EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.9 
SEK(2011) 1318 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
 
kuriuo nustatoma 2014–2020 m. Europos S ąjungos muit ų ir mokes čių srities veiksm ų 
programa (FISCUS) ir panaikinami sp rendimai Nr. 1482/2007/EB ir Nr. 624/2007/EB 
{KOM(2011) 706 galutinis} 
{SEK(2011) 1317 galutinis}  
 
LT 1      LT I DALIS. MUIT Ų SEKTORIUS  
1. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Pasaulio ekonomika kinta, tod ėl muitinės susiduria su naujomis problemomis. Muit ų sąjungą 
ir pagalbines jos priemones reikia pritaikyti prie ši ų pokyčių. 
1 problema.  Muitinės patiria spaudim ą valdyti did ėjančius prekybos srautus, sunku 
taikyti lengvinimo ir kontrol ės pusiausvyros išlaikymo priemones  
2010 m. viduryje tarptautin ės prekybos lygis v ėl pasiekė prieš nuosmuk į buvusį lygį ir 
prognozuojama, kad jis toliau kils. Tai matyti iš labai padid ėjusio važtaraš čių ir muitin ės 
deklaracij ų skaičiaus. 
Dėl globalizacijos ES gamybos s ąnaudų atžvilgiu vis svarbesn ės kitos pasaulio šalys. Taikant 
tokius naujus modelius, kaip antai elektronin ė prekyba ir elektron inis verslas, kei čiasi 
prekybos pob ūdis ir verslas tampa sud ėtingesnis. D ėl šių pokyčių reikia imtis tinkam ų 
muitinio tikrinimo priemoni ų. 
2 problema.  Trūksta įgūdžių, kompetencijos, ištekli ų, patirties ir gerosi os darbo patirties  
Muitinės atlieka svarbiausi ą vaidmen į saugant  gyvybę, sveikatą ir aplink ą. Padidėjus tokių 
priemonių skaičiui ir svarbai muitin ėms reikia vykdyti papildomas specialias užduotis. 
Taip pat padid ėjo visuomen ės saugumo poreikiai. Vykdant konkre čią vidaus saugumo politik ą 
reikia įgyvendinti plataus užmojo muit ų srities saugos ir saugumo darbotvark ę. 
Muitinėms sudėtinga bendradarbiauti su daugeliu kit ų valdžios institucij ų ir įstaigų, jos patiria 
spaudimą įsigyti ir naudoti specializuot ą techninę įrangą. 
Šiuo metu muitin ėms dažnai tr ūksta įgūdžių, išteklių ir patirties abiejose min ėtose srityse, kad 
galėtų veiksmingai siekti min ėtų tikslų.  
3 problema.  ES politika saugos ir saugumo sritys e taikoma nenuosekliai ir neveiksmingai  
Vykstant modernizavimui muitin ės atsako už tai, kad saugos ir saugumo  srityje b ūtų 
įgyvendinami ES teis ės aktai, kurie ne visada tiesiogiai suderinami su esamais procesais ir 
procedūromis. Tod ėl juos sunku įgyvendinti, veikla yra ne nuosekli ir neveiksminga. 
4 problema.  27 ES muitin ėms nepavyksta vienodai įgyvendinti ES teis ės aktų 
Sunku vienodai įgyvendinti muit ų teisės aktus ir darbo metodus . Taikyti 27 atskirus 
procesus ir proced ūras dažnai neveiksminga, iškraipoma konkurencija. Tod ėl nukenčia 
Sąjungos  finansiniai interesai  ir sunku apsaugoti visuomen ę. Sprendžiant šias problemas 
teisėkūros priemon ėmis, 2008 m. priimtas Modernizuotas Bendrijos muitin ės kodeksas1 ir 
Sprendimas d ėl elektronin ės muitinės įgyvendinimo2. 
5 problema.  Sunku vienodai įgyvendinti tarpusavyje susietas IT sistemas  
                                                 
1 2008 m. balandžio 23 d. Reglamentas Nr. 450/2008/EB, OL L 145, 2008 m. birželio 4 d. 
2 2008 m. sausio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 70/2008/EB d ėl nepopierin ės 
muitinės ir verslo aplinkos. 
 
LT 2      LT Nors valstybi ų narių administravimo institucijos gali naudotis su pagrindin ėmis elektronin ės 
muitinės sistemomis suderinamu saugiu Europos tinklu (CCN/CSI3), muitų sąjunga susiduria 
su sąveikos ir sud ėtingumo  problemomis. Įmonėms reikia prisijunti prie keli ų sistemų 
valstybėse narėse, kuriose vykdoma muitin ės veikla. Tod ėl didėja administracin ė našta ir 
atitikties s ąnaudos. Norint keistis informacija su tre čiosiomis šalimis taip pat reikia kurti 
saugius, darnius ir visoje ES taikytinus IT sprendimus. 
6 problema.  Kai kurioms ES muitin ėms tenka sunkesn ė ir vis netvaresn ė sąjungos 
intereso politikos įgyvendinimo našta  
Valstybės narėms tenka nevienoda saugos ir saugumo kontrol ės našta. Ypa č dideli investicij ų 
į infrastrukt ūros pajėgumų didinimą ir technologij ą skirtumai. 
2. TIKSLAI  
Bendrasis tikslas  – remti ES muitini ų pastangas stiprinti programoje dalyvaujan čių šalių, jų 
muitinių, muitinių pareigūnų ir kitų susijusių suinteresuot ųjų subjektų bendradarbiavim ą. 
Konkretūs tikslai bus šie:  
1. Remti ES muitini ų pastangas, kuriomis automatizuojant ir spartinant muitin ės 
procesus sudaromos geresn ės teisėtos prekybos s ąlygos (susij ęs su 1, 3, 4 ir 
5 problemomis); 
2. Remti ES muitini ų pastangas, kuriomis didinamas Europos įmonių 
konkurencingumas ir pilie čių saugos, saugumo ir aplinkos apsauga (susij ęs su 2, 3, 4, 
5 ir 6 problemomis); 
3. Remti ES muitini ų pastangas, kuriomis apsaugomas finansinis ir ekonominis ES ir 
valstybių narių interesas (susij ęs su 4, 5 ir 6 problemomis); 
4. Remti ES teis ės aktų ir iniciatyv ų rengimą, įgyvendinim ą ir taikym ą siekiant didinti 
ES muitini ų veiksmingum ą, efektyvum ą ir vienodum ą (susijęs su 1, 2, 3, 4, 5 ir 
6 problemomis). 
Veiklos tikslai bus šie: 
1. Nustatyti, pl ėtoti ir taikyti ger ąją darbo patirt į visose muitin ės procesų srityse; 
2. Remti Europos elektronin ės muitinės aplinką; 
3. Dalytis informacija ir praktine patir timi siekiant remti muitinio tikrinimo 
organizavim ą; 
4. Stiprinti muitini ų bendradarbiavim ą Europos S ąjungoje ir su tre čiosiomis šalimis, 
taip pat muitini ų ir kitų vyriausybini ų institucij ų bei trečiųjų šalių bendradarbiavim ą; 
5. Imtis bendr ų veiksmų, steigti jungtines grupes siekiant kartu atlikti konkre čias 
operatyvines užduotis; 
                                                 
