EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2017 06 23 COM(2017) 338 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl prekybos ir investavimo kliūčių



2016 m. sausio 1 d. – 2016 m. gruodžio 31 d.



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl prekybos ir investavimo kliūčių



2016 m. sausio 1 d. – 2016 m. gruodžio 31 d. ĮVADAS Įgyvendinant patekimo į rinką strategiją (PRS), šioje, septintojoje, prekybos ir investavimo kliūčių ataskaitoje (PIKA) nagrinėjamos prekybos ir investavimo kliūtys, apie kurias įmonės ir valstybės narės Komisijai pranešė pasinaudodamos patekimo į rinką partneryste (PRP). Jau įsitikinta, kad Komisijos, valstybių narių ir Europos įmonių partnerystė yra labai naudinga renkant informaciją apie kliūtis prekybai ir kolektyviai nustatant bendrą kliūčių šalinimo strategiją ir jos prioritetus. Remdamasi šia patirtimi ir atsižvelgdama į protekcionizmo stiprėjimą, Komisija savo komunikate „Prekyba visiems“ paskelbė apie „tvirtesnę partnerystę“, padėsiančią stiprinti dabartines bendras pastangas ir plėsti jų aprėptį, įtraukiant ne tik prekybos ir investavimo kliūčių šalinimo, bet ir laisvosios prekybos susitarimų (LPS) įgyvendinimo veiklą. Todėl šių metų PIKA daugiausia dėmesio skiriama konkrečioms kliūtims, turinčioms tiesioginį poveikį ES ekonominės veiklos vykdytojams trečiosiose šalyse. Taigi taikytas kitoks požiūris nei rengiant ankstesnę ataskaitą, t. y. užuot nagrinėjus bendras protekcionistines tendencijas, daugiausia dėmesio skirta pagrindinėms kliūtims, veikiančioms ES eksportą į 51 trečiąją šalį, kurios buvo nurodytos pasinaudojant PRP ir užregistruotos patekimo į rinką duomenų bazės (PRDB) skyriuje, skirtame kliūtims prekybai. Remiantis šia priemonių, turinčių įtakos ES įmonėms, analize, taip pat galima padaryti tam tikrų išvadų, kuriomis apskritai patvirtinama, kad ir toliau stiprėja ankstesnėse PIKA ir protekcionizmo ataskaitose apžvelgtos protekcionistinės tendencijos. Šios ataskaitos pirmajame skyriuje pateikiama skaitinė analizė, apimanti visas 372 veikiančias prekybos ir investavimo kliūtis, kurios yra užregistruotos PRDB, ir 36 naujas kliūtis, kurios buvo užregistruotos 2016 m., suskirstant pagal šalis, kliūčių rūšis ir sektorius. Antrojoje dalyje pateikiama išsamesnė naujų kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m. (2016 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.), analizė, apibūdinant konkrečias įvairiose šalyse ir sektoriuose vyraujančias tendencijas ir įvertinant prekybos srautus, kuriems galėjo būti padarytas poveikis. Trečiajame skyriuje aprašomos priemonės, kurios pagal PRS taikomos siekiant pašalinti šias kliūtis, ir apžvelgiama 20 kliūčių, kurias pavyko pašalinti 2016 m. Pateikus bendrą prekybos srautų, kuriems galėjo būti padarytas poveikis, ir pagrindinių sektorių naudos gavėjų analizę, taip pat aprašomi kai kurie didžiausi laimėjimai. I. PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪČIŲ APŽVALGA Šiame skyriuje, remiantis kliūtims prekybai skirtu PRDB skyriumi, kuriame registruojamos visos kliūtys, dėl kurių, pasitelkiant PRP, buvo imtasi veiksmų, pateikiama faktinė ir skaitinė kliūčių prekybai trečiosiose šalyse ir susijusių tendencijų analizė. Svarbu pažymėti, kad patekimo į rinką duomenų bazėje (ir šioje ataskaitoje) apžvelgiamos ne visos kliūtys prekybai, su kuriomis susiduria ES ekonominės veiklos vykdytojai. Įmonės gali nuspręsti patekimo į rinką partnerystės priemonėmis nepranešti apie kai kurias kliūtis, nes tikisi šias kliūtis pašalinti pačios arba išvengti jų poveikio, arba gali būti, kad tai kliūčiai PRP neteikia pirmenybės. Be to, kai kurios įmonės gali ir nežinoti apie galimybę kliūtis įveikti pasitelkiant PRP. Nors, remiantis PRDB ir šia ataskaita, negalima iš anksto susidaryti nuomonės dėl užregistruotų priemonių (ne)teisėtumo, visos šios kliūtys buvo nurodytos kaip keliančios problemų ES įmonėms ir PRP joms suteikė pirmenybę tolesnių veiksmų požiūriu, nes tos kliūtys gali būti diskriminacinės, neproporcingos arba riboti prekybą. A. BENDRA PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪČIŲ APŽVALGA

Kai buvo rengiama šį ataskaita, patekimo į rinką duomenų bazėje iš viso buvo užregistruotos 372 veikiančios prekybos ir investavimo kliūtys. Iš šio skaičiaus matyti, kad PRP, kaip forumui, gerai sekasi nustatyti kliūtis prekybai, tačiau šis skaičius taip pat rodo, kad tebėra daug priemonių, kuriomis varžomos ES eksportuotojų ir investuotojų galimybės. Pateikimo į rinką duomenų bazėje kliūtis prekybai galima suskirstyti pagal trečiąsias šalis, priemonių rūšis ir sektorius. Ši ataskaita parengta atsižvelgiant į šį skirstymą. 1. Visų kliūčių pasiskirstymas pagal trečiąsias šalis 1 pav. grafiškai pavaizduotas geografinis šių priemonių pasiskirstymas. Nepaisant to, kad 2016 m. rugsėjo 4–5 d. Hangdžou vykusiame G 20 aukščiausiojo lygio susitikime G 20 šalių vadovai dar kartą įsipareigojo atsisakyti protekcionizmo, visos dešimt šalių, kuriose vis dar sudaroma daugiausia kliūčių prekybai, priklauso G 20 šalių grupei. Daugiausia kliūčių nustatyta Rusijoje – užregistruotos 33 priemonės. 16 iš jų buvo tiesiogiai pasienyje taikomos priemonės, 14 – užsienio šalims taikomos priemonės, o 3 priemonės buvo prekybą iškraipančios subsidijos. Antroje vietoje pagal veikiančių kliūčių skaičių buvo Brazilija, Kinija ir Indija – kiekvienoje iš šių šalių šiuo metu taikoma po 23 priemones. Daugiausia tai buvo užsienio šalims taikomos priemonės (Brazilijoje – 14, Kinijoje ir Indijoje – po 12), taip pat tiesiogiai pasienyje taikomos priemonės (Brazilijoje – 9, Kinijoje – 10, Indijoje – 11). Be to, patekimo į rinką duomenų bazėje užregistruota subsidijos tipo priemonė, kurią taiko Kinija. Kitos trečiosios šalys, kuriose užregistruota 10 arba daugiau prekybos ir investavimo kliūčių: Indonezija (17), Pietų Korėja (17), Argentina (16), JAV (16), Turkija (15), Australija (13), Tailandas (11), Vietnamas (11), Čilė (10) ir Meksika (10). 