Vertinant ekonomikos augimo potencialo išlaisvinimo priemones, Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje pabrėžta, kad „siekiant, kad internetu apsiperkančių ir skaitmeninių pirkinių įsigyjančių vartotojų teisės būtų visapusiškai efektyvios, taip pat reikalingas spartesnis, paslankesnis ir nuoseklesnis taisyklių vykdymo užtikrinimas“. Komisija taip pat įsipareigojo, kad bus „išaiškinti ir išplėtoti vykdymo priežiūros institucijų įgaliojimai ir pagerintas jų taikomos rinkos priežiūros ir perspėjimo mechanizmų koordinavimas, kad pažeidimai būtų aptinkami sparčiau“. Be to, Bendrosios rinkos strategijoje pabrėžtas bendradarbiavimo vykdymo užtikrinimo srityje vaidmuo kovojant su nepagrįstu prekybiniu diskriminavimu pagal geografinius kriterijus: „šiuos veiksmus turi papildyti griežtesnės visų valstybių narių vykdymo užtikrinimo priemonės, kurios, kaip paskelbta Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje, turi būti toliau stiprinamos keičiant Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje“.

Žala vartotojui, patiriama sudarant tarpvalstybinius sandorius: konservatyviais vertinimais, pagrįstais reprezentatyviąja penkių internetinės prekybos sektorių (aprangos, elektronikos prekių, laisvalaikio, vartojimo kreditų ir organizuotų turistinių kelionių) imtimi, 37 proc. ES internetu prekiaujančių komercinės veiklos subjektų nesilaiko vartotojų apsaugos teisės aktų. Dėl to vien tik tirtuose sektoriuose per metus vartotojams padaroma apie 770 mln. EUR žala. Apskaičiuota, kad pagerinus bendradarbiavimą vykdymo užtikrinimo srityje, reikalavimų nesilaikymo mastą būtų galima gerokai sumažinti: pastaraisiais metais nacionalinėms vykdymo priežiūros institucijoms atlikus koordinuotas atrankines interneto svetainių patikras ir pataisas (tikslines patikras), pradiniu tyrimo etapu nustatyti reikalavimų laikymosi rodikliai nuo 20–40 proc. (priklausomai nuo sektoriaus) po metų pagerėjo iki daugiau kaip 80 proc.

Siekdama užtikrinti tvarų ES ekonomikos augimą, 2015 m. priimtoje Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje ir Bendrosios rinkos strategijoje Komisija nusistatė plataus užmojo tikslus – išlaisvinti tarpvalstybinių vartotojų rinkų – internetinių ir neinternetinių – potencialą. Pirmiausia Komisija pasiūlė užbaigti rengti ES teisės aktų sistemą, pašalinant likusius skaitmeninio turinio sutarčių ir internetinės prekybos prekėmis reglamentavimo trūkumus. Ji ėmėsi veiksmų siekdama įvertinti platformų vaidmenį, geografinius pardavimo apribojimus ir bendro vartojimo ekonomikos poveikį. Be to, ji pabrėžė, jog tam, kad taikant vidaus rinkos taisykles būtų gauta numatoma ekonominė nauda ES ekonomikai, būtina veiksmingai ir nuosekliai užtikrinti teisės aktų vykdymą.

2014 m. žengtas dar vienas žingsnis gerinant bendradarbiavimą vykdymo užtikrinimo srityje: imtasi koordinuotų veiksmų reikalaujant, kad susiję komercinės veiklos subjektai nutrauktų nesąžiningą komercinę praktiką ES bendros svarbos srityse (pvz., automobilių nuomos arba internetinių žaidimų, kuriuos žaidžiant siūloma pirkti naudojantis programėle).

