66. tai pat pageidauja, kad pasitarimuose tarp Komisijos tarnyb ųbūtųatsižvelgiama įKomisijos komuni-
katuose nurodytus sektoriaus interesus ir darnaus turizmo tikslus;
67. ragina Komisij ąvisuose savo direktoratuose, kuri ųveiklos sritis turi įtakos turizmo sektoriui ( Įmoni ų
ir pramon ės, Region ųpolitikos, Aplinkosaugos, Žemėsūkio ir kaimo raidos, Energijos ir transporto, Vidaus
rinkos ir paslaug ų, ir kt.), numatyti turizmo korespondent ų−koordinatori ųtinklo, kur įgalėtųkoordinuoti u ž
turizm ąatsakingas Įmoni ųir pramon ės generalinis direktoratas, sudarym ą;
Turizmas Sutartyje d ėl Konstitucijos Europai
68. d žiaugiasi, jog įSutart šdėl Konstitucijos Europai buvo įtrauktas specialus skirsnis „Turizmas “(4
skirsnio III-281straipsnis); mano, kad ši teisin ėbazėleis imtis tinkamesni ųparamos veiksm ųir kad, visap-
usišku dalyvavimu Europos Parlamentui bus suteikta daugiau gali ųpriimant teisines priemones;
69. ragina Komisij ąkartu su savo pagrindiniais instituciniais partneriais ir sektoriui atstovaujan čiais orga-
nais i šanalizuoti įvairius veiklos variantus, siekiant sukurti kuo palankesn ęįmoni ųkonkurencingumui bei
koordinuotumui tarp valstybi ųnariųaplink ą; ragina Komisij ąnuo 2007 m. pateikti pasi ūlymąįgyvendinti
daugiamet įveiklos plan ą(„Turizmo paketas “), leisiant įsustiprinti Europos S ąjungos veiksm ųturizmo srityje
nuoseklum ą, suburiant valstybes nares ir j ųregionin ės vietos vald žios institucijas vadovaujantis gero val-
dymo principais;
70. ragina Komisij ą, atsi žvelgiant įEuropos iniciatyvas skatinti geros kaimynyst ės politik ą,įtraukti
turizm ąįbendradarbiavimo su šalimis partner ėmis pagrindines gaires ir prioritetus, pvz., įpartneryt ės tarp
Europos ir Vidur žemio j ūros baseino šaliųpartneryst ės susitarimus;
*
**
71. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai ir Komisijai.
P6_TA(2005)0336
Europos mokyklos
Europos Parlamento rezoliucija d ėl Europos mokykl ųplėtros galimybi ų(2004/2237(INI))
Europos Parlamentas,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ąTarybai ir Europos Parlamentui d ėl Europos mokykl ųplėtros
galimybi ų(KOM(2004)0519),
— atsižvelgdamas įEuropos mokykl ųstatut ąapibr ėžiančiąkonvencij ą(1),
— atsižvelgdamas įsavo 2002 m. gruod žio 17 d. rezoliucij ądėl Europos mokykl ųfinansavimo (2),
— atsižvelgdamas įEuropos mokykl ųgeneralinio sekretoriaus metin ęataskait ą, pateikt ąValdytoj ųtarybai
per 2005 m. vasario 1 –2 d. pos ėdįBriuselyje (3),
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įKultūros ir švietimo komiteto prane šimąir Biud žeto komiteto nuomon ę(A6- 0200/
2005),
(1) OJ L 212, 1994 8 17, p.3.
(2) OJ C 31 E, 2004 2 5, p. 91.
