ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
35.

palankiai vertina BSGP misijų ir operacijų tęstinumą ir tolesnį jų vykdymą, nepaisant COVID-19 pandemijos sukeltų labai sudėtingų aplinkybių ir neigiamo jos poveikio; primygtinai ragina, kad BSGP misijų ir operacijų biudžetas, ištekliai, planavimas ir įranga būtų vertinami atsižvelgiant į patirtį, įgytą per COVID-19 krizę, siekiant užtikrinti, kad būtų išlaikytas jų operacinis veiksmingumas; pabrėžia, jog svarbu, kad ES apsvarstytų, ką dar būtų galima padaryti siekiant sumažinti ir valdyti darbuotojų užsikrėtimo riziką; yra labai susirūpinęs dėl to, kokį didelį neigiamą poveikį esamoms krizėms daro COVID-19, ir mano, kad ES jokiu būdu neturi neleisti COVID-19 sužlugdyti per daugybę metų pasiektos pažangos taikos kūrimo procese; yra sunerimęs dėl dezinformacijos bangos, visų pirma nukreiptos prieš BSGP misijas ir operacijas COVID-19 pandemijos metu; pabrėžia, kad ES turi stiprinti savo strateginės komunikacijos įrankius ir viešąją diplomatiją, visų pirma tose šalyse, kuriose yra dislokuotos BSGP misijos ir operacijos;
13.

tvirtai remia Irano gyventojus, siekiančius ir norinčius sukurti laisvą, stabilią, įtraukią ir demokratinę valstybę, kuri laikosi savo nacionalinių ir tarptautinių įsipareigojimų žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių srityje; ragina Irano valdžios institucijas užtikrinti nepriklausomus ir nešališkus visų mirčių per šiuos protestus tyrimus, taip pat nepriklausomus ir nešališkus tyrimus visų asmenų, kuriems, kaip įtariama, tenka baudžiamoji atsakomybė už protestuotojų žudymą, atžvilgiu ir visų atvejų, kai nukentėjusieji patiria tebesitęsiančius priverstinius dingimus ir neteismines egzekucijas, tyrimus; be to, ragina Irano valdžios institucijas ekshumuoti ir grąžinti aukų palaikus jų šeimoms, nustatyti kaltininkus ir patraukti juos baudžiamojon atsakomybėn, taip pat užtikrinti veiksmingas nukentėjusiųjų teisių gynimo priemones;
H.

kadangi pasaulio gyventojų skaičius didėja sparčiau negu bendrosios nacionalinės pajamos (BNP), visų pirma Užsachario Afrikoje, kur per kitus 30 metų gyventojų skaičius turėtų padidėti du kartus ir 2050 m. pasiekti 2,1 mlrd., o šimtmečio pabaigoje – 3,8 mlrd.; kadangi, nepaisant spartaus ekonomikos augimo, dėl to padaugės skurdą patiriančių ir darbo neturinčių žmonių – iš to matyti neatidėliotina būtinybė veiksmingai remti besivystančių šalių pastangas pasiekti darnaus vystymosi tikslus (DVT);
2.

