[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.9.2009 KOM(2009) 490 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judumo mieste veiksmų planas {SEK(2009) 1211}{SEK(2009) 1212} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Judumo mieste veiksmų planas 1. Įvadas 2007 m. 72 %[1] Europos gyventojų gyveno miestuose, kurie yra labai svarbūs siekiant ekonomikos augimo ir užimtumo. Miestų ekonomikai ir gyventojų gerovei reikia veiksmingų transporto sistemų. Miestuose sukuriama apie 85 % Europos Sąjungos BVP. Miestams dabar iškilusi užduotis – pasiekti, kad transportas būtų darnus aplinkos (CO2, oro tarša, triukšmas), ir konkurencingumo (spūstys) prasme, ir kartu spręsti socialinius klausimus. Tai apima poreikį spręsti sveikatos ir su demografinėmis tendencijomis susijusias problemas, skatinti ekonominę ir socialinę sanglaudą, atsižvelgiant į asmenų su judėjimo negalia, šeimų ir vaikų poreikius. Piliečiams judumas miestuose tampa vis svarbesniu klausimu. Devyni iš dešimties ES piliečių mano, kad eismas jų vietovėje turėtų būti pagerintas[2]. Nuo pasirinkto keliavimo būdo priklausys ne tik miestų vystymasis ateityje, bet ir ekonominė piliečių ir bendrovių gerovė. Tai taip pat svarbu siekiant sėkmingai įgyvendinti bendrąją ES kovos su klimato kaita strategiją ir „20–20–20“ tikslus[3], taip pat skatinti sanglaudą. Judumas miestuose taip pat yra svarbi tolimojo susisiekimo transporto sudedamoji dalis. Dauguma keleivių ir krovinių transporto tinklų prasideda ir baigiasi miestuose, taip pat kerta ne vieną miestą. Miestuose turėtų būti veiksmingi transeuropinio transporto tinklo sujungimo punktai; juose turėtų būti pasiūlytas veiksmingas „paskutinio kilometro“ įveikimo transportas kroviniams ir keleiviams. Taigi, miestai yra gyvybiškai svarbūs siekiant būsimos Europos transporto sistemos konkurencingumo ir darnumo. Komisijos naujausiame Komunikate dėl darniojo ateities transporto[4] urbanizacija ir jos poveikis transportui nurodyti kaip vienos iš pagrindinių priežasčių, kodėl reikėtų darnesnės transporto sistemos. Jame kviečiama veiksmingais ir suderintais veiksmais siekti judumo miestuose tikslo ir siūloma ES lygmens sistema, kurią taikant vietos valdžios institucijos galėtų taikyti priemones lengviau. Už judumo miestuose politiką pirmiausia atsakingos vietos, regionų ir nacionalinės valdžios institucijos. Tačiau vietos lygiu sprendimai priimami ne izoliuotai, bet pagal nacionaline, regionine ir ES politika, taip pat atitinkamo lygmens teisės aktais nustatytą sistemą. Todėl Komisija mano, kad kartu remiant vietos, regioninius ir nacionalinius veiksmus ir numatant partnerystės metodą, pagal kurį būtų visapusiškai atsižvelgta į visų dalyvaujančių subjektų skirtingą kompetenciją ir pareigas, galima pasiekti gerų rezultatų. Po žaliosios knygos „Nauja mobilumo mieste kultūra“[5] paskelbimo vykusiose konsultacijose ir diskusijose patvirtinta ir paaiškinta ES lygmeniu vykdomų veiksmų pridėtinė vertė[6]. Šis veiksmų planas parengtas atsižvelgiant į suinteresuotųjų subjektų, atskirų piliečių ir jiems atstovaujančių grupių, Europos institucijų ir įstaigų pateiktus pasiūlymus. 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją dėl žaliosios knygos[7], o 2009 m. balandžio 23 d. savo iniciatyva parengė pranešimą dėl Judumo mieste veiksmų plano[8]. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2008 m. gegužės 29 d. priėmė nuomonę dėl žaliosios knygos[9], o Regionų komitetas savo nuomonę paskelbė 2008 m. balandžio 9 d.[10]. 