KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimas 2011 m. /* COM/2012/0391 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos mikrofinansų priemonės „Progress“ įgyvendinimas 2011 m. TURINYS 1........... Įvadas............................................................................................................................ 4 2........... Įgyvendinimas mikrokreditų teikėjų lygmeniu.................................................................... 4 2.1........ Sudarytos sutartys.......................................................................................................... 4 2.2........ Finansuoti veiksmai......................................................................................................... 6 2.3........ Atrinktos ir atmestos paraiškos....................................................................................... 9 3........... Poveikis mažųjų paskolų gavėjams................................................................................ 10 3.1........ Mažųjų paskolų dydis ir gavėjų skaičius......................................................................... 10 3.2........ Galutinių paramos gavėjų tipai....................................................................................... 11 3.3........ Mikrofinansų priemonės „Progress“ socialinis poveikis ir poveikis užimtumui................... 11 4........... Papildomumas ir derėjimas su kitomis Europos Sąjungos priemonėmis........................... 14 5........... Išvados ir perspektyvos................................................................................................ 16 1. Įvadas 2010 m. kovo mėn. Sprendimu Nr. 283/2010/ES (toliau – Sprendimas) buvo nustatyta Europos užimtumo ir socialinės įtraukties mikrofinansų priemonė (toliau – mikrofinansų priemonė „Progress“). ES valstybių narių mikrokreditų teikėjai gali teikti Europos investicijų fondui (EIF) paraiškas garantijoms arba finansuojamoms priemonėms (paskoloms, nuosavam kapitalui ir rizikos pasidalijimo priemonėms) gauti, kad galėtų tapti tarpininkais pagal mikrofinansų priemonę „Progress“[1]. Mikrokreditų teikėjai teikia mažąsias paskolas (iki 25 000 EUR) labai mažoms įmonėms ar asmenims, visų pirma bedarbiams, asmenims, kuriems gresia prarasti darbą arba tapti socialiai atskirtais ar pažeidžiamais ir atsidurti nepalankioje padėtyje, kai reikia gauti paskolą įprastu būdu. Mažosios paskolos skirtos labai mažoms įmonėms steigti arba plėtoti. 2010–2013 m. mikrofinansų priemonei „Progress“ įgyvendinti Europos Sąjunga skyrė 103 mln. EUR[2], o Europos investicijų bankas (EIB) finansuojamoms priemonėms įsipareigojo skirti dar 100 mln. EUR. Bendra 203 mln. EUR suma padalinta į dvi dalis: 25 mln. EUR skirta garantijoms ir 178 mln. EUR – finansuojamoms priemonėms. Mikrofinansų priemonę „Progress“ Komisijos ir EIB vardu įgyvendina EIF. 2011 m. mikrofinansų priemonė „Progress“ pirmą kartą buvo įgyvendinama visus metus. Pagal Sprendimo 8 straipsnį šioje ataskaitoje aptariamas įgyvendinimas mikrokreditų teikėjų lygmeniu, įskaitant su EIF sudarytas sutartis, geografinį pasiskirstymą, finansuotus veiksmus ir atrinktas bei atmestas paraiškas. Remiantis šiame etape turimais duomenimis, antrojoje ataskaitos dalyje nagrinėjamas poveikis mažųjų paskolų gavėjams, įskaitant paramos gavėjų tipus ir pasiskirstymą pagal sektorius. Paskutiniuose skirsniuose nagrinėjamas mikrofinansų priemonės „Progress“ papildomumas su kitomis priemonėmis ir tolesnės plėtros perspektyvos. Ši ataskaita apima 2011 m., bet kai įmanoma, įtraukiami ir naujesni duomenys. 2. Įgyvendinimas mikrokreditų teikėjų lygmeniu 2.1. Sudarytos sutartys Tarpininkų tipai Mikrofinansų priemone „Progress“ gali naudotis įvairūs nacionalinio, regionų ar vietos lygmens tarpininkai, įskaitant bankus ir ne bankų institucijas, taip pat privačiosios ir viešosios institucijos. Šio sektoriaus atstovai rodo didelį susidomėjimą priemonės teikiamomis galimybėmis. Iki 2012 m. kovo mėn. EIF pasirašė 18 sutarčių su 16 mikrokreditų teikėjų: · aštuoniomis ne bankų institucijomis: „microStart“ (BE), „Mikrofond“ ir JOBS MFI (BG), „Créasol“ (FR), „Qredits“ (NL), „Inicjatywa Mikro“ (PL), FAER ir „Patria Credit“ (RO); · septyniais bankais: „Central Cooperative Bank“ (CY), „Pancretan Cooperative Bank“ (EL), Šiaulių banku (LT), „FM Bank“ (PL), „Millennium Bank“ (PT), „Banca Transilvania“ (RO) ir „Volksbank Slovenia“ (SI); · viena viešąja institucija: ICREF (ES). Dėl tokios tarpininkų įvairovės pagal šią mikrofinansų priemonę galima teikti kreditus įvairiems smulkiesiems verslininkams (žr. taip pat 3.2 punktą). Mikrokreditų teikėjai yra atstovaujami visais teritoriniais lygmenimis. Kai kurie jų veikia visoje šalyje, pavyzdžiui, „FM Bank“ Lenkijoje, kiti – regionų arba vietos mastu. Pavyzdžiui, Ispanijos institucijos ICREF veikla sutelkta Mursijos regione, o Portugalijos bankas „Millennium Bank“ turi skyrius Lisabonoje, Porte, Azoruose ir Madeiroje. Belgijos institucija „microStart“ veikia kai kuriuose Briuselio rajonuose. Geografinis pasiskirstymas Nors mikrofinansų priemonė „Progress“ yra pagrįsta paklausa, ja siekiama tolygaus geografinio pasiskirstymo, todėl EIF privalo teikti garantijas tarpininkams mažiausiai 12-oje valstybių narių ir laikytis kiekvienai šaliai nustatytų garantijų koncentracijos ribų. Iki 2012 m. kovo mėn. pabaigos garantijos buvo suteiktos šešiose valstybėse narėse (BE, EL, NL, PL, PT ir RO; išsamesnė informacija pateikta 1 lentelėje). Sutartys dėl finansuojamų priemonių buvo pasirašytos devyniose valstybėse narėse: BG, CY, EL, ES, FR, LT, PL, RO ir SI. Remiantis Valdymo reglamentu, kuris reglamentuoja pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ teikiamas finansuojamas priemones, rizika tarpininkams bet kurioje atskiroje valstybėje narėje negali viršyti 10 proc. investuotojų bendrų įsipareigojimų, t. y. šiuo metu – 17,5 mln. EUR. Rumunija yra vienintelė šalis, esanti arti šios ribos, nes jos turimų trijų sutarčių bendra vertė siekia 16,5 mln. EUR. Mikrofinansų priemonės „Progress“ geografinis pasiskirstymas (2012 m. kovo mėn.) Pasirašyta Patvirtinta 2.2. Finansuoti veiksmai Garantijos Pagal mikrofinansų priemonės „Progress“ garantijų dalį, kurią finansuoja tik Komisija, EIF gali suteikti portfelio garantijas mikrokreditų teikėjams arba priešpriešines garantijas garantijų institucijoms, kurios savo ruožtu teikia garantijas mikrokreditų teikėjų mažųjų paskolų portfeliams apdrausti. Turint garantiją mikrokredito teikėjams paprasčiau patenkinti tų tikslinių grupių poreikius, kurios laikomos rizikos grupėmis, kaip antai verslo patirties neturintys pradedantieji verslininkai, jaunuoliai arba mažumoms priklausantys asmenys. Taip yra dėl to, kad esant bet kokiam įsipareigojimų nevykdymui, dalis jų padengiami garantija, taigi kompensuojami pagal mikrofinansų priemonę „Progress“[3]. Paraiškas garantijoms gauti paprastai teikia mikrofinansų įstaigos, kurios iš pat pradžių skiria ypatingą dėmesį rizikos grupėms, pavyzdžiui, Belgijos institucija „microStart“, kuri pirmiausia orientuojasi į migrantų kilmės asmenis, arba mikrokreditų teikėjai, kurie pageidauja išplėsti skolinimo veiklą į ją įtraukdami rizikos grupes. Naudodamasis mikrofinansų priemonės „Progress“ suteikta garantija, Lenkijos bankas „FM Bank“ aptarnauja naujai įsteigtas įmones, kurių veiklos istorija dar nesiekia 12 mėnesių. Kitais atvejais garantijomis siekiama gerinti paskolos suteikimo mažųjų paskolų gavėjams sąlygas, t. y. taikyti mažesnes palūkanų normas arba švelninti užstato reikalavimus. Pavyzdžiui, mainais už garantiją, Rumunijos institucija „Patria Credit“ turėjo sumažinti palūkanų normą 2,9 procentinio punkto ir priimti iš klientų asmeninę garantiją, užuot reikalavusi faktinio užstato. Kadangi iš pradžių mikrofinansų priemonės „Progress“ garantijų paklausa lūkesčių nepateisino, garantijų terminas buvo pratęstas nuo trijų iki šešerių metų. Tuomet paklausa padidėjo ir iki 2012 m. kovo mėn. buvo pradėtos šešios garantijų operacijos. Finansuojamos priemonės Pagal Europos Komisijos ir EIB bendrai finansuojamų priemonių dalį siūlomi keturių rūšių produktai: – pirmaeilės paskolos[4]; – subordinuotosios paskolos[5]; – rizikos pasidalijimo paskolos[6]; – investicijos į nuosavą kapitalą (tiesioginį arba netiesioginį). Pirmaeilės paskolos padeda tarpininkams gauti likvidumą užtikrinančių lėšų, kurias jie gali perskolinti kaip mikrokreditą. Pirmaeiles paskolas iki šiol pasirinko 13 mikrokreditų teikėjų, taigi šis produktas buvo populiariausias ir pateisino pradinius lūkesčius. Viena priežastis, kodėl pirmaeilės paskolos yra