Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos /* SEK/2005/0834 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.6.2005 SEK(2005) 834 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedusios bendrą valiutą, iki 1999 m. kovo 1 d. Tarybai ir Komisijai turėjo pateikti stabilumo programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turėjo patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Patikrinusi programą bei atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba pareiškė nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet turi pateikti atnaujintus stabilumo programų variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Pirmoji 1999–2002 m. Portugalijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio 30 d. ir Tarybos įvertinta 1999 m. vasario 8 d. Atnaujinti programos variantai buvo pateikti kiekvienais paskesniais metais. Naujausią Portugalijos stabilumo programos variantą, kuris apima 2005–2009 m. laikotarpį, Portugalijos valdžios institucijos pateikė 2005 m. birželio 9 d. Jį pateikė po 2005 m. vasario 20 d. įvykusių visuotinių rinkimų sudaryta Vyriausybė. Pagal Portugalijos procedūras (Biudžeto stabilumo įstatymą) atnaujintą programos variantą Vyriausybė patvirtino birželio 2 d., o Parlamentas jį apsvarstė 2005 m. birželio 9 d. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į savo 2005 m. pavasario ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. laikotarpio bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN tarybos ataskaitą dėl Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo gerinimo, 2005 m. kovo 22 d. patvirtintą Europos Vadovų Tarybos[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - Atnaujinta programa atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“[4] reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau jame nepateikiamos ilgalaikio valstybės finansų tvarumo projekcijos, tik nurodoma darbo grupė, Vyriausybės sudaryta įvertinti ilgalaikį socialinės apsaugos sistemos tvarumą. - Atnaujintame stabilumo programos variante daugiausia dėmesio skiriama poreikį ištaisyti valstybės biudžeto deficitą, kuris, kaip planuojama, 2005 m. bus 6,2 % BVP ir žymiai viršys 3 % BVP. Šis skaičius pateikiamas po 2,9 % BVP deficito 2002–2004 m., kaip neseniai pranešė Portugalijos valdžios institucijos po diskusijų su Eurostatu, ir yra žymiai prastesnis, palyginti su 2,2 % BVP 2005 m. tikslu, pateiktu ankstesniame programos variante. Prastesni duomenys aiškinami mažesniu, nei tikėtasi, augimu, naujai įvertintu išlaidų didėjimu, biudžeto viršijimu, taip pat tuo, kad neįgyvendintos ankstesnėje programoje suplanuotos vienkartinės priemonės[5], bei tuo, kad naujoji Vyriausybė 2005 m. birželio mėn. priėmė maždaug 0,6 % BVP korekcinių priemonių paketą. Siekiant sumažinti deficitą, šiame programos variante apibrėžiama strategija, kurioje numatoma pagerinti struktūrines priemones, o ne remiamasi didelėmis vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis – tai rodo pasikeitusią biudžeto strategiją, palyginti su ankstesniais programos variantais. Numatoma, kad valstybės biudžeto deficitas per ateinančius metus nuolat gerės, bet 3 % BVP pamatinę vertę viršys bent iki 2007 m. - Šioje programoje pateiktame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realaus BVP augimas padidės nuo 1 % 2004 m. ir 0,8 % 2005 m. iki 1,4 % 2006 m., 2,2 % 2007 m., 2,6 % 2008 m. ir 3,0 % 2009 m. Tokią padėtį sąlygoja didėjanti vidaus paklausa. Numatoma, kad išorės veiksniai prie to prisidės nedaug, tiek iš teigiamos, tiek iš neigiamos pusės. 