kompiuterijos pajėgumus Be kompiuterijos infrastruktūros duomenų prieinamumas neteiks pridėtinės vertės . Todėl Komisija imasi priemonių remti technologinių sistemų ir naujos kartos duomenų apdorojimo infrastruktūros plėtrą, nes tai itin svarbu siekiant sudaryti sąlygas naudoti duomenis dirbtinio intelekto tikslais . Atliktų veiksmų apžvalga Siekdama remti Europos našiosios kompiuterijos pajėgumų plėtrą, Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė koordinuoja 32 dalyvaujančių šalių pastangas ir sutelkia jų išteklius, kad būtų sukurta ir įdiegta pasaulinės klasės superkompiuterių infrastruktūra, kuri būtų lengvai ir saugiai prieinama iš bet kurios Europos vietos. Pagrindines DI aparatinės įrangos tendencijas galima apibendrinti taip: 1) naujos kartos DI sprendiniai turės būti galingesni ir efektyviau naudojantys energiją, kad atitiktų vis sudėtingesnių mokymo modelių reikmes, ir 2) kompiuterija vis labiau kelsis į tinklo paribį, į arčiau naudotojų esančius įrenginius, kuriuose bus galima diegti realiuoju laiku veikiančias DI prietaikas. Tos tendencijos verčia pritaikyti infrastruktūrą ir Komisija imasi toliau išdėstytų veiksmų, kad sudarytų sąlygas kurti naujos kartos kompiuterijos infrastruktūros objektus. Tuo tikslu ES sutelkia dėmesį į veiksmus, kuriais remiamas DI aparatinės įrangos kūrimas. DI modeliams reikia vis daugiau kompiuterių galios, taigi greita prieiga prie atmintyje esančių duomenų, t. y. galingi ir efektyvūs procesoriai, yra itin svarbus DI infrastruktūros elementas. Be to, DI modeliams reikia daug energijos ir, kadangi DI technologijos labiau skverbiasi į kasdienį mūsų gyvenimą, tokia energijos paklausa nėra tvari. Todėl tam, kad būtų galima įsisavinti DI, reikia prieigos prie specialių nedidelės galios DI procesorių, teikiančių reikiamą apdorojimo galią ir keliasdešimt kartų efektyvesnių negu bendrosios paskirties procesoriai. Šioje mokslinių tyrimų srityje, pavyzdžiui, naujos pagal smegenų veiklą sukurtos technologijos, tokios kaip neuromorfinė kompiuterija, teikia galimybių pasiekti perversminį energijos vartojimo efektyvumą. Šiomis aplinkybėmis Komisija pagal programą „Horizontas 2020“ remia pirmuosius nedidelės galios DI technologijų kūrimo žingsnius ir tolesnės tokių kompetencijos sričių plėtros ir išnaudojimo iniciatyvas pagal programą „Europos horizontas“ ir palaikydama naujoviškos sandaros itin mažos galios procesorių mokslinių tyrimų veiksmus, taip pat įgyvendindama oficialiai įtvirtintą Europos bazinių skaitmeninių technologijų srities partnerystę, ypatingą dėmesį skirdama DI prietaikoms. 2021 m. metinės tvaraus augimo strategijos masto didinimo iniciatyva, be kitų dalykų, apima investicijas į naujausias mikroelektronikos technologijas, ypatingas dėmesys skiriamas procesoriams, pvz., DI lustams. 2020 m. gruodžio mėn., siekdamos įtvirtinti ES padėtį pažangiųjų lustų kūrimo ir gamybos pajėgumų srityje, 18 valstybių narių pasirašė deklaraciją dėl procesorių ir puslaidininkių technologijų. Be to, 2019–2020 m. DI infrastruktūros klausimai buvo sprendžiami bendrosios įmonės „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ (ECSEL JU) vykdomais projektais AI4DI, TEMPO ir ANDANTE. Dar viena Komisijos remiama plėtros ir finansavimo sritis yra fotonika. Elektronikos technologijas derinant su optiniais elementais galima DI integruoti į jutiklinį vaizdo stebėjimą ir sumažinti neuroninių tinklų energijos sąnaudas ir delsą. Perspektyvos Siekdama paremti Europos procesorių ir puslaidininkių projektavimo ir gamybos sistemą ir išplėsti pramonės subjektų dalyvavimą tiekimo grandinėje, Komisija, padedama valstybių narių: -įsteigs Mikroelektronikos pramonės aljansą, kad būtų galima sukurti strateginius planus, DI, duomenims apdoroti ir ryšiams skirtų procesorių kūrimo, diegimo ir gamybos mokslinių tyrimų ir investicijų planus, kuriais bus atsižvelgiama į visą puslaidininkių ekosistemą ir susijusius komponentus. Tai padės sustiprinti elektronikos prietaisų projektavimo ekosistemą ir sukurti labai pažangių mazgų gamybos pajėgumus; -per 2021 m. padės visoms suinteresuotoms valstybėms narėms atlikti parengiamąjį darbą, kuriuo siekiama sukurti galimą bendriems Europos interesams svarbų projektą (IPCEI), daugiausia dėmesio skiriant naujos kartos pažangiesiems DI, duomenų apdorojimo ir ryšių procesoriams;

-paskirs pagal Skaitmeninės Europos programą remiamą bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektą, skirtą tinklo paribio DI komponentams ir sistemoms, 2021 m. antrą ketvirtį bus paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus dėl pažangiųjų pasaulinės klasės DI kompiuterijos technologijų, skirtų naudoti daugelyje įvairių prietaikų, bandymų ir validavimo infrastruktūros; -2021 m. trečią ketvirtį pagal programą „Europos horizontas“ per oficialiai įtvirtintą Europos bazinių skaitmeninių technologijų srities partnerystę investuos į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų patenkinti DI skirtų nedidelės galios tinklo paribio kompiuterijos poreikiai. Ši partnerystė, grindžiama dabartine bendrąja įmone ECSEL, sustiprins Europos galimybes kurti inovacijas elektroninių komponentų ir sistemų bei susijusių programinės įrangos technologijų srityse. Vienas iš pagrindinių strateginių tikslų bus sukurti DI apdorojimo sprendinius, ypač tinklo paribio ir įtaisytosioms taikomosioms programoms. Vykdant bendrus veiksmus, bazinės skaitmeninės technologijos suteiks patikimų, saugių nedidelės galios sprendinių, sudarančių sąlygas veikti kompetencija ir pasitikėjimu grindžiamai kompiuterių ekosistemai. Valstybės narės raginamos: -toliau plėtoti nacionalinę integruotą didelio masto duomenų valdymo ir našiosios kompiuterijos infrastruktūrą, kad pasitelkiant regioninius, nacionalinius ir Europos skaitmeninių inovacijų centrus būtų remiami moksliniai tyrimai, inovacijos ir įgūdžių ugdymas; -užtikrinti, kad akademinio, pramonės ir viešojo sektorių organizacijos galėtų pasitelkdamos nacionalinę našiosios kompiuterijos ir duomenų valdymo infrastruktūrą bei praktinę patirtį optimizuoti ir platesniu mastu diegti DI inovacijas ir prietaikas; taip pat -investuoti į Europos padėties stiprinimą DI skirtų procesorių ir puslaidininkių technologijų srityse, vykdant nacionalinius gaivinimo ir atsparumo planus, laikantis EGADP masto didinimo iniciatyvos pavyzdinio komponento ir vykdant daugiašalius projektus. II.Europos Sąjungoje užtikrinti kompetenciją visais etapais nuo laboratorijos iki rinkos Kad būtų galima plėtoti ir diegti DI technologijų, taip pat duomenų ir kompiuterijos infrastruktūrą, taip pat reikia tikslinių veiksmų ir pakankamų išteklių, o pagrindinis dėmesys turi būti skiriamas mokslinių tyrimų ir inovacijų srities kompetencijai, reikiamų talentų ir įgūdžių turėjimui, palankiai politikos priemonių sistemai ir tarptautiniam koordinavimui. Šie veiksmai yra horizontalieji, t. y. patenkantys į visas politikos sritis ir padedantys Europos Sąjungoje užtikrinti kompetenciją visais etapais nuo laboratorijos iki rinkos. Siūlomi horizontalieji bendri veiksmai apima visą DI gyvavimo ciklą. Tai, be kita ko, yra veiksmai, kuriais padedama sukurti kompetencijos ekosistemą, įskaitant pasaulinės klasės fundamentaliuosius ir taikomuosius DI mokslinius tyrimus, plėtrą, diegimą, komercializaciją ir (arba) įsisavinimą, taip pat priemones, kuriomis didinamas pasitikėjimas DI technologijomis, puoselėjami talentai, ugdomi įgūdžiai ir stiprinamas ES vaidmuo pasaulyje. 4.Bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais įgyvendinant, pvz., Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystę, ir dirbant ekspertų grupėse Šiame skirsnyje visų pirma aptariami veiksmai, kurie būtini siekiant apibrėžti kompetencijos ir platesnės DI sklaidos planą ir bendrais veiksmais jį paremti. Atliktų veiksmų apžvalga

