Be to, Turkijos valdžios institucijos pradėjo bendradarbiauti su ES valstybėmis narėmis dalijimosi informacija apie suklastotus kelionės dokumentus srityje. Šiuo metu Turkijos nacionalinė policija (toliau – TNP) į Interpolo duomenų bazę Dial-doc, kuria naudotis turi teisę visos valstybės narės, reguliariai ir laiku kelia informaciją apie suklastotus kelionės dokumentus, nustatytus Turkijoje vykdant pasienio kontrolę. Taip pat TNP pagrindiniuose Turkijos oro uostuose (Stambulo Atatiurko oro uoste ir Antalijos oro uoste) yra įsteigusi specialius biurus, kurių užduotis – keistis su valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnais informacija apie nustatytus įtartinus į ES vykstančių asmenų kelionės dokumentus ir su jais konsultuotis. Be to, TNP savo pareigūnams, dirbantiems sienos perėjimo punktuose, suteikia vis daugiau galimybių mokytis; mokymo tikslas – stiprinti jų gebėjimą nustatyti suklastotus dokumentus, daugiausia dėmesio skiriant ES valstybių narių išduotiems dokumentams.

2016 m. kovo 4 d. Komisija priėmė Antrąją ataskaitą dėl Turkijos pažangos, padarytos įgyvendinant vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano reikalavimus (toliau – antroji ataskaita); prie šios ataskaitos pridėtas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (toliau – KTDD) . KTDD aprašyta Turkijos pažanga, padaryta po pirmosios ataskaitos paskelbimo įgyvendinant kiekvieną reikalavimą, o antrojoje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos dėl tolesnės visų reikalavimų įgyvendinimo pažangos. Be to, KTDD taip pat pateiktas Turkijos vizų režimo liberalizavimo galimo poveikio ES padėčiai migracijos srityje vertinimas.

2015 m. lapkričio 29 d. vykusiame ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikime ES ir Turkija susitarė dėl bendradarbiavimo, konkrečiai – valdant pabėgėlių iš Sirijos krizę ir sprendžiant neteisėtos migracijos klausimą, stiprinimo sąlygų. Per šį aukščiausiojo lygio susitikimą Turkija įsipareigojo sparčiau įvykdyti veiksmų planą, be kita ko, rengiantis taikyti visas ES ir Turkijos readmisijos susitarimo nuostatas, kad ne vėliau kaip 2016 m. spalio mėn. būtų galima liberalizuoti vizų režimą . ES šį įsipareigojimą įvertino palankiai.

2016 m. sausio ir vasario mėn. Turkijos valdžios institucijos, pastebėjusios, kad būtent taip atvyko migrantų iš Sirijos ir Irako, šių dviejų pilietybių asmenims nustatė veiksmingesnius įpareigojimus turėti vizą. Tai padėjo sustabdyti didelius neteisėtų migrantų, siekiančių vykti į ES, srautus. Turkijos valdžios institucijos turėtų būti pasirengusios ateityje imtis tų pačių priemonių ir, paaiškėjus, kad daug kitų bevizio režimo šalių piliečių piktnaudžiauja galimybe be vizos vykti į Turkiją, šioms šalims nedelsiant nustatyti įpareigojimus turėti vizą. Tuo labiau jos turėtų tai padaryti kilus rizikai, kad gali kilti paskesnis neteisėtų migrantų judėjimas į ES. Ypač svarbūs trijų bevizio režimo šalių – Irano, Maroko ir Libano, iš kurių 2015 m. per Turkijos teritoriją į ES atvyko atitinkamai 23 087, 7 419 ir 2 044 neteisėti migrantai, pavyzdžiai.

Be to, Turkijos e. vizų sistema tapo daug saugesnė. Galimybė naudotis šia sistema suteikiama tik šalių, kurios nelaikomos neteisėtų migrantų srautų šaltiniais, piliečiams arba šalių, kurios laikomos neteisėtų migrantų srautų šaltiniais, piliečiams, turintiems vienos iš Šengeno šalių arba Jungtinių Amerikos Valstijų, Jungtinės Karalystės ar Airijos išduotą vizą arba leidimą gyventi. Turkijos valdžios institucijos taip pat yra daugumoje šalies sienos perėjimo punktų sukūrusios specialias daro grupes; specialiai išmokyti policijos pareigūnai tikrina, ar e. vizas turinčių asmenų pasuose iš tikrųjų yra šios vizos arba leidimai gyventi.