Nepaisant teigiamų rezultatų siekiant reglamento tikslų, atlikus išorinį vertinimą ir surengus viešas konsultacijas nustatyta toliau nurodytų problemų, kurios kenkia reglamento veiksmingumui:

minimalūs vykdymo užtikrinimo institucijų įgaliojimai yra nepakankami, kad jos galėtų veiksmingai bendradarbiauti, ypač skaitmeninėje aplinkoje. BVAS reglamente valstybių narių kompetentingoms institucijoms pateiktas minimalių tyrimo ir vykdymo įgaliojimų, kurie yra būtini bendradarbiavimui ir reglamento taikymui užtikrinti, sąrašas . Pavyzdžiui, šie įgaliojimai yra būtini tam, kad šalys galėtų teisiškai pagrįstu būdu rinkti įrodymus ir jais keistis. Atliekant vertinimą, buvo patikrinta įvairi galima netinkama komercinės veiklos subjektų praktika ir padaryta išvada, kad pagal dabartinę BVAS sistemą neįmanoma veiksmingai kovoti su šia netinkama praktika. Pirmiausia paminėtina, kad vartotojų teisių apsaugos srityje bendradarbiaujančioms valdžios institucijoms suteikti riboti įgaliojimai gauti informacijos apie tikrąją skaitmeninėje aplinkoje netinkamą praktiką taikančio komercinės veiklos subjekto tapatybę ir riboti įgaliojimai kreiptis pagalbos į kitas valdžios institucijas (pvz., finansų policiją) arba trečiąsias šalis (pvz., domenų registrų tvarkytojus);

nepakankamai keičiamasi rinkų tyrimais. Plėtojantis e. prekybai, atsirado galimybių rengti labai įvairias rinkodaros kampanijas, kuriomis galima akimirksniu pasiekti milijonus vartotojų. Dėl to valdžios institucijos turi sukurti gerokai spartesnę informacijos rinkimo sistemą nei buvo reikalinga neinternetinės prekybos laikais, gebėti greičiau pertvarkyti savo prioritetus ir būti paslankesnės. Remiantis išoriniu vertinimu ir Komisijos atliktu poveikio vertinimu, dėl netinkamai veikiančio dabartinio BVAS įspėjimo mechanizmo ir bendrųjų prioritetų trūkumo pažeidimai nustatomi per vėlai. Pavyzdžiui, įspėjamieji pranešimai siunčiami visoms be išimties valdžios institucijoms, prisijungusioms prie BVAS duomenų bazės, nepaisant svarbos ar prioriteto;

mechanizmo taikymo keliose šalyse padarytiems pažeidimams apribojimai. Dabartinis BVAS savitarpio pagalbos mechanizmas (6–8 straipsniai) iš esmės taikomas pažeidimams, kuriuos padarė vienoje šalyje įsisteigęs komercinės veiklos subjektas, kurio veikla orientuota į kitos šalies vartotojus. Tačiau kuriant vidaus rinką paspartėjo didelių įmonių, kurių vietinės patronuojamosios įmonės užsienyje taiko tokią pat praktiką, vykdomos mažmeninės prekybos tarptautinimo procesas. Todėl nacionalinės institucijos dažnai susiduria su atvejais, kai jų rinkoje tuo pat metu daromi panašūs pažeidimai. BVAS reglamente yra kovos su tokiais pažeidimais nuostatų. Šiame reglamente nustatyta, kad nacionalinės institucijos koordinuoja savo veiksmus, siekdamos užtikrinti jų nuoseklumą reaguojant į tokį pat ES teisės aktų pažeidimą (BVAS reglamento 9 straipsnis ). Tačiau išoriniame vertinime nurodyta, kad dėl to nėra galimybės pasinaudoti masto ekonomija, nes kiekviena valdžios institucija vis vien privalo veikti atskirai. Tai brangiai kainuoja, nes dubliuojamos vykdymo užtikrinimo pastangos: poveikio vertinimo ataskaitoje apskaičiuota, kad, jei būtų taikoma supaprastinta ES koordinavimo procedūra, vieno koordinuojamo veiksmo sąnaudos galėtų būti perpus mažesnės. Todėl ES lygmeniu būtina taikyti gerai suderintus metodus, o atsižvelgiant į tai, kad tokia bloga praktika taikoma visos Sąjungos mastu, Komisija, siekdama padėti susijusioms nacionalinėms institucijoms, galėtų atlikti svarbų koordinuojamąjį vaidmenį . Kaip pabrėžta poveikio vertinimo ataskaitoje, atsižvelgiant į dviejų koordinuotų veiksmų, susijusių su automobilių nuoma ir pirkimu programėlėse, įgyvendinimo patirtį, taip pat įsitikinta, kad esama pagal 9 straipsnį nustatyta koordinavimo sistema yra nepakankamai apibrėžta, kad pirmiausia jai trūksta gerai apibrėžtos ir skaidrios koordinavimo procedūros, aiškumo dėl dalyvių atitinkamų vaidmenų ir atsakomybės, taip pat dėl neveikimo pasekmių.

