KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI apie bendrajame biudžete numatytas garantijas Padėtis 2011 m. birželio 30 d. /* COM/2012/066 final */





TURINYS 1........... Įžanga............................................................................................................................ 3 2........... Biudžete numatytų operacijų tipai.................................................................................... 3 3........... Pokyčiai nuo 2010 m. gruodžio 31 d. ataskaitos.............................................................. 4 3.1........ Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms.................... 4 3.2........ Makrofinansinė pagalba.................................................................................................. 4 3.3........ Euratomas...................................................................................................................... 4 3.4........ Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė.......................................................... 4 3.5........ Biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms.................................................... 5 4........... Rizikos, kuriai numatyta Biudžeto garantija, duomenys..................................................... 5 4.1........ Rizikos apibrėžtis............................................................................................................ 5 4.2........ Rizikos sandara.............................................................................................................. 6 4.3........ Biudžete numatyta metinė rizika....................................................................................... 8 4.3.1..... Su valstybėmis narėmis susijusi rizika............................................................................... 9 4.3.2..... Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika.............................................................................. 10 4.4........ Rizikos raida................................................................................................................. 11 5........... Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai................... 13 5.1........ Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių................................................................................ 13 5.2........ Mokėjimai iš Biudžeto.................................................................................................. 13 5.3........ Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas................................................................ 13 6........... Išorės veiksmų garantijų fondas..................................................................................... 14 6.1........ Susigrąžintos sumos...................................................................................................... 14 6.2........ Turtas........................................................................................................................... 14 6.3........ Planuojama suma.......................................................................................................... 14 7........... Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurioms gresia didžiausia rizika, padėtis 14 7.1........ Tikslai.......................................................................................................................... 14 7.2........ Rizikos vertinimo metodai............................................................................................. 