KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „DĖL „VIENO BENDRO AUDITO“ IR KOMISIJOS SANGLAUDOS POLITIKOJE NAUDOJAMO NACIONALINIŲ AUDITO INSTITUCIJŲ DARBO“ PASTABAS /* COM/2013/0939 final */





KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „Dėl „vieno bendro audito“ ir Komisijos sanglaudos politikoje naudojamo nacionalinių audito institucijų darbo“ PASTABAS SANTRAUKA II. Komisija sutinka su Audito Rūmų išvada ir taip pat mano, kad sukurta 2007–2013 m. programavimo laikotarpio sanglaudos išlaidų audito sistema yra geresnė. Remiantis patobulinta reglamentavimo sistema, paskirta audito institucija, atsakinga už išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo tikrinimą atliekant sistemų ir reprezentatyviųjų veiksmų imčių auditus bei už kasmetinį savo išvadų Komisijai teikimą audito nuomonėje ir kontrolės ataskaitoje. III. Komisija pabrėžia, kad, taikydama 2007–2013 m. reglamentavimo sistemą, visų pirma leisdama kasmet vertinti patikinimą dėl kiekvienos veiksmų programos nuo pat jos įgyvendinimo pradžios, ji galėjo gauti gerokai aukštesnio lygio patikinimą. Todėl kontrolės išlaidos turėtų būti vertinamos išlaidų veiksmingumo požiūriu. Komisija atkreipia dėmesį, kad tinkamos finansuoti išlaidos, atitinkančios techninės pagalbos, kuria disponuoja valstybės narės, teikimo reikalavimus (Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 46 straipsnis), apima audito ir kontrolės, taip pat valdymo, stebėsenos ir vertinimo išlaidas. Galimos panaudoti techninės pagalbos lėšos daugeliu atvejų sudaro iki 4 % kiekvienos programos finansavimo. IV. Komisija palankiai vertina tai, kad pripažįstamas jos darbas ir didelės pastangos, glaudžiai bendradarbiaujant su audito institucijomis, užtikrinti didesnį jų taikomų principų ir darbo metodų nuoseklumą rengiant rekomendacijas, tikslinius mokymus ir atliekant pakartotinius auditus, kuriais prisidedama prie gebėjimų stiprinimo. V. Komisijos patikinimas grindžiamas pagrindinių valdymo ir kontrolės sistemų elementų vertinimu, kuris savo ruožtu grindžiamas visais turimais audito rezultatais. Komisija yra įdiegusi patikimą ir išsamų valstybių narių nurodytų klaidų lygių analizės procesą. Negalėdama patvirtinti arba perskaičiuoti klaidų lygio, Komisija, rengdama patikinimą, rizikos lygį įvertina naudodama vienodo dydžio sumas (5–10–25–100 %), o ne nurodytus nepatikimus klaidų lygius. Naudodamos papildomas priemones, pvz., bendrą likutinę riziką, Komisijos tarnybos galėjo apsvarstyti papildomai, palyginti su ankstesniais metais, metinėse veiklos ataskaitose pateiktas išlygas. Komisija visada siekia užtikrinti, kad biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikiamose ataskaitose, taip pat atsižvelgiant į daugiamečius taisomųjų veiksmų gebėjimus, būtų teisingai ir patikimai nurodyta prognozuojama kiekvienos valstybės narės keliama rizika ES biudžetui. Komisijos tarnybos visą turimą informaciją savo metinėse veiklos ataskaitose pateikia visiškai skaidriai. VI. Komisija 73 straipsnyje nustatytą tvarką programai gali pritaikyti tik palankiai įvertinusi visus valdymo ir kontrolės sistemų elementus. Šiam audito institucijos darbo vertinimui atlikti būtina tinkamai, pagal tarptautinius audito standartus, atlikti pakartotinį auditą vietoje. Komisija mano, kad iki šiol, vertindama, ar programa atitinka vieno bendro audito tvarkos taikymo sąlygas, laikėsi apdairumo ir patikimumo principo. VII. Pirmoji įtrauka Komisija yra įdiegusi išsamų tikrinimo procesą, kuris apima faktų nustatymo vizitus vietoje ir kuriuo siekiama užtikrinti nacionalinių audito institucijų nurodytų klaidų lygių tikslumą ir patikimumą. Manydama, kad nurodyti klaidų lygiai nepatikimi, Komisija taip pat naudoja vienodo dydžio normas. Nuo 2009 m. šis procesas papildomas išsamiu Komisijos audito tyrimu, per kurį, surengus 269 audito vizitus, įskaitant pakartotinius auditus, tikrintas audito institucijų atliktas audito darbas, apėmęs daugiau kaip 90 % iš fondų skirtų lėšų. Tikrindama nurodytų finansinių pataisų tikslumą, Komisija taip pat atlieka į riziką orientuotus auditus. Antroji įtrauka Komisija mano, kad vieno bendro audito tvarką taikė remdamasi patikimais, nuosekliais ir skaidriais kriterijais. Ji taip pat mano, kad iki 2013 m. pabaigos visi šioms programoms taikytini reikalavimai įvykdyti. Komisija toliau laikysis patikimumo principo, kuris išsamiau paaiškintas įgyvendinant Komisijos 2013 m. rugsėjo mėn. atnaujintą 73 straipsnio įgyvendinimo planą. Trečioji įtrauka Komisija mano, kad ši rekomendacija įgyvendinama vykdant 2013 m. rugsėjo mėn. atnaujintą veiksmų planą ir 73 straipsnio įgyvendinimo stebėsenos audito tyrimą. 2012 m. pirmojoje pusėje, priėmusios pirmuosius su 73 straipsniu susijusius sprendimus ir remdamosi bandomųjų vizitų rezultatais, Komisijos tarnybos parengė audito metodiką, skirtą stebėsenos vizitams, per kuriuos atliekami pakartotiniai auditai ir darbo dokumentų patikros, rengti pagal tarptautinius audito standartus. Ketvirtoji įtrauka Komisija savo pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatomos 2014–2020 m. bendrosios nuostatos, pasiūlė galimybę sunkių pažeidimų, nustatytų jau pateikus metines finansines ataskaitas ir anksčiau neaptiktų ir (arba) nenurodytų audito institucijos, atveju taikyti bendrąsias finansines pataisas, o teisės aktų leidėjas tam pritarė. Antrinės teisės aktuose Komisija ketina siūlyti didinti vienodo dydžio finansines pataisas, taikomas už pakartotinius pažeidimus, susijusius su tais pačiais trūkumais, kurie aptikti anksčiau paveiktoje sistemos dalyje, dėl kurios buvo pritaikyta ankstesnė pataisa, ir kuriems pašalinti valstybė narė nesiėmė tinkamų taisomųjų priemonių. Penktoji įtrauka Remdamasi 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sukaupta patirtimi, Komisija imasi priemonių antrinės teisės aktams tobulinti ir išsamioms rekomendacijoms pagal nuoseklią audito institucijų darbo metodinę sistemą laiku parengti. Komisija, pateikdama paaiškinimą raštu, iki 2013 m. pabaigos išsamiau paaiškins kai kuriuos esamų rekomendacijų aspektus. Be to, pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentą Komisija yra įgaliota deleguotaisiais ir įgyvendinimo aktais priimti privalomus audito institucijų audito darbo modelius ir (arba) jų darbui taikomus reikalavimus, kurie turėtų būti parengti remiantis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sukaupta patirtimi ir taikyta gerąja praktika. Šeštoji įtrauka Komisija mano, kad ši rekomendacija jau įgyvendinta 2011 m. poveikio vertinime (žr. 71 išnašą). Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, taikant pasidalijamojo valdymo modelį ir laikantis subsidiarumo principo, sprendimą techninės pagalbos lėšas skirti įvairioms išlaidų kategorijoms priima valstybės narės. Be to, 2014–2020 m. reglamente Komisija įtvirtina savo sanglaudos srityje taikomą išlaidų veiksmingumo principą. Taigi pagal naujai nustatytą lėšų, įskaitant kontrolei skirtų lėšų, panaudojimo tvarką „(...) taikomas proporcingumo principas, pagal kurį atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį, ir atsižvelgiama į bendrą tikslą sumažinti administracinę naštą su programų valdymu ir kontrole susijusioms įstaigoms“. ĮVADAS 7. 2012 m. Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD (toliau – Užimtumo GD) iš audito institucijų gavo atitinkamai 680 ir 522 sistemų audito ataskaitas. Komisija analizuoja visų audito ataskaitų rezultatus ir, atlikdama priežiūros vaidmenį, jais naudojasi visus metus, prireikus inicijuodama mokėjimų nutraukimo ir išankstines mokėjimų sustabdymo procedūras, taip pat rengdama patikinimą. 9. Kad galėtų pasikliauti audito rezultatais ir audito institucijų nurodytais klaidų lygiais, taip pat laikydamiesi tarptautinių audito standartų, Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo GD iki šiol atliko išsamią patikrą ir pakartotinį audito institucijų darbo, kuris tebėra pagrindinis Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo GD informacijos šaltinis, auditą. Nustačius audito institucijų darbo trūkumų, atsižvelgiant į tai, ar reikalingi esminiai patobulinimai, parengiami išsamūs veiksmų planai, prireikus šiems trūkumams ištaisyti ir užtikrinti, kad audito darbas būtų reikiamo lygio, taip pat taikomos mokėjimų nutraukimo ir (arba) sustabdymo procedūros. Atliekant pakartotinį audito institucijų darbo auditą, taip pat sudaromos sąlygos iš esmės stiprinti gebėjimus dalijantis audito kontroliniais sąrašais, didinant informuotumą apie rizikingas sritis, nustatant sritis, kuriose audito darbą reikėtų gerinti, ir ieškant tinkamų sprendimo būdų. Patikinimo proceso ir išlygų nustatymo metodika aprašyta Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo GD metinės veiklos ataskaitų 4 priede. 