(3) Dokumentas 1612-D-2004-en-1; http://www.eursc.org/SE/htmlEn/IndexEn_home.html.2006 8 17 LT C 193 E/333 Europos S ąjungos oficialusis leidinys33
2005 m. rugs ėjo 8 d., ketvirtadienis
A. kadangi mokykl ųtikslas yra bendrai mokyti Europos Bendrij ųdarbuotoj ųvaikus; kadangi mokyklose,
be vaik ų, kuriems taikoma konvencija pagal Europos mokykl ųstatuto 28 ir 29 straipsnius, Valdytoj ų
tarybos nustatyta tvarka taip pat gali b ūti mokomi ir kiti vaikai; kadangi tinkamos kvalifikacijos parei-
gūnųpriėmimas įdarb ąir jųišlaikymas yra b ūtinas skland žiam Europos institucij ųfunkcionavimui ir
kadangi toki ųpareig ūnųvaikųmokymas j ųgimt ąja kalba, lygiavertis s ėkmingai baigt ųmokslo met ų
valstyb ėse nar ėse ir Europos mokyklose bei Europos vidurin ės mokyklos baigimo pa žymėjimo pripa ži-
nimas prie to prisideda;
B. kadangi įtai atsi žvelgiant buvo įsteigtos Europos mokyklos;
C. kadangi Europos mokykl ųsistema skatina S ąjungos pilietyb ės koncepcij ą; kadangi esam ųmokykl ų
išsaugojimas ir nauj ųmokykl ųsteigimas bei kiti sistemos pl ėtojimo b ūdai gal ėtųatitinkamai stiprinti
Europos integracij ą;
D. kadangi šiuo metu veikia trylika Europos mokykl ų, kuriose mokosi daugiau kaip 19 000 mokini ų,i r
kadangi tikriausiai iki 2010 met ųbus įsteigta dar viena mokykla;
E. kadangi šiuo metu susidar ėnepriimtina situacija, nes kai kurios mokyklos, ypa čBriuselyje, yra perpil-
dytos, o d ėlt ok e n čia mokymo kokyb ė;
F. kadangi vidutin ėsišlaidos, tenkan čios vienam mokiniui, lankan čiam Europos mokykl ą, yra palyginti
mažesnėsužišlaidas, tenkan čias pana šiųinstitucij ųpareig ūnųvaikams, lankantiems kitas mokyklas;
kadangi vis d ėlto skirting ųmokykl ųišlaidų, tenkan čiųvienam mokiniui, dydis labai skiriasi ir daugiau-
sia priklauso nuo mokyklos dyd žio;
G. kadangi, Europos bendrijai prisidedant prie daugiau nei pus ės einam ųjųEuropos mokykl ųišlaidų,
Komisija yra vienintel ėEuropos institucija, atstovaujama Europos mokykl ųvaldytoj ųtaryboje, ir kadangi
Komisija yra vienintel ėValdytoj ųtarybos nar ė, turinti balsavimo teis ęne tik Valdytoj ųtaryboje, bet ir
kiekvienos mokyklos administracin ėje taryboje;
H. kadangi Europos mokykl ųvaldymo sistema turi suderinti strateginio planavimo ir prie žiūros galimyb ę
su tinkamu kiekvienos mokyklos autonomijos laipsniu;
I. kadangi Europos mokykl ųadministravimas, įskaitant sprendimus apie mokini ųpriėmim ąir mokes čio
panaikinim ą, turi b ūti kiek tik įmanoma ai škūs, pastov ūs ir skaidr ūs visoje mokykl ųsistemoje;
J. kadangi mokymo programa, suteikianti Europos vidurin ės mokyklos baigimo pa žymėjimą, yra sunki
akademiniu po žiūriu ir gali b ūti netinkama akademi škai silpnesniems mokiniams; kadangi šiuo metu
mokyklos nesi ūlo jokio kito mokyklos baigimo pa žymėjimo;
K. kadangi šiuo metu kiekvienoje mokykloje skiriasi mokymo paslaug ųteikimas vaikams, turintiems pri-
pažintųspeciali ųjųmokymosi poreiki ų;
L. kadangi maksimalus klas ės dydis (32 mokiniai) yra didesnis u žleidžiamąatitinkamais teis ės aktais
daugelyje valstybi ųnarių; kadangi, be to, daugelyje klasi ųyra mokini ų, kuri ųgimtoji kalba skiriasi nuo
