LT ECB -PUBLIC 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ  
2012 m. rugpjūčio 3 d.  
dėl stabilizuojančios b iudžeto politikos ir valstybės iždo atsargų sunkmečiui sąskaitos Lietuvos 
banke  atida rymo 
(CON/2012/63)  
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2012 m. birželio 20 d. Europos C entrinis Bankas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finansų ministerijos 
prašymą pateikti nuomonę dėl S tabilizuojančios biudžeto politikos  įstatymo projekto (toliau – įstatymo 
projektas) ir V alstybės skolos įstatymo pakeitimo įstatymo projekto (toliau – valstybės skolos įstatymo 
projektas) (toliau kartu  – įstatymų projektai).  
ECB kompetencija teikti nuomonę grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 
127 straipsnio  4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi ir 1998  m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB 
dėl nacional inių institucijų konsultavimosi su Europos Centriniu Banku teisės akto projekto nuostatų 
klausimais1 2 straipsnio 1  dalies trečia įtrauka, kadangi įstatymų projektai yra susiję su Lietuvos banku. 
Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 st raipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, 
Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.  
 
1.  Įstatymų projektų tikslas  
1.1 Įstatymo projekto paskirtis – nustatyti valstybės finansų tvarumo ir atsakingo jų valdymo  
priemones, inter alia  atidarant valstybės iždo atsargų sunkmečiui sąskaitą (toliau – speciali 
sąskaita)  Lietuvos banke . Pirmos eilės paskirtis – prasidėjus sunkmečiu i finansuoti Lietuvos 
valstybės funkcijas, įskaitant Finansinio tvarumo įstatyme numatytų finansinio stabilumo 
stiprinimo priemonių taikymą2. Pagal  įstatymo projektą, Lietuvos Respublikos Vyriausybė gali 
oficialiai priimti nutarimą dėl sunkmečio pradžios  esant bet kuriai  iš šių aplinkybių:  
a) BVP mažėja arba auga nepakankamai, tiksliau:   
i) BVP grandininė  apimtis už kalendorinį ketvirtį palyginti su ankste snių metų 
atitinkamu ketvirčiu mažėja arba auga  mažiau nei 1 procentu arba, remiantis Lietuvos 
banko vertinimais, einamaisiais arba ateinančiais kalendoriniais metais BVP 
grandininė apim tis mažės arba augs mažiau nei 1 procentu;  
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
2  Valstybės žinios , 2009, No 93- 3985.  
ECB -PUBLIC 
2 ii) realus BVP už kalendorinį ketvirtį auga mažiau nei 3 procentais arba, remiant is 
Lietuvos banko vertinimais, realus BVP einamaisiais arba ateinančiais kalendoriniais 
metais augs mažiau nei 3 procentais3; 
b) Lietuvos Respublikos Vyriausybė neturi galimybės tvariai skolintis už metines p alūkanas, 
mažesnes nei 6 procentai, ir  nutaria neišplatinti Vyriausybės vertybinių popierių4; 
c) Lietuvos Respublikos Vyriausybei gali prireikti lėšų imtis priemonių, reikalingų bankų sistemos finansiniam stabilumui stiprinti
5. 
 Jei sunkmečio pradžia oficiali ai nepaskelbta, lėšos gali būti naudojamos  Lietuvo s banko įstatiniam 
kapitalui pa didinti ir valdžios sektoriaus skolai mažinti , jei ji viršija 55 procentus BVP.    
1.2 Numatoma įstatymo projekto įsigaliojimo data – 2013 m. liepos 1 d. Jo nuostatos dėl  speci alioje 
sąskaitoje sukauptų  lėšų naudojimo Lietuvos banko įsta tiniam kapitalui didinti galios  iki euro 
įvedimo Lietuvoje.   
1.3 Valstybės skolos įstatymo projektas numato, kad Lietuvos bankas su Lietuvos Respublikos 
Vyriausybe sudarys  sutartį, įgaliojančią Lietuvos banką  disponuoti specialioje sąskaitoje 
sukauptomis lėšomis ir naudoti jas finansinėms investicijoms.  Numatoma, kad valstybės skolos 
įstatymo projektas įsigalios 2013 m. liepos 1 d. ir bus taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.   
 