2 langelis. Nacionalinių audito institucijų nurodytų klaidų lygių naudojimas Komisijos patikinimo procese Kad būtų galima laiku parengti metinę veiklos ataskaitą, kurios pirmoji redakcija turi būti parengta iki vasario mėn. pabaigos (ir pakoreguota iki pasirašymo dienos – kovo 31 d.), reikia atlikti audito institucijų iki metų pabaigos nurodytų visų 434 ERPF, SF ir ESF programų klaidų lygių analizę. Komisija pabrėžia, kad siekiama pateikti į statistiškai pagrįstą intervalą patenkančius klaidų lygių įverčius arba, taikant reglamente numatytą nestatistinę imtį, – naudingus rodiklius, pagal kuriuos vertinamais metais būtų nustatoma mokėjimų programoms rizika. Komisija taip pat naudoja vienodo dydžio normas šiai rizikai įvertinti, jeigu mano, kad nurodyti klaidų lygiai yra nepatikimi. Metinėse veiklos ataskaitose Komisija, remdamasi patvirtintais klaidų lygiais, nurodo visų kiekvienos valstybės narės programų vidutinį rizikos lygį, kad nustatytų į vertinamais metais atliktus rizikingus tarpinius mokėjimus įtrauktas sumas. Dėl laikotarpio, numatyto reglamente, kad audito institucijos turėtų laiko atlikti savo auditus, šis su N metais atliktais mokėjimais susijusios rizikos įvertis grindžiamas nurodytu patvirtintu N-1 metais deklaruotų išlaidų rizikos lygiu, kuris yra tiksliausias pasirašant metinę veiklos ataskaitą turimas įvertis. Nuo 2012 m. Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo GD savo metinėse veiklos ataskaitose kiekvienai valstybei narei taip pat pateikia bendrą vidutinę (daugiametę) likutinę riziką, atsižvelgdami į visas valstybių narių nurodytas pataisas, kurių sumos išskaičiuojamos iš visų iki N metų pabaigos pateiktų mokėjimo prašymų. 10. Pagal Komisijos patikinimo proceso metodiką programai, kurios patvirtintas rizikos lygis yra didesnis kaip 5 %, išlyga būtų paskelbta jau pirmajame etape, nebent, prieš pasirašant metinę veiklos ataskaitą, būtų atlikta būtina finansinė pataisa ir įgyvendintas veiksmų planas (taip pat žr. 40 dalį). 11. Komisija sutinka, kad Audito Rūmų bendro klaidų lygio nustatymo procesas ir Komisijos su tam tikrais metais jos atliktais mokėjimais susijusios rizikos vertinimo procesas skiriasi dėl Audito Rūmų nurodytų priežasčių ir dėl skirtingo šių institucijų vaidmenų pobūdžio. Tačiau šio proceso tikslas iš esmės yra tas pats, t. y. įvertinti riziką ES biudžetui konkrečiais metais. Komisija savo vertinime atsižvelgia į visus šiuos skirtumus, visų pirma laiko skirtumus, susijusius su viešųjų pirkimų klaidų kiekybiniu įvertinimu. Tai patvirtinama faktu, kad, kaip Užimtumo GD atveju matyti pastaruosius trejus metus iš eilės, o Regioninės ir miestų politikos GD atveju – pastaruosius dvejus metus iš eilės, šio vertinimo rezultatai atitinka Audito Rūmų apskaičiuotus klaidų lygius. Komisijos vertinime, atsižvelgiant į tai, kad sanglaudos politika yra daugiametė, ir į kiekvienos programos taisomųjų veiksmų gebėjimą, taip pat apskaičiuojama bendra likutinė rizika. Kai kurie Audito Rūmų nurodyti skirtumai bus pašalinti iš 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentavimo sistemos, taip suteikiant papildomų galimybių visiškai įgyvendinti vieno bendro audito principą. 12. Komisija palankiai įvertino 2004 m. Audito Rūmų nuomonėje Nr. 2/2004 išdėstytus principus, kurie buvo svarbūs rengiant 2007–2013 m. reglamentus dėl valdymo ir kontrolės sistemų įdiegimo. 15. Komisija palankiai vertina Audito Rūmų išvadą. Komisija savo sistemą iš esmės sukūrė pagal Audito Rūmų nustatytus vieno bendro audito principus (taip pat žr. 80 dalį). Pagrindinis 73 straipsnio taikymo pranašumas – galimybė Komisijai savo ribotus audito išteklius sutelkti didesnės rizikos programoms ir institucijoms tikrinti, užuot apskritai mažinus savo kontrolės veiklos apimtį. Be to, vykdant vieną bendrą auditą, vis vien reikia stebėti audito institucijų darbą, todėl tai tebėra esminis klausimas. 16. Sąlygos, kurias įvykdžius taikoma 73 straipsnyje nustatyta tvarka, yra susijusios ir su audito institucijos darbo patikimumu, ir su geru valdymo ir kontrolės sistemų veikimu. Todėl, prieš leisdama taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, Komisija turi atlikti nemažai kruopštaus audito darbo, atitinkančio tarptautinius audito standartus. Tuo taip pat galima paaiškinti, kodėl 73 straipsnyje nustatyta tvarka gali būti taikoma tik po kelerių programos įgyvendinimo metų. Tai taip pat reiškia, kad jeigu, neatsižvelgiant į audito institucijos darbą, programos valdymo ir kontrolės sistema vis vien nėra pakankamai patikima, 73 straipsnyje nustatyta tvarka programai negali būti taikoma net jeigu Komisija, remdamasi savo atliktu audito darbu, yra patenkinta audito institucijos veikla. Bendras atsakymas į 17, 18 ir 19 dalių pastabas. Dėl kiekvienos programos, už kurią atsako atitinkamas Komisijos generalinis direktoratas, priimamas atskiras sprendimas leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Sąlygos, kurias įvykdžius taikoma 73 straipsnyje nustatyta tvarka, nustatytos 2009 ir 2010 m. su audito institucijomis aptartame ir 2010 m. spalio 13 d. užbaigtame „73 straipsnio įgyvendinimo plane“. Taigi su audito institucijomis buvo visapusiškai bendradarbiaujama ir jos išsamiai informuotos apie 73 straipsnyje nustatytos tvarkos taikymo konkrečiai programai kriterijus ir naudą. 2013 m. rugsėjo mėn., po to, kai 2012 m. pradžioje priimti pirmieji sprendimai leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, oficialiai atnaujintas pradinis veiksmų planas. Atnaujintame veiksmų plane paaiškintos sąlygos, kurias įvykdžius taikoma 73 straipsnyje nustatyta tvarka, taip pat nurodytos taisomosios priemonės, kurių reikia imtis jeigu (laikinai) nebetenkinama viena arba daugiau sąlygų. Be to, visos susijusios Komisijos tarnybos pagal tarpusavio susitarimą kartu parengė ir taiko specialią audito tyrimo metodiką ir etapus 73 straipsnio įgyvendinimo stebėsenai vykdyti. Kaip nustatyta atnaujintame veiksmų plane ir per šį audito tyrimą, jeigu pasikliauti audito institucijų darbu taps nebepateisinama, Komisija priims sprendimą vėl pradėti vykdyti patikras vietoje. Taip gali atsitikti jeigu tam tikrais metais nenurodyti reikšmingi trūkumai ir į juos neatsižvelgta metinėje audito nuomonėje, o audito institucija tinkamai neįvykdė Komisijos prašymo įgyvendinti veiksmų planus ir (arba) taikyti taisomąsias priemones. PASTABOS 27. Kaip nurodyta Regioninės ir miestų politikos GD 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje, išlygų sumažėjo daugiausia dėl to, kad valstybės narės ėmėsi taisomųjų veiksmų, ir dėl Komisijos atliktų finansinių pataisų (žr. Regioninės ir miestų politikos GD 2012 m. metinę veiklos ataskaitą, p. 46–49). Regioninės ir miestų politikos GD vykdoma griežta įspėjimų, mokėjimų nutraukimo, sustabdymo ir finansinių pataisų politika tapo paskata atitinkamoms valstybėms narėms tobulinti savo nepatikimas valdymo ir kontrolės sistemas. 29. Be Audito Rūmų minėtų dviejų rodiklių Komisija savo patikinimą grindžia nuodugniu procesu ir įvairiais etapais, kuriais atsižvelgiama ne vien į du Audito Rūmų nurodytus rodiklius, bet ir į daugelio kitų nacionalinių ir Sąjungos auditų rezultatus ir informaciją. Šio proceso ir analizės rezultatai išsamiai aprašyti atitinkamose Regioninės ir miestų politikos GD ir Užimtumo GD 2012 m. metinėse veiklos ataskaitose (žr. atitinkamai Regioninės ir miestų politikos GD 2012 m. metinės veiklos ataskaitos 35 puslapį ir 9 priedą bei Užimtumo GD 2012 m. metinės veiklos ataskaitos 37 puslapį ir 8 priedą). Bendras atsakymas į 30 dalies ir 4 langelio pastabas Komisija pripažįsta esminį audito institucijų vaidmenį ir svarbą užtikrinant metinėse veiklos ataskaitose pateikiamos informacijos tikslumą ir patikimumą. Dėl šios priežasties Komisija vykdė išsamų auditą – per pastaruosius metus, siekiant patikrinti audito institucijų atlikto audito darbo, apėmusio 96 % iš ERDF ir SF skirtų lėšų bei 99 % iš ESF skirtų lėšų, veiksmingumą, surengti 269 audito vizitai. Per 2009–2013 m. Komisijos atliktus pakartotinius audito institucijų darbo auditus nustatyti toliau pateikti faktai. – Regioninės ir miestų politikos GD padarė išvadą, kad šiame etape iš 47 tikrintų audito institucijų 38 buvo patikimos. – Užimtumo