2009 m. balandžio 21 d. Regionų komitetas priėmė nuomonę dėl Europos Parlamento ataskaitos[11]. Taryboje taip pat vyko diskusijos šia tema[12]. Atsižvelgiant į konsultacijas, surengtas po žaliosios knygos pristatymo, šiame veiksmų plane pateikiama nuosekli ES judumo miestuose iniciatyvų sistema, laikantis subsidiarumo principo. To bus siekiama skatinant darnaus judumo mieste politiką, kuri padeda siekti bendrųjų ES tikslų, ir remiant jos vystymą, pavyzdžiui, skatinant gerosios patirties mainus ir teikiant finansavimą. Komisija supranta, kad skirtingos ES miestų vietovės gali turėti skirtingų, nuo jų geografinės vietos, dydžio ar santykinio turtingumo priklausančių sunkumų Ji nesiekia pasiūlyti universalių ar nurodomųjų sprendimų. Jame siūlomi trumpalaikiai ir vidutinės trukmės praktiniai veiksmai, kuriuos reikėtų įgyvendinti palaipsniui nuo dabar iki 2012 m., integruotai sprendžiant specifinius su judumu mieste susijusius klausimus. Komisija siūlo užmegzti partnerystę vietos, regioninėms ir nacionalinėms valdžios institucijoms; partnerystė būtų pagrįsta savanorišku įsipareigojimu bendradarbiauti pasirinktose abiem šalims svarbiose srityse. Ji taip pat ragina kitus suinteresuotuosius valstybių narių subjektus, piliečius ir pramonės atstovus artimai bendradarbiauti, ypatingą dėmesį skiriant pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, pagyvenusių asmenų, mažas pajamas gaunančių asmenų ir neįgaliųjų, kurių judėsena yra ribota dėl fizinės, protinės arba jutimo negalios ar sutrikimo arba dėl amžiaus, mobilumo poreikiams. 2. ES vaidmuo Miesto transporto sistemos yra sudėtinės Europos transporto sistemos dalys, ir atitinkamai yra Bendrosios transporto politikos pagal EB sutarties 70 ir 80 straipsnius dalis. Be to, įgyvendinant kitų sričių ES politiką (sanglaudos, aplinkos, sveikatos politiką, ir t. t.) tose srityse numatytų tikslų neįmanoma pasiekti, jei nėra atsižvelgiama į miestų ypatumus, įskaitant judumą mieste. Pastaraisiais metais buvo parengta su judumu mieste susijusių ES teisės aktų ir išplėtota šios srities politika. Daug lėšų skirta iš struktūrinių ir sanglaudos fondų. ES finansuojamos iniciatyvos, dažnai finansuojamos pagal bendrąsias mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programas, padėjo sukurti daug naujoviškų metodų. Skleidžiant ir taikant šiuos metodus visoje ES, valdžios institucijoms būtų suteikiama galimybė nuveikti daugiau ir tai padaryti geriau bei mažesnėmis sąnaudomis. Augant miestų transporto spūstims ir patiems miestams, tampa vis sudėtingiau kurti veiksmingas miesto transporto sistemas. Valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį planuojant veiksmus, teikiant finansavimą, taip pat kuriant teisinę sistemą. ES gali skatinti vietos ir regionines valdžios institucijas įgyvendinti ilgalaikę integruotą politiką, kuri sudėtinėje aplinkoje yra labai reikalinga. ES gali padėti valdžios institucijoms rasti tarpusavyje suderinamus sprendimus ir pasiekti, kad bendroji rinka veiktų sklandžiau. Įstatymus lengviau įgyvendinti ir jų laikytis, kai taisyklės, programos ir technologijos yra tarpusavyje suderintos. Nustačius bendrus standartus visai bendrajai rinkai, padidėtų gamybos apimtys ir atitinkamai sumažėtų kainos vartotojams. Miestai tampa technologinių ir organizacinių naujovių, judumo įpročių keitimo ir naujų finansavimo sprendimų laboratorijomis. ES yra suinteresuota keistis novatoriškais vietos politikos sprendimais siekdama naudos vežėjams ir jų paslaugomis besinaudojantiems piliečiams, ir užtikrinti Europos transporto sistemos efektyvumą veiksmingai integruojant ir sujungiant transporto tinklus bei užtikrinant jų sąveiką. Šiomis aplinkybėmis pramonės atstovai turi imtis svarbiausių priemonių sprendžiant ateities uždavinius. Galiausiai darnus judumas mieste tampa vis svarbesnis bendraujant su kaimyninėmis šalimis ir vis labiau miestuose besitelkiančiai pasaulio visuomenei . Sėkmingai įgyvendinus šiame veiksmų plane pristatytus veiksmus, ES ir jos pramonės atstovai galėtų aktyviai formuoti ateities miestų visuomenę, kurioje pagrindinis dėmesys būtų skiriamas piliečių poreikiams, harmoningam gyvenimui, gyvenimo kokybei ir darnumui. 