Europos partnerystės programos Komisijai, valstybėms narėms ir privačiojo ir (arba) viešojo sektoriaus partneriams suteikia galimybę kartu spręsti (ir išspręsti) kai kurias aktualiausias Europos problemas ir suderintomis mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvomis modernizuoti pramonę. Partnerystės programose, be kitų dalykų, numatyta teisinė struktūra, kaip sutelkti išteklius, surinkti kritinę masę ir dalijantis finansiniais, žmogiškaisiais ir infrastruktūros ištekliais visoje ES efektyviau panaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimą. Partnerystės programomis taip pat palengvinamos sąlygos sukurti novatoriškų produktų ir paslaugų vidaus rinką, sudaromos sąlygos novatoriškoms technologijoms greitai pasiekti rinką ir padedama didesniu mastu vykdyti mokslinius tyrimus ir kurti inovacijas, reikalingus lemiamos reikšmės visuomeniniams uždaviniams spręsti ir svarbiausiems ES politikos tikslams pasiekti. Kelios „Horizontas 2020“ partnerystės programos buvo ypač aktualios DI technologijų srityje. Europos Komisijos ir Didžiųjų duomenų vertės asociacijos (BDVA) Didžiųjų duomenų vertės viešojo ir privačiojo sektorių partneryste siekiama bendradarbiauti su duomenimis susijusių mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse bei stiprinti su duomenimis dirbančių bendruomenių kūrimą, taip pat suteikiamas pagrindas Europoje kurti klestinčią duomenimis grindžiamą ekonomiką. Viešojo ir privačiojo sektorių partneryste robotikos srityje (SPARC) sujungiamos Europos robotikos pramonės, akademinės bendruomenės ir Europos Komisijos pastangos stiprinti konkurencinę Europos robotikos pramonės padėtį ir puoselėti jos mokslinės bazės kompetenciją. 2014 m. buvo paskelbta Sutartinė našiosios kompiuterijos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė – ja siekiama sukurti naujos kartos našiosios kompiuterijos technologijas, prietaikas ir sistemas, kuriomis būtų priartėta prie eksalygmens, ir pasiekti pavyzdinį lygį kuriant ir naudojant našiosios kompiuterijos prietaikas . 2018 m. gruodžio mėn., sukūrus Europos našiosios kompiuterijos bendrąją įmonę („EuroHPC“), ši partnerystė pasibaigė, o privatusis sektorius prisijungė prie „EuroHPC“. BĮ „EuroHPC“ sudaro sąlygas ES ir „EuroHPC“ dalyvaujančioms šalims koordinuoti pastangas ir sutelkti išteklius siekiant diegti pasaulinės klasės eksalygmens superkompiuterius ir padaryti Europą našiosios kompiuterijos srities pasaulio lydere – suteikti kompiuterijos sprendinių ir užtikrinti geresnį bendradarbiavimą pažangiųjų mokslinių tyrimų srityje. Bendroji įmonė „Elektroniniai komponentai ir sistemos siekiant Europos lyderystės“ (ECSEL) yra pirmoji bendroji įmonė, kurios valdymas grindžiamas trišaliu modeliu (Komisija, dalyvaujančios valstybės, pramonės subjektai). Jos tikslas – užtikrinti pasaulinės klasės praktinę patirtį bazinių didelio poveikio technologijų srityje ir konkurencingą Europos lyderystę aparatinės įrangos ir įtaisytosios programinės įrangos srityje, kad būtų galima plėtoti ir diegti DI grindžiamas skaitmenines sistemas. Fotonikos viešojo ir privačiojo sektorių partneryste („Photonics21“) siekiama, kad Europa pirmautų kuriant ir diegiant fotonikos technologijas įvairiose taikymo srityse, pvz., informacinių ir ryšių technologijų (IRT), apšvietimo, pramoninės gamybos, gyvybės mokslų, saugos. Ateities gamyklų viešojo ir privačiojo sektorių partneryste pažangiosios gamybos srityje siekiama įvykdyti naują pramonės perversmą („Factories 4.0“). Perspektyvos Komisija pagal programą „Europos horizontas“ toliau rems Europos partnerystės programas ir stiprins strateginį požiūrį į DI technologijų mokslinius tyrimus ir inovacijas. Komisija 2021 m.: -be kitų programų, sukurs toliau nurodytas DI srityje svarbias Europos partnerystės programas, įskaitant: -bendru programavimu grindžiamą Europos dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partnerystę , kurios pagrindinis tikslas yra suteikti postūmį DI, duomenų ir robotikos sričių inovacijoms, jų įsisavinimui ir priimtinumui. Šios partnerystės pagrindu bus plėtojami suinteresuotųjų subjektų ryšiai, sudarysiantys sąlygas suklestėti į žmogų orientuoto ir patikimo DI Europos vizijai . Įgyvendinant šią partnerystę bus išplėtoti ryšiai su valstybėmis narėmis ir pateikta svarbiausių nacionalinių politikos priemonių ir iniciatyvų apžvalga – tuo tikslu bus paskirti nacionaliniai ir (arba) regioniniai ambasadoriai; -imsis tolesnių su savo 2020 m. rugsėjo mėn. pasiūlymu dėl naujo reglamento, kuriuo būtų pakeistas 2018 m. Tarybos reglamentas, kuriuo sukuriama „EuroHPC“, susijusių veiksmų – taip užsibrėžiama plataus užmojo misija ir nustatomas daug didesnis 2021–2033 m. biudžetas, siekiant suteikti Europai geriausią pasaulyje hipersusietą superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių infrastruktūrą; -pasiūlys bendrajame pagrindiniame akte oficialiai įtvirtintą Europos bazinių skaitmeninių technologijų srities partnerystę. Remiantis bendrosios įmonės ECSEL pasiektais rezultatais, pagrindinis partnerystės tikslas yra daryti pažangą siekiant sustiprinti Europos procesorių ir puslaidininkių ekosistemą, išsprendžiant svarbiausius technologinius, saugumo, visuomeninius ir ekologinius uždavinius; -bendru programavimu grindžiama Europos fotonikos partneryste bus apsaugomas Europos technologinis suverenumas – bus kuriamos fotonikos inovacijos ir jos bus perkeliamos į prietaikas – tai padės pagerinti Europos konkurencingumą ir užtikrinti ilgalaikes darbo vietas ir gerovę; taip pat -bendru programavimu grindžiama Europos partnerystė „Pagaminta Europoje“ taps varomąja tvarios gamybos jėga Europoje – bus pasitelkiamas DI, prisidedama prie konkurencingos ir atsparios Europos gamybos pramonės ir didinama įvairių sektorių tiekimo grandinėse kuriama pridėtinė vertė; taip pat -rems ir palengvins įvairių DI technologijų srities Europos partnerystės programų (grindžiamų bendru programavimu ir oficialiai įtvirtintų), pvz., Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos, Fotonikos, „Pagaminta Europoje“, „EuroHPC“ ir Bazinių skaitmeninių technologijų srities, sąveiką (be kita ko, organizuos bendrus kvietimus teikti pasiūlymus). 5.Kurti ir sutelkti mokslinių tyrimų pajėgumus Šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms DI mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijai didinti ir Europos konkurencingumui gerinti. Atliktų veiksmų apžvalga

