Komisijos tarnybų darbo dokumentas - Lydraštis Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui Tolesnio pramoginių laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų gerinimo galimybių ataskaita - Poveikio vertinimo santrauka {COM(2007)313} {SEC(2007)770} /* SEK/2007/0819 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.6.2007 SEK(2007) 819 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS Lydraštis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Tolesnio pramoginių laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų gerinimo galimybių ataskaita POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {COM(2007)313}{SEC(2007)770} 1. ĮVADAS Poveikio vertinimas buvo grindžiamas išsamia procedūra, kurią sudarė dvi pagrindinės dalys. Pirmiausia buvo įvertinta situacija, siekiant išsiaiškinti dabartinę pramoginių jūrinių laivų variklių teršalų mažinimo technologijų būklę bei galimą jų raidą, ir aprašyti galiojančius bei būsimus teisės aktus, kuriais reglamentuojamas pramoginių laivų išmetamųjų teršalų kiekis kitose pasaulio valstybėse. Buvo nustatytos keturios teisinių veiksmų planų alternatyvos, kaip toliau mažinti pramoginių laivų išmetamųjų teršalų kiekį. Tyrimo ataskaitoje[1] taip pat išsamiai kalbama apie kitus Direktyvos 2003/44/EB 2 straipsnio aspektus, į kuriuos Europos Parlamentas ir Taryba prašė Europos Komisijos atsižvelgti rengiant minėtą komunikatą. Antrojoje vertinimo dalyje buvo atliktas išsamus poveikio vertinimo tyrimas, siekiant išsiaiškinti technines išlaidas ir atskirai įvardyti visų padėties vertinime numatytų keturių veiksmų planų poveikį aplinkai, ekonomikai ir socialinį poveikį. Buvo apskaičiuotos šių poveikių sąnaudos ir nauda, o rezultatai palyginti atliekant daugelio kriterijų analizę remiantis dabartine padėtimi kaip pagrindine šio lyginimo alternatyva ir darant prielaidą, kad politika nesikeis. Atliekant vertinimą tyrimo dalyviai nuolat visapusiškai bendradarbiavo su visomis suinteresuotosiomis šalimis, kurios yra susijusios su tolesne ES pramoginių laivų išmetamųjų teršalų kiekį reglamentuojančių teisės aktų raida arba kurioms jie gali padaryti didelį poveikį. Be to, vertinimo metu Komisijos tarnybos organizavo keletą suinteresuotųjų šalių susitikimų, kuriuose be kitų tikslų buvo siekiama informuoti ir konsultuoti kitas Pramoginių laivų direktyvą įgyvendinančias suinteresuotąsias šalis (valstybių narių atsakingas valdžios institucijas, standartizacijos ir vartotojų organizacijas bei notifikuotąsias įstaigas). 2. KO TIKIMASI Iš TOKIOS POLITIKOS? Eksploatuojant pramoginius jūrinius laivus Europoje padidėja aplinkos sąnaudos, susijusios su išmetamaisiais teršalais ir skleidžiamu triukšmu. Paskaičiuota, kad Europoje pramoginių jūrinių laivų išmetamieji teršalai sudaro apie 0,34 % viso išmetamo anglies monoksido, 0,5 % – angliavandenilių ir 0,1 % – NOx kiekio. Nors bendras pramoginių jūrinių laivų išmetamųjų teršalų kiekis, palyginti su kitais išmetamųjų teršalų šaltiniais, yra gana mažas, jie gali sukelti vietos problemų tose teritorijose, kur tam tikru metu pramoginių jūrinių laivų skaičius yra ypatingai didelis (pavyzdžiui, savaitgaliais). Laikantis Direktyvoje 2003/44/EB nustatytų išmetamųjų teršalų ribų bus gerokai sumažintas pramoginių jūrinių laivų į orą ir vandenį išmetamų teršalų kiekis ir taip pagerinta šių teritorijų oro bei vandens kokybė. Nepaisant to, Direktyvos 2003/44/EB 2 straipsnyje Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos pateikti tolesnio pramoginių jūrinių laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų tobulinimo galimybių ataskaitą. 