pakartoja, kad visapusiškai remia Gruzijos suverenumą ir teritorinį vientisumą atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas jos sienas ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą toliau prisidėti prie taikaus Rusijos ir Gruzijos konflikto sprendimo, be kita ko, per ES specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje klausimais, prie bendro pirmininkavimo Ženevos tarptautinėms diskusijoms, Europos Sąjungos stebėsenos misijos Gruzijoje (EUMM) veiksmų ir laikytis nepripažinimo bei bendradarbiavimo politikos; griežtai smerkia Rusijos Federacijos įvykdytą neteisėtą Gruzijos Abchazijos ir Cchinvalio (Pietų Osetija) regionų okupaciją ir Rusijos ir de facto Pietų Osetijos saugumo srities subjektų vykdomą neteisėtą spygliuotos vielos užtvarų ir kitų dirbtinių kliūčių įrengimą (sienų tvėrimą) palei administracinę sieną ir pabrėžia, kad šiuos tarptautinės teisės pažeidimus reikia nutraukti; reikalauja, kad de facto valdžios institucijos Abchazijoje ir Cchinvalio regione (Pietų Osetijoje) nedelsdamos atvertų uždarytus sienos kirtimo punktus nustotų riboti judėjimo laisvę tuose regionuose; ragina Komisijos pirmininko pavaduotoją ir Sąjungos vyriausiąją įgaliotinį užsienio reikalams ir saugumo politikai bei valstybes nares pasmerkti šį procesą; pabrėžia, kad asociacijos susitarimas taikomas visai Gruzijos teritorijai, įskaitant jos okupuotus regionus, ir juo siekiama naudos visiems Gruzijos gyventojams; ragina Rusijos Federaciją vykdyti savo įsipareigojimus pagal 2008 m. rugpjūčio 12 d. ES tarpininkaujant sudarytą ugnies nutraukimo susitarimą, visų pirma išvesti visas savo karines pajėgas iš okupuotų Gruzijos teritorijų ir sudaryti sąlygas EUMM nekliudomai patekti į visą Gruzijos teritoriją; atsižvelgdamas į tai, ragina Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) aiškiai informuoti apie nuostatas, kurių Rusijos Federacija vis dar neįgyvendino; prašo Komisijos ir EIVT dėti daugiau pastangų siekiant taikiai išspręsti konfliktą, naudojant visas diplomatines priemones, be kita ko, pasitelkiant EUMM ir ES specialųjį įgaliotinį Pietų Kaukaze ir krizės Gruzijoje klausimais, ir toliau remt Gruzijos parlamento priemonių rinkinį „Geresnės ateities užtikrinimo vieiksmai“, taip pat puoselėti žmonių tarpusavio ryšius ir pasitikėjimo didinimo priemones; palankiai vertina Gruzijos pastangas skatinti gerus kaimyninius santykius ir konstruktyvų Pietų Kaukazo šalių tarpusavio bendradarbiavimą;
—

atsižvelgdamas į Komisijos užsakytą 2017 m. rugpjūčio mėn. tyrimą „7-osios AVP strategijos, pagal kurią būtų siekiama aplinkos be toksinių medžiagų, studija“ (Study for the strategy for a non-toxic environment of the 7th Environment Action Programme) (33),
—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 29 d. EBI ataskaitą „Report on potential impediments to the cross-border provision of banking and payment services“ (liet. „Galimos tarpvalstybinio bankininkystės ir mokėjimo paslaugų teikimo kliūtys“) (18),
13.

o C), vietoj to numatomas atšilimas iki 2100 m. gali siekti 3,2 o C o C bus peržengti tam tikri lūžio taškai ir dėl to prasidės didžiulis papildomas atšilimas; reiškia susirūpinimą dėl JT aplinkos programos „2018 m. atotrūkio išmetamųjų teršalų srityje ataskaitoje“ pateiktos informacijos, kuria remiantis dabartiniai besąlygiški nacionaliniu lygmeniu nustatyti įpareigojantys veiksmai toli gražu nepakankami norint neviršyti Paryžiaus susitarime nustatytos atšilimo ribos (gerokai žemiau 2C), vietoj to numatomas atšilimas iki 2100 m. gali siekti 3,2 ( 5 ) – tai darant prielaidą, kad klimato politikos veiksmai bus nuosekliai įgyvendinami visą XXI a.; pabrėžia, jog esama didelės rizikos, kad temperatūrai pakilus 3,2C bus peržengti tam tikri lūžio taškai ir dėl to prasidės didžiulis papildomas atšilimas;
M.

kadangi Jungtinių Tautų vystymosi programos (UNDP) žmogaus socialinės raidos indekse Haitis yra 168-as tarp visų pasaulio šalių, ir šis reitingas yra žemesnis nei anksčiau, be to, jam nuolat būtina humanitarinė pagalba ir parama vystymuisi; kadangi, pasak Pasaulio banko, Haitis lieka skurdžiausia abiejų Amerikos žemynų šalimi ir viena labiausiai skurstančių valstybių pasaulyje: 59 proc. jo gyventojų gyvena žemiau nacionalinės skurdo ribos, 24 proc. – žemiau kraštutinio skurdo ribos, o per 40 proc. yra bedarbiai; kadangi valdžios korupcija yra nekontroliuojama: organizacijos Transparency International 2018 m. korupcijos suvokimo indekse Haitis yra 161-as iš 180-ies stebėtų šalių;
S.