ES imasi veiksmų ne tik viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programų strateginių mokslinių tyrimų darbotvarkių srityje, bet ir siekia stiprinti kompetenciją vykdyti fundamentaliuosius ir taikomuosius mokslinius tyrimus ir skatinti talentus Europoje. Siekdama sukurti glaudžius ryšius palaikančių DI kompetencijos centrų mokslinių tyrimų bendruomenę , Komisija per 4 metus pagal programą „Horizontas 2020“ investavo 50 mln. EUR. Tikslas yra skatinti aktyvesnį geriausių Europos mokslinių tyrimų grupių bendradarbiavimą, kad jos, suvienijusios jėgas, galėtų spręsti pagrindinius mokslinius ir technologinius uždavinius DI srityje, ir sudaryti palankesnes sąlygas mokslininkų grupėms ir pramonės atstovams glaudžiau bendradarbiauti, integruotis ir siekti sąveikos. Tinklui sudaryti buvo pasirinkti penki projektai, kuriems įgyvendinti būtų sujungtos pasaulinės klasės mokslininkų pajėgos ir būtų išplėtotas bendras požiūris į Europos DI sistemą, jos vizija ir tapatumas; tai, be kita ko, yra keturi DI kompetencijos centrų tinklai ir vienas koordinavimo bei paramos veiksmų tinklas. Siekdama užtikrinti, kad ES parama moksliniams tyrimams neatsiliktų nuo technologinių DI tendencijų, Komisija, atsižvelgdama į mokslinių tyrimų tendencijas ir reikmes, įvertino pagal programą „Horizontas 2020“ savo skiriamas tarpsektorines investicijas į DI ir įvardijo būsimas investicijų į DI galimybes, visų pirma pagal programą „Europos horizontas“. Komisija taip pat pasinaudojo per viešas konsultacijas dėl DI baltosios knygos ir per tikslines konsultacijas iš DI bendruomenės, ypač iš Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės subjektų, gauta informacija ir ja remdamasi suplanavo naujas DI mokslinių tyrimų temas ir papildomus kompetencijos centrų tinklus. Perspektyvos Siekdama skatinti kompetenciją mokslinių tyrimų srityje, Komisija: -nuo 2021 m., palaikydama glaudų dialogą su valstybėmis narėmis ir platesne DI bendruomene, steigs Kelrodį Europos DI mokslinių tyrimų ir inovacijų centrą, kaip paskelbta Baltojoje knygoje. Kelrodis DI centras remsis esamų ir būsimų DI kompetencijos centrų tinklų darbu ir sieks sukurti aljansą, apimantį stiprias Europos mokslinių tyrimų organizacijas, turinčias bendrą planą remti kompetenciją fundamentaliųjų ir taikomųjų mokslinių tyrimų srityje, suderinti nacionalines DI srities pastangas, skatinti inovacijas ir investicijas, pritraukti DI srities talentus į Europą ir juos išlaikyti, kurti sąveiką ir masto ekonomiją. Šia iniciatyva bus sujungtos pirmaujančių Europos mokslinių tyrimų, universitetų ir pramonės atstovų pastangos spręsti bendrai sutartus didelio užmojo uždavinius, o svarbiausias tikslas bus tapti pasauliniu DI srities kompetencijos pavyzdžiu. Todėl Europos įvairovė skatins sveiką DI bendruomenės konkurenciją, o ne susiskaidymą; -pagal programą „Europos horizontas“ 2021 ir 2022 m. steigs papildomus DI kompetencijos centrų tinklus, atsižvelgdama į papildomas mokslinių tyrimų sritis, kurių dar neapima esami DI kompetencijos centrų tinklai, ir stiprindama pastangas vykdyti mokslinius tyrimus, kuriais gvildenamos lemiamą reikšmę turinčios DI mokslinių tyrimų temos. Taip bus toliau skatinama kurti saugesnį ir patikimesnį DI, bus remiami fundamentalieji ir taikomieji naujos kartos DI moksliniai tyrimai, kuriais bus siekiama išlaikyti Europos pirmavimą pažangiųjų DI technologijų srityje; -pagal programą „Europos horizontas“ nuo 2021 m. skatins pažangiausius įvairių DI mokslinių tyrimų sričių metodus, apimančius mokslinius tyrimus, orientuotus į DI grindžiamų sistemų aukštesnio lygio intelektą ir autonomiją, DI skaidrumą, DI ekologiškumą, sudėtingoms sistemoms skirtą DI, pažangą tinklo paribio DI tinklų srityje, nešališko DI sistemas, naujų galimybių suteikimą žmonėms naudojantis pažangiuoju DI; -pagal programą „Europos horizontas“ bus ne tik kuriamos didelio poveikio technologijos, bet ir bus parodoma, kaip DI padeda pertvarkyti didžiuosius ekonomikos sektorius, susijusius su gamyba ir paslaugomis, įskaitant poveikį darbo jėgai, ir spręsti svarbius visuomeninius uždavinius tokiose srityse kaip sveikatos priežiūra, civilinė sauga, klimato kaita, energetika, judumas, žiniasklaida (pvz., kova su dezinformacija) ir žemės ūkio (maisto) pramonė; -pasinaudodama bendru programavimu grindžiama Europos dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities partneryste sutelks suinteresuotuosius subjektus įgyvendinti mokslinių tyrimų, inovacijų ir diegimo darbotvarkę, kad būtų parengta ir įgyvendinama Europos mokslinių tyrimų, inovacijų ir diegimo strategija, kurioje daugiausia dėmesio bus skiriama atsakingam DI kūrimui ir naudojimui; taip pat -sieks, kad pagal programą „Europos horizontas“ moksliniams tyrimams ir inovacijoms skirtomis lėšomis finansuojami su DI susiję projektai atitiktų integruotosios etikos principą, taip pat ir patikimo DI srityje. Be to, siekdama, kad DI mokslinių tyrimų bendruomenė taptų įvairi, Komisija pasisako už įvairovę ir įtraukumą projektų konsorciumuose. Valstybės narės raginamos: -įsteigti regioninius ir nacionalinius DI mokslinių tyrimų kompetencijos centrus, pavyzdžiui, naudojantis nacionalinėmis finansavimo priemonėmis ir EGADP lėšomis, ir sukurti mokslinių tyrimų ir technologijų perdavimo struktūrą, kuri būtų pajėgi pritraukti ir išlaikyti talentus, o kartu siektų tapti nacionaliniu informaciniu DI mokslinių tyrimų ir plėtros centru. Minėti centrai užtikrintų regioninę informavimo veiklą ir mainus, bendradarbiautų Europos lygmeniu ir kartu su ES finansuojamais tinklais kurtų paskirstytąjį Kelrodį Europos DI centrą; taip pat -didinti nacionalinio lygmens investicijas į DI mokslinius tyrimus, pvz., per EGADP. 6.Suteikti kūrėjams priemonių per reikminę DI platformą ir suteikti jiems aplinką (Europos skaitmeninių inovacijų centrus), skirtą bandymams vykdyti ir eksperimentuoti, o MVĮ ir viešojo administravimo institucijoms – DI įsisavinti Šiame skirsnyje visų pirma aptariamos priemonės, padedančios kurti inovacijas nuo laboratorijos iki rinkos, taip siekiant užtikrinti platų DI technologijų įsisavinimą ir diegimą. Atliktų veiksmų apžvalga Siekiant diegti ir įsisavinti DI technologijas, būtini infrastruktūros objektai, skirti bandymams ir eksperimentavimui su novatoriškomis DI sistemomis. Tai ypač svarbu mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurioms sunku visapusiškai naudotis naujausiomis skaitmeninių technologijų tendencijomis siekiant tapti konkurencingomis ir novatoriškomis. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ES pasiūlė du priemonių rinkinius: -bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektus (TEF) – technologijų infrastruktūros objektus, turinčius konkrečių žinių ir patirties, kaip realiomis arba beveik realiomis sąlygomis atlikti brandžių technologijų bandymus konkrečiame sektoriuje. Tikslas – suteikti kūrėjams infrastruktūrą, kuria naudojantis būtų galima išbandyti DI technologiją prieš pateikiant ją rinkai; ir -skaitmeninių inovacijų centrus – vieno langelio principu veikiančius centrus, kurie visoms naudoti DI suinteresuotoms įmonėms padeda naudojantis DI technologijomis padidinti savo verslo ir (arba) gamybos procesų, produktų ar paslaugų konkurencingumą. Europos skaitmeninių inovacijų centrai suteikia įmonėms galimybę išbandyti DI technologijas prieš investuojant, taip pat teikia susijusias paslaugas, pvz., finansines konsultacijas ir konsultacijas sėkmingai skaitmeninei pertvarkai reikalingų mokymų bei įgūdžių ugdymo klausimais.

Bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektai (TEF) 2018 m. Suderintame plane nurodyta, kad, siekiant optimizuoti investicijas ir išvengti dubliavimosi ar alternatyvių pastangų, turėtų būti sukurtas nedidelis skaičius visiems subjektams visoje Europoje atvirų specializuotų didelio masto pavyzdinių infrastruktūros objektų. Priėmusi Suderintą planą ir rengdama Skaitmeninės Europos programą, Komisija ėmėsi parengiamųjų veiksmų siekdama išplėtoti šią koncepciją ir parengti DI bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektus (TEF). Konkrečiai nuo 2019 m. Komisija, intensyviai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, išgrynino TEF koncepciją ir atitinkamiems sektoriams suteikė prioritetus. 2020 m. sausio mėn. Komisija surengė penkis praktinius seminarus, į juos susirinko pramonės, akademinės bendruomenės ir valstybių narių atstovai aptarti TEF, skirtų konkretiems sektoriams (žemės ūkio (maisto) pramonei, gamybai, sveikatos priežiūrai ir pažangiesiems miestams) ir technologijoms (tinklo paribio DI). Parengiamojo darbo ir informacijos mainų su suinteresuotaisiais subjektais rezultatai rodo, kad eksperimentavimas su pažangiausiomis technologijomis ir jų bandymai realiomis sąlygomis yra būtinas elementas siekiant pateikti technologiją rinkai ir yra inovacijų grandinės dalis, o šioje grandinėje Europos DI sistemai reikia nemažos paramos, kad ji liktų konkurencinga pasaulio mastu. Tinklo paribio DI TEF atlieka ypatingą vaidmenį DI kompetencijos ekosistemoje. Tinklo paribio DI, kaip aparatinės įrangos technologija, teikia akivaizdžią naudą: ji užtikrina tikralaikes operacijas ir pranašumus duomenų saugumo bei privatumo ir energijos suvartojimo srityje. Kadangi tinklo paribio DI TEF yra Europos platforma, ji sudaro bet kokio dydžio įmonėms sąlygas išbandyti novatoriškus tinklo paribio DI komponentus, grindžiamus pažangiosiomis mažos galios kompiuterijos technologijomis, pvz., neuromorfine kompiuterija, ir su jais eksperimentuoti. Atsižvelgiant į dabartinę ES priklausomybę nuo kompiuterijos technologijų, dideles reikiamos puslaidininkių įrangos išlaidas ir ilgalaikių investicijų poreikį, tinklo paribio DI TEF yra reikalinga, kad būtų užpildyta finansavimo spraga ir Europos įmonėms būtų suteikta galimybė naudotis mažos galios DI kompiuterijos aparatine įranga. Kitaip tariant, tinklo paribio DI TEF suteiks Europai kompetencijos ekosistemą, kuri taps esmine priemone technologinei lyderystei DI srityje pasiekti. Tam, kad DI sistemoje TEF atliktų pagrindinį vaidmenį, jais turėtų būti lengva naudotis, jie turėtų dirbti realiomis sąlygomis, aktyviai įtraukti galutinius naudotojus ir jais turėtų naudotis ir privačiojo, ir viešojo sektoriaus kūrėjai, ypač MVĮ. Be to, siekiant sukurti vienodas sąlygas ir užtikrinti nediskriminacinį patekimą į rinką, būtina veiksminga TEF ir duomenų erdvių sąveika. Tai būtų galima pasiekti, pavyzdžiui, abipusio intereso srityse sutelkiant duomenų erdves ir TEF. TEF atlieka svarbų vaidmenį tikrinant DI technologijų atsparumą, patikimumą ir saugą – išbandant, ar jos gali atitikti įpareigojimus, kurie turi būti apibrėžti DI reglamente. Galiausiai turėtų būti palaikoma TEF projektų sąveika su lygiagrečiomis iniciatyvomis dėl Europos reikminės DI platformos. Skaitmeninių inovacijų centrai Siekdama padėti Europos įmonėms (ypač MVĮ) kuo labiau išnaudoti naujas technologijas, 2016 m. Komisija pradėjo įgyvendinti Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvą. Vienas iš šios iniciatyvos ramsčių yra įsteigti ir remti Skaitmeninių inovacijų centrus, kuriuose galima gauti techninių žinių ir eksperimentuoti, kad prieš investuodamos įmonės galėtų technologijas išbandyti. Skaitmeninių inovacijų centrai taip pat teikia inovacijų paslaugas, pvz., finansines konsultacijas ir sėkmingai skaitmeninei pertvarkai atlikti verslo subjektams reikalingus mokymus bei įgūdžių ugdymo paslaugas. Valstybės narės ir regionai jau kurį laiką investuoja į skaitmeninių inovacijų centrus, o Komisija (2019 ir 2020 m. per programos „Horizontas 2020“ projektus) skaitmeninių inovacijų centrų tinklaveikai skyrė daugiau kaip 200 mln. EUR. Apie pusė šio finansavimo buvo susijusi su DI aktualių sričių, įskaitant robotiką ir didžiuosius duomenis, inovacijomis, taip pat buvo vykdoma regionams, kuriuose yra mažai skaitmeninių inovacijų centrų, skirta speciali veikla. Programos „Horizontas 2020“ projektams finansavimas paprastai skiriamas pakopomis, skelbiant atvirus kvietimus MVĮ, kad jos tarpvalstybinio bendradarbiavimo pagrindu galėtų dalyvauti novatoriškuose eksperimentuose kartu su skaitmeninių inovacijų centrais. Europos Audito rūmai įvertino šį Europos pramonės skaitmeninimo iniciatyvos aspektą ir rekomendavo Komisijai imtis tolesnių veiksmų skaitmeninių inovacijų centrams finansuoti ir stebėti ir tuos veiksmus koordinuoti su valstybėmis narėmis. Teikiant paramą pagal Skaitmeninės Europos programą bus atsižvelgiama į Europos Audito Rūmų pastabas. Pavadinimas „Europos skaitmeninių inovacijų centrai“ pradedamas vartoti siekiant parodyti skirtumą nuo ankstesnės koncepcijos, finansuotos pagal programą „Horizontas 2020“. ES ir valstybės narės investuos 1,5 mlrd. EUR, kad įvairiuose Europos regionuose būtų įsteigtas maždaug 200 centrų tinklas. Dotacijos turėtų būti naudojamos siekiant pagerinti pasirinktų Europos skaitmeninių inovacijų centrų pajėgumą teikti paslaugas MVĮ ir viešajam sektoriui. Šių Europos skaitmeninių inovacijų centrų atranka ir finansavimas yra bendri valstybių narių ir Komisijos veiksmai. Europos skaitmeninių inovacijų centrai skatins Europos pramonės subjektus (ypač MVĮ) ir viešojo sektoriaus organizacijas plačiai įsisavinti DI, našiosios kompiuterijos, kibernetinio saugumo ir kitas skaitmenines technologijas. Jie taip pat šiems subjektams padės naudotis skaitmeninėmis technologijomis, pagerinti savo procesų ir produktų tvarumą, visų pirma kalbant apie energijos suvartojimą ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimą. Europos skaitmeninių inovacijų centrai užtikrins plačią geografinę aprėptį ir atliks tiek vietos, tiek europines funkcijas. Europos skaitmeninių inovacijų centrai naudosis reikminės DI platformos suteiktomis priemonėmis ir ištekliais ir padidins TEF poveikį: jie padės nepakankamai išteklių turinčioms įmonėms pasinaudoti atitinkamais TEF, kad jos galėtų sukurti novatoriškų produktų ir paslaugų ir parengti juos rinkai. Reikminė DI platforma Europos reikminės DI platformos ir sistemos iniciatyva buvo pradėta įgyvendinti 2019 m., ji finansuojama pagal programą „Horizontas 2020“. Šia iniciatyva pasiekiama DI srities suinteresuotųjų subjektų ir išteklių sąveika, taip įveikiant susiskaidymą ir paspartinant DI grindžiamas inovacijas (mokslinius tyrimus, produktus, sprendinius). Planuojama, kad kuriama platforma veiks kaip Europos DI rinkos varomoji jėga, suteiks kritinę išteklių masę, skatins bendruomenių tinklaveiką ir užtikrins greitą plėtrą ir augimą. Sistemos konsolidavimo veikla pradėta vykdyti 2021 