3. KOKIAS PAGRINDINES POLITIKOS ALTERNATYVAS GALIMA įGYVENDINTI? 1 schemoje pateikiamas pasirinktas pagrindinis siekiamo tikslo metodas ir keturios teisinių veiksmų planų alternatyvos. 1 schema. Pasirinkto poveikio vertinimo metodo santrauka 4. KOKS GALIMAS ATSKIRų ALTERNATYVų POVEIKIS (TEIGIAMAS IR NEIGIAMAS)? 4.1. Ekonominio ir socialinio poveikio santrauka Alternatyva | CI varikliai (mln. EUR) | SI varikliai (mln. EUR) | PWC varikliai (mln. EUR) | Iš viso (mln. EUR) | 1 | 147,4 | 6,4 | 2,0 | 155,8 | 2 | 245,2 | 114,7-127,3 | 5,1 | 365,0–377,6 | 2A | 245,2 | 98,4-111 | 2,0 | 345,6–358,2 | 2B | 150,2 | 98,4-111 | 2,0 | 250,6–263,2 | 1 lentelė. Taisyklių laikymosi bruto sąnaudų santrauka (apatinė ir viršutinė riba) – (mln. EUR) Alternatyva | CI varikliai (%) | SI varikliai (%) | PWC varikliai (%) | 1 | +4,36 | +0,7 % | +1,9 | 2 | +10,04 | +10,0 % | +4,9 | 2A | +10,04 | +7,7 % | +1,9 | 2B | +4,34 | +7,7 % | +1,9 | 2 lentelė. Nustatytas poveikis kainoms (padidėjimas procentais už vienetą mažmeninėmis kainomis) Alternatyva | CI varikliai | SI varikliai | PWC | Iš viso | 1 | -37 | -86 | -6 | -129 | 2 | -85 | -86 | -16 | -187 | 2A | -85 | -86 | -6 | -177 | 2B | -37 | -86 | -6 | -129 | 3 lentelė. Poveikis užimtumui (nustatytas prarastų tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų skaičius) Poveikis darbo vietų skaičiui Konkretaus atvejo tyrimas rodo, kad ateityje ribojant išmetamųjų teršalų kiekį daugiau, nei numatyta pagrindinėje alternatyvoje (darant prielaidą, kad nesikeis politika), būtų rimtai pakenkta vienintelei užbortinius variklius gaminančiai ES įsisteigusiai MVĮ, kuri be kitų pasekmių iš visų suskaičiuotų 320 visos darbo dienos ekvivalento tiesioginių ir netiesioginių darbo vietų, sukurtų Italijos ir Prancūzijos užbortinio variklio gamybos ir jo surinkimo įmonėse, prarastų 86 darbo vietas. 4.2. Poveikio aplinkai vertinimo santrauka Toliau pateiktoje 4 lentelėje apibendrinami poveikio aplinkai rezultatai. Visose keturiose teisinių veiksmų planų alternatyvose parodyta išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo galimybė, palyginti su pagrindine alternatyva. Teršalai→ ↓ Alternatyvos | CO kton/per metus % | HC + NOx kton/per metus % | PT kton/per metus % | Iš viso kton/per metus % | Pagrindinė alternatyva | 153,1 | 40,9 | 0,6 | 194,6 | Alternatyva Nr. 1 | 153,1 0 | 32,7 -20 | 0,4 -33 | 186,2 -4,3 | Alternatyva Nr. 2 | 153,1 0 | 28,2 -31 | 0,4 -33 | 181,7 -6,6 | 2A alternatyva | 153,1 0 | 27,4 -33 | 0,4 -33 | 180,9 -7,0 | 2B alternatyva | 153,1 0 | 31,5 -23 | 0,4 -33 | 185,0 -5,0 | 4 lentelė. Apskaičiuotas bendras ES pramoginių jūrinių laivų išmetamųjų teršalų kiekis kilotonomis per metus ir išmetamųjų teršalų mažinimo galimybė procentais, lyginant teisinių veiksmų planų alternatyvas su pagrindine alternatyva. 