Įgyvendinant veiksmus sienų valdymo srityje, Turkijos valdžios institucijoms pavyko iš esmės sumažinti asmenų, iš Turkijos teritorijos neteisėtai vykstančių į Graikijos salas, skaičių. Nors 2016 m. sausio ir vasario mėn. per dieną atitinkamai neteisėtai atvykdavo vidutiniškai 1 987 ir 1 942 asmenys, kovo ir balandžio mėn. jų buvo 852 ir 140. Šių rezultatų pavyko pasiekti iš dalies dėl to, kad buvo sustiprintas patruliavimas pakrančių teritorijose ir Egėjo jūros vandenyse, ir iš dalies dėl to, kad imtasi griežtesnių prieglobsčio prašytojų ir pabėgėlių judumo Turkijoje ribojimo priemonių. Įgyvendinamas 2016 m. kovo 18 d. pasirašytas ES ir Turkijos pareiškimas buvo taip pat svarbus atgrasant migrantus nuo neteisėto išvykimo.

4. 3 SKYRIUS. VIEŠOJI TVARKA IR SAUGUMAS

Patvirtinus antrąją ataskaitą, Turkijos valdžios institucijos įgyvendino daug 3 skyriaus priemonių – tai padėjo padaryti svarbią pažangą.

Visų pirma, Turkija priėmė naują kovos su organizuotu nusikalstamumu strategiją ir veiksmų planą, kurį šiuo metu ji turi visiškai įgyvendinti, visų pirma kalbant apie veiksmus, kuriais siekiama sumažinti tarpvalstybinį nusikalstamumą, pavyzdžiui, neteisėtą prekybą šaunamaisiais ginklais. 2016 m. balandžio 18 d. Turkija taip pat priėmė naują 2016–2018 m. kovos su prekyba narkotikais strategiją ir daugiametį veiksmų planą. 2016 m. balandžio 30 d. Turkijos valdžios institucijos priėmė ir nacionalinį kovos su korupcija veiksmų planą.

Be to, Turkija ratifikavo Europos Tarybos (toliau – ET) konvenciją dėl pinigų išplovimo ir nusikalstamu būdu įgytų pajamų paieškos, arešto bei konfiskavimo, ir priėmė teisės aktus, kuriais nacionalinė sistema suderinama su šios konvencijos nuostatomis. Labai svarbu šiuos naujus teisės aktus įgyvendinti atsižvelgiant į atnaujintą Finansinių veiksmų darbo grupės nustatytą standartą. Kartu Turkijos valdžios institucijos, naudodamosi pagal ES finansuojamą projektą skiriama parama, toliau stiprino Turkijos finansinės žvalgybos padalinio MASAK gebėjimus bendradarbiauti su Turkijos teisėsaugos institucijomis nustatant ir nagrinėjant pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo atvejus, taip pat šioje srityje bendradarbiauti su valstybių narių finansinės žvalgybos padaliniais.

Turkija taip pat ratifikavo ET konvencijos dėl nuteistųjų asmenų perdavimo papildomą protokolą, visus tris ET konvencijos dėl ekstradicijos protokolus ir vieną ET konvencijos dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose (tuo metu ji dar nebuvo šios konvencijos šalis) protokolą.

Be to, Turkija ratifikavo ET konvenciją dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis ir priėmė teisės aktą dėl veiksmų prieš prekybą žmonėmis. Dar Turkija ratifikavo ET konvenciją dėl asmens duomenų tvarkymo ir jos protokolą, taip pat priėmė įstatymą dėl asmens duomenų apsaugos, kuris, deja, kol kas nėra visiškai suderintas su ES acquis.

Turkija priėmė vieną išsamų įstatymą, kuriuo nustatomos procedūros, kurias, vykdydamos su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose susijusius tarptautinius Turkijos įsipareigojimus, turi įgyvendinti visos susijusios Turkijos valdžios institucijos. Nors šiame įstatyme nenurodyti tikslūs jame nustatytų procedūrų įgyvendinimo terminai ir nepateikti objektyvūs ir skaidrūs prašymo bendradarbiauti priėmimo arba atmetimo kriterijai, jis vis tiek yra aiškus postūmis pirmyn ir tai turėtų padėti pagerinti Turkijos ir valstybių narių teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose.