m. sausio mėn., siekiant pritraukti dideles naudotojų bendruomenes, ypač iš netechninio sektoriaus, ir sudaryti geresnes sąlygas naudoti ir įsisavinti platformos išteklius. Perspektyvos Siekdama padėti inovacijoms iš laboratorijos patekti į rinką ir taip užtikrinti platų DI technologijų įsisavinimą ir diegimą, Komisija kartu su valstybėmis narėmis: -pagal Skaitmeninės Europos programą bendrai finansuos bandymų ir eksperimentavimo infrastruktūros objektus , kad būtų suteikta bendrų, labai specializuotų išteklių, kuriais būtų galima dalytis Europos lygmeniu, ir visoje Europoje būtų skatinama sparčiai diegti ir plačiau įsisavinti patikimą DI. Tokiu atveju: -pirmuosiuose kvietimuose teikti pasiūlymus (2021–2022 m.) daugiausia dėmesio bus skiriama toliau nurodytiems sektoriams: gamybos, sveikatos, žemės ūkio (maisto) pramonės, pažangiųjų bendruomenių ir tinklo paribio DI. Apytikris biudžetas vienam sektoriui bus apie 20–75 mln. EUR; -2021–2022 m. laikotarpiu atrinks iki 210 Europos skaitmeninių inovacijų centrų į tinklą, apimantį visus Europos regionus. DI srityje numatyti šie konkretūs veiksmai: -kiekvienoje valstybėje narėje įsteigti bent vieną praktinės patirties DI srityje turintį Europos skaitmeninių inovacijų centrą. Europos skaitmeninių inovacijų centrų tinklas dalysis geriausia praktika, o jo nariai, veiksmingai bendradarbiaudami tarpusavyje (vadovaudamiesi DI skaitmeninių inovacijų centrų tinklo rekomendacijomis), teiks geriausią paramą MVĮ ir viešojo sektoriaus organizacijoms visoje Europoje; be to, -Europos skaitmeninių inovacijų centrų tinklas glaudžiai bendradarbiaus su reikminės DI platformos, TEF ir duomenų erdvių subjektais, jie skatins visoje Europoje veikiančias MVĮ naudotis šiais infrastruktūros objektais. Taip bus padidinta išteklių sklaida ir įmonėms bus sudarytos sąlygos eksperimentuoti su DI; -2021 m. ir vėliau konsoliduos reikminę DI platformą, kaip centrinį pramonei ir viešajam sektoriui naudoti reikalingų Europos DI išteklių priemonių rinkinį, kad ši platforma galėtų:

-tapti pagrindine Europos DI išteklių prekybos vieta; ji suteiks lengvą ir paprastą prieigą prie DI priemonių, kurias vėliau vietos mastu paskirstys Europos skaitmeninių inovacijų centrai arba jomis galės tiesiogiai naudotis naudotojų pramonės (ypač MVĮ) arba viešojo sektoriaus atstovai; be to, -bendradarbiaus su atitinkamų nacionalinių ir Europos iniciatyvų vykdytojais, kad taptų pagrindiniu DI priemonių rinkiniu Europoje, skirtu kiekvienam, kas domisi DI srities praktine patirtimi, technologijomis, paslaugomis ir programine įranga. Komisija ragina valstybes nares: -įsipareigoti finansuoti lygią TEF projektų, kuriuos, padedama nepriklausomų ekspertų, atrinks Komisija, dalį; -apibrėžti naujus prioritetus dėl papildomų TEF, skirtų kitiems sektoriams negu dabartiniai žemės ūkio (maisto) pramonės, gamybos, sveikatos priežiūros ir pažangiųjų bendruomenių sektoriai. Galimi nauji sektoriai galėtų būti, pavyzdžiui, judumas, viešasis administravimas ar žalioji pertvarka; -visapusiškai naudotis EGADP ir sanglaudos politikos programų teikiamomis galimybėmis siekiant finansuoti daugiau Europos skaitmeninių inovacijų centrų ir TEF, kad būtų galima priartinti inovacijas prie rinkos; taip pat -remti vietos, regioninių ir (arba) nacionalinių DI prekybos vietų kūrimą – per jas būtų galima palaikyti sąveiką ir keistis geriausia praktika, ir palengvinti sąlygas, pasitelkiant Europos reikminę DI platformą (pagrindinį DI priemonių rinkinį ir prekyvietę), Europos skaitmeninių inovacijų centrus ir iniciatyvą „Startup Europe“, tarpvalstybiniu lygmeniu didinti veiklos mastą. 7.Finansuoti novatoriškas DI idėjas ir sprendinius ir juos diegti platesniu mastu Šiame skirsnyje daugiausia dėmesio skiriama paramos priemonėms, kurios visų pirma skirtos startuoliams, veiklą plečiančioms įmonėms, kitoms DI technologijas kuriančioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Pagal programą „InvestEU“ ir priemonę EGADP suteikiama itin svarbių išteklių naudojimuisi finansinėmis priemonėmis stiprinti. Atliktų veiksmų apžvalga Siekdama remti startuolius ir MVĮ, tiek ankstyvaisiais etapais, tiek veiklos plėtimo etapu, Komisija pateikė Dirbtinio intelekto ir blokų grandinės investicijų projektą ir jo rėmimo programą . Minėtu bandomuoju projektu siekiama pagerinti didelę geografinę aprėptį Europos Sąjungoje, įskaitant mažiau išsivysčiusias rinkas, turinčių novatoriškų ir didelės rizikos DI ir blokų grandinės startuolių ir MVĮ nuosavo kapitalo finansavimo prieinamumą. Pagal šį projektą valstybių narių rizikos kapitalo fondams ir nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams suteikiama investicijoms skirtų išteklių. Apytikriai vertinama, kad, pagal programą „Horizontas 2020“ skyrus pradinį 100 mln. EUR asignavimą, bendra fondo investicijų suma siekia 700 mln. EUR . Speciali rėmimo programa vykdoma nuo 2020 iki 2022 m. 2020 m. gruodžio mėn. Europos investicijų banko grupė (EIB grupė) įsteigė naują iki 150 mln. EUR vertės bendrų investicijų priemonę, pagal kurią investicijos vykdomos greta Europos investicijų fondo skiriamo finansavimo ir remiamas DI įmonių augimas visoje Europoje. Europos inovacijų taryba (EIC) remia DI startuolių pastangas kurti DI proveržio technologijas bei radikalius pokyčius lemiančias inovacijas ir didinti jų diegimo mastą. Nuo bandomojo etapo pradžios EIC rėmė įvairias DI inovacijas daugelyje įvairių mokslo sričių, pradedant gyvybės mokslais, maisto ir žemės ūkio sektoriumi ir baigiant energetikos ir aplinkai palankių technologijų sektoriais. Siekiant plėtoti pagal mokslinių tyrimų projektus sukurtas inovacijas, pagal bandomąją EIC programą „Pathfinder“ skiriamos dotacijos, kuriomis skatinamos bendradarbiavimu grindžiamos tarpdisciplininės inovacijos mokslo įkvėptų ir visiškai naujų būsimų technologijų srityse. Teikiant finansavimo galimybes ir spartinimo paslaugas, pagal EIC programą „Accelerator“ remiamas startuolių veiklos masto didinimas ir jų patekimas į rinką. EIC paramą gali gauti visos MVĮ, turinčios verslo planu paremtų visiškai naujų idėjų sukurti rinkoje pritaikomus novatoriškus sprendinius ir turinčios užmojų didinti savo veiklos mastą. Bandomuoju etapu (2018–2020 m.) EIC DI srities novatoriškiems startuoliams ir projektams, pagal kuriuos vykdomi tiesioginiai ar šalutiniai DI technologijų moksliniai tyrimai, dotacijomis skyrė 160 mln. EUR, o tiesioginėmis investicijomis į kapitalą – 91 mln. EUR. 2021 m. EIC startuoliams ir į giliąsias technologijas orientuotoms MVĮ dotacijomis ir investicijomis į kapitalą skyrė daugiau kaip 1 mlrd. EUR. Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) remia įvairias iniciatyvas, kuriomis plėtojamos DI inovacijos, mūsų visuomenė rengiama DI nulemtiems pokyčiams ir lavinama nauja DI novatorių karta. 