GD padarė išvadą, kad iš 84 tikrintų audito institucijų 78 buvo patikimos. Todėl Komisija mano gavusi pagrįstą patikinimą, kad audito institucijos, kurių atliktas audito darbas apėmė apie 90 % iš fondų skirtų lėšų, laikėsi reglamento 62 straipsnyje nustatytų reikalavimų, taigi Komisija turi patikimą pagrindą savo patikinimui pagrįsti ir vieno bendro audito koncepcijai pritaikyti. Šie rezultatai papildomi Audito Rūmų per pastaruosius trejus metus atliktų audito institucijų patikrų rezultatais. Visų pirma, jeigu Komisija abejoja dėl nacionalinių audito institucijų nurodytų klaidų lygių tikslumo ir patikimumo, ji savo metinėje veiklos ataskaitoje pateikia nurodytus klaidų lygius, kurie, jeigu yra pakankamai informacijos, perskaičiuojami arba, jeigu laikomi nepatikimais, pakeičiami vienodo dydžio normomis. Pirmoji įtrauka Komisija atkreipia dėmesį, kad dviem atvejais atrankos metodas turėjo trūkumų, tačiau mano, kad tai neturėjo reikšmingo poveikio. Trimis atvejais Komisija nustatė trūkumus, panašius į tuos, kuriuos nurodė Audito Rūmai, ir ėmėsi atitinkamų veiksmų. Vienu 2013 m. Audito Rūmų nurodytu atveju taisomieji veiksmai tebevykdomi. Antroji įtrauka Komisija mano, kad šešiais atvejais audito institucijų veiksmų audito darbas yra veiksmingas. Likusiais šešiais atvejais Komisija ėmėsi tolesnių veiksmų, siekdama ištaisyti Audito Rūmų nustatytus trūkumus. Trečioji įtrauka Komisija sutinka, kad dviem atvejais audito institucijų vykdytos procedūros turėjo trūkumų, todėl Komisija užtikrino, kad būtų imtasi tolesnių veiksmų jiems ištaisyti. Tačiau, taip pat atsižvelgiant į prireikus, Komisijos prašymu, audito institucijos atliktą papildomą audito darbą, Komisijos atliktame nurodytų klaidų lygių ir metinių kontrolės ataskaitų vertinime padarytos tinkamos išvados. Likusiais trimis atvejais Komisija nustatė trūkumus, panašius į tuos, kuriuos nurodė Audito Rūmai, ir ėmėsi atitinkamų veiksmų, įskaitant mokėjimų nutraukimą, kurie vykdomi tol, kol susijusi audito institucija įgyvendins taisomuosius veiksmus. Dėl veiksmų, kurių imtasi nustatytiems trūkumams ištaisyti, Komisija šiandien turi pagrįstą patikinimą, kad visos Audito Rūmų patikrintos ERPF ir SF bei ESF audito institucijos, išskyrus vieną, dirba veiksmingai. Vienos likusios audito institucijos, kuri, kaip nustatė Komisija ir Audito Rūmai, dirba neveiksmingai, atveju su kai kuriomis ERPF ir SF bei ESF programomis susiję taisomieji veiksmai tebevykdomi. Penkių audito institucijų, kurios 2010, 2011 ar 2012 m. nurodė nepakankamai tiksliai įvertintus ERPF ir SF programų klaidų lygius, atveju padėtis yra tokia: – vienu atveju nepakankamai tiksliai įvertintų klaidų lygių nurodymas neturėjo įtakos Komisijos vertinimui, nes audito institucijos nuomonė buvo sąlyginė ir 2010 m. metinėje veiklos ataskaitoje nustatyta išlyga; – kitu atveju bendra likutinė rizika buvo mažesnė nei 2 %; – trimis atvejais Komisija nurodytus klaidų lygius laikė nepatikimais ir savo patikinimui parengti naudojo vienodo dydžio normas; atitinkamose metinėse veiklos ataskaitose ji nustatė išlygas ir nutraukė mokėjimus atitinkamoms programoms. Be to, Komisija aktyviai bendradarbiauja su šiomis audito institucijomis siekdama didinti jų nurodomų klaidų lygių patikimumą. 31. Komisija nutraukia mokėjimus vos gavusi įrodymų, kad yra problemų, įskaitant tokias, kurios susijusios su audito institucijos veikla. Be to, Komisijai atlikus auditą ir gavus pagrįstų audito institucijos veiklos trūkumų įrodymų, visada pradedama mokėjimų nutraukimo procedūra, kuri vykdoma tol, kol valstybė narė įgyvendina būtinas taisomąsias priemones. Taisomosios priemonės dar patobulintos 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentų projektuose, kuriuose numatoma sunkių pažeidimų, nustatytų jau pateikus metines finansines ataskaitas ir anksčiau neaptiktų ir (arba) nenurodytų už programą atsakingos audito institucijos, atveju taikyti bendrąsias finansines pataisas. Bendras atsakymas į 32 ir 33 dalių pastabas Komisija sukūrė veiksmingą audito institucijų nurodomų klaidų lygių tikrinimo ir tvirtinimo metodiką. Komisijos atliktos dokumentų patikros išvados dėl metinėse kontrolės ataskaitose nurodytų klaidų lygių tikslumo ir patikimumo taip pat grindžiamos patikinimu, gautu atlikus išsamų audito institucijų darbo auditą (žr. atsakymus į 9 dalies pastabas). Taikydama šią dokumentų tikrinimo procedūrą, Komisija išsklaido abejones, kurių gali kilti dėl nurodytų klaidų lygių tikslumo ir (arba) patikimumo. Prireikus Komisija gauna išsamius audito rezultatus, kuriais remiantis klaidų lygis apskaičiuojamas raštu arba per faktų nustatymo vizitus vietoje. 2013 m. Komisijos tarnybos surengė 12 faktų nustatymo vizitų vietoje, per kuriuos patikrintos 64 ERPF ir SF programos 11-oje valstybių narių, ir 15 vizitų, per kuriuos patikrintos 23 ESF programos 10-yje valstybių narių. Remdamasi visa surinkta informacija, Komisija pakoregavo atitinkamai 21 % ERPF ir SF programų ir 15 % ESF programų klaidų lygius, taip pat nusprendė, kad 11 % nurodytų visų programų klaidų lygių yra nepatikimi ir pakeitė juos vienodo dydžio normomis. Be to, Komisija nori atkreipti Audito Rūmų dėmesį į tai, kad dėl dviejų ESF veiksmų programų iš 51 Audito Rūmai savo 2012 m. metinės ataskaitos 6.34 dalyje nurodo, kad su audito institucijų nurodytais klaidų lygiais susiję trūkumai „nekelia abejonių dėl Užimtumo GD 2012 m. nustatytų išlygų skaičiaus ir poveikio“. Dėl kitų 44 ERPF ir SF programų Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų nurodyti nedideli neatitikimai nevertė abejoti Regioninės ir miestų politikos GD 2012 m. nustatytų išlygų skaičiumi ir poveikiu. Taip pat žr. atsakymus į 34 ir 35 dalių pastabas. 34. Komisija mano, jog tuo, kad trejus metus iš eilės pačios Komisijos nustatytas klaidų lygis, nurodomas Užimtumo GD metinėje veiklos ataskaitoje, atitinka Audito Rūmų nustatytą labiausiai tikėtiną klaidų lygį, patvirtinamas jos taikomo metodo pagrįstumas ir patikimumas. 2011 ir 2012 m. Užimtumo GD nustatyti klaidų lygiai, nurodomi Užimtumo GD metinėje veiklos ataskaitoje, siekė atitinkamai 2,0–2,5 % (žr. 2011 m. metinės veiklos ataskaitos 43 puslapį) ir 2,3–3,2 % (žr. 2012 m. metinės veiklos ataskaitos 37 puslapį). Audito Rūmų nustatyti tų metų klaidų lygiai buvo atitinkamai 2,2 % ir 3,2 %. Todėl Komisija mano, kad Užimtumo GD 2010 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodytas klaidų lygis, atitinkantis per Audito Rūmų patikinimo pareiškimo procedūrą gautus rezultatus, yra patikimas. Dėl ERPF ir SF programų Audito Rūmai savo 2012 m. metinėje ataskaitoje taip pat patvirtina, kad Regioninės ir miestų politikos GD apskaičiuotas 2012 m. su rizika susijusių sumų įvertis pagrįstas su 2011 m. išlaidomis susijusiais audito institucijų nurodytais klaidų lygiais, ir tai atitinka Audito Rūmų vertinimo rezultatus (Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 5.55 dalis). Pirmoji įtrauka Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų nurodyta 51 programa yra susijusi su devynių audito institucijų darbu; iš viso už ERPF, ESF ir Sanglaudos fondo auditą yra atsakingos 112 audito institucijų. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad dėl 31 vienoje imtyje sugrupuotos programos kilęs techninis klausimas neturi įtakos audito institucijos ir Komisijos vertinimui. Komisija mano, kad išvadoms dėl likusiais atvejais audito institucijų nurodytų klaidų lygių padaryti turėta pakankamai informacijos. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 32 dalies pastabas. Antroji įtrauka Komisija palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai padarė tokias pačias išvadas dėl visų 138 tikrintų atvejų, išskyrus penkis. Atlikusi išsamią susijusių audito institucijų pateiktų paaiškinimų analizę, Komisija patvirtina savo 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje pateiktą vertinimą dėl šių penkių atvejų, kurie yra susiję su dviem audito institucijomis, ir mano, kad išlygai nustatyti nebuvo pagrindo. Keturių iš šių programų, pergrupuotų į vieną imtį, atveju klaidų lygis pataisytas 2012 m., todėl Komisija mano, kad, apskaičiuojant numatomą klaidų lygį, į jį neturi būti atsižvelgiama. Dėl penktos programos Komisija mano, kad, atsižvelgus į tą išlaidų dalį, kuri nebuvo įtraukta į audituojamą populiaciją, poveikis klaidų lygiui būtų buvęs labai nedidelis. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 5.52 dalies ketvirtosios įtraukos ir 5.57 dalies pastabas. Todėl Komisija mano, kad tinkamai atliko savo su audito institucijų nurodytų klaidų lygių tikrinimu susijusią priežiūros funkciją. 