Iš to, kaip šiuo metu įmonės nevykdo Sąjungos vartotojų teisės aktų, matyti, kad vykdymo užtikrinimas nepatenkinamas. Koordinuoti elektroninės prekybos svetainių patikrinimai (angl. sweeps), kuriuos BVAS atlieka nuo 2007 m., rodo, kad pagrindinių vartotojų apsaugos taisyklių nesilaikymo lygis patikrintose rinkose siekia nuo 32 iki 69 proc. Šiuos rezultatus patvirtina ir Europos vartotojų centrų duomenys: du trečdaliai iš 2014 m. gautų 37 000 fizinių asmenų skundų yra dėl pirkimo internetu užsienyje. Be to, kaip rodo atsargūs vertinimai remiantis penkių interneto sektorių (aprangos, elektroninių prietaisų, poilsio, vartojimo kreditų ir kelionių paketų) tipine grupe, 2014 m. Sąjungos vartotojų teisės aktų neatitiko 37 proc. ES elektroninės prekybos sandorių. Todėl vertinama, kad vien šiuose patikrintuose sektoriuose internetu užsienyje perkantiems vartotojams kasmet padaroma maždaug 770 mln. EUR žalos.

BVAS reglamentu suderintos teisės nuostatos dėl ES nacionalinių institucijų bendradarbiavimo, kad jų vykdymo užtikrinimo veiksmai atitiktų visus bendrosios rinkos aspektus. Pagrindinis BVAS reglamento tikslas – nuosekliai užtikrinti priede išvardytų pagrindinių Sąjungos vartotojų teisės aktų vykdymą ir taip sukurti teisinį tikrumą bendrojoje rinkoje. Dabar taikomos nacionalinės priemonės, kuriomis užtikrinamas Sąjungos vartotojų teisės aktų vykdymas, tarpvalstybiniu požiūriu yra nepakankamos. Todėl veiksmingas tarpvalstybinis valdžios institucijų bendradarbiavimas visoje Sąjungoje yra be galo svarbus užtikrinant, kad neliktų teisinių spragų, kuriomis galėtų pasinaudoti nesąžiningi prekiautojai, taip pat teritorinių ir kitokių apribojimų, mažinančių kiekvienos valstybės narės vykdymo užtikrinimo pajėgumą.

Komisija užbaigė 2012 m. pradėtą BVAS reglamento veikimo išorės vertinimą. Po to buvo surengtos viešos konsultacijos (2013–2014 m.), 2013 m. aukščiausiojo lygio susitikimas vartotojų klausimais, pateiktos dvi dvimetės ataskaitos (2009 m. ir 2012 m.) ir 2014 m. Komisijos ataskaita dėl BVAS reglamento taikymo. 2015 m. baigtas poveikio vertinimas, atliktas siekiant įvertinti teisės akto pasiūlymo reikalingumą. Komisija taip pat užsakė teisinius ir ekonominius tyrimus, kurie pagrįstų BVAS reglamento vertinimo išvadas. Vertinimą iš pradžių buvo numatyta užbaigti iki 2014 m. pabaigos, tačiau terminas buvo nukeltas, kad būtų atsižvelgta ir į dabartinės Komisijos politinius prioritetus.

Be to, panašiai kaip dabartiniame BVAS reglamente, pasiūlymas apima Sąjungos viduje daromus pažeidimus ir – tai naujas elementas – plačiai paplitusius pažeidimus, turinčius bendrų bruožų ir apimančius kelias arba visas valstybes nares. Jis nebūtų taikomas vidaus pažeidimams, kurie daromi tik vienoje valstybėje narėje.

Kita vertus, įvertinus subsidiarumo aspektus, pasiūlyme numatyta, kad jei pažeidimas neatitinka Sąjungos lygmens kriterijaus, šiuos bendrus veiksmus iš esmės koordinuotų valstybės narės. Vykdant tokius veiksmus Komisija galėtų dalyvauti kaip koordinatorė, jei to reikėtų atsižvelgiant į pažeidimų rimtumą ir mastą.