tos kalbos skyriaus, įkurįjie buvo priimti, taip pat mokini ų, turin čiųmokymosi sunkum ųir speciali ųjų
mokymosi poreiki ų;
M. kadangi Briuselio ir Liuksemburgo mokyklos, i šskyrus Briuselio I mokykl ą, yra perpildytos, ir kadangi
nors yra priimtas sprendimas steigti dar dvi naujas mokyklas, ta čiau pastatai bus įrengti tik 2010 m., d ėl
toši pad ėtis kelia rimt ųproblem ųšiose mokyklose teikiamam mokymui;
N. kadangi Europos mokykl ųšvietimo filosofija ir mokymo programa, suteikianti Europos vidurin ės
mokyklos baigimo pa žymėjimą, kuria daugiakalbio ir daugiakult ūriošvietimo, kur įvalstyb ės nar ės gali
norėti pritaikyti, modelius;
O. kadangi Europos tautos EB sutartyje (149 straipsnis) susitar ė, kad Bendrija pl ėtos europinin ępakraip ą
švietimo srityje, ypa čmokant valstybi ųnariųkalbųir jas populiarinant;C 193 E/334 LT 2006 8 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys33
2005 m. rugs ėjo 8 d., ketvirtadienis
Europos mokykl ųstatut ąapibr ėžianti konvencija ir Komisijos komunikatas
1. sveikina pirmiau min ėtu komunikatu pateikt ąKomisijos konsultacij ądėl Europos mokykl ųsistemos
ateities pl ėtros, atsi žvelgiant įEuropos S ąjungos pl ėtrąir nauj ųvalstybi ųnariųinteresus, papildom ųES
agent ūrųsukūrimąužBriuselio ir Liuksemburgo rib ųbeiįskub ųporeik įperžiūrėti,įvertinti ir, jei reikia,
reformuoti sistem ą, kuri buvo sukurta prie š50 met ųir išprad žiųaptarnavo tik keturias kalbas;
2. primena, kad Europos mokykl ųstatut ąapibr ėžiančioje konvencijoje nurodyta, kad Europos mokykl ų
paskirtis yra Europos Bendrij ųdarbuotoj ųvaikųjungtinio mokymo paslaug ųteikimas, kaip Europos institu-
cijųtinkam ądarb ąužtikrinanti priemon ė, taip pat nurodyta, kad kiti vaikai gali lankyti mokyklas pagal
Valdytoj ųtarybos nustatyt ątvark ą;
Decentralizuotos agent ūros ir naujos valstyb ės nar ės
3. mano, kad nedelsiant turi b ūti priimtas sprendimas d ėl vis ųdecentralizuot ųagent ūrųdarbo vietos;
apgailestauja, kad tuo metu, kai buvo aptariamos šiųagent ūrųdarbo vietos, nebuvo rasta tokio sprendimo,
išskyrus Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) darbo viet ąParmoje;
4. mano, kad valstyb ės nar ės, kuriose yra įsisteigta viena i šnaujųdecentralizuot ųagent ūrų, turi prisiimti
didesn ęfinansin ęatsakomyb ęuždarbuotoj ųvaikųmokym ą, ir kad reikia rasti tinkam ąsprendim ądėl nauj ų
darbo viet ų; mano, kad tokiais atvejais priimtinas sprendimas yra Europos mokykl ųir regionini ųar vietini ų
mokykl ųbendradarbiavimas, kur įvykdant suteikiama galimyb ėįgyti Europos vidurin ės mokyklos baigimo
pažymėjimą; mano, kad tokio bendradarbiavimo tikslas –skatinti auk štos kokyb ės mokym ąir Europos
integracij ą,išlaikyti kalb ųįvairov ęir palengvinti darbo j ėgos mobilum ą;
5. reikalauja, kad tais atvejais, kai tenkinami b ūtini kriterijai, nedelsiant b ūtųsteigiami nauj ųvalstybi ų
nariųkalbųskyriai ir kad visi mokiniai b ūtųmokomi gimtosios kalbos;
6. ragina Komisij ąpatikrinti galimyb ęEuropos mokyklas steigti naujose valstyb ėse nar ėse;
Europos mokykl ųfinansavimas ateityje, III kategorijos mokiniai ir ma žesnės mokyklos
