LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 9.11.2005 
KOM(2005) 561 galutinis 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
2005 m. pl ėtros strategijos dokumentas 
  
{SEK(2005) 1433 } {SEK(2005) 1421 } {SEK(2005) 1422 } {SEK(2005) 1423 } {SEK(2005) 1424 } {SEK(2005) 1426 } {SEK(2005) 1428 }
 
LT 2   LT 1. ES PLĖTROS POLITIKA  
Plėtra yra viena veiksmingiausi ų ES politikos priemoni ų. Siekis įstoti į ES padėjo Vidurio ir 
Rytų Europos šalims iš komunistini ų režimų tapti šiuolaikin ėmis, veiksmingai veikian čiomis 
demokratin ėmis valstyb ėmis. Visai neseniai ES įkvėpė didžiules reformas Turkijoje, 
Kroatijoje ir Vakar ų Balkanuose. Visiems Europos pilie čiams naudinga tur ėti kaimynines 
šalis, kurios yra stabilios demokratin ės valstybės su klestin čia rinkos ekonomika. ES yra labai 
svarbu užtikrinti atsakingai valdom ą plėtros proces ą, kuris visoje Europoje skatint ų taiką, 
stabilumą, gerovę, demokratij ą, žmogaus teises ir teisin ę valstybę.  
Po kartas trukusio susiskaldymo ir konflikt ų, ES taikiai kuria viening ą Europą. 2004 m. 
prisijungė dešimt nauj ų narių, o 2005 m. balandžio m ėn. ES pasiraš ė Stojimo sutart į su 
Bulgarija ir Rumunija. 2005 m. spalio m ėn. Sąjunga prad ėjo derybas d ėl narystės su Turkija ir 
Kroatija bei derybas d ėl Stabilizacijos ir asociacijos susita rimo su Serbija ir Juodkalnija. 
Kiekvienas ši ų įvykių buvo pagr įstas valstybi ų pažanga įgyvendinant atitinkamas s ąlygas. 
Ypatingas uždavinys ES yra Vakar ų Balkanai. Pl ėtros politika turi parodyti savo gali ą skatinti 
pokyčius regione, kuriame valstyb ės yra silpnos, o visuomen ė susiskaldžiusi. Kad reformos 
vyktų sėkmingai, b ūtina įtikinanti politin ė integracijos į ES perspektyva. Ta čiau taip pat 
aišku, kad šios valstyb ės galės prisijungti tik tuomet, kai visiškai įgyvendins naryst ės 
kriterijus. 
Plėtros politika apibr ėžta Europos S ąjungos sutarties 49 straipsnyje, kuriame teigiama, kad 
kiekviena Europos valstyb ė, gerbianti pagrindinius ES demo kratijos principus, gali pareikšti 
norą tapti Sąjungos nare1. ES nustat ė politinius ir ekonominius naryst ės kriterijus bei 
kriterijus, susijusius su naryst ės įsipareigojimais ir administraciniais geb ėjimais, reikalingais 
siekiant įgyvendinti ES teis ės aktus ir politikos kryptis bei užtikrinti j ų vykdym ą2. Trys 
pagrindiniai Komisijos poži ūrio į plėtrą principai yra konsolidavimas, s ąlygiškumas ir 
informavimas. 
ES plėtos įsipareigojim ų konsolidavimas 
Plėtra visuomet buvo esmin ė Europos projekto dalis. ES negali atsisakyti savo įsipareigojim ų 
užtikrinti saugum ą, stabilum ą ir gerovę savo žemyne ir už jo rib ų. Remiantis ES valstybi ų ir 
vyriausybi ų vadovų sprendimais, dabartin ėje plėtros darbotvark ėje numatyti Balkanai ir 
Turkija. Perspektyva integruotis į Europą paskatino didel ę pažangą, kurią šios šalys pasiek ė 
pastaraisiais metais, ta čiau reformos procesas vis dar n ėra tvirtas. Ateityje dar laukia svarb ūs 
uždaviniai, tokie, kaip Kosovo stat uso sprendimas, kuriuose pagrindin į vaidmenį atliks ES.  
Komisija yra įsitikinusi, kad atsakingai valdomas stoj imo procesas teigiamai prisideda prie 
Europos projekto. Gerai veikianti S ąjunga svarbi tiek dabartin ėms, tiek b ūsimoms nar ėms. 
Sąjungos paj ėgumas priimti naujas nares, išsaugant Europos integracijos pagreit į, yra svarbi 
aplinkybė, atitinkanti tiek S ąjungos, tiek šali ų kandidačių bendrą interesą3.  
                                                 
1 Europos S ąjungos sutarties 49 ir 6 straipsniai. 
2 Kaip teigiama 1993 m. Kopenhagoje ir 1995 m. Madride priimtose Europos Vadov ų Tarybos išvadose. 
3 Kaip numatyta 1993 m. Kopenhagos Europos Vadov ų Taryboje. 
 
LT 3   LT Plėtra, kai tuo pat metu prijungiama didel ė šalių grupė, toliau nėra numatoma. Derybos d ėl 
narystės su Turkija yra ilgalaikis procesas. Vakar ų Balkanus sudaro mažesn ės valstyb ės, 
pasiekusios skirtingus kelio į ES etapus. Siekiant užtikrinti skland ų naujų narių priėmimą, 
būsima plėtra vyks tokiu tempu, kok į padiktuos kiekvienos šalies rezultatai, pasiekti laikantis 
griežtų standartų. 
Plėtros tempas turi priklausyti nuo ES paj ėgumo priimti naujas nares. Pl ėtra – tai dalyvavimas 
bendrame projekte, pagr įstame bendrais principais, politikos kryptimis ir institucijomis. 
Sąjunga turi užtikrinti savo paj ėgumą veikti ir spr ęsti išlaikant tinkam ą pusiausvyr ą 
institucijose; neviršyti biudžeto; ir įgyvendinti veiksming ą bendrą politiką įvairiose srityse bei 
pasiekti jos tikslus.  
Daugiau kaip per tris dešimtme čius ES s ėkmingai pri ėmė labai skirtingas šali ų grupes. 
Formuodama įvairių sričių politiką ir kurdama institucijas, S ąjunga sugeb ėjo konstruktyviai 
reaguoti į naujas aplinkybes, tokias kaip diktat ūrų, komunizmo žlugimas ir globalizacijos 
atsiradimas. Pl ėtra pasirod ė esanti sėkminga priemon ė šiame procese. 
Teisingo ir griežto s ąlygiškumo taikymas  
Reikalaudama įvykdyti kriterijus, ES privalo išlikti grie žta, bet tinkamai atlyginti už pasiekt ą 
pažangą. Šalys, siekian čios įstoti į ES, iš vieno proceso lygmens į kitą gali pereiti tik 
įvykdžiusios to lygmens s ąlygas. Be to, Komisija yra pa sirengusi rekomenduoti sustabdyti š į 
procesą tuo atveju, jeigu bus iš esm ės ir nuolat pažeidžiami pagrin diniai ES principai arba 
jeigu šalis bet kuriame etape neatitiks pagrindini ų reikalavim ų. Tokie reikalavimai apima 
bendradarbiavim ą su Tarptautiniu baudžiamuoju tribuno lu buvusiai Jugoslavijai (TBTBJ). 
ES toliau griežtai reikalaus, kad, prieš įstodamos, šalys, siekian čios naryst ės ES, įvykdytų 
visus reikalavimus. Komisija pad ės šalims ir steb ės jų pažangą, siekdama užtikrinti tinkam ą 
įgyvendinim ą ir vykdymo užtikrinim ą. 
Tiek Balkanuose, tiek Turkijoje s ąlygiškumo principo veiksmingumas skatinant reformas 
priklauso nuo to, ar bus išlaikyta įtikima integracijos į Sąjungą politinė perspektyva. Šalys, 
siekiančios įstoti į ES, gali geriausiai sulaukti visuomen ės paramos dr ąsioms ir dažnai 
skausmingoms reformoms, kai ES jas remia, dirba su jomis ir ištesi savo pažadus. 
Perspektyva pereiti į kitą santykių su Sąjunga etap ą yra veiksminga paskata šalims keistis ir 
priimti ES standartus ir  vertybes. Kelias naryst ės link yra savaime vertingas, net tuomet, kai 
iki stojimo dar lik ę daug met ų. Šis kelias dažnai b ūna sunkus, tod ėl labai svarbu, kad ES 
dalyvautų visame procese ir b ūtų įsipareigojusi d ėl rezultatų. Šiame dokumente pateikiamas 
planas, kaip įgyvendinti Vakar ų Balkanų šalių integracijos į Europą perspektyv ą, kuriame 
numatomi etapai ir nustatomos s ąlygos, kurios turi b ūti įvykdytos kiekviename etape. 
Informavimas apie pl ėtros politik ą 
Plėtros politikai labai svarbi visuomen ės parama. Komisijai žinomas ES pilie čių 
susirūpinimas d ėl Europos integracijo s apskritai ir konkre čiai dėl plėtros. ES turi geriau 
informuoti apie stojimo proceso tik slus ir uždavinius bei apie tai, kaip ji dirba su šiomis 
šalimis. Tai ypa č svarbu atsižvelgiant į visuomen ės susirūpinimą dėl globalizacijos keliam ų 
uždavinių ir diskusijas apie Europos ateit į. Sąjunga turi tiesiogiai reaguoti į savo pilie čių 
susirūpinimą. Pirmiausia ji turi pasi ūlyti aiški ą naujų šalių stojimo strategij ą, paremtą 
 
LT 4   LT objektyviomis s ąlygomis ir realiais įsipareigojimais. Siekiant užtikrinti param ą būsimai 
plėtrai, būtina geriau informuoti apie ankstesni ąją.  
Paskutinė plėtra buvo nepaprastai s ėkminga. Iki 2004 m. geguž ės 1 d. daugelis pranašavo, kad 
didžiausia pl ėtra ES istorijoje sukels didžiuli ų problemų, kaip antai institucij ų nesugebėjimas 
dirbti ir dideli migruojan čių darbuotoj ų srautai. Ta čiau iš ties ų pakeitimai buvo nedideli ir 
lengvai valdomi. Visos dvidešimt penkios valstyb ės narės dalyvauja institucijose. Už savo 
šalių ribų dirbantys ES pilie čiai teigiamai prisid ėjo prie valstybi ų narių, atvėrusių savo darbo 
rinką, ekonomikos. 
Tuo tarpu naujosios valstyb ės narės prisidėjo prie ekonomikos dinamiškumo, pad ėdamos 
išlaikyti ir kurti darbo vietas visoje ES. Padid ėjusi prekyba ir invest icijos paskatino augim ą 
vienoje bendroje rinkoj e. Europos standart ų taikymas naujosiose valstyb ėse narėse, 
pavyzdžiui, aplinkos apsaugos srityj e, naudingas visiems Europos pilie čiams. 
Tačiau apie ši ą sėkmę nebuvo pakankamai informuojama. Tam reikia bendro koordinuojamo 
atsako. Valstyb ės narės turi prisiimti atsakomyb ę ir paaiškinti bei apginti politik ą, dėl kurios 
vieningai susitar ė. Komisija papildys šias pastangas naudodama įvairius informavimo apie 
plėtros politik ą būdus ir pateikdama įrodymus kovos su neteisingu supratimu. Kad paskatint ų 
žiniomis pagr įstas diskusijas apie tiek buvusi ą, tiek būsimą plėtrą, ji sieks užmegzti dialog ą su 
pagrindiniais politikos, ži niasklaidos, akademinio sluoksnio, verslo veik ėjais bei socialiniais 
partneriais. Gyvybiškai svarbi Komisijos informavimo strategijos dalis yra pilietin ės 
visuomen ės dialogas, kuriuo siekiama sustiprinti pilietin ės visuomen ės ES ir šalyse 
kandidatėse ryšius, norint pagerinti abipus į supratim ą, spręsti problemas ir paskatinti 
veiksmingas diskusijas4. 
*** 
Šiame dokumente pirmiausia aptariamos šalys kandidat ės Kroatija ir Turkija, toliau 
potencialios Vakar ų Balkanų šalys kandidat ės5. Išsamios pažangos ataskaitos apie kiekvien ą 
šalį skelbiamos kartu su šiuo dokumentu. Ta čiau Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos 
Makedonijos analiz ė pateikta nuomon ėje dėl šios šalies paraiškos narystei ES, taip pat 
pareikštoje lapkri čio 9 d. 
2. TURKIJA IR KROATIJA  
2.1. Turkijos pažanga 
Turkijoje vyksta politiniai pertvarkymai ir šalis toliau pakankamai atitinka Kopenhagos 
politinius kriterijus. Šiuo metu įsigaliojo svarbios teis ės aktų reformos, kurios tur ėtų įvesti 
struktūrinius teisin ės, ypač teismų sistemos, pakeitimus. Ta čiau permain ų tempas sul ėtėjo 
2005 m., ir reformos toliau įgyvendinamos nevienodai. Nors žmogaus teisi ų pažeidim ų 
mažėja, jų vis dar pasitaiko ir b ūtina skubiai tiek įgyvendinti jau galiojan čius teisės aktus, tiek 
tam tikrose srityse imtis tolesni ų teisės aktų iniciatyv ų. Reikia toliau d ėti dideles pastangas 
pagrindini ų laisvių ir žmogaus teisi ų srityje, ypa č žodžio laisv ės, moterų teisių, religijos 
laisvės, profsąjungų teisių, kultūrinių teisių srityje, bei toliau stiprinti kov ą su kankinimu ir 
                                                 
4 Žr. Komisijos komunikat ą dėl ES ir šali ų kandidačių pilietinės visuomen ės dialogo (KOM (2005) 290). 
5 2005 m. spalio 25 d. Komisija pateik ė ataskaitą apie jos atlikt ą Bulgarijos ir Rumunijos pažangos 
stebėjimą (žr. Komisijos komunikat ą KOM(2005) 534). 
 
LT 5   LT netinkamu elgesiu. Pirmiausia Turkija tur ėtų geriau įtraukti reformos proces ą į visų valdžios 
institucijų darbą. Turkijos įsipareigojimas tolesn ėms politin ėms reformoms tur ėtų būti 
įgyvendinamas konkretesniais pasiekimais vis ų Turkijos pilie čių labui, nepriklausomai nuo j ų 
kilmės. 
Turkija padar ė esminę pažangą ekonomikos srityje ir dabar gali b ūti laikoma veikian čios 
rinkos ekonomikos šalimi, su s ąlyga, kad ji tvirtai rems pasku tinius stabilizacijos ir reformos 
pasiekimus. Turkija taip pat tur ėtų sugebėti atlaikyti konkurencin į spaudim ą ir rinkos j ėgų 
veikimą Sąjungoje vidutin ės trukmės laikotarpiu, jeigu toliau tvirtai vykdys stabilizacijos 
politiką ir imsis tolesni ų ryžtingų veiksmų siekdama įgyvendinti strukt ūrines reformas. 
Kalbant apie ES teisin ės tvarkos ( acquis ) priėmimą ir įgyvendinim ą, Turkijos teis ės aktų 
derinimas su acquis  keliose srityse pasist ūmėjo į priekį, bet daugumoje sri čių tebėra tik 
ankstyvoje šio proceso stadijoje. B ūtina toliau dirbti visose srityse, nauji teis ės aktai netur ėtų 
nukrypti nuo acquis , o ne turk ų paslaugų teikėjų arba produkt ų diskriminavimas arba 
nevienodų sąlygų taikymas ES valstyb ėms narėms turėtų būti nutraukti. Tur ėtų būti laikomasi 
įsipareigojim ų, susijusių su muitų sąjunga.  Turėtų būti stiprinami administraciniai ir teism ų 
gebėjimai taikyti ES taisykles, kai jos bus įvestos šalyje. 
2.2. Kroatijos pažanga 
Kroatija nesusiduria su didesniais sunkumais siekdama atitikti politinius naryst ės 
reikalavimus. Pažanga buvo pasiekta daugumoje sri čių, tačiau vis dar reikia sutelkti daug 
pastangų siekiant įgyvendinti teism ų sistemos reform ą, įskaitant nešališk ą patraukim ą 
baudžiamojon atsakomyb ėn už karo nusikaltimus, kovoti su korupcija, gerinti mažum ų padėtį 
ir palengvinti pab ėgėlių grįžimą. Svarbi pažanga buvo pasiekta regioninio bendradarbiavimo 
srityje, tiek dvišali ų santykių su kaimynin ėmis šalimis srityje, tiek regionini ų iniciatyv ų 
atžvilgiu. Kadangi buvo nepakankamai bendradar biaujama su Tarptautiniu baudžiamuoju 
tribunolu buvusiai Jugoslav ijai (TBTBJ), ES negal ėjo pradėti derybų dėl narystės, kaip buvo 
numatyta, 2005 m. kovo m ėn.; šiuo metu prad ėtas visavertis bendradar biavimas, kuris turi 
būti išlaikytas.  
Ekonomini ų kriterijų srityje Kroatija gali b ūti laikoma veikian čios rinkos ekonomikos šalimi. 
Ji turėtų sugebėti atlaikyti konkurencin į spaudimą ir rinkos j ėgų veikimą Sąjungoje vidutin ės 
trukmės laikotarpiu, su s ąlyga, kad ji toliau įgyvendins reformos program ą likusiems 
trūkumams pašalinti.  
Kalbant apie ES teisin ės tvarkos pri ėmimą ir įgyvendinim ą, Kroatija pasiek ė tam tikr ą 
pažangą, daugiausia teis ės aktų derinimo srityje. Kroatijai reikia toliau derinti teis ės aktus 
visose srityse, tuo pat metu stipri nant administracinius ir teism ų gebėjimus užtikrinant acquis  
vykdymą. Daugeliu atveju vykdymas užtikrinamas silpnai, o administraciniai geb ėjimai 
tebėra nevienodi.  
2.3. Stojimo strategija 
Derybos d ėl narystės 
2005 m. spalio 3 d. prad ėjus derybas d ėl narystės, ES ir Turkijos bei Kroatijos santykiai 
pasiekė naują, istorinį, etapą. Šiuo atžvilgiu ES įvykdė savo įsipareigojimus. Derybos abiems 
šalims suteiks galimyb ę parodyti savo ryžt ą ir gebėjimą užbaigti b ūtinus pakeitimus ir atitikti 
visus naryst ės reikalavimus.  
 