2005 ir 2006 m. augimo projekcijos, kuriose atsižvelgta į naujausius pokyčius, yra truputį mažesnės už Komisijos tarnybų prognozes. Vėlesnių metų BVP augimas prognozuojamas žymiai didesnis už tendenciją, kurią Komisijos tarnybos nustatė pagal bendrai sutartą metodiką; gamybos atotrūkis per programos laikotarpį mažės ir numatoma, kad programos pabaigoje dings. Tačiau negalima atmesti, kad pastangos konsoliduoti biudžetą gali stabdyti augimą daugiau, nei numatyta programoje. Kita vertus, suvokimas, kad netvarią fiskalinę situaciją bandoma keisti, gali padidinti pasitikėjimą. Be to, mažas konkurencingumas padidėjusios konkurencijos eksporto rinkose gali sumažinti grynąjį išorės sektoriaus indėlį į augimą. Todėl prognozuojamas ekonominės veiklos paspartėjimas priklauso nuo to, ar bus šalinami struktūriniai produktyvumo ir konkurencingumo trūkumai, ir nuo gebėjimo atkurti pasitikėjimą. Apskritai, turint omenyje pastarųjų metų patirtį, 2007–2009 m. augimo projekcijos atspindi optimistines prielaidas ir todėl yra tam tikru mastu rizikingos. Programoje pateikiamos 2005 ir 2006 m. infliacijos projekcijos taip pat atrodo sumažintos, atsižvelgiant į planuojamą netiesioginių mokesčių padidėjimą. - Šiame programos variante prognozuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2005 m. pasieks 6,2 % BVP, kai deficito santykis ir 2003, ir 2004 m. buvo 2,9 % BVP[6] (atmetus vienkartines ir laikinas priemones, tais metais šis santykis atitinkamai būtų buvęs 5,4 % ir 5,2 % BVP). Programoje prognozuojama, kad deficitas mažės iki 4,8 % BVP 2006 m., 3,9 % 2007 m. ir 2,8 % 2008 m. Programoje prognozuojama, kad deficito santykis toliau mažės ir 2009 m. bus 1,6 % BVP. Prognozuojama, kad pirminis balansas keisis panašiai: -3,3 % 2005 m., -1,6 % 2006 m. ir -0,5 % BVP 2007 m. 2008 ir 2009 m. prognozuojamas pirminis perteklius – 0,7 % ir 1,8 % BVP. Siekiant pagerinti biudžeto balansą didžiausias dėmesys programoje kreipiamas į vidutinio laikotarpio poveikio priemones, o ne dideles laikinas priemones. Atitinkamai konsolidavimas bus vykdomas per visą programos laikotarpį, tačiau didžioji jo dalis – laikotarpio pradžioje, t. y. 2006 m. Iš Komisijos tarnybų apskaičiavimų, atliktų programoje pateiktai informacijai taikant bendrai sutartą metodiką, matyti, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas žymiai padidėja iki 5,3 % BVP 2005 m., tačiau po to laipsniškai mažėja iki 1,4 % BVP 2009 m. Išsamiose pajamų ir išlaidų projekcijose iki 2009 m. matyti, kad konsolidavimo pastangas palaikys tiek pajamos iš mokesčių, tiek pirminės išlaidos, vis didesnį dėmesį skiriant pastarajai sričiai. Programos laikotarpio ankstesniojoje dalyje konsolidavimas daugiausia grindžiamas didėjančiomis pajamomis dėl didesnių mokesčių tarifų (visų pirma nuo 19 iki 21 % padidėja standartinis PVM tarifas), mažesnių mokesčių kreditų ir geriau surenkamų mokesčių – šios priemonės iš dalies kompensuoja ankstesnes vienkartines pajamas. Vėlesniais metais numatomą didesnį išlaidų apribojimą sąlygos ilgalaikės priemonės, pvz., viešojo administravimo reforma, įskaitant išlaidų darbo užmokesčiams ribojimą ir socialinės apsaugos pensijų sistemų pakeitimus, kurios didelį poveikį biudžetui padarytų daugiausia vidutinės trukmės laikotarpiu. Visų valstybės išlaidų dalis investicijoms per programos laikotarpį šiek tiek sumažės. - Biudžeto projekcijose yra keletas rizikingų aspektų. Pirma, ekonominės veiklos spartėjimas, ypač nuo 2007 m., gali būti lėtesnis, nei numatoma. Antra, pajamų ir išlaidų trajektorijos gali būti ne tokios palankios, kaip planuojama. Iš tikrųjų didesni mokesčių tarifai didina mokesčių vengimo riziką, be to, daugelį iš skelbiamų išlaidų apribojimų dar reikia teisiškai įgyvendinti. Patikslintą 2005 m. biudžetą Vyriausybė planuoja pateikti birželio mėn. pabaigoje. Vėlesniais metais išlaidų reformų įgyvendinimas vis dėlto