3. Paramos darniam judumui mieste veiksmų programa Siūlomi veiksmai pagal šešias temas, kurios nustatytos remiantis pagrindinėmis konsultacijų dėl žaliosios knygos metu pateiktomis idėjomis. Veiksmai bus įgyvendinami naudojantis esamomis ES programomis ir priemonėmis. Jie papildo vienas kitą ir kitas ES iniciatyvas. I priede pateikiama siūlomų veiksmų apžvalga ir jų vykdymo laikas. 1 tema. Integruotos politikos skatinimas Integruotas metodas yra geriausias sprendžiant miesto transporto sistemų sudėtingumo, valdymo, miestų, priemiesčių ir regionų ryšių, transporto rūšių tarpusavio ryšio, apribojimų miestuose, ir miesto sistemų vaidmens platesnėje Europos transporto sistemoje, klausimus. Integruotas metodas reikalingas ne tik transporto infrastruktūros ir paslaugų vystymui, bet ir vykdant politiką, kuria siekiama susieti transporto politiką su aplinkos apsaugos[13], sveikos aplinkos, žemėtvarkos, aprūpinimo būstu, prieigos socialinių aspektų, judumo ir pramonės politikos sritimis. Siekiant išspręsti ilgalaikius judumo miestuose sunkumus ir tuo pačiu suteikti paramą transporto ūkio subjektų tarpusavio bendradarbiavimui ir jų bendradarbiavimui su trečiosiomis štalimis, svarbiausia yra sukurti strateginius, integruoto transporto planus, įsteigti tinkamas judumo planavimo organizacijas ir nustatyti realius tikslus. 1 veiksmas. Greitesnis darnaus judumo mieste planų įgyvendinimas Artimiausiu metu Komisija, atsižvelgdama į Teminę miesto aplinkos strategiją[14], padės vietos valdžios institucijoms kurti darnaus judumo mieste planus, apimančius krovinių ir keleivių transportą miestuose ir priemiesčiuose. Ji pateiks rekomendacinę medžiagą, skatins gerosios patirties mainus, nustatys kriterijus ir rems mokomąją veiklą, skirtą judumo miestuose specialistams. Ilgalaikiu laikotarpiu Komisija gali imtis kitų priemonių, pavyzdžiui, teikti paskatas ir rekomendacijas. Kai bus įmanoma, Komisija skatins valstybes nares kurti abipusio mokymosi ir įgūdžių bei gerosios patirties mainų platformas, kurios padėtų vystyti darnaus judumo mieste politiką. Komisija taip pat įtrauks judumo mieste aspektą į Merų pakto darbotvarkę[15], kad paskatintų taikyti integruotą metodą, pagal kurį transporto klausimai susiejami su energijos, klimato kaitos ir transporto klausimais. Komisija siūlys įtraukti transporto ir judumo klausimus į Tausaus energijos vartojimo veiksmų planus, kuriuos turės parengti merų pakte dalyvaujantys miestai. 2 veiksmas. Darnaus judumo mieste ir regioninė politika Siekdama geriau informuoti apie galimą struktūrinių ir sanglaudos fondų bei Europos investicijų banko finansavimą, Komisija numato pateikti informaciją apie darnaus judumo mieste priemonių ir regioninės politikos tikslų ryšį dabartinėmis Bendrijos ir nacionalinių sistemų sąlygomis Joje bus aptariama platesnė darnaus miestų vystymo sistema, taip pat miesto transporto ir transeuropinio transporto tinklo ryšys. Komisija taip pat nurodys finansavimo galimybes ir paaiškins, kaip taikomos valstybės pagalbos ir viešojo pirkimo taisyklės. 3 veiksmas. Transportas, padedantis palaikyti sveiką miestų aplinką Darnus miesto transportas gali padėti kurti sveiką aplinką ir sumažinti neužkrečiamųjų ligų, pavyzdžiui, kvėpavimo ligų, kraujagyslių ligų atvejų ir sužalojimų skaičių. Komisija remia sveikos aplinkos partnerysčių kūrimą, ir vykdydama savo veiklą visuomenės sveikatos srityje, visų pirma, įgyvendindama mitybos, kovos su viršsvoriu ir nutukimu, aplinkos ir sveikatos, sužalojimo prevencijos, kovos su vėžiu, strategijas, tirs tolesnės visuomenės sveikatos ir transporto politikos sąveikos galimybes. 