7. tiki, kad balansinis Bendrij ųindėlis netur ėtųvirsti įatvir ąįsipareigojim ą; mano esant akivaizdu, kad
Europos mokykl ųsistema tur ėtųbūti veiksminga biud žeto planavimo ir kontrol ės aspektu ir tur ėtųpasiūlyti
investuojamoms l ėšoms atitinkam ąkokyb ę; remia po žiūrį, kad planuojant metines biud žeto l ėšas reikia
atsižvelgti įkiekvienos mokyklos dyd įir poreikius ir pastang ų, kuriomis siekiama i šleisti biud žeto l ėšas
kuo efektyviau, įrodymus;
8. ta čiau pabr ėžia, kad Bendrij ųįnašųmokykloms pob ūdis yra ai škiai i šdėstytas Europos mokykl ųstatut ą
apibr ėžiančios konvencijos 25.2 straipsnyje; tod ėl nepritaria Komisijos įvedamai auk ščiausiai Bendrij ųįnašoį
Europos mokykl ųbiud žetąribai prie štai, kai Valdytoj ųtaryba pateikia savo mokykl ųpajam ųir išlaidų
sąmatąateinantiems finansiniams metams;
9. mano, kad dabartin ėtvarka, kai valstybi ųnariųįnašai tiesiogiai priklauso nuo mokytoj ų, kuriuos jos
skiria įEuropos mokyklas, skai čiaus ir nuo patalp ų, kurias jos suteikia Europos mokykloms, skai čiaus, n ėra
teisinga ir tod ėl reikia numatyti alternatyvias finansavimo sistemas;
10. vis d ėlto mano, kad esama sistema, pagal kuri ąvalstyb ės nar ės skiria mokytojus ir moka jiems atly-
ginimus savo šalyje, u žtikrina Europos mokykloms galimyb ęnaudotis šiųvalstybi ųmokytoj ųprofesine
patirtimi ir u žtikrinta valstybi ųnariųfinansin įįnašą;
11. pa žymi, kad t ėvųmokamo mokes čio užIII kategorijos mokinius lygis smarkiai pakilo nuo 2002 m.
ir dėl to padid ėjo mokykl ųpajamos bei tapo ma žesni Bendrij ųbiud žetoįsipareigojimai, nei tai b ūtųbuvę
kitu atveju; be to, pa žymi, kad šie mokes čiai visi škai nepadengia vis ųšiųmokini ųmokymo i šlaidų;t ačiau
tiki, kad III kategorijos mokini ųtėvams netur ėtųtekti mok ėti daug didesni ųmokes čiųper likus įmokini ų
mokslo Europos mokykl ųsistemoje laik ą;2006 8 17 LT C 193 E/335 Europos S ąjungos oficialusis leidinys33
2005 m. rugs ėjo 8 d., ketvirtadienis
12. ragina Komisij ąper savo atstov ąValdytoj ųtaryboje siekti, kad b ūtųpriimti ir i šleisti ai škūs, išsamūsi r
viešai prieinami III kategorijos mokini ųpriėmimo kriterijai; ragina kiekvienos mokyklos Administracin ę
taryb ą, priiman čiąIII kategorijos mokinius, prane šti apie toki ųkriterij ųtaikym ąsavo metiniame prane šime;
13. pakartotinai ragina Valdytoj ųtaryb ąperžiūrėti kriterijus, kuriuos ji pri ėmėdėl atskir ųkalbųskyri ų
įkūrimo, prie žiūros ir u ždarymo atskirose mokyklose, kad b ūtųužkirstas kelias bet kokiam Europos S ąjun-
gos oficiali ųkalbųdiskriminavimui;
14. ragina Komisij ąkiek įmanoma skubiau i šleisti jos finansuot ąišorinįilgalaiki ųketuri ųmokykl ų(Ber-
gene, Kulhame, Karlsruh ėje ir Mole) ateities galimybi ųįvertinim ą;
Geresnis valdymas ir administravimas
15. mano, kad did ėjant Europos mokykl ųir jose besimokan čiųmokini ųskaičiui Valdytoj ųtarybos esmi-
niai tikslai tur ėtųbūti strategini ųtikslųnustatymas, prie žiūra ir per žiūra; tiki, kad specifiniai kiekvienos
mokyklos detal ūs valdymo klausimai tur ėtųbūti pirmiausia sprend žiami kiekvienos mokyklos Administra-