1 pav. Geografinis prekybos ir investavimo kliūčių pasiskirstymas patekimo į rinką duomenų bazėje (* – G 20 šalys) 2. Visų kliūčių pasiskirstymas pagal priemonės rūšis Be to, patekimo į rinką duomenų bazėje kliūtis galima suskirstyti pagal jų rūšis. Tai pavaizduota 2 pav. 2 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių pasiskirstymas patekimo į rinką duomenų bazėje pagal rūšis Iš šios diagramos matyti, kad labiau įprastų pasienyje taikomų priemonių srityje ir užsienio šalims taikomų priemonių srityje kliūčių sudaryta vienodai (po 183). Pasienyje taikomos priemonės – tai apribojimai, darantys tiesioginį poveikį importui ir eksportui, paprastai nustatomi padidinant tarifus, apribojant kiekį, taikant sanitarijos ir fitosanitarijos priemones, importo licencijų išdavimą arba visiškai uždraudžiant prekybą. Daugiausia tokių kliūčių taiko Rusija (16), Indija (11), Argentina (11), Kinija (10) ir Turkija (10). Patekimo į rinką duomenų bazėje užregistruota taip pat daug užsienio šalims taikomų priemonių. Prie šių kliūčių priskiriami apribojimai, susiję su paslaugomis, investavimu, viešaisiais pirkimais, intelektinės nuosavybės teisėmis arba nepagrįstomis techninėmis kliūtimis prekybai. Nustatyta, kad daugiausia tokių priemonių taiko Rusija, Brazilija (po 14), Kinija (12) ir Indija (12). Trečioji pagrindinė užregistruotų kliūčių kategorija yra prekybą iškraipančios subsidijos. Nors subsidijų problema dažniau sprendžiama atliekant antisubsidijų tyrimus, valstybės narės ir įmonės taip pat nusprendė pasinaudodamos PRP pranešti apie kelias (šešias) subsidijavimo schemas, taip atkreipdamos dėmesį į tai, kad daugėja su šia nesąžininga praktika susijusių sunkumų. Rusija teikia pusę (tris) užregistruotų labai iškraipančių prekybą subsidijų, po jos rikiuojasi Kinija, Pietų Korėja ir JAV (po vieną subsidiją). B. PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS, APIE KURIAS PRANEŠTA 2016 M. Atsižvelgiant į tai, kad PIKA rengiama kasmet, ji suteikia tinkamą galimybę kasmet išsiaiškinti naujas kliūtis ir kliūčių šalinimo praktiką, taikomą pasitelkiant PRP. Remiantis PRDB duomenimis, 2016 m. 21 trečiojoje šalyje buvo užregistruotos 36 naujos kliūtys. Taigi 2016 m. naujų kliūčių skaičius beveik atitiko 2015 m. nustatytą naujų kliūčių skaičių (39). 1. Kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas pagal trečiąsias šalis 3 pav. pavaizduotas geografinis šių naujų kliūčių pasiskirstymas.

3 pav. Geografinis prekybos ir investavimo kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas (* – G 20 šalys) Remiantis 2016 m. pranešimais apie naujas kliūtis prekybos ir investavimo santykiams, daugiausia tokių kliūčių atsirado Rusijoje (šešios) ir Indijoje (penkios); šiais pranešimais patvirtinamos protekcionistinės tendencijos, nustatytos praėjusių metų PIKA. Be to, tris naujas kliūtis nustatė Šveicarija, taip pat pranešta, kad po dvi naujas kliūtis nustatė Alžyras, Egiptas, Kinija ir Turkija. Likusias užregistruotas 14 naujų kliūčių nustatė kitos atskiros trečiosios šalys. 2. Kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas pagal priemonių rūšis 4 pav. apžvelgtos trys pagrindinės priemonių, apie kurias pranešta 2016 m., rūšys. 4 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas pagal rūšis Daugelis kliūčių, kurios buvo užregistruotos 2016 m., yra užsienio šalims taikomos priemonės (20), taigi vidaus priemonių, kurios daro poveikį ES eksportui ar investicijoms ir kurias dažnai yra sunkiau pastebėti ir įveikti, taikoma daugiau. Daugelis užregistruotų apribojimų buvo nustatyti prekybos prekėmis srityje, įskaitant nepagrįstas reguliavimo kliūtis, vidaus mokestines priemones ir intelektinės nuosavybės teises (17 apribojimų). Be to, užregistruota keletas naujų priemonių, susijusių su prekyba paslaugomis (dvi priemonės) ir investicijomis (viena priemonė). Nors 2016 m. nustatytų naujų užsienio šalims taikomų priemonių skaičius viršijo įprastų kliūčių prekybai, su kuriomis ES eksportuotojai susiduria muitinėje, skaičių, naujų pasienyje taikomų priemonių taip pat tebėra daug (13 priemonių). Daugeliu šių apribojimų buvo trukdoma importuoti į trečiąsias šalis, taikant didesnius tarifus, kvotas, draudimus arba apsunkinančias licencijų išdavimo schemas (aštuoni apribojimai). Be to, atsirado gana daug naujų apribojimų, susijusių su sanitarijos ir fitosanitarijos priemonėmis (keturi apribojimai). 2016 m. užregistruota mažiau naujų eksporto apribojimų, kuriuos nustatė ES prekybos partneriai (vienas apribojimas). Tarp kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., taip pat buvo naujų subsidijų priemonių (trys), kurios buvo taikomos kaip bendros subsidijavimo schemos (dvi) arba buvo konkrečiai susietos su eksporto veiklos rezultatais (viena). 3. Kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas pagal sektorius Iš 5 pav. matyti, kad 2016 m. užregistruotos naujos priemonės darė poveikį trylikai įvairių ekonominės veiklos sektorių. 5 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių, apie kurias pranešta 2016 m., pasiskirstymas pagal sektorius Daugiausia naujų kliūčių, apie kurias pranešta, užregistruota vyno ir stipriųjų gėrimų sektoriuje (septynios) ir žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje (šešios). Automobilių, vaistų, paslaugų, medicinos priemonių, žaislų sektoriuose, taip pat geležies, plieno ir spalvotųjų metalų sektoriuje užregistruota po dvi naujas kliūtis. Be to, pranešta apie pavienes kliūtis, taikomas statybos, baldų, IRT, laivų statybos ir tekstilės gaminių sektoriuose (po vieną kiekviename iš šių sektorių). Taip pat užregistruotos šešios horizontaliosios kliūtys, darančios poveikį iš karto keliems sektoriams. II. PAGRINDINĖS PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS, APIE KURIAS PRANEŠTA 2016 M. Šiame skyriuje pateikiama gilesnė septynių prekybos partnerių, kuriose 2016 m. užregistruota daug naujų kliūčių, – Alžyro, Egipto, Indijos, Kinijos, Rusijos, Šveicarijos ir Turkijos – nustatytų naujų kliūčių analizė. Čia taip pat pateikiami apytiksliai prekybos srautų, kuriems galėjo būti padarytas poveikis, įverčiai. A. KOKYBINĖ NAUJŲ KLIŪČIŲ ANALIZĖ 1. Rusija

Gilią vidaus ekonomikos krizę išgyvenanti Rusija, siekdama apsaugoti savo vietos pramonę, 2016 m. ir toliau taikė prekybos kliūtis, taip patvirtindama ankstesnėse ataskaitose apžvelgtas tendencijas. 2016 m. Rusijoje užregistruota daugiausia naujų kliūčių (šešios), dėl jų bendras šioje šalyje taikomų kliūčių skaičius išaugo iki 33; Rusija taip pat užima pirmą vietą pagal bendrą užregistruotų kliūčių skaičių. Viena pagrindinių Rusijoje sudarytų kliūčių, apie kurias pranešta, buvo prekybą iškraipančios subsidijos; 2016 m. užregistruotos dvi naujos tokio pobūdžio priemonės. Viena iš naujų subsidijų priemonių, gerokai sumažėjus vietos paklausai, buvo siekiama padidinti automobilių ir žemės ūkio technikos pramonės sektoriuose veikiančių Rusijos gamyklų produkciją. Dėl to vyriausybė paskelbė du nutarimus, kuriais iš federalinio biudžeto šiuose sektoriuose veiklą vykdančioms Rusijos įmonėms skirtos eksporto subsidijos. Be to, vyriausybė nustatė specialius užsienio įmonių dalyvavimo investicijų projektuose, kuriuos vykdo valstybės valdomos įmonės arba valstybės subsidijuojamos privačios įmonės, apribojimus. Taikydama šią priemonę Rusija taip pat nustatė 15 proc. kainos lengvatą Rusijos įmonėms, dalyvaujančioms valstybės valdomų įmonių rengiamuose konkursuose. Be to, cemento ir vaistų sektoriuose Rusija nustatė dvi naujas su sertifikavimu susijusias kliūtis, kuriomis siekta apsaugoti vietos gamybą ir paskatinti tolesnį gamybos lokalizavimą. Cemento sektoriuje ji nustatė privalomus sertifikavimo reikalavimus ir neišdavė sertifikatų importuojančioms įmonėms (išskyrus baltąjį cementą importuojančias įmones); dėl to nuo 2016 m. kovo mėn. nutrūko ES cemento eksportas į Rusiją. Be to, Rusija nustatė gerosios gamybos praktikos sertifikavimo reikalavimus, taikomus prekybai ir vaistų