Komisijos komunikatas - Bendros aviacijos erdvės su Alžyru kūrimas /* KOM/2008/0682 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 31.10.2008 KOM(2008) 682 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Bendros aviacijos erdvės su Alžyru kūrimas 1. ĮŽANGA 1. Komunikate „Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje darbotvarkės rengimas“[1] Komisija pabrėžė, kaip svarbu sukurti bendrą aviacijos erdvę su Europos Sąjungos rytų ir pietų kaimynystės politikos valstybėmis. 2. Galutinis tikslas – bendroje rinkoje, reglamentuojamoje suderintomis taisyklėmis, sutelkti Europos Sąjungos ir jos pietinių bei rytinių sienų šalis partneres. 2005 m. birželio 27 d. Transporto Taryba išvadose dėl bendrijos išorės politikos aviacijos srityje dar kartą patvirtino šį tikslą ir paragino iki 2010 m. kartu su Europos Sąjungos kaimyninėmis šalimis sukurti bendrą aviacijos erdvę. 3. Dėl aktyvios šios bendros aviacijos erdvės aplinkos Europos Sąjunga buvo paskatinta įtraukti pirmiausia Šveicarijos, Norvegijos ir Islandijos aviacijos rinkas, vėliau (2006 m. birželio mėn.) – vakarų Balkanų valstybių rinkas, o 2006 m. gruodžio mėn. pasirašius pirmąjį ES – Viduržemio jūros susitarimą – Maroko rinką. Tarybai paprašius Komisija pradės derybas su Jordanija bei Izraeliu tokiais pat klausimais, ir tęs diskusijas su Ukraina. Europos Sąjungos ir jos kaimyninių šalių santykių stiprinimas aviacijos srityje yra labai svarbus vystant Europos aviacijos pramonę. Skrydžiai į kaimynines šalis ir iš jų sudaro beveik 20 % tarptautinių Bendrijos skrydžių, atitinkančių visas rinkos segmentų rūšis (laisvalaikio, turizmo, profesinės kelionės), o jų apimtis artima skrydžių į Šiaurės Amerikos šalis ir iš jų apimčiai. Ši bendra aviacijos erdvė ne tik suteikia galimybę plėsti aviacijos sektorių, bet taip pat yra puiki regioninės integracijos ir ekonominės plėtros priemonė, kuri visiškai dera su Barselonos proceso nuostatomis ir Europos kaimynystės politika. Neseniai pradėtas projektas „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ taip pat nukreiptas panašia kryptimi. 4. Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių įtraukimas į šią bendrą aviacijos erdvę Alžyrui suteikia galimybę tapti svarbiu Europos Sąjungos partneriu. Be to, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės[2], užmegztos sudarius asociacijos susitarimą, nuostatomis pabrėžiamas poreikis stiprinti bendradarbiavimą transporto srityje, plėtoti abiejų šalių bendradarbiavimą reglamentavimo srityje bei modernizuoti oro uostų infrastruktūrą ir oro eismo valdymą. Šiam asociacijos susitarime nustatytam tikslui siekti numatyta Alžyro transporto sektoriui, ypač civilinei aviacijai, skirta pagalbos programa (20 mln. EUR). Tos programos tikslas – patobulinti aviacijos sektoriaus teisinius ir institucinius pagrindus, padedant Alžyro vyriausybei parengti pagrindinį civilinės aviacijos planą, atnaujinti Civilinės aviacijos kodeksą, sukurti nepriklausomą reguliavimo instituciją ir iki tinkamo lygio pagerinti oro uostų sąlygas. 