cinėje valdyboje ir kad kiekviena mokykla veiklos ir finansiniu aspektu turi b ūti laikoma autonominiu vie-
netu;
16. mano, kad atsi žvelgiant įtai, kas i šdėstyta pirmiau, kiekvienos mokyklos administracija, remdamasi
strateginiais tikslais, kuriuos nustato Valdytoj ųtaryba, tur ėtųkontroliuoti kiekvienos mokyklos finansinius ir
darbo aspektus;
17. pa žymi, kad Bendrijos šiuo metu mokamas i šlyginamoji įmoka lygi ma ždaug 57 proc. metini ųEuro-
pos mokykl ųsistemos i šlaidų, o valstybi ųnariųįmoka sudaro 22 proc.; tod ėl mano, kad Bendrijoms atsto-
vaujan čios Komisijos turim ųbalsavimo teisi ųValdytoj ųtaryboje dalis turi labiau atitikti Bendrijos įmoka į
biud žetąir kad Komisija privalo atsiskaityti Europos Parlamentui po kiekvieno Valdytoj ųtarybos pos ėdžio;
18. ragina Komisij ąprimygtinai reikalauti, kad Valdytoj ųtaryba sukurt ųGero administravimo elgesio
kodeks ąir paai škintųApeliacin ės tarybos kompetencij ą;
19. pa žymi Komisijos pasi ūlymąįkurti du naujus organus, i škuriųvienas administruot ųmokykl ųfinan-
sinius ir darbo aspektus, o kitas tvarkyt ųmokymo program ą, egzaminavimo sistem ąir mokytoj ųvertinim ą;
tiki, kad turi b ūti išlaikytas vienas valdymo organas, turintis sprendim ų, lemian čiųvisąmokykl ųsistem ą,
priėmimo gali ąir galintis prisiimti atsakomyb ę, kai balansuojama d ėl kartais nesuderinam ųbūtinųfinansini ų
iršvietimo aspekt ų;
20. ragina, kad t ėvai ir kiti suinteresuotus asmenis, pvz., darbuotojai ir mokiniai, b ūtųtinkamai atstovau-
jami Valdytoj ųtaryboje ir mokykl ųadministracijos tarybose;
Mokymo programos ir švietimo klausimai
a) Klasi ųdydis
21. mano, kad vaik ųdarželio, pradin ės ir vidurin ės mokyklos klas ėse, kuriose d ėsto vienas kvalifikuotas
mokytojas, tur ėtųbūti ne daugiau kaip 30 mokini ųekvivalent ą; mano, kad nuo 2008 m. reikia palaipsniui
įvesti vaik ųdarželiųir pradini ųmokykl ųklasi ųmaksimal ųdydį–ne daugiau kaip 25 mokini ųekvivalent ą;
kviečia Valdytoj ųtaryb ąpritarti šiam principui;
22. ragina Komisij ąskatinti, kad vaikams, turintiems pripa žintųspeciali ųjųmokymosi poreiki ų, ir moki-
niams, kuri ųgimtoji kalba skiriasi nuo kalbos, kuria jie gauna daugiausia pamok ų(I kalba), b ūtųnumatyti
koeficientai, ir u žtikrinti, kad šie koeficientai b ūtųtaikomi nustatant mokini ųskaičiųklasėse;C 193 E/336 LT 2006 8 17 Europos S ąjungos oficialusis leidinys33
2005 m. rugs ėjo 8 d., ketvirtadienis
23. ragina Komisij ą, bendradarbiaujant su atitinkamomis valstyb ėmis nar ėmis, skubiai spr ęsti kai kuri ų
mokykl ųperpildymo problemas, nes tai kenkia mokymo kokybei; ragina Valdytoj ųtaryb ąnedelsiant imtis
priemoni ųišspręsti mokykl ųBriuselyje ir Liuksemburge perpildymo problem ą; pabr ėžia, kad siekiant u žtik-
rinti Europos mokykl ųveiklai b ūtinos infrastrukt ūros ir įrangos pl ėtrąreikalingas tinkamas planavimas rei-
kiamu laiku;
b) Speciali ųjųmokymosi poreiki ųnumatymas
24. ragina Komisij ąpateikti patikim ąstatistik ąapie speciali ųporeiki ųteikimo Europos mokyklose apimt į
ir toliau ragina Valdytoj ųtaryb ąvykdyti paslaug ųteikimo kiekvienoje Europos mokykloje pripa žintųspecia-