rinkodaros leidimų atnaujinimui, tačiau Rusijoje neužtikrino pakankamo pajėgumo taikyti šias procedūras – dėl to ES vaistų pramonė susidūrė su didelio vėlavimo problema. Rusija (kartu su Kazachstanu) taip pat pranešė apie Eurazijos ekonominės sąjungos žaislų saugos taisyklių pakeitimo projektą, pagal kurį ketinama nustatyti psichologinės ir mokymo saugos reikalavimus, nors tai yra precedento tarptautinėje teisėje neturinti praktika, kuri, panašu, niekaip nėra susijusi su tikraisiais žaislų saugos tikslais. Galiausiai reikia pasakyti, kad Rusija įgyvendino labai reikšmingą pasienyje taikomą priemonę – tranzito draudimą, kuriuo vežėjams, nepaisant jų kilmės (t. y. ir ES vežėjams), uždraudė per Rusiją keliais ir geležinkeliais gabenti prekes iš Ukrainos teritorijos į Kazachstano ir Kirgizijos teritorijas. Dėl šio apribojimo gerokai padidėjo kai kurių ES eksportuotojų transporto išlaidos. Svarbu pažymėti, kad Rusija taip pat išplėtė jau ilgą laiką užsienio įmonėms taikomus apribojimus, uždraudusi dalyvauti dar dviejuose (maisto produktų ir radioelektronikos gaminių) sektoriuose vykdomuose viešuosiuose pirkimuose. Šioje ataskaitoje šios problemos laikomos ne naujomis kliūtimis, o naujais ilgalaikių apribojimų, susijusių su viešaisiais pirkimais ir jau anksčiau taikytų labai įvairioms prekėms (tekstilės gaminiams, medicinos priemonėms, importuojamoms transporto priemonėms, importuojamiems lengvosios pramonės gaminiams, mašinoms ir įrenginiams, vaistams, programinei įrangai), aspektais. Visas naujas ir esamas kliūtis, kurias nustatė Rusija, Komisija kvietė aptarti visuose esamuose forumuose, įskaitant per 2016 m. PPO surengtą prekybos su Rusija politikos peržiūrą, atitinkamuose PPO komitetuose, taip pat per dvišalius susitikimus ir raštais. Tais atvejais, kai Rusijos politika pažeidė Rusijos įsipareigojimus PPO, ES taip pat pasitelkė PPO ginčų sprendimo sistemą. 2016 m. PPO kolegijos priėmė ES palankų sprendimą dėl ES eksportuojamų kiaulienos produktų (2017 m. vasario 23 d. patvirtinta Nuolatinio apeliacinio komiteto) ir dėl Rusijos pernelyg didelių tarifų tam tikriems žemės ūkio ir gamybos produktams (rengiant šią ataskaitą, dar nebuvo pasibaigęs pagrįstas laikotarpis, kuriuo Rusija turėjo užtikrinti PPO sprendimo laikymąsi). 2. Indija 2016 m. Indija pradėjo taikyti penkias naujas kliūtis, taip bendrą kliūčių skaičių padidindama iki 23 ir patvirtindama praėjusių metų PIKA nustatytas protekcionistines tendencijas. Daugelis šių naujų apribojimų, kurie buvo pradėti taikyti, buvo užsienio šalims taikomos priemonės (keturios), skirtos labai įvairiems sektoriams, pvz., plieno, medicinos priemonių, tekstilės gaminių, vyno ir stipriųjų gėrimų. Plieno sektoriuje Indija nustatė minimalių importo kainų nustatymo sistemą, kuri 2016 m. vasario mėn. pradėta taikyti 173 plieno gaminiams. Paskutinį kartą ši priemonė dviem mėnesiams pratęsta 2016 m. gruodžio mėn., įtraukiant dar 19 plieno gaminių. Be to, 2016 m. birželio mėn. buvo išplėstas 2012 m. įsaku dėl kokybės kontrolės nustatytas 35 plieno gaminių, kuriems taikoma Indijos standartų biuro valdoma privalomojo sertifikavimo sistema, sąrašas, jį papildant trimis nerūdijančiojo plieno gaminiais. Medicinos priemonės Indijoje vis dar reguliuojamos kaip vaistai, taikant Indijos vaistų ir kosmetikos gaminių įstatyme ir taisyklėse nustatytas sąlygas, todėl taip nepagrįstai nustatomi griežtesni reikalavimai. Dėl to draudžiamas atnaujintų medicinos priemonių (t. y. gaminių, kurie buvo visiškai perdirbti, todėl negali būti laikomi naudota įranga) eksportas ir taip ribojamos ES gamintojų eksporto galimybės. Tekstilės gaminių sektoriuje du kartus (nuo 30 proc. iki 60 proc.) padidinti papildomi muitai, taikomi didžiausiai leidžiamai tam tikrų gaminių mažmeninei kainai. Dėl šio padidinimo, taip pat dėl susijusių iškrovimo mokesčių, tapo sunkiau prekiauti ES kilmės apranga. Be to, verslo galimybėms Indijos vyno ir stipriųjų gėrimų sektoriuje poveikį darė nepagrįsti reguliavimo skirtumai, palyginti su tarptautiniais standartais dėl ženklinimo reikalavimų, ir vidaus mokestinės priemonės. Nors 2016 m. pranešta apie iš dalies pagerėjusias telekomunikacijų įrangos eksporto sąlygas, vis dar keliami kiti apsunkinantys reikalavimai, pvz., įpareigojimas reeksportuoti naudotus elektros ir elektronikos agregatus, kai jie remontuojami, bandomi, atliekami su jais susiję mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros arba projektavimo darbai. Dėl to gaištama importuojant, trukdoma remontuoti telekomunikacijų tinklus ir įgyvendinti galimus bendradarbiavimo mokslinių tyrimų srityje projektus. Nors dėl skirtingų užmojų ir lūkesčių 2013 m. vasarą faktiškai nutrūko derybos dėl plačios apimties LPS su Indija, Komisija Indijos valdžios institucijas reguliariai kviečia svarstyti šiuos klausimus visuose esamuose daugiašaliuose ir dvišaliuose forumuose, pvz., PPO Techninių kliūčių prekybai (angl. TBT) komitete arba ES ir Indijos darbo grupėse ir pakomitetyje prekybos klausimams. 3. Šveicarija 2016 m. patekimo į rinką partnerystės priemonėmis pranešta apie tris naujas Šveicarijoje taikomas kliūtis; dabar šioje šalyje iš viso užregistruotos septynios kliūtys. Du iš šių naujų apribojimų yra susiję su paslaugų sektoriais: iki šiol ES įmonės, teikiančios paslaugas, pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėtojomis Šveicarijoje turėjo registruotis tik tuo atveju, jei jų metinė apyvarta Šveicarijoje siekė tam tikrą ribinę vertę. Pagal 2016 m. pasiūlytą naują teisės aktą būtų atsižvelgiama ne į apyvartą Šveicarijoje, o į apyvartą visame pasaulyje. Dėl to daugelis ES įmonių, kurios Šveicarijoje teikia tarpvalstybines paslaugas, turėtų registruotis PVM mokėtojomis ir mokėti PVM. Be to, įmonės, kurios yra įsisteigusios ES, Šveicarijoje turėtų turėti atstovą mokesčiams, dėl to būtų patirta papildomų išlaidų. Taip pat bus pakeistos taisyklės, taikomos mažavertėms siuntoms, kurios nėra apmokestinamos PVM, dėl to mažavertis importas taps ne toks patrauklus (pirmiausia tai pasakytina apie e. prekybą). Be to, Tičino kantone nustačius naują amatininkų registravimosi reikalavimą, kai kurie amatininkai (pvz., dailidės, dažytojai, sodininkai) privalo registruotis pagal profesinius (pvz., diplomas, minimali praktinė patirtis) ir asmeninius (pvz., neteistumas) reikalavimus. Tai, kad laikomasi šių reikalavimų, privalo įrodyti pareiškėjas; jei tai užsienietis, jis privalo pateikti kompetentingų institucijų patvirtintus dokumentus. Taip ribojamos Europos specialistų galimybės teikti tokias paslaugas. Be to, Šveicarija įgyvendino pasienyje taikomą priemonę – perklasifikavo mėsai su prieskoniais taikomus tarifus ir juos gerokai padidino. Nors taip pat buvo priimtas sprendimas sumažinti tarifą mėsai su prieskoniais, „importuojamai vytintos mėsos gamybai“, pareikalavus importuotojai turės įrodyti, kad mėsa buvo importuota būtent tokiu tikslu. Dėl to daliai ES eksporto ir toliau bus taikomi didesni muitai.