populiarios, yra ta, kad tai gana paprastas produktas, kuriuo pasinaudoti galima greičiau nei sudėtingesnėmis subordinuotosiomis arba rizikos pasidalijimo paskolomis ar investicijomis į nuosavą kapitalą. Subordinuotosiomis paskolomis teikiama parama kapitalui, ypač mažiems bankams, kad jie galėtų padidinti kapitalo pakankamumą ir atitiktų teisinius reikalavimus. Naudojantis šiomis priemonėmis lengviau gauti finansavimą iš kitų investuotojų, todėl atsiranda sverto poveikis. Kalbant apie subordinuotąsias paskolas, tarpininkai turi sukurti mažųjų paskolų portfelį, kurio vertė būtų bent du kartus didesnė už gautą paskolą. Iki 2012 m. kovo mėn. vienas mikrokredito teikėjas („Volksbank Slovenia“) pasirašė sutartį dėl subordinuotosios paskolos. Rizikos pasidalijimo paskolų atveju pirmaeilės paskolos derinamos su rizikos pasidalijimu portfelyje. Be to, tarpininkai turi suteikti gautą paskolą atitinkančią sumą. Tai reiškia, kad dėl sverto poveikio pradinė suma taip pat mažiausiai padvigubinama. Tikėtina, kad rizikos pasidalijimo paskolas rinksis bankai, visų pirma didesnės rizikos projektams[7]. Investuoti į nuosavą kapitalą galima tiesioginėmis investicijomis į mikrokredito teikėją arba netiesioginėmis investicijomis į fondą, kuris investuoja į mikrokreditų teikėjus. Kadangi nuosavas kapitalas padeda mikrokreditų teikėjams gauti daugiau lėšų, tarpininkai turi sukurti mažųjų paskolų portfelį, kuris būtų ne mažiau nei tris kartus didesnis už gautų kapitalo investicijų sumą[8]. Garantijų ir finansuojamų priemonių papildomumas Mikrofinansų priemone „Progress“, pagal kurią siūloma įvairių produktų, gali naudotis įvairūs tarpininkai skirtingose Europos dalyse. Be to, abi mikrofinansų priemonės „Progress“ dalys viena kitą papildo. Pirmiausia, galimybė pasinaudoti garantijomis ir finansuojamomis priemonėmis turi teigiamą poveikį teritoriniu požiūriu, nes jos paprastai naudojamos skirtingose šalyse (žr. 2.1 skirsnį). Antra, tais atvejais, kai mikrokreditų teikėjas gauna paramą pagal abi dalis, produktai vienas kitą papildo. Pavyzdžiui, bankas „Pancretan Cooperative Bank“ (EL) pirmiausia pasinaudos garantijos suteikiama apsauga nuo rizikos, kad padengtų su didesne rizika siejamų naujai įsteigtų įmonių, kurios turi mažesnę nei trejų metų verslo patirtį, arba naujų skolininkų, kurie negali pateikti pakankamo užstato, portfelį ir, antra, imsis finansavimo pagal pirmaeilę paskolą, kad sukurtų atskirą portfelį, kurio tikslinė grupė – jau veikiančios įmonės, kurioms dėl dabartinių ekonominių sąlygų sudėtinga gauti mažąsias paskolas. 1 lentelė. Mikrofinansų priemonės „Progress“ operacijų apžvalga (2012 m. kovo 31 d. duomenys) Valstybė narė || Tarpininkas || Priemonė || Parama tarpininkui (EUR) BE || „microStart“ || Garantija || 111 375 BG || „Mikrofond“ || Pirmaeilė paskola || 3 000 000 BG || JOBS MFI || Pirmaeilė paskola || 6 000 000 CY || „Cooperative Central Bank“ || Pirmaeilė paskola || 8 000 000 FR || „Créasol“ || Pirmaeilė paskola || 1 000 000 EL || „Pancretan Cooperative Bank“ || Garantija Pirmaeilė paskola || 803 250 8 750 000 LT || Šiaulių bankas || Pirmaeilė paskola || 5 000 000 NL || „Qredits“ || Garantija || 750 000 PL || „FM Bank“ || Garantija || 1 940 000 PL || „Inicjatywa Mikro“ || Pirmaeilė paskola || 4 000 000 PT || „Millenium Bank“ || Garantija || 309 488 RO || „Patria Credit“ || Garantija Pirmaeilė paskola || 960 000 8 000 000 RO || FAER || Pirmaeilė paskola || 1 000 000 RO || „Banca Transilvania“ || Pirmaeilė paskola || 7 500 000 SI || „Volksbank Slovenia“ || Subordinuotoji paskola || 8 750 000 ES || ICREF || Pirmaeilė paskola || 8 000 000 12 valstybių narių || 16 mikrokreditų teikėjų || 18 sutarčių || 73 874 068 Finansinė aprėptis 2012 m. kovo 31 d. EIF įsipareigojimų mikrokreditų teikėjams bendra suma siekė 73,87 mln. EUR. Pagal garantijų dalį įsipareigojimai siekia 4,87 mln. EUR (iš bendros garantijoms numatytos 25 mln. EUR sumos). Ši suma gerokai mažesnė nei 8 mln. EUR, kurių buvo tikėtasi 2011 m. pabaigoje. Tačiau EIF patvirtino, kad garantijų paklausa didėja – 2012 m. turėtų būti pasirašytos dar kelios sutartys, tarp jų ir dėl didesnių sumų. Paklausa didėja taip pat ir dėl garantijų termino pratęsimo nuo trijų iki šešerių metų. Pagal finansuojamų priemonių dalį, įsipareigojimų mikrokreditų teikėjams suma siekia 69 