Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas Dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo {SEC(2008) 3102} {SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3097} /* KOM/2008/0892 galutinis - COD 2008/0258 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 9.1.2009 KOM(2008) 892 galutinis 2008/0258 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo {SEC(2008) 3102} {SEC(2008) 3098} {SEC(2008) 3097} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Audiovizualinis sektorius prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų didinti konkurencingumą, skatinti įgūdžių ugdymą, plėtrą ir darbo vietų kūrimą žinių ekonomikoje. Jis užima svarbią vietą Lisabonos darbotvarkės i2010 iniciatyvoje, kuri jungia įvairias Europos Sąjungos informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos priemones. Be to, audiovizualinis sektorius vaidina svarbų vaidmenį įgyvendinant UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, kurią Europos bendrija drauge su 13 valstybių narių ratifikavo 2006 m. gruodžio 18 d. Per pastaruosius du dešimtmečius gerokai pasikeitė tarptautinė audiovizualinio sektoriaus aplinka, daugiausia dėl technologinių naujovių įtakos. Sektoriuje atsirado naujų subjektų ir platformų, kurios nulėmė didesnę turinio – ypač besivystančioms rinkoms, kuriose augimas yra daug žadantis, skirto turinio – gamybą. Vis dėlto struktūriniai trūkumai, darantys įtaką Europos audiovizualinių kūrinių sklaidai trečiųjų valstybių rinkose, neleidžia Europos audiovizualiniam sektoriui panaudoti viso šios naujos tarptautinių galimybių plėtros potencialo ir kelia grėsmę šio sektoriaus konkurencingumui. Atsižvelgdamas į šiuos tarptautinės rinkų plėtros keliamus uždavinius, Europos Parlamentas 2007 m. gruodžio 13 d. patvirtino parengiamąją priemonę MEDIA International, skirtą Europos Sąjungos santykių su trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkomis plėtrai. Vėliau paskelbtas kvietimas teikti paraiškas buvo sėkmingas – sulaukta didelio sektoriaus subjektų susidomėjimo. Atrinkta aštuoniolika projektų. Šiuo metu Europos Parlamente atnaujina 2009 m. padidinto biudžeto parengiamąją priemonę. 2008 m. gegužės 19 d. Kanuose įvyko neformalus už audiovizualinį sektorių atsakingų Europos Sąjungos valstybių narių ministrų susitikimas. Susitikime priimta deklaracija, kurioje ministrai pritaria Europos Parlamento iniciatyvai dėl MEDIA International parengiamosios priemonės ir skatina Komisiją „toliau plėtoti iniciatyvą ir išnagrinėti, ar esama noro ir galimybių iki metų pabaigos pateikti pasiūlymą dėl paramos programos siekiant skatinti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą visų dalyvių labui“. | 120 | Bendrosios aplinkybės Didžiausia Europos audiovizualinio sektoriaus problema tarptautinėse rinkose yra prasta audiovizualinių kūrinių sklaida. Ši problema kenkia ne tik Europos įmonėms, kurios negali iki galo išnaudoti visų audiovizualinio sektoriaus rinkų tarptautinės plėtros teikiamų galimybių, bet ir vartotojams, kurie turi ribotą audiovizualinių kūrinių (ir kultūrinės įvairovės) pasirinkimą. Taigi pačiai Europos Sąjungai, kaip svarbiai derybų dėl UNESCO kultūrinės įvairovės konvencijos dalyvei, kyla pavojus, kad nebus patekinti dideli viso pasaulio audiovizualinio sektoriaus specialistų lūkesčiai, siejami su jos įgyvendinimu, ir kad dėl to ji neteks jų pasitikėjimo. Prastos audiovizualinių kūrinių sklaidos priežastys yra kelios. Skiriasi ne tik Europos rinkų kalba, bet ir struktūra. Problema ta, kad sektoriaus stiprumą tarptautinėje arenoje lemia kilmės šalies vidaus rinka. Atskiros visų valstybių narių (ir daugumos kitų užsienio valstybių) rinkos yra santykinai mažos, palyginti su JAV rinka. Europos kūrinių platinimo struktūros pagrindas – mažos pavienės įmonės, o ne didelės tarptautinės vertikaliai integruotos televizijos studijos kaip JAV. Dėl šios priežasties Europos audiovizualinis sektorius yra mažiau konkurencingas. Be to, Europos įmonės susiduria ir su nepakankamo finansavimo problema. Taip pat reikia paminėti, kad žiūrovų, kurie daugiausia renkasi JAV ir (arba) vietinės gamybos didelio biudžeto filmus, žiūrėjimo įpročiai yra didelė kliūtis didinti audiovizualinių kūrinių įvairovę. Šie struktūriniai trūkumai, darantys įtaką europinių kūrinių platinimui trečiųjų valstybių rinkose, neleidžia Europos audiovizualiniam sektoriui iki galo išnaudoti naujų tarptautinės plėtros galimybių. Įgyvendinant dabartines ES audiovizualinio sektoriaus paramos programas (MEDIA 2007, Euromed Audiovisual II arba ES-AKR programa kinui) neįmanoma reaguoti į visus spartaus audiovizualinio sektoriaus tarptautinės plėtros iššūkius, nes jos buvo sukurtos tam, kad skatintų bendradarbiavimą pačioje Europos Sąjungoje arba patenkintų plėtros politikos, o ne paties audiovizualinio sektoriaus, poreikius. Kitoms tarptautinėms priemonėms, pvz., tarptautiniams filmų fondams, skiriami riboti biudžeto asignavimai arba, bendros gamybos sutarčių atveju, nesuteikiamos būtinos biudžeto lėšos, todėl taikant šias priemones nėra galimybių iki galo išspręsti struktūrinių Europos audiovizualinio sektoriaus, siekiančio plėtoti savo tarptautinį potencialą, problemų. | 130 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos MEDIA 2007 MEDIA 2007 programa (2007–2013 m.) yra ketvirtoji nuo 1991 m. įgyvendinama daugiametė programa, skirta Europos audiovizualinio sektoriaus paramai. Bendrieji jos tikslai yra šie: - saugoti ir puoselėti Europos kultūrų bei kalbų įvairovę ir jos kinematografinį ir audiovizualinį paveldą; - didinti Europos audiovizualinių kūrinių sklaidą ir jų auditoriją Europos Sąjungoje ir už jos ribų; - stiprinti Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą atviros ir konkurencingos Europos rinkos, kuriai būdingos geros įdarbinimo galimybės, sąlygomis, to siekti ir skatinant audiovizualinio sektoriaus specialistų ryšius. Programoje MEDIA 2007 numatytas mokymo, parengiamųjų darbų, platinimo, propagavimo ir horizontalių veiksmų finansavimas ES mastu. MEDIA 2007 yra europinė programa, kuria siekiama didinti bendradarbiavimą ir kūrinių sklaidą tarp valstybių narių. Nors kelios MEDIA Mundus programos veiksmų kryptys yra panašios į MEDIA 2007 programos veiklą, jų tikslai ir dalyvavimo programose mechanizmai visiškai skiriasi. Euromed Audiovisual 1995 m. Barselonoje įvykusioje konferencijoje Europos Sąjungos užsienio reikalų ministrai ir 12 Viduržemio jūros regiono partnerių susitarė dėl Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių partnerystės, skirtos puoselėti glaudesnius kultūrinius Pietų Viduržemio jūros regiono šalių ir Europos ryšius (trečiasis ramstis – kultūrų dialogas). 2000 m. Europos Komisija pradėjo regioninę Euromed Audiovisual I, o 2006 m. – dabartinę Euromed Audiovisual II programą, kurios 2006–2008 m. biudžetas yra 15 mln. eurų. Ji skirta audiovizualinio sektoriaus specialistams, institucijoms ir valstybinėms organizacijoms iš šių šalių ir teritorijų: Alžyro, Egipto, Jordanijos, Izraelio, Libano, Maroko, Sirijos, Palestinos autonomijos, Tuniso ir Turkijos. 