3 CCN/CSI – bendrasis ryši ų tinklas / bendroji sistem ų sąsaja. 
 
LT 3      LT 6. Darniai remti ES muit ų sąjungos modernizavimo proces ą; 
7. Remti ir steb ėti tinkamą ES teisės aktų ir politikos supratim ą ir darnų taikymą; 
8. Ugdyti įgūdžius ir kompetencij ą; 
9. Užtikrinti tinkam ą infrastrukt ūros paskirstym ą atsižvelgiant į priežiūros ir kontrol ės 
pareigas. 
2.1. ES intervencijos b ūtinybė 
Kadangi muit ų sąjunga priklauso išimtinei ES kompetencijai, valstyb ės narės ipso facto  
sutarė, kad muit ų srities veiksmus geriau įgyvendinti ES lygmeniu. Vi en ES teisine sistema 
neužtikrinama tinkamo muit ų sąjungos veikimo. Remiant programoje „Muitin ė“ 
numatytas priemones užtikrinamas vienodas ir darnus ES muit ų teisės aktų taikymas. Be 
to, daug muit ų srities veiksm ų yra tarpvalstybiniai , todėl pavienės valstybės narės negali j ų 
įgyvendinti veiksmingai ir efektyviai. 
Solidarumas ir atsakomyb ės pasidalijimas yra pagrindiniai principai, kuriais pagr įstas 
muitų sąjungos finansavimas. ES intervencijo s reikia siekiant išsaugoti ES vieš ąsias gėrybes, 
kai ES poreikio (pvz., užtikrinti saugum ą) tam tikra valstyb ė narė negali tinkamai patenkinti. 
ES veiksmais bendrai finansuojamas techninių pajėgumų didinimas . 
2.2. Papildoma nauda Europos S ąjungai 
Toliau naudojantis programos „Muitin ė 2013“ pranašumais pagrindin ė papildoma programos 
„Muitinė 2020“ iniciatyvos nauda Europos S ąjungai yra konkret ūs visai Europai svarb ūs 
rezultatai, kuri ų negalėtų veiksmingai ir efektyviai pasiekti pavien ės valstyb ės narės. 
Įgyvendinant program ą bus: 
a) didinamas valstybių narių muitinių operatyvinio darbo veiksmingumas  ir kuriama 
masto ekonomija, 
b) sudaromos veiksmingo ir vienodo ES muit ų sąjungos veikimo sąlygos, nes bus 
kuriami tinklai, geriausios patirties s ąsajos, kaupiami ištekliai ir steigiamos 
administravimo institucij ų bendradarbiavimo pl ėtojimo ir pasitik ėjimo didinimo 
platformos. 
Todėl ES turi geresnes galimybes skatinti muit ų sąjungos politik ą. 
3. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime analizuotos penkios galimyb ės. 
3.1. 1 galimyb ė. Pagrindinis scenarijus Status Quo  
Pagrindinis scenarijus – programa „Muitin ė 2013“ tęsiama nekei čiant finansavimo, tiksl ų arba 
esamų priemoni ų. Pagal š į scenarijų programos parama teikiama tai pa čiai veiklai ir 
priemonėms, kaip ir praeityje. 
 
LT 4      LT 3.2. 2 galimyb ė. Paramos ES teisiniams įsipareigojimams, pvz., Modernizuotam 
muitinės kodeksui (MMK), didinimas 
Ši galimyb ė pagrįsta pagrindiniu scenarijumi ir j ą pasirinkus atsižvelgiama į naujus poreikius, 
atsirandan čius kintant ES muit ų aplinkai. Pasirinkus ši ą galimybę daugiau d ėmesio skiriama 
2, 4, 5, 6 ir 8 veiklos tikslams. 
Pagal šią galimybę toliau naudojamos esamos Europos informacin ės sistemos ir laipsniškai 
pradedant taikyti bendresn ės IT plėtros modelį, modernizuojant valdym ą, struktūrą ir 
technologij ą diegiamos naujos sistemos, kaip apibr ėžta ES muit ų teisės aktuose. 
Į šią galimybę įtraukiamos naujoviškos bendr ų veiksmų priemonės, kuriomis galima geriau 
siekti tiksl ų. Rengiant bendro mokymo kursu s ir steigiant ES ekspert ų grupes numatomas 
paprastesnis bendradarbiavimas Europos S ąjungoje ir su tarp tautiniais veik ėjais. Siekiant 
stiprinti bendrą rizikos valdym ą ne mokes čių srityje, remiami bendri muitinių ir kitų 
valdžios institucij ų veiksmai . 
Pasirinkus 2 politikos galimyb ę bus labiau remiami visi nurodyti tikslai, nei pasirinkus 
1 galimyb ę, nes į 2 galimyb ę įtrauktas intensyvesnis bendradarbiavimas (IT ir žmogišk ųjų 
išteklių srityse) . 
3.3. 3 galimyb ė. 2 galimyb ė ir finansin ė parama technini ų pajėgumų didinimui 
Pagal šią galimybę 2 galimyb ė papildoma finansinės paramos priemone , kuria naudodamosi 
valstybės narės, siekdamos atsižvelgti į reikalavimus spartint i ir paprastinti kontrol ę 
plėtojantis technologijoms, gali prašyti paramos bet kokiai įrangai, kuria remiama kontrol ės 
veikla, įsigyti. Šios galimyb ės biudžetas daug didesnis už 2 galimyb ės biudžetą. 
3.4. 4 galimyb ė. 2 galimyb ė ir maksimaliai bendra IT aplinka 
Pagal šią galimyb ę siūloma bendresn ė transeuropini ų IT sistem ų plėtra ir naudojimas . 
Valdžios institucijoms bus teikiama parama Europos elektronin ės muitin ės aplinkos 
sistemoms pl ėtoti ir diegti, o įmonėms – jungtis prie ši ų sistemų. 
Pagal 4 galimyb ę muitinės labiau nei pagal 2 galimyb ę galės plėsti galimybes dalytis bendros 
plėtros patirtimi visose savo veiklos srityse. Pasirinkus ši ą galimyb ę, siekiant paspartinti 
muitinės proced ūras būtų sprendžiamos tarpusavyje susiet ų IT sistem ų įgyvendinimo 
problemos. 
3.5. 5 galimyb ė. Programos nutraukimas 
Pagal šią galimybę numatoma nutraukti program ą „Muitinė“ ir neskirti finansavimo esam ų 
arba nauj ų transeuropini ų IT sistem ų naudojimui, bendriems veiksmams ir bendro mokymo 
veiklai. 
4. POVEIKIO VERTINIMAS  
Poveikio vertinimo kriterijus yra pagrindini s scenarijus. Svarbiausias kiekvienos galimyb ės 
poveikis susij ęs su valdžios institucij ų veikimu, bet nustatomas ir antrinis poveikis įmonėms 
bei vartotojams. 
 
