LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2009.3.25 
SEK(2009) 359  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
Pasiūlymas 
  
TARYBOS PAMATINIS SPRENDIMAS 
  
dėl prekybos žmon ėmis prevencijos, kovos su ja ir auk ų apsaugos, kuriuo panaikinamas 
Pamatinis sprendimas 2002/629/TVR, 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA
 
  
{KOM(2009) 136 galutinis} 
{SEK(2009) 358}
 
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
1. P ROBLEMOS ESM Ė 
Prekyba žmon ėmis visame pasaulyje laikoma vienu iš sunkiausi ų nusikaltim ų – tai šiurkštus 
žmogaus teisi ų pažeidimas, šiuolaikin ė vergovės forma1 ir itin pelningas verslas 
organizuotiems nusikalt ėliams. Tai veika, kai prievartos, apgaul ės ar piktnaudžiavimo b ūdu 
asmenys verbuojami, perduodami arba priimami išnaudojimo, įskaitant seksualin į ar darbo 
išnaudojim ą, priverstinio darbo, buitin ės vergovės ir kitų formų išnaudojimo, taip pat organ ų 
išpjovimo tikslais. 
Nors prekyba žmon ėmis ES dažnai susijusi su neteis ėta migracija ir neteis ėtu žmoni ų 
gabenimu, šios veikos skiriasi vienu esminiu aspektu. Prekyba žmon ėmis yra nusikaltimas, 
kuriuo pažeidžiamos pagrindin ės asmenų teisės, o neteis ėtas žmoni ų gabenimas yra sien ų 
apsaugos teis ės aktų pažeidimas. Neteis ėtos migracijos padedant neteis ėtam žmoni ų 
gabentojui atveju migrantas ir neteis ėtas žmoni ų gabentojas susitaria, ir šis j ų santykis 
baigiasi, pirmajam patekus į priiman čiosios valstyb ės teritorij ą. Tam tikru prekybos 
žmonėmis etapu panaudojami tokie neteis ėti būdai, kaip prievarta, apgaul ė ar 
piktnaudžiavimas pažeidžiamumu, be to, asmuo perduodamas siekiant j į toliau išnaudoti, ir tai 
paprastai pradedama daryti paskirties šalyje. 
Pagrindin ė prekybos žmon ėmis priežastis yra socialinis pažeidžiamumas. Pažeidžiamum ą 
lemia ekonominiai ir socialiniai ve iksniai, kaip antai skurdas, ly čių diskriminacija, ginkluoti 
konfliktai, šeiminis smurtas, disfunkcin ės šeimos, taip pat asmenin ės aplinkyb ės, tokios kaip 
amžius, sveikatos b ūklė arba negalia. Tokiu pažeidžia mumu pasinaudoja tarptautiniai 
organizuoto nusikalstamumo tinklai, kad sudaryt ų palankesnes s ąlygas migracijai ir v ėliau 
galėtų smarkiai išnaudoti žmones panaudodami j ėgą, grasinimus, prievart ą ar įvairiais būdais 
pasinaudodami asmens bej ėgiškumu, pavyzdžiui, priversdami vergauti už skolas. Iš ties ų 
svarbus pagrindinis veiksnys yra gaunamas didelis  pelnas. Kitas ne mažiau svarbus veiksnys 
yra seksualini ų paslaugų ir pigios darbo j ėgos paklausa. 
Asmuo gali b ūti parduotas d ėl seksualinio išnaudojimo ar kitais neteis ėtais tikslais, 
pavyzdžiui, d ėl darbo išnaudojimo ar buitin ės vergovės. Nors prekybos žmon ėmis aukos b ūna 
ir vaikinai (dažniausiai parduodami d ėl darbo išnaudojimo), didži ąją dalį prekybos žmon ėmis 
aukų vis dar sudaro moterys ir mergait ės. Lyčių diskriminacija ir šeiminis smurtas – taip pat 
svarbios prekybos žmon ėmis priežastys, tod ėl prekyba žmon ėmis laikoma lytin ės prievartos 
forma. Vaikai parduodami siekiant juos išnaudoti priver čiant dalyvauti veikoje, susijusioje su 
elgetavimu ar neteis ėtu elgesiu. Tiek berniukai, tiek mergait ės parduodami seksualinio 
išnaudojimo tikslais. Prekyba žmon ėmis galima ir d ėl organų. 
Šio nusikaltimo mast ą sunku įvertinti, nes nusikalstama veik a, susijusi su prekyba žmon ėmis, 
slypi už tokio pla čiai paplitusio reiškinio, kaip prosti tucija ar imigracija. Prekybos žmon ėmis 
ir priverstinio darbo įverčiai, kuriuos pareng ė Tarptautin ė darbo organizacija (TDO), yra 
vieninteliai pasaulinio masto įverčiai, atlikti taikant skaidri ą ir pripažint ą metodiką. Pasak 
TDO2, atsižvelgiant į tai, kad didžioji priver stinio darbo ir paslaug ų dalis susijusi su tradicine 
                                                 