2 tema. Dėmesys piliečiams Geras ir nebrangus viešasis transportas yra darnios miesto transporto sistemos pagrindas. Autobusų, metro, tramvajų ir troleibusų, geležinkelio arba laivų transporto paslaugų patikimumas, informacijos apie tokias paslaugas buvimas, saugumas ir prieinamumas yra ypač svarbūs. Bendrijos teisės aktais jau reguliuojama didelė viešojo transporto investicijų ir veiklos dalis[16]. Skaidrūs sutartiniai santykiai yra visapusiškai naudingi ir gali paskatinti naujovškų paslaugų ir technologijos kūrimą. Vienas pagrindinių Komisijos darbotvarkės punktų yra aukštas keleivių, įskaitant keleivių su judėjimo negalia, teisių užtikrinimo lygis. Parengti geležinkelio paslaugų teisės aktai[17]; neseniai pasiūlyti keleivių vežimo tolimojo susisiekimo ir miesto autobusais[18], jūrų transporto ir vidaus vandens kelių paslaugų[19] teisės aktai. 4 veiksmas. Miesto viešojo transporto keleivių teisių programa Komisija, siekdama nustatyti geriausią ES patirtį ir keleivių teisių miesto viešajame transporte stiprinimo sąlygas vadovaus dialogui su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant organizacijas, atstovaujančias ūkinės veiklos vykdytojams, valdžios institucijoms, darbdaviams ir vartotojų grupėms. Pasinaudojant sektorių iniciatyvomis ir papildant Komisijos reguliavimo metodą, siekiama nustatyti ambicingus savanoriškus įsipareigojimus, kurie apimtų kokybės rodiklius, įsipareigojimą ginti keleivių ir asmenų su judėjimo negalia teises, taip pat bendrai suderintą skundų teikimo tvarką ir ataskaitų teikimo procedūras. 5 veiksmas. Asmenų su judėjimo negalia prieigos gerinimas Neįgalieji turi teisę naudotis miesto transportu tokiomis pat sąlygomis, kaip ir kiti gyventojai, tačiau iš tikrųjų jų galimybės naudotis miesto transportu yra nepakankamos arba jie tokių galimybių neturi visai. Padaryta didelė pažanga, pavyzdžiui, naudojant autobusus su žema įlipimo platforma. Kitos viešojo transporto rūšys, pavyzdžiui, metro, neįgaliesiems yra dažniausiai neprieinamos. Aiškūs įpareigojimai nustatyti Europos bendrijos ir visų valstybių narių 2007 m. pasirašytoje JTO konvencijoje dėl neįgalių asmenų teisių. 9 straipsnyje teigiama: „Šalys imasi tinkamų priemonių, siekdamos užtikrinti neįgaliems asmenims vienodas galimybes su kitais asmenimis naudotis (...) transportu tiek miesto, tiek ir kaimo vietovėse.“ Komisija kartu su valstybėmis narėmis sieks visapusiško šių įsipareigojimų laikymosi, įtraukdama judumo mieste aspektą į 2010–2020 m. ES strategiją dėl neįgalumo ir kurdama atitinkamus kokybės rodiklius ir atsiskaitymo procedūras. Ji taip pat rems tolesnę kryptingą veiklą pagal Septintąją bendrąją programą (7BP). 6 veiksmas. Geresnis kelionės informacijos teikimas Komisija kartu su viešojo transporto operatoriais ir valdžios institucijomis sieks palengvinti kelionės informacijos teikimą įvairiomis priemonėmis, įskaitant neįgaliųjų poreikiams skirtą informaciją. Ji taip pat prisidės prie nacionalinių ir regioninių susisiekimo įvairų rūšių transportu planavimo sistemų kūrimo ir veikiančių planavimo sistemų sąsajų sukūrimo, siekdama galutinio tikslo – sukurti internetinį ES keliavimo viešuoju transportu informacijos portalą. Daugiausia dėmesio bus skiriama svarbiausiems TEN-T tinklo mazgams ir jų vietos bei regioniniams ryšiams. 7 veiksmas. Prieiga prie žaliųjų zonų Komisija pradės skirtingų prieigos prie įvairių rūšių žaliųjų zonų visoje ES taisyklių tyrimą, siekdama pagerinti žinias apie praktinį skirtingų sistemų veikimą. Atsižvelgdama į tyrimo rezultatus, Komisija sieks palengvinti gerosios patirties mainus. 8 veiksmas. Darnaus judumo įpročių skatinimo kampanija Kuriant naują judumo mieste kultūrą, svarbų vaidmenį atlieka švietimas, informavimas ir sąmoningumo ugdymo kampanijos. Komisija toliau rems kampanijų visais lygmenimis organizavimą, įskaitant Europos judumo savaitę. Komisija patobulins dabartinę Europos judumo savaitės laimėtojų apdovanojimo sistemą ir apsvarstys galimybę teikti specialių apdovanojimą, kuriuo būtų skatinamas darnaus judumo mieste planų kūrimas. 