ES pakvietė Šveicariją aptarti šias kliūtis vietos lygmeniu, dalyvaujant ekspertams ir pateikimo į rinką grupei, taip pat oficialiau, per atitinkamus bendrų komitetų posėdžius muitų, laisvo asmenų judėjimo ir žemės ūkio klausimais. 4. Kinija Kaip pažymėta ankstesnėse PIKA ir kaip aiškiai matyti iš PRDB, Kinija tebėra viena iš labiausiai prekybą ribojančių ES partnerių. ES įmonės Kinijoje susiduria su daugybe jau ilgą laiką taikomų kliūčių, įskaitant bendrosioms įmonėms keliamus reikalavimus, pateikimo į rinką apribojimus, technologijų perdavimo prievoles ir nepagrįstus techninius reglamentus. Kinijos produkcija taip pat tebėra svarbus esamo ir didėjančio perteklinio pajėgumo plieno sektoriuje, taip pat kituose sektoriuose, įskaitant ne tik tradicinius energijai imlius sektorius, bet ir aukštųjų technologijų pramonės sektorius, veiksnys. Kinijos perteklinis pajėgumas kartais viršija visos ES gamybos apimtį arba visos ES rinkos dydį. Dėl to kyla dempingo nesąžiningomis kainomis ir dėl to labai didelių ES rinkos trikdymų rizika. Dėl 2016 m. pažymėtina, kad patekimo į rinką partnerystės priemonėmis buvo pranešta apie dvi naujas kliūtis (abi – užsienio šalims taikomos reguliavimo priemonės), nustatytas atitinkamai baldų ir medicinos priemonių sektoriuose. Baldų sektoriuje nustatytos tarptautinių standartų neatitinkančios tam tikrų lakiųjų organinių junginių lygio ribos, dėl kurių kyla didelis pavojus, kad ES įmonės negalės parduoti savo gaminių Kinijoje. Komisija pakvietė aptarti šias priemones, reaguodama į susijusius pranešimus dėl techninių kliūčių prekybai, taip pat kelis kartus tai padarė per PPO techninių prekybos kliūčių komiteto bei dvišalius ES ir Kinijos komiteto posėdžius. Medicinos priemonių sektoriuje 2016 m. Kinija atnaujino savo teisės aktų reikalavimus, paskelbusi antrąjį sąrašą, į kurį įtraukta 350 priemonių, kurioms netaikomas reikalavimas atlikti klinikinius tyrimus. Tačiau, norint Kinijoje užregistruoti pačias naujoviškiausias priemones, ir toliau būtina Kinijoje atlikti klinikinius tyrimus. Komisija per ES ir Kinijos medicinos priemonių ekspertų apskritojo stalo diskusijas, ES ir Kinijos kasmetinius dialogus reglamentavimo klausimais ir patekimo į rinką posėdžius, taip pat per ES ir Kinijos maisto produktų ir vaistų administravimo aukšto lygio susitikimus nuolat prašo, kad Kinija savo medicinos priemonių reglamentavimo sistemą suderintų su tarptautiniais standartais ir praktika. Žinoma, ES, šalindama 2016 m. užregistruotas naujas kliūtis, taip pat imasi visų būtinų veiksmų, kuriais būtų galima padėti pašalinti minėtąsias patekimo į rinką duomenų bazėje užregistruotas 23 kliūtis. Tačiau tebėra didelė tikimybė, kad ateityje atsiras naujų kliūčių. Pavyzdžiui, Kinija šiuo metu nustato horizontaliąsias saugos taisykles, turėsiančias didelį ekonominį poveikį keliems sektoriams. Be to, Kinija neseniai pranešė priimsianti naujus teisės aktus ES ekonominės veiklos vykdytojams svarbiose srityse, pvz., naujų rūšių energiją naudojančių automobilių srityje. Kinija taip pat nurodė ketinanti nustatyti nepagrįstus maisto produktų sertifikavimo reikalavimus, kurie darys poveikį labai daug produktų, įskaitant (alkoholinius ir nealkoholinius) gėrimus, konditerijos gaminius, šokoladus, sausainius, uogienes, kompotus ir kitus vaisių pusgaminius, maltus produktus ir grūdus, pusryčiams skirtus javų produktus, taip pat sausus produktus, pvz., įvairius makaronų gaminius. Šios priemonės, jei bus patvirtintos, bus aprašytos kitoje PIKA. 5. Alžyras Ankstesnių metų ataskaitose Alžyras nebuvo dėmesio centre, tačiau 2016 m. ši šalis, atsižvelgdama į blogėjantį einamosios sąskaitos ir prekybos balansą ir siekdama padidinti vietos pramonės gamybos apimtį, nustatė dvi svarbias kliūtis, keliuose sektoriuose turėjusias plataus masto poveikio ES eksportuotojams. 2015 m. priėmus teisės aktą, kuriuo suteikta galimybė taikyti plačius kiekybinius apribojimus, 2016 m. keturių kategorijų produktams (transporto priemonėms, cementui, armatūrai ir plieniniams vielos strypams) buvo pradėta taikyti importo licencijavimo schema. Dėl to 2016 m. labai nukentėjo ES eksportuotojai. Pavyzdžiui, 2016 m. ES eksportuojamiems automobiliams buvo išduota tik 57 000 licencijų – gerokai mažiau, palyginti su ankstesnių metų ES eksportu į šią rinką (pvz., 2012 m. eksportuota apie 245 000 transporto priemonių). Ši priemonė turėjo didelį neigiamą poveikį armatūrų, cemento ir plieninių vielos strypų produktams. Be to, Alžyras ir toliau taikė pramonės lokalizavimo politiką, kuri buvo pradėta įgyvendinti pagal 2015 m. finansų įstatymą, – priėmė nutarimą dėl horizontaliojo vartojimo kredito, skirto Alžyre pagamintiems arba surinktiems produktams įsigyti, teikimo nuo 2016 m. ES pakvietė Alžyrą aptarti šiuos klausimus remiantis ES ir Alžyro asociacijos susitarimu, tačiau kol kas Alžyras ir toliau vengia keisti savo politiką, kuria ribojama prekyba. Tai viena iš priežasčių, dėl kurių padaryta menka pažanga derantis dėl stojimo į PPO. 6. Egiptas Nors ankstesnėse ataskaitose Egiptui nebuvo skiriama daug dėmesio, reikia pasakyti, kad šioje šalyje keliama vis daugiau kliūčių prekybai. Visai neseniai pagal horizontaliąją priemonę, apimančią 25 prekių kategorijas, pradedant žemės ūkio produktais, dviračiais, kosmetikos gaminiais ir drabužiais ir baigiant keraminėmis plytelėmis ir baldais, Egipto vyriausybė pradėjo taikyti reikalavimą dėl privalomo įmonių, kurios savo gaminius nori eksportuoti į Egiptą, registravimosi. Be registracijai reikalingų dokumentų, atitinkamame nutarime reikalaujama pateikti