1 Georgina Vaz Cabral, La traite des êtres humains . Réalités de l'esclavage contemporain , Paris, 2006. 
2 Patrick Belser, Michaelle De Cock, Fahrad Mehran, ILO Minimum Estimate of Forced Labour in the 
World , ILO, Geneva, April 2005. 
 
LT 3   LT į vergiją panašia praktika (tai  yra asmuo neperkeliamas, bet išnaudojamas in loco ), su prekyba 
žmonėmis susijęs priverstinis darbas sudaro apie 20 % viso priverstinio darbo atvej ų. Todėl 
manoma, kad visame pasaulyje yra bent 2,45 mln. žmoni ų, prekybos žmon ėmis aukų, 
dirbančių priverstin į darbą. 1,225 mln. iš j ų kasmet parduodami privers tinio darbo tikslais. Šie 
įverčiai apima tiek prekyb ą žmonėmis juos išvežant ir parduodant kitose šalyse, tiek prekyb ą 
žmonėmis pačiose šalyse. Dauguma žmoni ų parduodami d ėl priverstinio komercinio 
seksualinio išnaudojimo (43 %) arba d ėl kitų įvairių priežasčių (25 %). Likusi dalis 
nukentėjusių asmenų (32 %) yra prekybos žmon ėmis ekonominio išnaudojimo tikslais aukos. 
Moterys ir mergait ės sudaro 56 % priverstinio ekonominio išnaudojimo auk ų, o vyrai ir 
berniukai – 44 %. Didžioji dauguma (98 %) priv erstinio komercinio se ksualinio išnaudojimo 
aukų yra moterys ir mergait ės. Vaikai iki 18 met ų sudaro 40–50 % vis ų priverstinio darbo 
aukų3. 
Prekyba žmon ėmis ES – tai nusikalstamas reiški nys, dažniausiai kylantis iš tre čiųjų šalių, 
tačiau prekyba žmon ėmis pastebima ir ES teritorijoje (ypa č po pastarosios pl ėtros). Apie 
vidaus prekybos žmon ėmis atvejus praneša ir nacionaliniai steb ėsenos mechanizmai4. Europai 
skirtų įverčių nedaug ir jie nepatikimi. Vis d ėlto ES yra viena iš svarbiausi ų prekybos 
žmonėmis paskirties viet ų pasaulyje, tod ėl remiantis turimais skai čiais galima pagr įstai teigti, 
kad kiekvienais metais su tikslu parduoti į ES teritorij ą atvežami arba ES teritorijoje 
parduodami keli šimtai t ūkstančių žmonių. 
Todėl į prekybą žmonėmis reikia reaguoti ryžtingai, siekiant bausti už š į nusikaltim ą ir 
apsaugoti aukas. 
Tarptautiniu lygmeniu 2000 m. JT protokolas d ėl prekybos žmon ėmis, ypač moterimis ir 
vaikais, prevencijos, sustabdymo bei baudimo už vertim ąsi ja, papildantis JT konvencij ą prieš 
tarptautin į organizuot ą nusikalstamum ą5, buvo pirmasis visapusiškas  tarptautinis dokumentas, 
skirtas prekybos žmon ėmis problemai. Laikoma, kad Europos Tarybos konvencija d ėl kovos 
su prekyba žmon ėmis6 kol kas yra aukš čiausias šios srities tarptautinis standartas. ES 
lygmeniu Pamatiniu sprendimu 2002/629/TVR d ėl kovos su prekyba žmon ėmis7 visų pirma 
atsižvelgiama į poreikį derinti baudžiam ąją teisę ir sankcijas8. 
Nors valstyb ės narės iš esmės laikosi pagrindini ų pamatinio sprendimo reikalavim ų, norint 
įgyvendinti visapusišk ą ir veiksming ą kovos su prekyba žmon ėmis politik ą reikės daugiau 
pastangų. 
                                                 