mln. EUR, tai viršija numatytus 44 mln. EUR. Taip yra dėl didelės paklausos sektoriuje ir nuolatinių EIF pastangų inicijuoti sutarčių pasirašymą. Lėšos pagal sutartis dėl pirmaeilių paskolų išmokamos dalimis per 18–24 mėnesių laikotarpį. Taigi tikėtina, kad operacijoms, dėl kurių susitarta 2011 m., lėšos bus visiškai išmokėtos 2013 m. Pirmoji dalis išmokama, kai mikrokredito teikėjas įvykdo tam tikras sąlygas, pvz., susijusias su veiklos parengtimi ar geresne skolinimo klientams praktika. Kiekviena dalis paprastai neviršija 50 proc. visų įsipareigojimų sumos. Likusi lėšų dalis išmokama, kai įvykdomi mažųjų paskolų suteikimo tikslai, dėl kurių buvo susitarta. Iki 2012 m. kovo mėn. išmokėta 19,1 mln. EUR: 4 mln. EUR – „Cooperative Central Bank“ (CY), 4 mln. EUR – ICREF (ES), 4 mln. EUR – „Patria Credit“ (RO), 2,5 m. – Šiaulių bankui (LT), 2 mln. EUR – JOBS MFI (BG), 1,5 mln. EUR – „Mikrofond“ (BG), 0,89 mln. EUR – „Inicjatywa Mikro“ (PL) ir 0,24 mln. EUR – FAER (RO). 2.3. Atrinktos ir atmestos paraiškos Mikrokreditų teikėjai, norintys tapti tarpininkais pagal mikrofinansų priemonę „Progress“, turi atsakyti į kvietimą pareikšti susidomėjimą gauti garantijas arba tiesiogiai EIF pateikti paraiškas dėl finansuojamų priemonių[9]. EIF vertina pasiūlymus ir atlieka išsamų mikrokreditų teikėjų patikrinimą. Garantijoms gauti taip pat reikalingas Komisijos patvirtinimas. Pritarus EIF valdybai, vyksta derybos, o po jų EIF ir tarpininkas pasirašo sutartį. Iki šiol oficialiai nebuvo atmesta nei viena paraiška dėl finansavimo pagal mikrofinansų priemonę „Progress“. Tačiau keli mikrokreditų teikėjai, iš pradžių užmezgę ryšius su EIF, nusprendė paraiškų nebeteikti. Garantijų atveju, taip iš dalies atsitiko todėl, kad mikrokreditų teikėjai galiausiai nusprendė, kad jų poreikius geriau atitinka finansuojamos priemonės. Kalbant apie finansuojamas priemones, operacijos, kurių nebėra oficialiame numatytų operacijų plane – sutartys dėl pirmaeilių paskolų su dviem mikrokreditų teikėjais, kuriems jau nebereikia paramos pagal mikrofinansų priemonę „Progress“. Tiesioginių investicijų į nuosavą kapitalą tarpusavio skolinimo sistemoje buvo atsisakyta dėl neaiškumų, ar tai atitinka Sprendimo nuostatas. Apskritai, kai kuriais atvejais, nors buvo užmegzti ryšiai pradiniame etape, nebuvo pereita prie konkrečių veiksmų, nes prašomos sumos buvo per didelės, o mikrokredito teikėjo dydis ir rizikos mastas buvo nepakankamas arba jo skolinimo praktika kėlė abejonių. Be to, keletas EIF valdybos patvirtintų sutarčių dar nėra pasirašytos ir jų ateitis yra neaiški. Taip yra ir netiesioginių kapitalo investicijų į Jungtinėje Karalystėje įsisteigusį fondą atveju, dėl kurio patvirtinimas gautas dar 2010 m. gruodžio mėn. Panašu, kad dėl tarpininko struktūrinių pokyčių, susidomėjimo sudaryti sutartį su EIF nebeliko. Derybos dėl sutarties su Italijos mikrokreditų teikėju, kurį patvirtino EIF valdyba, buvo atidėtos, kol bus patvirtinta nauja kapitalo injekcija tarpininko lygmeniu. Galiausiai, dėl naujausių nacionalinės teisės aktų pakeitimų tapo neaiški priešpriešinės garantijos sutarties su Italijos garantijos institucija ateitis. Dėl minėtų pakeitimų garantijų institucijai tapo sudėtinga laikytis papildomumo principo, kaip reikalaujama pagal mikrofinansų priemonę „Progress“. 3. Poveikis mažųjų paskolų gavėjams 3.1. Mažųjų paskolų dydis ir gavėjų skaičius Rodikliai Apskaičiuota, kad bendro 203 mln. EUR biudžeto sukurtas sverto poveikis, išreikštas mikrokreditams skirta suma, atitiks 500 mln. EUR, t. y. apie 46 000 mažųjų paskolų. Remiantis 18 galiojančių sutarčių su mikrokreditų teikėjais sąlygomis, tikimasi, kad 2012 m. kovo mėn. įsipareigota skirti 73,87 mln. EUR suma, t. y. daugiau nei trečdalis viso turimo biudžeto, per ateinančius metus sukurs daugiau nei 170 mln. EUR vertės mažųjų paskolų. Tai užtikrinti ketinama keliomis tarpininkams skirtomis paskatomis: neįvykdęs sutartų mažųjų paskolų suteikimo rodiklių, pvz., pagal pirmaeilę paskolą, mikrokredito teikėjas privalės grąžinti paskolą anksčiau termino. Tai aiški paskata imtis veiksmingo ir efektyvaus perskolinimo mažųjų paskolų gavėjams. Panaši paskata taikoma teikiant garantijas: nors jos iš esmės teikiamos nemokamai, tačiau išmokėję mažiau nei 90 proc. sutartos mažųjų paskolų sumos, mikrokreditų