sertifikatą, kad gamintojas ir (arba) prekių ženklo savininkas taiko kokybės kontrolės sistemą. Visi dokumentai, kuriuos reikia pateikti, turi būti patvirtinti prekybos ir pramonės rūmų, tada – Egipto ambasados ir išversti akredituoto vertimo centro. Dėl šios priemonės kyla susirūpinimas, ar ji suderinama su PPO ir ES ir Egipto asociacijos susitarimu, o įmonės susiduria su įvairiais praktiniais sunkumais (pvz., nepakankamai aiškus registravimosi procesas, netaikoma skundų teikimo procedūra, procesas labai ilgai trunka). ES savo susirūpinimą išreiškė visuose esamuose forumuose, įskaitant PPO techninių prekybos kliūčių komitetą, pagal dvišalę sistemą, nustatytą ES ir Egipto asociacijos susitarimu, pasitelkdama Sąjungos delegaciją Kaire, taip pat aukštu politiniu lygmeniu parengtu raštu. Be to, Egiptas rengia automobilių sektoriui skirtą mokesčių paskatų schemą, kuria siekiama dirbtinio lokalizavimo. Pagal šią schemą įmonėms, kurios užtikrins, kad būtų naudojama tam tikra reikalaujama vietoje pagamintų komponentų procentinė dalis, kad vietoje būtų pagaminamas tam tikras gaminių kiekis, ir (arba) pasieks tam tikrą eksporto iš Egipto apimtį, bus taikoma mokesčio atskaita. 7. Turkija Pastaraisiais metais Turkija ir toliau taikė keletą kliūčių prekybai, prieštaraujančių jos įsipareigojimams, nustatytiems steigiant ES ir Turkijos muitų sąjungą, pvz., taikė apsunkinančias muitinės procedūras arba papildomus muitus. 2016 m. Turkija pradėjo taikyti dar dvi prekybą ribojančias priemones, dėl to bendras kliūčių prekybai, apie kurias pranešta, skaičius padidėjo iki 15. Viena iš šių naujų kliūčių yra ta, kad labai įvairiems gaminiams (įskaitant mašinas, elektros variklius ir siurblius) Turkija taiko perteklinius sertifikavimo reikalavimus, nors nėra pasitaikę jokių šių gaminių gedimų arba defektų. Dėl to labai daug ES įmonių, eksportuodamos į Turkiją, susiduria su sunkumais atlikdamos muitinės procedūras. Kita svarbi nauja kliūtis prekybai yra ta, kad vaistų sektoriuje Turkijos valdžios institucijos, siekdamos paskatinti Turkijos vidaus gamybą, įgyvendina dirbtinio lokalizavimo priemones. Turkijos Sveikatos apsaugos ministerija pareikalavo, kad užsienio gamintojai, gaminantys tam tikrus vaistus, juos gamintų vietoje. Jei užsienio gamintojai neįsipareigos užtikrinti pakankamo lokalizavimo, atitinkami produktai bus pašalinti iš produktų, kurie gali būti kompensuojami pagal Turkijos sveikatos draudimo sistemą, sąrašo. Tai reiškia, kad tie produktai iš esmės bus pašalinti iš Turkijos rinkos. Šia priemone diskriminuojamas importas, ji turės didelį poveikį ES vaistų pramonės gebėjimui eksportuoti į Turkiją ir joje vykdyti veiklą, dėl to kils pavojus, kad bus prarasta didelė rinkos dalis.

Savo susirūpinimą dėl abiejų naujų priemonių ES išreiškė dvišaliuose susitikimuose su Turkijos Ūkio ministerija, Sveikatos apsaugos ministerija ir Vaistų ir medicinos priemonių agentūra. Komisija, siekdama sulaikyti nuo tolesnio protekcionistinių priemonių eskalavimo, gerinti Europos įmonių galimybes patekti į rinką ir apskritai prekybos sąlygas, ir toliau dės pastangas, kad būtų pašalintos šios ir kitos kliūtys prekybai. Tai, kaip Turkija įgyvendina savo esamus įsipareigojimus, nustatytus steigiant ES ir Turkijos muitų sąjungą, bus aptarta per numatomas derybas dėl muitų sąjungos modernizavimo ir tolesnio jos veikimo srities plėtimo. B. PREKYBOS SRAUTAI, KURIUOS GALĖJO PAVEIKTI 2016 M. UŽREGISTRUOTOS KLIŪTYS Konkrečių kliūčių patekti į rinką ekonominio poveikio vertinimas vis dar yra sunkus uždavinys, reikalaujantis glaudaus verslo bendruomenės, valstybių narių ir Komisijos tarpusavio bendradarbiavimo. Vienas iš veiksnių, pagal kuriuos, pasitelkiant PRP, nustatomi kliūčių prekybai šalinimo prioritetai, yra numatomas naujos priemonės, apie kurią pranešta, poveikis. Nors ateityje Komisija ketina daugiau dėmesio skirti tokios informacijos rinkimui pasitelkiant PRP, turimi ekonominiai duomenys, susiję su užregistruotomis kliūtimis, tebėra neišsamūs. Todėl šiame skirsnyje analizuojami prekybos srautai, kuriuos galėjo paveikti naujos kliūtys prekybai prekėmis. Ši analizė atlikta remiantis dvišaliais ES eksporto rodikliais (jei trečiosiose šalyse taikomi eksporto apribojimai – ir importo rodikliais) pagal atitinkamus Suderintos sistemos (SS) tarifinius kodus. Kadangi dėl 2016 m. atsiradusių naujų kliūčių neigiamas poveikis eksportui galėjo būti padarytas dar tais pat metais, atliekant analizę remtasi vidutiniais prekybos srautais ištisiniu trejų metų laikotarpiu, apimančiu 2013–2015 m. Nors buvo neįmanoma įvertinti tikslaus kliūčių prekybai poveikio šiems prekybos srautams, galima bent jau susidaryti apytikrį vaizdą, kokia yra susijusio eksporto, kurį galėjo paveikti kliūtys prekybai, svarba. Šis metodas taikytas 32-iem iš 36-ių naujų kliūčių, kurios buvo užregistruotos 2016 m., išskyrus dvi priemones, susijusias su paslaugoms, ir vieną priemonę, susijusią su investavimu (apie jas prekybos srauto duomenų neturima), taip pat vieną svarbią horizontaliąją priemonę, dėl kurios nebuvo galima nustatyti, kokiems konkretiems sektoriams buvo padarytas poveikis. Remiantis skaičiavimo rezultatais, 2016 m. užregistruotų naujų kliūčių prekybai poveikis ES eksportui galėjo siekti iki 27,17 mlrd. EUR. Šis skaičius viršija visą ES eksportą į tokias prekybos partneres, kaip Pietų Afrika, Alžyras ar Ukraina, ir sudaro 1,6 proc. viso ES pasaulinio eksporto tais pat metais. Apskaičiuota, kad apskritai didžiausią įtaką ES eksportui galėjo turėti Rusijos taikomos priemonės – poveikis prekybos srautams