3 Šis procentinis dydis atitinka 4,9–6,15 mln. vaik ų. Laikoma, kad pastarasis įvertis atitinka 2002 m. 
TDO bendrojoje ataskaitoje „Ateitis be vaik ų darbo“ („A future without child labour“ ) pateiktą įvertį, 
kuris, apskai čiuotas pritaikius skirting ą metodiką, rodo, kad 5,7 mln. vaik ų dirbo priverstin į darbą ir 
darbą už skolas. 
4 Pavyzdžiui, apie vidaus prekybos žmon ėmis atvejus pranešta 2008 m. Šeštojoje Nyderland ų 
nacionalinio praneš ėjo ataskaitoje. 
5 2000 m. Jungtini ų Tautų protokolas d ėl prekybos žmon ėmis, ypač moterimis ir vaikais, prevencijos, 
sustabdymo bei baudimo už vertim ąsi ja, papildantis Jungtini ų Tautų konvencij ą prieš tarptautin į 
organizuot ą nusikalstamum ą. 
6 Europos Tarybos konvencija d ėl kovos su prekyba žmon ėmis (ETSS Nr. 197). 
7 2002/629/TVR, op. cit.  
8 Ataskaita, parengta pagal 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinio sprendimo d ėl kovos su prekyba 
žmonėmis 10 straipsn į, COM (2006) 287 galutinis. 
 
LT 4   LT 2. ES  VEIKSM Ų PRIEŽASTYS  
Jau sukurtas svarbus tarptautinis te isinis pagrindas, leidžiantis spr ęsti prekybos žmon ėmis 
problemą. Tačiau suinteresuotosios šalys mano, kad valstyb ės narės šį galiojant į pagrindą 
įgyvendina nepakankamai arba nevienodai. 
2006 m. Komisijos pamatinio sprendimo d ėl kovos su prekyba žmon ėmis įgyvendinimo 
ataskaitoje9 ir 2008 m. Darbiniame dokumente d ėl ES veiksm ų plano10 nustatyta, kad, teis ės 
perkėlimo poži ūriu, valstyb ės narės iš esmės įvykdė pamatinio sprendimo reikalavimus. Tai, 
kad valstyb ės narės laikosi esmini ų dabartinio pamatinio sprendimo reikalavim ų, nulėmė 
ankstesni teis ės aktai arba nauji teis ės aktai, perkeliantys pama tinio sprendimo nuostatas. 
Tačiau keliose pamatinio sprendim o nuostatose numatytos išimtys arba išlygos, jis apima tik 
baudžiamosios teis ės nuostatas, tod ėl valstybės narės dar nepakankamai gerai įgyvendina 
visapusišk ą kovos su prekyba žmon ėmis politik ą. Pirmiau min ėtame Komisijos darbiniame 
dokumente nustatyta, kad norint įgyvendinti kovos su prekyba žmon ėmis politik ą, reikia 
daugiau pastang ų. 
2005 m. Europos Tarybos konvencija d ėl kovos su prekyba žmon ėmis nustatomas aukštesnis 
tarptautinis standartas ir tai yra svarbus žingsnis siekiant suderinti teis ės aktus, įskaitant 
baudžiam ąją teisę, paramą aukoms, prevencij ą ir stebėseną. Vis dėlto Konvencija apima 
privalomas ir neprivalomas nuostatas, joje numat ytos išlygos tokiose sv arbiose srityse, kaip 
ekstrateritorin ė jurisdikcija. Tod ėl pačioje Konvencijoje esama keletas tr ūkumų. 
Atsižvelgiant į galiojant į teisinį pagrindą, susijusį su JT ir Europos Tarybos dokumentais, ir į 
ES teisės aktus, galima nustatyti tokius tr ūkumus: 
– Kaltininkai netraukiami baudžiamojon atsakomyb ėn 
• Šiuo metu iškeliama nepakankamai baudžiam ųjų bylų11. 2006 m. daugiausia prekybos 
žmonėmis dėl seksualinio išnaudojimo atvej ų tirta ir baudžiam ųjų bylų iškelta šiose šalyse: 
AT (128), BE (291), BG (291), DE ( 353), IT (214), PT (65) ir UK (54)12. ES iš viso ištirta 
bylų: 2001 m. – 195, 2003 m. – 453, 2005 m. – 1 060 ir 2006 m. – 1 56913. Nepaisant 
didėjančios tendencijos, baudžiam ųjų bylų skaičius vis dar neatitinka numanomo 
nusikaltimo masto, kaip aprašyta pirmiau. 
– Aukos negauna atitinkamos pagalbos, apsaugos ar žalos atlyginimo 
                                                 