2. Bendros pastabos  
ECB pritaria įstatymo projektui, kuriuo sukuriamos valstybės iždo atsargo s sunkmečiui. ECB supranta , 
kad įstatymų projektai yra teisės aktų projektų paketo, skirto perkelti 2011 m. lapkričio 8 d. Tarybos 
direktyvą 2011/85/ES dėl reikalavimų valstybių narių biudžeto sistemoms6, dalis , ir kad siekiama, jog jie  
visiškai atitiktų Stabilumo ir augimo pakto bei Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos 
ekonominėje ir pinigų sąjungoje  nuostatas. Todėl ECB siūlo išbraukti nuostatas, kurios galėtų būti 
nesuderinam os su Sąjungos  fiskalinio valdymo sistema, pavyzdžiui, įstatymo projekto 5 straipsnio 
išsamias nuostatas  dėl ilgalaik ės visuminę paklausą skatinančios biudžeto politikos , 3 procentų infliacijos  
pagal vartotojų kainų indeksą  ir einamosios sąskaitos d eficito,  viršijančio 8 procentus BVP.   
 
3. Sunkmečio  apibrėžimas  
3.1 ECB rekomenduoja  susiaurinti kriterijus, į kuriuos atsižvelgdama Vyriausybė gali paskelbti 
sunkmečio pradžią, pavyzdžiui, užuot atsižvelgus į BVP augimą iki 1 procento, atsižvelgti į 
neigiamą real aus BVP augimą ; kartu,  apibūdinant aplinkybes, kurioms esant skelbiama sunkmečio  
pradži a, reikė tų at sižvelgti ir į kitus kriterijus ( įskaitant stichines nelaimes , didelį ekonominį 
                                                 
3  Įstatymo projekto 6 straipsnio 1 dalies 1 -4 punktai.  
4  Įstatymo projekto 6 straipsnio 1 dalies 5 punk tas.    
5  Įstatymo projekto 6 straipsnio 2 dalis.   
6  OL L 306, 2011 11 23, p. 41.  
ECB -PUBLIC 
3 nuosmukį7 arba finansų krizę ir t.t. ). Kita vertus, kriterijus gal ima būtų apibrėžti tik abstrakčiai, kad 
institucijos turėtų diskreciją  reaguoti į nenumatytus įvykius, kartu  reikalaujant kelių institucijų 
bendro susitarimo, pavyzdžiui, Ministro P irmininko, finansų ministro, Lietuvos banko valdybos  
pirmininko ir Seimo P irmininko.  
3.2  Be to, Lietuvos Respublikos Vyriausybės galimybės skolintis atveju, ECB rekomenduoja nuorodą į 
konkre tų fiksuotą 6 procentų metinių palūkanų dydį  pakeisti nuoroda į nusistovėjusį kintamą dydį.   
3.3 Su bankų sistemos finansiniu stabilumu susijusių aplinkybių atveju ECB rekomenduoja pateikti 
nuorodas į kitus atitinkamus nacionalinės teisės aktus8, kad būtų užtikrinta, jog į sprendimų 
priėmimą yra tinkamai įtrauktos visos kompetentingos nacionalinės institucijos .  
 
4. Valdžios sektoriaus  skolos  apibrėžtis 
4.1 ECB supranta, kad įstatymo projekte terminas „valdžios sektoriaus skola“ turi tokią pat reikšmę 
kaip ir 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 479/2009 dėl Europos bendrijos 
steigimo sutarties priede pateikto Protokolo dėl pervi ršinio deficito procedūros taikymo9 
1 straipsnio 5 dalyje. Tačiau siekiant aiškumo, ECB siūlo sąvokų apibrėžčių sąraše pateikti valdžios sektoriaus skolos sąvokos apibrėžimą ir paaiškinti , kaip vertinama bei konsoliduojama valdžios 
sektoriaus skola ir kokias finansines priemones  ji apima
10.     
4.2 ECB taip pat rekomenduoja, kad įstatymo projekto 3 straipsnio 2 dalies 2 punkte nurodytas  skolos 
lygis taip pat būtų susietas su pirmiau minėtu Protokolu ir R eglamentu (EB) Nr. 479/2009.  
 