galėjo siekti iki 12,26 mlrd. EUR. Kitos šalys pagal poveikį, kurį galėjo padaryti jų nustatytos kliūtys, rikiuojasi taip: Alžyras (3,75 mlrd. EUR), Kinija (3,7 mlrd. EUR), Turkija (2,69 mlrd. EUR), Indija (2,2 mlrd. EUR) ir Egiptas (1,72 mlrd. EUR). Be to, atlikus šią analizę, nustatyta, kad naujos priemonės, kurias nustatė Rusija, pirmiausia buvo nukreiptos į sektorius, kuriuose ES eksportas į Rusiją paprastai būdavo didelis. Pavyzdžiui, prieš nustatant nepagrįstus vaistų sertifikavimo reikalavimus, ES vaistų eksportas į Rusiją sudarė 6,1 mlrd. EUR per metus, o ES automobilių ir žemės ūkio technikos eksportas į Rusiją, kuriam gali turėti įtakos šiuose sektoriuose teikiamų subsidijų poveikis atitinkamiems prekybos srautams, – 5,85 mlrd. EUR per metus. Alžyro sprendimas nustatyti naujus kiekybinius apribojimus ir motorinėms transporto priemonėms, cementui, plienui ir plieniniams vielos strypams taikyti importo licencijavimo schemą taip pat galėjo turėti didelį poveikį ES eksportuotojams; ankstesnėse ataskaitose nurodyta, kad eksportas šiuose sektoriuose sudarė 3,75 mlrd. EUR. Kitos kliūtys, dėl kurių gali būti padarytas poveikis gana dideliems prekybos srautams, yra Kinijos nustatyti įpareigojimai atlikti europietiškų medicinos priemonių klinikinius tyrimus, dėl kurių kyla pavojus 2,95 mlrd. EUR vertės ES eksportui, apsunkinančios muitinės procedūros, kurias Turkija taiko kai kuriems produktams, įskaitant mašinas, elektros variklius ir siurblius, ir kurių poveikis ES eksportui gali siekti 2,6 mlrd. EUR, ir Indijos nustatyta minimali plieno importo kaina, kurios neigiamas poveikis ES eksportui gali sudaryti 1,36 mlrd. EUR. Be to, Egipto nustatyti gamyklų registravimo reikalavimai, taikomi 25-ioms prekių kategorijoms, pradedant žemės ūkio produktais, dviračiais, kosmetikos gaminiais ir drabužiais ir baigiant keraminėmis plytelėmis ir baldais, gali paveikti prekybos srautus, kuriuos sudaro 1,03 mlrd. EUR vertės ES eksportas. Atsižvelgiant į tai, kad nustačius naujas kliūtis patekti į rinką gali būti padarytas poveikis didelei prekybos daliai, dar kartą patvirtinama ES patekimo į rinką strategijos ir tvirtesnės partnerystės svarba visame pasaulyje stebint ir šalinant prekybą ribojančias priemones, taip pat nustatant jų šalinimo prioritetus ir jas šalinant tinkamiausiomis priemonėmis. III. PAGRINDINĖS PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS, PAŠALINTOS 2016 M. Šiame skyriuje išsamiai aprašoma strategija, kurią 2016 m. Komisija taikė siekdama pašalinti prekybos ir investavimo kliūtis, ir kliūčių šalinimo rezultatai. Paskui šiame skyriuje išsamiau apžvelgiami 2016 m. didžiausi laimėjimai. Galiausiai pateikiama apytikslė prekybos, kurią paveikė šios priemonės, kai jos dar nebuvo pašalintos, vertė. A. ES STRATEGIJA, KURIA SIEKIAMA ŠALINTI PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTIS Ankstesnėje PIKA jau buvo išsamiai aprašyti pagrindiniai būdai, kuriais PRP šalino trečiosiose šalyse gausėjančias kliūtis. 2016 m. PRP, šalindama patekimo į rinką problemas, ir toliau pasitelkė daug įvairių priemonių. Pasaulio prekybos organizacijoje ES ir toliau ryžtingai remia daugiašalę prekybos darbotvarkę ir ginčų sprendimo mechanizmą. Be to, ES ir toliau aktyviai bei konstruktyviai dalyvavo PPO komitetų veikloje (pvz., TBT, SPS, SCM, TRIMS, Importo licencijų išdavimo procedūrų, Mokėjimų balanso apribojimų), taip 2016 m. įgydama naudingą galimybę išreikšti ES susirūpinimą dėl daugelio priemonių, kurios aprašytos ankstesniuose skyriuose. Kai kliūčių, dėl kurių nukenčia ES interesai, nebuvo galima veiksmingai pašalinti pagal konsultacijų mechanizmą, ES taip pat taikė PPO ginčų sprendimo sistemą. 2016 m. ES pradėjo dvi bylas – viena iš jų buvo susijusi su Kinijos muitais ir kitais žaliavų eksporto apribojimais (DS 509), kita – su diskriminacinio režimo ES stipriųjų gėrimų eksportui į Kolumbiją taikymu (DS 502). Be to, 2016 m. PPO kolegijos priėmė du ES palankius sprendimus (byloje DS 475 dėl Rusijos taikomos kiaulienos produktų importo politikos ir byloje DS 485 dėl tarifų režimo, kurį Rusija taiko tam tikriems žemės ūkio ir gamybos produktams). Be to, ES ir toliau vykdė plataus užmojo prekybos derybų darbotvarkę – dar vieną rinkų atvėrimo ir kliūčių prekybai šalinimo priemonę. 2016 m. pasirašytas išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas (IEPS) su Kanada ir susitarimas dėl Ekvadoro prisijungimo prie LPS su Kolumbija ir Peru, gerokai pažengta į priekį derybose dėl LPS su Japonija, atnaujintos diskusijos dėl LPS su Pietų Amerikos šalių bendrąja rinka, pradėtas LPS su Meksika atnaujinimo procesas, pradėtos naujos derybos su keliomis šalimis, pvz., Filipinais, Indonezija ir Tunisu. Daug kliūčių patekti į rinką tiesiogiai pašalinama per derybas. Pavyzdžiui, 2016 m. pasirašius IEPS su Kanada, be tarifų panaikinimo, bus pašalinta daug svarbių pasienyje taikomų kliūčių, susijusių su įvairiais sektoriais, pvz., vyno ir stipriųjų gėrimų. Atsižvelgdama į tvirtesnę patekimo į rinką partnerystę ir matydama stiprėjantį protekcionizmą, Komisija, siekdama dar labiau pagerinti pastangų, kuriomis siekiama šalinti prekybos su trečiosiomis šalimis kliūtis, koordinavimą, taip pat nusprendė sutvirtinti savo partnerystę su valstybėmis narėmis ir įmonėmis. Svarbu pažymėti, kad Komisija, siekdama nustatyti geriausią kliūčių prekybai šalinimo strategiją, taip pat suaktyvino diskusijas su PRP suinteresuotaisiais subjektais dėl kliūčių prekybai šalyse, kuriose svarstoma galimybė pradėti derybas dėl LPS arba kuriose tokios derybos jau pradėtos.