5. Taigi, įvairios Viduržemio jūros šalims skirtos Europos Sąjungos vykdomos priemonės iš esmės dera su šiuo konkrečiu bendrai aviacijos erdvei skirtu projektu. Be to, šis projektas atitinka visoms Viduržemio jūros šalims aktualų tikslą. Bendradarbiaujant pagal Europos Sąjungos sukurtą projektą EUROMED Aviation , skirtą bendradarbiavimui su Viduržemio jūros šalimis aviacijos srityje stiprinti, Alžyras parodė susidomėjimą pradėti derybas su Europos bendrija dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo. Tokio Bendrijos susitarimo dėl oro susisiekimo sudarymas suteiktų naujų galimybių visam oro transporto sektoriui (vežėjams, oro uostų infrastruktūros valdytojams, antžeminių paslaugų teikėjams) bei keleiviams abipus Viduržemio jūros. Būtų įmanoma panaikinti dabar galiojančius ES valstybių narių ir šios šalies sudarytuose dvišaliuose susitarimuose nustatytus apribojimus: taip būtų pašalinti vežėjams taikomi savaitinio skrydžių dažnio ribojimai, vežėjų skaičiaus ribojimai, aptarnauti leidžiamų oro uostų ar tarifiniai apribojimai, o kartu būtų atliekamas teisinio veiklos reglamentavimo suderinimas. 2. VYSTYTI ORO SUSISIEKIMĄ SU SVARBIAUSIAIS PARTNERIAIS 6. Dėl didelės ekonominių mainų ir oro susisiekimo su Europos Sąjunga apimties Alžyras yra labai svarbus partneris ir todėl 2005 m. Tarybos iškeltas tikslas dėl bendros aviacijos erdvės turi būti kuo skubiau įgyvendintas. 7. Pagal 2006 m. Pasaulio banko klasifikaciją Alžyras pagal bendrąjį vidaus produktą (BVP 138 mln. dolerių) yra antroji Afrikos valstybė, einanti po Pietų Afrikos ir lenkianti Nigeriją. Taigi, Alžyras labai reikšminga šalis, kurios pagrindinė prekybos partnerė yra Europos Sąjunga, ir kurios 2006 m. prekybos mainai su ES siekia 34 mlrd. EUR ir toliau didėja (nuo 2000 iki 2005 m. padidėjo 8 % ). 8. Svarbūs ne tik plataus masto ekonominiai mainai, bet ir istoriniai, kultūriniai ar net šeimyniniai ryšiai, kurie paaiškina didelę oro susisiekimui skiriamą reikšmę. Todėl įsigaliojo dvidešimt septyni dvišaliai Europos Sąjungos valstybių narių ir Alžyro oro susisiekimo susitarimai, tuo sukuriant juridinį pagrindą oro susisiekimo tarp Europos ir Alžyro paslaugomis naudotis 2,9 mln. keleivių (2007 m.), iš kurių 2,4 mln. keliavo iš Prancūzijos į Alžyrą ir atgal. Kiti svarbūs Europos oro susisiekimo rinkos maršrutai yra Ispanija (150 000 keleivių iš (į) Alžyrą (-o)), Italija (125 000 keleivių) ir Jungtinė Karalystė (120 000 keleivių). 9. Sąlyginį Alžyro rinkos silpnumą, palyginti su kaimyninėmis Magrebo šalimis (2007 m. iš (į) Maroko (-ą) į Europą (-os) vežta 8 mln. keleivių, o iš (į) Tuniso (-ą) – 8,5 mln.)), paaiškina dešimtajame dešimtmetyje Alžyre vyravusi nestabili padėtis ir dėl jos sulėtėjusi turizmo plėtra. Todėl Alžyro rinkos potencialas tuo akivaizdesnis, o visapusiško oro susisiekimo susitarimo, kuriuo būtų liberalizuotas oro susisiekimas, sudarymas tik dar labiau paskatintų intensyvesnius santykius su Europa. 10. Svarbu pabrėžti, kad nuo 2002 m. maršrutais į (iš) Alžyrą (-o) vežančių Bendrijos vežėjų skaičius nuolat didėja ir jų veiklos mastai jau susilygino su pagrindinio į (iš) Europą (-os) skraidinančio Alžyro oro vežėjo Air Algérie veiklos mastais. Air Algérie, kurio pagrindinis akcininkas yra valstybė, pastaraisiais metais ėmėsi vykdyti didelę reformų ir modernizavimo programą, siekdamas atsilaikyti po 2000 m. vėl atsiradusią Europos oro vežėjų konkurenciją. 