teikėjai turi sumokėti įsipareigojimo mokestį. Suteiktų mažųjų paskolų suma ir gavėjų skaičius 2012 m. kovo mėn. mikrokreditų teikėjai BE, BG, ES, LT, NL, PL ir RO buvo iš viso suteikę 26,8 mln. EUR vertės mikrokreditų (17,8 mln. EUR pagal garantijas ir 9,1 mln. EUR pagal finansuojamas priemones)[10]. Tai yra 15,72 proc. sumos, kurią tikėtasi pasiekti pagal 18 sutarčių, pasirašytų iki 2012 m. kovo mėn. Kalbant apie skaičius, iki 2012 m. kovo mėn. šie mikrokreditų teikėjai išmokėjo 2 933 mažąsias paskolas (1 834 jų pagal garantijas ir 1 099 – pagal finansuojamas priemones). Tai sudaro 17,8 proc. visos pagal 18 sutarčių numatytos sumos. Remiantis EIF skaičiavimais, šie duomenys iš esmės atitinka įprastą modelį, pagal kurį mikrokreditų portfeliai sukaupiami per 2–3 metų trukmės perskolinimo laikotarpį po kiekvienos sutarties pasirašymo. Įgyvendinimo modelis paprastai atitinka nelinijinę portfelio kaupimo eigą, kai po lėtos pradžios sumos vėliau ima sparčiai augti. Pasirašius sutartį mikrokreditų teikėjui reikia pasirengti mažosios paskolos teikimui, ypač jei siūlomas naujas mažųjų paskolų produktas. Pavyzdžiui, prieš išmokant pirmąją mažąją paskolą, viešajai institucijai gali tekti dalyvauti banko, su kuriuo ateityje bendradarbiaus, atrankoje, o tai gali užtrukti kelis mėnesius. Garantijų teikimo laikotarpis paprastai yra dveji metai, o pirmaeilių paskolų perskolinimo laikotarpis trunka nuo dvejų iki trejų metų. Tai reiškia, kad mikrokreditų teikėjai, kurie jau yra pasirašę sutartis, nusistatytus mažųjų paskolų sumų ir kiekių rodiklius turėtų įvykdyti 2013–2015 m. 3.2. Galutinių paramos gavėjų tipai Pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ remiami mikrokreditų teikėjai paramą skiria plačiam galutinių paramos gavėjų ratui. Kai kurie orientuojasi į savarankiškai dirbančius asmenis ir (arba) labai mažas įmones, pavyzdžiui, „Banca Transilvania“ (RO), prisistatantis kaip „verslių žmonių bankas“, „Cooperative Central Bank“ (CY) (siūlantis individualiems prekiautojams skirtą priemonę) arba „Pancretan Cooperative Bank“ (EL), kurio tikslinė grupė – labai mažos įmonės, kurioms sunku gauti finansavimą. Kai kurie mikrokreditų teikėjai orientuojasi į kaimo vietovių verslininkus ir daugiausia dėmesio skiria žemės ūkio sektoriui. Tai ypač būdinga toms šalims, kuriose bankai susitelkę didžiuosiuose miestuose. Taigi Rumunijoje trūkstamų paslaugų spragą užpildo FAER ir „Patria Credit“, o Bulgarijoje – „Mikrofond“. „Inicjatywa mikro“ (PL) tikslinė grupė taip pat yra savarankiškai dirbantys asmenys, ypač žemės ūkio produktų gamintojai. Keletas mikrokreditų teikėjų siekia sudaryti galimybes naujai įsteigtoms įmonėms, kurios paprastai siejamos su didesne rizika, gauti finansavimą. „FM Bank“ (PL) daugiausia dėmesio skiria įmonėms, kurių veiklos istorija dar nesiekia 12 mėnesių. „Qredits“ (NL) valdo mikrofinansų priemonės „Progress“ garantuojamą portfelį, skirtą naujai įsteigtoms įmonėms finansuoti. „Volksbank Slovenia“ ir „Pancretan Cooperative Bank“ (EL) tikslinė grupė – ne ilgiau nei trejus metus veikiančios labai mažos įmonės. „Pancretan Cooperative Bank“ taip pat orientuojasi į naujus skolininkus, kurie turi perspektyvų verslo planą, tačiau negali pateikti pakankamo užstato. Galiausiai, kai kurie mikrofinansų priemonės „Progress“ tarpininkai orientuojasi į ypač pažeidžiamas visuomenės grupes, pavyzdžiui, jaunimą ir moteris (ICREF (ES)). JOBS MFI (BG) teikia mažąsias paskolas ir mažosios išperkamosios nuomos paslaugas bedarbiams arba darbo ieškantiems asmenims, norintiems pradėti verslą, „microStart“ (BE) pagrindinė tikslinė grupė – migrantų kilmės klientai, o Šiaulių banko (LT) tikslas – finansuoti bent 50 proc. moterų verslininkių ir mažųjų įmonių, kuriose dauguma darbuotojų yra moterys arba kurių savininkės yra tik moterys. „Millennium Bank“ (PT), panaudodamas dalį turimo portfelio, bendradarbiauja su asociacija, kuri remia socialiai atskirtus asmenis, pavyzdžiui, benamius, buvusius narkomanus ir romus. „Créasol“ (FR) tikslinė grupė – bedarbiai, dažnai migrantų kilmės, kurie nori įsteigti arba plėtoti verslą ir kurių paraiškas atmetė jų regiono bankas. 