LT 5      LT 4.1. 1 galimyb ė. Pagrindinis scenarijus Status Quo  
Pagal šį scenarijų muitų sąjungos, kuri susiduria su naujomis problemomis ir kuriai keliami 
nauji būsimų ES teisės aktų įgyvendinimo reikalavimai, galimyb ės ribotos ir atsiranda dideli ų 
trūkumų. 
Neperorientavus tiksl ų, nenuma čius papildom ų priemoni ų ir nepadidinus finansavimo, 
programa „Muitin ė“ nebepavyks tinkamai spr ęsti būsimų problem ų. 
Pagal pagrindin į scenarijų tikriausiai ir toliau nebus galima tinkamai atsižvelgti į naują 
kintančią politiką, dabartinius ES teis ės aktų aiškinimo ir įgyvendinimo tr ūkumus ir spr ęsti 
nesuderint ų procedūrų problemą. 
Pagal pagrindin į scenarijų NEGALIMA taikyti veiksmingo IT metodo, gerinti muitini ų 
bendradarbiavimo ir sutelkti ištekli ų, patirties ir geb ėjimų siekiant remti valstybes nares, kad 
jos galėtų vykdyti operatyvines užduotis. 
Tęsiant programos status quo  muitinių patiriamos problemos  tikriausiai dar padidėtų. Tai 
gali turėti poveikį ES biudžetui (ekonominis poveikis) ir gali labai sumaž ėti ES, jos pilie čių ir 
aplinkos saugumas ir sauga. 
4.2. 2 galimyb ė. Paramos ES teisiniams įsipareigojimams, pvz., Modernizuotam 
muitinės kodeksui (MMK), didinimas 
Pasirinkus ši ą galimyb ę, bus remiamos valstybi ų narių muitinių pastangos apsaugoti 
finansinius ir ekonominius ES ir valstybi ų narių interesus  stiprinant muitini ų 
bendradarbiavim ą. Veiksmingai renkant muitus bus tiesiogiai veikiami ES ir nacionaliniai 
biudžetai. Netiesiogiai bus veikiamas pajam ų pasiskirstymas ir vieš ųjų gėrybių teikimas. 
Atnaujinus transeuropini ų IT sistem ų bendros pl ėtros metodą bus sukurta masto 
ekonomija, tod ėl sumažės valstybių narių vyriausybi ų sąnaudos . Bendras IT pl ėtros metodas 
bus naudingas ir derinant prekybininkams skirt ą sąsają. Spartinant automatizuotas 
muitinės procedūras ir kontrol ės priemones bus sudaromos geresn ės teisėtos prekybos 
sąlygos. Dėl to sumaž ėjusi administracin ė našta taip pat tur ės įtakos ekonomin ės veiklos 
vykdytojų ir vartotoj ų sąnaudoms. Sustiprinus bendradarbiavim ą bus lengviau apsaugoti 
finansinius interesus4. 
Stiprinant muitinių bendradarbiavim ą tarpusavyje ir su kitomis valdžios institucijomis bus 
remiamas veiksmingas, efektyvus ir vienodas , pvz., į ES įvežamų produktų saugos arba 
intelektin ės nuosavyb ės, teisės aktų įgyvendinimas . Supaprastinus bendradarbiavim ą bus 
išvengiama tiekimo grandin ės apsaugos sprag ų. Plėtojant bendras prioritetines kontrol ės 
sritis bus remiamas tinkamas ES sienos valdymas ir padedama apsaugoti pilie čius bei 
aplinką nuo tarptautin ės prekybos keliam ų pavojų. 
Muitinės veiksmingiau  įgyvendint ų muitinės veiksmus ir ES bendradarbiavim ą nusikaltim ų 
aplinkai , neteisėto atliekų pervežimo, chemini ų medžiag ų arba gyv ūnų ir augalų sveikatos 
teisės aktų srityse. 
                                                 
4 Biudžeto generalinio direktorato temin ė ataskaita apie valstybi ų narių muitinio tikrinimo strategij ą 
tradicinių nuosavų išteklių kontrolės atžvilgiu. 
 