2000–2004 m. jis iš esmės atnaujino savo orlaivių laivyną (dabar jis turi 30 nuosavų orlaivių) ir ėmė taikyti modernaus oro vežėjų valdymo principus, ypač tam tikros veiklos perdavimą atskiriems filialams (antžeminės paslaugos, techninis aptarnavimas), keleivių lojalumo produktų kūrimą ir sudėtingų pajamų tvarkymą (angl. yield management ). 2007 m. jis vežė 3 mln. keleivių 38 maršrutais Europoje, Afrikoje ir Rytų Azijoje. 11. Antrasis Alžyro oro vežėjas Tassili airlines buvo sukurtas naftos verslo iniciatyva, o vėliau perimtas valstybės. Pagrindinė jo veikla nukreipta į verslo klientus, jis planuoja didinti turimą oro laivyną, siekdamas geriau konkuruoti su Air Algérie ir Bendrijos oro vežėjais. 12. Alžyro oro transporto rinkos dinamiškumas, Alžyro vežėjų ryžtas imtis visų priemonių, reikalingų palaipsniniam rinkos atvėrimui, ir Bendrijos oro vežėjams atsiveriančios galimybės yra stabilus pagrindas pradėti derybas su Europos bendrija dėl visapusiško oro susisiekimo susitarimo. 13. Teisinio suderinimo požiūriu, nors neatitikimų ICAO (Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos) pateiktoms rekomendacijoms nustatyta nebuvo, Alžyras dar labai atsilieka nuo Bendrijos standartų, ypač bendro dangaus reglamentavimo ir Europos aviacijos saugos agentūros reikalavimo požiūriu. Siekiant greitai sukurti bendrą su Alžyru oro erdvę prireiks papildomos Europos paramos ir bendradarbiavimo priemonių, tam kad Alžyrui būtų įmanoma padėti rengiant teisės aktus ir pertvarkant kai kurias jos struktūros dalis. Alžyro valdžios institucijos ėmėsi ryžtingos politikos oro transporto saugumui užtikrinti, sudarydama sąlygas įgyvendinti su tarptautinėmis ir europinėmis teisės nuostatomis suderintą teisinį pagrindą, o 2004 ir 2006 m. ICAO atlikti i auditai patvirtina, kad Alžyro oro uosto operacinės saugumo sistemos priemonės yra tinkamos[3]. Teisės aktų derinimą su Bendrijos standartais tai pat paskatino ir padėjo atlikti Paramos transportui programa bei Euromed Aviation projektas, kuriuos vykdant buvo parengtas specialus Alžyrui skirtas šalies poreikius atitinkantis techninės pagalbos planas. 3. BENDRIJOS METODO NAUDA IR PRIDĖTINĖ VERTĖ 14. Civilinės aviacijos sektorius (įskaitant infrastruktūrą, veiklos vykdytojus ir kitus sektoriaus atstovus) yra labai svarbi Europos ekonomikos sudedamoji dalis. Vien tik oro vežėjai sukuria apie 0,6 % ES pridėtinės vertės ir daugiau nei 400 000 darbo vietų (0,4 % visų ne finansų srities ūkio šakų darbuotojų)[4], o visame Europos Sąjungos šios srities sektoriuje dirba apie 3 mln. darbuotojų. Dešimtojo dešimtmečio pradžioje sukūrus bendrą oro susisiekimo rinką, veikla šiame sektoriuje tapo dinamiškesnė ir efektyvesnė, todėl gauta daug ekonominės ir socialinės naudos. 1992–2003 m. vidaus maršrutų Bendrijoje padaugėjo daugiau nei 40 %. 1990–2003 m. pagrindinių Bendrijos vežėjų veiklos našumas padidėjo 87 %[5]. Alžyrui laipsniška integracija į bendrą aviacijos rinką bus naudinga, jis galės pasiremti Europos Sąjungos patirtimi šioje srityje. Bendros rinkos išplėtimas, pagrįstas skydžių teisių liberalizavimu ir teisinio reglamentavimo suderinimu, leis sukurti pridėtinę vertę Europos pramonei ir vartotojams. 