kadangi Komisija ne kartą (15) apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, ji turėdavo priimti sprendimus dėl leidimų be Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto paramos ir kad dokumentų sugrąžinimas Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, – tai retai taikoma visos procedūros išimtis – tapo norma priimant sprendimus dėl leidimų naudoti genetiškai modifikuotus maisto produktus ir pašarus; kadangi Komisijos Pirmininkas J.-C. Juncker šią praktiką taip pat pasmerkė kaip nedemokratišką (16);
10.

smerkia tai, kad savavališkai suimtas garsus ir gerbiamas Turkijos pilietinės visuomenės veikėjas Osman Kavala ir jis jau kalinamas daugiau nei pusantrų metų; yra pasibaisėjęs dėl neseniai Osmanui Kavalai ir kitiems 15 asmenų pareikšto kaltinimo, nes jiems gali būti skirta laisvės atėmimo iki gyvos galvos bausmė sunkinančiomis aplinkybėmis už „bandymą nuversti vyriausybę“ ir jų tariamą vaidmenį per 2013 m. Gezi protestus; ragina nedelsiant besąlygiškai juos paleisti ir prašo ES delegacijos Turkijoje labai atidžiai stebėtų jų bylą; be to, ragina Europos Parlamento delegaciją dalyvauti nagrinėjant bylą teisme; nepritaria tam, kad 2018 m. lapkričio 16 d. sulaikyta 13 akademinės bendruomenės narių ir aktyvistų dėl Osmano Kavalos bylos; pažymi, kad 12 iš jų buvo paleisti po to, kai pateikė parodymus, ir kad vienas iš jų vis dar yra sulaikytas; prašo, kad pastarasis būtų paleistas į laisvę, kol bus pradėtas procesas, ir kad būtų panaikintas kitiems asmenims taikomas draudimas keliauti;
26.

ragina Komisiją pateikti valstybėms narėms gaires, kaip Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistema (TRACES) gali būti naudojama remiant gyvų gyvūnų vežimo patikrų rizikos analizės parengimą, kaip rekomendavo Audito Rūmai savo 2018 m. specialiojoje ataskaitoje, kurioje nurodoma, kad už transporto patikrinimus atsakingos valstybių narių valdžios institucijos retai naudojosi TRACES sistemoje pateikiama informacija; ragina sukurti veiksmingesnę ir skaidresnę stebėsenos sistemą, įskaitant visuomenės galimybę susipažinti su informacija, surinkta per TRACES; be to, ragina Maisto ir veterinarijos tarnybą kasmet atlikti daugiau patikrinimų;
—

atsižvelgdamas į bendrai Ekonominių ir socialinių teisių centro, „Alliance Sud“, Niujorko universiteto Teisės mokyklos „Global Justice“ klinikos, „Public Eye“ organizacijos ir Mokesčių teisingumo tinklo (angl. Tax Justice Network) pateiktą informaciją Konvencijai dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims „Šveicarijos atsakomybė už piktnaudžiavimo mokesčiais poveikį moterų teisėms už jos teritorijos ribų“ (angl. „Swiss Responsibility for the Extraterritorial Impacts of Tax Abuse on Women’s Rights“), kurioje pabrėžiama neproporcinga mokesčių našta moterims, visų pirma mažas pajamas uždirbančioms moterims ir moterims besivystančiose šalyse, atsirandanti dėl piktnaudžiavimo mokesčiais tarpvalstybiniu mastu prarandamų valstybės pajamų;
30.

apgailestauja dėl to, kad Komisija daugiau nemano, kad reikia skelbti kovos su korupcija ataskaitą; apgailestauja dėl Komisijos sprendimo į Europos semestro ekonomikos valdymo procesą įtraukti kovos su korupcija stebėseną; mano, kad taip dar labiau sumažinama Komisijos vykdoma stebėsena, nes turima duomenų tik vos apie kelias šalis; be to, apgailestauja, kad pakeitus metodą daugiausia dėmesio skiriama korupcijos ekonominiam poveikiui ir beveik visiškai neatsižvelgiama į kitus aspektus, kuriems korupcija gali daryti poveikį, kaip antai, piliečių pasitikėjimas viešuoju administravimu ir netgi demokratinėmis valstybių narių struktūromis; todėl primygtinai ragina Komisiją toliau skelbti savo kovos su korupcija ataskaitas; dar kartą ragina Komisiją vykdyti visapusiškesnę ir nuoseklesnę kovos su korupcija politiką ir, be kita ko, atlikti išsamų kiekvienoje valstybėje narėje įgyvendinamos kovos su korupcija politikos vertinimą;
L.