12 Euromed Audiovisual projektų yra susiję su mokymo, plėtros, propagavimo, platinimo ir rodymo veikla. Programa baigiasi 2008 m., tačiau šiuo metu ją planuojama vykdyti ir 2009 m. Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumo didinimas nėra pagrindinis Euromed Audiovisual programos tikslas. ES-AKR ES-AKR kino ir audiovizualinio sektoriaus rėmimo programos tikslas – skatinti audiovizualinio sektoriaus plėtrą ir struktūrizavimą 79 Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalyse. 3 metų trukmės programa, kurios biudžetas 6,5 mln. eurų, pradėta 2007 m. spalio mėnesį. Ji finansuojama iš 9-ojo Europos plėtros fondo ir yra skirta mokymui, kino filmų gamybai, platinimui ir reklamavimui remti. Abiejų šių programų – Euromed Audiovisual ir ES-AKR – plėtros politikos tikslai labiau orientuoti į regioninę plėtrą. MEDIA Mundus tikslai yra susiję su tarptautinių partnerysčių užmezgimu ir Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumo ir vartotojų galimybių rinktis bei kultūrinės įvairovės visame pasaulyje didinimo projektais. | 140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais MEDIA Mundus politikos tikslai atitinka ir papildo kitų Europos Sąjungos politikos sričių, pvz., pramonės, išorės bendradarbiavimo, bendrosios prekybos ir kultūros politikos, kalbų įvairovės ir vidaus rinkos sukūrimo, tikslus. Audiovizualinis sektorius prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų įgyvendinimo. Savo 2000 m. kovo 23–24 d. išvadose Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad „turinio sektoriuose, pasitelkiant ir tinkluose naudojant Europos kultūrinę įvairovę, sukuriama pridėtinė vertė“. Šis požiūris dar kartą įtvirtintas Europos Vadovų Tarybos 2003 m. kovo 20–21 d. išvadose ir 2006 m. Europos Vadovų Tarybai pirmininkavusios Austrijos išvadose. Ši iniciatyva yra susijusi su i2010 iniciatyva dėl ES informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos ir joje toliau plėtojama šios iniciatyvos audiovizualinio sektoriaus politikos kryptis. Be to, bendroji politika ir veiklos tikslai yra itin svarbūs įgyvendinant UNESCO konvenciją dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo. Konvencijoje pabrėžiama specifinė dvilypė (kultūrinė ir ekonominė) kultūros prekių ir paslaugų prigimtis. Bendrijos veiksmai atitinka Bendrijos įsipareigojimą pagal EB steigimo sutarties 151 straipsnio 4 dalį atsižvelgti į kultūrinius aspektus, imantis veiksmų pagal kitas Sutarties nuostatas, ypač užtikrinant pagarbą Europos kultūrų įvairovei ir ją skatinant. Bendrieji politikos tikslai ir programos konkretieji bei veiklos tikslai taip pat atitinka Pagrindinių žmogaus teisių chartiją, ypač jos kultūrų įvairovės skatinimo principą (22 straipsnis). | 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiksliniai sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas 1) susitikimai: o 2008 m. vasario mėnesį įvyko susitikimas su Cinema Expert grupe, kurio tema – „Audiovizualinės politikos išorės dimensijos stiprinimas“. Buvo išklausyta nacionalinių agentūrų ir ekspertų nuomonė. o 2008 m. vasario ir gegužės mėn. konsultuotasi su Europos filmų agentūrų direktorių tinklo nariais. o 2008 m. vasario mėn. Berlyno kino festivalyje ir 2008 m. balandžio mėn. Udinės Tolimųjų Rytų kino festivalyje vyko konsultacijos su Europos ir trečiųjų valstybių specialistais. o 2008 m. balandžio mėn. informuoti ELPA audiovizualinio sektoriaus specialistai. o 2008 m. balandžio mėn. informuotas MEDIA komitetas. Delegacijos buvo kviečiamos Komisijai pateikti rašytines pastabas ir dalyvauti dvišalėse konsultacijose su Komisija. o 2008 m. gegužės mėn. už audiovizualinio sektoriaus reikalus atsakingi ministrai susitiko Kanuose per Europos dieną pokalbiui tema „Kinas – mainų pasaulio kūrimas“. Surengta konferencija, kurioje dalyvavo apie 230 suinteresuotųjų šalių ir kurioje pristatytos ir aptartos galimos tarptautinio bendradarbiavimo priemonės. o 2008 m. birželio mėn. Briuselyje įvyko viešas svarstymas, kuriame dalyvavo apie 120 specialistų. o 2008 m. liepos mėn., kai Europos Vadovų Tarybai pirmininkavo Prancūzija, surengtas koliokviumas tema „Kokia Europos Sąjungos bendradarbiavimo kinematografijos srityje politika?“. o 2008 m. liepos mėn. buvo vertinami pagal parengiamosios priemonės MEDIA International kvietimą teikti paraiškas pateikti projektai. Intensyviai konsultuotasi su nepriklausomais ekspertais dėl pateiktų projektų ir ekspertų rekomendacijų dėl ateities veiksmų pataisų. 2) konsultacijos internetu – didesniam viešumui užtikrinti apie viešąsias konsultacijas paskelbta interneto svetainėje „Jūsų balsas Europoje“ ir kitose Europos svetainėse, pvz., programų MEDIA 2007 ir Euromed Audiovisual II svetainėse. | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta Dauguma specialistų labai palaiko Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimo stiprinimo idėją. Konsultacijose dalyvavusios suinteresuotosios šalys teigė, kad reikia imtis veiksmų, pabrėžiančių mokymo, platinimo, bendros gamybos palengvinimo veiklą ir audiovizualinių kūrinių sklaidą, taip pat raštingumą kino srityje. Pasiūlymas atspindi jų požiūrį. | 213 | Nuo 2008 m. balandžio 10 d. iki 2008 m. birželio 25 d. buvo konsultuojamasi internetu. Komisija gavo 259 atsakymus. Su rezultatais galite susipažinti tinklalapyje adresu http://ec.europa.eu/information_society/media/docs/mundus/pc.pdf. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Komisija sudarė paslaugų sutartį su Technopolis/Media Consulting Group dėl išorės ekspertų išvadų ir nuomonės apie poveikio ir ex-ante vertinimus. | 222 | Taikyti metodai Ex-ante vertinimas ir poveikio vertinimas | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais buvo konsultuotasi Rengdami savo ataskaitą, Technopolis/Media Consulting Group surengė 54 pokalbius su audiovizualinio sektoriaus specialistais iš viso pasaulio. Per pokalbius aptartos visos svarbiausios audiovizualinio sektoriaus gamybos grandinės dalys (prodiuseriai, platintojai, pardavimo atstovai, eksponentai, transliuotojai ir viešosios paramos institucijos). | 2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Apie galimą didelę riziką, kurios pasekmės būtų neatitaisomos, neužsiminta. | 225 | Gautuose patarimuose pateikta pagrindinių problemų, politikos pasirinkimo ir pasirinktos politikos galimo poveikio analizė. | 226 | Priemonės, kurių imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti ekspertų nuomonę Ataskaitos pateikimas MEDIA svetainėje. | 230 | Poveikio vertinimas o Esamos padėties išsaugojimas Turint omeny numatomus pokyčius, Europos audiovizualinio sektoriaus tarptautinės plėtros poveikį ir neigiamas sąnaudas tuo atveju, jei per ateinančius kelerius metus nebus įgyvendinta atsakomoji veikla, „esamos padėties išsaugojimo“ politika įvertinta kaip netinkama, todėl jos nereikėtų toliau taikyti. o Dabartinių priemonių pratęsimas Euromed Audiovisual II programos ir ES-AKR paramos kinui programos pratęsimu negalima įgyvendinti pasiūlymo tikslų, visų pirma dėl to, kad šių programų tikslai susiję su vystomuoju bendradarbiavimu. MEDIA 2007 pratęsimas įtraukiant tolesnes veiksmų kryptis atitiktų Bendrijos politikos tikslus ir patenkintų atitinkamo