14 1. Įžanga Šia ataskaita siekiama padėti stebėti Europos Sąjungos biudžetui gresiančią kredito riziką dėl išduotų garantijų ir skolinimo operacijų, vykdomų tiesiogiai Europos Sąjungos arba netiesiogiai pagal EIB išorės įgaliojimus. Ši ataskaita teikiama pagal Finansinio reglamento 130 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija „Europos Parlamentui ir Tarybai dukart per metus praneša apie biudžeto garantijas ir atitinkamą riziką“[1]. Prie jos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas (toliau – TDD), kuriame pateiktos išsamios lentelės ir paaiškinimai. 2. Biudžete numatytų operacijų tipai Europos Sąjungos biudžete (toliau – Biudžetas) numatyta rizika kyla dėl įvairių skolinimo ir garantijų operacijų, kurias galima suskirstyti į dvi kategorijas: – Europos Sąjungos suteiktos paskolos siekiant makroekonominių tikslų, t. y. makrofinansinės pagalbos[2] (toliau – MFP) paskolos trečiosioms šalims kartu su Bretton Woods institucijomis, mokėjimų balanso[3] (toliau – MB) paskolos, kuriomis teikiama parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms, patiriančioms mokėjimų balanso sunkumų, paskolos pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę[4] (toliau – EFPSP), kuriomis teikiama parama valstybėms narėms, patiriančioms sunkumų, kurių jos negali kontroliuoti, ir – paskolos, suteiktos siekiant mikroekonominių tikslų, t. y. Euratomo paskolos ir, svarbiausia, Europos investicijų banko (EIB) operacijų[5], kurioms numatytos ES garantijos[6], ne valstybėse narėse finansavimas (EIB išorės finansavimas). Garantuotoms EIB išorės finansavimo operacijoms, Euratomo paskoloms ir MFP paskoloms nuo 1994 m. numatyta Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas)[7], o MB ir EFPSP paskoloms – tiesioginė Biudžeto garantija. Fondas dengia neįvykdytus finansinius įsipareigojimus, susijusius su paskolomis ir paskolų garantijomis ne valstybėms narėms arba projektams ne valstybėse narėse. Jis įkurtas siekiant: – užtikrinti likvidumo atsargas, kad Biudžetu nereikėtų naudotis kiekvieną kartą, kai nevykdomi įsipareigojimai ar vėluojama grąžinti garantuotą paskolą, ir – sukurti biudžetinės drausmės priemonę nustatant finansinę sistemą, kuria remiantis būtų galima formuoti ES garantijų paskoloms, kurias Komisija ir EIB teikia ne valstybėms narėms, politiką[8]. Jei trečiosios šalys tampa valstybėmis narėmis, su šiomis šalimis susijusios paskolos garantuojamos nebe iš Fondo ir rizika tenka tiesiogiai Biudžetui. Lėšos į Fondą pervedamos iš Biudžeto, o Fondo turto vertė turi nuolat atitikti tam tikrą jo garantuojamų skolinių įsipareigojimų, susijusių su paskolomis bei paskolų garantijomis, procentinę dalį. Ši dalis, vadinama planuojama norma, šiuo metu lygi 9 %. Jei Fondui nepakanka išteklių, reikalingos lėšos turės būti teikiamos iš Biudžeto. 3. Pokyčiai nuo 2010 m. gruodžio 31 d. ataskaitos 3.1. Mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms 2011 m. pirmą pusmetį buvo vykdomos dvi operacijos, kurių bendra suma – 1,35 mlrd. EUR. 2011 m. kovo 24 d. išmokėta ketvirta Rumunijai suteiktos paskolos dalis – 1,2 mlrd. EUR. 2011 m. birželio 22 d. išmokėta penkta Rumunijai suteiktos paskolos dalis – 0,15 mlrd. EUR. Be to, 2011 m. gegužės 12 d. Taryba nusprendė skirti Rumunijai vidutinės trukmės ES prevencinę finansinę pagalbą, neviršijančią 1,4 mlrd. EUR[9]. 3.2. Makrofinansinė pagalba Per 2011 m. pirmą pusmetį paskolų išmokėta nebuvo. 3.3. Euratomas Ataskaitos laikotarpiu paskolų išmokėta nebuvo. 3.4. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė · Pagrindiniai faktai 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010 nustatyta Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (toliau – EFPSP), grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 122 straipsnio 2 dalimi[10]. Didžiausia galima suma pagal šią priemonę yra 60 mlrd. EUR; ji visapusiškai dengiama iš Biudžeto, kuriuo garantuojamas pasiskolintų lėšų grąžinimas atitinkamos valstybės narės įsipareigojimų nevykdymo atveju. Sąjungos finansinė pagalba pagal Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonę atitinkamai valstybei narei teikiama kaip paskola arba kaip kredito linija. Todėl Komisijai suteikti įgaliojimai Europos Sąjungos vardu sudaryti sutartis dėl skolinimosi kapitalo rinkose. · Nauja operacija nuo 2010 12 31 2011 m. gegužės 30 d. Taryba nusprendė suteikti 26 mlrd. EUR neviršijančią Sąjungos finansinę pagalbą Portugalijai pagal EFPSP, taikomą pagal trejų metų bendrą ES ir TVF programą, kurios suma siekia iki 78 mlrd. EUR. Šis sprendimas papildo 2010 m. gruodžio mėn. Tarybos priimtą sprendimą pagal EFPSP suteikti 22,5 mlrd. EUR neviršijančią Sąjungos finansinę pagalbą Airijai. Iš viso pagal EFPSP programą skirta 48,5 mlrd. EUR (išsamesnės informacijos apie šias operacijas rasite 4.4 skirsnyje „Rizikos raida“). Reaguojant į krizę, sukurtos dar dvi priemonės, dėl kurių Biudžetui nekyla jokios rizikos: – Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF[11]), už kurį proporcingai garantuoja dalyvaujančios valstybės narės, ir – Graikijos paskolų priemonė[12], finansuojama kitų euro zonos valstybių narių dvišalėmis paskolomis, kurias centralizuotai tvarko Komisija. 3.5. Biudžeto garantija EIB išorės finansavimo operacijoms Pagal 2007–2013 m. išorės įgaliojimą pasirašytų paskolų skaičius per 2011 m. pirmą pusmetį išaugo 7 %, o jų vertė pasiekė 1 090 mln. EUR. Ataskaitos laikotarpiu išmokėtų paskolų suma siekė 1 050 mln. EUR. Tad bendra pagal įgaliojimą išmokėtų paskolų suma 2011 m. birželio 30 d. siekė 7 028 mln. EUR, t. y. 17 % daugiau nei 2010 m. gruodžio 31 d. 4. Rizikos, kuriai numatyta Biudžeto garantija, duomenys 4.1. Rizikos apibrėžtis Rizika, kuriai teikiama Biudžeto garantija, atsiranda dėl operacijų su garantija negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų sumos. Šioje ataskaitoje naudojami du metodai rizikai, kuriai teikiama Biudžeto garantija (tiesiogiai arba netiesiogiai per Fondą), įvertinti: – metodas „visa numatyta rizika“, pagal kurį apskaičiuojamas konkrečios dienos visų negrąžintų paskolų atitinkamoms operacijoms pagrindinės dalies dydis ir sukauptos palūkanos[13]; – biudžetinis metodas, apibrėžiamas kaip „metinė iš Biudžeto garantuojama rizika“ – pagal jį apskaičiuojama didžiausia metinių mokėjimų terminui suėjus suma, kurią ES turėtų išmokėti per finansinius metus, darant prielaidą, kad nevykdomi visų paskolų su garantija mokėjimų įsipareigojimai[14]. 4.2. Rizikos sandara Iki 2010 m. visų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų keliama didžiausia rizika daugiausia buvo susijusi su trečiosiose šalyse finansuojamomis operacijomis. 2011 m. valstybių narių viešiesiems finansams didelės žalos padarė finansų krizė, lėmusi išaugusią ES skolinimo veiklą, tenkinant didesnius vyriausybių finansavimo poreikius. Todėl rizikos sandara 2011 m. birželio 30 d. buvo pasikeitusi taip: · 64 % visų garantuotų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų kilo iš skolinimosi operacijų, susijusių su valstybėms narėms suteiktomis paskolomis, kurioms teikiama tiesioginė Biudžeto garantija. · 36 % visų garantuotų neįvykdytų skolinių įsipareigojimų kilo iš ES skolinimosi ir paskolų trečiosiose šalyse, kurioms teikiama Išorės veiksmų garantijų fondo (toliau – Fondas) garantija. Tolesnėje 1 lentelėje pateikta bendra rizika, kuriai suteikta Biudžeto garantija, 2011 m. birželio 30 d. 1 lentelė. Visi neįvykdyti skoliniai įsipareigojimai, kuriems suteikta Biudžeto garantija, 2011 m. birželio 30 d. (mln. EUR) || Negrąžinta pagrindinės paskolos dalies suma || Sukauptos palūkanos || Iš viso || % Valstybės narės* || || || || Makrofinansinė pagalba || 38 || 0 || 38 || <1 % Euratomas || 410 || 2 || 412 || 1 % Mokėjimų balanso priemonė || 13 400 || 177 || 13 577 || 25 % EIB*** || 3 061 || 28 || 3 088 || 6 % EFPSP || 17 900 || 113 || 18 013 || 33 % Valstybės narės, tarpinė suma || 34 808 || 320 || 35 129 || 64 % Trečiosios šalys** || || || || Makrofinansinė pagalba || 460 || 3 || 462 || 1 % Euratomas || 45 || 0 || 45 || <1 % EIB*** || 19 191 || 151 || 19 342 || 35 % Trečiosios šalys, tarpinė suma || 19 695 || 154 || 19 849 || 36 % Iš viso || 54 503 || 474 || 54 978 || 100 % * Šiai rizikai teikiama tiesioginė Biudžeto garantija. Čia taip pat priskiriama makrofinansinė pagalba, Euratomo ir EIB paskolos, suteiktos iki prisijungimo prie ES. ** Šiai rizikai teikiama Fondo garantija. *** Apie 83 % EIB skolinimo operacijų (valstybių ir vietos valdžios institucijų skolinimo operacijų) taikoma bendroji garantija, o likusioms EIB operacijoms teikiama tik politinės rizikos garantija (2010 m. gruodžio 31 d.). TDD A1, A2, A3 ir A4 lentelėse pateikiama išsamesnė informacija apie šiuos neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, visų pirma apie viršutines ribas, išmokėtas sumas arba garantijų normas. Visa negrąžintos pagrindinės paskolos dalies ir palūkanų suma, kuriai taikoma Biudžeto garantija, šoktelėjo iki 54,98 mlrd. EUR, t. y. išaugo 55 %, palyginti su padėtimi 2010 m. gruodžio 31 d. Šį padidėjimą galima paaiškinti pagal EFPSP išmokėta 17,9 mlrd. EUR suma (11,4 mlrd. EUR Airijai ir 6,5 mlrd. EUR Portugalijai). Be to, pagal mokėjimų balanso priemonę išmokėta paskutinė paskolos, suteiktos pagal 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimą 2009/459/EB, dalis Rumunijai, t. y. 1,35 mlrd. EUR. Per 2011 m. pirmą pusmetį EIB grynosios išmokos trečiosiose šalyse išaugo 486 mln. EUR. 4.3. Biudžete numatyta metinė rizika Per 2011 m. antrą pusmetį iš Biudžeto bus garantuojama (tiesiogiai ir per Fondą) 3,6 mlrd. EUR suma[15], kurią sudaro šiuo laikotarpiu mokėtina suma iš visų skolinių įsipareigojimų, buvusių 2011 m. birželio 30 d. Iš šios sumos 2,6 mlrd. EUR (apie 73 %) turi sumokėti valstybės narės, o likusią dalį – trečiosios šalys. 4.3.1. Su valstybėmis narėmis susijusi rizika Su valstybėmis narėmis susijusi rizika sietina su: a) EIB skolinimo operacijomis, MFP ir Euratomo paskolomis, suteiktomis prieš stojimą į ES, b) paskolomis, suteiktomis pagal MB priemonę, ir c) pagal EFPSP programą suteiktomis paskolomis. 2 lentelė. Valstybės narės eilės tvarka pagal didžiausią riziką, kuriai teikiama Biudžeto garantija per 2011 m. antrą pusmetį (mln. EUR) Eilės Nr. || Šalis || Didžiausia rizika || Bendros didžiausios rizikos % 1 || Vengrija || 2 145,6 || 81,9 % 2 || Rumunija || 197,0 || 7,5 % 3 || Airija || 111,7 || 4,3 % 4 || Lenkija || 40,1 || 1,5 % 5 || Bulgarija || 37,5 || 1,4 % 6 || Čekija || 36,7 || 1,4 % 7 || Slovakija || 26,7 || 1,0 % 8 || Latvija || 9,1 || 0,3 % 9 || Slovėnija || 5,9 || 0,2 % 10 || Kipras || 4,6 || 0,2 % 11 || Lietuva || 2,7 || 0,1 % 12 || Estija || 0,5 || 0,0 % 13 || Malta || 0,3 || 0,0 % || Iš viso || 2 618,4 || 100,0 % 2 lentelėje parodyta, kad pagal neįvykdytus skolinius įsipareigojimus, kurių terminas sueina 2011 m. antrą pusmetį, Vengrija ir Rumunija tarp valstybių narių užima pirmą ir antrą vietas. 4.3.2. Su trečiosiomis šalimis susijusi rizika Iš Fondo garantuojamos trečiųjų šalių paskolos su garantija, kurių mokėjimo terminas – iki 2040 m. Per 2011 m. antrą pusmetį iš Fondo bus garantuojama didžiausia su trečiosiomis šalimis susijusi metinė rizika – 961 mln. EUR[16] (27 % bendros metinės rizikos). Toliau išvardytos dešimt (iš 44) šalių, kurių bendra neįvykdytų skolinių įsipareigojimų suma yra didžiausia. Jų skolinių įsipareigojimų suma sudaro 754,2 mln. EUR arba 78 % metinės rizikos, kuriai teikiama Fondo garantija, skirta trečiosioms šalims. Šių šalių ekonominė padėtis išanalizuota ir aptarta TDD. 3 lentelė. 