9 Ataskaita, parengta pagal 2002 m. liepos 19 d. Tarybos pamatinio sprendimo d ėl kovos su prekyba 
žmonėmis 10 straipsn į, COM (2006) 287 galutinis. 
10 Komisijos darbinis dokumentas „ES prekybos žmon ėmis prevencijos ir kovos su ja geriausios 
praktikos, standart ų ir proced ūrų veiksmų plano vertinimas ir prieži ūra“, COM (2008) 657. Dokumentas 
parengtas remiantis 24 atsakymais į klausimyn ą, kurį Komisija išplatino 2007 m. gruodžio m ėn., ir 
įvairių įstaigų, tokių kaip Europolas ir Eurojustas, perduota informacija. 
11 Visi šioje pastraipoje nurodyti skai čiai paimti iš Komisijos darbinio dokumento COM (2008) 657, op. 
cit.  
12 Kai kuriose šalyse į šiuos skai čius įtraukti ir prekybos žmon ėmis dėl darbo išnaudojimo atvejai. Gali 
būti, kad d ėl sunkum ų renkant įrodymus tam tikras skai čius prekybos žmon ėmis seksualinio 
išnaudojimo tikslais atvej ų vis dar nagrin ėjami kaip vertimosi prostitucija bylos.  
13 Byl ų, kuriose priimtas nuosprendis, daug mažiau. 2006 m. nuosprendis už prekyb ą žmonėmis dėl 
seksualinio išnaudojimo priimtas iš viso 284 bylose. 
 