LT 6      LT 4.3. 3 galimyb ė. 2 galimyb ė ir finansin ė parama technini ų pajėgumų didinimui 
Padidinus valstybi ų narių techninius paj ėgumus bus gerinama ne mokes čių srities kontrol ė, 
todėl ES piliečiai bus geriau apsaugomi produkt ų saugos ir sveikatos poži ūriu. Pasirinkus 
šią galimybę bus toliau didinama ES ir valstybi ų narių finansini ų ir ekonomini ų interesų 
apsauga , bus mažiau iškraipoma įmonių konkurencija , todėl Europos S ąjungoje bus 
galima spar čiau ir papras čiau kontroliuoti prekes. 
Svarbus paramos kontrol ės įrangai paskirstymo poveikis , nes prie ES išor ės sienų esančioms 
valstybėms narėms reikia daugiau investicij ų nei kitoms valstyb ėms narėms. 
4.4. 4 galimyb ė. 2 galimyb ė ir maksimaliai bendra IT aplinka 
Pasirinkus ši ą galimyb ę bus sukurta didžiausia masto ekonomija , nes IT ištekliai bus 
naudojami visiškai integruotai. Be ndromis sistemomis besinaudojan čioms valstyb ėms narėms 
reikės 60–80 proc. mažiau sistem ų atnaujinimo pastang ų ir 30 proc. mažiau su pagalbin ėmis 
sistemomis susijusi ų pastangų. Valstyb ėms narėms, kurios pasirinks nenaudoti bendr ų 
sistemų, sistemų atnaujinimo pastangos nesumaž ės, bet joms reik ės 30 proc. mažiau su 
pagalbinėmis sistemomis susijusi ų pastangų5. 
Pradėjus taikyti naujoviškas technologijas sumažės įmonių sąnaudos . Kai daugiau valstybi ų 
narių dirbs naudodamos tas pa čias taikom ąsias IT programas, bus darnesni muitin ės 
procesai  ir ekonomin ės veiklos vykdytojai gaus tiesiogin ę naudą. 
Pagal šią galimyb ę sukūrus naują IT aplink ą muitinėms ir įmonėms bus teikiamos 
visapusiškos paslaugos . 
4.5. 5 galimyb ė. Programos nutraukimas 
Ši galimyb ė turės neigiamą poveikį muitinių pareigai įgyvendinti muit ų srities ES teis ės 
aktus . 
Bus sunkiau užkirsti keli ą sukčiavimui ir j į nustatyti , todėl ilgainiui jis toliau did ės. ES ir 
valstybės narės surinks mažiau ES muit ų ir mokesčių. 
Nesidalijant ger ąja patirtimi, nerengiant bendro mokymo arba netaikant bendr ų gairių ir 
nesikeičiant skaitmenine informacija tikriausiai labiau skirsis muit ų teisės aktų aiškinimas. 
Todėl bus skirtingai vertinami prekybininkai  ir bus nepakankamai kovojama su 
neteisėta prekyba , o tai turės neigiam ą poveikį konkurencingumui, augimui ir darbo vietoms. 
ES vartotojai ir pilie čiai bus prasčiau apsaugomi nuo saugos ir saugumo rizikos . Skirsis 
kontrolės standartai, bus daugiau galimybi ų ieškoti geriausio įvežimo į ES arba išvežimo iš 
jos punkto. Bus mažiau galimybi ų kovoti su nusikalstama veika. 
                                                 
5 MCC and eCustoms Master IT Plan Iteration 1 Global Estimation Study Document , p. 53. 
 
LT 7      LT 5. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
2 galimyb ė yra priimtiniausia; jai užtenka  b ūsimoje daugiamet ėje finansin ėje programoje numatyto paketo6. 
Kriterijai  Tikslų siekimo veiksmingumas ir poveikis  Efektyvumas  Suderinamum
as Kita  Bendras 
vertinimas  
 
1 tikslas  
2 tikslas  
3 tikslas  
4 tikslas  
5 tikslas  
6 tikslas  
7 tikslas  
8 tikslas  
9 tikslas  
Orientavimasis į 
rezultatus  
Efektyvumo padidėjimas / 
solidarumas
 
Suderinamumas 
su kitomis ES iniciatyvomis
 
Užtenka 
strategijos 
„Europa 2020“ biudžeto
 
Valstybių narių 
palaikymas  
Galimybi ų 
įvertinimas  
1 galimyb ė. 
Pagrindinis 
scenarijus  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Taip  VIDUTINIS  0 
2 galimyb ė. 
Paramos ES teisiniams 
įsipareigojimams, 
pvz., Modernizuotam 
muitinės kodeksui 
(MMK), didinimas
 + ++ 
(naujovė – 
naujos IT 
sistemos ir 
bendra 
plėtra) + ++ +++  
(naujovė – 
ES 
ekspertų 
grupės) + + +++ 
(naujovė – 
sustiprintas 
mokymas)  0 +++ ++ ++ Taip  DIDELIS  +++ 
= 
PRIIMTINIAUSIA 
GALIMYB Ė 
3 galimyb ė. 
2 galimyb ė ir 
techninių 
pajėgumų 
didinimas  + ++ 
(kaip 
2 galimyb ės) + ++ +++ 
(kaip 
2 galimyb ė
s) + + +++ 
(kaip 
2 galimyb ė
s) +++ 
(nauja)  +++ +++ -  
(sutampa 
su kitais 
ES 
fondais)  Taip DIDELIS  ++ 
                                                 
6 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500, Strategijos „Europa 2020“ biudžetas . 
 
LT 8      LT 4 galimyb ė. 
2 galimyb ė ir 
maksimaliai bendra IT aplinka
 + +++ 
(kaip 
2 galimyb ės 
+ visiškai 
bendra 
aplinka)  + ++ +++ 
(kaip 
2 galimyb ė
s) + + +++ 
(kaip 
2 galimyb ė
s) 0 +++ +++ ++ Ne  MAŽAS  ++ 
5 galimyb ė. 
Programos 
nutraukimas  --- --- --- --- --- --- --- --- 0 Ntk.  MAŽAS  0 Ntk.  MAŽAS  --- 
 