Todėl norint visoje Sąjungoje nuosekliai užtikrinti vartotojų teisės aktų vykdymą ir veiksmingai kovoti su Sąjungos vartotojų teisės aktų pažeidimais, kurie yra daromi keliose valstybėse narėse, reikia priimti suderintas teisės nuostatas vykdymo užtikrinimo veiklai koordinuoti. Jei nebūtų Sąjungos bendradarbiavimo sistemos, valstybės narės turėtų arba taikyti daug įvairių dvišalių susitarimų, arba vykdyti ilgas ir sudėtingas teismines ir konsulines keitimosi įrodymais ir dokumentais procedūras. Be to, teismo sprendimą dėl prekiautojo, veikiančio kitoje valstybėje narėje, ne visada būtų įmanoma įvykdyti. Dėl to tarpvalstybiniais atvejais vykdymo užtikrinimas būtų lėtas ir dažnai neveiksmingas, ir atsirastų daug vykdymo užtikrinimo vėlavimų ir spragų. Be to, tokia sistema galėtų paskatinti prekiautojus persikelti į kitą ES vietą siekiant išvengti tam tikrose valstybėse narėse priimtų sprendimų vykdymo. Tai pažeistų vienodų sąlygų pusiausvyrą, iškreiptų konkurenciją bendrojoje rinkoje ir sumažintų vartotojų pasitikėjimą tarpvalstybiniais sandoriais.

Vartotojų apsauga priklauso Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamajai kompetencijai. Pagal SESV 169 straipsnį Sąjunga padeda, be kita ko, saugoti vartotojų ekonominius interesus, taip pat remti jų teisę į informaciją ir švietimą siekiant apsaugoti savo interesus. Kadangi skaitmeninės technologijos nėra saistomos sienų, užtikrinant Sąjungos vartotojų teisės aktų vykdymą valdžios institucijoms kyla sunkumų, nes jų veiksmus varžo nacionalinės jurisdikcijos ribos. Tačiau prekiautojai internetu savo verslo modelius ir praktiką įgyvendina nepaisydami sienų – visoje Sąjungoje ir net visame pasaulyje.

Pasiūlyme toliau plėtojami dabartinio BVAS reglamento principai, taikytini srityse, kuriose reikia griežtesnio reglamentavimo dėl didėjančios pažeidimų bendrojoje rinkoje apimties ir masto, ypač interneto srityje. Viena iš tokių sričių – bendradarbiavimas kovojant su plačiai paplitusiais pažeidimais. Be kitų priemonių, siūloma bendra Sąjungos lygmens procedūra, taikoma kovojant su sunkiais ir pavojingais pažeidimais, kurie daromi bent trijose iš keturių valstybių narių, kartu sudarančių bent tris ketvirčius visų ES gyventojų. Pasiūlyme numatyta, kad Komisija priims sprendimą pradėti bendrą procedūrą ir privalės atlikti jos koordinatorės vaidmenį. Atitinkamoms valstybėms narėms taip pat bus privaloma dalyvauti vykdant šią bendrą priemonę.

Beveik visos vykdymo užtikrinimo institucijos iš esmės pritaria, kad reikia gerinti priežiūros mechanizmą. Be to, Europos vartotojų centrai (83 proc.), vartotojų organizacijos (75 proc.) ir įmonės (62 proc.) ragina suteikti joms daugiau galimybių daryti įtaką nustatant vykdymo užtikrinimo prioritetus ir pranešti apie pažeidimus taikant įspėjimo mechanizmą. Valdžios institucijos atsargiau vertina trečiųjų šalių dalyvavimą rinkos priežiūros mechanizme, nes baiminasi, kad tai gali pakenkti atliekamų tyrimų konfidencialumui.