3.3. Mikrofinansų priemonės „Progress“ socialinis poveikis ir poveikis užimtumui Remdamasis pagal šią priemonę remiamų mikrokreditų teikėjų pateikta informacija, EIF teikia ataskaitas Komisijai apie mikrofinansų priemonės „Progress“ socialinį poveikį ir poveikį užimtumui. Toks ataskaitų apie socialinį poveikį teikimas nėra įprasta rinkos praktika, todėl buvo būtina iš dalies pakeisti vidaus procedūras ir sistemas, kad mikrokreditų teikėjai galėtų teikti ataskaitas EIF. Šiuo metu pateikti socialinius duomenis reikalaujama tik kartą per metus – iki rugsėjo 30 d. 2011 m. iki tos datos tik penki mikrokreditų teikėjai pradėjo teikti paskolas pagal mikrofinansų priemonę „Progress“, o kai kuriais klausimais duomenis yra pateikę tik du mikrokreditų teikėjai. Kadangi pateikti tokias ataskaitas buvo prašoma pirmąkart, suprantama, kilo tam tikrų problemų. Taigi duomenų apie socialinį poveikį ir poveikį užimtumui negalima laikyti pakankamais. Taip pat per anksti teikti duomenis apie paramą gavusių įmonių tvarumą. Darbo vietų ir verslo kūrimas Įvertinti mikrofinansų priemonės „Progress“ poveikį darbo vietų kūrimui galima atsižvelgiant į bedarbių ir neaktyvių žmonių, kurie gavę mažąją paskolą, pradėjo verslą, skaičių. Remiantis „microStart“ (BE) ir „Mikrofond“ (BG) pateikta informacija, tai būdinga 27,46 proc. klientų. Be to, remiantis neoficialiais duomenimis, kai kurie iš anksčiau dirbusių asmenų dirbo net ne visą darbo dieną. Remiantis pateikta informacija, kai kurių labai mažų įmonių, kurios jau veikė mažosios paskolos suteikimo metu, atveju, beveik 60 proc. remtų įmonių veikia ne ilgiau nei metus. Todėl jos priklauso mažųjų paskolų gavėjų grupei, kuri laikoma rizikinga. Daugiau nei trečdalis paramą gavusių įmonių veikia trumpiau nei šešis mėnesius. 2 lentelė. Mikrofinansų priemonės „Progress“ tarpininkų paramą gavusios įmonės (2011 m. rugsėjo mėn. duomenys) || Iki dvejų metų || Iki vienerių metų || Iki šešių mėnesių „FM Bank“ || 100 % || 94,39 % || 58,88 % „Mikrofond“ || 40,93 % || 30,38 % || 13,50 % „microStart“ || 90,74 % || 85,19 % || 79,63 % „Patria Credit“ || 90,21 % || 79,02 % || 73,43 % „Qredits“ || 75,42 % || 55,87 % || 24,39 % Iš viso || 73,01 % || 58,63 % || 34,69 % Parama tikslinėms socialiai remtinoms grupėms Tikėtina, kad geresnį išsilavinimą įgiję asmenys yra verslesni nei mažiau išsilavinę asmenys[11]. Tačiau, remiantis „microStart“ ir „Mikrofond“ pateiktais duomenimis apie klientų išsilavinimą, daugiau nei trys ketvirtadaliai paramą gavusių mažųjų paskolų gavėjų buvo įgiję tik vidurinį (71 proc.) arba pradinį išsilavinimą (5 proc.). Tai rodo, kad šie tarpininkai taip pat padeda žmonėms, kurių padėtis darbo rinkoje yra labiau pažeidžiama. Kalbant apie amžiaus apribojimus, apie 5 proc. mažųjų paskolų gavėjų buvo jaunesni nei 25 metų, 13 proc. – vyresnio amžiaus (vyresni nei 54 metų). Tačiau, be abejo, ši 25–54 m. amžiaus grupė yra nevienalytė. Įvertinus galutinių paramos gavėjų dalį 25–30 m. amžiaus grupėje, būtų gauta tikslesnės informacijos apie mikrofinansų priemonės „Progress“ jauniems žmonėms teikiamas galimybes rasti darbą. Beveik 10 proc. paramą gavusių labai mažų įmonių darbuotojų buvo jaunesni nei 25 m., 12 proc. – vyresni nei 55 m. amžiaus asmenys. Skaičiai labai skiriasi pagal lytį. Tik 28 proc. „Mikrofond“, kuri vykdo veiklą daugiausia Bulgarijos kaimo vietovėse, klientų – moterys (šis moterų verslininkių rodiklis yra žemesnis už šalies vidurkį – 31 proc.[12]), tuo tarpu dauguma Briuselyje įsisteigusio „microStart“ klientų yra moterys (54 proc.). Šis skaičius yra gerokai didesnis už nacionalinį moterų verslininkių vidurkį (29 proc.). Dėl paramos kitoms blogesnėje padėtyje esančių asmenų grupėms, du 2011 m. rugsėjo mėn. duomenis apie šį rodiklį pateikę mikrokreditų teikėjai nurodė, kad neteikia paramos neįgaliems verslininkams. Tačiau „Mikrofond“ ataskaitoje nurodoma, kad 18,8 proc. jos klientų priklauso mažumai, kuri greičiausiai priskirtina romų bendruomenei, įsikūrusiai kaimo vietovėse, kuriose vykdoma veikla. Daugelis „microStart“ klientų kilę iš migrantų šeimų, o 93 proc. iš jų yra gimę užsienyje. Ataskaitų šablonus reikėtų pakoreguoti, kad ši informacija jose būtų pateikiama oficialiai. Remiantis keturių mikrokreditų teikėjų pateikta informacija, apie 1 proc. paramą gavusių labai mažų įmonių darbuotojų yra neįgalūs darbuotojai, o 8 proc. priklauso mažumoms. Atsižvelgiant į nedidelę duomenų imtį, per anksti daryti išvadas dėl mikrofinansų priemonės „Progress“ socialinio poveikio ir poveikio užimtumui. Tačiau iš mikrokreditų teikėjų nurodytų tikslinių grupių ir pirmųjų duomenų apie faktinį poveikį galima spręsti, kad mikrofinansų priemonė „Progress“ padeda kurti darbo vietas, teikti pagalbą nepalankioje padėtyje esančioms grupėms ir taip siekti politinio tikslo skatinti finansinę įtrauktį. Sektorinis ir geografinis įmonių pasiskirstymas Nuo 2011 m. rugsėjo mėn. finansinę mikrokreditų teikėjų paramą gaunantys 1 079 mažųjų paskolų gavėjai vykdo veiklą įvairiuose sektoriuose. Vyrauja prekybos sektorius – jame veiklą vykdo 28,5 proc. finansuojamų labai mažų įmonių, antra vieta tenka žemės ūkiui (20 proc. įmonių). Didelę labai mažų įmonių procentinę dalį žemės ūkio sektoriuje galima paaiškinti tuo, kad į imtį įtrauktos „Patria Credit“ ir „Mikrofond“, kurios savo veiklą sutelkusios Rumunijos ir Bulgarijos kaimo vietovėse. 4. Papildomumas ir derėjimas su kitomis Europos Sąjungos priemonėmis Paprastai mikrokredito teikėjui reikalingas finansavimas, kad jis galėtų sukurti mažųjų paskolų portfelį, ir rizikos pasidalijimo priemonės, kad sumažėtų portfelio rizika. Jam taip pat reikalingas pradinis finansavimas ir nefinansinė techninė pagalba, kad jis galėtų stiprinti arba gerinti savo institucinius gebėjimus. Per pastaruosius kelerius metus, taikant įvairias papildomas ES priemones buvo teikiama parama pagal įvairius mikrofinansų elementus: · mikrofinansų priemonė „Progress“ užpildo svarbią portfelio finansavimo spragą; · garantijas dėl mikrokreditų portfelių jau galima gauti pagal Konkurencingumo ir inovacijų programą (toliau – KIP). Šiuo metu KIP ir mikrofinansų priemonės „Progress“ garantijų rūšys viena kitą papildo. Iš esmės, pagal KIP mikrokreditų garantijos yra suteikiamos tik tada, jei dėl tikslinės geografinės vietovės (ne ES šalys), ribinės sumos dydžio arba išskirtinai komercinio portfelio pobūdžio nėra galimybių pasirašyti sutartį pagal mikrofinansų priemonę „Progress“. Kad padėtų mikrokreditų teikėjams teikti paraiškas, EIF savo svetainėje paskelbė sutarčių sudarymo gaires; · siekiant skatinti ES mikrofinansų tarpininkų plėtrą, pagal Europos Parlamento parengiamuosius veiksmus (angl. EPPA) buvo skirta nedidelė pradinio finansavimo lėšų dalis, skirta padėti mikrofinansų tarpininkams ugdyti gebėjimus. „MicroStart“ ir „Qredits“ pasinaudojo papildoma parama pagal abi priemones (mikrofinansų priemonę „Progress“ ir EPPA). Kadangi EPPA buvo bandomasis projektas, dabartiniam finansiniam laikotarpiui pradinio finansavimo lėšų neskirta. Tačiau iniciatyvos sėkmė paskatino Komisiją įtraukti gebėjimų ugdymo elementą į mikrofinansų paramos priemonę, siūlomą pagal Socialinių pokyčių ir inovacijų programą (taip pat žr. 5 skirsnį). · pagal JASMINE iniciatyvą, kuria siekiama gerinti mikrokreditų teikėjų gebėjimus įvairiose srityse, pavyzdžiui, institucinio valdymo, informacinių sistemų, ataskaitų teikimo standartų bei rizikos valdymo, mikrokreditų teikėjų organizacija gali būti įvertinta ir (arba) reitinguota, o vėliau, prireikus, jiems gali būti surengtos konsultacijos ir mokymai, skirti ištaisyti nustatytus konkrečius trūkumus. JASMINE padeda mikrokreditų teikėjams pasirengti atitikti reikalavimus tolesnei paramai gauti. Keli JASMINE paramos gavėjai pateikė paraiškas paramai pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ gauti ir jos buvo patenkintos, pavyzdžiui, JOBS MFI (BG), „Mikrofond“ (BG), „Créasol“ (FR), „Qredits“ (NL), „Patria Credit“ (RO) ir FAER (RO), ir atvirkščiai, keli mikrofinansų priemonės „Progress“ tarpininkai (pvz., „Qredits“ ir „microStart“) vėliau pateikė paraiškas paramai pagal JASMINE iniciatyvą gauti. Tai įrodo šių dviejų iniciatyvų papildomumą[13]; · mikrofinansų priemonė „Progress“ taip pat papildo struktūrinių fondų paramą. Kelios valstybės narės naudojasi Europos socialinio fondo parama verslo plėtros paslaugoms, pavyzdžiui, pradedančių verslininkų konsultacijoms ir mokymui, finansuoti. Šios paslaugos, nors mikrokreditų teikėjams jos ir kainuoja brangiai, padeda padidinti naujų įmonių išlikimo galimybes. Todėl pagal mikrofinansų priemonę „Progress“ remiami mikrokreditų teikėjai turi bendradarbiauti su organizacijomis, kurios teikia šias paslaugas, visų pirma, kurias finansuoja ESF; · Komisija palengvino šios srities tarpusavio mokymąsi