4.3. Teisinių veiksmų planų alternatyvų poveikio lyginimas (daugelio kriterijų analizė) Vadovaujantis Komisijos poveikio vertinimo gairėmis, siekiant visapusiškai palyginti keturias veiksmų planų alternatyvas su pagrindine alternatyva, buvo atlikta daugelio kriterijų analizė: veiksmingumo (kiek galima pasiekti išmetamųjų teršalų mažinimo tikslą), našumo (tiesioginės ir netiesioginės taisyklių laikymosi sąnaudos) ir nuoseklumo (teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra – ekonominės naudos santykis). Šios analizės rezultatai apibendrinami 5 lentelėje: Kriterijus→ | Veiksmingumas (iš viso išmetamųjų teršalų sumažinama) | Našumas (bendros taisyklių laikymosi ir socialinės sąnaudos) | Nuoseklumas (taisyklių laikymosi ir socialinės sąnaudos už per metus sumažinamų teršalų kilotoną) | Alternatyva Nr. 1 | 8,4 kton/per metus (-4,3 %) | +155,5 (mln. EUR) -129 darbo vietos | +18,5 (mln. EUR) -15,4 darbo vietų | Alternatyva Nr. 2 | 12,9 kton/per metus (-6,6 %) | +371,3 (mln. EUR) -187 darbo vietos | +28,8 (mln. EUR) -14,5 darbo vietų | 2A alternatyva | 13,5 kton/per metus (-7,0 %) | +351,9 (mln. EUR) -177 darbo vietos | +26,1 (mln. EUR) -13,1 darbo vietų | 2B alternatyva | 9,6 kton/per metus (-5,0 %) | +256,9 (mln. EUR) -129 darbo vietos | +26,8 (mln. EUR) -13,4 darbo vietų | 5 lentelė: kiekybinė daugelio kriterijų analizės rezultatų, veiksmų planų alternatyvas palyginus su pagrindine alternatyva, išraiška. 5. KOMISIJOS NUOMONė IR PAGRINIDIMAS Sprendžiant pagal daugelio kriterijų analizės rezultatus, galima padaryti išvadą, kad visose veiksmų planų alternatyvose socialinės sąnaudos būtų 13–15 prarastų darbo vietų už kiekvieną per metus sumažintą teršalų kilotoną ir, palyginti su bendra tarša, gana maža pramoginių laivų išmetamųjų teršalų mažinimo galimybė (nuo 4,3 % iki 7 %). Atsižvelgiant į valstybių ir vyriausybių vadovų 2006 m. spalio mėn. vykusio neoficialaus susitikimo Lahtyje raginimą skubiau imtis veiksmų klimato kaitai sustabdyti ir Europos Komisijos įsipareigojimą vadovauti šiam politikos procesui, reikėtų dėti kuo didesnes pastangas, kad būtų dar labiau optimizuota tokia sumažinimo galimybė. Norint pasiekti tokį tikslą, reikėtų ieškoti ir vertinti daugiau veiksmų planų alternatyvų, kurios galėtų būti grindžiamos pačiomis griežčiausiomis ir technologijos raidą skatinančiomis išmetamųjų teršalų taisyklėmis, kurios jau yra taikomos pramoginiams laivams arba numatomos taikyti kitose pasaulio valstybėse, pavyzdžiui, Jungtinėse Amerikos Valstijose. Įgyvendinant tokią strategiją reikėtų taip pat atsižvelgti į tai, kad ES variklių gamintojams, dalyvaujantiems pasaulio rinkoje, reikės išlaikyti ir sustiprinti savo pozicijas konkuruojant su trečiųjų šalių gamintojais. Kita vertus, kuriant tokią strategiją ypatingą dėmesį reikės skirti pažeidžiamoms tik ES rinkoje dalyvaujančioms ES mažoms ir vidutinėms įmonėms. Iš tiesų socialinio poveikio vertinime buvo nustatyta, kad bet kokių tolesnių išmetamųjų teršalų mažinimo priemonių socialines pasekmes labiausiai patirtų ES įsisteigusios mažos ir vidutinės įmonės, o konkretaus atvejo tyrimas rodo, kad įgyvendinus bet kurią teisinių veiksmų plano alternatyvą, būtų rimtai pakenkta vieninteliam ES įsisteigusiam užbortinio variklio gamintojui. Todėl siekiant nustatyti optimalią didžiausio išmetamųjų teršalų mažinimo ir mažiausių socialinių sąnaudų pusiausvyrą, būtų tikslinga numatyti papildomas priemones. Tokios priemonės, pavyzdžiui, galėtų būti mažos gamybos apimties įmonėms daromos išimtys, grindžiamos kituose Bendrijos teisės aktuose taikomais mechanizmais. Siekiant įvertinti tokio ambicingo plano, kuriuo siekiama sumažinti motorizuotų pramoginių laivų poveikį klimato kaitai ir tuo pačiu metu mažinti su tuo susijusias socialines sąnaudas ir neigiamą įtaką ES įsisteigusių mažų ir vidutinių įmonių konkurencingumui, poveikį ir tinkamumą reikės daugiau laiko ir tyrimų. 