kadangi tiek aiškinamajame memorandume dėl 2015 m. balandžio 22 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, kiek tai susiję su valstybių narių galimybe uždrausti naudoti genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus savo teritorijose, tiek ir aiškinamajame memorandume dėl 2017 m. vasario 14 d. pateikto pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 182/2011, Komisija apgailestavo dėl to, kad nuo to laiko, kai įsigaliojo Reglamentas (EB) Nr. 1829/2003, Komisija priimdavo sprendimus dėl leidimų, nesiremdama valstybių narių komiteto nuomone, ir kad priimant sprendimus dėl leidimų, susijusių su genetiškai modifikuotais maisto produktais ir pašarais norma tapo sugrąžinti klausimą Komisijai, kad ji priimtų galutinį sprendimą, nors tai apskritai yra visos procedūros išimtis; kadangi pirmininkas J. C. Juncker jau ne kartą pasmerkė šią praktiką kaip nedemokratišką (12);
I.

kadangi ES valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių nacionalinio saugumo ir žvalgybos agentūros veiksmingai bendradarbiauja pasitelkdamos Kovos su terorizmu grupę (angl. Counter Terrorism Group, CTG), neoficialią įstaigą už ES ribų, ir dvišaliu bei daugiašaliu lygmenimis; kadangi CTG yra platforma, skirta keistis operatyvine žvalgybos informacija, kuri pagerino bendro žvalgymo spartą ir kokybę; kadangi ES turi nusistovėjusias įvairias struktūras, kurios visiškai ar iš dalies sprendžia su terorizmu susijusias problemas, ypač per Europolo Europos kovos su terorizmu centrą (ECTC), kuris yra pagrindinis teisėsaugos institucijų informacijos mainų ir bendradarbiavimo kovos su terorizmu srityje ES lygmeniu centras, ir ES žvalgybos ir situacijų centrą (EU INTCEN), per kurį ES gauna strateginę žvalgybos informaciją iš žvalgybos ir saugumo tarnybų ir per kurį Kovos su terorizmu grupės informacija pasiekia Europos politikos formuotojus, o visa šią veiklą palengvina Europos kovos su terorizmu koordinatorius;
7.

pabrėžia, kad tęsiasi Rusijos okupacija Ukrainoje, o Minsko susitarimai, be kurių konfliktas negali būti išspręstas, neįgyvendinti ir tęsiasi neteisėta Krymo aneksija ir jo militarizavimas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad dėl Rusijos perteklinių karinių pratybų ir veiklos bei hibridinės taktikos, įskaitant kibernetinį terorizmą, melagingas naujienas ir dezinformacijos kampanijas, ekonominį ir energetinį šantažą, yra destabilizuojamos Rytų partnerystės šalys ir Vakarų Balkanai ir taip pat veikiama prieš demokratines Vakarų šalis ir didinama įtampa tarp jų; yra susirūpinęs dėl to, kad saugumo padėtis aplink ES per ateinančius metus išliks itin nestabili; dar kartą primena, kokie strategiškai svarbūs ES saugumui ir stabilumui yra Vakarų Balkanai, ir kad būtina sutelkti dėmesį į šį regioną ir stiprinti ES politinį aktyvumą jo atžvilgiu, be kita ko, plečiant ES BSGP misijų įgaliojimus; yra tvirtai įsitikinęs, kad siekiant sumažinti ES pažeidžiamumą būtina aktyviau vykdyti integraciją ir koordinuoti veiksmus;
C.

kadangi dėl Kerčės tilto į Azovo jūroje esančius Ukrainos uostus gali patekti tik laivai, kurių aukštis virš vandens yra mažesnis nei 33 metrai ir kurių ilgis yra mažesnis nei 160 metrų, dėl to „Panamax“ dydžio laivai, kurie sudarė daugiau nei 20 proc. visų iki tilto statybos šiuose vandenyse plaukiojusių laivų, į Azovo jūrą įplaukti nebegali; kadangi iki to laiko, kai šių metų pavasarį buvo atidarytas tiltas per Kerčės sąsiaurį, patikrinimai buvo atsitiktiniai ir pernelyg nesikišantys ir netrikdė laisvo laivų ir krovinių judėjimo;
6.