35. Pagal 2010 m. metinėje veiklos ataskaitoje taikytą metodą patvirtinti klaidų lygiai buvo vienas iš elementų, kuriais Regioninės ir miestų politikos GD rėmėsi atlikdamas galutinį programų vertinimą. Jie nebuvo naudojami mažiausioms ir didžiausioms su rizika susijusių mokėjimų sumoms apskaičiuoti – šios sumos apskaičiuotos pagal ankstesniais metais taikytą metodiką. Kaip aiškiai nurodyta 2010 m. metinės veiklos ataskaitoje (p. 69), Regioninės ir miestų politikos GD apskaičiavo, kad su rizika susijusi suma sudaro 0,8–1,7 % šio direktorato 2010 m. mokėjimų sumos, ir manė, kad „vertinant sistemų veikimą 2010 m., nacionalinių audito institucijų nurodytus su 2009 m. deklaruotomis išlaidomis susijusius klaidų lygius reikėtų aiškinti atsargiai“ (p. 31). Regioninės ir miestų politikos GD įvertino ir patvirtino visus nurodytus klaidų lygius, o 2011 m. ir vėliau daugiau nei pusėje atvejų klaidų lygį didino arba naudojo vienodo dydžio normas. Kai kuriais atvejais 2011 arba 2012 m. audito institucijos nurodė patikimus peržiūrėtus klaidų lygius. Nuo 2011 m. Regioninės ir miestų politikos GD peržiūrėjo savo metodiką, kad būtų galima tiksliau apskaičiuoti su rizika susijusias sumas, remiantis audito institucijų nurodytais ir Komisijos tarnybų patvirtintais klaidų lygiais. Kartu Regioninės ir miestų politikos GD įvedė bendros likutinės rizikos skaičiavimą atsižvelgiant į valstybių narių atliktas finansines pataisas. Šiam skaičiavimui atlikti Regioninės ir miestų politikos GD naudoja patvirtintus visų metų nuo programavimo laikotarpio pradžios klaidų lygius, įskaitant vėliau audito institucijų peržiūrėtus klaidų lygius, taip pat klaidų lygius, kuriuos jis galėjo perskaičiuoti, ir vienodo dydžio normas. Todėl klaidų lygiams 2010 m., kai jie buvo nurodyti, nustatytos ribos neturi įtakos 2012 m. Komisijai skaičiuojant bendrą likutinę riziką. Audito Rūmai savo 2012 m. metinėje ataskaitoje patvirtino, kad Regioninės ir miestų politikos GD apskaičiuotas 2012 m. su rizika susijusių sumų įvertis atitinka Audito Rūmų vertinimo rezultatus (Audito Rūmų 2012 m. metinės ataskaitos 5.55 dalis). Dėl Užimtumo ir socialinių reikalų generalinio direktorato Komisija nurodo savo atsakymą į 34 dalies pastabas. 36. 2012–2013 m., 2013 m. balandžio mėn. atnaujintose savo audito atrankos rekomendacijose, Komisija aktyviai ragino naudoti statistines imtis net ir tuo atveju, kai veiksmų populiacija nėra didelė, ir taip vis didesniam skaičiui programų gauti reprezentatyvius rezultatus. Be to, reikėtų atkreipti dėmesį, kad klaidų lygis gali būti reprezentatyvus ir tuo atveju, jeigu taikomas formalus nestatistinės atrankos metodas arba jeigu audituojama imtis apima nemažai išlaidų. Tačiau galimybė naudoti nestatistines imtis, kai veiksmų populiacija nėra didelė, numatyta reglamente ir yra tiksliausias turimas bendros atitinkamų programų rizikos rodiklis. Tokiais atvejais Komisija taip pat atsižvelgia į populiacijos ypatumus ir audito apimtį. Komisijai šiuos rodiklius reikia naudoti rengiant savo patikinimą ir bendrai likutinei rizikai apskaičiuoti. Bet kuriuo atveju jeigu, Komisijos nuomone, nurodytas klaidų lygis yra nepatikimas, ji naudoja vienodo dydžio normas. 37. Komisija sutinka su Audito Rūmų pastaba, kad, atsižvelgiant į laiko skirtumus, susijusius su tuo, kada valstybės narės pateikia savo ataskaitas, ir Komisijos nustatytais metinių veiklos ataskaitų pateikimo terminais, ir įvairius su pataisų įgyvendinimu susijusius veiksnius, finansinių pataisų apskaita yra sudėtinga užduotis. Siekdama atsižvelgti į daugiametį programų, taip pat finansinių pataisų, įgyvendinimo pobūdį, Komisija apskaičiuoja bendrą likutinę riziką, kuri yra programos taisomųjų veiksmų gebėjimų kasmetinio kitimo rodiklis. Atsižvelgdama į visas įgyvendinant programą atliktas finansines pataisas, Komisija siekia užtikrinti, kad likutinis rizikos lygis programavimo laikotarpio pabaigoje nesiektų reikšmingumo ribos. 38. Komisija turi naudotis valstybių narių pagal teisės aktų reikalavimus, remiantis daugiamete sanglaudos politikos sistema, iki kiekvienų metų kovo mėn. pabaigos pateikiamais duomenimis. Pirmoji įtrauka Komisijai reikia apskaičiuoti bendrą likutinę riziką metinėje veiklos ataskaitoje vertinamų metų pabaigoje. Bendra likutinė rizika yra programos kelerių metų taisomųjų veiksmų gebėjimų rodiklis, kuriuo atsižvelgiama į ją apskaičiuojant turimą informaciją apie riziką ir atliktas finansines pataisas. Tikrindama metinę veiklos ataskaitą, Komisija turi praėjusiais metais valstybių narių pateiktas ataskaitas apie atliktas finansines pataisas ir kai kurių programų einamųjų metų duomenis. Šią informaciją Komisija gali peržiūrėti, nes dauguma pataisų inicijuojamos pačios Komisijos prašymu. Be to, pastaruosius trejus metus, siekdama užtikrinti veiksmingą finansinių pataisų, apie kurias pranešė valstybės narės, įgyvendinimą, Komisija vykdo specialų rizika pagrįstą auditą, apimantį 68 veiksmų programas, ir, kilus abejonėms ar nesant pakankamų įrodymų, atitinkamas sumas išskaičiuoja iš bendros finansinių pataisų, į kurias atsižvelgta skaičiuojant likutinį rizikos lygį, sumos. Antroji įtrauka Kaip nurodyta metinėse kontrolės ataskaitose nurodytų klaidų aiškinimo rekomendacijose (COCOF_11‑0041‑01-EN, 2011 m. gruodžio 7 d.), audito institucijos klaidų lygį turi numatyti remdamosi visais per auditą nustatytais faktais ir, skaičiuodamos numatomus klaidų lygius, neturi atsižvelgti į finansines pataisas, pritaikytas atsižvelgiant į jų atliktų auditų rezultatus. Rengdamos savo audito nuomonę, jos gali atsižvelgti į vėlesnius įvykius, t. y. po jų auditų atliktas finansines pataisas. Jeigu šių pataisų pakanka numatomam klaidų lygiui sumažinti, audito institucija gali nuspręsti pateikti besąlyginę nuomonę, bet vis tiek turi nurodyti apskaičiuotą numatomą klaidų lygį. Komisija primins šią taisyklę audito institucijoms. Trečioji įtrauka Numatomos išieškoti sumos nustatomos pagal valstybių narių išduodamus vykdytinus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. To reikalaujama reglamente ir atsižvelgti į šiuos taisomuosius veiksmus yra teisėta. Ketvirtoji įtrauka Pagal reglamentą valstybės narės privalo pranešti apie visas išimtas sumas, įskaitytas į praėjusių metų mokėjimo prašymus. Kaip paaiškinta rekomendacijoje [išnaša: žr. COCOF 10/0002/02, data: 2010 03 17), lėšų išėmimas yra galutinis sprendimas – šios sumos negali būti iš naujo įtrauktos į vėlesnius mokėjimo prašymus, išskyrus atvejus, kai vėliau nustatoma, kad neteisėtai išmokėtos sumos iš tiesų yra tvarkingos ir tinkamos finansuoti. Komisija primins šią taisyklę audito institucijoms. 39. Nuo 2011 m. metinių veiklos ataskaitų paskelbimo 2012 m. kovo mėn., siekdama užtikrinti, kad, skaičiuojant bendrą likutinę riziką, ji nebūtų nepakankamai įvertinta, Komisija įdiegė atitinkamas procedūras, pagal kurias visais atvejais, kai likutiniai klaidų lygiai gali būti neigiami, jie yra koreguojami – nustatomas mažiausias (nulinis) klaidų lygis. Bendra likutinė rizika yra bendrų programos taisomųjų veiksmų gebėjimų rodiklis, kuriuo atsižvelgiama į tiksliausią rizikos įvertinimą, patvirtintą klaidų lygį ir informaciją apie visas atliktas pataisas, neatsižvelgiant į duomenų šaltinį (vadovaujančioji, sertifikavimo ar audito institucija). Todėl kraštutiniais atvejais nulinė bendra likutinė rizika rodo, kad, atliekant skaičiavimus, bendra nurodytų ir su išlaidomis, anksčiau įtrauktomis į Komisijai pateiktus mokėjimo prašymus, susietų pataisų suma viršijo apskaičiuotą bendrą programos riziką. 40. Išlygos daugiausia grindžiamos valdymo ir kontrolės sistemų veikimo vertinimu ir numatomu klaidų lygiu. Bendra likutinė rizika – antrinis rodiklis, kuriuo remiantis sprendžiama, ar reikalingos papildomos išlygos. Visų pirma (tačiau ne tik šiuo atveju), jeigu patvirtintas klaidų lygis siekia 2–5%, pagal ją galima nuspręsti, ar reikėtų nustatyti papildomas išlygas. Tai tikrai nėra pagrindinis metinėje veiklos ataskaitoje nustatytų išlygų šaltinis, tik papildomas rodiklis. Šio principo laikytasi vertinant 65 iš 67 Audito Rūmų nurodytų ERPF ir SF programų. Visos būtinos finansinės pataisos atliktos laiku, iki patikinimo proceso pradžios, todėl pagal metinių veiklos ataskaitų rengimo metodiką dviem likusioms programoms, nurodytoms Audito Rūmų ataskaitos III priede, pritaikytos išimtys ir apie tai pranešta metinėje veiklos ataskaitoje (plg. su Regioninės ir miestų politikos GD 2012 m. metinės veiklos ataskaita, p. 35). Kalbant apie keturias ESF veiksmų programas, kurių numatomi klaidų lygiai viršijo 5 %, paskelbus Užimtumo GD 2012 m. metinę veiklos ataskaitą, būtinos finansinės pataisos joms jau buvo pritaikytos. Todėl apskaičiuoti bendri tų veiksmų programų klaidų lygiai buvo mažesni nei 2 %. Remiantis galiojančiais Komisijos 2012 m. metinės veiklos ataskaitos rengimo nurodymais, (kiekybiškai įvertinta) išlyga reikalinga tik jeigu bendra finansinė rizika viršija 2 %. Be to, siekiant, kad šios problemos nebesikartotų, šioms keturioms veiksmų programoms nustatyti atitinkami veiksmų planai. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmai savo 2012 m. metinės ataskaitos 6.34 dalyje nurodo, jog su audito institucijų nurodytais klaidų lygiais susiję trūkumai „nekelia abejonių dėl Užimtumo GD 2012 m. nustatytų išlygų skaičiaus ir poveikio“. 43. Yra du procesai, kuriuos reikėtų aiškiai skirti: viena vertus, pagal Reglamento 73 straipsnyje nustatytas sąlygas oficialiai remiamasi audito institucijų darbo rezultatais, kita vertus, rengdama metinį patikinimo pareiškimą, Komisija gali, remdamasi savo išsamiu metinės kontrolės ataskaitos vertinimu ir atsižvelgdama į pakartotinių auditų vietoje rezultatus, patvirtinti ir atitinkamai naudoti pateiktus audito rezultatus. Audito Rūmų pateikti duomenys rodo, kad Komisija taiko 47 dalyje minimą apdairumo principą ir laikosi dvigubos sąlygos ne tik remtis audito institucijų darbo rezultatais ir nurodytais klaidų lygiais, bet ir užtikrinti, kad visi atitinkamos programos valdymo ir kontrolės sistemos elementai būtų visiškai veiksmingi (taip pat žr. atsakymą į 16 dalies pastabas). Be to, sąlygų įvykdymas dar nereiškia, kad Komisija automatiškai priims sprendimą leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Priimdama sprendimą, Komisija remiasi profesine patirtimi, atsižvelgdama į visus kitus svarbius veiksnius, įskaitant ir kiekvienos veiksmų programos reikšmingumą ir svarbą visam fondui. Bendras atsakymas į 44–46 dalių pastabas Komisija 73 straipsnyje nustatytą tvarką galėjo pritaikyti tik tinkamai, pagal tarptautinius audito standartus, atlikusi auditą ir palankiai įvertinusi audito institucijos darbą. Be to, net jeigu sprendimai leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką priimti tik šeštaisiais 2007–2013 m. programavimo laikotarpio metais, programos vietoje įgyvendinamos iki 2015 m., o baigiamos įgyvendinti tik 2017 m. Be to, vieno bendro audito tvarkos taikymas gali turėti įtakos nustatant kito programavimo laikotarpio valdymo ir kontrolės sistemas, taigi ši koncepcija bus išlaikyta ir iki pat 2023 m. turės teigiamą poveikį. 2010 m. veiksmų plane apdairiai nurodyta, kad „pirmoji audito institucijų grupė gali pasinaudoti arba jau galbūt naudojasi galimybe pritaikyti vieno bendro audito principą kai kurioms programoms ir (arba) sistemoms, ir Komisija iš esmės remsis audito institucijos nuomone“. Todėl Komisija negalėjo tiksliai užbėgti tam už akių prieš atlikdama patikrą. Iš tiesų pagal reglamente numatytas sąlygas, taip pat pagal audito standartus reikalaujama, kad Komisija, surengusi prieštaravimų procedūrą, gautų patikimus audito rezultatus ir tik po to spręstų, ar leisti konkrečiai programai taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Tai tapo įmanoma tik po Komisijos išsamaus pakartotinio audito vietoje, atlikto pagal nuo 2009 m. vykdomą audito tyrimą „Audito institucijų darbo tikrinimas“. Taigi Komisija nusprendė laikytis apdairumo principo – 73 straipsnyje nustatytą tvarką pirmą kartą leista taikyti tik gavus 2010 ir 2011 m. metines kontrolės ataskaitas, t. y. pirmąsias ataskaitas, kuriose nurodyti klaidų lygiai. Tuo pačiu laikotarpiu Komisija, siekdama užtikrinti gaunamos informacijos patikimumą ir nuoseklumą, pateikė rekomendacijas dėl šių ataskaitų rengimo, klaidų aiškinimo, audito atrankos ir t. t. Taip pat žr. atsakymą į 30 dalies pastabas. 47. Komisija siekia gauti „pagrįstą patikinimą, kad valdymo ir kontrolės sistemos yra veiksmingos“, atlikdama kiekvienai programai taikomų išsamių pagrindinių reikalavimų ir funkcijų vertinimą. Šis vertinimas grindžiamas visų Komisijos ir valstybės narės atliktų auditų rezultatais, o ne tik bendros likutinės rizikos rodiklio parodymais. 2013 m. rugsėjo mėn. Komisija oficialiai atnaujino savo veiksmų planą, taip pat patikslino 73 straipsnyje nustatytos tvarkos taikymo kriterijus: audito strategijos ir atitikties vertinimo patvirtinimą, pagrįstą patikinimą, kad kontrolės sistema veikia veiksmingai ir yra susijusi su nedidele rizika, ir pagrįstą patikinimą, kad, atsižvelgiant į Komisijos sukauptą audito informaciją apie audito instituciją ir darbo su ja patirtį, ši audito institucija dirba gerai ir kad reikia tik keleto arba nedidelių pakeitimų. Komisija taip pat atsižvelgia į Audito Rūmų atlikto audito rezultatus. 48. Remdamasi savo vertinimu, Komisija mano, kad 2013 m. pabaigoje visos 61 programos atitinka reikalavimus. Savo vertinime, siekdama efektyviai patikrinti audito institucijų patikimumą, Komisija remiasi 2009 m. pradėtų išsamių audito tyrimų rezultatais. Ji taip pat atsižvelgia į visas teisės aktų nuostatas, įskaitant susijusias su nestatistinės atrankos, kaip geriausio rizikos bei valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumo vertinimo metodo, taikymu kai kuriais atvejais, taip pat, kaip nurodyta pirmiau, nuo 2012 m. kiekvienai programai ar programų grupei skaičiuojamą bendrą likutinę riziką. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų 6 langelyje nurodytoms programoms atitinkamai skirta 5 % visų ERPF ir SF lėšų ir mažiau nei 1 % visų ESF lėšų. 6 langelis. Audito Rūmų patikrinimo, ar įvykdytos sąlygos leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, rezultatų apžvalga (2012 m.) a) Pirmoji įtrauka Kai programos, kurioms taikoma bendra valdymo ir kontrolės sistema, kaip numatyta reglamente, sugrupuojamos kartu statistinei atrankai atlikti, Komisija negali apskaičiuoti kiekvienos programos bendros likutinės rizikos, nes audito institucijos nurodo vieną bendrą visų kartu sugrupuotų programų klaidų lygį. Tokio principo laikomasi visais atvejais ir visų valstybių narių atžvilgiu, kai audito institucijos programas sugrupuoja į vieną reprezentatyvią imtį. Šešios Audito Rūmų nurodytos programos yra aštuonių programų, kurioms taikoma bendra valdymo ir kontrolės sistema, grupės dalis. 2011 m. nurodytas ir patvirtintas šios programų grupės klaidų lygis buvo 2,64 %. Susijusiai sertifikavimo institucijai atlikus pataisas, šios visų aštuonių programų grupės bendra likutinė rizika atitinkamai siekė mažiau nei 2 %. Todėl Komisija padarė išvadą, kad visoms aštuonioms programoms sistemos taikomos veiksmingai. Antroji įtrauka Visos sąlygos tam, kad šiai programai būtų leista taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, buvo jau įvykdytos 2012 m. pradžioje. Nepaisant to, Komisija nusprendė laikytis apdairumo principo, kad pašalintų su viena konkrečia programos priemone susijusią sisteminių klaidų riziką. Todėl, kad atsižvelgtų į šią riziką, Komisija metinėje veiklos ataskaitoje paskelbė dalinę išlygą. Vėliau valstybė narė patvirtino, kad jau 2011 m. lapkričio mėn. prevenciniais tikslais buvo išimta visa su šia priemone susijusių išlaidų suma, o 2012 m. įgyvendintas veiksmų planas, kuriuo siekta užtikrinti, kad išlaidos šiai priemonei nebūtų susijusios su rizika. Remiantis šia išvada, 2012 m. lapkričio mėn. dalinė išlyga panaikinta. Remiantis dviejų audito vizitų vietoje rezultatais, programai leista taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Šis įvertinimas patvirtintas 2012 m. metinėje kontrolės ataskaitoje pateiktais teigiamais rezultatais – patvirtintas mažesnis nei 2 % klaidų lygis, todėl 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje Komisija pareiškė besąlyginę nuomonę. b) Pirmoji įtrauka · Dėl dviejų Audito Rūmų nurodytų ESF programų ir vienos ERPF programos Komisija patvirtina, kad, atsižvelgiant į mažą populiacijos dydį, susijusios audito institucijos tinkamai laikėsi Komisijos audito atrankos rekomendacijos. Komisija atkreipia dėmesį, kad reglamente numatyta galimybė naudoti nestatistine imtimi pagrįstą klaidų lygio imtį, kai veiksmų populiacija nėra didelė. Tai yra vieninteliai turimi rodikliai, kuriais remiantis galima nustatyti bendrą atitinkamų programų riziką, todėl Komisija jais naudojasi rengdama patikinimą. Tokiais