10 svarbiausių trečiųjų šalių eilės tvarka pagal didžiausią riziką, kuriai teikiama Fondo garantija per 2011 m. antrą pusmetį (mln. EUR). Eilės Nr. || Šalis || Didžiausia rizika || Bendros didžiausios rizikos % || Kredito rizikos vertinimas pagal Euromoney[17] 2010 09 || 2011 03 1 || Turkija || 220,7 || 29,3 % || 50/185 || 54/100 2 || Egiptas || 91,7 || 12,2 % || 64/185 || 88/100 3 || Marokas || 87,8 || 11,6 % || 62/185 || 67/100 4 || Tunisas || 86,6 || 11,5 % || 69/185 || 81/100 5 || Serbija || 75,8 || 10,1 % || 70/185 || 86/100 6 || Libanas || 54,0 || 7,2 % || 76/185 || 91/100 7 || Pietų Afrika || 47,9 || 6,4 % || 44/185 || 48/100 8 || Sirija || 39,3 || 5,2 % || 128/185 || nėra 9 || Bosnija ir Hercegovina || 27,0 || 3,6 % || 113/185 || nėra 10 || Brazilija || 23,2 || 3,1 % || 41/185 || 42/100 Iš viso 10 šalių || || 754,2 || 100,0 % || || 4.4. Rizikos raida Nežinomybė išlieka didelė, nes pasaulyje tęsiasi ekonomikos ir finansų krizė, stabdanti ES ekonomikos atsigavimą ir pasaulinį augimą. Šią nežinomybę, supančią ekonomikos atsigavimą kai kuriose trečiosiose šalyse, sustiprino ir geopolitinė įtampa kai kuriose pietinėse Viduržemio jūros regiono valstybėse. · Mokėjimų balanso priemonė ES vidutinės trukmės finansinė pagalba pagal mokėjimų balanso priemonę vėl pradėta teikti 2008 m. lapkričio mėn., siekiant padėti Vengrijai, o vėliau, 2009 m. sausio ir gegužės mėn., Latvijai ir Rumunijai atkurti rinkų pasitikėjimą. Vengrija grąžins pirmą paskolos dalį, lygią 2 mlrd. EUR, 2011 m. gruodžio mėn. Pagal MB priemonę, kurios bendra viršutinė riba – 50 mlrd. EUR, prireikus dar galima suteikti 35 mlrd. EUR MB paramos. · Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP) Įtampa vyriausybės obligacijų rinkose išliko didelė ir 2011 m. pirmą pusmetį. Obligacijų leidimo sąlygos euro zonos periferijos vyriausybėms išlieka sudėtingos, nepaisant EFPSP ir EFSF veiklos, papildomai remiamos dvišalėmis paskolomis. Išaugę valstybių narių vyriausybių refinansavimo poreikiai taip pat kels sunkumų per ateinančius mėnesius ir metus. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadose nustatyta 60 mlrd. EUR didžiausia priemonės viršutinė riba[18], tačiau teisinės ribos yra numatytos Tarybos reglamento 2 straipsnio 2 dalyje, pagal kurią mokėtina suma neviršija galimos mokėjimų maržos pagal nuosavų išteklių viršutinę ribą[19]. 2011 m. pradžioje Portugalija patyrė spaudimą finansų rinkose, dėl kurio išaugo spaudimas valdžios sektoriaus skolai ir jos aptarnavimo išlaidoms. 2011 m. balandžio 7 d. Portugalija oficialiai paprašė Europos Sąjungos ir Tarptautinio valiutos fondo (toliau – TVF) finansinės pagalbos[20]. Reaguodamos į šį prašymą 2011 m. gegužės 17 d. Euro grupė ir Taryba susitarė dėl trejų metų finansinės pagalbos priemonių rinkinio sąlygų. Finansinių priemonių rinkiniu bus tenkinami Portugalijos finansavimo poreikiai iki 78 mlrd. EUR, kuriuos po lygiai padengs: – EFPSP – iki 26 mlrd. EUR[21] (šiai sumai teikiama tiesioginė Biudžeto garantija); – EFSF – iki 26 mlrd. EUR; – TVF – iki 26 mlrd. EUR. Sprendimas suteikti finansinę pagalbą Portugalijai pagal EFPSP priimtas, papildant 2010 m. gruodžio mėn. priimtą sprendimą skirti Airijai[22] finansinę pagalbą iki 22,5 mlrd. EUR. Iš bendros didžiausios 60 mlrd. EUR sumos EFPSP prireikus dar gali suteikti 11,5 mlrd. EUR finansinės pagalbos[23]. 