mano, kad, siekiant pašalinti pagrindines dabartinės krizės priežastis, PPO būtina prisitaikyti prie kintančio pasaulio ir kartu išspręsti tam tikrus neišspręstus Dohos derybų raundo klausimus, visų pirma susijusius su aprūpinimu maistu; mano, kad todėl būtina: a) pašalinti dabartines taisyklių spragas siekiant suvienodinti sąlygas dėl rinką iškraipančių subsidijų ir valstybinių įmonių, taip pat stengtis, kad intelektinės nuosavybės apsauga ir galimybės patekti į investicijų rinką būtų nuolat atnaujinamos; be to, spręsti apsaugos ir privalomo šaltinio kodo atskleidimo problemas ir kitos valstybės valdomos veiklos, dėl kurios padaugėja perteklinių pajėgumų, taip pat reguliavimo kliūčių paslaugoms ir investicijoms, įskaitant technologijų perdavimą, bendrųjų įmonių reikalavimus ir vietos turinio reikalavimus, klausimus; taip pat vykdyti galiojančių susitarimų įgyvendinimo, administravimo ir veikimo stebėseną; b) sukurti būtiną teisinį pagrindą, kad būtų galima spręsti technologinių naujovių klausimus, kuris apimtų e. prekybą, pasaulines vertės grandines, viešuosius pirkimus, atnaujintą vidaus reglamentavimą paslaugų srityje, taip pat labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones; c) valdyti didžiausias visuotines aplinkosaugos ir socialines problemas, užtikrinant sistemingą prekybos, darbo ir aplinkos apsaugos darbotvarkių politikos suderinamumą; d) šiuo požiūriu palankiai vertinti Buenos Airėse priimtus bendrus pareiškimus dėl e. prekybos, vidaus reglamentavimo, investicijų lengvinimo ir moterų ekonominio įgalėjimo, taip pat nuo tada nuveiktą darbą šiais klausimais;
27.

pažymi svarbų parlamentinės demokratijos vaidmenį kovojant su klimato kaita; įsipareigoja geriau naudotis savo tarptautiniu vaidmeniu ir dalyvavimu tarptautinių parlamentų tinklų veikloje ir imtis aktyvesnių veiksmų klimato srityje savo delegacijose ir per delegacijų vizitus, ypač per Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos ir Užsienio reikalų komitetų delegacijų vizitus, taip pat per Europos ir tarptautinius tarpparlamentinius susitikimus ir dialogo su nacionaliniais parlamentais, subnacionaliniais ir (arba) nevalstybiniais subjektais, taip pat pilietine visuomene platformose, siekiant bet kuriuo metu integruoti būtiną lyčių aspektą;
7.

pabrėžia horizontaliųjų principų, kuriais turėtų būti grindžiama DFP ir visų susijusių krypčių ES politika, svarbą; atsižvelgdamas į tai, dar kartą patvirtina savo poziciją, kad ES turi įvykdyti savo įsipareigojimą būti pavyzdžiu įgyvendinant JT darnaus vystymosi tikslus (DVT), ir apgailestauja dėl to, kad pasiūlymuose dėl DFP trūksta aiškaus ir akivaizdaus įsipareigojimo šiuo klausimu; todėl prašo, kad darnaus vystymosi tikslai būtų įtraukti į visų krypčių ES politiką ir iniciatyvas dėl būsimos DFP; taip pat pabrėžia, jog diskriminacijos panaikinimas yra esminis dalykas, kad būtų įvykdyti ES įsipareigojimai siekiant įtraukios Europos, ir apgailestauja dėl to, kad įvairių krypčių ES politikoje trūksta įsipareigojimų integruoti lyčių aspektą ir įsipareigojimų lyčių lygybės klausimu, kaip nurodoma pasiūlymuose dėl DFP; be to, pabrėžia savo poziciją, kad patvirtinus Paryžiaus susitarimą reikėtų gerokai, palyginti su dabartine DFP, padidinti su klimatu susijusias išlaidas ir kuo greičiau ir ne vėliau kaip iki 2027 m. pasiekti 30 proc. tikslą;
E.