gali ilgiau užtrukti ir todėl jų poveikis trumpalaikiu ir vidutinės trukmės laikotarpiu gali pasirodyti ne toks didelis, kaip numatoma. Tuomet Vyriausybė būtų paraginta laikytis įsipareigojimo imtis papildomų priemonių, kad neviršytų 3 % BVP deficito ilgiau, nei planuojama. Net jei viskas vyks, kaip prognozuojama, programoje nepakanka 2008–2009 m. suplanuotų biudžetinių priemonių užtikrinti pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams. Jų taip pat nepakanka užtikrinti, kad Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslas – beveik subalansuota biudžeto būklė – bus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. - Skolos ir BVP santykis 2003 m. viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir 2004 m. pakilo iki 61,9 %. Pagal atnaujintą programos variantą skolos santykis 2005 m. pasieks 66,5 % BVP, 2007 m. pakils iki aukščiausio taško, t. y. 67,8 % BVP, o vėliau sumažės iki 64,5 % 2009 m. Bendrosios skolos raida gali būti ne tokia palanki, kaip prognozuojama, turint omenyje pavojus ekonominei veiklai ir valstybės biudžeto deficito tikslams bei, atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma finansinio turto kaupimo, tikimybę. - Atrodo, Portugalijai kyla tam tikras pavojus siekiant ilgalaikio valstybės finansų tvarumo dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Kadangi kitų priemonių nėra, didelis deficitas bei didėjantis skolos ir BVP santykis turės neigiamos įtakos valstybės finansų tvarumui, taigi laiku pasiekti beveik subalansuoto biudžeto būklę yra būtina. Senėjančios visuomenės poveikį biudžetui turėtų sumažinti iki šiol įgyvendintos struktūrinės reformos priemonės, visų pirma pensijų ir sveikatos priežiūros srityse. Tačiau neatrodo, kad šių reformų pakaktų tvarumui užtikrinti. Siekiant šio tikslo, būtų naudingos atnaujintame programos variante nurodytos reformos, ypač valstybės tarnautojų išėjimo į pensiją nuostatų, jei jos būtų įgyvendintos visiškai. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos šiame variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Kaip rekomenduota, programoje numatomas valstybės finansų konsolidavimas iš esmės išlaidų sąskaita, nors ir laipsniškai, nesiremiant didelėmis vienkartinėmis ar laikinomis priemonėmis. Be to, jei bus laikomasi programos projekcijų, pagal jas tikimasi pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso (atmetus vienkartines ir laikinas priemones) pagerėjimo daugiau kaip po 0,5 % BVP kasmet. Tačiau programoje neplanuojama deficito sumažinti iki mažiau kaip 3 % BVP anksčiau nei 2008 m., ir planuojamas išlaidų apribojimas nėra pakankama priemonė pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuoto biudžeto būklės – iki programos laikotarpio pabaigos. - Atsižvelgdama į atnaujintame stabilumo programos variante pateiktus 2005 ir vėlesnių metų deficito ir skolos duomenis, birželio 22 d. Komisija Portugalijos atžvilgiu pradėjo perviršinio deficito procedūrą. Taryba, priimdama sprendimą dėl Portugalijos perviršinio deficito, taip pat pateiks rekomendaciją perviršiniam deficitui ištaisyti – joje, inter alia , bus nustatytas jo ištaisymo terminas. Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Portugalija turėtų: i) griežtai įgyvendindama paskelbtas korekcines priemones, apriboti 2005 m. biudžeto būklės prastėjimą; ii) padarydama reikšmingą žingsnį 2006 m., kad biudžeto deficitas žymiai mažėtų kiekvienais metais, ir ryžtingai vykdydama suplanuotas valstybės išlaidų mažinimo priemones, kuo greičiau tvariai ištaisyti perviršinį deficitą bei pasinaudoti bet kokia galimybe greičiau mažinti biudžeto deficitą, visų pirma sudaryti maržas, kurios būtų naudojamos mažesnio, nei prognozuota, augimo poveikiui biudžetui sušvelninti; iii) užtikrindama, kad skolos pokyčiai atspindėtų deficito mažinimo pažangą, ir vengdama skolą didinančių sandorių, nuolat tvirtai mažinti bendrąjį skolos santykįiv) kontroliuoti išlaidų raidą, jei įmanoma, pranešdama saistančias aukščiausias nustatytas konkrečių išlaidų kategorijų ribas, vykdant visapusišką reformų programą valstybės finansų kokybei gerinti ir jų ilgalaikiam tvarumui užtikrinti; v) toliau tobulinti valdžios sektoriaus duomenų apdorojimą. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl atnaujintos Portugalijos stabilumo programos, kurią pateikia Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2009 m. Portugalijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama i Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[7], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [...] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Portugalijos stabilumo programą, kuri apima 2005–2009 m. laikotarpį. Programa atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ [8] reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau programoje nepateikiamos ilgalaikio valstybės finansų tvarumo projekcijos. Todėl Portugalija raginama iki galo patenkinti Elgesio kodekso reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Atnaujintame stabilumo programos variante daugiausia dėmesio skiriama poreikį ištaisyti valstybės biudžeto deficitą, kuris, kaip planuojama, 2005 m. bus 6,2 % BVP ir žymiai viršys 3 % BVP. Šis skaičius pateikiamas po 2,9 % BVP deficito 2002–2004 m., kaip neseniai pranešė Portugalijos valdžios institucijos po diskusijų su Eurostatu, ir yra žymiai prastesnis, palyginti su 2,2 % BVP 2005 m. tikslu, pateiktu ankstesniame programos variante. Prastesni duomenys aiškinami mažesniu, nei tikėtasi, augimu, naujai įvertintu išlaidų didėjimu, biudžeto viršijimu, taip pat tuo, kad neįgyvendintos ankstesnėje programoje suplanuotos vienkartinės priemonės, bei tuo, kad naujoji Vyriausybė 2005 m. birželio mėn. priėmė maždaug 0,6 % BVP korekcinių priemonių paketą. Siekiant sumažinti deficitą, šiame programos variante apibrėžiama strategija, kurioje numatoma pagerinti struktūrines priemones, o ne remiamasi didelėmis vienkartinėmis ir laikinomis priemonėmis – tai rodo pasikeitusią biudžeto strategiją, palyginti su ankstesniais programos variantais. Numatoma, kad valstybės biudžeto deficitas per ateinančius metus nuolat gerės, bet 3 % BVP pamatinę vertę viršys bent iki 2007 m. 3. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realaus BVP augimas laipsniškai didės nuo 0,8 % 2005 m. iki 3,0 % 2009 m., o 2006, 2007 ir 2008 m. augimo normos bus atitinkamai 1,4 %, 2,2 % ir 2,6 %. Remiantis dabar turima informacija, pirmosios programos laikotarpio dalies augimo projekcijos atrodo patikimos, tačiau vėlesniais programos metais yra daugiau pavojų. Siekiant įgyvendinti numatytą augimo planą, esminis veiksnys – struktūrinės priemonės, skirtos produktyvumui ir konkurencingumui skatinti bei pasitikėjimui atkurti. Programoje pateikiamos 2005 ir 2006 m. infliacijos projekcijos atrodo sumažintos, atsižvelgiant į planuojamą netiesioginių mokesčių padidėjimą. 4. Programos tikslas – iki 2008 m. pasiekti, kad valstybės biudžeto deficitas neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės. Numatoma, kad valstybės biudžeto deficito santykis mažės nuo 6,2 % BVP 2005 m. iki 4,8 % 2006 m., 3,9 % 2007 m., 2,8 % 2008 m. ir 1,6 % 2009 m. Iš Komisijos tarnybų apskaičiavimų, atliktų programoje pateiktai informacijai taikant bendrai sutartą metodiką, matyti, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas padidėja iki 5,3 % BVP 2005 m. ir vėliau laipsniškai mažėja iki 1,4 % 2009 m. Konsolidavimas bus vykdomas per visą