2.BVAS reglamento priedo vertinimas

Bendradarbiavimas vartotojų apsaugos srityje apima direktyvas, perkeltas į valstybių narių teisinę tvarką, ir reglamentus, nurodytus BVAS reglamento priede. Nuo 2007 m. šio priedo taikymo sritis nuolat buvo plečiama, tačiau keletas Sąjungos teisės aktų, kuriais nustatomos svarbios vartotojų teisės, dabar į ją nepatenka. Atlikus išorinį vertinimą, padaryta išvada, kad gali reikėti padaryti nedidelį pakeitimą atsižvelgiant į šiuos kriterijus: poveikį vartotojų kolektyviniams interesams, svarbą tarpvalstybiniu požiūriu, viešojo vykdymo užtikrinimo mastą ir derėjimą su priede nurodytais sektorių ir horizontaliaisiais teisės aktais. Atsižvelgiant į tai, vertinime padaryta išvada, kad priedą reikia atnaujinti įtraukiant įsigaliojusius naujus Sąjungos teisės aktus. Atlikus poveikio vertinimą, rekomenduota į BVAS reglamento priedą įtraukti šiuos teisės aktus: Hipotekos kredito direktyvą , Geležinkelių keleivių teisių reglamentą , Reglamentą dėl neįgalių asmenų ir ribotos judėsenos asmenų teisių keliaujant oru ir Oro susisiekimo paslaugų reglamento kainodaros nuostatas, taip pat Mokėjimo sąskaitų direktyvą. Be to, 2015 m. Bendrosios rinkos strategijoje padaryta išvada, kad Paslaugų direktyvos 20 straipsnyje nenustatyta veiksmingo tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmo, todėl jis turėtų būti įtrauktas į BVAS reglamento priedą.

3. Tolesni veiksmai. Pažangesni vykdymo užtikrinimo sprendimai: BVAS reglamento atnaujinimas

Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytus motyvus, Komisija, siekdama pagerinti ES vartotojų teisių apsaugos teisės aktų tarpvalstybinį vykdymą, siūlo atnaujinti dabartinį BVAS reglamentą.