 
LT 9      LT II DALIS. MOKES ČIŲ SEKTORIUS  
1. PROBLEMOS APIBR ĖŽTIS 
Nacionalines mokes čių institucijas vis labiau veikia s ėkmingas Europos inte gracijos procesas: 
po kelių iš eilės vykusių plėtros etapų, sukūrus bendr ąją rinką ir euro zonoje prad ėjus naudoti 
bendrą Europos valiut ą labai sumaž ėjo ankstesn ė ekonomini ų tarpvalstybini ų sandorių rizika 
ir sąnaudos. Taigi tapo svarbesni apmokest inimo tvarkos skirtumai . 
Sparčiai didėjant tarpvalstybini ų sandorių skaičiui, dėl kelių iš eilės vykusių ES plėtros 
etapų ir vis sudėtingesnių 27 nacionalini ų jurisdikcij ų mokesčių taisyklių vis sunkiau 
veiksmingai ir efektyviai tvarky ti tarpvalstybinius sandorius, tod ėl reikia taikyti vis daugiau 
mokesčių teisės aktų. (1 problema.  Skirtingai taikomi ir įgyvendinami ES mokes čių teisės 
aktai)  
Nors pastaruoju metu pasiekta ger ų rezultatų, kova su tarpvalstybiniu suk čiavimu vis dar kelia 
labai didel į susirūpinimą. Bendrai sutariama, kad, jei mokes čių institucijos nesiims 
koordinuot ų veiksmų, sukčiavimas spar čiai didės. (2 problema.  Netinkamas atsakas į 
mokestinį sukčiavimą, mokesčių vengimą ir slėpimą) 
Informacijos apie ES teritorijoje apmokestinam ąsias prekes nebegalima gauti vykdant vidaus 
sienų kontrolę. Taigi nacionalin ės mokesčių institucijos turi keistis informacija naudodamosi 
apsaugotu ES informacijos tinklu, kuris tikriausiai pl ėsis, nes did ėja prekybos srautai ir 
atsiranda daugiau teis ės aktų pokyčių ne tik vidaus rinkoje, bet tre čiųjų šalių atžvilgiu. 
(3 problema.  Nacionalin ės mokesčių administravimo institucijos patiria spaudim ą saugiai ir 
sparčiai keistis vis didesniu duomen ų ir informacijos kiekiu) 
Veiksminga mokes čių sistema reik ėtų užtikrinti tvarias pajamas nedarant neigiamo poveikio 
augimui ir darbo vietoms. Šiuo metu esama per daug mokes čių kliūčių, todėl tarpvalstybin ė 
veikla yra sud ėtingesnė ir piliečiai patiria sunkum ų ieškodami informacijos arba kreipdamiesi 
į užsienio mokes čių administravimo institucijas d ėl mokesčių lengvatų7. (4 problema.  Didelė 
mokesčių mokėtojų ir mokesčių administravimo institucij ų administracin ė našta) 
Dėl technin ės pažangos labai pasikeit ė tarpvalstybini ų sandorių technologija. Vis d ėlto 
viešojo administravimo institucijose technin ė pažanga paprastai yra daug l ėtesnė nei 
privačiajame sektoriuje. Šioje kintan čioje mokes čių aplinkoje vis labiau reikia veiksming ų ir 
efektyvių elektroninio valdymo paslaug ų. (5 problema.  Lėtesnė viešojo sektoriaus technin ė 
pažanga) 
2. TIKSLAI  
Atsižvelgiant į nustatytas ateinan čio dešimtme čio problemas ir toliau reikia siekti esam ų 
programos „Fiscalis 2013“ tiksl ų, tačiau juos reikia perorientuoti į kovą su sukčiavimu ir 
pritaikyti prie kintan čios mokes čių aplinkos. Be to, į naująją program ą reikia įtraukti du 
naujus tikslus: mažinti mokes čių administravimo institucij ų ir mokes čių mokėtojų (asmenų ir 
įmonių) administracin ę naštą ir stiprinti bendradarbiavim ą su trečiosiomis valstyb ėmis ir 
trečiosiomis šalimis. 
                                                 
7 Komunikatas d ėl ES piliečiams kylan čių tarpvalstybini ų mokestini ų kliūčių šalinimo, COM(2010) 769. 
 
LT 10      LT Bendrasis programos tikslas bus gerinti tinkam ą mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje 
stiprinant programoje dalyvaujan čių šalių, jų mokesčių administravimo institucij ų ir susijusi ų 
suinteresuot ųjų subjektų bendradarbiavim ą ir didinant param ą ES mokes čių politikai. 
Konkretūs tikslai (KT) bus: 
1) lengvinti darn ų ES mokes čių teisės aktų taikymą ir įgyvendinim ą; 
2) sukurti bendradarbiavimo sistem ą, kuria būtų galima geriau koordi nuoti ir derinti ES 
mokesčių politikos taikym ą ir įgyvendinim ą; 
3) gerinti veiksming ą ir efektyv ų keitimąsi informacija ir administracin į 
bendradarbiavim ą; 
4) padėti mažinti mokes čių administravimo institucij ų ir mokes čių mokėtojų 
administracin ę naštą; 
5) stiprinti bendradarbiavim ą su trečiosiomis valstyb ėmis ir trečiosiomis šalimis; 
6) didinti administracinius mokes čių administravimo institucij ų gebėjimus ir 
veiksmingum ą. 
ES intervencijos b ūtinybė 
Mokesčių politika teb ėra daugiausia nacionalin ė politikos sritis. Vis d ėlto siūlomos 
programos negalima laikyti mokes čių politikos priemone, patenkan čia į nacionalin ės 
kompetencijos srit į. Šia programa siekiama gerinti mokes čių administravimo institucij ų 
bendradarbiavim ą ir suteikti priemoni ų, kuriomis b ūtų galima gerinti bendradarbiavim ą ir 
įgyvendinti tikslus. Tod ėl siūloma priemon ė yra aiški vidaus rinkos paramos priemon ė pagal 
SESV 114 straipsn į, kuria galima gerinti įvairių mokesčių sistemų veikimą vidaus rinkoje. 
Ne nacionalinio, bet ES lygmens veiksm ų būtina imtis d ėl šių priežasčių: 
– nepakanka priimti Europos lygmens teis ės aktų ir manyti, kad jie bus savaime 
sklandžiai įgyvendinami, o jei ne, pakaks pažeidim ų nagrinėjimo proced ūros; norint 
veiksmingai įgyvendinti ES ir n acionalinius mokes čių teisės aktus, reikia 
bendradarbiauti ir koordinuoti veikl ą Europos lygmeniu; įgyvendinant įvairias 
programas „Fiscalis“ tarp Komisijos ir valstybi ų narių užmegztas stiprus pasitik ėjimo 
ryšys, tod ėl galima teikti šias gaires ir imtis vadovaujamo vaidmens; 
– nustatytų sunkumų įveikti nepavyks, jei Komisija nesiims vadovaujamo vaidmens, o 
valstybės narės nebus skatinamos pažvelgti už savo administracini ų teritorijų ribų. 
2.1. Papildoma nauda Europos S ąjungai 
Ekonominiu poži ūriu daug veiksmingiau imtis ES lygmens veiksm ų. Sujungus nacionalines 
muitines ir mokes čių administravimo institucijas maždaug 5 000 tašk ų būtų užtikrinta, kad 
norint tarpusavyje keistis informacija nacionalin ėms administravimo institucijoms reik ėtų 
prisijungti ne 26, o tik vien ą kartą. 
Taip pat labai svarbi veik la, kuria suburiami mokes čių pareigūnai, kad jie gal ėtų dalytis 
geriausia patirtimi ir mokytis vieni iš kit ų. Daug veiksmingiau, kad pagal program ą Komisija 
 