programos laikotarpį, tačiau didžioji jo dalis – laikotarpio pradžioje, t. y. 2006 m. Programos laikotarpio ankstesniojoje dalyje konsolidavimas daugiausia grindžiamas didėjančiomis pajamomis dėl didesnių mokesčių tarifų (visų pirma nuo 19 iki 21 % padidėja standartinis PVM tarifas), mažesnių mokesčių kreditų ir geriau surenkamų mokesčių – šios priemonės iš dalies kompensuoja ankstesnes vienkartines pajamas. Vėlesniais metais numatomą didesnį išlaidų apribojimą sąlygos ilgalaikės priemonės, pvz., viešojo administravimo reforma, išlaidų darbo užmokesčiams ribojimas ir socialinės apsaugos pensijų sistemų pakeitimai, kurios didelį poveikį biudžetui padarytų daugiausia vidutinės trukmės laikotarpiu. Visų valstybės išlaidų dalis investicijoms per programos laikotarpį šiek tiek sumažės. 5. Programoje numatomo biudžeto vykdymui kyla keletas pavojų. Pirma, ekonominė veikla gali spartėti lėčiau, nei numatoma, atsižvelgiant į tikrąjį fiskalinio konsolidavimo priemonių poveikį ir numatomą tarptautinės konkurencijos Portugalijos eksporto rinkose padidėjimą. Antra, pajamų didinimo ir išlaidų ribojimo priemonės gali būti ne tokios veiksmingos, kaip prognozuojama, arba ne taip greitai atnešti norimų rezultatų. Didesni mokesčių tarifai didina mokesčių vengimo riziką, be to, daugelį iš skelbiamų išlaidų apribojimų dar reikia teisiškai įgyvendinti. Atsižvelgiant į šį įvertinimą, Vyriausybė būtų paraginta laikytis įsipareigojimo imtis papildomų priemonių, kad neviršytų 3 % BVP deficito ilgiau, nei planuojama. Be to, net jei viskas vyks, kaip prognozuojama, programoje nepakanka suplanuotų biudžetinių priemonių užtikrinti pakankamą patikimumą, kad nebūtų pažeista aukščiausia nustatyta deficito riba esant normaliems makroekonominiams svyravimams bent iki 2009 m. Jų taip pat nepakanka užtikrinti, kad Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės beveik subalansuoto biudžeto tikslas bus pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Per jautrumo tyrimą nustatyta, kad 2009 m. deficitas vis tiek būtų 3 % arba labai panašus esant nepalankiems makroekonominiams pokyčiams. 6. Skolos ir BVP santykis 2003 m. viršijo Sutartyje nustatytą 60 % BVP pamatinę vertę ir 2004 m. pakilo iki 61,9 %. Pagal atnaujintą programos variantą skolos santykis 2005 m. pasieks 66,5 % BVP, pakils iki aukščiausio taško, t. y. 67,8 % BVP, o vėliau sumažės iki 64,5 % 2009 m. Bendrojo skolos santykio raida taip pat gali būti ne tokia palanki, kaip prognozuojama, turint omenyje pavojus ekonominei veiklai ir biudžeto tikslams bei, atsižvelgiant į ankstesnę patirtį, skolą didinančio atsargų ir srautų koregavimo, visų pirma finansinio turto kaupimo, tikimybę. 7. Atrodo, Portugalijai kyla tam tikras pavojus siekiant ilgalaikio valstybės finansų tvarumo dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Senėjančios visuomenės poveikį biudžetui turėtų sumažinti iki šiol įgyvendintos struktūrinės reformos priemonės, visų pirma pensijų ir sveikatos priežiūros srityse. Tačiau neatrodo, kad šių reformų pakaktų siekiant užtikrinti tvarumą. Siekiant šio tikslo, būtų naudingos atnaujintame programos variante nurodytos reformos, ypač valstybės tarnautojų išėjimo į pensiją nuostatų, jei jos būtų įgyvendintos visiškai. Vyriausybė užsakė ataskaitą įvertinti ilgalaikį socialinės apsaugos sistemos tvarumą. 8. Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos šiame variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Kaip rekomenduota, programoje numatoma, kad valstybės finansai bus konsoliduojami iš esmės išlaidų sąskaita, ir nesiremiama didelėmis vienkartinėmis ar laikinomis priemonėmis. Jei bus laikomasi programos projekcijų, pagal jas taip pat tikimasi pagal ciklą pakoreguoto pirminio balanso (atmetus vienkartines ir laikinas priemones) pagerėjimo daugiau kaip po 0,5 % BVP kasmet. Tačiau programoje neplanuojama deficito sumažinti iki mažiau kaip 3 % BVP anksčiau nei 2008 m., ir planuojamas išlaidų apribojimas nėra pakankama priemonė pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuoto biudžeto būklės – iki programos laikotarpio pabaigos. 