15. Iki šiol valstybės narės su Alžyru paprastai derėdavosi dėl ribojančių oro susisiekimo susitarimų, kuriais būdavo reguliuojama rinka ir ribojamos vežėjų bei vartotojų galimybės. Susitarimais apribojami vežėjų pajėgumai, o jie savo ruožtu ne visada gali laisvai nustatyti savo taikomus tarifus. Bendrijos vežėjams tie dvišaliai susitarimai taip pat nesuteikia galimybės iš bet kurio Europos oro uosto skraidyti į visus Alžyro oro uostus. Todėl dabartinė ES valstybių narių ir Alžyro dvišalių oro susisiekimo paslaugų susitarimų sistema iškraipo eismo srautus ir gali sudaryti kliūčių kai kuriems Bendrijos oro vežėjams bei Europos sąjungos valstybėse narių vartotojams. 16. Vienas bendras su Europos bendrija sudarytas susitarimas suteiks galimybę padėtį pagerinti ir leis padidinti tiesioginių maršrutų, jungiančių ES ir Alžyrą, skaičių[6] taip iš esmės padidinant prekybinių mainų apimtį ir turistų skaičių. Remiantis Maroko pavyzdžiu ir Europos bendrosios rinkos pavyzdžiu, galima planuoti nuo 15 iki 20 % metinį vežimo apimties didėjimą per pirmuosius metus nuo susitarimo įgyvendinimo pradžios: didėjimas išreiškus keleivių skaičiumi, būtų apie 500 000 papildomų keleivių. Šios prognozės, jei nepasikeis dabartinė makroekonominė ir politinė padėtis, gali būti dar optimistiškesnės, žinant, kad Alžyro rinkos augimo potencialas labai didelis. 17. Tikėtina, kad didelė ekonominės naudos dalis tektų Europos oro susisiekimo verslui ir Europos ekonomikai apskritai. Tai taip pat suteiktų galimybę Alžyro vežėjams dalyvauti jau egzistuojančiose verslo sąjungose, kurioms priklauso Bendrijos vežėjai, sukurti integruotų produktų ir geresnių paslaugų keleiviams. 18. Toks aviacijos rinkų atvėrimas turės būti atliekamas kartu su kai kuriose svarbiausių sričių (saugos, saugumo, aplinkos bei valstybės pagalbos) teisinio reglamentavimo suderinimo procesu, o tai leis užtikrinti sąžiningos konkurencijos sąlygas, siekiant, kad abiejose Viduržemio jūros pakrantėse būtų laikomasi griežtų aviacijos standartų. Aplinkosaugos požiūriu susitarimas privalės atitikti Bendrijos prisiimtus įsipareigojimus skatinti tvarią oro susisiekimo plėtrą. Svarbu, kad susitarimu Europos Sąjunga nebūtų suvaržyta taikyti reguliavimo arba ekonominių priemonių, kuriomis siekiama sušvelninti nepageidaujamą šalutinį vis intensyvesnio oro eismo poveikį, ypač oro kokybei ir triukšmo lygiui šalia oro uostų bei poveikį pasaulio klimato kaitai. Derinant Alžyro teisės aktus tikslingiausia būtų juos derinti su Bendrijos teisės aktais. Tam Europos Komisijai turi būti suteikti derybų įgaliojimai, kad su Alžyru būtų derimasi dėl bendro oro susisiekimo susitarimo, kurio galutinis tikslas bus Alžyro aviacijos rinką visiškai integruoti į bendrą Europos Sąjungos aviacijos erdvę. 19. Bendros su Alžyru aviacijos erdvės sukūrimas taip pat suteiks galimybę suaktyvinti regiono integraciją, į kurią įeina ne tik oro susisiekimas su Europos Sąjunga, bet ir oro susisiekimas tarp kitų pietinės Viduržemio jūros pakrantės šalių. Būtent tokiu tikslu Europos bendrija, sudarydama susitarimą su Maroku, į jį įtraukė geografinio išplėtimo sąlygą, kuria iš anksto sudaroma galimybė prie bendros aviacijos erdvės prisijungti kitoms šalims, pavyzdžiui, Alžyrui: liberalizavus oro susisiekimą tarp ES ir Maroko bei tarp ES ir Alžyro būtų sudaryta galimybė taip pat liberalizuoti oro susisiekimo tarp Alžyro ir Maroko rinką. Nors susitarimo principai yra vienodi ir tie susitarimai vienas kitą veikia, šiuo etapu labiau tikslinga dėl kiekvieno oro susisiekimo susitarimo su kiekviena Viduržemio pietinės pakrantės šalimi derėtis atskirai, siekiant laikytis Europos kaimynystės politikos principų ir patenkinti tų šalių pageidavimą su Europos Sąjunga užmegzti privilegijuotus dvišalius santykius, kuriais būtų suteikta daugiau lankstumo ir galimybių taikyti specialiai kiekvienai šaliai pritaikytus metodus. 