Vartotojų žalos atlyginimo priemones visų pirma palaiko Vokietijos, Austrijos ir Jungtinės Karalystės valdžios institucijos. Kai kurios kitos valstybės narės (Rytų Europos šalys, Italija, Airija ir Liuksemburgas) mažiau linkusios joms pritarti, nes baiminasi, kad tokios priemonės gali valstybei daug kainuoti, o dar kitos šiuo klausimu laikosi neutralios pozicijos. Verslo asociacijos taip pat nelinkusios palaikyti šios priemonės. Tačiau vartotojų organizacijos tvirtai pritaria šios priemonės įvedimui (visos 34 per viešas konsultacijas atsakymus pateikusios asociacijos palaiko šią priemonę).

Kaip ir dabartinio BVAS reglamento atveju, vienintelė tinkama priemonė pirmiau nurodytiems tikslams pasiekti yra reglamentas. Direktyva ar pagrindų direktyva tikslai nebūtų pasiekti, nes po perkėlimo į nacionalinę teisę jurisdikcijos apribojimai ir iš to kylantys jurisdikcijos konfliktai neišnyktų.

Pasiūlyme, kaip ir dabartiniame BVAS reglamente, nustatyti bendri būtiniausi visų kompetentingų valstybių narių institucijų įgaliojimai kovos su Sąjungos viduje daromais ir plačiai paplitusiais pažeidimais srityje. Pasirinktas suderinimo lygis yra būtinas siekiant užtikrinti sklandų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą ir keitimąsi įrodymais ir ištaisyti dabartinę padėtį, kai bendrojoje rinkoje negalima nuosekliai ir darniai užtikrinti tam tikrų Sąjungos vartotojų acquis dalių vykdymo, nes kai kurių valstybių narių kompetentingos institucijos neturi įgaliojimų, reikalingų tokiems pažeidimams ištirti ir vykdyti jų prevenciją. Tačiau pasiūlymu neviršijama to, kas būtina šiam tikslui pasiekti.

Komisijos parengtoje poveikio vertinimo ataskaitoje aptariami svarbiausi šio pasiūlymo aspektai. 2015 m. lapkričio mėn. Komisijos Reglamentavimo patikros valdyba pateikė palankią nuomonę ir išreiškė tam tikrų pastabų, į kurias buvo deramai atsižvelgta.

Išnagrinėtos penkios politikos galimybės. Pasirinkta galimybė – peržiūrėti BVAS reglamentą, išplečiant jo taikymo sritį ir padidinant jo veiksmingumą. Tokia politikos galimybė įgyvendinama šiuo pasiūlymu. Nors pasirinktos galimybės įgyvendinimo sąnaudos būtų didesnės nei nieko nekeičiant ar taikant švelnesnes priemones (1 ir 2 galimybės), ji leis pasiekti visus politikos tikslus pagrįstomis nacionalinių institucijų ir Komisijos sąnaudomis, ypač palyginti su 4 ir 5 politikos galimybėmis. Jos laikantis, bus pagerinti viešieji veiksmai Sąjungos tarpvalstybinės mažmeninės prekybos rinkoje ir jos valdymas, rinka taps teisingesne ir skaidresne prekiautojams ir vartotojams. Sumažės viešųjų veiksmų sąnaudos ir sandorių kaina ekonomikos veikėjams. Tai padidins bendrą Sąjungos ekonomikos konkurencingumą.

Šiuo pasiūlymu nepakeičiama valstybių narių kompetencija vykdymo užtikrinimo srityje. Valstybės narės ir toliau bus atsakingos už savo institucinę sąrangą ir BVAS institucijos ir kitų įstaigų paskyrimą pagal BVAS reglamentą.