9 veiksmas. Energijos taupymo vairuojant įtraukimas į mokymo vairuoti programą Taupus vairavimas jau dabar yra privaloma profesionalių vairuotojų vairavimo mokymo ir egzaminavimo dalis. Komisija vairuotojo pažymėjimų reikalų reguliavimo komitete su valstybėmis narėmis aptars, ar būtų galima taupaus vairavimo temą įtraukti į vairuotojų mėgėjų vairavimo egzaminą, ir kokiais būdais tai būtų galima padaryti, taip pat apsvarstys tolesnius veiksmus ir suteiks atitinkamą paramą. Ši tema taip pat bus įtraukta į kitą Kelių eismo saugumo veiksmų programą. 3 tema. Miesto transporto ekologiškumo didinimas Daugelyje ES miestų pradėta įgyvendinti aplinkos tausojimo politika. ES lygmens veiksmais galima sustiprinti naujų, švarių transporto priemonių technologijų ir alternatyvių kuro rūšių rinkas. Tai suteiks tiesioginę paramą ES pramonei, skatins sveikos aplinkos kūrimą ir padės atgaivinti Europos ekonomiką. Privertus transporto naudotojus padengti dėl jų patirtas išorines išlaidas (aplinkos apsaugos, spūsčių ir kitas išlaidas) pagal „teršėjas moka“ principą, išorės išlaidų internalizavimas gali juos paskatinti ilgainiui pereiti prie ekologiškesnių transporto priemonių ar transporto rūšių, naudotis mažiau perpildytomis infrastruktūromis arba keliauti kitu metu. Europos bendrijos taisyklės dėl sunkiasvorių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi infrastruktūra[20] nekliudo miestuose nediskriminuojant taikyti reguliavimo mokesčius tam, kad būtų sumažintos transporto spūstys ir poveikis aplinkai. 10 veiksmas. Moksliniai ir parodomieji mažiau ir visai neišmetančių teršalų transporto priemonių projektai Komisija toliau rems mokslinius ir parodomuosius projektus, finansuojamus pagal Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (BP7), siekdama palengvinti mažiau ir visai neišmetančių teršalų transporto priemonių ir alternatyvių kuro rūšių įdiegimą į rinką ir taip sumažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro. Tai buvo daroma, pavyzdžiui, įgyvendinant CIVITAS iniciatyvą[21], taip pat vandeniliu, biokuru varomų ir hibridinių transporto priemonių, naudojamų miesto transporte, programas. Vykdydama Europos ekonomikos atgaivinimo planą, Komisija pradėjo Europos ekologiškų automobilių iniciatyvą[22]. 2009 m. Komisija finansuos naujus elektros energija varomų transporto priemonių projektus; jie apims: baterijas, elektrinius traukinius ir pagalbinius mechanizmus, informacines ir ryšių technologijas, judumo elektros energija varomomis transporto priemonėmis parodomąjį projektą. Šiame projekte daugiausiai dėmesio bus skiriama elektros energija varomoms transporto priemonėms ir susijusiai infrastruktūrai miestuose; į jį bus įtrauktos nacionalinės iniciatyvos ir teikiama parama elektros energija varomų automobilių įkrovimo infrastruktūros standartizavimui. 11 veiksmas. Internetinis ekologiškų ir energiją taupančių transporto priemonių vadovas Komisija toliau kurs internetinį ekologiškų ir energiją taupančių transporto priemonių vadovą, kuriame bus pateikta rinkos, teisės aktų ir paramos programų apžvalga. Interneto svetainėje taip pat bus teikiama informacija, susijusi su viešosioms paslaugoms teikti skirtų transportų priemonių bendru viešuoju pirkimu, o siekiant išsaugoti konkurenciją, bus stebima rinkos raida. Ši paslauga palengvins naujosios Direktyvos dėl skatinimo naudoti netaršias ir veiksmingai energiją vartojančias kelių transporto priemones[23] įgyvendinimą. 12 veiksmas. Tyrimas apie išorinių sąnaudų internalizavimą miestuose Po to, kai bus sukurta ES sistema ir naujas išorinių sąnaudų internalizavimo metodas, Komisija, atsižvelgdama į diskusijų, pradėtų Komunikatu dėl darniojo ateities transporto, išvadas, pradės metodologinį išlaidų internalizavimo miestuose tyrimą. Tyrimo metu bus analizuojami įvairių kainų nustatymo būdų naudingumas ir veiksmingumas, taip pat šie įgyvendinimo klausimai: priimtinumas visuomenei, socialinės pasekmės, išlaidų atgavimas, galimybės pasinaudoti pažangiosios transporto sistemos (ITS) priemonėmis, miestuose vykdomos kainodaros politikos ir kitų žaliosios zonos mokėjimų tvarkos veiksmingas suderinimas. 