5. „Saugios ir pelningo s investicinės grąžos“ sąvokos apibrėžimas  
5.1 Įstatymo projekte reikalaujama, kad Lietuvos bankas specialioje sąskaitoje sukauptas lėšas naudotų 
finansinėms investicijoms ir siektų  „saugios ir pelningos  investicinės grąžos per metus“11, kuri būtų 
ne mažesnė kaip : a) investicinė grąža, gauta tuo pačiu laikotarpiu už Lietuvos banko investuotas 
užsienio atsargas, arba b ) investicinė grąža per metus, gauta už investicijas į Vokietijos Federacinės 
Respublikos Vyriausybės vertybinius popierius (taikoma ta, kuri yra didesnė). ECB rekomenduoja, 
kad nuoroda į grąžos reikalavimus ir investicinį laikotarpį būtų pakeista nuoroda į investicijų 
rizikos pobūdį. Išsamūs pavedimai investuoti, apibūdinantys finansin ių priemonių termin ą, jų 
kokybę, kitus reikalavimus ir tiksl us, turėtų būti nurodyti sutartyje su Lietuvos banku12, nes tai turi 
                                                 
7  Kaip apibrėžta 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 dėl perviršinio deficito procedūros 
įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo (OL L 209, 1997 8 2 , p. 6) 2 straipsnio 2 dalyje, darant nuorodą į „neigiamą 
metinį BVP augimo rodiklį“ ir „dėl susikaupusio produkcijos sumažėjimo užsitęsusį labai  lėto metinio BVP augimo, 
palyginti su augimo potencialu, laikotarpį“.  
8  Pvz. 2008 m. lapkričio 24 d. Vyriausy bės nutarimas Nr. 1253 dėl finansinių krizių prevencijos ir valdymo plano 
patvirtinimo (Valstybės žinios, 2008, Nr.  140-5549).  
9  OL L 145, 2009 6 10, p. 1.  
10  Žr. ECB nuomonės CON/2011/96 5 punktą. Visas ECB nuomones galima rasti ECB interneto svetainėje 
www.ecb.europa.eu.  
11   Įstatymo projekto 4 straipsnio 7 dalies 1 punktas.  
12  Kaip nurodyta įstatymo projekto 4 straipsnio 6 dalyje.  
ECB -PUBLIC 
4 didelę įtaką grąžai. Jei grąža planuoj ama konkrečiam  investiciniam laikotarpiui, palūkanų normos 
rizika turėtų būti apdrausta panašiai trukmei. 
5.2 Pelningumas priklauso nuo kainų pokyčių priemonės laikymo laikotarpiu ir paprastai gali būti 
patvirtintas tik ex post , pasibaigus laikymo trukmei. Be to, paprastai, kai kalbama apie „saugias“ 
priemones, nurodomas tinkamų priemonių minimalus  kredito reitingas. Tai negarantuoja, kad 
priemonė ar tu rto klasė bus pelninga, todėl šiame kontekste nepatartina vartoti žod žio „pelninga“.    
 
6. Centrinio banko nepriklausomumas ir piniginio finansavimo draudimas  
6.1 Centrinio banko nepriklausomumas  
 ECB atkreipia dėmesį , kad pripažįstama Lietuvos banko ko mpetencija su finansų rinkos stabilumu 
susijusiose srityse, patikint Lietuvos bankui valdyti specialios sąskaitos lėšas, taip pat atlikti 
finansines investicijas, ir įtraukiant Lietu vos banką į sprendimų dėl sunkmečio pradžios arba 
pabaigos priėmimą. Šiame kontekste ECB pažymi, kad bet koks Lietuvos banko dalyvavimas 
taikant įstatymo projekte numatytas priemones turi būti suderinamas su Sutarties nuostatomis. EC B 
tikisi, kad Lietuvos banko dalyvavimas įgyvendinant įstatymo projekte numatytas priemones  
visap usiškai atitiks Lietuvos banko institucinio ir finansinio nepriklausomumo principą13, kad būtų 
apsaugotas tinkamas Sutartyje ir Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko 
statute numatytų jo uždavinių vykdymas. Centrinio banko nepriklausomumo principas inter alia  
reikalauja, k ad valstybės narės neleistų savo nacionaliniam s centriniams bankams ( NCB ) atsidurti 
tokioje padėtyje, kad jie neturėtų pakankamų finansinių išteklių ir tinkamos nuosavybės savo 
atitinkamai su E uropos centrinių bankų sistema  arba su Eurosistema susijusiems uždaviniams 
vykdyti. 
6.2 Piniginio finansavimo  draudimas  
6.2.1  Svarbu užtikrinti, kad būtų laikomasi Sutarties 123 straipsnyje nustatyto piniginio finansavimo 
draudimo. Pagal šį draudimą NCB  negali leisti viešajam sektoriui pereikvoti lėš ų sąskaitose ar 
teikti bet kurios kitos formos kredito galimyb ių, kurios apima bet kokį viešojo sektoriaus 
įsipareigojimų trečiųjų šalių atžvilgiu finansavimą. ECB tikisi, kad Lietuvos banko dalyvavimas įstatymo projekte numatytoje procedūroje atitiks ne tik pirm iau nurodytą centrinio banko 
nepriklausomumo princ ipą, be t ir piniginio finansavimo draudimą, nustatytą Sutarties 
123 straipsnio 1 dalyje ir 1993 m. gruodžio 13 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 3603/93, nustatančiame apibrėžimus, susijusius su Sutarties 104 ir 104b (1)  straipsniuose numatytų 
draudimų taikymu
14. 
6.2.2  Įstatymo projektas apibūdina Lietuvos banko, kaip valstybės iždo agento, vykdomą veiklą. 
Atsižvelgiant į Statuto 21 straipsnio 2 dalyje aiškiai įtvirtintą pripažinimą, kad iždo agento 
paslaugos yra teisėta funkcija, kurią tradiciškai atlieka NCB, centri nių bankų teikiamos valstybės 
iždo agento paslaugos atitinka draudimą dėl piniginio finansavimo, jei tokios paslaugos išlieka 
                                                 