LT 6   LT Turkijai iškelta s ąlyga deryboms d ėl narystės pradėti buvo Ankaros susitarimo papildomo 
protokolo pasirašymas ši ą vasarą. ES atidžiai steb ės šio protokolo įgyvendinim ą, ypač ar 
panaikinti visi apribojimai laisvam preki ų, įskaitant transporto priemones, jud ėjimui, ir j į 
įvertins 2006 m.  
TBTBJ Vyriausiojo prokuroro įvertinimas, kad dabar Kroatija visapusiškai bendradarbiauja, 
paskatino Taryb ą pradėti derybas d ėl naryst ės. Nepertraukiamas visapusiškas 
bendradarbiavimas su TBTBJ ir tolia u bus pažangos reikalavimu per vis ą stojimo proces ą. 
Nepakankamas bendradarbiavimas su TBTBJ bet kuriame etape įtakos visą derybų pažangą, 
ir dėl to gali b ūti nutrauktos derybos.  
Derybos bus vedamos remiantis Tarybos priimto mis aiškiomis ir griežtomis bendrosiomis 
derybų nuostatomis, numatan čiomis metod ą ir pagrindinius principus6. Derybų pagrindu taps 
šalių pasiekimai, o j ų tempas priklausys nuo šali ų pažangos įgyvendinant narystei keliamus 
reikalavimus. S ąjunga tikisi, kad abi šalys visiškai įvykdys politinius kriterij us ir per derybas 
stengsis toliau juos tobulinti. Tuo atveju, jeigu bet kuri šalis iš esm ės ir nuolat pažeis laisv ės, 
demokratijos, pagarbos žmogaus teis ėms ir pagrindin ėms laisvėms bei teisin ės valstyb ės 
principus, kuriais yra grindžiama S ąjunga, derybos d ėl narystės gali būti sustabdytos. Kad 
taptų valstybėmis narėmis, abi šalys tur ės perimti S ąjungos acquis . Kaip visose ankstesn ėse 
derybose, gali b ūti susitarta d ėl konkrečios acquis perkėlimo į nacionalin ę teisę tvarkos.  
Sąjunga nustatys gaires d ėl laikino atskir ų skyrių uždarymo ir taip pat, kai tinkama, 
atidarymo. Nustatydama gaires, į kurias bus atsižvelgiama e konomikos srities skyriuose, 
Komisija skirs ypating ą dėmesį sutartini ų įsipareigojim ų Sąjungai ir visoms valstyb ėms 
narėms pagal asociacijos susitarimus, įskaitant Turkijai muit ų sąjungos ir papildomo 
protokolo, bei kriterijaus b ūti veikian čia rinkos ekonomikos šalimi, laikymuisi. Jei v ėliau 
Komisija nuspr ęs, kad šalis kandidat ė nebevykdo ši ų įsipareigojim ų arba kriterij ų, Komisija 
gali pasiūlyti valstyb ėms narėms sustabdyti derybas d ėl narystės atitinkamuose skyriuose.  
Pirmasis deryb ų žingsnis buvo analitinis ES acquis  nagrinėjimas (angl. vadinamas 
„screening“ ) 2005 m. spalio 20 d. Analitinio nagrin ėjimo metu susitinka Turkijos ir Kroatijos 
bei Komisijos ekspertai paaiškinti ES taisykli ų ir nagrin ėti kiekvienos valstyb ės planų joms 
priimti ir įgyvendinti. Tikimasi, kad visi acquis  skyriai bus išnagrin ėti iki 2006 m. rudens. Po 
to, kai skyrius bus išnagrin ėtas, ES, remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nuspr ęs, ar jis gali b ūti 
atidarytas arba kurios gair ės turi būti įgyvendintos prieš j į atidarant.  
Parama reformoms 
Komisijos strategijos, skirtos Turkijai, ramstis yra jos aktyvi parama politini ų reformų 
procesui. Reguliarus politini ų kriterijų stebėjimas suaktyv ėjo, pradėjus rengti dažnus politinio 
ir ekspert ų lygmens susitikimus, siekiant išsamiai perži ūrėti visus klausimus ir problemas, 
kylančius pagal įvairias politini ų kriterijų antraštes. Norint išlaikyti deryb ų pagreitį, 
pagrindinius neišspr ęstus klausimus reik ės išspręsti ankstyvame deryb ų dėl narystės etape, 
įskaitant naudojant b ūtinų veiksmų pagal atitinkamus derybinius skyrius planavim ą pagal 
atskaitos tašk ą. 
                                                 
6 Bendrosios deryb ų nuostatos paskelbtos šiais adresais: 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/turkey/docs.htm  ir 
http://europa.eu.int/comm/enlargement/croatia/key_documents.htm  
 
LT 7   LT Komisija toliau aktyviai remia politines, ekonomines ir kitas reformas, susijusias su stojimo 
procesu Kroatijoje, ypa č atsižvelgiant į Stabilizacijos ir asociacijos susitarim ą, įsigaliojus į 
2005 m. vasario m ėn.  
Abiems šalims Komisija si ūlo Stojimo partnerystes, atspindin čias pagrindinius prioritetus, 
nustatytus pažangos ataska itose. Šios partneryst ės sąlygas, keliamas pažangai siekiant 
narystės ES, išreiškia konkre čiais veiksmais. ES paramos projektai grindžiami tais pa čiais 
prioritetais.  
Tapusi šalimi kandidate, Kroatija atitinka reikalavimus gauti vis ų trijų finansini ų pasirengimo 
narystei priemoni ų paramą: Phare − institucinei pl ėtrai ir ekonominei bei socialinei 
sanglaudai, ISPA − aplinkos ir transporto infrastrukt ūrai bei SAPARD − žemės ūkio ir kaimo 
plėtrai. Kroatija taip pat tolia u atitinka reikalavimus CARD S regioninei programai 2005 ir 
2006 m. Pasirengimas narystei bus fina nsuojamas skiriant 105 milijonus eur ų 2005 m. ir 140 
milijonų eurų 2006 m. Kroatija taip pat gali dalyvauti Bendrijos programose. 
2005 m. pasirengimo narystei finansin ės paramos program ą Turkijai sudaro nacionalin ė 
programa ir susijusios išlaidos daugiašal ėms programoms, komunikacijai ir valdymui, iš viso 
300 milijon ų eurų 2005 m. ir 500 milijon ų 2006 m. Pagrindiniai 2005 m. programos 
prioritetai atspindi ES prioritetus, susijusius su  politiniais kriterijais,  ekonomine ir socialine 
sanglauda, acquis  įgyvendinimu pagrindin ėse srityse ir ES bei Turkijo s politiniu ir socialiniu 
dialogu. Tai taip pat apima finansavim ą, siekiant parengti Turkij ą didelio masto 
infrastrukt ūros ir priemoni ų, panašių į struktūrinius fondus, įgyvendinimui nuo 2007 m. 
3. VAKARŲ BALKANAI  
3.1. Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos 
Makedonijos7, Serbijos ir Juod kalnijos bei Kosovo8 pažanga 
Politinė raida 
Bendra politin ė padėtis gerėja, tačiau vis dar yra svarbi ų problemų. Albanija yra politiškai 
stabilesnė, kaip parod ė sklandus per ėjimas prie naujos vyriausyb ės 2005 m. liepos–rugpj ūčio 
mėn.; tačiau valdymas vis dar turi b ūti gerokai patobulintas. Bosn ija ir Hercegovina padar ė 
didelę pažangą įgyvendindama ekonominio pagr įstumo analiz ėje nustatytus prioritetus, ta čiau 
dėl jos sud ėtingų konstitucini ų struktūrų sprendim ų priėmimas dažnai neveikia ir yra 
neveiksmingas. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija parod ė didelį įsipareigojim ą 
Ohrido pagrind ų susitarimo įgyvendinimui ir nuo 2001 m. padar ė didelę pažangą stiprindama 
šalies stabilum ą. Serbija ir Juodkalnija patiria strukt ūrinius trūkumus ir koordinavimo 
sunkumus, ypa č srityse, kuriose geb ėjimai yra bendri valstybi ų sąjungai ir respublikoms. 
Kosovo institucijoms vis dar tr ūksta politinio brandumo, b ūtino išties demokratiškai, saugiai 
ir daugiatautei visuomenei kurti.  
Apskritai demokratini ų institucij ų veikimas ger ėja. Šalims reikia užbaigti rinkim ų reformas. 
Rinkimų standartai pager ėjo. Parlamentai šiame regione tampa veiksmingesni, ta čiau jų 
darbui kai kuriose šalyse trukdo ištekli ų stoka ir nekonstruktyvi politin ė atmosfera. Viešojo 
                                                 
7 Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pažanga aprašyta atskirai paskelbtoje Komisijos 
nuomonėje (KOM(2005) 562). 
8 Kosovas šiuo metu valdomas pagal JT Saugumo Tarybos rezoliucij ą Nr. 1244. 
 
LT 8   LT administravimo institucijos yra neapsaugotos  nuo politinio kišimosi ir turi silpnus 
administracinius bei įgyvendinimo geb ėjimus. Šalims b ūtina suaktyvinti reform ų pastangas. 
Joms taip pat reik ia sukurti kvalifikuot ą ir nepriklausom ą valstybės tarnybą, kuri gal ėtų 
vadovauti Europos integracijos procesui.  
Įgyvendinamos teism ų sistemos reformos, ir pager ėjo teisinės sistemos. Ta čiau teismai 
apskritai teb ėra silpni ir jiems tr ūksta nepriklausomumo. Bendros problemos yra 
neveiksmingumas, ištekli ų trūkumas, didelis neišnagrin ėtų teismo byl ų skaičius ir silpnas 
teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Ko sove pagrindinis prioritetas yra 
asmenų iš mažum ų tarpo įdarbinimas teism ų sistemoje. Nors beveik visose šalyse veikia 
teisinės žmogaus teisi ų ir mažum ų apsaugos sistemos, praktikoje pasitaiko diskriminavimo 
atvejų.  
Turi būti tęsiama policijos tarnyb ų reforma, siekiant užtikrinti, kad jos veikt ų be politinio 
kišimosi ir b ūtų organizuotos pagal techni nius ir profesionalius kriterijus. Organizuotas 
nusikalstamumas ir korupcija teb ėra svarbios problemos visame regione. Šali ų kovos su 
korupcija strategijos turi b ūti patobulintos ir atnaujintos, pareng iant realius tikslus ir grafikus. 
Žmonių, vis dar užregistruot ų kaip pab ėgėliai arba šalies viduje perkeltieji asmenys, skai čius 
sumažėjo, daugiausia d ėl pabėgėlių ir šalies viduje perkelt ųjų asmenų perregistravimo 
Serbijoje ir Juodkalnijoje bei Bosn ijoje ir Hercegovinoje. Smurtiniai įvykiai Kosove 2004 m. 
kovo mėn. stipriai pakenk ė grįžimo procesui ir Belgrado bei Prištinos dialogas šiuo klausimu 
tebėra problematiškas. 
Bosnija ir Hercegovina bei Serbija ir Juodkalnija pasiek ė reikšming ą pažang ą 
bendradarbiaudamos su TBTBJ, perduodamos Hagai didel į skaičių kaltinam ųjų, tačiau joms 
vis dar reikia pasiekti visavert į bendradarbiavim ą. Beveik visos šalys savo teis ės aktus 
suderino su Tarybos sprendimu d ėl fizinių asmenų, kuriems pareikštas TBTBJ kaltinimas, 
turto įšaldymo9.  
Regioninio bendradarbiavimo stiprinimas yra svar bus tolesnei stabilizacijai ir susitaikymui. 
Tai parodo šalies geb ėjimą palaikyti aukštesnio lygmens sa ntykius su ES. Neseniai Serbijos 
prezidento pareikštas atsiprašymas už jo tautie čių Bosnijoje ir Hercegov inoje padarytus karo 
nusikaltimus teikia vil čių, kad susitaikymo procesas stipr ėja. Pagerėjo bendradarbiavimas 
pabėgėlių grįžimo srityje ir ger ėja bendradarbiavimas teisingumo, laisv ės ir saugumo srityje, 
įskaitant kov ą su organizuotu nusikalstamumu.  
Per praėjusius šešerius metus verting ą indėlį įnešė Stabilumo paktas, ta čiau prielaidos jo 
darbui kei čiasi. Regionas palaipsniui imasi sava rankiško regioninio bendradarbiavimo, 
pavyzdžiui, per Pietry čių Europos bendradarbiavimo proces ą. Kad būtų išlaikytas regioninio 
bendradarbiavimo pagreitis, pert varkytas Stabilumo paktas gal ėtų palaipsniui ir tinkamai 
perduoti savo pagrindines funkcijas regionui. 
Ekonomikos vystymasis 
Makroekonominis stabilumas apskrita i buvo toliau sustiprintas. Tai pad ėjo išlaikyti tvaraus 
augimo rodiklius ir nedidel ę infliaciją. Tačiau didelis einamosios s ąskaitos deficitas teb ėra 
silpnoji vieta.  
                                                 
9 Tarybos sprendimas 2004/767/BUSP, įgyvendinantis Bendr ąją poziciją 2004/694/BUSP. 
 
LT 9   LT Struktūrinių reformų pažanga pasiskirst ė nevienodai. Privatizavimo ir restrukt ūrizavimo 
procesas pasiek ė skirtingus etapus. Nuosavyb ės teisių ir sutarčių vykdymo užtikrinimas vis 
dar vyksta sunkiai. Didelis neoficialus sektoriu s ir toliau yra nevi enodos konkurencijos ir 
mokesčių vengimo šaltinis. Prekybos liberalizavim ą paspartino laisvosios prekybos 
susitarimų regioninio tinklo užbaigimas. Kad b ūtų sukurta veikianti rinkos ekonomika, šalims 
reikia užtikrinti tolesn ę makroekonomin ę stabilizacij ą ir strukt ūrines reformas, įskaitant 
liberalizavim ą ir privatizavim ą. Šiam procesui b ūtinos atitinkamos įmonių valdymo 
reguliavimo sistemos ir strukt ūros.  
3.2. Pasirengimo narystei strategija 
Narystės perspektyvos įgyvendinimas: planas  
Visoms Vakar ų Balkanų šalims buvo leista tik ėtis tapti ES nar ėmis, kai tik jos įgyvendins 
būtinas sąlygas10. ES laikysis šio įsipareigojimo. Kiekviena šalis art ės šio tikslo link pagal 
savo pasiekimus, priklausom ai nuo pažangos, pasiektos įgyvendinant reikalavimus. Šalys 
pasiekė skirtingus kelio ES link etapus, bet gal ės įgyvendinti integracijos į Europą 
perspektyv ą laikydamosi toliau paaiškinto plano. 
Kaip potencialios šalys kandidat ės, Vakarų Balkanų valstybės jau gali naudotis keliomis 
priemonėmis, kuriomis taip pat teikiama pagalba šalims kandidat ėms. Tai galimyb ė naudotis 
Bendrijos programomis (tokiomis kaip švietimo, mokslo ir mokslini ų tyrimų), pagalba 
siekiant ES standart ų, jų produktams taikomomis prekybos  lengvatomis, reguliariomis 
Komisijos ataskaitomis ir ES politikos prioritet ų nustatymu.  
Kiekviena šalis su ES gali pasirašyti pla čios taikymo srities Stabilizacijos ir asociacijos 
susitarim ą (SAS) . Šie susitarimai pa deda parengti Vakar ų Balkanų šalis būsimai narystei, 
gerokai prieš stojim ą įvairiose srityse įvesdami ES taisykles. Ligi šiol SAS galioja Kroatijoje 
ir Buvusiojoje Jugoslavijos Respublikoje Maked onijoje. Albanija netrukus baigs rengti tok į 
susitarimą, tuo tarpu Serbija ir Juodkalnija k ą tik prad ėjo derybas d ėl SAS, o Bosnija ir 
Hercegovina greitai jas prad ės. 
Prieš pradėdama derybas d ėl SAS , ES išnagrin ėja, ar tenkinamos pagrindin ės sąlygos. 
Būtina sąlyga deryboms prad ėti yra pakankamas stabilizacijos  lygis.  
ES remia tolesn ę regiono stabilizacij ą įvairiomis bendros užsienio ir saugumo politikos 
priemonėmis, įskaitant ES specialiuosius atstovus, ES steb ėjimo misij ą, ES karines paj ėgas 
Bosnijoje ir Hercegovinoje bei ES policijos misi jas Bosnijoje ir Hercegovinoje bei Buvusioje 
Jugoslavijos Respublikoje Makedonijoje. ES dalyvavimo tose šalyse pob ūdis turės 
prisitaikyti, šalims tampant stabilesn ėmis ir darant pažang ą Europos integracijos link. S ąjunga 
žengė svarbų žingsnį 2005 m. paskirdama t ą patį asmenį Komisijos delegacijos vadovu ir ES 
specialiuoju atstovu Skopj ėje. 
Kai užtikrinamas pakankamas st abilizacijos lygis, Komisija galimybių ataskaitoje  gali 
rekomenduoti Tarybai, ar gali b ūti pradėtos derybos d ėl SAS ir kokiomis s ąlygomis. 
Atsižvelgiant į sutartini ų santykių svarbą, Komisija laiko prioritetu kaip galima grei čiau 
pradėti derybas d ėl SAS bei j į pasirašyti su likusiomis šalimis. Derybos d ėl SAS su Serbija ir 
                                                 