kadangi Somalyje dvidešimt metų vyko pilietinis karas; kadangi nuo 2012 m., po to, kai darbą pradėjo nauja tarptautiniu mastu remiama vyriausybė, šalis padarė reikšmingą pažangą taikos ir stabilumo srityje; kadangi nepaisant to, jog per pastaruosius metus vykdant antiteroristines operacijas „al-Shabaab“ patyrė didelių nuostolių, JT ataskaitose nurodoma, kad ISIS/„Da’esh“ grupuotė Somalyje smarkiai padidėjo;
16.

pabrėžia, kad svarbu taikyti atliekų hierarchiją kaip išankstinę žiedinės ekonomikos sukūrimo sąlygą, taip pat užtikrinti didesnį skaidrumą tiekimo grandinėje, kad būtų stebimi ir veiksmingai panaudoti gyvavimo ciklą baigę produktai ir medžiagos; be to, pripažįsta neigiamą tendenciją, kad ESI fondų investicijos skiriamos žemesniems atliekų hierarchijos lygmenims, visų pirma mechaninio biologinio apdorojimo įrenginiams ir atliekų deginimui, ir dėl to kai kuriais atvejais atsiranda perteklinių pajėgumų ir ilgalaikis technologinis susaistymas, taip trukdant pasiekti ES antrinio perdirbimo tikslus; primena, kad skatinant verslo bendruomenę laikytis hierarchijos turėtų būti sukurtos papildomos medžiagos, tiekiamos į išteklių srautą, taip pat siūlomos potencialios galimybės jas panaudoti gamyboje;
(72)

JT Žmogaus teisių komitetas savo 2018 m. balandžio 5 d. baigiamosiose išvadose pareiškė susirūpinimą dėl to, kad 2017 m. kovo mėn. priimtas Vengrijos įstatymas, pagal kurį visus prieglobsčio prašytojus, išskyrus nelydimus vaikus, kurie, kaip nustatoma, yra jaunesni nei 14 metų amžiaus, automatiškai leidžiama perkelti į tranzito zonas jų prieglobsčio procedūros trukmės laikotarpiu, neatitinka teisinių standartų, nes leidžiama taikyti ilgą neapibrėžtos trukmės sulaikymo laikotarpį, nesama jokių teisinių reikalavimų konkrečiai kiekvieno susijusio asmens padėčiai skubiai įvertinti ir procedūrinių saugiklių, kad būtų galima svariai užginčyti perkėlimą į tranzito zonas. Komitetas ypač nerimavo dėl pranešimų apie tai, kad Vengrijoje veikiančiose sulaikymo įstaigose plačiai taikoma automatiško imigrantų sulaikymo praktika, ir nuogąstavo, kad asmens laisvės apribojimai naudojami kaip bendro pobūdžio priemonė, skirta atgrasyti nuo neteisėto atvykimo, o ne kaip priemonė rizikai kiekvienu atskiru atveju nustatyti. Be to, susirūpinimą komitetui kėlė įtarimai dėl prastų sąlygų kai kuriose sulaikymo įstaigose. Jis su susirūpinimu atkreipė dėmesį į įstatymą dėl imigrantų išstūmimo, pradėtą taikyti 2016 m. birželio mėn., pagal kurį policijai leidžiama kolektyviai iš šalies išsiųsti visus asmenis, kurie kerta sieną neteisėtai ir yra sulaikomi Vengrijos teritorijoje 8 km spinduliu nuo sienos (vėliau šis atstumas buvo išplėstas ir apima visą Vengrijos teritoriją), bei į Dekretą Nr. 191/2015, pagal kurį Serbija įvardijama kaip saugi trečioji šalis, leidžiant išstumti Vengrijos pasienyje su Serbija esančius žmones. Komitetas su susirūpinimu atkreipė dėmesį į pranešimus apie tai, kad žmonės išstumiami nesirenkant ir kad asmenų, kurių atžvilgiu buvo pritaikyta ši priemonė, galimybės pateikti prieglobsčio prašymą arba teisės pateikti skundą labai ribotos. Jis taip pat su susirūpinimu atkreipė dėmesį į pranešimus apie kolektyvinį išsiuntimą jėga, įskaitant įtarimus, kad žmonės buvo stipriai mušami, puldomi policijos šunų ir apšaudomi guminėmis kulkomis – dėl to kai kurie patyrė sunkius sužeidimus, o gyvybės neteko mažiausiai vienas prieglobsčio prašytojas. Susirūpinimą jam kėlė ir pranešimai, kad vaikų prieglobsčio prašytojų ir nelydimų nepilnamečių amžiaus patikrinimas tranzito zonose atliekamas netinkamai, kad jo metu smarkiai pasikliaujama eksperto vizualine apžiūra ir kad jis yra netikslus, taip pat pranešimai apie įtarimus, kad šie prieglobsčio prašytojai neturi deramų galimybių naudotis švietimo, socialinėmis ir psichologo paslaugomis bei teisine pagalba. Remiantis naujuoju pasiūlymu dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo Sąjungoje nustatoma bendra tarptautinės apsaugos tvarka ir panaikinama Direktyva 2013/32/ES, medicininis amžiaus nustatymas yra laikytinas kraštutine priemone;
37.