LT 11      LT veiktų kaip programoje dalyvaujan čių šalių veiklos tarpinink ė ir būtų galima užmegzti 
veiklos sąsajas, kartu užtikrinant, kad valstyb ėms narėms nereik ėtų rengti savo priemoni ų, 
darbo metod ų ir kad nesumaž ėtų įgyvendinimo ES lygmeniu sistemiškumas. 
Suinteresuotieji programos subj ektai patvirtino, kad, jei neb ūtų buvusi sukurta programos 
bendradarbiavimo sistema, didžio sios dalies veiklos, kuri b ūtina siekiant gerinti mokes čių 
srities bendradarbiavim ą, būtų buvę neįmanoma įgyvendinti visai arba b ūtų buvę įmanoma 
įgyvendinti tik daug v ėliau ir (arba) didesn ėmis sąnaudomis, o rezultatai b ūtų buvę daug 
prastesni8. 
3. POLITIKOS GALIMYBI Ų APIBŪDINIMAS  
Atsižvelgiant į visas politikos aplinkybes ir b ūsimas ateinan čio dešimtme čio mokes čių 
politikos problemas apsvarstytos kelios alternatyvios politikos galimyb ės. 
3.1. 1 galimyb ė. Pagrindinis scenarijus Status Quo  
Pagal šį pagrindin į poveikio vertinimo scenarij ų programa „Fiscalis 2013“ bus t ęsiama 
nekeičiant finansavimo, tiksl ų arba priemoni ų. Pasirinkus ši ą galimybę programa „Fiscalis“ 
nebūtų pritaikoma prie kintan čios ekonomin ės ir technologin ės aplinkos, taip pat neb ūtų 
skiriama daugiau d ėmesio kovai su suk čiavimu, įmonių ir mokes čių administravimo 
institucijų administracin ės naštos mažinimui ir bendradarbiavimo su tre čiosiomis valstyb ėmis 
ir trečiosiomis šalimis stiprinimui. 
Nekeičiant biudžeto šia galimybe bus galim a užtikrinti tik iki 2013 m. veikusi ų IT sistem ų 
veiklos tęstinumą. Pasirinkus ši ą galimybę reikės rinktis, kurias problemas spr ęsti svarbiausia. 
Pagal pagrindin į scenarijų į programą nebus įtraukiami laikotarpio vidurio vertinime pateikti 
tobulinimo pasi ūlymai9. 
3.2. 2 galimyb ė. Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas 
Pasirinkus ši ą galimybę bus tęsiamas pagrindinis scenarij us, bet bus pritaikomi konkret ūs 
tikslai, kad programomis b ūtų galima spr ęsti visus problem ų aprašyme nurodytus sunkumus. 
Šios politikos galimyb ės biudžetas bus tik šiek tiek didesnis. Tod ėl pasirinkus ši ą galimybę 
reikės pasirinkti, kurias problemas spr ęsti svarbiausia, ir mokes čių administravimo institucijos 
bus remiamos tik dabartin ėmis politikos aplinkyb ėmis. Jokios naujos politikos iniciatyvos į 
šios galimyb ės aprėptį įtrauktos nebus. Išimt į bus galima taikyti tik toms iniciatyvoms, kurios 
turės nedidelį poveikį biudžetui, tod ėl pagal program ą parama gal ėtų būti skiriama tik labai 
nedaugeliui bendr ų veiksmų. Suinteresuot ųjų subjektų pateiktų tobulinimo pasi ūlymų 
poveikis biudžetui nedidelis, tod ėl, pasirinkus ši ą galimybę, šiuos pasi ūlymus bus galima 
įtraukti į programą10. 
3.3. 3 galimyb ė. Atnaujinimas ir atsižvelgimas į naują politiką 
Pagal 3 politikos galimyb ę bus sukurta tvirta mokes čių srities sistema, kuria bus galima 
spręsti ateinan čio dešimtme čio uždavinius. Pasirinkus ši ą galimyb ę bus imamasi ne tik 
2 galimyb ės priemoni ų, bet ir ple čiamas bendradarbiavimas naujose srityse, kuri ų atsiras 
                                                 
8 RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, 396–424 dalys. 
9 RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, 268–328 dalys. 
10 Ten pat, 268–328 dalys. 
 