13  2012 m. gegužės mėn. ECB pranešimas apie konvergenciją, p. 21-27. 
14  OL L 332, 1993 12 31, p. 1.  
ECB -PUBLIC 
5 valstybės iždo  agento funkcijos srityje ir nėra centrinio banko atliekamas viešojo sektoriaus 
įsipareigojimų trečiosioms šalims fi nansavimas arba centrinio banko atliekamas viešojo sektoriaus 
kreditavimas, kurie nepatenka į siaurai Reglamente (EB) Nr. 3603/93 apibrėžtas išimtis. 
Nacionalinės teisės aktai, leidžiantys NCB laikyti vyriausybės indėlius ir aptarnauti vyriausybės 
sąskaitas, nekelia susirūpinimo dėl atitikties piniginio finansavimo draudimui, kol tokios nuostatos 
neleidžia teikti kredito, įskaitant vienos nakties lėšų pereikvojimą sąskaitose. Be to, jei NCB teikia valstybės iždo  agento paslaugas neatlygintinai, tai nekelia susirūpinimo dėl piniginio finansavimo, 
jei tai yra esminės valstybės iždo agento paslaugos
15.  
6.2.3  ECB supranta , kad įstatymo projekte numatytos  Lietuvos banko kaip valstybės iždo  agento  
paslaugos netaps  jokių centrinio banko lėšų teikimu valstybei ir Lietuvos bankas nefinansuos 
valstybės įsipareigojimų, įskaitant pereinamojo laikotarpio finansavimą  (angl. k. bridge financing ).  
6.3 Maksimali investicinė grąža 
6.3.1  Įstatymo projekto 4 straipsnio 7 dalies 1 punktas numato, kad Lietuvos bankas gali siekti  mažesnės 
nei maksimali investicinės grąžos, jeigu specialioje sąskaitoje sukauptų lėšų investicijos yra būtinos 
kainų stabilumui pasiekti ar išlaikyti arba jeigu maksimalios investicinės grąžos per metus siekimas trukdytų pasiekti arba išlaikyti kainų sta bilumą. Ši nuostata  būtų nesuderinama su NCB  funkcinio ir 
instituc inio nepriklausomumo principu , jei valstybė kištųsi į nepriklausomą Lietuvos banko 
sprendimą dėl to, ar investicijos yra būtinos ir esant kokioms sąlygoms jos yra būtinos kainų 
stabilumui pa siekti ar išlaikyti. Be to, ECB supranta, kad įstatymo projektas nereikalauja, kad 
tokiomis investicijomis būtų siekiama grąžos. ECB rekomenduoja patikslinti įstatymo projekto formuluotes, kad būtų išvengta bet kokių abejonių. Nors apskrita i tikimasi, kad NCB  bus 
finansiškai racionalus , vienintelis jo pinigų politikos operacijų tik slas yra kainų stabilumas, o ne 
pelnas.  
6.3.2  Be to, taip pat atsižvelgiant į pastabas, išreikštas 5 dal yje, ECB supranta, kad Lietuvos bankas 
privalo visais įmanomais būdais siekti įstatymo projekte nustatytų tikslų, susijusių su investicine grąža, tačiau Lietuvos bankas neprivalo siekti  konkrečios investicinės grąžos. T odėl, jei konkreti 
investicinė grąža nebus pasiekta, iš Lietuvos banko  nebus prašoma  to kompensuot i savo lėšom is 
arba jis nebus dėl to „nubaustas“. Tai ypatingai svarbu atsižvelgiant į įstatymo projekte išsamiai 
reglamentuotas galimo specialios sąskaitos lėšų grąžinimo į valstybės bendrąją sąskaitą sąlygas ir 
terminus.    
6.3.3  Kadangi  įstatymų projektuose nėra ai škių nuostatų dėl nuostolių, kurie gali atsira sti vykdant 
finansines investicijas ( ar jas nutraukiant) arba nepasiekus investicinės grąžos, padengimo, 
įstatymų projektuose turėtų būti nurodyta, kad Lietuvos bankas, kaip valstybės iždo agentas, 
neatsako už šiuos nuostolius ir bet kokius nuostolius dengia valstybė.  
                                                 