2019 ir 2020 m. šis institutas savo DI srities veiklai skyrė daugiau kaip 22 mln. EUR. Bendrijos „EIT-Digital“ ir „EIT Health“ įgyvendina didžiąją daugumą su DI susijusių projektų. Bendrija „EIT Community“ šiuo metu remia 120 DI srityje dirbančių ankstyvojo–vidutinio etapo Europos startuolių ir į šias įmones jau investavo daugiau kaip 3 mln. EUR. 2021 m. sausio mėn. EIT ir EIC sujungė pajėgas ir pagreitinta tvarka suteikė paramą labai novatoriškiems startuoliams, taip pat koordinuodami veiksmus parėmė novatores moteris ir mažiau atstovaujamų regionų novatorius . EIC ir EIT taip pat siekia dalytis duomenimis ir žvalgybos informacija apie savo remiamus novatoriškus startuolius ir MVĮ, įskaitant įvertintą pasiektą poveikį. Perspektyvos Komisija, padedama valstybių narių: -sieks sustiprinti paramą bandomajam DI / blokų grandinės investicijų projektui ir paramos programai ir jų finansavimą. Jeigu bandomasis projektas bus sėkmingas ir pasirodys patrauklus, per EIB grupę ir nacionalinius skatinamojo finansavimo bankus pagal 2021–2027 m. programą „InvestEU“ bus toliau teikiama parama investicijoms į DI / blokų grandinę, siekiant sutelkti privačias investicijas; -pagal programą „Europos horizontas“ visapusiškai įgyvendins EIC projektus ir rems perversmines inovacijas, daugiausia dėmesio skirdama į žmogų orientuotam DI. Tai bus daroma pasitelkiant atvirų ir užduotimis pagrįstų kvietimų finansuoti derinį. 2021 m. EIC projektu „Pathfinder Challenge“ bus labiausiai orientuojamasi į DI žinomumo tyrimus, o EIC projektu „Accelerator Challenge“ bus skatinamos strateginės skaitmeninės ir sveikatos technologijos, įskaitant medicinos srities DI. Be to, planuojama pradėti įgyvendinti iniciatyvą „Women TechEU“, kuria siekiama remti moterų įsteigtus ir vadovaujamus giliųjų technologijų startuolius;

-pagal iniciatyvas „Startup Europe“ ir „Inovacijų radaras“ nacionaliniuose centruose ir programos „Europos horizontas“ pagrindu sutelks DI startuolius, pasiryžusius plėsti savo veiklą ir patenkinti skaitmeninę pertvarką pradėjusių vykdyti MVĮ poreikį įgyti praktinės DI naudojimo patirties. Naudojantis pagal Skaitmeninės Europos programą sukurtais Europos skaitmeninių inovacijų centrais, bus sukurta prekyvietė ir bus organizuojami ryšių užmezgimo renginiai, skirti tartis dėl technologijų tiekimo ir sudaryti partnerystę; -padės vietos, regioniniams ir nacionaliniams DI startuoliams Europos lygmeniu keistis informacija, praktine patirtimi ir geriausia praktika (įtraukiant MVĮ, startuolius ir kitus atitinkamus suinteresuotuosius subjektus) – bus pasitelkiama Dirbtinio intelekto, duomenų ir robotikos srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė, Europos skaitmeninių inovacijų centrai, reikminė DI platforma (pagrindinis DI priemonių rinkinys ir prekyvietė) ir iniciatyva „Startup Europe“; taip pat -imsis priemonių, kuriomis bus siekiama pagerinti atvirųjų duomenų prieinamumą ir MVĮ galimybes gauti duomenų. Valstybės narės raginamos: -padėti DI startuoliams ir veiklą plečiančioms įmonėms gauti lėšų savo augimui finansuoti, taip pat remti skaitmeninę MVĮ pertvarką įsisavinant DI technologijas. Jeigu bus pasiekti EGADP tikslai ir įvykdytos jos sąlygos, valstybės narės, naudodamosi EGADP finansavimu, galės investicijas numatyti finansinių priemonių pavidalu (pvz., kaip garantijas, paskolas, nuosavą kapitalą ir rizikos kapitalo priemones, taip pat nustatyti specialias investavimo priemones). Valstybės narės taip pat turi galimybę iki 4 proc. savo bendro asignavimo pagal gaivinimo ir atsparumo planą skirti savo iniciatyvos „InvestEU“ biudžetui. III.Užtikrinti, kad DI teiktų naudą žmonėms ir būtų visuomenės gerovės veiksnys DI sistemos, vis labiau įsisavinamos sveikatos priežiūros, ūkininkavimo, švietimo, užimtumo, infrastruktūros valdymo, energetikos, transporto ir logistikos, kosmoso, viešųjų paslaugų, saugumo, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos srityse, bendram labui gali padėti išspręsti sudėtingas problemas. Sėkminga DI plėtra ir įsisavinimas prisideda prie ES ekonomikos augimo ir konkurencingumo visame pasaulyje, duoda didžiulę naudą mūsų visuomenei ir aplinkai. Tačiau, DI naudojant tam tikrais būdais, taip pat gali kilti problemų, susijusių su ES teisėje saugomomis teisėmis, ir naujų saugos bei saugumo problemų , be to, DI gali turėti poveikį darbo rinkoms. 2020 m. Baltojoje knygoje dėl DI Komisija pateikė Europos požiūrį į DI, grindžiamą kompetencijos ekosistema ir pasitikėjimo DI ekosistema . 8.Ugdyti talentus ir gerinti įgūdžių, reikalingų tam, kad būtų galima sudaryti sąlygas DI ekosistemai klestėti, pasiūlą Atliktų veiksmų apžvalga 2018 m. Suderintame plane nurodyta, kad didelis nuolatinis IRT įgūdžių trūkumas yra viena iš pagrindinių DI plėtros kliūčių Europoje. Vykstant DI rinkos plėtrai ir įsisavinant DI technologijas, reikia užtikrinti DI produktų ir paslaugų prieinamumą ir įsisavinimą. Šiuo tikslu ES turėtų sudaryti palankesnes sąlygas įgyti plataus pobūdžio kompiuterijos įgūdžių ir gerinti visų piliečių išmanymą apie DI. Siekdama ir toliau būti konkurencinga pasaulio mastu, ES privalo turėti įvairios kompetencijos specialistų, turinčių specializuotų DI srities įgūdžių, pvz., duomenų modeliavimo, struktūros ir semantikos, kad išlaikytų tvirtą poziciją DI mokslinių tyrimų srityje ir prisidėtų prie DI sistemų kūrimo ir pasirengimo jas naudoti. Ne mažiau svarbūs netechniniai DI srities įgūdžiai. Be to, siekiant išvengti darbo rinkos poliarizacijos ir galimo nelygybės šalių viduje ir tarp šalių padidėjimo, reikia gerinti visų asmenų kompiuterijos ir DI įgūdžius. Iš 2020 m. Europos įmonių tyrimo rezultatų matyti, kad viena iš pagrindinių kliūčių, su kuriomis Europos įmonės susiduria įsisavindamos DI technologijas, yra pakankamų DI įgūdžių turinčių darbuotojų nebuvimas. Panašiai ir Komisijos Jungtinio tyrimų centro analizėje teigiama, kad skaitmeninių įgūdžių ugdymas, DI technologijų išmanymas visais švietimo lygmenimis, mokymosi visą gyvenimą programos ir specializuoti DI srities įgūdžiai yra būtini siekiant kiekvieną asmenį parengti DI nulemtiems pokyčiams, išlaikyti stiprią ES padėtį DI mokslinių tyrimų srityje ir prisidėti prie DI sistemų kūrimo ir pasirengimo jas naudoti. Visos nacionalines DI strategijas patvirtinusios valstybės narės įgūdžių aspektus integravo į savo strategijas, kaip siūloma 2018 m. Suderintame plane. Nacionalinėse strategijose siūlomos priemonės apima, pavyzdžiui, formaliojo švietimo sistemų reformas, kuriomis siekiama įvesti arba sustiprinti kompiuterinio mąstymo mokymą, kompiuterijos ir DI pagrindus pradinėse ar vidurinėse mokyklose, taip pat iniciatyvas, kaip pritaikyti mokymosi visą gyvenimą ir perkvalifikavimo politikos priemones . Šiomis aplinkybėmis EGADP taip pat teikia beprecedentę galimybę remti skaitmeninių, taip pat ir DI srities, įgūdžių ugdymą visais švietimo (formaliojo ir neformaliojo) ir mokymo lygmenimis – tai svarbus elementas norint pasiekti 20 proc. tikslinių skaitmenizacijos išlaidų. Siekiant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės tikslų, skaitmeninių įgūdžių ugdymas visais lygmenimis yra viena iš sąlygų, būtinų norint užtikrinti, kad visi europiečiai galėtų dalyvauti visuomenės gyvenime ir naudotis skaitmeninės pertvarkos pranašumais. Taigi, 2021 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje Komisija siūlo pavyzdinę iniciatyvą „Persikvalifikavimas ir įgūdžių tobulinimas“, ja būtų skatinamos investicijos ir reformos, kurių valstybės narės gali imtis siekdamos gerinti skaitmeninius įgūdžius, įskaitant DI srities mokymus bei švietimą ir profesinį mokymą visų amžiaus grupių asmenims. 