10 Salonik ų Europos Vadov ų Taryba 2003 m. birželio m ėn. 
 
LT 10   LT Juodkalnija buvo prad ėtos 2005 m. spalio m ėn. Taip pat spalio m ėn. Komisija rekomendavo 
Tarybai prad ėti derybas d ėl SAS su Bosnija ir Hercegovina. 
Derybos d ėl SAS gali b ūti baigtos , kai tik šalis pasiekia pakankam ą bendrą pažangą reformų 
srityse, kurios yra b ūtinos susitarimo įgyvendinimui. Po to, kai susitarimas yra pasirašomas, j į 
turi ratifikuoti ES ir b ūsimoji asocijuota šalis. Tuo tarpu su  prekyba susijusios SAS nuostatos 
yra taikomos pagal laikin ąjį susitarim ą. Po ratifikavimo susitarimas įsigalioja. 
SAS galioja Kroatijoje ir B uvusiojoje Jugoslavijos Respub likoje Makedonijoje. Albanija 
pasiekė pakankam ą pažangą tobulindama teis ės aktų leidybos ir institucin ę sistemą bei 
administracinius geb ėjimus, reikalingus tinkamam b ūsimo susitarimo įgyvendinimui; tai 
leidžia užbaigti derybas d ėl SAS.  
Komisija mano, kad derybas d ėl SAS su Serbija ir Juodkalnij a bei Bosnija ir Hercegovina 
turėtų būti įmanoma užbaigti per metus nuo j ų pradžios. Tai ambicingas tvarkaraštis, kuris 
priklausys nuo konkre čios pažangos įgyvendinant politines, ekonomines ir institucines 
reformas. 
Sėkmingos derybos ir susitarimo pasirašymas leid žia šaliai parodyti, kad ji sugeba palaikyti 
aukštesnio lygmens santykius su ES. Tod ėl tinkamas susitarimo įgyvendinimas yra geriausias 
pagrindas, kuriuo remiantis galima įvertinti šalies pasirengim ą pereiti į kitą kandidat ės 
statuso, o po to deryb ų dėl narystės, etapą. Todėl geras šalies SAS įsipareigojim ų (įskaitant su 
prekyba susijusias nuostatas) įgyvendinimo įvertinimas bus esminis rodiklis ES vertinant bet 
kurią narystės paraišką. 
Pateikus naryst ės paraišką ir remiantis Komisijos nuomone, ES gali nuspr ęsti šaliai suteikti 
kandidat ės statusą. Šis statusas yra politinis glaudesni ų santykių su šalimi, siekian čia 
narystės, pripažinimas. Praktiškai tai reiškia, kad ES parama gali b ūti naudojama visose 
srityse, tiesiogiai susijusiose su šalies geb ėjimu prisiimti naryst ės įsipareigojimus, pavyzdžiui, 
pasirengimui strukt ūrinių fondų įgyvendinimui. Ta čiau tai nereiškia automatiško bendros 
šaliai skiriamos paramos sumos padidinimo. Kandidat ės statusas reiškia, kad atitinkama šalis 
pradeda nauj ą santykių su ES etap ą ir galės vesti aktyvesn į politinį dialogą bei prad ėti 
ekonomin į bendradarbiavim ą su Komisija ir valstyb ėmis narėmis.  
Kandidatės statusas yra b ūtinas, bet nepakankamas deryboms d ėl narystės pradėti. Prieš 
pradėdama derybas d ėl narystės, šalis turi pasiekti pakankam ą bendro Kopenhagos kriterij ų 
atitikimo lyg į. Turi būti patenkinti politiniai kriterijai11, įskaitant, jei reikia, visapusišk ą 
bendradarbiavim ą su TBTBJ. Šalis turi b ūti padariusi didel ę pažangą siekdama ekonomini ų 
kriterijų atitikimo ir naryst ės įsipareigojim ų įgyvendinimo. Komisija išnagrin ėja bendro 
reikalavim ų atitikimo lyg į nuomonėje dėl šalies paraiškos narystei, po to teikia reguliarias 
ataskaitas apie pažang ą. Europos Vadov ų Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 
nusprendžia, ar derybas galima prad ėti, o jei taip, tai kada. Pri ėmus šį sprendim ą, remiantis 
Tarybos, gavus Komisijos pasi ūlymą, patvirtintomis bendrosiomis deryb ų nuostatomis, 
sušaukiama tarpvyriausybin ė konferencija. 
Kaip numatyta bendrosiose Kroatijos deryb ų nuostatose, special ūs Stabilizacijos ir asociacijos 
proceso (SAP) kriterijai ir SAS turi b ūti įgyvendinami iki pat stojimo. Nepakankamas ši ų 
reikalavim ų laikymasis tur ės įtakos deryb ų tempui. Remiantis ankstesne patirtimi, 
                                                 
11 Kaip numatyta 1999 m. gruodžio m ėn. Helsinkio Europos Vadov ų Taryboje. 
 
LT 11   LT priklausomai nuo šalies derybos d ėl narystės gali trukti labai skirting ą metų skaičių. Derybos 
savo pob ūdžiu yra laiko neapribotas procesas. Pabaigus derybas, j ų rezultatai įtvirtinami 
Stojimo sutartyje. Ši sutartis, kai j ą patvirtina Europos Parlam entas ir ratifikuoja visos 
valstybės narės bei stojan čioji šalis, leidžia įstoti į Sąjungą.  
Parama reformoms 
Europos partneryst ės nubrėžia gaires šali ų reformų pastangoms ir nurodo konkre čius 
veiksmus, reikalingus pažangai pagal plan ą pasiekti. Jose nurodomi trumpalaikiai ir vidutin ės 
trukmės prioritetai kiekvienam konkre čiam pasirengimo narystei etapui. Šalys tur ėtų 
nedelsdamos pagal ES si ūlomus prioritetus parengti atitinkamus veiksm ų planus. Kad kaip 
galima geriau išnaudot ų šią priemonę, šalys turi visapusiškai įtraukti partneryst ės prioritetus į 
vidaus politikos darbotvark ę, įskaitant ne tik teis ės aktų leidybos bet ir biudžeto ir 
administracinio planavimo srityje. Europos partneryst ės ir toliau bus pagrindu CARDS 
pagalbos programai Vakar ų Balkanams12. 
Sąjunga Europos partneryst ėse numatyt ą reformų darbotvark ę remia įvairiomis priemon ėmis. 
ES param ą Vakarų Balkanams sudaro 539 milijon ų eurų suma, skiriama vien tik 2005 m., 
įskaitant param ą regioninei programai, kuria ir toliau gali naudotis Kroatija. Teikiant ši ą 
paramą pagrindinis d ėmesys skiriamas problemoms, nustatytoms Europos partneryst ėse. 
Dabar buvo įgyvendintos dauguma nauj ų ES pagalbos priemoni ų, dėl kurių buvo susitarta 
2003 m. Salonik ų viršūnių susitikime. Siekiant supažindinti su ES politikos kryptimis ir darbo 
metodais, šalims buvo suteikta galimyb ė dalyvauti Bendrijos programose. Komisija numato 
netrukus pateikti pasi ūlymą dėl įstrižinės kilmės kumuliacijos taikymo regiono valstybi ų, 
kurios yra pasirašiusios laisvosios prekybos susitarimus su ES, prekyboje. Atskirai Komisija 
pasiūlė iš esmės visiems produktams penkeriems metams prat ęsti šalių laisvą patekimą į ES 
rinką. Pažanga siekiant pasirašyti readmisijos ir supaprastinto viz ų režimo susitarimus 
parodys abipus į įsipareigojim ą toliau bendradarbiauti teisingumo, laisv ės ir saugumo srityje. 
4. I ŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
(1) Komisijos pl ėtros politika yra grindžiama konsolidavimu, s ąlygiškumu ir 
informavimu. Atsakingai valdomas pl ėtros procesas visoje Europoje skatina taik ą, 
stabilumą, gerovę, demokratij ą ir teisin ę valstybę. Sąjunga laikysis prisiimt ų 
įsipareigojim ų, kai šalys įgyvendins griežtas naryst ės sąlygas. Kiekviena šalis bus 
vertinama pagal jos pasiekimus. Komisija pad ės šalims ir steb ės jų pažangą, siekdama 
užtikrinti tinkam ą įgyvendinim ą ir vykdymo užtikrinim ą. Taip pat visa ES turi geriau 
informuoti apie stojimo proceso tikslus ir uždavinius. 
(2) Spalio 3 d. prad ėjus derybas d ėl narystės su Turkija ir Kroatija, prad ėtas naujas 
politinės ir ekonomin ės integracijos etapas. Stojimo partneryst ėse numatyti 
pagrindiniai darbai, kuriuos turi atlikti kiekviena šalis, kad pasiekt ų pažangą derybose. 
(3) Vakarų Balkanų ateitis yra ES. Vakar ų Balkanų šalys nuo stabilizacijos ir atstatymo 
pereina prie darnaus vystymosi,  asociacijos ir integracijos į Europos strukt ūras, taip 
pasiekdamos 2003 m. Salonik ų Europos Vadov ų Taryboje numatytus tikslus. Komisija 
siekia užtikrinti, kad visos šalys su ES pasirašyt ų Stabilizacijos ir asociacijos 
                                                 
12 Bendrijos pagalba rekonstrukcijai, vystymuisi ir stabilizacijai ( angl. CARDS). 
 
LT 12   LT susitarimus (SAS), kad b ūtų sukurti patikimi sutartiniai santykiai. Geras šalies SAS 
įsipareigojim ų (įskaitant su prekyba susijusi ų nuostatų taikymą laikinuoju susitarimu) 
laikymosi įvertinimas bus esminis rodi klis ES vertinant bet kuri ą narystės paraišką. 
(4) Komisija šiais metais rekomendavo, kad ES prad ėtų derybas d ėl SAS su Serbija ir 
Juodkalnija bei Bosnija ir Her cegovina. Priklausomai nuo ši ų šalių pažangos vykdant 
politines, ekonomines ir institucines reformas, derybas d ėl SAS tur ėtų būti įmanoma 
užbaigti per metus nuo j ų pradžios. Albanija pasiek ė pakankam ą bendrą pažangą 
reformų srityse, b ūtinose būsimo SAS įgyvendinimui; tai leidžia užbaigti derybas d ėl 
SAS. 
(5) ES rūpinasi, kad Kosovas pasinaudot ų pagrindin ėmis regionui si ūlomomis 
priemonėmis. Diskusij ų dėl statuso pradžia – svarbus uždavinys visam regionui ir 
tarptautinei bendruomenei. Tvirtas vis ų šalių įsipareigojimas daugiatau čiam, stabiliam 
ir demokratiniam Kosovui bus itin svarbus  siekiant tvaraus sureguliavimo, kuris 
sustiprintų saugumą ir stabilum ą regione, bei užtikrinant jo tolesn ę pažangą siekiant 
narystės ES. 
(6) Savo nuomon ėje Komisija rekomenduoja, kad Europos Vadov ų Taryba suteikt ų šalies 
kandidatės statusą Buvusiajai Jugoslavijos Res publikai Makedonijai. Derybos d ėl 
narystės turėtų būti pradėtos, kai šalis pasieks pakankam ą narystės kriterijų atitikimo 
lygį. Komisija ne v ėliau kaip iki 2006 m. pabaigos pateiks Tarybai ataskait ą dėl 
Buvusiosios Jugoslavijos Respub likos Makedonijos pažangos.  
Priedas: Albanijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Serbijos 
ir Juodkalnijos, Kosovo ir Turkijos pažangos ataskait ų išvados 
Albanija 
Kalbant apie politinę padėtį, Albanija padar ė pažangą stiprindama demokratines, teism ų ir 
viešojo administravimo institucijas, ta čiau turi aktyviau įgyvendinti strategijas ir įstatymus, 
kad toliau gerint ų jų veikimą. Buvo dedamos pastangos siekiant  kovoti su korupcija ir gerinti 
žmogaus teisi ų padėtį. Kad būtų pasiekti svarb ūs rezultatai, b ūtinas tolesnis įsipareigojimas. 
Albanija ir toliau vaidina teigiam ą politinį ir prekybin į vaidmenį regione. 
Parlamentas išliko politini ų debatų centru ir pri ėmė didelį skaičių svarbių teisės aktų. Per 
daug ryški politin ė konfrontacija trukd ė siekti bendro politinio sutarimo reform ų klausimais ir 
lėtino pažang ą. Naujos parlamento vidaus taisykl ės ir ypač sustiprintas Europos integracijos 
komitetas gal ėtų padėti skatinti konstruktyv ų bendrą sutarimą. 2005 m. liepos m ėn. 
parlamento rinkimai iš esm ės buvo teisingi ir valdžia buvo perduota sklandžiai, ta čiau jų metu 
atsiskleid ė trūkumai, parod ę būtinybę įgyvendinti tolesn ę rinkiminę reformą. 
Vyriausyb ė parengė naujas svarbias strategijas ir koor dinavimo priemones, susijusias su 
Albanijos pažanga siekiant naryst ės ES. Daugeliu atvej ų reikės papildomos energijos ir 
įsipareigojimo jas naudoti, kad b ūtų pasiekti realiai geresni rezu ltatai. Sustiprinta Europos 
integracijos ministerija, ta čiau jai reikia papildom ų išteklių, siekiant sustiprinti jos 
vadovavim ą ir koordinavim ą ES klausim ų srityje. Sujungus kelias ministerijas gal ėtų pagerėti 
koordinavimas susijusiose politikos srityse, ta čiau reikės stengtis užtikrinti atitinkamus 
priežiūros ir kontrol ės svertus. 
 
LT 13   LT Albanija pagerino viešoj o administravimo prieži ūrą, atranką ir mokym ą bei ėmėsi veiksm ų 
sustiprinti teisin ę sistemą. Dabar jai reikia  užtikrinti tinkam ą politinio ir administracinio lygi ų 
padalijim ą bei patobulinti valstyb ės tarnautoj ų vertinimo tvark ą ir įdarbinimo s ąlygas. 
Pasiekta pažanga gerinant Albanijos teism ų sistemos veikim ą. Pagerintas teis ėjų ir prokuror ų 
mokymas ir dabar toliau tur ėtų sekti tolesni veiksmai, kad b ūtų užtikrintas j ų 
nepriklausomumas ir geresn ės įdarbinimo s ąlygos kitiems teism ų darbuotojams. Imtasi 
priemonių teismų skaidrumui ir koordinavimui didinti, ta čiau šis darbas tur ėtų būti tęsiamas. 
Nors dabar vykdoma daugiau teismo sprendim ų, vykdymo lygis išlieka palyginti žemas. Kad 
būtų pasiekti geresni konkret ūs kovos su organizuotu nusikalst amumu ir terori zmu rezultatai, 
dabar turėtų būti naudojamos naujos teisin ės priemon ės ir regioniniai susitarimai. 
Buvo dedamos tam tikros pastangos kovojant su korupcija: t ęsiamas darbas tarptautiniuose 
forumuose, priimti nauji interes ų konflikto teis ės aktai, daugiau valstyb ės pareigūnų patraukta 
baudžiamojon atsakomyb ėn už korupcij ą, ir imtasi ryžting ų veiksmų prieš korupcij ą 
policijoje. Vis d ėlto apčiuopiamų rezultatų nėra daug: b ūtinos didel ės tolesnės pastangos, kad 
būtų užtikrintas dabartini ų teisės aktų vykdymas ir priimtos naujos priemon ės, suderintos su 
Albanijos kovos su korupcija veiksm ų planu, Valstybi ų grupės prieš korupcij ą (angl. 
GRECO) rekomendacijomis ir tarptautin ėmis kovos su korupcija konvencijomis. 
Žmogaus teisi ų srityje Albanija ėmėsi tam tikr ų veiksmų, siekdama pagerinti kalini ų sąlygas, 
išleisdama nauj ą elgesio kodeks ą ir vidaus kontrol ės įstatymą kalėjimams, ta čiau dėl 
nepakankamos infrastrukt ūros fizinės sąlygos teb ėra prastos. Tur ėtų būti gerinamos šalies 
įstatymų ir tarptautini ų konvencij ų dėl elgesio su kaliniais žinios  bei vykdymo užtikrinimas. 
Nedaug konkre čios pažangos pasiekta gerinant žiniasklaidos laisv ę. Teisės aktų leidybos 
pažanga pasiekta stiprinant nuosavyb ės teises, ta čiau įgyvendinimas turi b ūti labai 
spartinamas. Albanija yra religin ės tolerancijos pavyzdys, ta čiau būtina tolesn ė pažanga, kad 
būtų pasiekti tarptautiniai žmogaus ir mažum ų teisių standartai. 
Albanija ir toliau vaidina teigiam ą vaidmenį regione, aktyviai siekdama pagilinti politinius ir 
prekybinius santykius su kaimynin ėmis šalimis pasirašydama la isvosios prekybos susitarimus 
ir įgyvendindama regionines daugiašales iniciatyvas bei laikydamasi konstruktyvios politikos 
Kosovo atžvilgiu.  
Albanijos ekonomika  tam tikru mastu veikia pagal veikian čios rinkos ekonomikos principus. 
Būtinos tolesn ės energingos reform ų pastangos ekonomikos konkurencingumo tr ūkumams 
išspręsti. 
Ekonomikos augimas išliko stiprus, o infliacija nedidel ė. Einamosios s ąskaitos deficitas 
sumažėjo. Buvo t ęsiamas fiskalinis konsolidavimas, ir biudžeto deficitas sumaž ėjo. Toliau 
tęsėsi viešojo administravimo reformos pažanga ir pager ėjo administraciniai mokes čių 
administracijos geb ėjimai. Tam tikra pažanga pasiekta vieš ųjų finansų kontrolės ir vidaus 
audito srityje. Užbaigtas maž ųjų ir vidutini ų įmonių privatizavimas. 2004 m. parduotas 
Taupomasis bankas, o 2005 m. pradžioje prad ėtas Albtelecom  privatizavimas. Įgyvendinus 
rizika pagr įstą priežiūros proces ą sustiprinta rizik ą ribojanti prieži ūra. Darbo rinka laikoma 
palyginti lanks čia. 
Tačiau vis dar reikia stiprin ti viešojo sektoriaus valdym ą, ir buvo v ėluojama privatizuojant 
dideles įmones. Pastaruoju metu ger ėjo finansinio sektoriaus veiklos rezultatai nukreipiant 
santaupas į produktyvias investicijas, ta čiau šie rezultatai teb ėra silpni. Toliau sunkiai vyksta 
nuosavyb ės teisių nustatymas ir vykdymo užtikrinimas, o tai kenkia galimoms investicijoms ir 
 