13 veiksmas. Keitimasis informacija apie miestuose taikomas kainodaros sistemas Komisija palengvins ekspertų ir politikų informacijos apie Europos Sąjungos miestuose taikomas kainodaros sistemas mainus. Tuo tikslu bus pasinaudota dabartinėmis iniciatyvomis[24]; tai bus informacija apie konsultacijų procesus, programų rengimą, informacijos teikimą piliečiams, visuomenės pritarimą, veiklos sąnaudas ir pajamas, technologinius aspektus ir poveikį aplinkai. Gautos išvados bus panaudotos Komisijos darbe dėl išorinių sąnaudų internalizavimo. 4 tema. Finansavimo gerinimas Siekiant pasinaudoti darnaus judumo mieste privalumais, dažnai reikalingos investicijos į infrastruktūrą, transporto priemones, naujas technologijas, geresnes paslaugas, ir t. t. Išlaidos dažniausiai padengiamos iš vietos, regioninių arba nacionalinių išteklių. Vietiniai finansavimo šaltiniai yra įvairūs: vietiniai, keleivių mokami viešojo transporto, automobilių statymo, naudojimosi žaliosiomis zonomis mokesčiai, miestuose taikomos kainodaros sistemos ir privataus sektoriaus finansavimas. Pagrindiniai ateityje laukiantys sunkumai – didėjantis sudėtinių transporto sistemų finansavimo poreikis ir numanomas viešojo finansavimo sumažėjimas. Pasinaudojant ES finansavimu, įskaitant Europos investicijų banko priemones, galima sukurti dideles paskatas ir pritraukti privačių lėšų. Trumpuoju laikotarpiu Komisija gali padėti valdžios institucijoms ir suinteresuotiesiems subjektams išnagrinėti esamas finansavimo galimybes ir sukurti naujoviškas viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės programas. 14 veiksmas. Geresnis turimų finansavimo išteklių panaudojimas Dabartiniu finansinio planavimo laikotarpiu iš struktūrinių ir sanglaudos fondų daugiau kaip 8 mlrd. eurų skirta švariam miesto transportui ir tai yra labai svarbus ES investicijų į infrastruktūrą ir riedmenis finansavimo šaltinis. BP7 Transporto temoje pirmą kartą išskirta prioritetinė darnaus judumo mieste sritis. Komisija ne tik tęs jau pradėtą veiklą, bet ir apsvarstys naują tikslinę su judumu mieste susijusią mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinę veiklą. Komisija ir toliau rems STEER – Pažangios energetikos Europai paprogramę[25], kurioje nagrinėjami transporto srities energetikos aspektai, ir URBACT programą[26]. Pagal IRT politikos rėmimo programą galima pasiūlyti paramą bandomiesiems judumo mieste projektams. Be to, 2008 m. paskelbus kvietimą teikti paraiškas, buvo skirtas finansavimas judumo mieste veiksmams pagal žaliojoje knygoje „Nauja mobilumo mieste kultūra“ numatytas prioritetines sritis. 15 veiksmas. Finansavimo ateityje poreikių tyrimas Komisija toliau teiks finansinę paramą ne tik 2008 m. pradėtiems trečiosios kartos projektams, bet ir sėkmingai vykdomai CIVITAS iniciatyvai. Komisija pradėjo peržiūrą, kurios metu siekiama nustatyti, koks būtų tinkamiausias būdas įgyvendinti CIVITAS FUTURA programą ateityje. Rengdama būsimą daugiametę finansavimo sistemą, ji taip pat tirs, kokio finansavimo reikės ateityje siekiant pagerinti judumą mieste. 5 tema. Patirties ir žinių mainai Komisija padės suinteresuotiesiems subjektams pasinaudoti turima patirtimi ir skatins informacijos mainus, visų pirma keičiantis informacija apie pavyzdines schemas, kurios buvo sukurtos pasinaudojant Bendrijos programomis. Veiksmai ES lygmeniu gali būti svarbiausi, siekiant užtikrinti duomenų, statistikos ir informacijos rinkimą, mainus ir palyginimą – tokių veiksmų dabar trūksta, tačiau jie būtini tinkamai politikai formuoti, pavyzdžiui, viešojo transporto paslaugų pirkimo, išorinių išlaidų internalizavimo arba integruoto transporto ir žemės panaudojimo planavimo politikai. ES taip pat gali padėti mažiau patirties, žinių ir finansinių išteklių turintiems miestams pasinaudoti tų miestų, kurie labiau pažengę darnaus judumo srityje, sukaupta patirtimi, pavyzdžiui, tokiose srityse, kaip pėsčiųjų ir dviratininkų saugumas, kai pritaikius įgytą gerąją patirtį galima padidinti saugumą pavojingame miesto kelyje. 