6. SANTRUMPOS CO: anglies monoksidas CI: slėginio uždegimo varikliaiHC: angliavandeniliai SI: kibirkštinio uždegimo varikliaiNOx: azoto oksidai PWC: asmeniniai laivaiPT: kietosios dalelės PLD: pramoginių laivų direktyvaMVĮ: mažos ir vidutinės įmonės [1] http://ec.europa.eu/enterprise/maritime/maritime_regulatory/directive_03_44.htm 1. Apibrėžti politikos tikslą . Išnagrinėti tolesnio pramoginių laivų variklių aplinkosaugos charakteristikų gerinimo galimybes 3. Poveikio vertinimas Techniniai, aplinkos, ekonominiai ir socialiniai aspektai 1. Techninė sritis (mikro) Kiekybinis, kokybinis ir (arba) piniginis vertinimas: 1a. Techninė taisyklių laikymosi kaina 1b. Techninės taisyklių laikymosi galimybės 1c. Nenumatytos taisyklių laikymosi pasekmės Suskirstyta pagal: slėginio uždegimo (CI), kibirkštinio uždegimo (SI) (užbortinius ir bortinius) bei asmeninių laivų variklius 2. Aplinkos sritis Kiekybinis, kokybinis ir (arba) piniginis vertinimas: 2a. NOx išmetamieji teršalai 2b. PT išmetamieji teršalai 2c. CO išmetamieji teršalai 2d. HC išmetamieji teršalai 2e. Nenumatytos taisyklių laikymosi pasekmės Suskirstyta pagal:ežerus, pakrančių zonas ir linijinių vandens kelių (kanalų, sąsiaurių bei upių) zonas 3. Ekonomikos ir socialinė sritis (makro) Kiekybinis, kokybinis ir (arba) piniginis vertinimas: 2a. Ekonominis poveikis 2b. Socialinis poveikis 2c. Nenumatytos taisyklių laikymosi pasekmės Suskirstyta pagal: slėginio uždegimo (CI), kibirkštinio uždegimo (SI) (užbortinius ir bortinius) bei asmeninių laivų variklius Veiksmingumas (kriterijus) Kiek galima pasiekti užsibrėžto tikslo? Našumas (kriterijus) Tiesioginės ir netiesioginės taisyklių laikymosi sąnaudos (techninės, socialinės ir ekonominės) Nuoseklumas (kriterijus) Teigiamo ir neigiamo poveikio pusiausvyra, abipusės nuolaidos ir sąveika 4. Daugelio kriterijų analizė: veiksmingumas, našumas, nuoseklumas 2. Išskirti tikslo siekimo alternatyvas . Pagrindinė alternatyva – „politika nesikeičia“: Direktyvoje 2003/44/EB nustatytos išmetamųjų teršalų ribos nekeičiamos (PLD 1 etapas). Alternatyva Nr. 1 : - Visiems kibirkštinio uždegimo (SI) varikliams taikomos PLD 1 etapo SI keturtakčių variklių ribos.- Slėginio uždegimo (CI) varikliams taikomos IIIA etapo ribos, nustatytos Ne kelių mobiliųjų mašinų direktyvoje (NKMMD) ir taikomos vidaus vandens kelių laivų varikliams (prekybinių jūrinių laivų varikliams). CI varikliams, kurių galia mažesnė kaip 37kW, toliau taikomos PLD 1 etapo ribos CI varikliams. Alternatyva Nr 2 :- Visiems SI varikliams taikomos išmetamų HC ir NOx ribos, kurios sudaro 75 % PLD 1 etapo ribų, taikomų keturtakčiams SI varikliams. HC ir NOx ribos skaičiuojamos kaip HC+NOx. CO toliau taikomos PLD 1 etapo ribos.- CI varikliams, kurių galia mažesnė kaip 18kW, toliau taikomos PLD 1 etape nustatytos ribos. Varikliams, kurių galia didesnė nei 18 kW, bet mažesnė kaip 37kW, taikomos NKMMD II etapo ribos, o varikliams, kurių galia didesnė nei 37kW, taikomos NKMMD IIIA etapo ribos bendram naudojimui. 2A alternatyva : Taip pat kaip ir alternatyvoje Nr.2, išskyrus SI variklius, kurių galia mažesnė kaip 30 kW, ir visus asmeninių laivų (PWC) variklius – jiems turėtų būti taikomos dabartinės SI keturtakčiams varikliams PLD 1 etape nustatytos išmetamųjų teršalų ribos. 2B alternatyva :Taip pat kaip ir 2A alternatyva, bet CI varikliai turėtų neviršyti NKMM direktyvoje nustatytų II etapo išmetamųjų teršalų ribų bendram naudojimui.