LT 14   LT ekonominei veiklai. Steigiant įmones ir toliau iškildavo sunkum ų, tokių kaip silpna 
infrastrukt ūra, prasti teis ės aktai ir silpnas mokes čių teisės aktų įgyvendinimas. Problema 
lieka nesąžininga konkurencija, įmonėms veikiant šeš ėlinėje ekonomikoje. Išsilavinimo lygis 
tebėra palyginti žemas, o kvalifikuotos darbo j ėgos pasiūla nedidel ė.  
Albanija padar ė pažangą Europos standart ų laikymosi srityje. Paža nga daugiausia pasiekta 
priimant naujus teis ės aktus ir steigiant naujas institucija s. Taip pat buvo stengiamasi stiprinti 
administracinius geb ėjimus, tačiau tam tikrais atvejais tolesnei pažangai pasiekti b ūtinas 
didesnis įsipareigojimas ir daugiau ištekli ų. 
Kalbant apie  vidaus rink ą, Albanija padar ė tolesnę pažangą laisvo preki ų judėjimo srityje. 
Standartizavimas ir sertifikavimas vyko sklandžiai, ta čiau daugiau d ėmesio tur ėtų būti 
skiriama naujojo, visuotinio ir senojo poži ūrio direktyv ų įgyvendinimui. Metrologijos srityje 
teisės aktai nesikeit ė, ir trūksta tyrim ų įrangos. Tinkamai rinkos prieži ūrai būtina pasiekti 
sparčią tolesnę teisinę ir administracin ę pažangą. Turėtų būti patobulinti ir įgyvendinti 
vartotojų apsaugos įstatymai. Asmenų ir paslaug ų judėjimo bei įsisteigimo teis ės srityje 
Albanija toliau susiduria su emigracijos problema. Įsisteigimo teis ės aktai yra palyginti atviri 
tačiau juos b ūtina iš dalies keisti, pašalinant šalies ir užsienio įmonių diskriminacij ą. Paslaugų 
teikimo taisykl ės yra gana liberalios. Kapitalo jud ėjimo srityje esmini ų pakeitimų neįvyko. 
Albanija padar ė akivaizdži ą pažangą muitų taisyklių srityje, ir padid ėjo mokesčių surinkimas, 
tuo tarpu pažanga kitose susi jusiose srityse buvo nedidel ė ir reikia imtis tolesni ų veiksmų, 
siekiant išspr ęsti korupcijos muitin ėje klausim ą. Buvo patobulinti mokesčių teisės aktai, tai 
ypač buvo naudinga MV Į. Teigiamas pokytis įvyko perk ėlus socialinio ir sveikatos draudimo 
įmokų surinkimo skyri ų į mokesčių administracij ą. Mokesčių teisės aktai tur ėtų būti 
įgyvendinami s ąžiningai ir skaidriai, bei tur ėtų būti patobulintas mokes čių surinkimas.  
Konkurencijos  srityje reikia daugiau padirb ėti siekiant, kad rinkos da lyviai geriau suprast ų jos 
taisykles. Ypatinga pažanga pasiekta valstyb ės pagalbos srityje, įsteigus valstyb ės pagalbos 
departament ą ir priėmus naujus teis ės aktus. Tur ėtų būti laikomasi dabartini ų viešųjų pirkimų 
taisyklių, ir reikia nemažai padirb ėti, kad susij ę teisės aktai atitikt ų ES standartus. Priimti 
nauji teisės aktai intelektinės nuosavyb ės teisių srityje, ta čiau reikėtų sustiprinti j ų vykdymo 
užtikrinim ą. Tam tikra pažanga pasiekta statistikos  sistemos srityje, konkre čiai klasifikavimo 
srityje ir suk ūrus įmonių registrą, kurį dabar reik ėtų papildyti. Reik ėtų pagerinti 
makroekonomikos statistik ą. 
Dėl sektorių politikos –  pramonės ir MVĮ sektoriuje pasiekta tik nedidel ė pažanga, ta čiau 
sektoriui buvo naudingi min ėti veiksmai, kuri ų imtasi mokes čių srityje. Albanija tur ėtų 
visapusiškai įgyvendinti savo veiksm ų planą, kad būtų sumažintos administracin ės kliūtys ir 
išspęstas neoficialios ekonomikos klausimas.  
Mažai pasiekta žemės ūkio ir žuvininkyst ės sektoriuose. Žem ės ūkis toliau švelnina 
ekonominius ir socialinius ve iksnius, mažindamas skurd ą ir nedarb ą, nors jo BVP dalis toliau 
mažėja. Daug reikia nuveikti,  siekiant pagerinti žem ės ūkio ir žuvininkyst ės produkt ų kokybę, 
pirmiausia maisto saugos atžvilgiu. 
Tik nedidel ė pažanga pasiekta aplinkos  srityje. Patobulinti teis ės aktai, ta čiau vykdymo 
užtikrinimas teb ėra problematiškas. Reik ėtų sustiprinti administracinius geb ėjimus aplinkos 
teisės aktams įgyvendinti.  
 
LT 15   LT Tam tikra pažanga pasiekta transporto  sektoriuje, ypa č teisės aktų ir dalyvavimo 
tarptautiniuose forumuose srityje, ta čiau jo infrastrukt ūra tebėra nepakankama ir prastai 
prižiūrima. Albanija tur ėtų įgyvendinti savo bendr ąjį transporto plan ą ir pagerinti įvairių 
transporto r ūšių saugumą. Investavimas į transport ą turėtų vykti skaidriai ir laikantis vieš ųjų 
pirkimų taisyklių.  
Albanija pasiek ė reikšming ą pažangą energetikos  sektoriuje, ypa č įgyvendindama energijos 
veiksmų planą, derindama teis ės aktus ir pasirašydama Pietry čių Europos energijos bendrijos 
steigimo sutart į. Ji turi toliau griežtai įgyvendinti energijos veiksm ų planą, kad sumažint ų vis 
dar dažną elektros energijos tiekimo nutraukim ą ir neteisėtą prisijungim ą prie tinklo. 
Tam tikra pažanga pasiekta informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos  sektoriuje, pirmiausia 
liberalizavus telekomunikacij ų sektorių ir pagerinus elektronini ų ryšių sklaidą. Reikia 
sėkmingai užbaigti Albtelecom  privatizavim ą ir parengti telekomunikacij ų teisės aktus, norint 
pritraukti daugiau investicij ų. Reikia dirbti toliau, kad b ūtų suderinti elektronini ų ryšių, 
informacijos technologij ų bei garso ir vaizdo sri čių teisės aktai ir užtikrintas 
nediskriminuojantis j ų įgyvendinimas. 
Albanija pareng ė viešųjų finansų vidaus kontrol ės politikos dokumento projekt ą, tačiau jį 
reikia toliau tobulinti. Išor ės audito srityje Aukš čiausioji Albanijos audito institucija tur ėtų 
būti patobulinta pagal INTOSAI gaires ir tur ėtų būti užtikrinta jos finansin ė nepriklausomyb ė. 
Teisingumo, laisv ės ir saugumo  srityje kelion ės dokumentai tapo labiau apsaugoti, ta čiau 
būtina pažanga kompiuterizuojant vizų sistemą ir siekiant, kad viz ų teisės aktai atitikt ų ES 
standartus. Albanija žymiai pagerino sienos kontrol ę, pagerinusi valdym ą, IT infrastrukt ūrą ir 
santykius su kaimynin ėmis šalimis, ta čiau neteis ėta prekyba teb ėra didelė problema, kuri ą 
reikėtų spręsti priimant integruot ą sienos valdymo strategij ą, numatan čią tarnybų 
bendradarbiavim ą ir papildomus išteklius. Priimtos nacionalin ės migracijos  ir prieglobs čio 
strategijos, ir pasirašytas Albanijos readmis ijos susitarimas su ES. Šiems dokumentams reikia 
skirti finansavim ą ir juos įgyvendinti. 
Pasiekta kovos su pinigų plovimu  pažanga, pri ėmus naujus įgyvendinan čius teisės aktus ir 
ėmusis veiksm ų pagerinti žinyb ų ir regionin į bendradarbiavim ą. Tačiau reikia toliau dirbti 
šiose srityse, pagrindin į dėmesį sutelkiant į rezultatus, o finansin ės žvalgybos padaliniui, 
prokuratūroms ir policijos ekonomini ų nusikaltim ų padaliniui b ūtini papildomi ištekliai, kad 
jie galėtų veiksmingai veikti. 
Albanija pasiek ė tam tikr ą pažangą kovoje su neteis ėta prekyba narkotikais , patvirtinusi 
Nacionalin ę kovos su narkotikais strategij ą, įvedusi specialias tyrimo pr iemones ir turto arešto 
teisės aktus. Vis d ėlto Albanija ir toliau yra labai svarbi  prekybos narkotikais tranzito šalis ir 
turėtų daugiau d ėmesio bei didesn į finansavim ą skirti kovos su narkotikais strategijos 
įgyvendinimui. Ji tur ėtų toliau stiprinti vykdymo užtikrinim ą, gerinti koordinavim ą tiek 
šalyje, tiek su užsienio partne riais bei neleisti, kad valstyb ės tarnautojai trukdyt ų kovos su 
narkotikais tyrimams. 
Tam tikra pažanga pasiekta didinant Albanijos valstybin ės policijos  veiksmingum ą, 
sustiprinus departamentus, kovojan čius su organizuotu nusikals tamumu ir korupcija bei 
patraukiant baudžiamojon atsakomyb ėn ir atleidžiant iš darbo už korupcij ą didesnį skaičių 
dažnai vyresni ųjų policijos pareig ūnų. Vis dėlto Albanija turi toliau gerinti policijos įrangą ir 
valdymą, pirmiausia žmogišk ųjų išteklių, skaidrumo, savarankiškumo ir policijos įrašų srityje 
bei turėtų paspartinti pastangas, kad b ūtų pasiektas susitarimas su Europolu. 
 
LT 16   LT Albanija padar ė kovos  su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu  pažangą, priėmusi tikslin į 
įstatymų paketą. Albanija toliau įgyvendino konkre čias į veiksmus orientuotas priemones 
prieš organizuot ą nusikalstamum ą ir reformavo pagrindines ministerij ų institucijas bei 
patobulino nusikalstamu b ūdu įgytas lėšas reglamentuojan čius įstatymus. Pager ėjo policijos 
žvalgybos analiz ė, ir buvo sumažinta j ūrų prekyba žmon ėmis. Tačiau pažanga įgyvendinant į 
veiksmus orientuotas priemones tur ėtų būti paspartinta, ir b ūtina skubiai imtis konkre čių 
veiksmų liudinink ų apsaugai gerinti. Albanija tur ėtų pagerinti žinyb ų bendradarbiavim ą, 
aktyviau siekti regioninio ir tarptautinio bendr adarbiavimo bei ryžtingi au naudotis naujomis 
teisinėmis priemon ėmis organizuot ų nusikalt ėlių grupuočių nariams suimti ir patraukti 
baudžiamojon atsakomyb ėn. Kova su terorizmu  buvo sustiprinta įsteigiant special ų policijos 
direktorat ą. Albanija par ėmė tarptautines iniciatyvas šioje srityje, išsiunt ė įtariamus terorizmo 
rėmėjus ir gerina oro uost ų saugumą. Turėtų būti paspartintas tarptautini ų konvencij ų 
įgyvendinimas ir toliau gerinama s Tiranos oro uosto saugumas. 
Bosnija ir Hercegovina 
Dėl Politinės padėties – Bosnija ir Hercegovina pasiek ė pažangą toliau stiprindama 
demokratij ą, teisinę valstybę, žmogaus teises ir pagarb ą mažumoms bei j ų apsaugą 
užtikrinan čių institucij ų stabilum ą. Buvo įvykdyta dauguma Europos Tarybos nustatyt ų 
įsipareigojim ų po įstojimo. Vis d ėlto, būtinos tolesn ės pastangos, siekiant užtikrinti 
neatšaukiam ą, savarankišk ą valstybę, pajėgią prisiimti visišk ą atsakomyb ę už valdym ą. 
Demokratini ų principų srityje Bosnija ir Hercegovina prisi ėmė visą atsakomyb ę už 2004 m. 
savivaldybi ų rinkimų organizavim ą ir finansavim ą. Tolesnė pažanga pasiekta įgyvendinant 
Ministrų Tarybos įstatymą ir Ministerij ų įstatymą. Dabar reikia toliau t ęsti pastangas siekiant 
padidinti vykdomosios valdžios ir teis ės aktų leidybos institucij ų veiksmingum ą, užtikrinti, 
kad valstyb ės lygmens institucijos b ūtų tinkamai apr ūpintos, kad gal ėtų atlikti savo užduotis, 
ir stiprinti valstyb ės ir subjekt ų koordinavim ą.  
Tam tikrų teigiamų veiksmų imtasi viešojo administravimo srityje. Buvo įsteigtas Viešojo 
administravimo reformos koordinavimo biuras; su stiprintas Europos integracijos direktoratas; 
atlikta pagrindini ų viešojo administravimo sektori ų peržiūra. Dabar b ūtina dėti daugiau 
pastangų, kad būtų sukurta moderni ir veiksminga valstyb ės tarnyba. Dar nepriimtas išsamus 
viešojo administravimo reformos veiksm ų planas. Įvairioms administracijoms nuolat iškyla 
reikalingo personalo ir tinkam ų patalpų trūkumo problema. Taip pat labai svarbu sukurti 
mokymo paj ėgumus valstyb ės tarnautojams.   
Pažanga pasiekta teism ų sistemoje. Buvo priimti teis ės aktai, įsteigiantys vien ą bendrą 
Aukštąją teismų ir prokurat ūros tarybą. Šie teisės aktai sustiprino teism ų nepriklausomum ą 
visoje šalyje. Palaipsniui Bosnija ir Hercegovina iš tarptautin ės bendruomen ės perima 
atsakomyb ę už vadovavim ą teismų sistemai. 
Būtinos tolesn ės pastangos kovojant su korupcija. Nors užtikrintas keleto konkre čių 
korupcijos byl ų iškėlimas, daugelis toliau išvengia teisingumo. Turi b ūti parengti ir 
įgyvendinti tinkami kovos su korupcija veiksm ų planai. Teigiamas žingsnis taip pat buvo 
interesų konflikto įstatymo pri ėmimas. Reikia užtikrinti nuosekl ų jo įgyvendinim ą. 
Teigiami poky čiai įvyko gynybos reformos srityje, pri ėmus teisės aktus, b ūtinus vienos 
bendros mažesn ės ir profesionalios kariuomen ės, atitinkan čios NATO „Partneryst ės taikos 
labui“ reikalavimus, suk ūrimui. Policijos reformos srityje sveikintinas subjekt ų ir valstyb ės 
 