Kas pajus pasiūlymo poveikį ir kokį

Vartotojai, įsigyjantys prekių ir paslaugų užsienyje tiek tiesiogiai, tiek internetu, pajus pasiūlymo poveikį, nes jo tikslas – gerinti jų apsaugą tokiose rinkose. Pasiūlymu bus iš dalies pašalinta žalos, kurią vartotojai gali patirti, rizika, pvz., kai užsienyje įsigytos prekės nepristatomos, jiems pateikiama klaidinanti informacija apie mokėjimo sąlygas arba pinigai nurašomi nuo sąskaitos pagal numatytuosius nustatymus be aiškaus jų sutikimo. Vartotojams bus naudinga griežtesnė apsauga tarpvalstybinės prekybos srityje, ypač perkant internetu. Per poveikio vertinimą ištyrus penkias interneto rinkas nustatyta, kad 10 punktų sumažinus 37 proc. lygio teisės aktų nesilaikymą, kasmetinius nuostolius galima sumažinti nuo apskaičiuotų 770 mln. EUR iki apytikriai 539 EUR, t. y., 30 proc. Nauji BVAS kovos su plačiai paplitusiais pažeidimais veiksmai gali gerokai sumažinti visos ES vartotojų patiriamą žalą. Nors tikrasis kiekvieno veiksmo poveikis mažinant žalą vartotojams priklausys nuo konkrečių kiekvieno atvejo aplinkybių, įvertinta, kad, pavyzdžiui, dėl koordinuotų BVAS veiksmų kovojant su klaidinančia programėlių papildinių rinkodara vartotojų patiriama žala sumažinta 68 mln. EUR.

Vartotojų interesų atstovai ir Europos vartotojų centrai (Europos vartotojų centrų tinklas) gali turėti vertingos informacijos ir patirties, tačiau šiuo metu sistemingai neteikia šių duomenų BVAS institucijoms. Naujajame reglamente jie bus raginami tai daryti. Tai padėtų BVAS institucijoms nustatyti prioritetines veiklos Sąjungoje sritis arba įspėti BVAS institucijas apie naujus tarpvalstybinius arba plačiai paplitusius pažeidimus.

BVAS institucijos ir bendros ryšių palaikymo tarnybos. Šiuo metu jos patiria daugiau administracinių išlaidų dėl tarpvalstybinio bendradarbiavimo neveiksmingumo (pvz., didesnės tyrimo išlaidos). Pagerinus vykdymo užtikrinimo veiklos koordinavimą, nacionalinėms valdžios institucijoms nebereikėtų dubliuoti tų pačių veiksmų. Pirmiausia lėšų būtų sutaupyta sutelktomis jėgomis kovojant su paplitusiais pažeidimais: pavyzdžiui, vietoj 28 nacionalinių veiksmų galėtų būti vykdomas vienas bendras veiksmas, ir dėl to grynų lėšų galėtų būti sutaupyta nuo apytikriai 180 000 EUR (jei suderintas veiksmas sėkmingas) iki 815 000 EUR (jei veiksmas nesėkmingas). Kai kurioms valstybėms narėms gali reikėti pritaikyti nacionalinės teisės aktus, kad suteiktų kompetentingoms institucijoms galimybę be apribojimų panaudoti kitų BVAS institucijų surinktus įrodymus ar atliktų tyrimų rezultatus ir užtikrintų, kad papildomais būtiniausiais įgaliojimais bendradarbiauti tarpvalstybinėse bylose būtų veiksmingai naudojamasi pagal nacionalinės proceso teisės nuostatas. Vidutinės trukmės laikotarpiu būtų sutaupyta suma, kuri viršytų priderinimo sąnaudų sumą.

Ekonominės veiklos vykdytojai. Gamintojai, prekiautojai, pardavėjai, elektroninės prekyvietės, tarpininkai, ypač veikiantys daugiau nei vienoje valstybėje narėje internete ir tiesiogiai, patiria netikrumą ir didesnių išlaidų dėl to, kad ES taikomos 28 sudėtingos ir įvairios vykdymo užtikrinimo sistemos. Dėl skirtingų valstybėse narėse taikomų vykdymo užtikrinimo metodų šiems prekiautojams reikia išmanyti kiekvienos šių sistemų teisinius reikalavimus. Be to, nuo nesąžiningos konkurencijos su reikalavimų nesilaikančiais prekiautojais, sukūrusiais verslo modelius, kurie leidžia apeiti įstatymus ir pakenkti kitos šalies vartotojams, nukenčia visi kiti prekiautojai. Pasiūlymas padidins teisinį tikrumą įmonėms, o nuoseklesnis ir darnesnis tarpvalstybinis vykdymo užtikrinimas skatins teisėtai veikiančių prekiautojų konkurencingumą ir geriau užtikrins vienodos veiklos sąlygas bendrojoje rinkoje. Verslo sektoriui pasiūlymu nenustatoma jokių naujų teisinių įpareigojimų.

Kovai su plačiai paplitusiais pažeidimais, kurie kenkia vartotojams visoje Sąjungoje, reikia tvirtų ir nuoseklių ES veiksmų. BVAS tinkle sustiprės Komisijos vaidmuo, visų pirma koordinuojant priemones kovai su plačiai paplitusiais pažeidimais, atitinkančiais Sąjungos masto kriterijų.

3.4.Pagrindinės teisės

Pasiūlymas turės teigiamą poveikį pagrindinėms teisėms, nes bus sustiprintos vartotojų teisės, visų pirma visoje Sąjungoje užtikrinant sąžiningą ir atvirą prieigą prie prekių ir paslaugų. Pagal Pagrindinių teisių chartijos 52 straipsnį bet koks naudojimosi pagrindinėmis teisėmis apribojimas turi būti pagrįstas proporcingumo ir būtinumo principais, ir turi būti užtikrintos veiksmingos teisių gynimo priemonės nacionaliniuose teismuose. Įmonėms, kurių atžvilgiu gali būti vykdomi kompetentingų institucijų veiksmai pagal BVAS reglamento IV skyrių, Reglamentu taip pat bus užtikrintas tinkamas procesas, skaidrumas ir teisė į gynybą.

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Įvertinta, kad kasmet bus vykdomi maždaug keturi bendri veiksmai kovojant su Sąjungos mastu plačiai paplitusiais pažeidimais. Tai bus papildomas darbo krūvis Komisijai – manoma, kad prireiks dviejų visą darbo dieną dirbančių darbuotojų šiems bendriems veiksmams koordinuoti. Šie ištekliai bus gauti perskirsčius ir naujai apmokius esamus darbuotojus. Be to, Komisija patirs papildomų išlaidų stebėdama, kaip veikia savitarpio pagalbos ir įspėjimo mechanizmai. Iš viso Komisijos papildomos išlaidos, susijusios su jos sustiprintu koordinatorės ir stebėtojos vaidmeniu, turėtų būti mažesnės kaip 300 000 EUR per metus ir bus padengtos perskirsčius vidaus išteklius.

Taigi poveikis biudžetui jau numatytas dabartinėje 2014–2020 m. vartotojų programoje ir atitinka daugiametę finansinę programą. Išsami informacija pateikiama prie šio pasiūlymo pridedamoje finansinėje pažymoje.

5.KITI ELEMENTAI

5.1.Įsigaliojimas ir BVAS duomenų bazė

Pasiūlyme numatyta atidėti reglamento įsigaliojimą iki vienų metų tam, kad valstybės narės, kompetentingos institucijos ir Europos Komisijos galėtų imtis būtinų praktinių priemonių ir teisės aktų pakeitimų. Atsižvelgiant į šiuo pasiūlymu numatytus pakeitimus, dabar taikomas įgyvendinimo priemones reikės pakeisti. Atsižvelgiant į šiuo pasiūlymu numatytus pakeitimus, BVAS duomenų bazė ir keitimosi informacija sistema turės būti iš dalies pakeistos.

5.2.Pagrindinių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Pasiūlymą sudaro 8 skyriai, kuriuose išdėstyti 53 straipsniai, ir vienas priedas.

I skyrius. Įvadinės nuostatos