pažymi, kad dabartiniu laikotarpiu Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonė buvo naudota lanksčiau ir užtikrinant daugiau papildomumo nei per ankstesnį laikotarpį, greičiau reaguojant į kylančias žmogaus teisių ir demokratijos krizes; džiaugiasi, kad ji papildo finansavimą iš kitų šaltinių ( pavyzdžiui, Europos demokratijos fondas), nes tai sustiprina Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonės finansavimo veiksmingumą skubiais atvejais; palankiai vertina tai, kad daugiau dėmesio skiriama žmogaus teisių gynėjams, be kita ko, per ES delegacijų lygiu prieinamą skubiosios pagalbos fondą ir įsteigiant paramos žmogaus teisių gynėjams mechanizmą „ProtectDefenders.eu“ bei sėkmingai vykdant jo veiklą; pabrėžia, kad kvietimo teikti paraiškas procesas yra ilgas, nepatogus ir sukelia per daug konkurencijos;
43.

ragina EIB grupę nuolat didelį dėmesį skirti savo veiklos rezultatų tikrinimui remiantis veiklos vertinimais ir įrodytu poveikiu; ragina ją toliau tobulinti savo stebėsenos rodiklius, konkrečiau, papildomumo rodiklius, siekiant kuo anksčiau projekto kūrimo etape įvertinti poveikį ir suteikti valdybai pakankamai informacijos apie numatomą poveikį, visų pirma susijusį su projektų indėliu į ES politiką, pvz., jų poveikį užimtumui (tiek įgyvendinimo, tiek veiklos etapuose); be to, pažymi, kad EIB grupės finansavimo veiklos rezultatų negalima įvertinti remiantis vien jos finansinio poveikio vertinimu, ir todėl ragina išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp veiklos tikslų, apibrėžtų verslo mastu, ir nefinansinių EIB grupės darbuotojų tikslų; primygtinai ragina, kad rezultatų vertinimas, be kita ko, parodytų, kokių konkrečių tikslų pagal Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų programą siekiama projektu ir kiek jis padėjo juos pasiekti; mano, jog itin svarbu, kad į projektų vertinimą būtų aktyviai įtraukiami žmonės, gyvenantys finansuojamų infrastruktūros projektų įgyvendinimo vietos apylinkėse;
30.

siūlo užtikrinti, kad dalyvaujančios šalys aiškiai įsipareigotų nuo pat pradžių teikti finansavimą ir skirti reikiamus žmogiškuosius išteklius makroregioninių strategijų įgyvendinimui; ragina Komisiją padėti geriau koordinuoti makroregioninių strategijų vidaus darbą, skleisti gerąją patirtį ir skurti iniciatyvas, kuriomis būtų skatinamas visų susijusių suinteresuotųjų subjektų aktyvus dalyvavimas ir koordinavimas, be kita ko, siekiant sustiprinti ES politikos ir makroregioninių strategijų įgyvendinimo sąsajas; be to, ragina makroregioninėse strategijose naudoti žaliuosius viešuosius pirkimus siekiant skatinti ekologines inovacijas, bioekonomiką, plėtoti naujus verslo modelius ir naudoti antrines žaliavas, kaip tai daroma žiedinėje ekonomikoje, kad būtų galima pasiekti geresnio lygio aplinkos ir sveikatos apsaugą ir plėtoti glaudžius gamintojų ir vartotojų ryšius;