LT 17   LT parlament ų pritarimas susitarimui pertvarkyti policij ą pagal ES reikalavimus. Dabar reikia 
tinkamai j į įgyvendinti.  
Priimti likusieji teis ės aktai, remiantys pab ėgėlių grįžimą, ir pradėjo veikti Pab ėgėlių grįžimo 
fondas. Svarbi pažanga pasiekta pab ėgėlių ir perkelt ųjų asmenų grįžimo į rajonus, kuriuose jie 
gyveno prieš kar ą, srityje. Dabar pagrindinis d ėmesys tur ėtų būti skiriamas šiam procesui 
užbaigti ir darbui , siekiant socialin ės bei ekonomin ės sugrįžusiųjų integracijos. Svarbi ų 
pokyčių pasiekta tarptautin ę atsakomyb ę už žmogaus teisi ų institucijas pe rduodant šaliai. 
Tačiau būtina tolesn ė pažanga, kad b ūtų laikomasi tarptautini ų standartų žmogaus ir mažum ų 
teisių srityje. Šiuo atžvilgiu reik ėtų skirti deram ą dėmesį, kad būtų išvengta mokykl ų 
pasidalijimo pagal etniškum ą. Taip pat reik ėtų stengtis pagerinti rom ų mažumos integracij ą. 
Gerėjo bendradarbiavimas su TBTBJ. Ta čiau turėtų būti toliau stengiamasi pasiekti visavert į 
bendradarbiavim ą su tribunolu, kad atsakomyb ėn būtų patraukti visi kaltinamieji. Buvo 
tęsiamas konstruktyvus bendradarbiavimas su kaimynin ėmis šalimis. Vis d ėlto reikėtų 
užtikrinti tinkam ą regionini ų laisvosios prekybos susitarim ų įgyvendinim ą. Bosnija ir 
Hercegovina taip pat tur ėtų stengtis patenkinti Europos Ta rybos nustatytus reikalavimus po 
įstojimo, vis ų pirma dėl rinkimų ir švietimo. 
Bosnijos ir Hercegovinos ekonomika  tik tam tikru mastu veikia pagal veikian čios rinkos 
ekonomikos principus. B ūtina dėti tolesnes energingas reform ų pastangas, kad b ūtų išspręsti 
dideli ekonomikos konkurencingumo tr ūkumai. 
Ekonominis augimas v ėl suaktyvėjo 2004 m., ir pramon ės produkcija padid ėjo. Infliacija liko 
žema, tuo tarpu tiesiogini ų užsienio investicij ų įplaukos buvo didel ės. Vyko tolesn ė subjektų 
harmonizacija, pirmiausia netiesiogini ų mokesčių srityje, kur geb ėjimai iš subjekt ų buvo 
perduoti Netiesiogini ų mokesčių institucijai. Tai suk ūrė naują platform ą bendradarbiavimui, 
taip pat imtasi kit ų pastangų padidinti fiskalin ės ir ekonomin ės politikos koordinavim ą, 
pavyzdžiui, įsteigiant Nacionalin ę fiskalinę tarybą. Imtasi tam tikr ų veiksmų verslo aplinkai 
gerinti. Toliau ger ėjant reguliavimo sistemai bank ų tarpininkavimas toliau stipr ėjo. 
Tačiau nedarbas ir išor ės disbalansas teb ėra labai dideli, ir fiskalin ės problemos padid ėjo. 
Makroekonominiam stabilumu i išlaikyti ir valiut ų valdybos pastovumui užtikrinti bus b ūtinas 
apdairus makroekonomikos politikos kryp čių derinys. Kad b ūtų sustiprintas produktyvus 
ekonomikos pagrindas, daugiausia nuostoling ą verslo sektori ų būtina skubiai ir visiškai 
pertvarkyti bei paspartinti privatizavim ą. Be to, bus labai svarbu imtis veiksm ų, siekiant 
sumažinti bendr ą valstybės kišimąsi į ekonomik ą ir pagerinti verslo aplink ą. Reikėtų padidinti 
darbo rinkos lankstum ą ir sustiprinti teism ų sistemą, pirmiausia bankroto proced ūrų ir 
nuosavyb ės teisių srityje. Kad b ūtų sėkmingai išspr ęstos fiskalin ės problemos, reikia pagerinti 
koordinavim ą ir analitinius geb ėjimus bei sumažinti valstyb ės išlaidų dydį realiąja išraiška. 
Šiems sud ėtingiems uždaviniams išspr ęsti reikės skubių veiksmų ir tvirto politinio 
įsipareigojimo bei skirting ų valdžios institucij ų lygių bendradarbiavimo.  
Nuo praėjusios ataskaitos Bosnija  ir Hercegovina pasiek ė tolesnę pažangą siekdama atitikti 
Europos standartus . Pažanga daugiausia pasiekta priimant naujus teis ės aktus ir įsteigus 
kelias naujas institucijas. Taip pat buvo deda mos tam tikros pastangos administraciniams 
gebėjimams stiprinti. Dabar b ūtina užtikrinti ilgalaikes pa stangas, siekia nt padidinti 
įgyvendinimo paj ėgumus, pirmiausia atsižvelgiant į būsimą Stabilizacijos ir asociacijos 
susitarimą. 
 
LT 18   LT Vidaus rinkos  srityje Bosnija ir Hercegovina pasiek ė tam tikrą pažangą laisvo preki ų judėjimo 
srityje, pirmiausia priimdama naujus standart ų, sertifikavimo, atitikti es vertinimo, bendros 
gaminių saugos ir rinkos prieži ūros teisės aktus. Ta čiau nauji teis ės aktai dar tinkamai 
neįgyvendinti. Žmogiškieji ir techniniai ištekliai teb ėra riboti ir atitikties vertinimo 
netaikymas vietos produkcijai toliau trukdo didinti Bosnijos ir Hercegovinos eksporto 
pajėgumus. Asmenų ir paslaug ų judėjimo bei įsisteigimo teis ės srityje tam tikra tolesn ė 
pažanga pasiekta paslaug ų ir įsisteigimo atžvilgiu, ypa č priėmus teisės aktus draudimo 
sektoriuje ir įsteigus vien ą bendrą įmonių registrą. Kapitalo jud ėjimo srityje esmini ų 
pakeitimų neįvyko.  
Bosnija ir Hercegovina padar ė pažangą muitų ir mokesčių srityje, pri ėmusi naujus muit ų teisės 
aktus, įsteigusi vien ą bendrą muitinės administracij ą ir pertvarkiusi muitines. Priimtas PVM 
įstatymas ir pasiruošta jo įgyvendinimui. Ta čiau šio įstatymo įgyvendinimas ir faktinis PVM 
surinkimas vis dar susiduria su sunkumais. Reikalingos ilgalaik ės pastangos, siekiant 
padidinti mokes čių surinkim ą, kovoti su mokes čių vengimu, korupcija ir tarpvalstybiniu 
nusikalstamumu bei užtikrinti, kad laisvosios zonos, muitinis vertinimas ir kilm ės klausimai 
būtų tvarkomi pagal ES standartus. Ypa č muitinio vertinimo srityje didel į susirūpinimą kelia 
kainoraščių naudojimas. Konkurencijos  srityje teigiami poky čiai buvo Konkurencijos tarybos 
įsteigimas ir naujo konkurencijos įstatymo pri ėmimas. Ta čiau jokių svarbių pokyčių neįvyko 
valstybės pagalbos srityje. Buvo toliau derinama viešųjų pirkimų sistema. Dabar reikia d ėti 
tolesnes pastangas, kad b ūtų įsteigtos ir prad ėtų veikti vieš ųjų pirkimų agentūra ir vieš ųjų 
pirkimų peržiūros institucija. Intelektin ės, pramonin ės ir komercin ės nuosavyb ės teisių (INT)  
srityje nauji teis ės aktai numato atskiro Intelektin ės nuosavyb ės instituto įsteigimą. Bosnija ir 
Hercegovina pasiraš ė bendradarbiavimo susitarim ą su Europos patent ų organizacija ir 
įgyvendino tam tikrus kovos su piratavimu veiksmus. Ta čiau INT teis ės aktų įgyvendinimas ir 
vykdymo užtikrinimas vyksta l ėtai ir turėtų būti sustiprintas. 
Sektorių politikos sri čių atžvilgiu Bosnija ir Hercegovina d ėjo tolesnes pastangas siekdama 
pašalinti kli ūtis verslui ir įgyvendinti Europos maž ųjų ir vidutini ų įmonių chartiją. Tačiau ji 
nesugebėjo parengti atitinkam ų strategijų pramonės ir MVĮ sektoriams. Kalbant apie žemės 
ūkį, padėtis šiek tiek pager ėjo priėmus teisės aktus veterinarijos, fitosanitarijos ir maisto 
saugos srityse, ta čiau trūko bendro strateginio planavimo ir kai kurios naujuose teis ės aktuose 
numatytos institucijos nebuvo įsteigtos. Taip pat reik ėtų pagerinti valstyb ės ir subjekt ų 
koordinavim ą bei koordinavim ą tarp subjekt ų. Aplinkos srityje Bosnija ir Hercegovina ėmėsi 
tam tikrų veiksmų oro, vandens ir atliek ų sektoriuose. Vis d ėlto, dėl nepakankam ų 
žmogiškųjų ir technini ų išteklių įgyvendinimo paj ėgumai teb ėra nedideli. Atsižvelgiant į tai, 
didžiausias d ėmesys tur ėtų būti skiriamas gerai apr ūpintos Valstybin ės aplinkos apsaugos 
agentūros įsteigimui.  
Transporto  sityje tęsiamos pastangos siekiant pa gerinti transporto infrastrukt ūrą. Priimti 
geležinkeli ų teisės aktai. Teigiam ų pokyčių taip pat įvyko aviacijos srityje, įskaitant regionin į 
bendradarbiavim ą. Vis dėlto, būtinos ilgalaik ės pastangos siekiant stiprinti strategin į 
planavimą, toliau gerinti infrastrukt ūrą ir užtikrinti laipsnišk ą teisės aktų derinimą, ypač 
techninių ir saugos standart ų, socialini ų standartų ir rinkos liberalizavimo srityse. Energetikos 
srityje teigiami poky čiai įvyko elektros energijos srityje, ypa č įsteigus valstyb ės lygmens 
reguliavimo institucij ą, nepriklausom ą sistemos operatori ų ir nacionalin ę perdavimo 
bendrovę. Veiksm ų planus sektoriaus pe rtvarkai taip pat pri ėmė abu subjektai, ir buvo 
tęsiamas bendradarbiavimas siekiant sukurti regionin ę energetikos rink ą. Bosnija ir 
Hercegovina dabar tur ėtų užtikrinti įvairių veiksmų planų įgyvendinim ą, konsoliduoti 
valstybės ir subjekt ų reguliavimo institucijas, paspartinti duj ų sektoriaus reform ą ir parengti 
 
LT 19   LT išsamią energetikos politik ą. Bosnija ir Hercegovina pasiraš ė Pietryčių Europos energijos 
bendrijos steigimo sutart į. 
Tam tikra pažanga pasiekta informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos  srityje. Nors buvo 
imtasi tam tikr ų veiksmų Ryšių reguliavimo agent ūrai sustiprinti, dar nepriimtas įstatymas, 
įsteigiantis Informacin ės visuomen ės agentūrą ir nepasiekta pažanga liberalizuojant fiksuotojo 
ryšio paslaug ų oligopolij ą. Teigiami poky čiai įvyko priėmus įstatymą dėl visuomenin ės 
transliacijos sistemos ir pasiekus pažang ą siekiant priimti valstybin į įstatymą dėl 
visuomenin ės transliacijos tarnybos. Atitinkami subjekt ų lygmens teis ės aktai tur ėtų būti 
priimti oficialiai pri ėmus visuomenin ės transliacijos tarnybos įstatymą. 
Teisingumo, laisv ės ir saugumo  srityje pažanga pasiekta vizų reikalavim ų, sienos kontrol ės, 
prieglobs čio ir migracijos  srityse. Priimta integruota si enos valdymo strategija ir buvo 
dedamos pastangos siekiant sumažinti neteis ėtą migracij ą bei padidinti viz ų išdavimo 
veiksmingum ą. Su prieglobs čiu susijusius įsipareigojimus, kuriuos iki šiol įgyvendindavo 
tarptautin ės institucijos, palaipsniui perima valstybin ės institucijos. Ta čiau darbuotoj ų 
trūkumas Saugumo ministerij oje trukdo tinkamam užduo čių įgyvendinimui. Pasienyje 
išduodam ų vizų skaičius turėtų būti toliau mažinamas. Pinigų plovimo  srityje teigiami 
pokyčiai įvyko priėmus naujus teis ės aktus ir įsteigus būtinas strukt ūras. Dabar tur ėtų būti 
užtikrintas tinkamas ši ų teisės aktų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas. Nedaug pasiekta 
kovos su narkotikais  srityje. Kad b ūtų veiksmingesn ė kovos su narkotik ų prekyba srityje, 
Bosnija ir Hercegovina tur ėtų parengti valstyb ės lygmens kovos su narkotikais politik ą, 
priimti atitinkamus narkotik ų ir prekursori ų teisės aktus bei įsteigti valstyb ės lygmens 
narkotikų biurą. 
Tam tikra pažanga pasiekta policijos  srityje. Be susitarimo, pasiekto d ėl bendros policijos 
reformos, buvo įsteigtos ir dabar veikia valstyb ės lygmens institucijos. Suvienodintos 
žvalgybos tarnybos. Suteiktas mokymas ir įranga. Kovos su organizuotu nusikalstamumu ir 
terorizmu  srityje priimta kovos su prekyba žmon ėmis strategija. Imtasi tolesni ų veiksmų 
strategijos, teis ės aktų ir strukt ūrų atžvilgiu, ir buvo glaudž iai bendradarbiaujama su 
tarptautine bendruomene kovos su terorizmu srityje. Ta čiau būtina dėti didesnes pastangas, 
pirmiausia d ėl to, kad organizuotas nusikal stamumas laikomas didele gr ėsme Bosnijos ir 
Hercegovinos stabilumui ir bendram socia liniam ir ekonominiam vystymuisi. Duomen ų 
apsaugos teis ės aktai vis dar nagrin ėjami ir tur ėtų būti nedelsiant priimti. Ypa č svarbu 
tinkamai įgyvendinti įstatymus ir patraukti baudžiamojon atsakomyb ėn nusikalt ėlius. 
Kroatija 
Kroatija nesusiduria su didesniais sunkumais siekdama atitikti politinius  narystės kriterijus . 
Problemos, iškilusios po Nuomon ės13 dėl reikalavimo visapusiš kai bendradarbiauti su 
Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusia i Jugoslavijai (TBTBJ), tuo tarpu išspr ęstos. 
Kroatija dar ė tolesnę bendrą pažangą, tačiau būtinos tolesn ės ilgalaik ės pastangos keliose 
svarbiose srityse.  
Pasiekta pažanga teism ų srityje, įskaitant teism ų reformos strategijos pri ėmimą ir įvairius 
procedūrinius ir organizacinius patobulinimus, ta čiau šios srities mastui  ir uždaviniams, su 
kuriais joje susiduriama, reik ės toliau skirti didel į dėmesį, pirmiausia dideliam bendram 
neišnagrin ėtų bylų skaičiui ir poreikiui užtikrinti tinkam ą teismo sprendim ų vykdymo 
                                                 
13 2004 m. baland ˛io 20 d. KOM(2004) 257. 
 
LT 20   LT užtikrinim ą. Pagerėjo baudžiam ųjų bylų iškėlimas už karo nusikaltimus, ta čiau išliko etninis 
šališkumas serb ų atsakovų atžvilgiu. 
Nepaisant tam tikros pažangos kuriant b ūtiną teisės aktų leidybos ir institucin ę sistemą, turi 
būti toliau didinamos pastangos, skirtos kovai su korupcija, kuri vis dar yra rimta problema 
Kroatijoje. 
Žmogaus teisi ų ir mažum ų srityje sukurtas tinkamas teisin is pagrindas. Apskritai po 
nuomonės paskelbimo mažum ų padėtis toliau ger ėjo. Tačiau ypač Konstitucinio nacionalini ų 
mažumų įstatymo įgyvendinimas vyko l ėtai. Serbai ir romai toliau diskriminuojami ir b ūtina 
skubiai skirti prioritet ą poreikiui gerinti j ų padėtį, ypač galimybi ų įsidarbinti srityje, bei 
sukurti imlesn ę aplinką daugumos bendruomen ėje. Pradėtas naujos rom ų strategijos 
įgyvendinimas, ta čiau pagrindiniai darbai dar laukia ateityje. Ypatingas d ėmesys tur ėtų būti 
skiriamas užtikrinti, kad visi etniškai motyvuoti incidentai b ūtų tinkamai ištirti ir už juos 
atsakingi asmenys b ūtų patraukti baudžiamojon atsakomyb ėn.  
Kalbant apie regioninius klausimus, nors pab ėgėlių grįžimo srityje pasiekta sparti pažanga 
grąžinant ir atstatant b ūstą, nebuvo laikomasi keleto numatyt ų terminų. Ypač lėtai pažanga 
buvo daroma įgyvendinant apr ūpinimo b ūstu programas buvusiems nuomininkams. 
Dabartinės pastangos sukurti ekonom ines ir socialines s ąlygas, būtinas pab ėgėlių grįžimo 
ilgalaikiškumui užtikrinti, turi b ūti paspartintos. Svarbi paža nga pasiekta regioninio 
bendradarbiavimo srityje, tiek pager ėjus dvišaliams santykiams su kaimynin ėmis šalimis, tiek 
regioninių iniciatyv ų srityje. Kroatija pasiraš ė Pietryčių Europos energijos bendrijos steigimo 
sutartį. Vis dėlto, reikalingos didel ės pastangos siekiant rasti galutinius sprendimus visoms 
neišspręstoms dvišal ėms problemoms, konkre čiai sienos klausimams bei visiems 
neatsakytiems su nuosavybe susijusiems klausimams. Problemos iškilo po nuomon ės dėl 
reikalavimo visapusiškai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiam uoju tribunolu buvusiai 
Jugoslavijai (TBTBJ) paskel bimo, tiesiogiai prisid ėdamos prie 2005 m. kovo m ėn. numatytos 
narystės derybų pradžios atid ėjimo. Vis d ėlto, tuo tarpu pad ėtis pagerėjo, ir tai leido TBTBJ 
Vyriausiajam prokurorui 2005 m. spalio m ėn. padaryti išvad ą, kad bendradarbiavimas yra 
visapusiškas. Tai v ėliau leido Tarybai 2005 m. spalio 3 d. nuspr ęsti, kad ne įvykdyta s ąlyga 
narystės deryboms prad ėti buvo įvykdyta. Oficialios derybos buvo prad ėtos tą pačią dieną. 
Savo išvadose Taryba patvirtino,  kad ilgalaikis visavertis bendr adarbiavimas su TBTBJ išliks 
reikalavimu pažangai per vis ą stojimo proces ą. Dėl nepakankamo bendradarbiavimo su 
TBTBJ bet kuriame etape gali b ūti nutrauktos derybos.  
Ekonomini ų kriterijų srityje Kroatija gali b ūti laikoma veikian čios rinkos ekonomikos 
šalimi. Ji tur ėtų sugebėti atlaikyti konkurencin į spaudim ą ir rinkos j ėgų veikimą Sąjungoje 
vidutinės trukmės laikotarpiu, su s ąlyga, kad ji toliau įgyvendins reformos program ą 
likusiems tr ūkumams pašalinti. Bendras politinis sutarimas d ėl rinkos ekonomikos pagrind ų 
atrodo išliko. Į stabilum ą orientuotos makroekonomikos politikos sritys pad ėjo išlaikyti 
palyginti nedidel ę infliaciją ir stabilų valiutų kursą. Didelis biudžeto ir einamosios s ąskaitos 
deficitas sumaž ėjo, ir buvo imtasi tam tikr ų priemoni ų išlaidų kontrolei sustiprinti sveikatos 
apsaugos ir pensij ų sistemos srityje. Privatizavimo procesas v ėl šiek tiek pagyv ėjo 2005 m., ir 
buvo supaprastinta įmonių ir žemės registravimo tvarka. Bank ų sektorius toliau augo, ir buvo 
toliau stiprinama prieži ūra. Dėl didelių investicij ų į automagistrali ų tinklą pagerėjo kelių 
infrastrukt ūra. Pažanga pasiekta liber alizuojant telekomunikacij ų sektorių, teigiamai įtakojant 
infrastrukt ūros plėtrą, į rinką atėjus privatiems paslaug ų teikėjams. Imtasi svarbi ų pirmų 
žingsnių siekiant pertvarkyti nuostoling ą geležinkeli ų sistemą. Kroatijos ekonomika jau yra 
gerai integruota į ES ekonomik ą, ir sustipr ėjo regionin ės prekybos integracija. 
 