finansuodama Įtraukiojo verslumo įgyvendinimo bendriją (angl. COPIE). Šis ESF valdymo institucijų tinklas parengė keletą priemonių, apimančių veiksmų planavimą, kokybės valdymą, verslumo ugdymą, galimybes gauti finansavimą ir integruotą verslo paramą. Šiomis priemonėmis siekiama padėti politikos formuotojams gerinti paramos sistemas, kad verslumas taptų perspektyvia alternatyva visiems visuomenės nariams, įskaitant blogesnėje padėtyje esančių asmenų grupes. Daugiau apie priemones galima sužinoti internete[14]; · kai kurios valstybės narės ir regionai dalį savo struktūrinių fondų asignavimų naudoja siekdami gerinti labai mažų įmonių galimybes gauti finansavimą tiesiogiai arba per kontroliuojančiuosius fondus, taip pat ir pagal JEREMIE iniciatyvą. 5. Išvados ir perspektyvos Nors mikrofinansų priemonė „Progress“ visapusiškai veikia tik šiek tiek daugiau nei metus, jau galima padaryti kelias teigiamas išvadas. Iš 18 pasirašytų sutarčių matyti, kad mikrofinansų priemonė „Progress“ atitinka labai įvairių mikrokreditų teikėjų reikmes visoje ES. Tikimasi, kad iki 2012 m. pabaigos bus pasirašyta daugiau sutarčių su mikrokreditų teikėjais Austrijoje, Belgijoje, Vokietijoje, Airijoje, Italijoje, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Mikrokreditų teikėjų ataskaitos rodo, kad priemonė turėjo teigiamą poveikį užimtumui ir socialinei įtraukčiai. Kartu su EIF Komisija išnagrinės, kaip būtų galima tobulinti ataskaitų apie socialinį poveikį teikimo sistemą. Kitam finansiniam laikotarpiui (2014–2020 m.) Komisija pasiūlė tęsti mikrofinansų vystymo paramą visoje ES pagal Socialinių pokyčių ir inovacijų programą (PSCI)[15]. Ji bus pagrįsta sėkmingo tarpininkavimo modeliu, pagal kurį taip pat bus siūlomi įvairūs produktai, skleidžiama geriausia praktika ir skatinama finansinė įtrauktis stiprinant nepakankamai remiamus rinkos segmentus. Viena kritinių pastabų dėl dabartinio finansinio laikotarpio yra tai, kad ES mikrofinansų parama yra teikiama pagal kelias skirtingas, nors ir viena kitą papildančias programas. Siūloma Socialinių pokyčių ir inovacijų programa siekiama sukurti „vieno langelio“ principu pagrįstą mikrofinansų paramą. Ši programa taip pat suteiks galimybių ugdyti mikrokreditų teikėjų gebėjimus, remiantis Europos Parlamento parengiamųjų veiksmų iniciatyvos įgyvendinimo patirtimi, ir finansuoti mikrokreditų teikėjams skirtą techninę pagalbą. Mikrofinansavimo programas, gebėjimų ugdymo veiksmus ir verslumo paramos paslaugas ir toliau visoje ES bus galima finansuoti per struktūrinius fondus (ERPF ir ESF), kurie valdomi Komisijos ir valstybių narių institucijų, taikančių pasidalijamąjį valdymą. [1] Dėl išsamesnės informacijos žr. 2010 m. įgyvendinimo ataskaitą, COM (2011) 195. [2] Be iš pradžių numatytų 100 mln. EUR, dar 3 mln. EUR papildomai skirta pagal Europos Parlamento parengiamuosius veiksmus (išsamesnė informacija pateikta 2010 m. įgyvendinimo ataskaitoje). [3] Išsamesnį garantijų aprašymą galima rasti 2010 m. įgyvendinimo ataskaitoje (COM (2011) 195). [4] Jei paskolos gavėjas bankrutuoja, pirmaeilės paskolos turi būti grąžintos pirmiau mokėjimų už kitus kreditus. [5] Privilegijuotiems kreditoriams subordinuotas finansavimas. [6] Pirmaeilės paskolos derinamos su rizikos pasidalijimu valdant mikrokredito portfelį. [7] 2012 m. greičiausiai bus pasirašyta pirmoji sutartis dėl rizikos pasidalijimo paskolos. [8] 2012 m. greičiausiai bus pasirašyta netiesioginio kapitalo sutartis su fondu Jungtinėje Karalystėje. [9] http://www.eif.org/what_we_do/microfinance/progress/index.htm. [10] Šie skaičiai nurodo mažųjų paskolų portfelius, kuriuos sukaupė mikrokreditų teikėjai naudodamiesi mikrofinansų priemone „Progress“. [11] Europos Komisija, greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 283 „Verslumas ES ir pasaulyje“. 2010 m. gegužės mėn. atliktas tyrimas ES, ELPA šalyse, Kroatijoje, Turkijoje, JAV, Japonijoje, Pietų Korėjoje ir Kinijoje. [12] Europos Komisija, „Moterų ir vyrų lygybė“ (2010 m.), COM(2009) 694 galutinis. [13] Pagal siūlomą naująją Socialinių pokyčių ir inovacijų programos mikrofinansų priemonę (žr. 5 skirsnį) mikrokreditų teikėjai privalės taikyti aukštos kokybės standartus, laikydamiesi Europos mikrokreditų teikėjų gero elgesio kodekso principų. [14] www.cop-ie.eu. [15] COM(2011) 609 galutinis.