Be to, prekybos susitarimų įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas tebėra vienas iš pagrindinių ES prekybos politikos aspektų. Taikant laisvosios prekybos susitarimais nustatytas įgyvendinimo struktūras, labai padedama šalinti konkrečias kliūtis prekybai. Pavyzdžiui, 2016 m. tokios kliūtys buvo šalinamos pagal ES ir Pietų Korėjos LPS, taip pat remiantis ES ir Ukrainos išsamia ir visapusiška laisvosios prekybos erdve (IVLPE), kuri laikinai taikyti pradėta 2016 m. sausio 1 d. (žr. šios ataskaitos III skyriaus C skirsnį). Be to, Komisija atidžiai stebi, ar įsipareigojimai pagal IEPS perkeliami į Kanados teisę ir veiksmingai įgyvendinami. IEPS taip pat nustatyta reikiama sistema, pagal kurią aptariamos kliūtys, kurių gali kilti sanitarijos ir fitosanitarijos, techninių kliūčių prekybai arba investavimo srityse. Atsižvelgdama į kuriamą tvirtesnę partnerystę, kaip paskelbta 2015 m. spalio mėn. patvirtintoje strategijoje „Prekyba visiems“, vėliau šiais metais Komisija paskelbs specialią LPS įgyvendinimo ataskaitą. B. 2016 M. PAŠALINTŲ KLIŪČIŲ APŽVALGA 1. 2016 m. pašalintų kliūčių pasiskirstymas pagal trečiąsias šalis Bendromis visų PRP suinteresuotųjų subjektų pastangomis 2016 m. visiškai arba iš dalies pavyko pašalinti 20 užregistruotų kliūčių prekybai, kurios buvo taikomos 12-oje skirtingų trečiųjų šalių. Šie praėjusiais metais gauti rezultatai yra panašūs į 2015 m. rezultatus – tada buvo pašalintos 23 priemonės. 6 pav. nurodytos trečiosios šalys, kuriose labiausiai sekėsi šalinti kliūtis. 2016 m. daugiausia kliūčių pašalinta Pietų Korėjoje (penkios), po jos rikiuojasi Kinija (trys), Izraelis ir Ukraina (po dvi). Be to, po vieną užregistruotą kliūtį pavyko pašalinti Argentinoje, Botsvanoje, Brazilijoje, Egipte, Indijoje, Japonijoje, Taivane ir Turkijoje. 6 pav. 2016 m. pašalintų prekybos ir investavimo kliūčių geografinis pasiskirstymas (* – G 20 šalys) Vis dėlto reikėtų pakartoti, kad patekimo į rinką duomenų bazėje apžvelgiamos ne visos kliūtys prekybai, su kuriomis susiduria ES eksportuotojai, todėl ir diagramoje pateikiama neišsami visų kliūčių, pašalintų 2016 m., apžvalga. Pirmiausia tai pasakytina apie atvejus, kai vyko derybos dėl LPS, – tokiais atvejais kliūtys ir jų pašalinimas ne visada būdavo užregistruojami. Įgyvendinant tvirtesnę partnerystę, ateityje tokios kliūtys bus atidžiau stebimos pasitelkiant PRP. 2. 2016 m. pašalintų kliūčių pasiskirstymas pagal priemonių rūšis Atsižvelgiant į tai, kad 2016 m. daugėjo užsienio šalims taikomų kliūčių (20), o pasienyje priemonių taikyta mažiau (13), naudinga paanalizuoti, kaip veiksmingai praėjusiais metais ES šalino šių skirtingų rūšių priemones. Iš 7 pav. matyti, kad pagal PRS vienodai sėkmingai šalintos ir pasienyje, ir užsienio šalims taikomos priemonės (pašalinta po 10 abiejų rūšių priemonių), taigi jos priemonių rinkinys tebėra veiksmingas šalinant priemones, kurias kartais yra sunkiau pastebėti. Daugelis iš dešimties sėkmingai pašalintų pasienyje taikytų priemonių buvo susijusios su sanitarija ir fitosanitarija (septynios), o kitos pašalintos priemonės buvo susijusios su importo draudimais arba muitais (trys). Dėl dešimties užsienio šalims taikytų priemonių reikia pasakyti, kad geriausi rezultatai pasiekti prekybos prekėmis reguliavimo arba apmokestinimo srityje (pašalintos devynios priemonės), taip pat sėkmingai išspręsta viena su paslaugomis susijusi problema. 3. 2016 m. pašalintų kliūčių pasiskirstymas pagal sektorius 7 pav. pateikta glausta pagrindinių ekonominės veiklos sektorių, kuriuose 2016 m. buvo pašalintos kliūtys prekybai, apžvalga. Žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje (visiškai arba iš dalies) pašalinta daugiausia kliūčių – aštuonios, jos daugiausia buvo susijusios su sanitarijos ir fitosanitarijos klausimais (penkios kliūtys). Vyno ir stipriųjų gėrimų pramonėje taip pat pašalinta gana daug kliūčių (trys), kiek mažiau kliūčių pašalinta automobilių ir kosmetikos sektoriuose (po dvi). Be to, pavienės kliūtys pašalintos elektronikos, vaistų ir IRT sektoriuose. Galiausiai reikia pasakyti, kad buvo pašalintos ir dvi horizontaliosios kliūtys – abi Pietų Korėjoje: viena iš jų buvo susijusi su kilmės patikra, kita – (pašalinta laikinai) – su (reimportuojamoms) sutaisytoms prekėms taikomu tarifų režimu (žr. III skyriaus C skirsnio 1 dalį). 7 pav. 2016 m. pašalintų prekybos ir investavimo kliūčių pasiskirstymas pagal sektorius, remiantis PRDB užregistruotais duomenimis C. 2016 M. PAŠALINTŲ KLIŪČIŲ KOKYBINĖ ANALIZĖ Šiame skirsnyje pateikiama išsamesnė keturiose prekybos partnerėse, kuriose 2016 m. užregistruota daugiausia pašalintų kliūčių, t. y. Izraelyje, Kinijoje, Pietų Korėjoje ir Ukrainoje, pašalintų kliūčių analizė.