LT 12      LT plėtojant politik ą. Pasirinkus ši ą galimybę reikės daug didesnio biudžeto, nei skirta dabartinei 
programai. Pagal ši ą galimybę bus užtikrinamas IT sistem ų veiklos t ęstinumas ir diegiamos 
naujos sistemos, kuri ų prireiks įgyvendinant naujas teisines iniciatyvas. 
3.4. 4 galimyb ė. Programa nutraukiama 
Pagal šią galimybę programą „Fiscalis“ numatoma nutraukti. 2014 m. nebus pradedama nauja 
programa ir nebus skiriama l ėšų esamoms transeuropin ėms IT sistemoms, bendriems 
veiksmams arba mokymo veikla i, kuria remiamas ES mokes čių sistemų veikimas, finansuoti. 
4. POVEIKIO VERTINIMAS  
Taikyti šie vertinimo kriterijai: veiksmingumas,  efektyvumas ir suderinamumas su kitomis ES 
iniciatyvomis, taip pa t tai, kaip kiekvien ą galimybę palaiko valstyb ės narės, nes politikos 
galimybės tiesiogiai veikia programoje dalyvaujan čių šalių mokesčių institucijas. Taip pat 
nustatytas netiesioginis poveikis. 
Dėl galimybi ų pobūdžio tiesioginis poveikis aplinkai  nenumatomas. Netiesioginis poveikis 
aplinkai susij ęs su informacijos skelbimo  popieriuje ir energijo s suvartojimo mažinimu. 
Poveikis mažosioms ir vidutin ėms įmonėms atsiras sudarius s ąlygas, kuriomis bus galima 
mažinti įmonių administracin ę naštą, todėl jis taip pat yra netiesioginis ir j į veikia kitos 
aplinkybės. 
Socialinis poveikis taip pat netiesioginis, nes pagal program ą kuriama sistema, kuria 
remiamos mokes čių administravimo institucij ų pastangos gerinti mokes čių rinkimą, todėl 
netiesiogiai gerinamas pajam ų pasiskirstymas. Vis d ėlto ir šiuo atžvilgiu programa yra tik 
viena iš šio poveikio  skatinimo priemoni ų. 
4.1. 1 galimyb ė. Pagrindinis scenarijus 
Pasirinkus ši ą politikos galimyb ę nebus galima spr ęsti visų mokesčių administravimo 
institucij ų problem ų ir nebus suteikiama priemoni ų, kuriomis b ūtų galima gerinti šiandienin į 
mokesčių administravimo institucij ų bendradarbiavim ą ir dalijim ąsi geriausia patirtimi. 
Pagal pagrindin į scenarijų nebus sprendžiamos problemos, susijusios su nevienodu valstybi ų 
narių mokesčių IT sistem ų taikymu, didesn ėmis mokes čių rinkimo s ąnaudomis arba didesne 
mokesčių mokėtojų administracine našta11. 
Biudžetas nedidinamas, tod ėl pagal pagrindin į scenarijų mokesčių administravimo institucijos 
remiamos tik dabartin ėmis politikos aplinkyb ėmis. Pagal ši ą galimyb ę reikia rinktis 
prioritetus ir neatsižvelgiama į naujas politikos iniciatyvas. 
Pasirinkus ši ą galimyb ę bus užtikrinamas tik iki 2013 m. naudot ų IT sistem ų veiklos 
tęstinumas ir nebus mažinami mokes čių IT sistem ų naudojimo skirtumai, t. y. skirtingos 
sąsajos su galutiniais sistemos naudotojais ir nevienodas sistem ų įgyvendinimas. 
Pasirinkus ši ą galimyb ę į program ą nebus įtraukiami laikotarpio vidurio vertinimo12 
pasiūlymai, pvz., sistemingiau  stiprinti bendradarbiavim ą, ir nebus optimizuojamas 
naudojimasis ekspert ų paslaugomis valstybi ų narių veiklos lygmeniu13. 
                                                 
11  RAMBOLL, Programos „Fiscalis 2013“ laikotarpio vidurio vertinimas, 359 dalis. 
 
LT 13      LT 4.2. 2 galimyb ė. Pagrindinio scenarijaus atnaujinimas 
Padidinus efektyvum ą ir nustačius platesnio užmojo tikslus pagal ši ą galimybę bus dar kart ą 
paskatintas mokes čių srities bendradarbiavimas per ateinant į dešimtmet į ir remiamas 
integruotas mokes čių politikos įgyvendinimo koordinavimas ir da rna. Pakeitus priemones ir 
nustačius daugiau tiksl ų mokesčių administracijos gal ės tinkamai spr ęsti problemos 
apibrėžtyje nurodytus uždavinius. 
Pasirinkus ši ą galimybę tikslai bus nustatomi atsižvelgiant į poreikius, daugiausia d ėmesio 
skiriant kintančiai mokes čių aplinkai , mokesčių administravimo institucij ų ir mokes čių 
mokėtojų administracin ės naštos mažinimui14 ir intensyvesniam bendradarbiavimui su 
trečiosiomis valstyb ėmis ir tre čiosiomis šalimis.  Remiantis patirtimi, įgyta taikant sistem ą 
VIES on the web , pagal ši ą galimybę bus teikiamos priemon ės, kuriomis bus galima mažinti 
mokesčių mokėtojų administracin ę naštą ir mokes čių administravimo institucij ų mokesčių 
rinkimo s ąnaudas. 
Sukūrus bendradarbiavimo stiprinimo ir ES mokes čių politikos taikymo ir įgyvendinimo 
koordinavimo sistem ą bus intensyviau kovojama su suk čiavimu. Pvz., bus remiamasi 
patirtimi, įgyta naudojant duomen ų bazę Eurofisc , todėl galbūt atsiras nauj ų kontrolės darbo 
sričių. 
Kaip ir pagal pagrindin į scenarijų, pasirinkus 2 galimyb ę biudžeto l ėšos bus skiriamos tik 
mokesčių administravimo institucijoms remti dabartin ėmis politikos aplinkyb ėmis. Nauj ų 
politikos iniciatyv ų į šios galimyb ės aprėptį įtraukta nebus. 
Bus apsaugotas tolesnis esam ų IT sistem ų naudojimas ir bus galima – nors ir nedaug – derinti 
technologij ą. Bus galima remti bendras specifikacijas ir si ūlyti bendras spar čiau diegiamas 
paslaugas. Nauj ų sistemų, kurių prireiks pl ėtojant politik ą ir kurios brangiai kainuos, diegimas 
užsitęs kelerius metus arba jis nebus remiamas. 
4.3. 3 galimyb ė. Atnaujinimas ir atsižvelgimas į naują politiką 
Pasirinkus ši ą politikos galimyb ę, ES mokes čių administravimo institucijos gal ės visapusiškai 
bendradarbiauti siekdamos ge rinti vidaus rinkos mokes čių sistemų veikimą ir remti ES 
mokesčių politikos pl ėtrą. Pagal ši ą galimybę reikiamai didinamas efektyvumas, siekiama 
visų tikslų nesirenkant pagal prioritetus ir suteikiama galimyb ė sparčiau prad ėti 
bendradarbiauti naujose platesn ėse bendradarbiavimo srityse. Jei pl ėtojant politik ą prireiktų 
naujų IT sistem ų, jos galėtų būti sukurtos per reikiam ą laikotarp į. Remiantis ankstesni ų 
programų patirtimi, įgyvendinant ši ą galimyb ę reikės daug  didesnio biudžeto  nei pagal 
pagrindin į scenarijų. Atsižvelgiant į dabartinius ekonominius sunkumus, biudžet ų apribojimus 
ir aiškią kai kurių valstybių narių nuomonę nustatyta, kad ši galimyb ė nelabai priimtina. Be 
to, ši galimyb ė nepatenka į strategijos „Europa 2020“ biudžeto nuostat ų taikymo srit į15. 
4.4. 4 galimyb ė. Programa nutraukiama 
Pagal šį scenarijų programa nutraukiama ir IT priemon ėms, bendriems veiksmams arba 
mokymo veiklai ES finansavimas nebeskiriamas. Labai susilpn ės mokes čių srities 
                                                                                                                                                         