LT 21   LT Vis dėlto, didelis išor ės ir fiskalinis disbalansas rodo galim ą riziką makroekonominiam 
stabilumui. Tod ėl fiskalinis konsolidavimas turi b ūti toliau stiprinamas ir veiksmingai 
paremiamas strukt ūrinėmis priemon ėmis, pirmiausia subsidij ų ir socialini ų pervedim ų srityje. 
Aktyvesnio privataus sektoriaus k ūrimui ir gausesniam tiesiogini ų užsienio investicij ų 
pritraukimui trukd ė sudėtingos viešojo administravimo ir teism ų taisyklės bei trūkumai, ir l ėta 
patekimo į rinką ir pasitraukimo iš jos tvarka. Nuosavyb ės ir kreditori ų teisių vykdymo 
užtikrinimui toliau trukdo neveiksminga teism ų sistema. Valstyb ės kišimasis į ekonomik ą 
išlieka didelis ir mažai pasiekta restrukt ūrizuojant dideles valstybines įmones, pirmiausia 
laivų statybos, plieno ir energeti kos sektoriuose. Valstybini ų įmonių finansinės disciplinos 
stiprinimas išlieka ypati ngu politikos uždaviniu. Sie kdama stiprinti konkurencingum ą ir 
pagerinti ilgalaiki ų investicij ų ir augimo perspektyvas, Kr oatija turi ryžtingai spr ęsti 
nustatytus tr ūkumus bei problemas.  
Kalbant apie Kroatijos gebėjimą prisiimti naryst ės įsipareigojimus , po nuomon ės 
paskelbimo Kroatija padar ė tam tikrą pažangą, daugiausia derindama teis ės aktus su acquis  
tokiose srityse, kaip antai laisvas preki ų judėjimas, viešieji pirkimai ir informacin ė 
visuomen ė. Taip pat reikšminga pažanga pasiekta švietimo ir kult ūros bei užsienio, saugumo 
ir gynybos politikos srityse.  
Vis dėlto, Kroatijai reikia toliau derinti teis ės aktus visose srityse, tuo pat metu stiprinant 
administracines ir teism ų struktūras, būtinas veiksmingam acquis  vykdymo užtikrinimui. 
Daugeliu atveju vykdymas užtikrinamas silpnai, o administraciniai geb ėjimai teb ėra 
nevienodi. 
Pirmiausia reik ės dėti daugiau pastang ų, siekiant teis ės aktus suderinti su acquis , veiksmingai 
įgyvendinti ir užtikrinti j ų vykdymą šiose srityse: laisvo kapitalo jud ėjimo, bendrovi ų teisės, 
informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos, žuvininkyst ės, transporto, energetikos, vartotoj ų ir 
sveikatos apsaugos, muit ų sąjungos ir finans ų kontrolės. 
Kroatijai reik ės dėti dideles ir ilgalaikes pastangas, siekiant teis ės aktus suderinti su acquis , 
veiksmingai įgyvendinti ir užtikrinti j ų vykdymą šiose srityse: laisvo preki ų judėjimo, vieš ųjų 
pirkimų, darbuotoj ų judėjimo laisv ės, įsisteigimo ir laisvo paslaug ų judėjimo teisi ų, finansini ų 
paslaugų, konkurencijos politikos, žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros, maisto saugos, mokes čių, 
socialinės politikos ir užimtumo, regionin ės politikos, teism ų ir pagrindini ų teisių, bei 
teisingumo, laisv ės ir saugumo. 
Labai dideli ų pastangų reikės aplinkos srityje, įskaitant dideles investicijas į administracini ų 
gebėjimų stiprinim ą acquis  vykdymo užtikrinimui. 
Serbija ir Juodkalnija 
Kalbant apie politinę padėtį ir demokratijos bei teisin ės valstyb ės padėtį Serbijoje ir 
Juodkalnijoje, konstitucinis ir teisinis tikrumas išliko nestabilus. Nors valstybi ų sąjungos 
parlamento teis ėtumas buvo atstatytas, o Serbijos parlamento darbas pager ėjo priėmus naujas 
darbo tvarkos taisykles, apskritai demokratini ų institucij ų veiklai vis dar trukdo strukt ūriniai 
trūkumai. Faktin ė pažanga nevyko perži ūrint dviejų respublik ų konstitucijas. 
Konstituciniai klausimai Serbijoje ir Juodkalnijoje, ypa č ją sudarančių dviejų respublik ų 
santykių ir valstybi ų sąjungos institucij ų veiklos atžvilgiu, tur ėtų būti sprendžiami 
konstruktyviai ir visiškai atsižvelgiant į Serbijos ir Juodkalnijos Konstitucin ę chartiją. Tai taip 
pat taikytina galimam referendumui d ėl vienos arba kitos re spublikos nepriklausomyb ės. Toks 
 
LT 22   LT referendumas tur ės laikytis tarptautiniu mastu pripažint ų demokratini ų standartų, atsižvelgiant 
į būsimas Venecijos komisijos rekomendacijas.  
Abiejose respublikose pasiekta pažanga viešoj o administravimo reformos teisinio pagrindo 
atžvilgiu, ta čiau šios reformos įgyvendinimas dar tik pradedamas. Nepasiekta pažanga 
valstybių sąjungos viešojo administravimo re formos srityje. Administracini ų gebėjimų lygis 
apskritai teb ėra žemas. Administracin ės struktūros rengiantis deryboms d ėl SAS buvo 
sukurtos valstybi ų sąjungos ir dviej ų respublik ų lygmeniu.   
Gynybos reforma toliau susi duria su rimtomis kli ūtimis dėl nepakankamos demokratin ės 
kontrolės ir skaidraus finans ų valdymo tr ūkumo.  
Darbą pradėjo Valstybi ų sąjungos teismas, nors jo paj ėgumai teb ėra silpni ir susitarimas d ėl jo 
įgaliojimų srities vis dar didžia dalimi nepatikrintas. Karin ės jurisdikcijos įgaliojimų 
perdavimas civiliams teismams vyko sklandžiai, išskyrus didel į neišnagrin ėtų administracini ų 
bylų skaičių. Teismai, ypa č Serbijoje, toliau susiduria su rimtomis problemomis, o j ų 
nepriklausomumui trukdo pernelyg didelis politinis kišimasis.  
Rimtą susirūpinimą toliau kelia korupcija. Tam tikra pažanga pasiekta rengiant kovos su 
korupcija strategijas, kurias dabar reikia  užbaigti – Serbijoje – ir veiksmingai įgyvendinti. 
Pagarbos žmogaus teis ėms srityje Serbija ir Juodkalnija padar ė pažangą įgyvendindama 
stojant į Europos Taryb ą prisiimtus įsipareigojimus, ypa č paskyrusi Vyriausyb ės atstovą į 
Europos žmogaus teisi ų teismą. Susidurta su problemomis žodžio laisv ės ir pilietin ės 
visuomen ės srityje. Pasitaik ė netinkamo policijos elgesio atvej ų. Nedidel ė pažanga padaryta 
tiriant buvusio režimo metu padarytus nusikaltimus. Dar nepriimti išsam ūs 
antidiskriminaciniai teis ės aktai. Toliau ger ėjo padėtis pagarbos mažumų teisėms srityje, 
tačiau vis dar pasitaiko incident ų.  
Serbija ir Juodkalnija pasiek ė reikšming ą bendradarbiavimo su TBTBJ  pažangą rengiantis 
Komisijos ataskaitai d ėl pasirengimo prad ėti derybas d ėl SAS, pirmiausia perduodama didel į 
skaičių kaltinam ųjų Hagos tribunolui. Nuo to laiko toliau glaudžiai bendradarbiaujama 
atsisakymo liudyti ir galimyb ės naudotis dokumentais srityje, nors šiam procesui vis dar 
kartais trukdo tam tikri administracijos ir kariuomen ės skyriai. Serbija ir  Juodkalnija padar ė 
tam tikrą tolesnę, nors ir nedidel ę, pažangą patraukdama likusius b ėglius baudžiamojon 
atsakomyb ėn. Ši pažanga turi b ūti tęsiama, kol bus pasiektas visa vertis bendradarbiavimas su 
TBTBJ. 
Vertinant Jungtini ų Tautų Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1244 d ėl Kosovo  laikymąsi, 
Belgradas suaktyvino dialog ą su Priština techniniais bendro  intereso klausimais. Vis d ėlto, ji 
aktyviai neskatino Kosovo serb ų dalyvauti laikinosiose savivaldos institucijose. 
Konstruktyvus Belgrado įsipareigojimas spr ęsti Kosovo problem ą padės Serbijai ir 
Juodkalnijai padaryti pažang ą siekiant santyki ų su Europa, o nesilaikymas gal ėtų tapti 
kliūtimi.  
Regioninis bendradarbiavimas daugiašaliu  ir dvišaliu lygmeniu toliau ger ėja, nors pasitaiko 
pavienių problemų. 
Abiejų respublik ų ekonomika  tam tikru mastu veikia pagal veikian čios rinkos ekonomikos 
principus. B ūtinos tolesn ės energingos reform ų pastangos konkurencingumo tr ūkumams 
išspręsti. 
 
LT 23   LT Serbijoje ekonomin ė veikla išliko palyginti aktyvi pirm ąjį 2005 m. pusmet į. Biudžetas buvo 
toliau griežtai vykdomas, d ėl to buvo didel ė paklausa šalies viduje ir geriau surenkami 
mokesčiai. Pramon ės deficitas sumaž ėjo pirmąjį 2005 m. pusmet į, ir pager ėjo tarptautiniai 
rezervai. Deryb ų su Londono komercini ų kreditorių klubu pabaiga 2004 m. pad ėjo sumažinti 
užsienio skolos dyd į. Vėl pagyvėjo struktūrinės reformos, ir ypa č tolesnė pažanga buvo 
pasiekta pertvarkant ir privatizuojant bank ų sektorių.  
Vis dėlto, vyriausyb ės įsipareigojimas makroekonomin iam stabilumui ir strukt ūrinėms 
reformoms buvo nepastovus. Infliac ija ir darbo užmokestis did ėjo, o išorės disbalansas išliko 
aukštas. Taip pat didelis disb alansas toliau matomas darbo ri nkoje. Verslo aplinkai vis dar 
trukdo biurokratin ės kliūtys, o lėtas ir neveiksmingas teism ų sistemos darbas daro didel ę žalą 
ekonominiam vystymuisi. Privataus sektoriaus BVP dalis teb ėra palyginti nedidel ė, o 
konkurencijos lygis mažas. Nepaisant priv atizacijos srityje pasiektos pažangos, 
konkurencingas ir dinamiškas privatus sektoriu s dar nesukurtas. Valdžios sektorius vis dar 
išnaudoja didel ę dalį išteklių, pakenkdamas laisvai rinkos j ėgų sąveikai ir trukdydamas 
veiksmingai paskirstyti išteklius. Valstybini ų ir visuomenini ų bendrovi ų nuostoliai išlieka 
našta viešiesiems finansams.  
Sustiprėjo ekonominis augimas Juodkalnijoje. Infliacija toliau maž ėjo, ir beveik užbaigta 
kainų liberalizacija. Pasiekta tolesn ė privatizavimo pažanga. Šiek tiek sumaž ėjo nedarbas. 
Biudžeto deficitas sumaž ėjo 2004 m. Atgijus pasitik ėjimui bank ų sektoriumi, padid ėjo iki šiol 
nedidelis banko paskol ų lygis.  
Vis dėlto, išorės disbalansas kilo ir užsienio skola toliau did ėjo. Privataus sektoriaus dalis vis 
dar palyginti nedidel ė. Privačiam sektoriui vystytis vis dar trukdo teism ų sistemos tr ūkumai. 
Didelis darbo užmokes čio padidėjimas pakenk ė eksporto konkurencingumui ir užimtumo 
lygiui. 
Serbija ir Juodkalnija pasiek ė pažangą siekdama atitikti Europos standartus . Vidaus rinkos  
srityje abi respublikos apskritai pasiek ė sparčią pažangą. Dabar, atsižvelgiant į būsimus SAS 
įsipareigojimus, jos turi toliau d ėti ilgalaikes pastangas siekdamos pagerinti teis ės aktų 
leidybos ir administracinius geb ėjimus. Taip pat joms reikia vengti nauj ų tarpusavio kli ūčių 
sukūrimo.  
Abi respublikos daro tam tikr ą pažangą laisvo preki ų judėjimo srityje. Ypating ų pasikeitim ų 
nevyko standartizavimo ir sertifikavimo srityje. Asmenų judėjimo bei įsisteigimo teis ės srityje 
didelių pokyčių neįvyko. Vertinant laisvę teikti paslaugas , akivaizdi pažanga pasiekta 
Serbijoje, pri ėmus nauj ų įstatymų paketą finansini ų paslaugų srityje. Nedideli poky čiai 
abiejose respublikose įvyko laisvo kapitalo jud ėjimo srityje. Juodkalnijoje priimti nauji toliau 
kapitalo jud ėjimą liberalizuojantys valiutos keitimo įstatymas bei užsienio einam ųjų ir 
kapitalo sandori ų įstatymas. Pažanga nepasiekta  siekiant užtikrinti laisv ą kapitalo jud ėjimą 
valstybių sąjungoje, kadangi du respublikinia i centriniai banka i dar nesudar ė susitarimo d ėl 
gerai veikian čios korespondentini ų sąskaitų sistemos.  
Tam tikra pažanga pasiekta muitų srityje. Serbijoje iš dalies pakeisti muit ų įstatymas ir muit ų 
tarifų įstatymas, suderinant tarif ų nomenklat ūrą su ES kombinuot ąja nomenklat ūra. 
Juodkalnijoje iš dalies pakeisti muit ų įstatymas ir muitini ų įstatymas. Ger ėja abiejų respublik ų 
muitinių administraciniai geb ėjimai ir veiklos paj ėgumai, ta čiau juos vis dar reikia labai 
stiprinti. Konkurencijos  srityje abi respublikos pri ėmė naujus antimonopolinius teis ės aktus ir 
sukūrė pagrindines strukt ūras valstyb ės pagalbai steb ėti. Būtinos tolesn ės pastangos, kad 
respublikų antimonopoliniai režimai ir valstyb ės pagalbos kontrol ė pradėtų veikti. Viešųjų 
 