2011 m. liepos 21 d. per euro zonos viršūnių susitikimą nutarta imtis keleto priemonių, įskaitant būsimų EFSF paskolų Graikijai terminų pratęsimą ir palūkanų normų mažinimą, Graikijos skolos krizei švelninti ir euro zonos kaip visumos finansiniam stabilumui užtikrinti. Vadovaujantis viršūnių susitikimo išvadomis, EFPSP tenkantis poveikis dvejopas: a) skolinimo operacijų Portugalijoje ir Airijoje EFPSP marža bus sumažinta atgaline data; b) būsimų išmokų mokėjimo terminas bus pratęstas. · Makrofinansinės pagalbos paskolos Dėl makrofinansinės pagalbos paskolų trečiosioms šalims kiekvienu atveju priimamas Tarybos sprendimas, o įsigaliojus Lisabonos sutarčiai – Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas. Siekiant patobulinti sprendimų priėmimo procesą pagal Lisabonos sutartį[24], parengtas naujo teisės akto – MFP pagrindų reglamento – pasiūlymas. Pagal siūlomą pagrindų reglamentą MFP procedūra supanašėtų su kitų išorės finansavimo priemonių procedūra, pagal kurią Komisija, prižiūrima valstybių narių atstovų komiteto, būtų įgaliota priimti MFP skyrimo sprendimus pagal nagrinėjimo procedūrą, patvirtintą naujomis komitologijos taisyklėmis, įsigaliojusiomis 2011 m. kovo 1 d.[25] Per 2011 m. pirmą pusmetį MFP paskolų operacijos nebuvo įgyvendinamos. Dvi MFP paskolos, kurių bendra suma – 126 mln. EUR[26], išmokėtos 2011 m. liepos mėn. · Euratomo paskolos Euratomo paskoloms valstybėms narėms arba tam tikroms tas paskolas galinčioms gauti ne valstybėms narėms (Rusijos Federacijai, Armėnijai, Ukrainai) nustatyta 4 mlrd. EUR viršutinė riba; 85 % šios sumos jau panaudota. Likusi suma, siekianti apie 600 mln. EUR, galėtų būti panaudota naujų projektų finansavimui. · EIB paskolos Pagal 2007–2013 m. laikotarpio EIB bendrąjį įgaliojimą 2011 m. birželio 30 d. buvo pasirašyta sutarčių, kurių bendra suma – 17 691 mln. EUR, iš kurios tą dieną buvo išmokėta 7 180 mln. EUR (žr. TDD A6 lentelę). Po EIB išorės įgaliojimo laikotarpio vidurio peržiūros Europos Parlamentas ir Taryba 2011 m. spalio 13 d. priėmė naują sprendimą (2011 m. spalio 25 d. Sprendimas Nr. 1080/2011/ES), kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti ir kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 633/2009/EB. Naujasis sprendimas įsigaliojo 2011 m. spalio 30 d. Todėl pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų paskolų ir suteiktų garantijų bendra suma, atėmus grąžintas sumas su visomis susijusiomis sumomis, padidėtų nuo 25 800 mln. EUR iki viršutinės ribos – 29 484 mln. EUR[27]. ES garantija negali viršyti 65 % pagal EIB finansavimo operacijas išmokėtų paskolų ir suteiktų garantijų bendros sumos. Atsižvelgiant į tebevyraujančią geopolitinę įtampą kai kuriose pietinėse Viduržemio jūros regiono valstybėse, negalima atmesti galimybės, jog Fondas bus paprašytas padengti galimus nevykdomus įsipareigojimus, susijusius su paskolomis arba paskolų garantijomis, kurioms teikiama ES garantija šioje geografinėje teritorijoje (daugiau informacijos apie šalis, kurioms teikiama ES garantija, rasite TDD A1 ir A2 lentelėse). 5. Įsipareigojimų nevykdymas, Biudžeto garantijų panaudojimas ir įsiskolinimai 5.1. Mokėjimai iš grynųjų pinigų išteklių Kai skolininkas vėluoja sumokėti ES, Komisija naudoja savo grynųjų pinigų išteklius siekdama išvengti vėlavimų ir su skolinimosi operacijų aptarnavimu susijusių išlaidų[28]. 5.2. Mokėjimai iš Biudžeto Kadangi per 2011 m. pirmą pusmetį įsipareigojimų nevykdymo atvejų neužregistruota, pagal Biudžeto 01 04 01 straipsnio „Europos Sąjungos garantijos Sąjungos ir Euratomo skolinimo operacijoms ir EIB skolinimo operacijoms“ įrašu p. m. pažymėtas eilutes asignavimų neprašyta. 5.3. Išorės veiksmų garantijų fondo panaudojimas[29] Kai paskolos gavėjas vėluoja grąžinti paskolą, kurią trečiosioms šalims suteikė arba kuriai garantiją suteikė ES, kreipiamasi į Fondą su prašymu padengti neįvykdytus įsipareigojimus per tris mėnesius nuo tos dienos, kai turėjo būti atliktas mokėjimas[30]. 2011 m. pirmą pusmetį Fondui reikalavimų nebuvo pateikta. 6. Išorės veiksmų garantijų fondas 6.1. Susigrąžintos sumos[31] 2011 m. birželio 30 d. išieškotinų sumų nebuvo. 