20. Komisijai suteikti derybų su Alžyru įgaliojimai pademonstruotų Europos Sąjungos pasiryžimą konkrečiais veiksmais įgyvendinti 2005 m. Tarybos iškeltus uždavinius ir atverti savo aviacijos rinką visoms kaimyninėms šalims, jei tuo pat metu būtų suderintas teisinis reglamentavimas. Bendros su Alžyru aviacijos erdvės sukūrimas taip pat suteiks galimybę suaktyvinti regioninį bendradarbiavimą ir visų Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalių oro susisiekimo rinkų integraciją. 5. IŠVADOS 21. Komisijos nuomone, svarbu Alžyrui pasiūlyti bendradarbiavimo civilinės aviacijos srityje stiprinimo galimybes. Bendras oro susisiekimo susitarimas su šia šalimi suteiks galimybę ne tik spręsti įprastinius komercinius oro susisiekimo susitarimais reglamentuojamus klausimus, bet ir sukurti tvirtus pagrindus bendradarbiauti teisinio saugos, saugumo, eismo valdymo reglamentavimo srityje bei pagerinti minėtų šalių pramonės bendradarbiavimą. 22. Civilinės aviacijos sektoriuje Alžyras ir Europos Sąjunga turi daug galimybių toliau bendrai stiprinti bendradarbiavimą transporto sektoriuje ir gauti abipusės naudos. Todėl dabar reikėtų dėti pastangų, kad oro susisiekimas taptų viena iš pagrindinių ES ir Alžyro bendradarbiavimo sričių, o Alžyras taptų dar vienu integravimosi į Bendrijos struktūras ir Europos rinkas pavyzdžiu. 23. Susitarimas bus svarbus žingsnis kuriant bendrą Europos Sąjungos ir jos kaimyninių Viduržemio jūros regiono valstybių aviacijos erdvę, o tai pagrindinis Bendrijos išorės politikos aviacijos srityje tikslas ir, platesne prasme, svarbus Europos Sąjungos išorės politikos elementas. Akivaizdi šio oro susisiekimo susitarimo su Alžyru politinė ir ekonominė pridėtinė vertė galėtų tapti paskata panašius susitarimus sudaryti ir su kitomis Viduržemio jūros pietinės pakrantės šalimis ir prisidėti prie regioninės šios šalies integracijos. 24. Atsižvelgdama į tai Komisija siūlo Tarybai jai suteikti derybų įgaliojimus, siekiant sudaryti Bendros aviacijos erdvės su Alžyru sukūrimo susitarimą. Komisija glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir visomis susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis toliau tobulinant ir įgyvendinant siūlomame Tarybos sprendime nustatytus uždavinius. [1] COM (2005) 79 galutinis, 2005 3 11. [2] ES ir Alžyro asociacijos susitarimas pasirašytas 2002 m. balandžio mėn. [3] Pagal Euromed Aviation projektą Alžyre vykdytos misijos ataskaita (Nr. MED 2006/132-039) [4] Eurostatas „Statistics in focus“, 37/2007, ISSN 1561-4840 [5] Komisijos komunikato priedas: „Bendrijos išorės politika aviacijos srityje“, COM (2005) 79 galutinis. [6] 2006 m. gruodžio mėn. pasirašius Europos ir Viduržemio jūros susitarimą su Maroku, 2007 m. Europos Sąjungą su Maroku jungiančiais maršrutais eismo apimtys padidėjo 18 %, o vežamų keleivių skaičius pasiekė apie 8 mln.