9. Atsižvelgdama į atnaujintame stabilumo programos variante pateiktus 2005 ir vėlesnių metų deficito ir skolos skaičius, birželio 22 d. Komisija Portugalijos atžvilgiu pradėjo perviršinio deficito procedūrą. Taryba, priimdama sprendimą dėl Portugalijos perviršinio deficito, taip pat pateiks rekomendaciją perviršiniam deficitui ištaisyti – joje, inter alia , bus nustatytas jo ištaisymo terminas. * * * Atsižvelgdama į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Portugalija turėtų: i) griežtai įgyvendindama paskelbtas korekcines priemones, apriboti 2005 m. biudžeto būklės prastėjimą; ii) padarydama reikšmingą žingsnį 2006 m., kad biudžeto deficitas žymiai mažėtų kiekvienais metais, ir ryžtingai vykdydama suplanuotas valstybės išlaidų mažinimo priemones, kuo greičiau tvariai ištaisyti perviršinį deficitą bei pasinaudoti bet kokia galimybe greičiau mažinti biudžeto deficitą, visų pirma sudaryti maržas, kurios būtų naudojamos mažesnio, nei prognozuota, augimo poveikiui biudžetui sušvelninti; iii) užtikrindama, kad skolos pokyčiai atspindėtų deficito mažinimo pažangą, ir vengdama skolą didinančių sandorių, nuolat tvirtai mažinti bendrąjį skolos santykį; iv) kontroliuoti išlaidų raidą, jei įmanoma, pranešdama saistančias aukščiausias nustatytas konkrečių išlaidų kategorijų ribas, vykdant visapusišką reformų programą valstybės finansų kokybei gerinti ir jų ilgalaikiam tvarumui užtikrinti; v) toliau tobulinti valdžios sektoriaus duomenų apdorojimą. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | [1] OL L 209, 1997 8 2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001 7 10. [3] Žr. 2005 m. kovo 22 ir 23 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas (7619/05) ir 2005 m. kovo 20 d. ECOFIN tarybos ataskaitą Europos Vadovų Tarybai (7423/05). [4] Portugalijos valdžios institucijos, patenkindamos oficialiai reikalaujamos datos sąlygą, atnaujintą programos variantą pateikė 2004 m. gruodžio mėn. Tačiau tuo metu, turint omenyje artėjančius visuotinius rinkimus Portugalijoje, buvo nuspręsta tos programos nevertinti ir palaukti naujosios Vyriausybės pateikto atnaujinto jos varianto. [5] 2005 m. kovo mėn. pradėjusi darbą Vyriausybė įvertinti valstybės finansų padėtį 2005 m. pavedė ad-hoc komisijai, už kurią visiškai atsakingas Centrinio banko valdytojas. Gegužės mėn. viduryje komisija pateikė išvadas, kuriose 2005 m. projektuojamas 6,8 % BVP deficitas su sąlyga, kad politika nesikeis. [6] 2005 m. kovo 18 d. pranešime spaudai Nr. 34/2005 Eurostatas pranešė, kad „Eurostatas ir Portugalija diskutuoja dėl 2001–2004 m. laikotarpio Portugalijos pateiktų kaupimo metodu apskaičiuotų duomenų atitikimo įplaukų ir išmokų metodu apskaičiuotiems duomenims“. Vėliau Portugalijos valdžios institucijų pateiktoje informacijoje nurodomas nedidelis duomenų padidinimas 2000, 2002 ir 2003 m. ir visais tais metais deficito santykis tampa 2,9 % BVP. Šiuo metu Eurostatas svarsto šiuos pakeitimus. [7] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [8] Portugalijos valdžios institucijos, patenkindamos oficialiai reikalaujamos datos sąlygą, atnaujintą programos variantą pateikė 2004 m. gruodžio mėn. Tačiau tuo metu, turint omenyje artėjančius visuotinius rinkimus Portugalijoje, buvo nuspręsta tos programos nevertinti ir palaukti naujosios Vyriausybės pateikto atnaujinto jos varianto.