atvejais Komisija taip pat atsižvelgia į populiacijos ypatumus ir audito apimtį. Dviejų ESF programų atveju, atsižvelgiant į mažą populiacijos dydį, mažiausios galimos audito apimties reikalavimas (10 %) įvykdytas. Likusios ERPF programos atveju užteko 2011 m. į imtį atsitiktinės atrankos būdu atrinktų didelės vertės išlaidų objektų ir daugiau kaip 10 % išlaidų. · Be to, Komisija, atlikdama savo vertinimą, rėmėsi ne tik metinėse kontrolės ataskaitose nurodytais klaidų lygiais, bet ir kitais atliekant audito darbą, pvz., pakartotinį audito institucijos jau tikrintų veiksmų auditą, gautais duomenimis ir sukauptomis žiniomis apie susijusių sistemų veikimą. · Kadangi gauti duomenys buvo teigiami, Komisija padarė išvadą turinti pakankamą pagrindą leisti toms trims programoms taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. · 2013 m. imčiai sudaryti, atsižvelgdamos į didesnę populiaciją ir žemesnę ribą, nuo kurios pradedamas taikyti 2013 m. balandžio mėn. Komisijos pateiktoje patikslintoje audito atrankos rekomendacijoje nustatytas statistinės atrankos metodas, abi audito institucijos nusprendė taikyti statistinės atrankos metodą. Taip pat žr. atsakymą į 36 dalies pastabas. Trečioji įtrauka Šioms dviem programoms 73 straipsnyje nustatytą tvarką leista taikyti 2012 m. birželio mėn., remiantis išvada, kad visos Komisijos veiksmų plane nustatytos sąlygos įvykdytos. Tuo metu Komisija peržiūrėjo audito institucijos nuo 2008 m. keturiose metinėse kontrolės ataskaitose iš eilės taikytą audito atrankos metodiką ir nustatė, kad ji atitinka reikalavimus. Informacija apie audito atrankos metodo pakeitimą pateikta 2012 m. gruodžio mėn. naujoje metinėje kontrolės ataskaitoje ir nedelsiant įvertinta. Remdamasi savo vertinimu, Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad išlaidų neįskaitymas į imties populiaciją neatitinka taisyklių. Tačiau ji padarė išvadą, kad toks metodikos pakeitimas neturėjo poveikio nurodytiems klaidų lygiams ir kad audito institucija jį pasirinko siekdama užtikrinti išlaidų veiksmingumą, nes susiję naudos gavėjai jau buvo tikrinti ankstesniais metais ir klaidų nebuvo nustatyta. Komisija atkreipia dėmesį, kad, pakeitus metodiką, audito apimtis, palyginti su ankstesniais metais, padidėjo nuo 5 % iki 20 %. Ketvirtoji įtrauka Audito Rūmų nurodyta veiksmų programa yra ketvirta mažiausia ESF veiksmų programa. 2010–2012 m. metiniai mokėjimai vidutiniškai siekė 1,5 mln. EUR. Nepaisant mažo jos dydžio, 74 straipsnis, kuriame mažoms veiksmų programoms nustatomos proporcingos kontrolės priemonės, negalėjo būti taikomas, nes šios veiksmų programos bendro ES finansavimo dalis yra didesnė kaip 40 %. Be to, Komisija patvirtina, kad turėjo pakankamą pagrindą leisti šiai programai taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, kurios poveikis panašus į 74 straipsnyje nustatytos tvarkos, nes, atsižvelgiant į labai mažą populiacijos dydį, aiškiai nesiekusį Audito Rūmų 9 išnašoje nurodytos ribos (2011 ir 2012 m. – mažiau nei 20 projektų), nuo kurios galima taikyti statistinės atrankos metodą, ESF audito institucija tinkamai laikėsi Komisijos audito atrankos rekomendacijos. Todėl šiai populiacijai statistinės atrankos metodas negalėjo būti taikomas. Tačiau audito atrankos rekomendacijoje nustatytas mažiausios galimos 10 % audito apimties reikalavimas įvykdytas. Be to, šiai veiksmų programai taikoma valdymo ir kontrolės sistema įvertinta kaip veiksminga, o vadovaujančiosios institucijos nurodytas ir Komisijos patvirtintas klaidų lygis nuolat buvo mažesnis nei 2 %. c) Komisijos nuomone, ji leido šioms dviem programoms taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką atsižvelgusi į Audito Rūmų nustatytus faktus ir remdamasi patikimais, nuosekliais ir skaidriais kriterijais. Vienu iš dviejų Audito Rūmų nurodytų atvejų valdymo ir kontrolės sistema įvertinta kaip veiksminga, o audito institucijos nurodyti ir Komisijos patvirtinti klaidų lygiai visą laikotarpį (2010–2012 m.) nuolat buvo mažesni nei 2 %. Antruoju atveju Audito Rūmų nustatyti faktai buvo susiję ne su audito institucijos veikimu, o su kitomis valdymo ir kontrolės sistemos dalimis, ir šiuo metu, atsižvelgiant į juos, vykdomi tolesni veiksmai. Komisija mano, kad 2013 m. nustatyti valdymo ir kontrolės sistemos trūkumai nebūtinai turi įtakos jos naudojimuisi audito institucijos darbo rezultatais. d) 73 straipsnyje nustatytą tvarką dviem susijusioms audito institucijoms leista taikyti 2012 m. rugsėjo ir birželio mėn. Audito Rūmų pastaboje kalbama apie 2013 m. atskleistus faktus. Bet kuriuo atveju Komisija, kruopščiai įvertinusi Audito Rūmų nustatytus faktus, patvirtina, kad šios audito institucijos tenkina 73 straipsnyje nustatytos tvarkos taikymo reikalavimus. Per neseniai pradėtą vykdyti bendrą 73 straipsnio įgyvendinimo stebėsenos audito tyrimą Komisija atidžiai stebi, kad šie reikalavimai būtų toliau vykdomi (žr. atsakymą į 54 dalies pastabas). Bendras atsakymas į 49 ir 50 dalių pastabas Kaip nustatyta atnaujintame veiksmų plane ir per 2013 m. rugsėjo mėn. baigtą bendrą audito tyrimą bei nurodyta Komisijos tarnybų audito strategijoje, 73 straipsnio įgyvendinimo stebėsena tinkamai vykdoma atliekant nacionalinių sistemų audito ataskaitų ir metinių kontrolės ataskaitų analizę (taip pat, jeigu reikia, organizuojant faktų nustatymo vizitus), darbo dokumentų patikras vietoje, kartojant audito institucijos atliktus auditus ir rengiant dvišalius koordinavimo susitikimus. Taip pat žr. atsakymą į 32 dalies pastabas. Bendras atsakymas į 51–53 dalių pastabas. Veiksmų planas buvo numatytas ne kaip metodinis, o kaip strateginis dokumentas, skirtas 73 straipsnyje nustatytos tvarkos taikymo sąlygoms išdėstyti ir stebėsenai vykdyti. 2012 m. pirmojoje pusėje, priėmus pirmuosius su 73 straipsniu susijusius sprendimus, parengta stebėsenos vizitų organizavimo metodika ir, remiantis 2012 m. surengtų dviejų bandomųjų vizitų, per kuriuos atlikti pakartotiniai auditai ir darbo dokumentų patikros, rezultatais, patobulintas naujas audito tyrimas. Pagal atnaujintą veiksmų planą, bendrą audito tyrimą ir audito strategiją stebėsenos vizitai iš esmės bus kas antrus metus rengiami į kiekvieną audito instituciją, kurios tikrinamoms programoms leista taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Per šiuos stebėsenos vizitus pagal tarptautinius audito standartus bus atliekami pakartotiniai auditai ir darbo dokumentų patikros. Bendras atsakymas į 54 ir 55 dalių pastabas Regioninės ir miestų politikos GD savo 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodė, kad, remiantis jo vykdomos programų, kurioms leista taikyti vieną bendrą audito tvarką, stebėsenos rezultatais, minėtos programos vis dar atitinka šios tvarkos taikymo sąlygas, nes audito institucijos tinkamai nurodė naujai atsiradusius kai kurių susijusių programų trūkumus. Taigi susijusios audito institucijos tebeveikia tinkamai. 2013 m. rugsėjo mėn. Komisija oficialiai atnaujino savo pradinį veiksmų planą ir patvirtino audito tyrimo planą, kuriame nustatyta vienos bendros audito tvarkos taikymo stebėsenos metodika ir procesas. Atnaujinto veiksmų plano I priede pateikta veiksmų ir (arba) taisomųjų priemonių, kurių turi būti imtasi, jeigu nebebūtų tenkinama viena arba daugiau pradinių vieno bendro audito tvarkos principo taikymo sąlygų, apžvalga. Komisija stebi visas susijusias programas, taip pat atlieka pakartotinius jų auditus. 2013 m. pabaigoje Komisija, remdamasi savo audito metodika, stebi iš viso devyniolika veiksmų programų, kurioms leista taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką ir už kurias yra atsakingos septyniolika audito institucijų. Specialios taisomosios priemonės taikomos keturioms audito institucijoms. Užimtumo GD savo 2012 m. metinėje veiklos ataskaitoje nenustatė jokių problemų, dėl kurių reikėtų persvarstyti veiksmų programas, kurioms 2012 m. leista taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką. Todėl nesiimta jokių taisomųjų veiksmų 2012 m. suteiktiems leidimams taikyti vieną bendrą audito tvarką panaikinti ar sustabdyti. Be to, 2013 m. pabaigoje Komisija pradėjo rengti šių veiksmų programų stebėsenos vizitus. 