LT 5   LT • Aukų, kurios pastaraisiais metais gavo param ą, skaičių nurodė tik šios šalys: AT (162), BE 
(121), BG (81), CZ (14), FI (9) IT (2 143), LT (96), PL (10), SL (40) ir NO (37)14. 
Atsižvelgiant į numanom ą prekybos žmon ėmis Europoje mast ą, darytina išvada, kad tik 
keliose šalyse imamasi priemoni ų, kurios gali b ūti laikomos tikru atsaku. Kit ą vertus, 
tokiose šalyse, kaip AT, BE, IT, BG ir UK, kuriose pagalb ą gauna gana daug auk ų, 
baudžiam ųjų bylų irgi daugiau. 
– Prastas pad ėties stebėjimas 
• Apskritai tr ūksta duomen ų apie prekyb ą žmonėmis ir jos įverčių. Didžioji dauguma šali ų 
net neturi duomen ų apie aukų teises ir param ą joms. Nacionaliniai steb ėsenos mechanizmai 
vis dar netinkami. Dvi ša lys (NL ir SE) paskyr ė nacionalinius praneš ėjus, o aštuonios 
nurodo, kad suk ūrė panašius mechanizmus (BE, BG, CY, CZ, DK, FI, PT, UK). Ši pad ėtis 
gali turėti neigiam ą poveikį surenkam ų duomenų kokybei. 
Dėl šių priežasčių suinteresuotosios šalys pasisako už veiksmingesnes, konkre čias ir 
saistančias priemones, ypa č pirmiau min ėtose svarbiose srityse. 
3. T IKSLAI  
Bendras tikslas – kovoti su nusik alstamumu, tiek su organizuotu, tiek su neorganizuotu, vis ų 
pirma su prekyba žmon ėmis ir nusikaltimais prieš vaikus, remiantis ES sutarties 29 straipsniu 
ir sukuriant aiškesn į kovos su prekyba žmon ėmis pagrind ą trečiojo rams čio srityje, ir didinti 
šios kovos veiksmingum ą. 
A Konkretus tikslas – bausti už nusikaltim ą 
– Veiklos tikslai: 
– A1 Skirti veiksmingas, proporci ngas ir atgrasias sankcijas. 
– A2 Palengvinti auk ų bendradarbiavim ą su teismin ėmis institucijomis. 
– A3 Panaikinti tarptautinio bendradarbiavimo kli ūtis ir pla čiai naudoti 
tyrimo priemones, padedan čias veiksmingai tirti organizuoto nusikalstamumo ir 
tarpvalstybines bylas. 
– A4 Palengvinti prekyb ą žmonėmis užsiiman čių asmenų baudžiam ąjį 
persekiojim ą, kai nusikalstama veika padaryta už valstyb ės teritorijos. 
B Konkretus tikslas – ginti auk ų teises  
– Veiklos tikslai: 
– B1Suteikti bet kuriai numanomai aukai bes ąlyginę ir individuali ą pagalbą prieš 
bylos nagrin ėjimą, jo metu ir po jo. 
                                                 
14 Ši ų skaičių negalima palyginti su įtrauktaisiais į TMO duomen ų bazę.  
 
LT 6   LT – B2 Apsaugoti aukas nuo sulaikymo ir nuo baudžiamojo persekiojimo už 
nusikalstamas veikas, kurias jos buvo pr iverstos padaryti, pavyzdžiui, už 
imigracijos įstatymų pažeidimus. 
– B3 Geriau apsaugoti aukas nuo antrin ės viktimizacijos, kuri kyla iš to, kaip 
kompetentingos institucijos vykdo baudžiam ąjį procesą. 
– B4 Sukurti specialias priemones, skirtas veiksmingai apsaugai ir žalos atlyginimui 
užtikrinti. 
C Konkretus tikslas – užkirsti keli ą prekybai žmon ėmis 
– Veiklos tikslai: 
– C1 Sumažinti pažeidžiamumo veiksnius kilm ės šalyse. 
– C2 Gerinti valstyb ės pareigūnų, kuriems gali tekti susitikti su galimomis aukomis, 
įgūdžius. 
– C3 Mažinti seksualini ų paslaugų ir pigios darbo j ėgos paklaus ą. 
– D Konkretus tikslas – sukurti veiksmingas steb ėsenos sistemas 
– Veiklos tikslai: 
– D1 Sukurti darnius nacionalinius m echanizmus, pavyzdžiui, nacionalini ų 
pranešėjų sistemą ar lygiaver čius mechanizmus. 
– D2 Sudaryti glaudaus nacionalini ų pranešėjų ar lygiaver čių mechanizm ų 
bendradarbiavimo s ąlygas. 
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Išnagrinėtos įvairios politikos galimyb ės, kaip priemon ės nustatytiems tikslams pasiekti. 
• 1-oji politikos galimyb ė: nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų 
• ES nesiimt ų veiksmų kovoti su prekyba žmon ėmis, o valstyb ės narės tęstų Europos 
Tarybos konvencijos d ėl kovos su prekyba žmon ėmis pasirašymo ir ratifikavimo proces ą. 
• 2-oji politikos galimyb ė: ne teisėkūros priemon ės 
Pamatinis sprendimas 2004/629/TVR neb ūtų keičiamas. B ūtų priimtos ne teis ėkūros 
priemonės tokiose srityse, kaip paramos aukoms programos, steb ėsena, prevencijos priemon ės 
paskirties šalyse, prevencijos priemon ės kilmės šalyse, mokymas ir teis ėsaugos institucij ų 
bendradarbiavimas. 
• 3-oji politikos galimyb ė: naujas teis ės aktas d ėl baudžiamojo persekiojimo, paramos 
aukoms, prevencijos ir steb ėsenos. 
 