LT 24   LT pirkimų srityje teis ės aktų leidybos arba administracini ų pokyčių Serbijoje ne įvyko. 
Juodkalnijoje tam tikra nedidel ė pažanga pasiekta įtraukiant valstybi ų sąjungos institucijas į 
viešųjų pirkimų taisyklių taikymo srit į. Siekiant įgyvendinti vieš ųjų pirkimų teisės aktus ir 
užtikrinti j ų vykdymą, reikia labai stiprinti administracinius geb ėjimus, ypa č Juodkalnijoje. 
Abi respublikos tur ėtų užtikrinti, kad vienos respublikos ūkio subjektams b ūtų taikomas 
nacionalinis režimas kitoje re spublikoje, ir kad valstybi ų sąjungos institucijos b ūtų įtrauktos į 
viešųjų pirkimų nuostatus. Intelektin ės nuosavyb ės teisių srityje tam tikra pažanga buvo 
padaryta abiejose respublikose. Juodkalnija pri ėmė pagrindų įstatymą intelektin ės nuosavyb ės 
teisėms vykdyti. Vykdymas palaipsniui užtikrinamas geriau, ta čiau būtina aktyviai imtis 
tolesnių veiksm ų. Valstybi ų sąjungos intelektin ės nuosavyb ės biuro vaidmen į turi 
visapusiškai pripažinti abi respublikos, ir biurui turi b ūti suteikti administraciniai geb ėjimai, 
reikalingi jo funkcijoms atlikti.  
Sektorių politikos sri čių atžvilgiu padaryta tam tikr a, nors ir nevienoda, pažanga. Pramonės ir 
mažųjų bei vidutini ų įmonių srityje abi respublikos pasiek ė tam tikrą pažangą įgyvendindamos 
Europos maž ųjų ir vidutini ų įmonių chartiją. Tam tikra pažanga pasiekta žemės ūkio srityje. 
Pirmiausia Serbija sustiprino administracinius Žem ės ūkio ministerijos geb ėjimus ir pri ėmė 
naujus veterinarijos pagrind ų įstatymus. Aplinkos  srityje tam tikra nedidel ė pažanga pasiekta 
abiejose respublikose. Pirmiausia Juodkalnija pri ėmė Integruotos taršos prevencijos ir 
kontrolės įstatymą. Abi respublikos pasiek ė tam tikrą pažangą transporto  srityje, pirmiausia 
dalyvaudamos Pietry čių Europos pagrindinio re gioninio transporto tinkle. Abi respublikos 
pasiekė pažangą energetikos  srityje. Serbijoje prad ėjo veikti Energijos agent ūra ir buvo 
patvirtinta energetikos vystymo stra tegija laikotarpiui iki 2015 m. T ęsiasi valstyb ės elektros 
energijos tiekimo paslaug ų atskyrimo procesas. Juodkalnijoje tam tikra pažanga pasiekta 
pertvarkant elektros energijos tiekimo sektori ų. Serbija ir Juodkalnija pasiraš ė Pietryčių 
Europos energijos bendrijos steigimo sutart į. 
Tam tikra pažanga pasiekta informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos  srityje. Serbijoje 
pasibaigė išimtinė fiksuotojo ryšio linij ų monopolija, ta čiau Telekomunikacij ų agentūra dėl 
finansavimo tr ūkumo dar neveikia. Juodkalnijoje baigtas fiksuotojo ryšio linij ų 
telekomunikacij ų teikėjo privatizavimo procesas. Garso ir vaizdo  politikos srityje pažanga 
nepasiekta Serbijoje, kurioje iš dalies pakeistas transliacijos įstatymas, siekiant prat ęsti 
terminą dabartin ės valstyb ės kontroliuojamos Serbijos radijo  ir televizijos pertvarkymui į 
visuomenin ę transliacijos tarnyb ą bei atidėti vietos vald žios institucij ų valdomų transliuotoj ų 
privatizavim ą. Juodkalnijoje Transliavimo taryba sureng ė spektro naudojimo licencij ų 
konkursą. 
Teisingumo, laisv ės ir saugumo  srityje faktin ė pažanga nepasiekta tose srityse, kuriose 
atsakomyb ė tenka valstybi ų sąjungai ir dviems respublikoms.  Abiejose respublikose toliau 
veikia skirtingi vizų režimai. Abiejose respublikose nacionalin ės integruotos sienos kontrol ės 
strategijos vis dar rengiamos ir  – Serbijoje – sienos kontrol ės perdavimas iš valstybi ų 
sąjungos kariuomen ės policijai v ėlavo. Politinio prieglobs čio srityje abi respublikos dar 
nepriėmė įstatymų, būtinų valstybių sąjungos pagrind ų įstatymo įgyvendinimui. Migracijos  
srityje turi b ūti visapusiškai užtikrintas readmisijos susitarim ų vykdymas. 
Į respublik ų kompetencij ą patenkan čiose srityse tam tikra teis ės aktų leidybos pažanga buvo 
pasiekta kovos su pinigų plovimu  srityje.  Policijos  reformos srityje pažanga pasiekta 
Juodkalnijoje, pri ėmus policijos ir nacionalin ės saugumo agent ūros įstatymus. Serbijoje nauji 
policijos ir saugumo tarnyb ų teisės aktai dar nepriimti. Didel į susirūpinimą abiejose 
respublikose toliau kelia organizuotas nusikalstamumas . Juodkalnijoje priimta kovos su 
korupcija ir organizuotu nus ikalstamumu strategija. 
 
LT 25   LT Kosovas 
Per parlamento rinkimus ir v ėliau sudarant koalicin ę vyriausyb ę, TBTBJ pateikus kaltinimus 
ir savanoriškai pasidavus buvus iajam ministrui pirmininkui, politinė padėtis Kosove buvo 
stabili. Ta čiau rimti demokratijos ir efektyvumo tr ūkumai silpnina laikin ųjų savivaldos 
institucijų veiklą. 
Santykiai tarp Kosovo serb ų ir albanų tebėra įtempti. Kosovo serb ų boikotas per 2004 m. 
rinkimus sumažino j ų galimybes demokratin ėmis priemon ėmis spręsti teisėtus savo 
bendruomen ės interesus. Tuo pat metu Kosovo alban ų dauguma nesugeb ėjo sukurti b ūtinų 
sąlygų, skatinan čių Kosovo serbus dalyvauti polit iniame procese. Tokia pad ėtis labai 
apsunkino vietos savivaldos reformos įgyvendinim ą. 
Apskritai, reikia gerokai sustiprinti teisin ę valstybę. Pagrindin ė kliūtis yra teisinis netikrumas 
dėl Kosovą reglamentuojan čių įstatymų. Kaupiantis byloms, teisingumo vykdymas teb ėra 
didžiausia problema. Reikia iš esm ės pagerinti teism ų ir teisėsaugos institucijas, kad jos 
galėtų užtikrinti įstatymų vykdymą, visų pirma dėl nuosavyb ės teisių ir kovos su organizuotu 
nusikalstamumu bei finansiniais nusikaltimais. Korupcija yra pla čiai paplitusi, o darni ų 
galingų veiksmų prieš ją trūksta. 
Kosovo administraciniai paj ėgumai yra labai silpni. Vieš asis administravimas yra 
neveiksmingas, jis neapsaugotas nuo politinio kiši mosi ir ne visada yra teisingas. Nors yra 
sukurtas teisinis valstyb ės tarnybos ir vieš ųjų finansų valdymo pagrindas, tr ūksta skaidrumo ir 
atskaitomyb ės. Reikia sustiprinti vyriausyb ės koordinavim ą ir tiksliau apibr ėžti santykius tarp 
centrinės ir savivaldos valdžios. Sv arbiausia yra pagerinti vieš ųjų paslaugų teikimą visoms 
bendruomen ėms, ne mažiau svarbu sumažinti lygiagre čių struktūrų, kurios savo veikl ą vykdo 
daugiausia Kosovo serb ų savivaldyb ėse, teikiam ų paslaugų paklausą. 
Sukūrus nepriklausomos žiniasklaidos reguliavimo sistem ą ir įsteigus dvi naujas akademines 
institucijas žurnalistikos kokybei gerinti, pa daryta pažanga stiprinant žodžio laisv ę. Buvo 
priimtas kovos su diskriminacija įstatymas, ta čiau, norint deramai apginti labiausiai 
pažeidžiam ų piliečių teises – pirmiausia vaik ų ir moterų – jį reikia įgyvendinti. Ombudsmeno 
institucija ir toliau vaidina lemiam ą vaidmen į, kad būtų užtikrintos žmogaus teis ės ir 
apsaugotos mažumos. 
Kosovo institucijos įdėjo nemažai pastang ų, kad būtų pasmerktas smurtas prieš mažumas, kad 
padidėtų mažumų atstovavimas ir kad pab ėgėliai būtų paskatinti gr įžti, tačiau šios pastangos 
veikiau išliko deklaratyviais pa reiškimais, kadangi nepavirto veiksmais vietiniu lygiu. Tod ėl 
etninių mažumų padėtis tebėra labai sunki. Mažum ų kalbos centrin ės ir savivaldos 
institucijose vartojamos per mažai, ir tai trukdo dalyvauti institucij ų veikloje. Mažum ų 
galimybės pasinaudoti viešosiomis paslaugomis taip  pat yra problematiš kos. Kalbant apie 
pabėgėlius ir šalies viduje perkeltuosius asmenis, sugr įžtančiųjų skaičius tebėra labai mažas. 
Netikrumas d ėl Kosovo ateities statuso, baim ė dėl saugumo ir li ūdnos įsidarbinimo 
perspektyvos Kosovo serb ų ir kitų bendruomeni ų neskatina gr įžti. Ypač daug dėmesio reikia 
skirti siekiant užtikrinti nuolatin į gyvenimo šaltin į visoms mažum ų bendruomen ėms, jau 
gyvenančioms Kosove, ta čiau romų, egiptiečių ir Ashkalijos bendruomeni ų, kurios vis ų pirma 
gyvena pavojingomis s ąlygomis, atžvilgiu reikia imtis neatid ėliotinų veiksmų. 
Buvo atnaujintas techninis dialogas su Belgradu, ir suaktyv ėjo Kosovo dalyvavimas 
regioniniuose bendradarbiavimo projektuose. 
 
LT 26   LT Derybų pradžia d ėl būsimojo Kosovo statuso yra rimtas išbandymas visam regionui. Tvirtas 
visų šalių įsipareigojimas d ėl daugiatau čio, stabilaus ir demokratin io Kosovo bus itin svarbus 
siekiant tvaraus sureguliavimo, kuris sustiprint ų saugumą ir stabilum ą regione, bei užtikrinant 
jo tolesnę pažangą siekiant naryst ės ES.  
Kosovo ekonomika  veikia pagal besiformuojan čius veikian čios rinkos principus. B ūtina dėti 
tolesnes energingas reform ų pastangas, kad b ūtų išspręsti dideli ekonomikos 
konkurencingumo tr ūkumai. 
Pinigų stabilumas buvo toliau užtikrinamas eur ą naudojant kaip pagrindin ę apyvartin ę valiutą. 
Antrajame 2004 m. pusmetyje ir 2005 m. pr adžioje infliacija buvo neigiama. Buvo s ėkmingai 
vykdomos strukt ūrinės reformos, valstybini ų įmonių privatizacija ypa č paspartėjo nuo 2004 
m. vidurio. Buvo įregistruotos dvi viešosios įstaigos. Valdžios institucijos vykd ė liberalią 
prekybos ir darbo rinkos politik ą, stengėsi užtikrinti santyki nai laisvo patekimo į rinką 
galimybes ir kurti verslui palanki ą aplinką. Paspart ėjus privatizacijai, atsirado kukli ų 
tiesioginių užsienio investicij ų.  
Tačiau ekonominis augimas gana silpnas, tam turi įtakos užsienio donor ų pagalbos 
sumažėjimas ir dinamikos ekonomikoje tr ūkumas. Nedarbo lygis ir einamosios s ąskaitos 
deficitas teb ėra didelis. Politin ės priemon ės nebuvo tinkamos: vis ų pirma dėl didelių išlaidų 
2004 m. smarkiai padid ėjo biudžeto deficitas. Elektr os tiekimo sistemos restrukt ūrizavimas 
užtruko d ėl investicijoms reikaling ų lėšų trūkumo. Nuosavyb ės teisių nustatymas teb ėra 
problema. Teisinis netikrumas, menkai įgyvendinami įstatymai ir sutartys trukdo vystytis 
privačiam sektoriui ir pritraukt i investicijas. Nutraukti ūkinę veiklą tebėra sunku, ir toks 
žingsnis pareikalaus daug laiko – iš esm ės dėl teisinės sistemos silpnumo. Tr ūksta pagrindin ės 
infrastrukt ūros, ir tai ap sunkina ekonomin ę veiklą. Realaus atlyginimo padidinimas sumažino 
Kosovo eksporto konkurencingum ą. 
Kosovas padar ė pažangą siekdamas prisiderinti prie Europos standart ų – nors ji n ėra tolygi.   
Dabar bendrais bruožais tikrinama, ar nauji teis ės aktai ir politikos kryptys atitinka ES 
nuostatas nuo pat j ų sumanymo ir pradinio k ūrimo stadij ų šakinėse ministerijose iki Europos 
integracijos proceso tarnybos. Septyniose ministerijos buvo įsteigti ES integracijos padaliniai, 
kelis tokius padalinius remia išor ės ekspertai. Trukdo tai, kad tr ūksta kvalifikuot ų vietos 
ekspertų teisinink ų ES teisės klausimams, buvo iškil ę sunkumų verčiant naujus teis ės aktus. 
Nepaisant šios pažangos, n ė viena ši ų struktūrų nėra galutinai įtvirtinta, o parlamentinis 
tarptautinio bendradarbiavimo ir ES inte gracijos komitetas dirba dar ne visu paj ėgumu. 
Buvo padaryta tam tikra pažanga vidaus rinkos  srityje pri ėmus naujus teis ės aktus. Pakeistas 
viešojo pirkimo įstatymas yra pagr įstas ES taisykl ėmis, nors Asambl ėja jį tebenagrin ėja. 
Negalima konstatuoti, kad intelektinės nuosavyb ės įstatymo  srityje padaryta pažanga. Muitų 
srityje teigiami poky čiai įvyko tik įgyvendinant Kosovo integruot ą tarifą ir Muitin ės kodeksą. 
Tam tikra pažanga buvo padaryta mokes čių srityje, kurioje laipsniškai derinami teis ės aktai su 
ES acquis. 2005 m. Kosovas per ėjo prie supaprastintos dviej ų pajamų mokesčių tipų sistemos. 
Reikia sustiprinti administracijos geb ėjimus rinkti ir kontroliuoti mokes čius ir spr ęsti su 
akcizu susijusio suk čiavimo klausimus. 
Kalbant apie sektori ų politiką, čia buvo toliau įgyvendinama Europos maž ųjų ir vidutini ų 
įmonių chartija. Buvo paskelbtas MV Į remiantis įstatymas. Nepaisant savo potencialo, 
Kosovo žemės ūkis nepakankamai eksploatuojamas, ir reikia spr ęsti pagrindines problemas, 
kaip antai: neišvystyta infrastrukt ūra, nuosavyb ės teisės, nepakankami kreditai, neefektyv ūs 
 
LT 27   LT kokybės kontrolės mechanizmai ir žemas išsilavinimas. Aplinkosaugos  srityje Kosovas padar ė 
pažangą derindamas savo teis ės aktus su ES acquis: jis pri ėmė teisės aktus dėl vandens ir oro 
kokybės, poįstatyminius aktus d ėl poveikio aplinkai įvertinimo. Vyriausyb ė patvirtino 
Aplinkos apsaugos strategij ą, šiuo metu kuriamas penkme čio Aplinkosaugos veiksm ų planas. 
Galima konstatuoti, kad padaryta pažanga transporto  srityje, kurioje Kosovas dalyvauja 
regioniniuose transporto proj ektuose. Prištinos oro uost ą kontroliuoja civiliai, jis buvo 
įregistruotas. Kosovas dalyvauja ple čiant Europos bendr ąją aviacinę erdvę į pietryčių Europą. 
Energijos  srityje Kosovas pasiraš ė Pietryčių Europos energijos bendrijos sutart į. 2005 m. 
birželį telekomunikacij ų ir pašto paslaug ų srityje įsigaliojo nauji pašo kodai.  
Kalbant apie teisingum ą, laisvę ir saugum ą, padėtis tebėra nepatenkinama. Buvo padaryta tam 
tikra pažanga kuriant teisin ę sistemą kovai su pinigų plovimu , nors įgyvendinimo 
mechanizmus dar reikia gerokai patobulinti. Dar reikia parengti išsami ą kovos su narkotikais 
strategiją – ir dėl prekybos narkotikais, ir d ėl didėjančio piktnaudžiavimo vietiniais 
narkotikais. Vykdomas gali ų perdavimas Kosovo policijos tarnybai. Ta čiau reikia stiprinti jos 
gebėjimus, vis ų pirma tyrim ų srityje, ir valdymo bei vadovavimo įgūdžius. Reikia didesn ės 
pažangos siekiant, kad nusikalt ėliai būtų patraukti baudžiamojon atsakomyb ėn, ir 
įgyvendinant teisin ę valstybę. Reikia sustiprinti kovą su organizuotu nusikalstamumu  ir 
finansiniais nusikaltimais ir vystyti vietinius geb ėjimus atsižvelgiant į galimą tolesnį galių 
perdavim ą vietos valdžios institucijoms.  
Turkija 
Turkijoje vyksta politiniai pertvarkymai, šalis, kaip ir anks čiau, pakankamai atitinka 
Kopenhagos politinius kriterijus . Šiuo metu įsigaliojo svarbios įstatymų reformos, kurios 
turėtų įvesti strukt ūrinius teisin ės, ypač teismų sistemos, pakeitimus. Ta čiau permain ų tempas 
sulėtėjo 2005 m., ir reformos toliau įgyvendinamos nevienodai. Nors žmogaus teisi ų 
pažeidimų mažėja, jų vis dar pasitaiko, ir b ūtina skubiai ne tik įgyvendinti jau galiojan čius 
teisės aktus, bet ir tam tikrose srityse imtis tolesni ų teisės aktų leidimo iniciatyv ų. Reikia 
toliau dėti dideles pastangas pagrindini ų laisvių ir žmogaus teisi ų srityje, ypa č žodžio laisv ės, 
moterų teisių, religijos laisv ės, profsąjungų teisių, kultūrinių teisių srityje, ir toliau stiprinti 
kovą su kankinimu ir netinkamu elgesiu. Pirmiausia Turkija tur ėtų labiau įtraukti reformos 
procesą į visų valdžios institucij ų darbą. Turkijos įsipareigojimas tolesn ėms politin ėms 
reformoms tur ėtų būti įgyvendinamas konkretesniais pasiekimais vis ų Turkijos pilie čių labui, 
neatsižvelgiant į jų kilmę. 
Kalbant apie demokratij ą ir teisin ę valstybę, buvo įgyvendintos svarbios strukt ūrinės 
reformos, vis ų pirma teism ų veiklos srityje. Įsigaliojo 2004 m. Komis ijos rekomendacijoje 
minimi šeši teis ės aktai. Ta čiau įgyvendinimas vietose yra neto lygus. Viena vertus, keli 
teismo sprendimai rodo, kad teismai vis labiau remiasi Europos Žmogaus teisi ų teismo 
praktika. Kita vertus, buvo priimta nemažai sprendim ų, visų pirma dėl nuomon ės pareiškimo 
tradiciškai jautriomis temomis, kurie baig ėsi bylų iškėlimu ir nuteisimu. Buvo t ęsiamos 
santykių tarp civili ų ir kariški ų reformos, ta čiau ginkluotosios paj ėgos tebedaro didel ę įtaką 
skelbdamos viešus pareiškimus d ėl politinių įvykių ir vyriausyb ės vykdomos politikos.  
Kalbant apie žmogaus teisi ų ir mažum ų apsaugą, padėtis yra nevienareikšm ė. Buvo priimtos 
naujos nuostatos d ėl kovos su kankinimu ir netinkamu elgesiu, papildan čios galiojan čią 
išsamią teisinę sistemą, ir tokių atvejų skaičius mažėja. Nepaisant to, pranešimai apie 
kankinim ą ir netinkam ą elgesį yra pakankamai dažni, o tokius nusikaltimus įvykdę asmenys 
yra nebaudžiami.  
 