12 Atliekant laikotarpio vidurio vertinim ą, programos „Fiscalis 2013“ komiteto apskritojo stalo pos ėdį ir 
birželio m ėn. praktin į seminarą. 
13 DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation , p. 39. 
14 Ten pat, p. 17–18. 
15 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 500. 
 
LT 14      LT bendradarbiavimas, tod ėl labai sumaž ės jo veiksmingumas ir efektyvumas. Valstyb ėms 
narėms gali prireikti ieškoti pagal program ą skatinamo bendradarbiavimo alternatyv ų16. 
Mokesčių institucijoms bus sud ėtingiau ir brangiau keistis skaitmenine informacija. Tik ėtina, 
kad nesiimant bendr ų veiksmų dalijimasis ger ąja patirtimi bus fragmentiškesnis ir brangesnis, 
o nekoordinuojant mokymo program ų bus dubliuojamos pastangos. Tikriausiai dar labiau 
skirsis valstybi ų narių mokesčių srities veiksm ų veiksmingumas ir efektyvumas. 
4.5. Ekonominis programos poveikis 
Programos ekonominis poveikis teigia mas, nes ja remiama administracin ės naštos mažinimo 
veikla. Automatizacijos poveikis teigiamas jau pagal pagrindin į scenarijų. Šis poveikis dar 
labiau sustipr ės pasirinkus 2 ir 3 galimybes, kur iomis aiškiai numatoma mažinti 
administracin ę naštą. 
Šia programa kuriama mokes čių administravimo institucijoms skirta sistema, kuri ą taikant 
galima geriau rinkti mokes čius, mažinti mokestin į sukčiavimą ir mokes čių slėpimą, todėl 
užtikrinamos geresn ės paslaugos ir mažesn ės atitikties s ąnaudos, taip pat didinamas mokes čių 
administravimo institucij ų veiksmingumas ir pajamos17. Tikėtina, kad šis poveikis padid ėtų 
pagal 2 ir 3 galimyb ę daugiau d ėmesio skiriant kovai su suk čiavimu. Mažinant mokes čių 
teisės aktų aiškinimo skirtumus programa mažinama nes ąžininga konkurencija ir galimas 
nepagrįstas dvigubas mokes čių mokėtojų apmokestinimas. 
4.6. Priimtiniausia galimyb ė 
Įvairių galimybi ų poveikis veiksmingumo, efektyvumo ir palaikymo poži ūriu apibendrintas 
1 lentelėje. Atlikus poveikio vertinim ą teikiama ši rekomendacija: 
priimtiniausia yra 2 politikos galimyb ė – pagrindinio scenarijaus atnaujinimas. 
Nors 2 galimyb ės efektyvumas mažesnis, ji  yra priimtiniausia, nes j ą labiau palaiko valstyb ės 
narės. Šiai galimybei užtenka kitoje daugiamet ėje finansin ėje programoje numatyto paketo18. 
                                                 
16 DELOITTE, Analysis of different scenarios for tax cooperation , p. 47–52. 
17 DELOITTE, Alternatives for taxation cooperation , p. 21–22. 
18 2011 m. birželio 29 d., COM(2011) 500, Strategijos „Europa 2020“ biudžetas . 
 
LT 15   LT 1 lentelė. Apibendrinamasis galimybi ų palyginimas 
Kriterijai  Veiksmingumas ir aktualumas  Efektyvumas  Suderinamumas  Kita  Bendras įvertinimas  
  
1 KT 
2 KT 3 KT 
4 KT 
5 KT 
6 KT 
Būsima politika
 
Orientavimasis į 
rezultatus  
Efektyvumo padidėjimas 
Suderinamumas su  
kitomis ES iniciatyvomis
 
Užtenka strategijos 
„Europa 2020“ 
biudžeto  
Valstybių narių 
palaikymas  Galimybi ų 
įvertinimas  
1 galimyb ė.  
Pagrindinis 
scenarijus  0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Taip  VIDUTIN
IS 0 
2 galimyb ė.  
Pagrindinio 
scenarijaus 
atnaujinimas  ++ 0 ++ 0 + ++ 0 ++ + ++ Taip  DIDELIS  +++ 
= 
PRIIMTINIAUSIA 
GALIMYB Ė 
3 galimyb ė.  
Atnaujinimas ir 
atsižvelgimas į 
naują politiką +++ ++ +++ ++ ++ +++ + ++ +++ ++ Ne  MAŽAS  ++ 
4 galimyb ė.  
Programos nutraukimas
 -- -- -- -- -- -- 0 Ntk.  MAŽAS MAŽAS  Ntk. MAŽAS  -- 
 
Pastaba. Poveikio dydis nurodytas lygi nant su pagrindiniu scenarijumi:  
„+++“ – labai teigiamas, „++“ – gana teigiamas, „+“ – teigiamas,  „0“ – toks, kaip pagrindinio scenarijaus, „-“ – neigiamas, „-- “ – gana neigiamas, „---
“ – labai neigiamas, „Ntk.“ – netaikoma. 
 
LT 16   LT Šaltinis: TAXUD GD.