Turkija taip pat ėmėsi konkrečių veiksmų darbo santykiams su Eurojustu pagerinti ir oficialiai išreiškė tvirtą ketinimą kuo skubiau pasirašyti bendradarbiavimo susitarimą. Iki pasirašant šį susitarimą bus svarbu, kad eiti agentūros ryšių palaikymo pareigūnų pareigas paskirti Turkijos pareigūnai, iš kitų susitarimo šalių gavę prašymų pateikti informaciją ir bendradarbiauti, imtųsi veiksmingų veiksmų.

Kalbant apie teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose, 2016 m. balandžio 25 d. Turkija ratifikavo 1996 m. Hagos konvenciją dėl jurisdikcijos, taikytinos teisės, pripažinimo, vykdymo ir bendradarbiavimo tėvų pareigų ir vaikų apsaugos priemonių srityje, taip pat 2007 m. Hagos konvenciją dėl tarptautinio vaikų ir kitokių šeimos išlaikymo išmokų išieškojimo.

Turkija deponavo visų ratifikuotų konvencijų ir protokolų (išskyrus dvi pirmiau nurodytas Hagos konvencijas), taip pat ET konvencijos dėl asmens duomenų tvarkymo papildomo protokolo (atitinkamos su juo susijusios procedūros dar vyksta ir turėtų būti kuo skubiau baigtos) ratifikavimo priemones.

Galiausia Turkija ėmėsi priemonių siekdama išspręsti 1980 m. Hagos konvencijos dėl tarptautinio vaikų grobimo civilinių aspektų įgyvendinimo delsimo problemą. Paaiškėjus, kad vėlavimą daugiausia lemia veiksmai skundų nagrinėjimo etape ir kad visų pirma vėluojama dėl to, jog, taikant esamą sistemą, visi skundai yra nagrinėjami Ankaros Aukščiausiajame Teisme, 2016 m. kovo 25 d. Aukštoji teismų ir prokuratūros taryba priėmė nutarimą, kuriuo Ankaroje, Antalijoje, Erzurume, Gaziantepe, Stambule, Izmire ir Samsune įsteigti regioniniai civiliniai teismai. Šiuose teismuose bus nagrinėjamos apeliacinės bylos; jie pradės veikti 2016 m. liepos 20 d.

Nors ši pažanga didelė, kol kas 3 skyriaus reikalavimai įgyvendinti prasčiau nei 1 ir 2 skyrių reikalavimai. Keletas svarbių 3 skyriaus reikalavimų vis dar neįgyvendinti. Kad įvykdytų dar neįvykdytus 3 skyriaus reikalavimus, Turkija raginama imtis šių priemonių:

iš dalies pakeisti naujai priimtus teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, siekiant užtikrinti, kad jie atitiktų ES acquis, visų pirma – užtikrinti, kad duomenų apsaugos institucija galėtų nepriklausomai vykdyti savo veiklą ir kad teisėsaugos institucijų veikla įeitų į įstatymo taikymo sritį;

taikydama naujus teisės aktus dėl asmens duomenų apsaugos, Turkija, savo ruožtu, galės baigti derybas su Europolu dėl operatyvinio bendradarbiavimo susitarimo;

priimti teisės aktus, kuriais remiantis būtų galima veiksmingai įgyvendinti ET Valstybių prieš korupciją grupės (angl. GRECO) kiekviename vertinimo etape pateikiamas rekomendacijas, visų pirma – teisės aktus dėl politinių partijų finansavimo, dėl imunitetų, kyšininkavimo ir teisminių institucijų nepriklausomumo;

užtikrinti teisminių institucijų bendradarbiavimą su visomis valstybėmis narėmis, įskaitant bendradarbiavimą užmezgus darbo santykius su Turkijoje dirbančiais valstybių narių ryšių palaikymo pareigūnais, kad būtų galima lengviau pasiekti tarpusavio supratimą ir įgyvendinti atitinkamas procedūras, arba, jei ryšių palaikymo pareigūnų nėra, – visais abiem šalims priimtinais būdais bendraujant ir bendradarbiaujant.

5. 4 SKYRIUS. PAGRINDINĖS TEISĖS

4 skyriaus reikalavimų vykdymo padėtis įvertinta panašiai, kaip 3 skyriaus reikalavimų: padaryta pažanga vykdant keletą jų, tačiau būtina toliau siekti pažangos vykdant kai kuriuos dar neįvykdytus reikalavimus.