Europos sektoriaus reikmes, bet būtų mažiau veiksmingas už naujos priemonės sukūrimą. o Naujos priemonės MEDIA Mundus sukūrimas Atlikus poveikio vertinimą padaryta išvada, kad naujos priemonės sukūrimas yra veiksmingiausias būdas pasiekti bendruosius bei konkrečiuosius tikslus ir spręsti audiovizualinio sektoriaus rinkų tarptautinės plėtros uždavinius. | 231 | Komisija atliko Darbo programoje nurodytą poveikio vertinimą, su kuriuo galima susipažinti svetainėje http://ec.europa.eu/information_society/media/mundus/ index_en.htm. | 3. TEISINIAI SIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymo tikslas – sukurti naują programą MEDIA Mundus. Trys bendrieji programos politikos tikslai: o didinti ES audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą tarptautinėse rinkose; o užtikrinti, Europa galėtų vaidinti deramą kultūrinį ir politinį vaidmenį pasaulyje; o didinti vartotojo galimybes rinktis ir kultūrinę įvairovę. Šiuos tikslus galima suskaidyti į tris konkrečius tikslus: o didinti informacijos mainus, mokymą ir rinkos duomenų rinkimą; o didinti audiovizualinių kūrinių konkurencingumą ir tarpvalstybinį platinimą visame pasaulyje; o gerinti audiovizualinių kūrinių sklaidą ir rodymą visame pasaulyje, taip pat didinti visuomenės (visų pirma jaunimo) susidomėjimą kultūrų įvairove. Jei būtų laikomasi abipusės naudos principo, programoje dalyvaujančių ir kitų šalių specialistai bendrai siūlytų ir įgyvendintų projektus pagal pasiūlytas veiksmų gaires. Finansavimas būtų skiriamas tik konsorciumams, jei būtų laikomasi trijų pagrindinių sąlygų: 1) bet kuri projektą pateikianti grupė (konsorciumas) tiesiogiai ar per kontrolinį akcijų paketą priklauso ES piliečiams, 2) bet kurioje grupėje (konsorciume) yra bent viena audiovizualinio sektoriaus įmonė (organizacija), kurios pagrindinė buveinė yra trečiojoje valstybėje, 3) kiekvienas projektas, kuriame turi dalyvauti bent trys partneriai, smarkiai didina tarptautinių tinklų poveikį. | Teisinis pagrindas o Europos bendrijos steigimo sutarties 157 straipsnio 3 dalis ir 150 straipsnio 4 dalis | 320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik kai pasiūlymas nepriklauso išskirtinei Bendrijos kompetencijai. | Valstybės narės negali visiškai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). | 321 | Europos iniciatyva papildo iniciatyvas, tokias kaip pavienių valstybių narių bendradarbiavimo programos (pavyzdžiui, Pasaulio kino fondas arba Fonds Sud). Ir nors pačios iniciatyvos naudingos, jos dažnai lieka dvišalio bendradarbiavimo lygmens iniciatyvos ir negali turėti tokio pat europinio poveikio, kaip visoje Europoje įgyvendinama bendradarbiavimo priemonė. Pridėtinę europinę vertę lemtų tai, kad Europos audiovizualinių kūrinių matomumas pasaulyje būtų grindžiamas ne vos vienu kitu daugiausiai didžiosiose valstybėse narėse sukurtu audiovizualiniu kūriniu ir kad būtų sudarytos galimybės didinti Europos audiovizualinių kūrinių rinkos dalį trečiųjų valstybių rinkose. | Europos bendrijos veiksmais pasiūlymo tikslų bus lengviau pasiekti dėl šių priežasčių. | 324 | Atsižvelgiant į Europai kylančio uždavinio pobūdį, tikimybė, kad Europos lygmeniu koordinuotais veiksmais pavyks sukurti regionų arba vietos iniciatyvų pridėtinę europinę vertę, yra didesnė, nes koordinuoti veiksmai leidžia sutelkti išteklius ir apimti didesnę geografinę teritoriją. Daugelį tarptautinės plėtros barjerų, visų pirma susijusių su rinkų dydžiu, nepakankamu jų finansavimu ir susiskaidymu, o taip pat ir su trečiosiomis valstybėmis, galima panaikinti Europos lygmeniu. Šias problemas spręsti Europos, o ne pavienių valstybių narių, lygmeniu galima veiksmingiau ir proporcingiau. | 325 | Pagrindiniai kokybiniai rodikliai vertinant, ar didesnis bendradarbiavimas tarptautiniu lygmeniu pagerino dabartinę padėtį, būtų šie: ar Europos audiovizualinio sektoriaus specialistai vertinami kaip patraukliausi tarptautinio bendradarbiavimo partneriai ir ar susiformavo įvairiapusė pasaulinė kino rinka. | 327 | Bendra veikla, įskaitant daugumos Europos Sąjungos ir trečiųjų valstybių specialistų veiklą, gali lemti didesnį teigiamą poveikį ir paskatinti darnų pasaulinių tinklų kūrimą, o atitinkamai ir laipsniškus pasaulinės rinkos struktūrų pokyčius. Tai bus ypač naudinga mažesnėms valstybėms narėms. Europos Sąjunga gali padėti plėtoti Europos audiovizualinio sektorių tarptautiniu lygmeniu ir taip sukurti bendradarbiavimo ir geresnės audiovizualinių kūrinių sklaidos struktūrą. | Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | 331 | Europos bendrijos veiksmais siekiama sustiprinti nacionalinius veiksmus šioje srityje. Pasiūlymas yra proporcingas ir neapima daugiau nei reikia nustatytiems tikslams pasiekti. Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą, nes gali būti įgyvendintas naudojant esamas nacionalines ir europines struktūras. | 332 | Programa įgyvendinama laikantis standartizuotų procedūrų, kad būtų sumažinta našta Komisijai ir paramos gavėjams. Be to, ji skatina specialistus burtis grupes, kad būtų sumažintas sutarčių skaičius. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūlomos priemonės: kita. | 342 | Alternatyvios priemonės nebus tinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių. Europos bendrijos programa yra vienintelė galima tarptautinio audiovizualiniame sektoriaus bendradarbiavimo skatinimo teisinė priemonė. Ji skirta dauginamajam poveikiui, kurio nebuvo galima užtikrinti teisėkūros priemonėmis, pasiekti. | 4. POVEIKIS BIUDžETUI | 401 | Visas veiksmų biudžetas (2011–2013 m.) yra 13,5 mln. eurų: - informacijos mainai, mokymas ir rinkos duomenų rinkimas (1 konkretusis tikslas) – 2,7 mln. eurų; - konkurencingumas ir platinimas (2 konkretusis tikslas) – 5,1 mln. eurų; - sklaida (3 konkretusis tikslas): 5,7 mln. eurų. Visas veiksmų ir šios programos įgyvendinimo biudžetas yra 15 mln. eurų. | 5. PAPILDOMA INFORMACIJA | Modeliavimas, bandomasis etapas ir pereinamasis laikotarpis | 505 | Jau įgyvendintas arba dar bus įgyvendintas pasiūlymo modeliavimo arba bandomasis etapas. | 560 | Europos ekonominė erdvė Siūlomas teisės aktas yra susijęs su EEE ir todėl turėtų būti joje taikomas. | 2008/0258 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS Dėl bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programos MEDIA Mundus sukūrimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 150 straipsnio 4 dalį ir 157 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[2], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[3], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[4], kadangi: (1) Audiovizualinis sektorius prisideda prie Lisabonos darbotvarkės tikslų – didinti konkurencingumą, skatinti įgūdžių ugdymą, plėtrą ir darbo vietų kūrimą žinių ekonomikoje. Audiovizualinis sektorius užima svarbią vietą Lisabonos darbotvarkės i2010 iniciatyvoje dėl Europos Sąjungos informacinės visuomenės ir žiniasklaidos politikos. (2) Europos Parlamentas nuolat pabrėžia, kad audiovizualinio sektoriaus indėlis į Europos kūrybinę ir žinių ekonomiką yra didelis ir kad jis atlieka vienas iš svarbiausių vaidmenų skatinant kultūrinę įvairovę ir pliuralizmą. (3) Kultūrinis ir kūrybinis sektorius labai prisideda prie Europos kultūros ekonomikos. Kūrybinės veiklos sektoriuose dirba bent 5,8 mln. žmonių, t. y. 3,1 % visų ES-25 gyventojų. (4) Taryba savo 2007 m. lapkričio 16 d. sprendime 2007/C 287 dėl Europos kultūros darbotvarkės teigia, kad kultūra yra būtinas tarptautinių santykių elementas, ir pabrėžia poreikį didinti jos vaidmenį ES išorės santykiuose ir plėtros politikoje. (5) Komisija savo komunikate „Europa pasaulyje“ pabrėžia, kad ES vidaus ir išorės politika glaudžiai susijusi ir kad Europa turi galimybę pasinaudoti besivystančių rinkų ir globalizacijos teikiamomis galimybėmis, nes jos visuomenė yra atvira žmonėms, idėjoms ir naujoms technologijoms[5]. (6) Europos Sąjunga buvo svarbi proceso, kurio pabaigoje buvo priimta UNESCO konvencija dėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, dalyvė. Konvencija, kurią 2006 m. gruodžio 18 d. ratifikavo Europos bendrija ir 13 ES valstybių narių, įsigaliojo 2007 m. kovo 18 d. Konvencijos tikslas – stiprinti tarptautinį bendradarbiavimą ir solidarumą, siekiant puoselėti visų šalių kultūrų raišką. Pagal Konvencijos 12 straipsnio e punktą Konvencijos šalys „skatina bendros kūrybos ir platinimo sutarčių sudarymą“. (7) Teikiant Europos bendrijos paramą audiovizualinio sektoriui, atsižvelgiama į Sutarties 151 straipsnį, kuriame teigiama, kad Bendrija ir valstybės narės siekia puoselėti bendradarbiavimą su trečiosiomis valstybėmis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis kultūros srityje. (8) Europos Sąjungos pagrindinių žmogaus teisių chartijos 11 straipsnyje pripažįstama saviraiškos laisvė ir žiniasklaidos pliuralizmas. (9) MEDIA Plus programos vertinimo ataskaitoje[6] pabrėžiama tarptautinių rinkų svarba siekiant įveikti Europos audiovizualinio sektoriaus problemas. (10) Per pastaruosius du dešimtmečius tarptautinis audiovizualinis sektorius labai pasikeitė, daugiausia dėl technologinių naujovių, tokių kaip skaitmeninė kino projekcija, užsakomoji vaizdo programų paslauga ar daugiakanalė skaitmeninė televizija. Šie pokyčiai lėmė spartų finansinį augimą ir perspektyvias investicijas ir galiausiai dėl jų išaugo ir tebeauga audiovizualinio turinio paklausa, suteikianti įmonėms daug naujų galimybių. Atitinkamai stiprėja noras plėtoti projektus, susijusius su įvairių skaitmeninių technologijų taikymu. Be to, tarptautinis bendradarbiavimas plėtojant projektus ir mūsų gebėjimas pasaulyje propaguoti europinį audiovizualinio sektoriaus reguliavimo ir audiovizualinių ir elektroninių komunikacijų sujungimo modelį yra glaudžiai susiję. (11) Atsižvelgdamas į didėjančią audiovizualinės politikos tarptautinės dimensijos svarbą, 2007 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamentas 2008 m. biudžete patvirtino parengiamąją priemonę MEDIA International , skirtą Europos Sąjungos santykių su trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkomis plėtojimui ir suteikiančią galimybę struktūrizuoti ir stiprinti Europos Sąjungos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų santykius ir tinklus tiek dalyvaujančių Europos įmonių, tiek trečiųjų valstybių labui. Vėlesnis kvietimas teikti paraiškas sulaukė didelio Europos ir trečiųjų valstybių specialistų susidomėjimo. Buvo atrinkta aštuoniolika projektų paramos gavėjų. Pirmaisiais parengiamosios priemonės MEDIA International metais buvo patvirtinti sektoriaus interesai ir poreikiai tarptautinėje arenoje ir būtinybė Europos bendrijai imtis veiksmų. (12) Europos Parlamentas atnaujino parengiamąją priemonę ir padidino jos 2009 m. biudžetą. (13) 2008 m. gegužės 19 d. už audiovizualinį sektorių atsakingi Europos Sąjungos valstybių narių ministrai priėmė deklaraciją, kuria pritaria Europos Parlamento iniciatyvai dėl MEDIA International parengiamosios priemonės ir skatina Komisiją „toliau plėtoti iniciatyvą ir išnagrinėti, ar esama noro ir galimybių iki metų pabaigos pateikti pasiūlymą dėl paramos programos siekiant skatinti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą visų dalyvių labui“. (14) Atviros viešos konsultacijos dėl MEDIA Mundus programos parodė, kad Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimo, ypač tokios srityse kaip mokymas, bendros gamybos lengvinimas, audiovizualinių kūrinių platinimas bei sklaida (įskaitant naujų platformų, pvz., užsakomosios vaizdo programų paslaugos ar interneto protokolo televizijos, naudojimą) ir raštingumas kino srityje, stiprinimo idėjai itin pritariama. (15) Patekimą į trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus rinkas turėtų palengvinti rinkos žinių sklaida tose rinkose dirbantiems specialistams ir specialistų tinklų kūrimas. Šiam tikslui pasiekti kuriant programas reikia remti mokymo projektus. (16) Platinimo sektorius lemia, kokia bus siūlomų audiovizualinių kūrinių įvairovė ir iš ko galės rinktis vartotojai. Europos platintojai yra mažos įmonės, kurios, priešingai nei dideli vertikaliai integruoti jų konkurentai, dėl rinkos struktūros ir susiskaldymo negali patekti į tarptautines rinkas. Be to, sektoriuje atsiradus naujiems subjektams ir platinimo platformoms, auga audiovizualinio turinio paklausa. Dėl šios priežasties derėtų imtis audiovizualinių kūrinių platinimo, sklaidos ir rodymo gerinimo priemonių. (17) Todėl būtina sukurti audiovizualiniam sektoriui skirtą Bendrijos programą informacijos mainų ir mokymo, audiovizualinio turinio konkurencingumo, platinimo, sklaidos ir rodymo projektams finansiškai paremti. (18) Siekdami maksimalios abipusės naudos ir supaprastinti administravimą, programos projektus turėtų bendrai siūlyti ir įgyvendinti Europos Sąjungos ir trečiųjų valstybių specialistai, o vienu iš reikalavimų turėtų būti reikalavimas, kad projekte dalyvautų bent trys partneriai. Kad administravimas būtų paprastesnis, projektus turėtų koordinuoti specialistas, dirbantis programoje dalyvaujančioje šalyje. (19) Turėtų būti įgyvendintos tinkamos nukrypimų ir apgaulės prevencijos priemonės ir prarastų, pervestų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimo priemonės. (20) Šiuo sprendimu nustatomas viso programos laikotarpio finansinis paketas, kuriuo visų pirma turi remtis biudžeto valdymo institucija pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[7] 37 punktą. (21) Kadangi šio sprendimo įgyvendinimui būtinos tam tikros priemonės yra valdymo priemonės, kaip apibrėžta 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB, nustatančio Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgaliojimais tvarką[8], 2 straipsnyje, jos turėtų būti priimtos taikant valdymo procedūrą, numatytą sprendimo 4 straipsnyje. (22) Į susitarimus dėl programos stebėsenos ir vertinimo įtraukiamos išsamios metinės ataskaitos, taip pat konkretūs išmatuojami, pasiekiami, aktualūs ir įgyvendinimo terminus turintys tikslai ir rodikliai. (23) Pasiūlytų veiksmų tikslų valstybės narės negali tinkamai pasiekti dėl tarpvalstybinio ir tarptautinio sprendžiamų problemų pobūdžio. Jie gali būti geriau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu dėl europinio masto ir veiksmų poveikio, todėl Bendrija gali patvirtinti priemones pagal Sutarties 5 straipsnyje numatytą subsidiarumo principą. Vadovaujantis tame pačiame straipsnyje numatytu proporcingumo principu, šis sprendimas neapima daugiau nei reikia iškeltiems tikslas pasiekti, NUSPRENDĖ: 1 SKYRIUS. PROGRAMOS SUKūRIMAS, TAIKYMO SRITIS IR TIKSLAI 1 straipsnis Programos sukūrimas 1. MEDIA Mundus programa (toliau – programa) sukuriama tarptautinio bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualiniame sektoriuje projektams finansuoti. 2. Programa įgyvendinama nuo 2011 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. 2 straipsnis Programos taikymo sritis Ši programa skirta specialistams iš: 1. Europos Sąjungos valstybių narių. 2. EEE priklausančių ELPA valstybių, remiantis EEE susitarimo VI dalies nuostatomis. 3. Valstybių, paminėtų Sprendimo Nr. 1718/2006/EB 8 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir dar nepaminėtų šio straipsnio 2 dalyje, jei tokia valstybė: 1. vienašališkai pareiškia norą dalyvauti programoje; 2. sumoka įnašą, kuris apskaičiuojamas tais pačiais pagrindais, kaip ir jų įnašas į MEDIA 2007 programą. 4. Visų kitų valstybių. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame sprendime galioja šios apibrėžtys: 1. „Europos specialistas“ reiškia specialistą, kuris: 3. yra kurios nors iš 2 straipsnio 1 dalyje išvardytų valstybių pilietis arba valstybės, atitinkančios 2 straipsnio 2 ir 3 dalių reikalavimus, pilietis; 4. yra kurioje nors iš 2 straipsnio 1 dalyje išvardytų valstybių įsteigtas juridinis asmuo arba kurioje nors iš 2 straipsnio 2 ir 3 dalių reikalavimus atitinkančių valstybių įsteigtas juridinis asmuo, arba juridinis asmuo, tiesiogiai arba per kontrolinį akcijų paketą priklausantis ir iki projekto pabaigos priklausysiantis vienai ar daugiau tų valstybių arba vienam ar daugiau tų valstybių piliečių. 2. „Audiovizualinis kūrinys“ reiškia judančių vaizdų rinkinį su garsu arba be jo. Audiovizualinio kūrinio pavyzdys yra vaidybinis, dokumentinis ar animacinis filmas. 3. „Europiniai kūriniai“ reiškia audiovizualinius kūrinius, sukurtus 2 straipsnio 1, 2 ar 3 dalyse išvardytose valstybėse. 4 straipsnis Dalyvavimo programoje sąlygos 1. Programos finansavimą gali gauti projektai, kuriuos bendrai siūlo ir įgyvendina Europos specialistai ir specialistai, turintys buveinę arba įsisteigę kurioje nors iš 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių. 2. Kiekviename projekte, kuriame dalyvauja bent trys partneriai, siekiama didinti tarptautinių tinklų poveikį. 3. Kiekvieną projektą koordinuoja Europos specialistas ir jame dalyvauja bent vienas partneris iš kurios nors iš 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių. Koordinatorius yra atsakingas už pasiūlymo pateikimą, projekto valdymą ir finansinį administravimą bei įgyvendinimą. 5 straipsnis Programos tikslai 1. Programos bendrieji tikslai – didinti Europos audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą, užtikrinti, kad Europa galėtų vaidinti svaresnį kultūrinį bei politinį vaidmenį pasaulyje, ir didinti vartotojų galimybes rinktis ir kultūrinę įvairovę. 2. Programos konkretieji tikslai: 5. didinti informacijos mainus ir, ypač vykdant mokymo veiklą ir skiriant stipendijas, lengvinti tarpvalstybinių specialistų tinklų kūrimą, siekiant gerinti patekimą į trečiųjų valstybių rinkas ir didinti pasitikėjimą bei megzti ilgalaikius komercinius santykius; 6. gerinti audiovizualinių kūrinių konkurencingumą bei tarpvalstybinį platinimą visame pasaulyje; 7. gerinti audiovizualinių kūrinių sklaidą ir rodymą visame pasaulyje ir didinti visuomenės (visų pirma jaunimo) susidomėjimą kultūriškai įvairiu audiovizualiniu turiniu. 3. Ypatingas dėmesys skiriamas programos ir kitų susijusių Bendrijos politikos sričių, priemonių ir veiksmų darnumui bei papildomumui, ypač koordinavimui su MEDIA 2007 programa ir išorės bendradarbiavimo su trečiosiomis valstybėmis audiovizualiniame ir kultūros sektoriuose programomis ir tų programų įgyvendinimui. 2 SKYRIUS. PROGRAMOS VEIKLOS TIKSLAI 6 straipsnis Informacijos mainai, mokymas ir rinkos duomenų rinkimas Informacijos mainų ir mokymo srityje programos veiklos tikslai: 1. Tobulinti Europos ir kitų 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių specialistų įgūdžius, siekiant gerinti jų supratimą apie veiklos sąlygas, teisines sistemas, finansavimo struktūras ir bendradarbiavimo galimybes atitinkamose audiovizualinio sektoriaus rinkose, ir taip, visų pirma skiriant stipendijas, palengvinti tinklų kūrimą bei ilgalaikių komercinių santykių užmezgimą ir gerinti informuotumą apie audiovizualinio sektoriaus rinkas bei gausinti žinias apie jas, siekiant užtikrinti ir palengvinti audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą. 2. Remti tęstinio mokymo kursus, kuriuose dalyvautų partneriai, dalyviai ir instruktoriai iš Europos ir kitų 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių ir kuriuose dėmesys būtų skiriamas audiovizualinių kūrinių gamybos, bendros gamybos, platinimo, rodymo ir sklaidos susijusiose tarptautinėse rinkose sąlygoms; 3. Remti tęstinius tęstinio mokymo kursus, kuriuose dalyvautų partneriai, dalyviai ir instruktoriai iš Europos ir kitų 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių ir kurie būtų skirti naujų technologijų naudojimui audiovizualinių kūrinių gamybos, postprodukcijos ir platinimo procesuose (įskaitant naujų platinimo platformų panaudojimą, pvz., užsakomosios vaizdo programų paslaugos, interneto protokolo televizijos, internetinės televizijos), rinkodaros ir archyvavimo veikloje. 7 straipsnis Konkurencingumas ir platinimas Programos veiklos tikslai, susiję su audiovizualinių kūrinių konkurencingumo didinimu ir platinimo užsienio rinkose gerinimu: 1. Lengvinti bendros Europos audiovizualinių kūrinių gamybos užsienio partnerių paiešką. Pagal programą remiamas bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginių organizavimas (projektų pristatymas (angl. pitching )), siekiant suburti galimus partnerius (scenarijų kūrėjus, režisierius, prodiuserius ir platintojus). 2. Skatinti audiovizualinių kūrinių tarptautinį pardavimą ir reklamą. Pagal programa remiamas teisių turėtojų, pardavimo atstovų, platintojų grupių sutarčių sudarymas, siekiant užtikrinti jų audiovizualinių kūrinių platinimą (kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ar užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformą) ir reklamą partnerio (-ių) teritorijoje (-ose). 8 straipsnis Sklaida Programos veiklos tikslai, susiję su sklaida: 1. Skatinti Europos ir 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių kino teatrų operatorius gerinti kitos šalies premjerinių audiovizualinių kūrinių įtraukimo į repertuarą ir rodymo sąlygas (rodymo trukmė, sklaida ir kino seansų skaičius). Programa remiami Europos ir 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių kino teatrų tinklų projektai, pagal kuriuos numatoma partnerio (-ių) teritorijoje (-ose) rodyti nemažai audiovizualinių kūrinių. 2. Didinti audiovizualinio turinio pasiūlą ir gerinti audiovizualinių kūrinių iš 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių transliavimo ir platinimo per Europos platinimo kanalus (televizijos, interneto protokolo televizijos, internetinės televizijos, užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformas) sąlygas ir europinių kūrinių platinimo per tarptautinius platinimo kanalus sąlygas. Pagal programa remiamos transliuotojų (ar užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformų) ir teisių turėtojų partnerystės, siekiant transliuoti kūrinių rinkinius arba platinti kūrinių katalogą per užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformas. 3. Lengvinti renginių ir raštingumo kino srityje iniciatyvų, pirmiausiai skirtų jaunam žiūrovui, organizavimą, siekiant skatinti tarptautinę audiovizualinių kūrinių įvairovę ir didinti visuomenės susidomėjimą kultūriškai įvairiu audiovizualiniu turiniu. 9 straipsnis Veiklos tikslų įgyvendinimas 1. Komisija imasi žingsnių, kad veiksmai, nurodyti 6–8 straipsniuose pateiktuose veiklos tiksluose, papildytų vieni kitus. 2. Straipsniuose 6–8 nurodytos priemonės įgyvendinamos pagal priedo nuostatas. 3 skyrius. susitarimai dėl programos įgyvendinimo ir finansinių nuostatų 10 straipsnis Finansinės nuostatos 1. Šiame Sprendime nurodomos finansuojamos priemonės įgyvendinamos pagal Reglamentą Nr. 1605/2002[9]. 2. Pagal Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002[10] 176 straipsnio 2 ir 4 dalis Komisija, atsižvelgdama į paramos gavėjus ir veiksmų pobūdį, gali nuspręsti, ar jiems gali būti netaikomas profesinių įgūdžių ir kvalifikacijos, reikalingos priemonei ar darbo programai sėkmingai įgyvendinti, tikrinimas. 3. Atsižvelgiant į veiksmų pobūdį, finansinė pagalbos forma gali būti dotacijos[11] arba stipendijos. Be to, Komisija gali skirti prizus už programos veiklą ar projektus. Atsižvelgiant į veiklos pobūdį, pagal Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 181 straipsnį gali būti leidžiama finansuoti nustatyto dydžio suma arba naudoti vienetų sąnaudų skalę. 4. Pagal programą skiriamas finansavimas negali viršyti 50 % galutinių finansuojamo projekto sąnaudų. Tačiau Metinėje darbo programoje ir kvietime teikti paraiškas aiškiai nurodytais atvejais finansavimas gali siekti 80 %. 5. Vadovaujantis Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 113 straipsnio 1 dalimi kartu su Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 172 straipsnio 1 dalimi, visas paramos gavėjų įnašas arba jo dalis gali būti pateikiama natūra, jei įnašo vertė gali būti nustatyta pagal faktiškai patirtas ir dokumentais patvirtintas išlaidas arba paprastai tam tikroje rinkoje visuotinai priimtinas išlaidas. Į tokį įnašą gali būti įtrauktos patalpos, suteikiamos mokymui ar populiarinimo veiklai vykdyti. 6. Vadovaujantis Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 112 straipsnio 1 dalimi, metinėje darbo programoje ir kvietime teikti paraiškas numatytais atvejais Komisija gali nuspręsti, kad tiesiogiai su projekto įgyvendinimu siejamos išlaidos gali būti dengiamos, net jei jos iš dalies buvo paramos gavėjo patirtos iki atrankos procedūros. 11 straipsnis Sprendimo įgyvendinimas 1. Komisija yra atsakinga už programos įgyvendinimą pagal priede išdėstytus susitarimus. 2. Pagal 12 straipsnio 2 dalyje išdėstytą procedūrą priimamos šios programos įgyvendinimo priemonės: 8. metinis veiksmų planas (įskaitant prioritetus); 9. metinis vidinis programos lėšų paskirstymas, įskaitant paskirstymą pagal priemones skirtingose srityse; 10. bendrosios programos įgyvendinimo gairės; 11. kvietimų teikti paraiškas turinys, kriterijų apibrėžimas ir projektų atrankos tvarka; 12. paraiškų dėl Europos bendrijos lėšų, didesnių kaip 400 000 EUR vienam gavėjui per metus, skyrimo atranka; 3. Komisija priima kitas priemones ir sprendimus dėl subsidijų skyrimo, išskyrus 2 dalies e punkte nurodytus atvejus. Komisija pateikia Komitetui ir Europos Parlamentui visą susijusią informaciją, įskaitant informaciją apie atrankos sprendimus, priimtus vadovaujantis šia dalimi; ši informacija pateiktina per dvi darbo dienas nuo sprendimo priėmimo dienos. 12 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda komitetas, kurį sudaro valstybių narių atstovai ir kuriam vadovauja Komisijos atstovas. 2. Jei pateikiama nuoroda į šią straipsnio dalį, taikoma Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnyje išdėstyta valdymo procedūra, atsižvelgiant į jo 7 straipsnio 3 dalį ir 8 straipsnį. 3. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nurodytas laikotarpis yra du mėnesiai. 13 straipsnis Programos indėlis į kitas Europos bendrijos politikos sritis ir prerogatyvas Siekiant sustiprinti Europos bendrijos horizontaliąsias politikos sritis įgyvendinant programą bus: 1. Prisidėdama prie diskusijos ir informavimo apie Europos Sąjungą kaip taikos, klestėjimo ir saugumo erdvę. 2. Remiamas esminis žodžio laisvės principas. 3. Didinamas supratimas apie kultūrinę įvairovę ir daugiakultūriškumą. 4. Gerinama Europos ekonomikos žinių bazė ir stiprinamas Europos Sąjungos konkurencingumas pasaulyje. 5. Padėdama kovoti su visų formų diskriminacija dėl lyties, rasės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. 14 straipsnis Stebėsena ir vertinimas 1. Komisija vykdo reguliarią projektų stebėseną. Įgyvendinant programą atsižvelgiama į stebėsenos rezultatus. 2. Komisija užtikrina išorinį nepriklausomą programos vertinimą. 3. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui pateikia: 13. vėliausiai iki 2012 m. birželio 30 d. – komunikatą dėl programos pratęsimo; 14. vėliausiai iki 2015 m. gruodžio 31 d. – ex-post vertinimo ataskaitą. 15 straipsnis Biudžetas 1. Programos įgyvendinimo biudžetas 1 straipsnio 2 dalyje nurodytam laikotarpiui yra 15 mln. eurų. 2. Metinius asignavimus tvirtina biudžeto valdymo institucija, neviršydama finansinės programos ribų. 4 skyrius. ĮSIGALIOJIMAS 16 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja po 20 dienų nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ir taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas […] […] PRIEDAS įGYVENDINTINI VEIKSMAI 1. 1 KONKRETUSIS TIKSLAS – STIPRINTI INFORMACIJOS MAINUS, MOKYMą IR RINKOS DUOMENų RINKIMą Didinti informacijos mainus ir rinkos duomenų rinkimą, ypač vykdant mokymą ir skiriant stipendijas, lengvinti Europos ir kitų specialistų iš 2 straipsnio 4 dalyje nurodytų valstybių (toliau – trečiųjų valstybių) tinklų kūrimą, siekiant pagerinti patekimą į trečiųjų valstybių rinkas ir kurti pasitikėjimą bei ilgalaikius komercinius santykius. 15. Veiklos tikslas Stiprinti Europos ir trečiųjų valstybių specialistų įgūdžius, siekiant pagerinti jų supratimą apie veiklos sąlygas, teisines sistemas, finansavimo struktūras ir bendradarbiavimo galimybes įvairiose audiovizualinio sektoriaus rinkose, taip palengvinant tinklų kūrimą ir ilgalaikių komercinių santykių užmezgimą. Gerinti informacijos lygį ir žinias apie audiovizualinio sektoriaus rinkas, siekiant užtikrinti ir palengvinti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinio sektoriaus specialistų bendradarbiavimą. Įgyvendintini veiksmai - Remti mokymo modulių, skirtų dalyviams ir instruktoriams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant audiovizualinių kūrinių gamybos, bendros gamybos, platinimo, rodymo ir sklaidos susijusiose tarptautinėse rinkose sąlygoms. - Remti mokymo modulių, skirtų dalyviams ir instruktoriams iš Europos ir trečiųjų valstybių, kūrimą ir įgyvendinimą, daugiausia dėmesio skiriant naujų technologijų panaudojimui audiovizualinių kūrinių gamybos, postprodukcijos, platinimo (įskaitant naujų platinimo platformų panaudojimą, pvz., užsakomosios vaizdo programų paslaugos, interneto protokolo televizijos, internetinės televizijos), rinkodaros ir archyvavimo veikloje. - Skatinti mainus tarp institucijų ir (arba) tęstinio mokymo veiklą. - Prisidėti prie dėstytojų mokymo. 2. 2 KONKRETUSIS TIKSLAS – KONKURENCINGUMAS IR PLATINIMAS Gerinti audiovizualinių kūrinių konkurencingumą ir tarpvalstybinį platinimą visame pasaulyje. 16. Veiklos tikslas Palengvinti bendros gamybos partnerių paiešką. Įgyvendintini veiksmai - Remti forumų, skirtų tarptautinių bendros gamybos kūrinių kūrimui, finansavimui, bendrai gamybai ir pristatymui iki pardavimo, organizavimą, ypač bendros gamybos rinkų ir partnerių paieškos renginius (projektų pristatymus), siekiant suburti galimus partnerius (scenarijų kūrėjus, režisierius, prodiuserius ir platintojus). - Veiklos tikslas Skatinti audiovizualinių kūrinių tarptautinį pardavimą ir propagavimą. Įgyvendintini veiksmai - Skatinti Europos ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų, pardavimo atstovų, platintojų grupių sutarčių sudarymą, siekiant užtikrinti jų audiovizualinių kūrinių platinimą (kino teatruose, per televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją ar užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformą) partnerio(-ių) teritorijoje (-ose). - Vykdant intensyvesnes reklamos kampanijas didinti žiūrovų informuotumą apie visame pasaulyje rodomus Europos valstybių filmus ir trečiųjų valstybių filmus, rodomus Europoje. - Remti Europos ir trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių dubliavimą ir subtitravimą, kad juos būtų galima platinti ir skleisti per visus prieinamus kanalus, ir taip padėti prodiuseriams, platintojams ir transliuotojams. - Skatinti kurti Europos teisių turėtojų, pardavimo atstovų arba platintojų ir trečiųjų valstybių teisių turėtojų, pardavimo atstovų arba platintojų meno ir sektoriaus bendradarbiavimo tinklus ir juos konsoliduoti. 3. 3 KONKRETUSIS TIKSLAS – SKLAIDOS RėMIMAS Gerinti audiovizualinių kūrinių sklaidą ir rodymą pasaulyje ir didinti visuomenės (visų pirma jaunimo) susidomėjimą kultūriškai įvairiu audiovizualiniu turiniu. 17. Veiklos tikslas Skatinti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų operatorius abipusiškai gerinti premjerinių audiovizualinių kūrinių įtraukimo į kino teatrų programas ir rodymo sąlygas (rodymo trukmė, sklaida ir kino seansų skaičius). Įgyvendintini veiksmai - Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų pateiktus projektus, pagal kuriuos komerciniuose kino teatruose numatoma rodyti daug Europos ar trečiųjų valstybių filmų premjerų, kurioms nustatomas tam tikras mažiausias rodymo laikotarpis. Skiriama parama priklausys nuo kino teatro trečiųjų valstybių kino filmų (arba Europos filmų, jei tai trečiosios valstybės kino teatras) programos ir parduotų bilietų skaičiaus per nurodytą laikotarpį. - Remti Europos ir trečiųjų valstybių kino teatrų savininkų tinklų, plėtojančių šio programavimo tipo bendruosius veiksmus, kūrimą ir konsolidavimą. - Veiklos tikslas Didinti audiovizualinio turinio pasiūlą ir gerinti trečiųjų valstybių audiovizualinių kūrinių transliavimo ir platinimo per Europos platinimo kanalus (televiziją, interneto protokolo televiziją, internetinę televiziją, užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformą) ir Europos kūrinių platinimo per trečiųjų valstybių platinimo kanalus sąlygas. Įgyvendintini veiksmai - Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų (ar užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformų) ir teisių turėtojų partnerystes, siekiant transliuoti Europos ir trečiųjų valstybių kūrinių rinkinius arba platinti Europos ir trečiųjų valstybių kūrinių katalogus per užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformas. - Didinti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų, užsakomosios vaizdo programų paslaugos platformų ir teisių turėtojų pasitikėjimą ir ilgalaikius komercinius santykius. - Veiklos tikslas Lengvinti renginių organizavimą ir raštingumo kino srityje iniciatyvas, ypač skirtas jauniesiems žiūrovams, siekiant tarptautiniu mastu propaguoti audiovizualinių kūrinių įvairovę. Įgyvendintini veiksmai - Remti Europos ir trečiųjų valstybių žiniasklaidos priemonių naudojimo raštingumo iniciatyvų, numatytų jaunajam žiūrovui, tinklų kūrimą, siekiant tarptautiniu mastu skatinti audiovizualinių kūrinių įvairovę . - Remti Europos ir trečiųjų valstybių transliuotojų partnerystes, kurias įgyvendinant būtų rūpinamasi jaunajam žiūrovui skirtų audiovizualinių kūrinių transliavimu. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMŲ, KURIŲ POVEIKIS BIUDŽETUI YRA IŠIMTINAI SUSIJĘS SU PAJAMOMIS, PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS BENDRADARBIAVIMO SU TREČIŲJŲ VALSTYBIŲ SPECIALISTAIS AUDIOVIZUALINĖJE SRITYJE PROGRAMA ( MEDIA MUNDUS ) 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys) Informacinė visuomenė ir žiniasklaida, audiovizualinė politika ir žiniasklaidos politika 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1 Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais 09.01.04.07 – Bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programa ( Media Mundus ) – Administracinės valdymo išlaidos 09.06.01.03 – Bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais audiovizualinėje srityje programa ( Media Mundus ) 3.2 Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė 2011 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. a) Biudžeto ypatybės Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 09.01.04.07 | NPI | NDIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 3B | 09.06.01.03 | NPI | DIF | TAIP | TAIP | TAIP | Nr. 3B | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1 Finansiniai ištekliai 4.1.1 Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[12] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 4,500 | 4,500 | 4,500 | 13,500 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 1,350 | 3,349 | 8,801 | 13,500 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[13] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,500 | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 5,000 | 5,000 | 5,000 | 15,000 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 1,850 | 3,849 | 9,301 | 15,000 | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,244 | 0,366 | 0,561 | 1,171 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 5,365 | 5,487 | 5,682 | 16,534 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 2,215 | 4,336 | 9,983 | 16,534 | Išsami informacija apie bendrą finansavimą (netaikoma) 4.1.2 Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[14] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3 Finansinis poveikis įplaukoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: NB. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede. Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 2 | 3 | 5 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1 Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai. - didinti ES audiovizualinio sektoriaus konkurencingumą tarptautinėse rinkose; - užtikrinti, kad Europa galėtų atlikti svaresnį kultūrinį ir politinį vaidmenį pasaulyje; - didinti vartotojų galimybes rinktis ir kultūrinę įvairovę. 5.2 Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. Bendra strategija, pagal kurią būtų numatytas pakankamas Europos Sąjungos ir trečiųjų valstybių specialistų dalyvavimas, leistų pasiekti teigiamų rezultatų, darniai kurti tinklus visame pasaulyje ir taip palaipsniui keisti pasaulio rinkų struktūras. Taip būtų ypač naudinga mažesnėms valstybėms narėms. 5.3 Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą. 5.4 Įgyvendinimo metodai (orientaciniai). 5.4.1 Paraiškų teikėjai 5.4.1.1 Konsorciumai Finansavimą gali gauti tik konsorciumai, o bet kuriam projektą pateikiančiam konsorciumui turi vadovauti bendrovė, kurios būstinė įsikūrusi programoje dalyvaujančioje valstybėje narėje; konsorciume turėtų dalyvauti bent vienas partneris iš trečiosios valstybės. 5.4.1.2 Programos nariai MEDIA 2007 dalyvaujančios šalys gali tapti naujosios programos narėmis (jeigu sumoka metinį finansinį įnašą). 5.4.2 Valdymas Programą administruoja Komisija. 5.4.3 Komitologija Programos valdymo komitetas. 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1 Stebėsenos sistema Programa bus vertinama nepriklausomų vertintojų, kurie įvertins programos aktualumą, veiksmingumą, našumą ir naudingumą. 6.2 Vertinimas Siūloma programa bus įgyvendinama 2011–2013 m. Bus atliktas galutinis įvertinimas. Jeigu Komisija nuspręstų pratęsti programą po 2013 m., būtų atliktas ex ante vertinimas. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Programos lygmeniu į kovos su sukčiavimu priemones bus įtrauktas atidus Europos ir tarptautinio audiovizualinio sektoriaus stebėjimas, įskaitant tendencijų analizę, tyrimus ir patariamąsias ekspertų grupes. Visos Komisijos ir paramos gavėjų pagal programą sudarytos sutartys, susitarimai ir teisiniai įsipareigojimai suteikia galimybę atlikti atskirų projektų auditą paramos gavėjo patalpose, taip pat reikalauti, kad paramos gavėjai iki 5 m. po sutarties laikotarpio pateiktų visus reikiamus dokumentus ir duomenis, susijusius su išlaidomis. Ypatingas dėmesys bus skiriamas finansinio pajėgumo patikrinimams; gali būti reikalaujama, kad paramos gavėjai, norėdami gauti išankstinį finansavimą, pateiktų banko garantijas. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1 Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | Rezultato rūšis | Vid. išlaidos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[16] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 1 | 1 1 | Darbuotojai, finansuojami[17] pagal XX 01 02 str. | 1 (DNE) | Kiti darbuotojai[18], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 2 | 3 | 5 | 8.2.2 Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas. Programos įgyvendinimas 8.2.3 Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai. (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių darbo vietų skaičių). ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti. ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją)/PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu. X Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. 8.2.4 Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą ( XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos ) Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 09.01.04.07 biudžeto eilutė – Kino kūrėjų bendradarbiavimo su trečiųjų valstybių specialistais programa (Media Mundus) – Administracinės valdymo išlaidos | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | 1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant susijusias išlaidas darbuotojams) | Kita techninė ir administracinė pagalba | - tyrimai ir konferencijos | 0,185 | 0,185 | 0,185 | 0,495 | - paslaugų sutartis (duomenų bazė, IT) | 0,315 | 0,315 | 0,315 | 0,935 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 1,5 | 8.2.5 Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (09 01 01) | 0,244 | 0,366 | 0,488 | Darbuotojai, finansuojami pagal 09 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) | - | - | 0,073 | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,244 | 0,366 | 0,561 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 2011 m. – (122 000 EUR) x 2 = 244 000 EUR 2012 m. – (122 000 EUR) x 3 = 366 000 EUR 2013 m. – (122 000 EUR) x 4 = 488 000 EUR Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. 2013 m. – (73 000 EUR) x 1 = 73 000 EUR 8.2.6 Kitos administracinės išlaidos, ne įskaičiuotos į orientacinę sumą Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) 2011 m. | 2012 m. | 2013 m. | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,028 | 0,028 | 0,028 | 0,084 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 0 | XX 01 02 11 03 – Komitetai[19] | 0,093 | 0,093 | 0,093 | 0,279 | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | - | - | - | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,121 | 0,121 | 0,121 | 0,363 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Komandiruotės 15 komandiruočių iki 2 dienų (650 EUR per dieną) ir 3 savaitės komandiruotės (3000 EUR) Komitetai 27 valstybių narių atstovams – po 860 EUR dviem susitikimams per metus. Žmogiškųjų ir administracinių išteklių poreikiai patenkinami naudojant asignavimus, kurie gali būti suteikti už veiklą atsakingam generaliniam direktoratui pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą, atsižvelgiant į biudžeto galimybes. [1] OL C […], […], p. […]. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL C […], […], p. […]. [4] OL C […], […], p. […]. [5] Komisijos komunikatas 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybai. Europa pasaulyje – praktiniai patarimai siekiant didesnės darnos, veiksmingumo ir matomumo /*KOM/2006/0278 galutinis */ http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/com/2006/com2006_0278en01.pdf. [6] http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/evaluation/reports/index_fr.htm. [7] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [8] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [9] OL L 248, 2002 9 16, p.1. [10] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [11] Atlyginama iki pagal MEDIA įnašą (išskyrus paramą dubliavimui arba subtitravimui). [12] Išlaidos ne pagal atitinkamos xx antraštinės dalies xx01 skyrių. [13] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį [14] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [15] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [16] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [17] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [18] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [19] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.