6.2. Turtas 2011 m. birželio 30 d. Fondo grynasis turtas[32] siekė 1 487 416 919 EUR. 6.3. Planuojama suma Fondas turi sukaupti tinkamą sumą (planuojamą sumą), kuri yra 9 % visų negrąžintų pagrindinių paskolų dalių iš visų operacijų, pridėjus sukauptas palūkanas. Fondo išteklių (1 487 416 919 EUR) ir negrąžintų pagrindinių paskolų dalių[33] (19 848 481 968 EUR) santykis, kaip apibrėžta Fondo reglamente, padidėjo nuo 7,7 % 2010 m. gruodžio 31 d. iki 8,8 % 2011 m. birželio 30 d. 2010 m. pabaigoje Fondo ištekliai buvo mažesni nei planuojama suma. Pagal Fondo reglamento lėšų atidėjimo taisykles 260 170 000 EUR atidėjinys įtrauktas į 2012 m. preliminarų biudžetą. Ši suma iš Biudžeto į Fondą bus sumokėta 2012 m. vasario mėn. 7. Rizikos vertinimas. Ekonominė ir finansinė trečiųjų šalių, kurioms gresia didžiausia rizika, padėtis 7.1. Tikslai Ankstesniuose šios ataskaitos skirsniuose pateikta informacijos apie kiekybinius rizikos, garantuojamos iš Biudžeto, aspektus, susijusius su trečiosiomis šalimis. Šiame skirsnyje, kurį papildo TDD 3 skyrius, pateikiama trečiųjų šalių, su kuriomis susijusi didžiausia rizika Biudžetui arba kurios naudojasi ES skolinimo priemonėmis (makrofinansine pagalba ir Euratomo paskolomis), makroekonominė analizė. 7.2. Rizikos vertinimo metodai TDD pateiktas rizikos vertinimas paremtas šalių, gavusių paskolų su garantija, informacija apie ekonominę ir finansinę padėtį, reitingus ir kitus žinomus duomenis. Šiame vertinime neatsižvelgiama į numatomų nuostolių ir numatomų išieškoti sumų įverčius, kurie paprastai būna labai netikslūs. Šalių rizikos rodikliai, pateikti TDD lentelėse, rodo įsipareigojimų neįvykdymo rizikos raidą. Ši šalių, su kuriomis susijusi kredito rizika ir rizika Biudžetui (įskaitant makrofinansinę pagalbą ir Euratomo paskolas) 2011 m. birželio 30 d. yra didžiausia, analizė pateikta TDD 3 skirsnyje. [1] Ankstesnė 2010 m. gruodžio 31 d. biudžete numatytų garantijų ataskaita pateikta COM(2011) 528 ir SEC(2011) 1011. [2] Makrofinansinė pagalba taip pat gali būti teikiama kaip dotacijos trečiosioms šalims. Daugiau informacijos apie makrofinansinę pagalbą galima rasti Komisijos ataskaitoje COM(2011) 408 ir SEC(2011) 874. [3] 2002 m. vasario 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo, OL L 53, 2002 2 23, p. 1. [4] Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė sukurta 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010, OL L 118, 2010 5 12, p. 1. Ji veikia panašiai kaip mokėjimų balanso priemonė, bet ja gali naudotis visos valstybės narės, t. y. ir euro zonos valstybės narės. [5] EIB įgaliojimų duomenys pateikiami TDD A1 lentelėje, o nuorodos į teisinį pagrindą išvardytos TDD A4 lentelėje. [6] 2011 m. birželio 30 d. garantija galiojo laikotarpiui nuo 2007 m. vasario 1 d. iki 2011 m. spalio 31 d. pagal 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 633/2009/EB, OL L 190, 2009 7 22, p. 1 (Sprendimas dėl išorės įgaliojimo), kuriuo pakeistas 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos sprendimas 2006/1016/EB. Per tą laiką 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1080/2011/ES, OL L 280, 2011 10 27, p. 1, šis laikotarpis pratęstas iki 2013 m. gruodžio 31 d. [7] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiantis Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija), toliau – Garantijų fondo reglamentas, OL L 145, 2009 6 10, p. 10. [8] Nors apskritai nuo išorės rizikos draudžia ES biudžeto garantija, Garantijų fondas veikia kaip priemonė ES biudžetui apsaugoti nuo neatliktų mokėjimų rizikos. Išsami Fondo veikimo ataskaita pateikta COM(2010) 418 ir prie jo pridedamame tarnybų darbiniame dokumente SEC(2010) 968. [9] 2011 m. gegužės 12 d. Tarybos sprendimas 2011/288/ES dėl ES vidutinės trukmės prevencinės finansinės pagalbos Rumunijai skyrimo, OL L 132, 2011 5 19, p. 15. [10] SESV 