15  2012 m. gegužės mėn. ECB pranešimas apie konvergenciją, p. 30. 
ECB -PUBLIC 
6 6.3.4  ECB supranta, kad jei specialios sąskaitos lėšos bus apskaitomos Lietuvos banko balanse , 
atitinkami apskaitos duomenys bus paskelb ti Lietuvos banko metinės finansin ės ataskaitos dalyje 
„aiški namasis raštas“16, o ne atskirame pranešime17. 
6.4 Lietuvos banko įstatinio kapitalo didinimas  
6.4.1  Kadangi įstatymo projekte nenumatyta, ar specialioje sąskaitoje sukauptos lėšos, panaudotos 
Lietuvos banko įstatiniam kapitalui padidinti, turėtų likti įstat iniu kapitalu ir tuo atveju, kai 
valstybei skubiai reikia papildomų finansinių išteklių  krizei įveikti, ECB supranta, jog nuo to 
momento, kai Lietuvos banko įstatinis kapitalas padidinamas specialioje sąskaitoje sukauptomis 
lėšomis, jis negali būti staiga vėl  sumažintas ar sumažintas taikant kitokią nei įstatymo projekte  
numatytą įstatinio kapitalo didinimo tvarką18. Įstatymo projekte šiuo klausimu turėtų būti įtvirtintos 
aiškios apsauginės nuostatos. Valstybė narė negali nurodyti sumažinti NCB kapitalą nesant 
išankstinio  NCB sprendimus priimančių organų pritarimo , kuriuo turi būti siekiama užtikrinti, kad 
NCB  turi pakankamų finansinių lėšų ir tinkamą nuosavybę  savo įgaliojimams vykdyti19. 
6.4.2  ECB rekomenduoja, kad įstatymo projekto 10 straipsnio 2 dalyje pateikta nuoroda į finansinių 
investicijų „buhalterinę vertę“20, į kurią reikia atsižvelgti didinant Lietuvos banko įstatinį kapitalą, 
būtų pakeista nuoroda į  „rinkos vertę kapitalo didinimo momentu“, siekiant išvengti situacijos, kai 
planuojamas kapitalo d idinimas nepakankamai finansuojamas, jei, pavyzdžiui, buhalterinė vertė yra 
žymiai didesnė už rinkos vertę.  
6.4.3  Galiausiai, ECB supranta, kad įstatymo projekto nuostatos,  numatančios, kad galimybė  padidinti 
Lietuvos banko įstatinį kapitalą iš specialioje  sąskaitoje sukaupt ų lėšų galioja iki euro įvedimo 
Lietuvoje, neriboja bendros galimybės – taip pat ir po euro įvedimo – didinti Lietuvos banko 
įstatin į kapital ą kitomis lėšomis21.  
 
Ši nuomonė bus skelbiama ECB interneto svetainėje.  
 Priimta Frankfurte pr ie Maino 2012 m. rugpjūčio 3 d.  
 
[parašas]  
 
ECB Pirmininko pavaduotojas  
Vítor CONSTÂNCIO  
                                                 
16  Įstatymo projekto 12 straipsnis.  
17  Šiuo metu  Lietuvos banko finans inių ataskait ų rinkinį sudaro šie elementai: balansas, pelno ( nuostolio ) ataskaita i r 
aiškinam asis rašta s.  
18  Įstatymo projekto 10 straipsnis.  
19  2012 m. gegužės mėn. ECB pranešimas apie konvergenciją, p. 33. 
20  Įstatymo projekto 10 straipsnio 2 dalis.  
21  Lietuvos banko įstatymo 20 straipsnio 2 dalyje numatyta, kad Lietuvos banko įstatinis kapitalas  – 200 mln. LTL 
(maždaug 58 mln.  EUR). Jis sudar omas iš Lietuvos valstybės lėšų ir (ar) Lietuvos banko pelno.