2020 m. rugsėjo mėn. Komisija patvirtino naują 2021–2027 m. laikotarpio Skaitmeninio švietimo veiksmų planą. Šiame veiksmų plane konkretūs DI įgūdžių tobulinimo veiksmai integruojami į platesnį skaitmeninių įgūdžių skatinimo kontekstą. Komisija taip pat suteikė paramą ES programavimo savaitei , savanorių vadovaujamam judėjimui, kuris stengiasi kuo daugiau žmonių informuoti apie kompiuterinį mąstymą, programavimą, robotiką, nedidelių aparatinės įrangos modifikacijų atlikimą, kompiuterių mokslą, DI ir padėti įgyti skaitmeninių įgūdžių . 2020 m. pabaigoje, siekdama remti valstybių narių pastangas suteikti daugiau specializuoto išsilavinimo DI srityje galimybių, Komisija skyrė iš viso 6,5 mln. EUR vertės dotacijų keturiems universitetų tinklams, MVĮ ir DI kompetencijos centrams, kad jie parengtų pavyzdines DI srities magistrantūros studijų programas. Atrinkti tinklai, gaudami ES paramą, turėtų įvairiose valstybėse narėse kartu parengti ir įgyvendinti aukštos kokybės praktines programas, kuriose ypatingas dėmesys būtų skiriamas į žmogų orientuotam DI, DI taikymui viešojo administravimo srityje ir sveikatos priežiūrai skirtam DI. Visos programos taip pat turėtų apimti DI etikos kursus ir dalis turinio turėtų būti prieinama internetu per Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo platformą, išverstą į visas ES kalbas . Perspektyvos

Komisija: -įgyvendins dalį 2021–2027 m. laikotarpio Skaitmeninio švietimo veiksmų plane išdėstytų veiksmų: -rems stažuotes skaitmeninėse srityse – suteiks galimybių šiose stažuotėse dalyvauti ne tik universitetų studentams, bet ir profesinio mokymo studentams ir dėstytojams, daugiau dėmesio skiriant DI srities įgūdžiams ir ypatingą dėmesį skiriant nediskriminavimo ir lyčių lygybės principui; taip pat -parengs DI ir duomenų naudojimo mokymo ir mokymosi procesuose etikos gaires mokytojams ir dėstytojams, taip pat išplėtos paramą susijusiai mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklai pagal programą „Europos horizontas“. Šie veiksmai bus grindžiami Aukšto lygio ekspertų grupės dirbtinio intelekto klausimais darbu. Prie gairių bus pridėta mokslo tyrėjams ir studentams skirta mokymo programa apie etinius DI aspektus ir nustatytas tikslas, kad 45 proc. mokymo dalyvių būtų moterys; -rems naujų įgūdžių žvalgybos plėtrą, taip pat ir regioniniu bei sektoriniu lygmenimis, kaip numatyta 2020 m. liepos mėn. Įgūdžių darbotvarkėje. Konkrečiai, remiantis Europos profesinio mokymo plėtros centro (CEDEFOP) darbu (projektu „Skills-OVATE“) ir naudojantis DI technologija, siekiant atlikti didžiųjų duomenų analizę, grindžiamą darbo skelbimų skenavimu, kad būtų galima gauti tikralaikę informaciją apie dabartinę ir besiformuojančią įgūdžių paklausą. Šioje srityje planuojama sukurti nuolatinę internetinę priemonę, joje bus skelbiama tikralaikė informacija, kuria galės naudotis visi suinteresuotieji subjektai; -rems iniciatyvas, kuriomis palengvinamos sąlygos Europos Sąjungoje tarpusavyje pripažinti specializuotas DI srities aukštojo mokslo programas; -pagal Skaitmeninės Europos programą rems priemones, apimančias specializuotų švietimo programų, modulių ir trumpalaikių mokymo kursų svarbiausių pajėgumų srityse kūrimą ir įgyvendinimą, be kita ko, tam, kad įvairių sektorių specialistai gerai išmoktų naudotis skaitmeninėmis technologijomis. Kvietimai teikti pasiūlymus dėl specializuotų programų bus paskelbti 2021 m. pirmą–antrą ketvirtį, o dėl trumpalaikių mokymo kursų – 2022 m. pirmą ketvirtį. Visos turimos skaitmeninių įgūdžių ugdymo galimybės ir priemonės bus demonstruojamos Skaitmeninių įgūdžių ir užimtumo platformoje. -pagal programą „Europos horizontas“ rems DI kompetencijos centrų tinklus (tai – Kelrodžio Europos DI centro dalis). Be kitų uždavinių, minėti centrai vykdytų šią veiklą: -aiškintųsi galimybes išlaikyti talentus glaudžiau bendradarbiaujant su pramone ir valdžios institucijomis; taip pat -rengtų doktorantūros studijų programas ir DI modulius, kuriuos būtų galima integruoti į ne IRT išsilavinimo magistrantūros studijų programas; -finansuos doktorantūros tinklus, podoktorantūros stipendijas ir bendradarbiavimu grindžiamus darbuotojų mainų projektus DI srityje pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“; Kvietimus teikti pasiūlymus dėl individualių stipendijų ir novatoriškų mokymo tinklų (pervadintų podoktorantūros stipendijomis ir doktorantūros tinklais) planuojama skelbti 2021 m. antrą ketvirtį. Kvietimus teikti pasiūlymus dėl tyrėjų ir novatorių mainų (pervadintų darbuotojų mainais) ir COFUND planuojama skelbti 2022 m. ketvirtą ketvirtį. taip pat -pagal programą „Europos horizontas“, taip pat vykstant su DI susijusiems projektams skatins lyčių lygybę. Lyčių aspekto integravimas į mokslinių tyrimų ir inovacijų turinį tampa numatytuoju reikalavimu visoje programoje. Nuo 2022 m. bus nustatytas naujas tinkamumo finansavimui pagal programą „Europos horizontas“ gauti kriterijus. Viešojo sektoriaus įstaigos, mokslinių tyrimų organizacijos ir aukštosios mokyklos privalės parengti lyčių lygybės aspekto integravimo planą visiems pagal programą „Europos horizontas“ finansuojamiems projektams. Valstybės narės raginamos: -ištobulinti įgūdžių aspektą ir įdiegti jį į savo nacionalines DI strategijas, bendradarbiaujant su socialiniais partneriais, pvz., siekiant: -visais lygmenimis skatinti formaliojo švietimo, savišvietos ir neformaliojo švietimo sistemų moksleivių, studentų ir mokytojų bei dėstytojų kompiuterinio mąstymo ugdymą ir remti specialias iniciatyvas, kuriomis jaunimas kaip karjeros sritį skatinamas rinktis su DI susijusius dalykus ir sritis, pvz., robotiką; -sukurti mokytojams skirtas informavimo apie DI įtraukimą į mokyklų programas, tiek į IRT įgūdžių ugdymą, tiek į platesnę perspektyvą, programas; -didinti DI srities mokymo prieinamumą, be kita ko, finansuojant humanitarinių ir socialinių mokslų magistrantūros studijų programų DI modulius, mokymosi visą gyvenimą veiklą, teisėjų, teisininkų ir valstybės pareigūnų mokymą, taip pat netechninį išsilavinimą turinčių žmonių perkvalifikavimą suteikiant jiems DI pagrindus ir žinių apie DI poveikį jų darbo sričiai; taip pat -išbandyti ir įvertinti DI grindžiamų švietimo technologijų diegimą pradinio ir vidurinio ugdymo sistemose, siekiant palengvinti individualaus mokymosi (pvz., kognityvinio, DI grindžiamo mokymo) reikalavimus ir, jeigu šios technologijos bus sėkmingos – jas remti; -keistis geriausia praktika, kaip integruoti DI į bendrojo lavinimo ir kitas, specializuotas programas (pvz., sveikatos priežiūros, socialinių mokslų, verslo programas) ir kaip populiarinti tiek plataus pobūdžio, tiek specializuotas DI žinias mokymosi visą gyvenimą srityje; -imtis priemonių ir keistis geriausia praktika siekiant padidinti įtrauktį ir įvairovę, t. y. sudaryti geresnes sąlygas formuoti subalansuotas DI srities darbo grupes ir pritraukti talentus į DI mokymo sritį, ypač į podiplomines studijas, dėstymą bei DI technologijų kūrimą; taip pat