Poveikio vertinimo rezultatas Pagrindiniai Komisijos pasiūlymo sąnaudų ir naudos aspektai Vartotojams tai bus naudinga, nes geriau veiks rinkos, kils mažiau ginčų ir bus užtikrinta geresnė apsauga perkant kitoje valstybėje, pirmiausia internetu. Remiantis tirtomis penkiomis internetinėmis rinkomis, apskaičiuota, kad reikalavimų nesilaikymo rodiklį, lygų 37 proc., sumažinus 10 punktų, apskaičiuotoji 770 mln. EUR metinė žala galėtų būti sumažinta iki maždaug 539 mln. EUR, t. y. 30 proc. Be to, naujais bendrais BVAS veiksmais kovojant su plačiai paplitusia praktika, visoje ES būtų galima gerokai sumažinti vartotojams daromą žalą (pvz., koordinuotais veiksmais kovojant su klaidinančia internetinių žaidimų programėlėse teikiamų pasiūlymų rinkodara – apie 68 mln. EUR). Komisija padės valstybėms narėms imtis vykdymo užtikrinimo priemonių kovojant su ES svarbos pažeidimais ir taip išvengti dubliavimo, susijusio su lygiagrečių procedūrų vykdymu tų pačių pažeidimų atžvilgiu. Valdžios institucijos patirs mažiau sąnaudų, nes galės naudotis tais pačiais įrodymais, išvengti dubliavimo ir užtikrinti didžiausią galimą vykdymo užtikrinimo veiksmų nuoseklumą. Anksčiau atskleidus netinkamą praktiką ir suderinus prioritetus, bus galima imtis tinkamesnių veiksmų kovojant su ES plačiai paplitusiais pažeidimais. Dėl to BVAS veiksmais bus daromas stipresnis atgrasomasis poveikis. Kai kurioms valstybėms narėms gali reikėti šiek tiek pataisyti savo nacionalinės teisės aktus, kad valdžios institucijos galėtų dalytis įrodymais ir naudotis didesniais bendradarbiavimo tarpvalstybiniu mastu įgaliojimais. Daugiausia valstybės narės patirs supažindinimo ir mokymo, susijusio su naujais įgaliojimais ir procedūromis, sąnaudų (kiekviena valdžios institucija patirs apie 3 tūkst. EUR tokių sąnaudų). Apskaičiuota, kad bendros visų valstybių narių vieno pagal privalomą koordinavimo procedūrą inicijuoto koordinuoto vykdymo užtikrinimo veiksmo sąnaudos būtų apie 174 tūkst. EUR. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad valstybės narės bet kokiu atveju yra įpareigotos kovoti su ES teisės aktų neatitinkančia praktika, todėl šių sąnaudų negalima laikyti papildomomis sąnaudomis, kurių kitu atveju nebūtų patirta. Tikimasi, kad Sąjungos mastu geriau koordinuojant veiksmus, vidutinės trukmės laikotarpiu galiausiai bus sutaupyta lėšų. Manoma, kad Komisijos papildomos personalo sąnaudos, susijusios su išplėstu Komisijos koordinaciniu vaidmeniu, nesiektų 300 tūkst. EUR per metus ir būtų padengtos perskirstant jos žmogiškuosius išteklius. Koks poveikis MVĮ ir konkurencingumui? Papildomų teisinių įpareigojimų verslo sektoriui nebus nustatyta. Sustiprinus tarpvalstybinį vykdymo užtikrinimą, pagerės mažmeninių rinkų reglamentavimo aplinka. Dėl to įmonės, įskaitant MVĮ, pateikdamos savo produktus kitų valstybių rinkoms, galės išvengti teisinių konsultacijų išlaidų ir būti tikresnės, kad kitose šalyse, kuriose jos nori vykdyti veiklą, bus vienodai užtikrinamas ES vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymas. Dėl nuoseklesnio tarpvalstybinio vykdymo užtikrinimo padidės sąžiningų, įstatymus gerbiančių komercinės veiklos subjektų konkurencingumas, sustiprės konkurencija ir vidaus rinkoje bus sudarytos vienodos sąlygos. Ar tai turės didelį poveikį nacionaliniams biudžetams ir administracijoms? Palyginti su taupymu, kuris bus pasiektas suvienijus kovai su plačiai paplitusiais pažeidimais skirtus išteklius, poveikis nacionaliniams biudžetams nebus labai didelis: vienu koordinuotu veiksmu pakeitus 28 nacionalinius veiksmus, iš viso galėtų būti sutaupyta nuo maždaug 180 tūkst. EUR (jei vykdant koordinuotą veiksmą pavyktų susitarti su komercinės veiklos subjektu) iki maždaug 815 tūkst. EUR (jei derybos nebūtų sėkmingos ir komercinės veiklos subjekto atžvilgiu reikėtų imtis nacionalinio lygmens vykdymo užtikrinimo veiksmų). Proporcingumas Nauda, kuri bus gauta sumažinus žalą vartotojams ir visų veiklos vykdytojų sandorių sąnaudas, užtikrinus viešosios intervencijos veiksmingumą ir – galiausiai – dėl didesnės vartotojų paklausos pasiekus numatomą ekonomikos augimą, yra gerokai didesnė už nedidelį valdžios institucijų ir Komisijos sąnaudų padidėjimą, todėl pasiūlymas laikomas proporcinga priemone atsižvelgiant į dabartinį žemą vartotojų apsaugos nuostatų laikymosi tarpvalstybinėse rinkose lygį.

Siūlomi BVAS reglamento pakeitimai yra susiję su šiais aspektais: