2007 m. balandžio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EPS viešųjų finansų 2006 m. (2007/2004(INI))



Oficialusis leidinys 074 E , 20/03/2008 p. 0780 - 0784



P6_TA(2007)0168 Viešieji finansai EPS 2006 m. 2007 m. balandžio 26 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl EPS viešųjų finansų 2006 m. (2007/2004(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Viešieji finansai EPS 2006 m. - Pirmieji persvarstyto Stabilumo ir augimo pakto metai" (COM(2006)0304), - atsižvelgdamas į 2001 m. kovo 23- 24 d. Stokholme įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkaujančios valstybės narės išvadas, kuriose raginama nuolat vertinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, taip pat numatomą įtampą, kurią sukels demografiniai pokyčiai, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą dėl ilgalaikio viešųjų finansų tvarumo ES (COM(2006)0574), - atsižvelgdamas į 2005 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1056/2005, iš dalies keičiantį Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo [1], - atsižvelgdamas į Komisijos 2006 m. gruodžio mėn. konvergencijos ataskaitą (COM(2006)0762), - atsižvelgdamas į Komisijos rekomendacijas dėl valstybių narių 2006-2007 m. stabilumo ir konvergencijos programų, - atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22- 23 d. Briuselyje įvykusiame Europos Vadovų Tarybos susitikime pateiktas pirmininkavimo išvadas dėl Stabilumo ir augimo pakto persvarstymo, - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatus dėl antrojo pranešimo apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai (COM(2005)0545) ir dėl 2006 m. metinio pranešimo apie euro zoną (COM(2006)0392), - atsižvelgdamas į savo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl euro zonos plėtros [2]ir į 2006 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl 2006 m. metinio pranešimo apie euro zoną [3], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0076/2007), A. kadangi, remiantis taisyklėmis, kuriomis grindžiama bendra valiuta, reikalaujama, kad valstybės narės užtikrintų, jog jų biudžetų deficitas nesiektų 3 proc. BVP; kadangi šios taisyklės dažnai nepaisoma; kadangi visuomet, kai biudžeto deficitas viršija 3 proc. BVP, tai gali būti vertinama palankiau, jei taip pat fiksuojamas didelis augimas ir mažėja skolos santykis (neįskaitant pajamų iš privatizavimo), be to, per vidutinės trukmės laikotarpį užtikrinamas mažesnis nei 3 proc. metinis deficitas, B. kadangi neseniai pateiktame EPBO įspėjime dėl deficito valstybės narės raginamos didžiausią dėmesį skirti reformoms, kurios leistų įtvirtinti ekonominę pažangą pasinaudojant ekonomikos atsigavimu, kaip galimybe sumažinti savo biudžetų deficitą, ir padidinant darbo rinkų konkurencingumą, C. kadangi 2005 m. vidutinis skolos santykis euro zonoje buvo 70,6 proc., 2006 m. - apie 69,4 proc. ir prognozuojama, kad 2007 m. jis sumažės iki 68 proc.; kadangi ir 2005 m., ir 2006 m. skirtumas tarp mažiausio ir didžiausio skolos ir BVP santykio viršijo 100 procentinių punktų ir manoma, kad toks pat skirtumas išliks ir 2007 m.; kadangi šie skaičiai vis dar daug didesni už orientacinį 60 proc. skolos ir BVP santykio dydį, kuris yra vienas iš dviejų Stabilumo ir augimo pakto (SAP) ramsčių, D. kadangi 2005 m. vidutinis deficitas euro zonoje buvo -2,6 proc. BVP, 2006 m. - apie -2,0 proc. ir prognozuojama, kad 2007 m. jis sumažės iki -1,5 proc.; kadangi 2005 m. ir 2006 m. deficito santykio skirtumas siekė 9 procentinius punktus ir prognozuojama, kad 2007 m. jis sumažės maždaug iki 7 procentinių punktų, E. kadangi 2005 m. vidutinis BVP prieaugis euro zonoje buvo 1,4 proc., 2006 m. - apie 2,6 proc. ir prognozuojama, kad 2007 m. jis sieks 2,1 proc.; kadangi 2005 m. ir 2006 m. prieaugio skirtumas siekė apie 5 procentinius punktus ir prognozuojama, kad 2007 m. jis ir toliau sieks apie 5 procentinius punktus; kadangi šie prieaugio dydžiai akivaizdžiai mažesni už prieaugio dydžius kituose pasaulio regionuose, F. kadangi 2005 m. nedarbo lygis euro zonoje buvo 8,6 proc. (12600000 žmonių) ir 2006 m. sumažėjo iki 8,1 proc. (11900000 žmonių); kadangi prognozuojama, kad 2007 m. nedarbo lygis sumažės iki 7,7 proc. (11500000 žmonių); kadangi prognozuojamas sumažėjimas rodo, kad deficito mažinimas didina ekonominį aktyvumą ir mažina nedarbą, G. kadangi prognozuojama, kad su senatve susijusios išlaidos iki 2050 m. padidės 4 proc. BVP; kadangi dėl to ne vienoje valstybėje narėje su senatve susijusios išlaidos padidės 5-13 proc. BVP, o tai labai pakenks jų viešųjų finansų tvarumui, nes prognozuojama, kad augimas sumažės nuo 2,4 proc. 2004-2010 m. laikotarpiu iki 1,9 proc. 2011-2030 m. laikotarpiu ir vos 1,2 proc. 2031-2050 m. laikotarpiu; kadangi mažėjantis augimas ir didėjančios su senatve susijusios išlaidos gali kelti grėsmę ekonominei Europos piliečių gerovei ir mūsų visuomenių socialinei sanglaudai, taip pat ardomąją grėsmę Europos institucijoms ir bendroms priemonėms, H. kadangi Komisija ir ECB kas antri metai vertina, kaip Mastrichto kriterijus, taikomus norint įvesti eurą, atitinka visos "valstybės narės, kurioms taikoma išimtis", Patirtis, susijusi su persvarstytu SAP 1. primena, kad svarbiausias SAP numatytas tikslas - vidutinės trukmės laikotarpiu užtikrinti biudžeto padėtį, artimą subalansuotam biudžetui, arba perteklinį biudžetą, taip pat valstybės finansų tvarumą ir stabilumą, nes tai būtina turint mintyje būsimus demografinius pokyčius; 2. džiaugiasi tuo, kad labai daug valstybių narių labai stengėsi, bandydamos įvykdyti su SAP susijusius savo įsipareigojimus; tačiau pažymi, kad vis dar per anksti vertinti rezultatus, gautus įsigaliojus persvarstytam SAP; 3. kaip ir Komisija, yra susirūpinęs tuo, kaip įgyvendinama prevencinė SAP funkcija, visų pirma tų valstybių narių, kurioms dar nepavyko subalansuoti savo viešųjų finansų, atžvilgiu; 4. baiminasi, kad dėl persvarstyto SAP, visų pirma dėl koreguojančios jo funkcijos, jei SAP bus įgyvendinamas atlaidžiai, kyla didelės nuolatinės valstybės skolos rizika, o tai gali kelti didelę grėsmę subalansuotiems viešiesiems finansams ir užimtumo galimybėms; 5. pabrėžia, kad persvarstyto SAP sėkmę ar nesėkmę galiausiai lems valstybių narių požiūris; įspėja, kad visuomenė ar ūkio subjektai tikriausiai nepritars jokiam tolesniam persvarstymui; 6. yra susirūpinęs, kad gali padidėti jau dabar nevienodi valstybių narių deficito, skolos ir augimo skirtumai, o tai gali pakenkti bendrai valiutai, sustabdyti ekonomikos augimą ir pabloginti užimtumo perspektyvas; ragina valstybes nares vykdyti koordinuojamą ekonominę politiką, kuri padėtų sumažinti minėtuosius skirtumus ir užtikrintų tolesnę konvergenciją mažesnio deficito ir skolos lygio bei didesnio augimo požiūriais; 7. yra susirūpinęs, kad tam tikrose valstybėse narėse lėtai mažinama valstybės skola; nepritaria nesibaigiančioms ir rezultatų neduodančioms deficito procedūroms ir todėl ragina Tarybą ir Komisiją veikti greitai ir ryžtingai; siūlo išlaikyti perviršinio deficito procedūros patikimumą ir vienodą šalių vertinimo standartą; 8. norėtų žinoti, kiek cikliškas gali būti Europos augimas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad reikia didinti Europos Sąjungos augimo potencialą, kaip priemonę darbo vietoms kurti; primena valstybėms narėms, kad dėl didesnio augimo ir užimtumo turėtų labai padidėti pajamos iš mokesčių, o tai sumažintų perviršinio deficito riziką ir tuo pat metu leistų labai sumažinti valstybės skolą; 9. pabrėžia, kad SAP pažeidimai galėtų ilgainiui pakenkti pinigų politikai ir padidinti spaudimą didinti palūkanų normas; pabrėžia, kad nepriklausomas Europos centrinis bankas būtinas norint išlaikyti kainų stabilumą, o tai sukuria sąlygas vykdyti ekonomikos politiką, kuri padeda užtikrinti aukštą augimo ir užimtumo lygį; 10. taigi mano, kad valstybėms narėms reikia skubiai pritaikyti savo fiskalinę politiką atsižvelgiant į bendros ekonominės ir pinigų politikos reikalavimus, siekiant toliau didinti Europos piliečių gerovę; taip pat mano, kad visoms valstybėms narėms turėtų būti taikomas bendras biudžeto kalendorinis planas ir sistema; 11. džiaugiasi tuo, kad persvarsčius SAP galima rengti reformų programas, kuriose būtų numatyti realistiški terminai ir vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto tikslai; 12. pritaria tam, kad individualios reformų programos, pritaikytos atsižvelgiant į valstybių narių poreikius, turėtų leisti sėkmingiau įgyvendinti prevencinę SAP funkciją; 13. apgailestauja, kad valstybės narės nepakankamai išnaudoja palankią savo ekonomikos padėtį, siekdamos įgyvendinti svarbias struktūrines reformas, kurios padidintų prekių, paslaugų, užimtumo ir kapitalo rinkų veiksmingumą, taip pat ilgainiui užtikrintų fiskalinį konsolidavimą, ekonomikos augimą ir didelį užimtumą; Ateities uždaviniai 14. primena, kad SAP yra svarbiausia ir svariausia priemonė norint Europos Sąjungoje koordinuoti ekonomikos politiką; pabrėžia, kad tol, kol SAP bus taikomas nuosekliai ir ryžtingai, ekonomikos politika ir toliau užtikrins didesnį augimą ir užimtumą; 15. yra sunerimęs dėl Komisijos prognozių, kurios rodo didžiulį su senatve susijusių išlaidų padidėjimą tuo pat metu, kai ilgalaikės augimo prognozės rodo būsimą nuosmukį; šis sutapimas neišvengiamai labai pakenks valstybių narių viešųjų finansų tvarumui; 16. yra susirūpinęs, kad manoma, jog dėl gyventojų senėjimo poveikio biudžetui šešiose valstybėse narėse kyla didelė rizika viešųjų finansų tvarumui, dešimčiai valstybių narių kyla vidutinė rizika ir tik devynioms valstybėms narėms - nedidelė rizika; 17. ragina spręsti tokį didelį su biudžetu susijusį ES uždavinį; primena, kad ekonomikos atsigavimo laikotarpiais valstybės skola turėtų būti mažinama sparčiau, taip pat turėtų būti vengiama ciklinių priemonių ir turėtų būti įgyvendinamos struktūrinės bei mokesčių reformos, kurios pagerintų valstybių narių ekonominius rezultatus; ragina valstybes nares pasinaudoti dabartiniu ekonominės padėties pagerėjimu, siekiant įvykdyti būtinas reformas darbo rinkoje ir paslaugų sektoriuje, taip pat sumažinti verslui tenkančią administracinę naštą; mano, kad vis dar yra galimybių toliau spartinti investicijų veiklą ir vis dar reikia tai daryti; taigi ragina imtis struktūrinių reformų ir papildomų priemonių, kurios leistų nuolat gerinti investicijų aplinką ir didinti investicijas; 18. ragina perskirti viešąsias išlaidas fiziniam ir žmogiškajam kapitalui kaupti, taip pat viešojo ir privačiojo sektorių partnerystei (pvz., naujovių, atsinaujinančios energijos, švietimo, mokslinių tyrimų, informacijos technologijų, telekomunikacijų ir transporto tinklų srityse) kurti; 19. džiaugiasi tuo, kad valstybių narių paskelbtose 2007 m. ir 2008 m. prognozėse atsižvelgiama į persvarstytame SAP numatytą deficito sumažinimą 0,5 proc. BVP; kaip ir Komisija, yra susirūpinęs tuo, kad 2006 m. vidutinis metinis struktūrinis koregavimas nesiekia tikslinio dydžio; yra įsitikinęs, kad, turint mintyje palankias ekonomines perspektyvas, daugelyje valstybių narių yra galimybių užtikrinti daug didesnį struktūrinį koregavimą už rekomenduojamą 0,5 proc.; 20. ragina valstybes nares vengti nepagrįstų biudžeto prognozių, nesiimti vienkartinių priemonių ir nemanipuliuoti apskaita; pataria Tarybai užtikrinti, kad iki 2015 m. valstybės narės, kurių valstybės skola pernelyg didelė, remdamosi tam tikrų valstybių narių ir Europos Sąjungos regionų pažangiąja patirtimi, konstitucijoje arba įstatymuose uždraustų naujas valstybės skolas; rekomenduoja Komisijai atlikti tyrimą, kurio metu būtų įvertinta statistikos valdymo, susijusio su fiskalinių duomenų teikimu, ir viešojo turto bei įsipareigojimų apskaitos valstybėse narėse pažangioji patirtis; 21. džiaugiasi neseniai pasiektais euro grupės susitarimais kartu aptarti biudžeto prognozes, siekiant ex ante nustatyti reikiamą atitinkamų kitų metų fiskalinę strategiją ir yra įsitikinęs, kad viešos diskusijos dėl šių prognozių turėtų vykti Europos Parlamente, dalyvaujant nacionalinių parlamentų atstovams; 22. rekomenduoja išnagrinėti, ar reikia visoje Europos Sąjungoje nustatyti vienodą biudžeto procedūrų tvarkaraštį ir pailginti biudžeto planavimo laikotarpį, palyginti su dabartiniu vienų metų laikotarpiu; mano, kad valstybių narių biudžeto planavimas turi būti grindžiamas vienodomis prielaidomis, susijusiomis su svarbiausiais ekonomikos rodikliais, kurie būtų vienodai vertinami ir nustatomi visoje Europos Sąjungoje; 23. įspėja valstybes nares, kad šios teiktų Komisijai kokybiškus statistikos duomenis, siekiant užtikrinti, jog būtų galima palyginti deficito ir valstybės skolos dydžius; ragina Komisiją ryžtingai tikrinti statistikos duomenų, kuriuos teikia valstybės narės, kokybę; ragina Komisiją imtis visų priemonių, įskaitant nuobaudas, kurių reikia norint užtikrinti, kad valstybės narės teiktų kokybiškus, patikimus, vienodus ir palyginamus statistikos duomenis, kurie atspindėtų visus esamus ir būsimus įsipareigojimus (pvz., susijusius su pensijomis ir sveikatos apsauga); ragina Komisiją sparčiai atlikti savo užduotį; 24. pritaria Komisijai, kad nepriklausomos institucijos ir aiškios taisyklės, susijusios su biudžeto balansu, daro labai teigiamą įtaką valstybių narių vidutinio laikotarpio tikslams ir ilgalaikiam subalansuotų viešųjų finansų stabilumui; 25. pažymi, kad, remiantis naujausia 2006 m. gruodžio mėn. konvergencijos ataskaita, Komisija mano, jog dauguma vertintų valstybių narių padarė pažangą, tačiau nė viena jų šiuo metu neatitinka sąlygų, kurias būtina atitikti norint įvesti eurą; 26. primena, kad Mastrichto kriterijai, kuriais remdamasi Komisija atlieka vertinimą, turi būti taikomi vienodai, t. y. taip, kad tam tikrais atvejais valstybėms narėms nebūtų sunkiau prisijungti prie euro zonos, tačiau taip pat kriterijai nebūtų interpretuojami atlaidžiai; 27. ragina Komisiją įvertinti pranašumus, kurių atsirastų įkūrus nepriklausomas nacionalines įstaigas, atsakingas už metinio deficito lygio nustatymą, vadovaujantis vidutinio laikotarpio tikslu užtikrinti subalansuotą biudžetą; 28. džiaugiasi Tarybos ir Komisijos pastangomis gerinti statistikos valdymą, susijusį su fiskalinių duomenų teikimu, pateikiant valstybėms narėms rekomendaciją dėl ES standartų taikymo statistikos institucijose, įskaitant profesinio nepriklausomumo, konfidencialumo, patikimumo ir duomenų pateikimo laiku principus, bei suteikiant statistikos institucijoms pakankamai išteklių, o Komisijai - didesnes kontrolės teises; 29. mano, kad yra galimybių gerinti viešojo turto ir numanomų įsipareigojimų apskaitą, siekiant padidinti skaidrumą ir palyginamumą, taip pat sukurti patikimesnį pagrindą sprendimams priimti; mano, kad Komisija turėtų pasiūlyti iniciatyvą šioje srityje; 30. apgailestauja dėl nepakankamo politikos koordinavimo euro zonoje, atkreipia dėmesį į euro zonos valstybių narių fiskalinės politikos skirtingumą ir yra susirūpinęs dėl neigiamų pasekmių, kurias gali lemti toks koordinavimo trūkumas; ragina toliau tirti įvairias struktūrinių ir makroekonominių reformų rūšis ir priemones, taip pat jų sąveiką ir abipusį poveikį įvairiuose ekonomikos ciklo etapuose, siekiant rasti geriausią būdą pagerinti viešųjų finansų padėtį ir tuo pat metu įgyvendinti Lisabonos strategiją; * * * 31. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. [1] OL L 174, 2005 7 7, p. 5. [2] OL C 298 E, 2006 12 8, p. 249. [3] Priimti tekstai, P6_TA(2006)0485. --------------------------------------------------