16 veiksmas. Duomenų ir statistikos atnaujinimas Siekdama panaikinti duomenų ir statistinės informacijos trūkumą, Komisija pradės tyrimą, kad nustatytų, kaip būtų galima pagerinti duomenų apie miesto transportą ir judumą rinkimą. Bus tiriamos sąveikos su vykdoma Komisijos veikla galimybės. 17 veiksmas. Judumo mieste observatorijos įsteigimas Komisija įsteigs judumo mieste observatoriją (virtualią platformą)[27], kurioje miesto transporto dalyviai galės keistis informacija, duomenimis ir statistika, stebėti pokyčius ir palengvinti gerosios patirties mainus. Platforma apims duomenų bazę, kurioje bus informacija su plačiai išbandytais ir jau taikomais sprendimais, mokymo ir lavinimo medžiaga, informacija apie darbuotojų mainų programas ir kitos pagalbinės priemonės. Joje taip pat bus pateikta ES teisės aktų ir finansinių priemonių, susijusių su judumu mieste, apžvalga. 18 veiksmas. Dalyvavimas tarptautiniame dialoge ir informacijos mainuose Viso pasaulio vietos ir regioninėms valdžios institucijoms iškyla panašūs sunkumai dėl judumo. Visas pasaulis turi spręsti klimato kaitos problemas, lengvinti tarptautinės prekybos sąlygas, užsitikrinti energijos tiekimą, užtikrinti sklandžius transporto srautus ir socialinį teisingumą. Pasinaudodama esamomis platformomis ir finansiniais mechanizmais, Komisija palengvins dialogą, miestų susigiminiavimą ir informacijos apie judumą mieste mainus su kaimyniniais regionais ir partneriais pasaulyje. Pirmiausia Komisija į CIVITAS forumo tinklą įtrauks Rytų Europos, Viduržemio jūros regiono ir Afrikos regionų miestus[28]. Ilgalaikiu laikotarpiu Komisija įtrauks šį aspektą į CIVITAS FUTURA tobulinimą ir apsvarstys kitą tikslinę pagal BP7 vykdomą veiklą. 6 tema. Judumo mieste gerinimas Svarbiausias veiksmingos transporto sistemos bruožas – veiksmingas skirtingų transporto tinklų integravimas, sujungimas ir jų sąveika. Tai gali palengvinti perėjimą prie ekologiškų transporto rūšių naudojimo ir veiksmingo krovinių pervežimo. Nebrangus ir šeimai pritaikytas transportas yra svarbiausia priemonė siekiant, kad piliečiai rinktusi mažiau nuo automobilio priklausomą gyvenimo būdą, naudotųsi viešuoju transportu, daugiau vaikščiotų ir važinėtų dviračiu, ieškotų naujų judumo formų, pavyzdžiui, pavežtų vienas kitą automobiliu ir bendrai naudotųsi automobiliais ir dviračiais. Svarbus vaidmuo gali būti suteikiamas alternatyvioms transporto priemonėms, pavyzdžiui, elektriniams dviračiams, motoroleriams, motociklams ir taksi automobiliams. Bendrovės, vykdydamos judumo valdymą, gali daryti poveikį darbuotojų keliavimo įpročiams atkreipdamos dėmesį į darnaus transporto galimybes. Darbdavių ir viešųjų administracijų taikytina parama gali būti finansinės paskatos ir transporto priemonių statymo taisyklės. 19 veiksmas. Krovinių vežimas miestuose Komisija ketina teikti miesto logistikos veiksmingumo didinimo pagalbą, įskaitant pagalbą gerinant tolimąjį, tarpmiestinį ir miestų krovinių transportą, kad būtų užtikrintas veiksmingas „paskutinio kilometro“ įveikimas pristatant krovinį. Joje daugiausiai bus nagrinėjami būdai, kaip geriau įtraukti krovinių transporto klausimus į vietos politiką ir planus, ir kaip geriau valdyti ir stebėti transporto srautus. Komisijos organizuojama miesto krovinių transporto konferencija 2010 m. bus jos pasirengimo tam dalis. Konferencijoje taip pat bus vertinamas miesto iniciatyvų įtraukimas į Krovinių logistikos veiksmų planą[29]. 