56. Užbaigiant programas bus remiamasi per visą laikotarpį atlikto išsamaus audito ir stebėsenos darbo rezultatais, visų pirma atsižvelgiant į kiekvienos programos bendros likutinės rizikos metinį įvertinimą. Taip pat žr. atsakymą į 49–53 dalių pastabas dėl atnaujinto veiksmų plano ir stebėsenos audito tyrimo. Komisija taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad 2014–2020 m. laikotarpiu vienos bendros audito tvarkos koncepcija bus toliau įgyvendinama, kaip nustatyta Bendrųjų nuostatų reglamento 140 straipsnio 3 dalyje [išnaša: „Jeigu Komisija padaro išvadą, kad gali kliautis audito institucijos nuomone apie veiksmų programas, Komisija gali susitarti su audito institucija apriboti savo auditus vietoje ir audituoti tik audito institucijos veiklą, nebent yra faktų, liudijančių, kad audito institucijos veikloje, susijusioje su ataskaitiniais metais, kurių sąskaitas Komisija patvirtino, esama trūkumų“]. 60. Komisija rekomendacijas paskelbė per pirmuosius programų įgyvendinimo metus, o tai labai svarbu audito institucijų darbui (pvz., atliekant atitikties vertinimą, įgyvendinant audito strategiją, atliekant valdymo ir kontrolės sistemų vertinimą, taikant audito atrankos metodus). Šie rekomendaciniai dokumentai paskelbti laiku – programavimo laikotarpio pradžioje (žr. 62 dalį). Bendras atsakymas į 61 dalies ir 8 langelio pastabas Rekomendacijos sudėtingais klausimais, pvz., tokiais, kaip nurodė Audito Rūmai, būtinai grindžiamos pirmaisiais įgyvendinimo metais įgyta gerąja ir blogąja patirtimi. Rekomendacijų projektai aptariami per įvairius techninius susitikimus su audito institucijomis ir tik po to, per COCOF posėdį, parengiama galutinė jų redakcija. Visų pirma taip daryta rengiant klaidų aiškinimo rekomendacijas, kurios iš pradžių buvo išsamiai aptartos su audito institucijomis ir tik po to oficialiai pristatytos. 66. Pirmoji įtrauka Komisija sutinka, kad ši privaloma informacija galėtų būti papildyta rekomendacijomis dėl veiksmų rezultatų. Komisija ketina iki 2013 m. pabaigos šiuo klausimu audito institucijoms pateikti papildomą paaiškinimą raštu. Antroji įtrauka Komisija papildomą informaciją apie veiksmų audito rezultatus gauna raštu arba prireikus, remdamasi savo rizikos vertinimu, per faktų nustatymo vizitus vietoje (žr. atsakymą į 32 dalies pastabas). Komisija apsvarstys galimybę šiuo klausimu pateikti papildomą paaiškinimą. Trečioji įtrauka Iš audito institucijų jau reikalaujama užbaigiant programas atlikti daugiametį valdymo ir kontrolės sistemų, taip pat taisomųjų veiksmų gebėjimų užbaigiant programas vertinimą (žr. 2013 m. paskelbtas programų užbaigimo rekomendacijas). Ketvirtoji įtrauka Vėlesnių įvykių įtaka audito nuomonei iš dalies jau aptarta 2011 m. gruodžio mėn. klaidų aiškinimo rekomendacijose – jose kalbama apie teigiamus įvykius. Komisija apsvarstys galimybę šiuo klausimu pateikti papildomą paaiškinimą. Komisija, siekdama toliau derinti programų įgyvendinimą, yra pateikusi pasiūlymus visus pirmiau nurodytus aspektus įtraukti į 2014–2020 m. programavimo laikotarpio įgyvendinimo ir (arba) deleguotuosius aktus. 67. Reglamente ir atitinkamai Komisijos paskelbtose rekomendacijose atsižvelgiama į tarptautinius audito standartus, tačiau juose būtina atsižvelgti ir į sanglaudos politikos ypatumus bei terminologiją. Bendras atsakymas į 68–69 dalių pastabas Nuo 2009 m. vykdant nuodugnų audito institucijų darbo auditą, taip pat atliekamas visapusiškas susijusių audito institucijų gebėjimų stiprinimas. Taip savo ruožtu atsirado galimybė su audito institucijomis keistis gerąja patirtimi rengiant papildomas rekomendacijas ir techninius susitikimus. 72. Komisija toliau rengia audito institucijoms skirtus mokymus, visų pirma susijusius su audito atrankos metodais, audito darbu artėjant 2007–2013 m. laikotarpio pabaigai ir naujo programavimo laikotarpio audito veikla. 73. Komisija atkreipia dėmesį, kad, leidus kai kurioms programoms taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką, Komisijai kontrolės darbo nesumažėja. Komisijai tai visų pirma naudinga dėl galimybės savo ribotus audito išteklius sutelkti didesnės rizikos programoms ir institucijoms tikrinti, užuot apskritai mažinus savo kontrolės veiklos apimtį. Be to, vienas bendras auditas nereiškia, kad audito darbo atlikti apskritai nereikia. Stebėsenos ir tolesnės kontrolės vizitai tebėra būtini siekiant užtikrinti nuolatinį nacionalinių audito institucijų audito darbo patikimumą. Bendras atsakymas į 74–76 dalių pastabas. Komisija pabrėžia, kad, taikydama 2007–2013 m. reglamentavimo sistemą, visų pirma leisdama kasmet vertinti patikinimą dėl kiekvienos veiksmų programos nuo pat jos įgyvendinimo pradžios, ji galėjo gauti gerokai aukštesnio lygio patikinimą. Todėl kontrolės išlaidos turėtų būti vertinamos išlaidų veiksmingumo požiūriu, o ne absoliučiais skaičiais. Komisija atkreipia dėmesį, kad fondai gali finansuoti su programomis susijusią pasirengimo, valdymo, stebėsenos, vertinimo, informavimo ir kontrolės veiklą techninės pagalbos lėšomis. 77. Kadangi 2000–2006 m. laikotarpiu klaidų lygiai nuolat būdavo dideli, Komisija nusprendė pasiūlyti 2007–2013 m. laikotarpiu taikyti sugriežtintas valdymo ir kontrolės nuostatas, taip pat statistinės atrankos metodus. Dabartinėje teisės aktų sistemoje į šiuos pasiūlymus iš esmės atsižvelgta. Komisija atkreipia dėmesį, kad dabartiniu programavimo laikotarpiu klaidų lygiai gerokai mažesni. 78. Komisija numato, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu kontrolės išlaidos nesikeis. Dėl reglamente numatomų įvairių audito supaprastinimo būdų, administracinės naštos mažinimo (pavyzdžiui, sumažintų atskaitomybės reikalavimų ir dažnesnio supaprastintos išlaidų apskaitos taikymo) ar atnaujintų audito atrankos rekomendacijų naudojimo audito darbas gali tapti gerokai veiksmingesnis. Taip būtų su kaupu atlyginta už papildomas pastangas, reikalingas sąskaitų auditui atlikti ir valdymo deklaracijai tikrinti. Bendras atsakymas į 79 ir 80 dalių pastabas Komisija palankiai vertina Audito Rūmų išvadą. Komisija taip pat mano, kad, palyginti su ankstesniais programavimo laikotarpiais, valstybės narės ir Komisija sugriežtino 2007–2013 m. laikotarpio programų vidaus kontrolės tvarką. Komisija mano, kad taip padedama visoje Europos Sąjungoje užtikrinti audito gebėjimų patikimumą. 83. Dėl Audito Rūmų nustatytos rizikos Komisijos pozicija yra tokia: Pirmoji įtrauka Nuo 2009 m. Komisija vykdė išsamius auditus vietoje, kad patikrintų audito institucijų darbą. Komisija surengė iš viso 269 audito vizitus ir patikrino 47 iš 84 ERPF ir ESF audito institucijų. Tai apima atitinkamai 96 % ir 99 % visų skirtų lėšų. Remdamasi šių patikrų rezultatais, Komisija galėjo duoti patarimų, prisidėti prie gebėjimų stiprinimo ir perskaičiuoti finansavimo normas arba, jeigu šios laikytos nepatikimomis, pakeisti jas vienodo dydžio normomis. Apskritai Komisija yra įdiegusi išsamų procesą audito institucijų nurodytiems klaidų lygiams tikrinti – prireikus šie yra peržiūrimi. Tai, kad Užimtumo GD ir Regioninės ir miestų politikos GD metinėse veiklos ataskaitose nurodomi klaidų lygiai atitinka Audito Rūmų nustatytą klaidų lygį, patvirtina audito ir atskaitomybės sistemos patikimumą. Antroji įtrauka Komisija taip pat taiko patikimą audito institucijų nurodomų klaidų lygių tikrinimo ir tvirtinimo metodiką, pagal kurią taip pat prireikus prašoma pateikti papildomą informaciją ir (arba) rengiami faktų nustatymo vizitai vietoje (2013 m. taip tikrintos 11 valstybių narių 64 ERPF ir Sanglaudos fondo veiksmų programos ir 10 valstybių narių 23 ESF veiksmų programos). Per nuodugnų audito tyrimą gautos išsamios žinios apie daugelio audito institucijų veikimą buvo labai naudingos Komisijai atliekant nurodytų klaidų lygių vertinimą. Trečioji įtrauka Komisija mano, kad bendra likutinė rizika, kuria atsižvelgiama į programavimo laikotarpiu nustatytus klaidų lygius ir atliktas finansines pataisas, yra bendrų programų taisomųjų veiksmų gebėjimų, kuriuos Komisija kasmet įvertina savo metinėje veiklos ataskaitoje, rodiklis. Šis rodiklis grindžiamas visais turimais ankstesnių metų duomenimis ir tiksliausiu vertinamų metų įverčiu. Visų pirma (bet ne tik) šis rodiklis padeda Komisijai įvertinti programų, kurių patvirtintas metinis klaidų lygis siekia 2–5 %, padėtį. Tokioms programoms, kurioms anksčiau jokių išlygų nebuvo nustatyta, dabar gali būti skelbiamos išlygos, o vėliau taikomos teisinės procedūros (mokėjimų nutraukimas, sustabdymas, finansinės pataisos). Naudojant bendros likutinės rizikos rodiklį, išlygos nustatomos didesniam skaičiui programų ir taip mažinama Audito Rūmų nustatyta rizika arba nepakankamo su šiomis programomis susijusios rizikos įvertinimo tikimybė. Be to, siekdama užtikrinti veiksmingą 68 veiksmų programų