-kuo geriau pasinaudoti EGADP teikiama unikalia galimybe finansuoti plataus užmojo kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo iniciatyvas, kaip paminėta pirmiau. 9.Sukurti politikos sistemą, kuria būtų galima užtikrinti pasitikėjimą DI sistemomis Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas įsisavinti DI technologijas, būtinas pasitikėjimas. Formuojant Europos požiūrį į DI, kaip siūloma 2020 m. Baltojoje knygoje dėl DI, siekiama skatinti Europos pajėgumą kurti DI inovacijas ir kartu remti etiško ir patikimo DI plėtotę ir diegimą visoje ES ekonomikoje. DI turėtų teikti naudą žmonėms ir būti visuomenės gerovės veiksnys . Atsižvelgiant į didelį socialinį ir ekologinį DI technologijų poveikį, į žmogų orientuotas požiūris į DI kūrimą ir naudojimą, ES vertybių ir pagrindinių teisių, pvz., nediskriminavimo, privatumo ir duomenų apsaugos, užtikrinimas bei tvarus ir efektyvus išteklių naudojimas yra vieni iš svarbiausių Europos požiūrio principų. Atliktų veiksmų apžvalga Komisija įdėjo daug pastangų, kad sutelktų praktinę patirtį, pasikonsultuotų su daugeliu įvairių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant socialinius partnerius, nevyriausybines organizacijas, pramonės atstovus, akademinę bendruomenę, regionines valdžios institucijas ir valstybes nares) ir parengtų politikos veiksmus, kuriais būtų skatinamas pasitikėjimas DI. Konkrečiai pasitikėjimo gerinimo veiksmai buvo orientuoti į problemas, susijusias su etika, sauga, pagrindinėmis teisėmis, įskaitant teisę nebūti diskriminuojamam, taip pat atsakomybe, reglamentavimo sistema, inovacijomis, konkurencija ir intelektine nuosavybe. Daugiausia dėmesio skirdama etikos ir DI technologijų klausimams, Komisija sudarė Aukšto lygio ekspertų grupę dirbtinio intelekto klausimais ir padėjo jai dirbti. Ši grupė parengė du pagrindinius dokumentus: Patikimo dirbtinio intelekto etikos gaires ir Dirbtinio intelekto patikimumo vertinimo kriterijų sąrašą (ALTAI) . Etikos gairėse nurodyti pagrindiniai patikimo DI principai ir reikalavimai , o vertinimo kriterijų sąraše numatyta praktinė sistema, skirta padėti DI kūrėjams ir naudotojams taikyti etikos gaires. Aukšto lygio ekspertų grupė dirbtinio intelekto klausimais savo darbu paskatino svarbias diskusijas dėl Europos DI politikos vizijos ir požiūrio ir suteikė informacijos DI reglamentavimo sistemai parengti. 2020 m. vasario mėn. Komisija paskelbė Baltąją knygą dėl DI ir Ataskaitą dėl DI, daiktų interneto ir robotikos poveikio saugai ir atsakomybei. Baltojoje knygoje ir ataskaitoje bendrais bruožais išdėstyta strateginė vizija ir pasiūlymas dėl galimos ES DI reglamentavimo sistemos. ES reglamentavimo klausimais Komisija pasiūlė pagrindinį dėmesį skirti trims tarpusavyje susijusiems dalykams: horizontaliosios DI reglamentavimo sistemos, kurioje būtų orientuojamasi į saugos ir pagrindinių teisių klausimus, parengimui, su DI susijusios atsakomybės problemoms ir prireikus galiojančių sektorinių saugos teisės aktų persvarstymui. Komisijos darbo programoje nurodyta, kad Komisija ketina tuos teisėkūros veiksmus pasiūlyti 2021 m. 2020 m. gruodžio 16 d. Komisija ir Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis užsienio reikalams ir saugumo politikai patvirtino Europos Sąjungos skaitmeninio dešimtmečio kibernetinio saugumo strategiją, kurioje išdėstoma, kaip ES apsaugos savo žmones, verslo subjektus ir institucijas nuo kibernetinių grėsmių ir kaip ji skatins tarptautinį bendradarbiavimą ir pirmaus užtikrindama visuotinį ir atvirą internetą. Be to, siekiant sumažinti konkrečius su DI susijusius pavojus kibernetiniam saugumui, Europos Sąjungos kibernetinio saugumo agentūra (ENISA) sudarė daugiadisciplininę Ad hoc ekspertų grupę su DI susijusiais kibernetinio saugumo klausimais. Savo intelektinės nuosavybės veiksmų plane Komisija pabrėžė tam tikras DI sistemų keliamas su intelektinės nuosavybės teisėmis susijusias problemas. Iš turimų įrodymų galima daryti išvadą, kad ES intelektinės nuosavybės sistema yra iš esmės tinkama naudojant DI gautų išvedinių keliamoms problemoms spręsti. Vis dėlto dar yra kur tobulėti ir toliau derinti reglamentavimą. Intelektinės nuosavybės veiksmų plane siūlomi veiksmai tam tikroms problemoms spręsti, visų pirma įsitraukimas į bendrą veiklą su suinteresuotaisiais subjektais ir įrodymų, kuriais remiantis būtų formuojama politika, rinkimas. Diskusijose dėl pasitikėjimo klausimų ir reglamentavimo, be kitų dalykų, daugiausia buvo aptariamos inovacijos, t. y. kaip parengti viešąjį reglamentavimą, kad jis nesužlugdytų inovacijų ir atitinkamai stiprintų Europos konkurencingumą. Todėl, siekdama parengti dinamišką reglamentavimo koncepciją, Komisija plačiai konsultavosi ir dėl reglamentavimo sistemos formos, ir dėl jos turinio. Svarbiausia įgyta patirtis yra tai, kad ES reglamentavimo koncepcija turėtų būti orientuota į žmogų, pagrįsta rizika, proporcinga ir dinamiška. Vienas iš inovacijoms palankios reglamentavimo aplinkos kūrimo elementų, kurį siūlo įvairūs suinteresuotieji subjektai, yra apribotos bandomosios reglamentavimo aplinkos. Apribotosios bandomosios reglamentavimo aplinkos iš esmės yra priemonė eksperimentams su viešuoju reglamentavimu vykdyti ir ja sudaromos sąlygos greičiau įvertinti viešojo reglamentavimo poveikį. Komisijos gauta grįžtamoji informacija rodo, kad apribotosioms bandomosioms reglamentavimo aplinkoms plačiai pritariama, tam tikras jų skaičius valstybėse narėse jau yra sukurtas ir svarstoma įvairiuose sektoriuose sukurti daugelį kitų. Perspektyvos Komisija: -2021 m. pasiūlys teisėkūros veiksmus dėl DI skirtos horizontaliosios sistemos, daugiausia dėmesio skirdama saugos klausimams ir DI technologijoms būdingiems pagrindinių teisių laikymosi klausimams. -Siūlomoje sistemoje pateikiama DI apibrėžtis, ji yra grindžiama rizika (t. y. apibrėžiama, kas yra didelės rizikos DI) ir nustatomi privalomi reikalavimai didelės rizikos DI sistemoms. Sistemoje taip pat siūlomas valdymo mechanizmas, apimantis tiek ex ante atitikties vertinimus, tiek ex post reikalavimų laikymosi ir vykdymo užtikrinimo sistemą. Visi į didelės rizikos sistemų kategoriją nepatenkančių DI sistemų tiekėjai privalo laikytis galiojančių teisės aktų ir skaidrumo reikalavimų, o papildomai galėtų nuspręsti įsipareigoti laikytis savanoriškų, teisiškai neprivalomų savireguliavimo schemų, pvz., elgesio kodeksų; -2022 m. pasiūlys ES priemones, kuriomis prie naujų technologijų, įskaitant DI, keliamų problemų pritaikoma atsakomybės sistema, siekiant užtikrinti, kad nukentėjusieji, dėl naujų technologijų patyrę su gyvybe, sveikata ar turtu susijusią žalą, galėtų gauti tokią pačią kompensaciją k