liųjųporeiki ųvaikams, taip pat vaikams, turintiems fizin ęir (arba) psichin ęnegali ą, tyrim ą; pra šo Valdytoj ų
taryb ąnustatyti minimalius standartus, susijusius su mokymo paslaug ųteikimu, atlikti Europos mokykl ų
prieinamumo tyrim ąsiekiant u žtikrinti, kad pastat ųkonstrukcija ir i šdėstymas yra tinkami fizin ęnegali ą
turintiems vaikams, ir imtis vis ųkitųpriemoni ų, reikaling ųpadėti visiems speciali ųjųmokymosi poreiki ų
turintiems vaikams;
25. ragina Komisij ąir Europos mokykl ųvaldytoj ųtaryb ąskirti daugiau finansini ųišteklių, darbuotoj ųir
stiprinti specialyb ėsžinias, siekiant speciali ųjųmokymosi poreiki ųturintiems vaikams suteikti kokybi šką
mokym ąir visokeriopai skatinti integruoto mokymo koncepcij ątaip, kaip kitose mokyklose visoje Europoje;
be to, ragina Valdytoj ųtaryb ąieškoti konstruktyvi ųalternatyv ųtiems vaikams, kurie negeba integruotis
bendrojo ugdymo klas ėse;
26. mano, jog siekiant u žtikrinti, kad speciali ųjųmokymosi poreiki ųturintiems vaikams mokymasis
Europos mokyklose tapt ųprivalumu, mokyklose reikia steigti specialias keli ųsričiųspecialist ųgrupes (pvz.,
sudarytas i šmokyklos psicholog ų, logoped ųir kalbos terapeut ų), kurios pad ėtųšiųvaikųmokytojams,
mokiniams ir t ėvams;
27. kvie čia prad ėti bandom ąjįprojekt ąvienoje i šdidesni ųmokykl ų.Šio projekto tikslas –įkurti specia-
liųjųmokymosi poreiki ųvaikųcentr ą, kuriame dirbt ųkvalifikuoti, atitinkam ąpatirt įturintys darbuotojai ir
kuris b ūtųaprūpintas tinkama mokymo med žiaga (knygos, kompiuteri ųprogramin ėįranga), kad speciali ųjų
mokymosi poreiki ųturin čius vaikus mokantiems mokytojams b ūtųprieinama specialist ųkonsultacija ir
specialioji med žiaga; ragina, kad 2006 m. biud žete b ūtųnumatytos l ėšosšiam projektui įgyvendinti;
c) Europos vidurin ės mokyklos baigimo pa žymėjimas (Bakalaureatas)
28. ragina Komisij ąpadaryti visa, kas yra jos galioje, siekiant u žtikrinti, kad Taryba nuo 2007 –2008
mokslo met ųprad žios greta Europos vidurin ės mokyklos baigimo pa žymėjimo įvestųalternatyv ųbaigimo
pažymėjimą,išduodam ątiems mokiniams, kurie pasirinks labiau profiliuot ąmokym ą;
29. pakartoja es ąsįsitikin ęs, kad did ėjantys Europos universitet ųstudent ųmainai, pasaulin ėekonomikos
globalizacija ir didel ėesmin ėEuropos vidurin ės mokyklos baigimo pa žymėjimo vert ėpateisina didesn įjo
paplitim ąbei visi škąpripa žinim ąbe apribojim ųvalstybi ųnariųir tre čiųjųšaliųuniversitetuose;
30. tod ėl kvie čia atsakingas valstybi ųnariųinstitucijas apsvarstyti Europos bakalaureato, kaip mokyklos
baigimo pa žymėjimo, įteisinimo u žEuropos mokykl ųribųplatesniu mastu privalumus, suvokiant, kad
būtina tinkamai u žtikrinti bakalauro laipsnio diplomui keliamus kokyb ės reikalavimus;
*
**
31. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai, Audito R ūmams, Teisingumo Teismui,
Europos Ekonomikos ir socialini ųreikal ųkomitetui, Region ųkomitetui, Europos mokykl ųvaldytoj ųtarybai
ir valstybi ųnariųvyriausyb ėms.2006 8 17 LT C 193 E/337 Europos S ąjungos oficialusis leidinys33
2005 m. rugs ėjo 8 d., ketvirtadienis