finansinių pataisų, apie kurias pranešta per pastaruosius trejus metus, įgyvendinimą, Komisija vykdo specialų rizika pagrįstą auditą ir, kilus abejonėms ar nesant pakankamų įrodymų, atitinkamas sumas išskaičiuoja iš bendros finansinių pataisų, į kurias atsižvelgta skaičiuojant likutinį rizikos lygį, sumos. Komisija visada siekia užtikrinti, kad biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai pateikiamose ataskaitose, taip pat atsižvelgiant į daugiamečius taisomųjų veiksmų gebėjimus, būtų teisingai ir patikimai nurodyta prognozuojama kiekvienos valstybės narės keliama rizika ES biudžetui. Komisijos tarnybos visiškai skaidriai pateikia visą turimą informaciją savo metinėse veiklos ataskaitose. Komisija kasmet atidžiai tikrina audito institucijų nurodytus klaidų lygius. Remdamasi šiuo patikrinimo procesu, taip pat išsamiais audito tyrimų rezultatais, Komisija gali savo metinėse veiklos ataskaitose pateikti tikslius ir patikimus klaidų lygius ir prireikus nustatyti atitinkamas išlygas. Pavyzdžiui, Komisija mano, jog tuo, kad Užimtumo GD atveju – trejus metus iš eilės, o Regioninės ir miestų politikos GD atveju – dvejus metus iš eilės pačios Komisijos nustatytas metinėje veiklos ataskaitoje nurodomas klaidų lygis atitinka Audito Rūmų nustatytus klaidų lygius, patvirtinamas jos taikomo metodo pagrįstumas ir patikimumas. 1 rekomendacija Komisija mano, kad ši rekomendacija jau įgyvendinta. Komisija yra įdiegusi išsamų tikrinimo procesą, kuris apima faktų nustatymo vizitus vietoje ir kuriuo siekiama užtikrinti audito institucijų nurodytų klaidų lygių tikslumą ir patikimumą. Manydama, kad nurodyti klaidų lygiai nepatikimi, Komisija taip pat naudoja vienodo dydžio normas. Nuo 2009 m. šis procesas papildomas išsamiu Komisijos audito tyrimu, per kurį, surengus 269 audito vizitus, įskaitant pakartotinius auditus, tikrintas audito institucijų atliktas audito darbas, apėmęs daugiau kaip 90 % iš fondų skirtų lėšų. Tikrindama nurodytų finansinių pataisų tikslumą, Komisija taip pat atlieka į riziką orientuotus auditus. Komisija toliau užtikrins griežtą nurodomų klaidų lygių kontrolę, stebės ir tikrins audito institucijų darbą ir atliks tikslinius sertifikavimo institucijų taikomų procedūrų auditus finansinėms pataisoms registruoti ir apie jas pranešti. 2 rekomendacija Komisija savo pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatomos 2014–2020 m. bendrosios nuostatos, pasiūlė galimybę sunkių pažeidimų, nustatytų jau pateikus metines finansines ataskaitas ir anksčiau neaptiktų ir (arba) nenurodytų audito institucijos, atveju taikyti bendrąsias finansines pataisas, o teisės aktų leidėjas tam pritarė. Antrinės teisės aktuose Komisija taip pat ketina siūlyti didinti vienodo dydžio finansines pataisas, taikomas už pakartotinius pažeidimus, susijusius su tais pačiais trūkumais, kurie aptikti anksčiau paveiktoje sistemos dalyje, dėl kurios buvo pritaikyta ankstesnė pataisa, ir kuriems pašalinti valstybė narė nesiėmė tinkamų taisomųjų priemonių. 84. Audito Rūmų pateikti rezultatai gauti taikant griežtas reglamente numatytas sąlygas, kurioms įvykdyti Komisija ir valstybė narė, prieš galėdamos įvertinti visos valdymo ir kontrolės sistemos veikimą, privalo pagal tarptautinius audito standartus atlikti visapusišką audito darbą, įskaitant pakartotinius auditus. Be to, daugeliu atvejų dėl lėtos įgyvendinimo pradžios Komisija turėjo palaukti, kol 2010 arba net 2011 m. bus pateikti klaidų lygiai. Kad įvertintų valdymo ir kontrolės sistemų įgyvendinimo veiksmingumą, Komisija turėjo atsargiai tikrinti šiuos klaidų lygius, taip pat savo pirmojo pakartotinai atlikto audito institucijų darbo audito rezultatus. 85. Remdamasi savo vertinimu, Komisija visiškai nesutinka dėl visų penkiolikos 6 langelyje nurodytų atvejų ir mano, kad 2013 m. pabaigoje visos 61 programos atitinka reikalavimus. Savo vertinime, siekdama efektyviai patikrinti audito institucijų patikimumą, Komisija remiasi 2009 m. pradėtų išsamių audito tyrimų rezultatais. Ji taip pat atsižvelgia į visas teisės aktų nuostatas, įskaitant susijusias su nestatistinės atrankos, kaip geriausio rizikos bei valdymo ir kontrolės sistemų veiksmingumo vertinimo metodo, taikymu kai kuriais atvejais, taip pat, kaip nurodyta pirmiau, nuo 2012 m. kiekvienai programai ar programų grupei skaičiuojamą bendrą likutinę riziką. Be to, pateikti prieštaravimai ypač neatitinka tikrovės mažų veiksmų programų atžvilgiu. Be to, Komisija atkreipia dėmesį, kad Audito Rūmų 6 langelyje nurodytoms programoms atitinkamai skirta 5 % visų ERPF ir SF lėšų ir mažiau nei 1 % visų ESF lėšų. 86. Po Audito Rūmų atlikto audito susiję Komisijos generaliniai direktoratai kartu parengė ir 2013 m. rugsėjo mėn. patvirtino audito tyrimo metodiką 2012 m. pirmą kartą priimtų sprendimų leisti taikyti 73 straipsnyje nustatytą tvarką stebėsenai vykdyti. Be to, jie priėmė bendrą sprendimą, pagal kurį 2013 m. rugsėjo mėn. atnaujintas 73 straipsnio įgyvendinimo planas ir stebėsenos procedūros. Žr. toliau pateiktą atsakymą į 4 rekomendacijos pastabas. 3 rekomendacija Komisija mano, kad vieno bendro audito tvarką taikė remdamasi patikimais, nuosekliais ir skaidriais kriterijais. Ji taip pat mano, kad iki 2013 m. pabaigos visi šioms programoms taikytini reikalavimai įvykdyti. Komisija toliau laikysis patikimumo principo, kuris dar patikslintas įgyvendinant Komisijos 2013 m. rugsėjo mėn. atnaujintą 73 straipsnio įgyvendinimo planą. 4 rekomendacija Komisija mano, kad ši rekomendacija įgyvendinama vykdant 2013 m. rugsėjo mėn. atnaujintą veiksmų planą ir 73 straipsnio įgyvendinimo stebėsenos audito tyrimą. 2012 m. pirmojoje pusėje, priėmusios pirmuosius su 73 straipsniu susijusius sprendimus ir remdamosi bandomųjų vizitų rezultatais, Komisijos tarnybos parengė audito metodiką, skirtą stebėsenos vizitams, per kuriuos atliekami pakartotiniai auditai ir darbo dokumentų patikros, rengti pagal tarptautinius audito standartus. 87. Komisija pritaria Audito Rūmų vertinimui ir toliau glaudžiai bendradarbiauja su audito institucijomis siekdama nuolat tobulinti savo rekomendacijas ir teikiamą paramą. Komisija aktyviai skatina 2013 m. balandžio mėn. patikslintų audito atrankos rekomendacijų įgyvendinimą įvairiose decentralizuotose valstybėse narėse rengdama mokomuosius seminarus, kad užtikrintų tinkamą informacijos sklaidą visoms susijusioms šių valstybių narių audito institucijoms. Komisija pradėjo dialogą su audito institucijomis, kad tinkamai pasirengtų 2014–2020 m. laikotarpio pradžiai ir patobulintų su audito institucijų darbu susijusius antrinės teisės aktus. 5 rekomendacija Komisija sutinka su šia rekomendacija ir, remdamasi 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sukaupta patirtimi, imasi priemonių antrinės teisės aktams tobulinti ir išsamioms rekomendacijoms pagal nuoseklią audito institucijų darbo metodinę sistemą laiku parengti. Komisija dar patikslins kai kuriuos esamų rekomendacijų aspektus iki 2013 m. pabaigos pateikdama paaiškinimą raštu. Be to, pagal 2014–2020 m. programavimo laikotarpio reglamentą Komisija yra įgaliota deleguotaisiais ir įgyvendinimo aktais priimti privalomus audito institucijų audito darbo modelius ir (arba) jų darbui taikomus reikalavimus, kurie turėtų būti parengti remiantis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sukaupta patirtimi ir taikyta gerąja praktika. 89. Pagal Sutartį, Finansinį reglamentą ir konkretiems sektoriams taikomus reglamentus aiškiai nustatytas atsakomybės pasiskirstymas. Įgyvendindamos Europos struktūrinių ir Sanglaudos fondų priemones, valstybės narės iš techninės pagalbos biudžeto gali gauti nemažą paramos sumą. Jos turi nuspręsti, kaip šias lėšas panaudoti. Taip pat žr. Komisijos atsakymą į 6 rekomendacijos pastabas. 6 rekomendacija Komisija mano, kad ši rekomendacija jau įgyvendinta 2011 m. poveikio vertinime (žr. 71 išnašą). Komisija taip pat atkreipia dėmesį, kad, taikant pasidalijamojo valdymo modelį ir laikantis subsidiarumo principo, sprendimą techninės pagalbos lėšas skirti įvairioms išlaidų kategorijoms priima valstybės narės. Be to, 2014–2020 m. reglamente Komisija įtvirtina savo sanglaudos srityje taikomą išlaidų veiksmingumo principą. Taigi pagal naujai nustatytą lėšų, įskaitant kontrolei skirtų lėšų, panaudojimo tvarką „(...) taikomas proporcingumo principas, pagal kurį atsižvelgiama į skiriamos paramos lygį, ir atsižvelgiama į bendrą tikslą sumažinti administracinę naštą su programų valdymu ir kontrole susijusioms įstaigoms“.