LT 7   LT Būtų priimtas naujas pamatinis sprendimas, į kurį būtų įtraukta galiojan čio pamatinio 
sprendimo nuostata, taip pat tam tikros Europos  Tarybos konvencijos nu ostatos ir papildomi 
aspektai. Vis ų pirma į naująjį pamatinį sprendim ą būtų įtrauktos materialin ės baudžiamosios 
teisės, jurisdikcijos ir baudžiamojo persekiojimo, auk ų teisių baudžiamajame procese, 
pagalbos aukoms, speciali ų apsaugos priemoni ų vaikams, prevencijos ir steb ėsenos srities 
nuostatos. 
• 4-oji politikos galimyb ė: naujas teis ės aktas (kaip pagal 3- ąją politikos galimyb ę) ir ne  
teisėkūros priemon ės (kaip pagal 2- ąją politikos galimyb ę). 
– Būtų priimtas naujas pamatinis sprendimas, į kurį būtų įtrauktos galiojan čio pamatinio 
sprendimo nuostatos ir naujos nuostatos. Nauj ąjį pamatin į sprendim ą papildyt ų ne 
teisėkūros priemon ės, visų pirma nurodytosios 2-oje politikos galimyb ėje. 
5. P OLITIKOS GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pasirinkus 1- ąją politikos galimyb ę (status quo ) padėtis gali labai pager ėti, jeigu valstyb ės 
narės pasirašyt ų, ratifikuot ų ir įgyvendint ų Europos Tarybos konvencij ą ETSS Nr. 197. 
Tačiau nacionalin ės ratifikavimo proced ūros yra ilgos, o nesant ES masto teisiškai privalomo 
pagrindo neaišku, kada ir kaip Konv encija bus pritaikyta praktiškai. 
Pasirinkus 2- ąją politikos galimyb ę būtų galima paspartinti galiojan čio teisinio pagrindo 
įgyvendinim ą, tačiau to neužtekt ų norint pagerinti baudžiam ąjį persekiojim ą tose srityse, 
kurioms reikia specialaus teisinio pagrindo. Be to, žemas praeityje priimt ų neprivalom ų 
dokument ų įgyvendinimo lygis nesuteikia pagrindo teigiamoms prognoz ėms, kad 2-oji 
galimybė bus efektyvi. 
Pasirinkus 3- ąją politikos galimyb ę padėtis pager ėtų, palyginti su esama pad ėtimi. Ją 
pasirinkus b ūtų sustiprinti teis ės aktai tose srityse, kurioms taikomos galiojan čios kaltinink ų 
baudžiamojo persekiojimo ir auk ų apsaugos ES taisykl ės. Pasirinkus ši ą galimybę, taip pat 
būtų sprendžiami prevencijos ir steb ėsenos klausimai. Finansines s ąnaudas kompensuot ų 
socialinė ir ekonomin ė nauda, atsirandanti d ėl veiksmingesni ų veiksmų kovojant su šiuo 
nusikaltimu. 
Pasirinkus 4- ąją politikos galimyb ę 2-sios ir 3-sios galimybi ų priemoni ų veiksmingumas dar 
labiau padid ėtų, nes šios priemon ės būtų taikomos kartu, o valstyb ės narės būtų skatinamos 
bendradarbiauti diegiant pr iemones ir imantis veiksm ų pasirinktam visapusiškesniam 
teisiniam pagrindui geriau įgyvendinti. 
Išnagrinėjus ekonomin į ir socialin į poveikį, taip pat poveik į pagrindin ėms laisvėms, nustatyta, 
kad 3-oji ir 4-oji politikos galimyb ės yra geriausias problemos sprendimo b ūdas siekiant 
nustatytų tikslų. Pirmenyb ė teikiama 4-ajai politikos galimybei.