122 straipsnio 2 dalyje numatoma finansinė pagalba valstybėms narėms, patiriančioms sunkumų dėl išimtinių aplinkybių, kurių valstybė narė negali kontroliuoti. [11] Apie EFSF: http://www.efsf.europa.eu/about/index.htm [12] Graikijos paskolų priemonė – Ekonomikos ir finansų reikalai – Europos Komisija: http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/greek_loan_facility/index_en.htm [13] Žr. ataskaitos 1 lentelę. [14] Ją apskaičiuojant daroma prielaida, kad paskolų, kurių įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas, t. y. atsižvelgiama tik į mokėjimus, kurių terminas yra suėjęs (taip pat žr. ataskaitos 2 ir 3 lenteles ir TDD A2 lentelę). [15] Kurią sudaro per 2011 m. antrą pusmetį mokėtinos sumos (iš bendros mokėtinos sumos 2011 m. birželio 30 d.), darant prielaidą, kad paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas. Išsamios informacijos žr. TDD A2 lentelėje. [16] Kurią sudaro per 2011 m. antrą pusmetį mokėtinos sumos (iš bendros mokėtinos sumos 2011 m. birželio 30 d.), darant prielaidą, kad paskolų, kurių atžvilgiu įsipareigojimai nevykdomi, grąžinimo terminas nepaankstinamas. Išsamios informacijos žr. TDD A2 lentelėje. [17] Kuo didesnis vertinimo numeris, tuo mažesnis šalies kreditingumas. Šalys reitinguojamos pagal skalę nuo nulio iki 185 arba iki 100 (šalių skaičius nuo 2011 m. sausio mėn. sumažintas nuo 185 iki 100). 185, arba atitinkamai 100, reiškia aukščiausią įsipareigojimų nevykdymo riziką. Konkreti šalis gali pagerinti savo reitingą, tačiau jos vertinimas gali pablogėti, jei pagerėja visų reitinguojamų šalių bendras reitingų vidurkis. [18] Plg. pranešimas spaudai apie 2010 m. gegužės 9–10 d. neeilinį Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos posėdį (http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ecofin/114324.pdf). [19] 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 407/2010, kuriuo nustatoma Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė, OL L 118, 2010 5 12, p. 1. [20] 2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas Nr. 344/2011/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai, OL L 159, 2011 6 17, p. 88. [21] 2011 m. gegužės 31 d. Portugalijai išmokėta pirmoji 1,75 mlrd. EUR dalis. Iki 2011 m. birželio mėn. išmokėta 6,5 mlrd. EUR. [22] http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/ireland/index_en.htm [23] Dėl papildomos informacijos apie EFPSP taip pat žr. Komisijos ataskaitą dėl Europos Sąjungos skolinimosi ir skolinimo veiklos 2010 m., COM(2011) 485. [24] Įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, sprendimus dėl MFP priima ne pati Taryba – jie priimami laikantis įprastos (bendro sprendimo) teisėkūros procedūros. [25] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13), kuriuo pakeičiamas Tarybos sprendimas 1999/468/EB. [26] 26 mln. EUR Armėnijai ir 100 mln. EUR Serbijai. [27] 3 684 mln. EUR skirtumas bus padalintas taip: 2 000 mln. EUR papildomam įgaliojimui klimato kaitos operacijoms finansuoti ir 1 684 mln. EUR padidinti EIB didesnės rizikos operacijų dalį. [28] Žr. 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinančio Sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos bendrijų nuosavų išteklių sistemos, 12 straipsnį, OL L 130, 2000 5 31, p. 1–12. [29] Nuo Fondo įkūrimo 1994 m. jam pateikta reikalavimų dėl įsipareigojimų, kurių bendra suma sudarė 478 mln. EUR. [30] Išsamiau žr. TDD 1.4.3 skirsnį. [31] Nuo įsteigimo 1994 m. bendra Fondo susigrąžintų lėšų suma siekė 576 mln. EUR (įskaitant pagrindinę paskolos dalį ir grąžintas palūkanas, delspinigius už pavėluotus mokėjimus, valiutos keitimo pelną ir realizuotus nuostolius). [32] Bendras Fondo turtas, atėmus sukauptas mokėtinas sumas (mokesčius EIB ir audito mokesčius). [33] Įskaitant sukauptas palūkanas.