LT 28   LT Buvo padaryta teis ės aktų leidybos pažanga pagrindini ų teisių srityje, vis ų pirma įsigaliojus 
naujam Baudžiamajam kodeksui ir Asociacij ų įstatymui, o praktiškai ir individai, ir pilietin ės 
visuomen ės organizacijos turi didesn ę laisvę nei anks čiau. Nepaisant to, asmenys 
tebepersekiojami ir nuteisiami už tai, kad taikiai pareišk ė savo nuomon ę, o kai kuri ų 
asociacijų veiklai ir toliau nustatomi apribojimai. Atsižvelgiant į tai, 301 straipsnio pagrindu 
bus atidžiai stebimi teismo procesai. 
Vis dar pasitaiko pranešim ų apie saugumo paj ėgas, naudojan čias neproporcing ą jėgą prieš 
demonstrantus. Religijos laisv ės srityje, nepaisant tam tikr ų ad hoc  priemoni ų, religinėms 
mažumoms ir bendruomen ėms stinga juridinio asmens statuso. B ūtina skubai spr ęsti jų 
problemas ir tuo ti kslu sukurti išsami ą Europos standartus atitinkan čią teisinę sistemą. 
Daugiau d ėmesio skiriama moter ų teisėms, tačiau smurtas prieš moteris teb ėra rimta 
problema.  
Nepaisant didesn ės tolerancijos kitoms kal boms, o ne vien tik turk ų, kultūrinės teisės nėra 
visiškai užtikrinamos. Dar nesuteiktas leidimas transliacijai kurd ų kalba, buvo nutraukti 
kursai kurd ų kalba, o politikai tebeteisiami už kurd ų kalbos vartojim ą tam tikromis 
aplinkybėmis. Turkija neatsisako mažum ų ir kultūrinių teisių suvaržymo. 
Nors stipr ėja pritarimas, kad b ūtina spręsti ekonominio, kult ūrinio ir socialinio pietry čių 
regiono vystymo problemas, konkre čiai pasiekta nedaug, o atsinaujinus Kurd ų darbinink ų 
partijos (PKK) smurtui, pad ėtis pablog ėjo. Šalies viduje perkeltiej i asmenys vis dar susiduria 
su daugybe sunkum ų.  
Kalbant apie regioninius klausimus, Turkijos vyriausyb ė ne vieną kartą yra pareiškusi, kad 
neatsisako įsipareigojimo visapusiškai spr ęsti Kipro problem ą pagal JT Generalinio 
sekretoriaus pateikt ą planą. Turkija pasiraš ė Papildom ą protokol ą, derinant į EB ir Turkijos 
asociacijos susitarim ą su 10 nauj ų valstybių narių stojimu birželio 29 d.  Tuo pat metu Turkija 
paskelbė vienašal ę deklaracij ą, kad šio protokolo pasirašyma s nereiškia oficialaus Kipro 
Respublikos pripažinimo. Rugs ėjo 21 d. ES pri ėmė deklaracij ą, kurioje nurodoma, kad 
Turkijos pareiškimas neturi įtakos Turkijos įsipareigojimams pagal Papildom ą protokolą. ES 
deklaracijoje pabr ėžiama, kad vis ų valstybių narių pripažinimas yra b ūtina stojimo proceso 
sąlyga. Be to, joje pabr ėžta būtinybė remti JT Generalinio sekret oriaus pastangas siekiant 
visapusiškai išspr ęsti Kipro problem ą, kadangi toks sprendimas sustiprint ų taiką, stabilum ą ir 
darnius santykius regione. Turkija neatsisako veto d ėl Kipro naryst ės tam tikrose tarptautin ėse 
organizacijose ir Wassenaar susitarimui d ėl elgesio kodekse d ėl ginklų išvežimo ir dvejopo 
naudojimo preki ų. Kaip ir anks čiau, Graikijos ir Turkijos sant ykiai vystosi teigiama linkme. 
Tačiau nepaisant 31 nuo 2002 m. surengto susitikimo, šalys dar nepasiek ė išsamaus 
susitarimo d ėl neišspręsto sienų klausimo.  
Kalbant apie ekonominius kriterijus , Turkija gali b ūti laikoma veikian čios rinkos 
ekonomikos šalimi, jeigu ji tvirtai rems paskut inius stabilizacijos ir reformos pasiekimus. 
Turkija taip pat tur ėtų sugebėti atlaikyti konkurencin į spaudim ą ir rinkos j ėgų veikimą 
Sąjungoje vidutin ės trukmės laikotarpiu, jeigu toliau tv irtai vykdys stabilizacijos politik ą ir 
imsis tolesni ų ryžtingų veiksmų siekdama įgyvendinti strukt ūrines reformas. 
Per pastaruosius metus buvo pasiekta didel ė pažanga makroekonomin ės stabilizacijos srityje. 
Dėl griežtų ir atsargi ų politikos priemoni ų buvo tęsiama mokes čių konsolidacija, pager ėjo 
skolų dinamika ir sumaž ėjo infliacija, ir stabiliai augo e konomika. Tam tikra pažanga pasiekta 
viešųjų finansų valdymo ir kontrol ės srityje, ir tod ėl padidėjo mokesčių skaidrumas. Smarkiai 
keičiamos socialin ės apsaugos ir sveikatos prieži ūros sistemos. Nuosekliai vykdomos 
 
LT 29   LT kontrolės ir reguliavimo sistemos reformos bankininkyst ės sektoriuje ir privatizavimo sferoje 
padaryta pažanga palaipsniui didina ūkio subjekt ų finansinę drausmę ir gerina Turkijos verslo 
ir investicij ų sąlygas. Padid ėjo užsienio investicij ų srautas. 
Siekiant pasinaudoti šia pažanga, b ūtina toliau stiprinti biudžeto apribojimais pagr įstą 
makroekonomin į stabilum ą. Pastaruoju metu smarkiai išaugo einamosios s ąskaitos deficitas, 
ir todėl būtina sustiprinti kontrol ę ir imtis neatid ėliotinų veiksmų. Stabilizacijos proces ą 
būtina palaikyti ir stiprinti tolesn ėmis strukt ūrinėmis reformomis, kurios skirtos vis ų pirma 
teisinei valstybei stiprinti, privatizacijai pl ėsti ir įmonėms restrukt ūrizuoti, darbo rinkos 
netolygumams koreguoti ir šeš ėlinei ekonomikai mažinti. B ūtina veiksmingiau skirstyti 
išteklius, pirmiausia reformuojant pagrindines rinkas. Reikia tes ėti įsipareigojim ą laikytis 
riboti darbo užmokes čio fondą. Reikia tęsti valstyb ės išlaidų biudžetini ų procedūrų reformą ir 
užtikrinti visišk ą reguliavimo ir teisin ės sistemų įgyvendinim ą. 
Kalbant apie Turkijos pasiekimus priimant ir įgyvendinant ES teisin ę sistemą, nuo 2004 
m. buvo padaryta tam tikra, nors ir neto lygi, pažanga. Buvo padaryta pažanga laisvo preki ų 
judėjimo srityje, vis ų pirma įgyvendinimo nuostat ų, kurias apima naujasis poži ūris, atžvilgiu, 
suteikiant Turkijai galimyb ę pranešti apie atitikties vertin imo tarnybas, ir rinkos prieži ūros 
srityje. Kitose srityse, pvz., sfer ose, kuriose galioja senasis poži ūris, ir nesuderintose sferose, 
pažangos nepasiekta. Nepais ant EB ir Turkijos muit ų sąjungos, preki ų judėjimas dar n ėra 
visiškai laisvas. 
Šiek tiek pager ėjo laisvas kapitalo jud ėjimas . Buvo panaikinti tam tikri apribojimai, ta čiau 
užsieniečiai neturi teis ės pirkti nekilnojam ąjį turtą ir vykdyti veikl ą tam tikruose ekonomikos 
sektoriuose. Buvo pasiekta tam tikra paža nga tokioje svarbioje srityje kaip pinig ų plovimas, 
tačiau dar nepasiekta visiška darna. 
Pasiekta tam tikra pažanga bendrovių teisėje, visų pirma apskaitos standart ų ir audito srityse. 
Apskritai suderintas tik šis skyrius. 
Pasistūmėjo į priekį intelektin ės nuosavyb ės teisių derinimas, ir jis spar čiai progresuoja. Buvo 
pasiekta tam tikra pažanga įgyvendinant teis ės aktus, ta čiau tai yra silpniausias sistemos 
aspektas.  
Konkurencijos politikos  srityje su įmonėmis susijusios nuosta tos (antimonopoliniai teis ės 
aktai ir susijungim ų kontrolė) yra suderintos ir konkurencijos institucij ų įgyvendinamos 
patenkinamai. Kita vertus, negalima konstatuoti, kad padaryta pažanga derinant arba įgyvendinant teis ės aktus valstyb ės pagalbos srityje. Tod ėl derinimas vis dar labai ribotas 
nepaisant konkre čių dvišalių įsipareigojim ų. Ypating ą dėmesį reikia skirti valstyb ės pagalbos 
kontrolei plieno sektoriuje. 
Padaryta tam tikra pažanga finansinių paslaugų sferoje, pirmiausia draudimo ir papildom ų 
pensijų sektoriuose. Reikia įtvirtinti padaryt ą pažangą bankininkyst ės srityje. Nepaisant to, 
bendras šios srities derinimas yra ribotas, ir reikia stiprinti administracinius geb ėjimus. 
Informacin ės visuomen ės ir žiniasklaidos  srityje galima konstatuoti, kad padaryta pažanga 
elektronini ų ryšio priemoni ų ir informacini ų technologij ų sektoriuose, kur buvo įvykdyta 
liberalizacija, ir informacin ės visuomen ės paslaug ų sferoje. Siekiant veiksmingai įgyvendinti 
teisės aktus, reik ėtų toliau plėtoti administracinius geb ėjimus. Garso ir vaizdo politikos srityje 
neseniai padaryta pažanga ir bendras derinimas yra riboti.  
 
LT 30   LT Kalbant apie žemės ūkį ir žuvininkyst ę, pažanga labai ribota. Buvo įgyvendintos kelios 
iniciatyvos kaimo pl ėtros srityje, bet jas reikia stiprinti.  Bendras derinimas ir administraciniai 
gebėjimai labai riboti. 
Maisto saugos, veterinarijos ir fitosanitarijos  politikos srityse deri nimas yra gana ribotas. 
Derinimas yra per ėjęs į aukštesn į lygį tam tikruose bendrosios maisto produkt ų politikos 
padaliniuose, ta čiau jis nėra visapusiškas, o teis ės aktai įgyvendinami sunkiai. Ne įgyvendinta 
veterinarijos politikos sistema. Ta čiau administracija prad ėjo dirbti siekdama nustatyti 
vietines problemas ir apibr ėžti, koki ų reikia administracini ų pokyčių joms išspr ęsti. 
Fitosanitarijos politikos srityje pasiekta nedaug. Reik ės iš esmės reformuoti administracines 
struktūras. 
Transporto srityje įvairių transporto r ūšių atžvilgiu padaryta p ažanga yra netolygi. Buvo 
padaryta tam tikra pažanga keli ų transporto srityje, joje derinimas yra per ėjęs į aukštesnį lygį, 
tačiau įgyvendinimas n ėra visapusiškas. Geležinkeli ų sektoriuje reikia įvykdyti dideles 
įstatymines ir institucines refo rmas. Galima konstatuoti, kad j ūrų transporto srityje padaryta 
tam tikra pažanga derinant teis ės aktus ir stiprinant administracinius geb ėjimus. Oro 
transporto atžvilgiu galima pasteb ėti tam tikr ą pažangą, nors bendras derinimas teb ėra ribotas. 
Energetikos  srityje pasiekta tam tikra pažanga, vis ų pirma tiekimo saugumo ir 
atsinaujinan čios energijos sferose. Kuriant vidaus energetikos rink ą padaryta pažanga buvo 
ribota, ta čiau jos visiškai nepadaryta nei valstyb ės pagalbos sektoriu je, nei energijos 
efektyvumo atžvilgiu. Jeigu Turkija sukurs branduolin ės energijos gamybos paj ėgumus, reikia 
stiprinti administracinius geb ėjimus siekiant užtikrinti aukšt ą branduolin ės saugos lyg į. Buvo 
padaryta tam tikra pažanga radiacin ės saugos srityje. 
Mokesčių srityje pažanga yra ribota – ir netiesiogini ų, ir tiesiogini ų mokesčių atžvilgiu. 
Apskritai Turkijos mokes čių režimas iš dalies atitinka acquis , tačiau dar reikia siekti 
visapusiško suderinimo. Šeš ėlinės ekonomikos dydis vis dar kelia susir ūpinimą. Reikia iš 
esmės reformuoti administracinius geb ėjimus. 
Padaryta tam tikra pažanga statistikos  srityje, vis ų pirma klasifikacijos ir sektori ų statistikos 
atžvilgiu. Šiuo metu suderinimas su acquis  yra ribotas, ta čiau vyksta bendradarbiavimas tarp 
Eurostato ir Valstybinio statistikos instituto. Padaryta tam tikra pažanga užimtumo ir 
socialinės politikos  srityje. Nors derinimas pakankamai pasist ūmėjęs sveikatos ir saugos 
darbe srityje, reikia dideli ų pastangų socialinio dialogo, ly čių lygybės ir vienod ų galimybi ų 
srityse. Laukia didelis darbas įgyvendinant ir stiprinant  administracinius geb ėjimus.  
Turkijos pramonės politikos  strategija iš esm ės atitinka pagrindinius ES principus. Galima 
konstatuoti, kad nuo pra ėjusios ataskaitos padaryta tam tikra pažanga, vis ų pirma MV Į 
atžvilgiu. Regioninės politikos ir strukt ūrinių priemoni ų srityje pasiekta pažanga yra netolygi. 
Teritorinio organizavimo ir programavimo srityse nuo ankstesn ės ataskaitos pažangos 
nepasiekta. Pažanga  padaryta teisin ėje sistemoje ir finansinio valdymo bei kontrol ės srityje. 
Laukia didelis darbas kuriant institucines strukt ūras. Reikia sukurti regionin ę politiką 
vykdančias administracijas – ir centriniu, ir re gioniniu lygiu – o paskui patobulinti. 
Teismų ir pagrindini ų laisvių srityse Turkija padar ė pažangą derindama teis ės aktus su ES 
standartais ir vykdoma praktika teism ų ir antikorupcijos priemoni ų atžvilgiu. Ta čiau dar reikia 
tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti teism ų savarankiškum ą ir veiksmingum ą. Korupcijos 
srityje reikia tolesni ų veiksmų siekiant padidinti atitinkam ų institucij ų kovai su korupcija 
veiksmingum ą ir informuojant visuomen ę apie korupcij ą kaip rimt ą baudžiam ąjį nusikaltim ą.  
 
LT 31   LT Turkija dar derina savo teis ės aktus su acquis  teisingumo, laisv ės ir saugumo  srityje. Apskritai 
Turkijos teis ės aktai iš dalies atitinka acquis . Pažangos dar stinga daugelyje sri čių: asmens 
duomenų apsaugos įstatymas, nacionalinio veiksm ų plano d ėl pasienio kontrol ės 
įgyvendinimas, nacionalinio veiksm ų plano d ėl migracijos ir prieglobs čio, geografini ų 
apribojim ų panaikinimas pagal Ženevos konvencij ą ir žinybų bendradarbiavimas. 
Aplinkosaugos  srityje Turkija padar ė ribotą pažangą. Acquis  perkėlimo į nacionalin ę teisę 
mastas teb ėra mažas, išskyrus atliek ų tvarkymą ir triukšm ą – šiose srityse perk ėlimas gerokai 
pažengęs į priekį. Susirūpinimą kelia tai, kad teis ės aktai įgyvendinami vangiai. Turkija turi 
imtis priemoni ų, kad aplinkosaugos politik ą įtrauktų į kitų politikos sri čių apibrėžimą ir 
įgyvendinim ą. 
Vartotojų ir sveikatos apsaugos srityse derinimo darbai vykdomi stabil iai, Buvo pasiekta 
didelė pažanga įgyvendinant su sauga nesusijusias  priemones. Su sauga susijusi ų priemoni ų 
srityje pažangos nebuvo pasiekta. Buvo pasteb ėti tam tikri poky čiai visuomen ės sveikatos 
srityje, vis ų pirma tabako kontrol ės teisės aktų atžvilgiu. Reikia stiprinti administracinius 
gebėjimus.  
Muitų sąjungos  nuostatos didele dalimi yra suderintos ir atitinka dvišalius EB ir Turkijos 
susitarimus. Ta čiau dar reikia suderinti Turkijos muitin ės kodeksą su EB muitin ės kodeksu. 
Laisvosioms zonoms taikomi ne muit ų teisės aktai, susir ūpinimą kelia menkai užtikrinamos 
intelektin ės nuosavyb ės teisės per muitin ės patikrinimus. 
Turkija iš esm ės laikosi ES išor ės santykių politikos, kaip EB ir Turkijos muit ų sąjungos 
įsipareigojimo. Vis ų pirma buvo pasirašyti laisvosio s prekybos susitarimai su tre čiosiomis 
šalimis. Turkija sugeb ėjo iš esm ės prisiderinti prie EB BLS režimo. Didel ė Turkijos teis ės 
aktų dalis yra suderinta su EB bendrosios užsienio ir saugumo politikos . Pagerėjo dvišaliai 
santykiai su kaimynin ėmis šalimis, įskaitant Graikij ą. Vis dar uždaryta siena su Arm ėnija. 
Turkija ir ES skirtingai aiškina „Berlin Plius“ su sitarimus tarp ES ir NATO, ir tai trukdo ES ir 
NATO strateginiam bendradarbiavimui krizi ų valdyme.