1. Pietų Korėja Labai teigiama tendencija matoma Pietų Korėjoje – čia 2016 m. užregistruota tik viena nauja kliūtis, o pašalintos penkios. Tai rodo, kad LPS įgyvendinimo struktūra yra veiksminga kliūčių prekybai šalinimo priemonė (taip pat žr. III skyriaus A skirsnį). Nors nuo tada, kai buvo pradėtas taikyti LPS, prekybos srautai automobilių sektoriuje labai pagerėjo, šiame sektoriuje liko tam tikrų neišspręstų problemų, trukdančių patekti į rinką, todėl Komisija ir toliau kvietė aptarti šias kliūtis LPS darbo grupėje automobilių klausimais. Taikant tokį metodą, 2016 m. Pietų Korėja sutiko iš dalies pakeisti savo specifinius reikalavimus dėl sėdynių dydžio ir laisvų tarpų, taip pat kai kurias taisykles suderinti su tarptautiniais standartais (pvz., klausimą dėl 48 V, susijusį su JT EEK taisykle Nr. 100). Komisija ir toliau kvies aptarti likusias kliūtis susijusiose LPS įgyvendinimo institucijose, taip pat galbūt iš dalies keičiant esamą susitarimą. 2016 m. taip pat pašalinta viena kliūtis, susijusi su kosmetikos sektoriumi: Europos Sąjungai ir partneriams Pietų Korėjoje ėmusis intervencinių veiksmų, diskriminacinė priemonė, pagal kurią Pietų Korėjos miestų centruose įsikūrusių neapmuitinamų parduotuvių valdytojai buvo įpareigoti tam tikrą minimalų parduotuvės plotą skirti vidaus gaminių pardavimui, iš dalies pakeista ne tokia diskriminacine prievole tam tikrą minimalų parduotuvės plotą skirti mažųjų ir vidutinių įmonių gaminių pardavimui. Europos Sąjungai ėmusis intervencinių veiksmų, prekybos žemės ūkio produktais srityje sušvelninti prekybą iškraipantys teisės akto projekto, kuriame žalio pieno sūriui buvo nustatyti nepagrįsti techniniai reikalavimai, kurie būtų turėję neigiamą poveikį ES verslui, aspektai. Kalbant apie horizontaliąsias priemones, Pietų Korėja taip pat iš dalies pakeitė savo muitinės procedūrų nuostatas, susijusias su kilmės patikra. Iki 2016 m. Korėjos muitinės administracija ES prekių kilmės patikrą ir toliau vykdė taip pat, kaip tai daroma pagal tiesioginį kilmės patikros metodą, t. y. tiesiogiai kreipdamasi į importuotojus. Įvairių sektorių ES įmonės skundėsi dėl šio metodo, o ir LPS buvo numatytas priešingas metodas – netiesioginė kilmės patikra. Europos Sąjungai ėmusis intervencinių veiksmų, Pietų Korėja sutiko taikyti netiesiogines kilmės patikras, kaip nustatyta LPS, ir taip labai pagerino ES eksportuotojų padėtį. Dar viena sena horizontalioji problema yra susijusi su tarifų režimu, kurį Pietų Korėja taiko (reimportuojamoms) sutaisytoms prekėms. ES ir Pietų Korėjos LPS nėra tokios nuostatos, kad Europos Sąjungoje sutaisytos prekės, kurios pakartotinai įvežamos į Pietų Korėją, neapmokestinamos muitu. Reaguodama į daugkartinius Komisijos intervencinius veiksmus, 2016 m. gruodžio mėn. Pietų Korėja dabar taikomą atleidimą nuo muito pratęsė iki 2018 m. pabaigos. ES taip pat siekia, kad, be šio laikino sprendimo, šiuo klausimu būtų priimtas ilgalaikis sprendimas, pvz., darant galimus LPS pakeitimus. 2. Kinija Kinija tebėra viena iš šalių, kuriose taikoma daugiausia kliūčių prekybai – tiek vertinant pagal bendrą jų skaičių (23), tiek pagal 2016 m. pradėtų taikyti kliūčių skaičių (dvi). Tačiau 2016 m. padaryta pažanga šalinant tris užregistruotas kliūtis, taigi ES kliūčių šalinimo politika gali būti veiksmingai taikoma ir didžiosioms valstybėms. Pažengta į priekį šalinant vieną didelę kliūtį, susijusią su IRT sektoriumi: Kinija ketino patvirtinti taisykles, pagal kurias įmonės, kurios tiekia IRT prekes Kinijos bankams, privalėtų naudotis Kinijos intelektine nuosavybe ir atskleisti pagrindinius programinės įrangos kodus, laikomus verslo paslaptimi. Komisijai aukštu lygiu ėmusis intervencinių veiksmų, Kinija nusprendė laikinai, kol nebus peržiūrėtas atitinkamas teisės aktas, atsisakyti šios priemonės priėmimo. Komisija ir toliau atidžiai stebės šią problemą ir sieks, kad ji būtų visiškai išspręsta. Kitas laimėjimas užregistruotas kosmetikos pramonėje: čia turėjo būti priimtas naujas teisės aktas, kuriuo turėjo būti nustatyti apsunkinantys reikalavimai, pvz., draudimas ant originalios etiketės užklijuoti kitą etiketę arba įpareigojimas ant pakuotės nurodyti subrangovo pavadinimą ir adresą. Po to, kai ES visuose susijusiuose daugiašaliuose ir dvišaliuose forumuose ėmėsi intervencinių veiksmų, Kinija sutiko kuriam laikui atsisakyti šios priemonės. Dėl to nuo 2016 m. ES kosmetikos įmonės galėjo toliau importuoti į Kiniją, kaip tai darė iki šiol. Taip pat pavyko gerinti padėtį stipriųjų gėrimų sektoriuje: Kinija jau ilgą laiką taikė nepagrįstą sanitarijos ir fitosanitarijos priemonę, pagal kurią reikalauta užtikrinti labai mažus tam tikrų ftalatų kiekius – mažesnius už saugius kiekius, nustatytus remiantis jos pačios atliktais rizikos vertinimais. Ši problema išspręsta 2016 m. – Kinija patvirtino, kad ji, atsižvelgdama į jos pačios atlikto rizikos vertinimo rezultatus, grįš prie ankstesnės praktikos, ir taip užtikrino, kad ES stipriųjų gėrimų eksportuotojai galėtų tęsti savo veiklą. 3. Izraelis ES ir Izraelio prekybos ryšiai grindžiami asociacijos susitarimu, kuris įsigaliojo 2000 m. Izraelis apskritai rėmė prekybos lengvinimą ir ES įmonėms labai aktyviai nekėlė kliūčių patekti į rinką, o tai padėjo susiformuoti glaudiems prekybos ryšiams. 2016 m. veiksmingai pašalinus dvi kliūtis, PRDB iš viso liko užregistruotos tik trys kliūtys. Viena iš pastaruoju metu pašalintų kliūčių buvo susijusi su vaistų eksportu: po tiesioginių kreipimųsi į Izraelio Sveikatos apsaugos ministeriją, Izraelis sutiko svarstyti visų ES valstybių narių prašymus išduoti vaistų rinkodaros leidimus, įskaitant prašymus, kuriuos teikia valstybės narės, į ES įstojusios po 2004 m. Taip šioms valstybėms narėms galiausiai taip pat suteikta galimybė į Izraelį eksportuoti farmacinius produktus. ES tikisi, kad greitai panašią kliūtį bus galima pašalinti ir medicinos priemonių srityje. Nuo 2016 m. Izraelis kelioms ES valstybėms narėms vėl pradėjo išdavinėti leidimus eksportuoti gyvus gyvūnus, taip išspręsdamas susijusią sanitarijos ir fitosanitarijos problemą. 4. Ukraina Nuo 2016 m. sausio 1 d. pradėjus laikinai taikyti ES ir Ukrainos IVLPE, toliau gerėjo prekybos ryšiai. 2016 m. pašalinus dvi kliūtis ir pradėjus taikyti vieną naują kliūtį, bendras Ukrainoje veikiančių kliūčių skaičius sumažėjo nuo penkių iki keturių. Dėl pradėtos taikyti naujos kliūties – metalo laužui taikomo eksporto muito – reikėtų pažymėti, kad, Europos Komisijai ėmusis intervencinių veiksmų ir Ukrainos prezidentui vėliau pareiškus veto dėl pradinio pasiūlymo, priimtos priemonės galiojimas galiausiai sutrumpintas iki vienų metų; numatoma, kad ši priemonė baigs galioti 2017 m. rugsėjo mėn. Dėl to bendras kliūčių skaičius turėtų dar labiau sumažėti. Ukraina padarė pažangą šalindama ES eksportuotojams rūpesčių keliančias kliūtis, pvz., atšaukė jau ilgą laiką galiojusį sanitarijos ir fitosanitarijos srities draudimą, taikytą galvijienai (tačiau reikia pasakyti, kad kai kurios importo sąlygos vis dar nevisiškai atitinka ES standartus), arba atsisakė taip pat ilgai taikyto reikalavimo gauti karantino tarnybos leidimą importuoti arba tranzitu vežti daržoves. Tačiau tenka apgailestauti, kad vis dar galioja 2015 m. Ukrainos nustatytas medienos eksporto draudimas, nors Ukraina ne kartą įsipareigojo atsisakyti šios priemonės. Komisija, siekdama pašalinti kliūtis ir neleisti, kad atsirastų naujų kliūčių, kartu su savo partneriais tvirtesnėje PRP ir toliau stebės, kaip įgyvendinama IVLPE. D. PREKYBOS SRAUTAI, KURIUOS GALĖJO PAVEIKTI KLIŪTYS, PAŠALINTOS 2016 M.