20 veiksmas. Pažangiųjų transporto sistemų naudojimas siekiant pagerinti judumą mieste Komisija numato teikti Pažangiųjų transporto sistemų naudojimo siekiant pagerinti judumą mieste pagalbą; ji bus teikiama įgyvendinant Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planą[30]. Ji nagrinės, pavyzdžiui, elektroninių bilietų ir mokėjimo elektroniniu būdu, eismo valdymo, kelionės informacijos, patekimo į rinką reguliavimo ir poreikio valdym klausimus ir aptars Europos Galileo GNSS sistemos suteikiamas galimybes. Pirmiausiai Komisija ištirs galimybes pagerinti bilietų ir mokėjimo sistemų, naudojamų teikiant įvairias paslaugas ir vykdant įvairių rūšių susisiekimo veiklą, sąveiką, įskaitant miesto transporte naudojamas intelektines korteles, daugiausia dėmesio skirdama pagrindiniams kelionų punktams Europoje (or uostams, geležinkelių stotims). 4. Perspektyvos Komisija aktyviai vadovaus šio veiksmų plano įgyvendinimui. Ji tęs dialogą su suinteresuotaisiais asmenimis ir nustatys tinkamus valdymo mechanizmus, įtraukdama ir valstybes nares, pavyzdžiui, pasitelkusi Jungtinę ekspertų grupę transporto ir aplinkos apsaugos klausimais[31]. 2012 m. Komisija atliks šio veiksmų plano įgyvendinimo apžvalgą ir įvertins tolesnių veiksmų poreikį. 1 priedas. Judumo mieste veiksmų apžvalga. Veiksmas | Nr. | Pradedama 2009 m. | Greitesnis darnaus judumo mieste planų įgyvendinimas | 1 | Geresnis kelionės informacijos teikimas | 6 | Prieiga prie žaliųjų zonų | 7 | Moksliniai ir parodomieji mažiau ir visai neišmetančių teršalų transporto priemonių projektai | 10 | Internetinis ekologiškų ir energiją taupančių transporto priemonių vadovas | 11 | Keitimasis informacija apie miestuose taikomas kainodaros sistemas | 13 | Geresnis turimų finansavimo išteklių panaudojimas | 14 | Judumo mieste observatorijos įsteigimas | 17 | Pradedama 2010 m. | Transportas, padedantis palaikyti sveiką miestų aplinką | 3 | Miesto viešojo transporto keleivių teisių programa | 4 | Darnaus judumo įpročių skatinimo kampanijos | 8 | Energijos taupymo vairuojant įtraukimas į mokymo vairuoti programą | 9 | Finansavimo ateityje poreikių tyrimas | 15 | Duomenų ir statistikos atnaujinimas | 16 | Dalyvavimas tarptautiniame dialoge ir informacijos mainuose | 18 | Pradedama 2011 m. | Darnus judumas mieste ir regioninė politika | 2 | Asmenų su judėjimo negalia prieigos gerinimas | 5 | Tyrimas apie išorinių sąnaudų internalizavimą miestuose | 12 | Pradedama 2012 m. | Krovinių vežimas miestuose | 19 | Pažangiųjų transporto sistemų naudojimas siekiant pagerinti judumą mieste | 20 | [1] Jungtinės Tautos, Pasaulio urbanizacijos prognozės. 2007 m. peržiūrėtas leidimas. [2] „Nuomonės ES transporto politikos klausimais“, Flash Eurobarometer 206b, 2007 m. liepos mėn. [3] Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės išvados, 2007 m. kovo 8 ir 9 d., Briuselis. [4] COM (2009) 279. [5] COM (2007) 551. [6] Konsultacijų rezultatų apžvalgą rasite: http://ec.europa.eu/transport/urban/urban_mobility/green_paper/green_paper_en.htm [7] INI/2008/2041. [8] INI/2008/2217. [9] TEN/320 - CESE 982/2008. [10] CdR 236/2007. [11] CdR 417/2008. [12] http://www.ue2008.fr/PFUE/site/PFUE/lang/en/reunion_informelle_des_ministres_des_transports.html. . [13] Pavyzdžiui, užtikrinant darnaus judumo mieste planų ir oro kokybės planų, kurie rengiami pagal ES oro kokybės teisės aktus, darną. [14] COM (2005) 718. [15] www.eumayors.eu [16] Viešojo transporto reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 ir Viešųjų pirkimų direktyvos 2004/17/EB ir 2004/18/EB. [17] 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų. [18] COM (2008) 817. [19] COM (2008) 816. [20] Direktyva 1999/62/EB ir Komisijos pasiūlymas dėl sunkiasvorių krovinių transporto priemonių apmokestinimo už naudojimąsi tam tikra infrastruktūra direktyvos persvarstymo, COM (2008) 433. [21] www.civitas.eu. [22] http://ec.europa.eu/research/transport/info/green_cars_initiative_en.html. [23] Direktyva 2009/33/EB. [24] Žr. pavyzdį www.curacaoproject.eu. [25] http://ec.europa.eu/energy/intelligent/index_en.html. [26] http://urbact.eu. [27] Remiantis esamomis iniciatyvomis, pavyzdžiui, www.eltis.org. [28] COM(2009) 301. [29] COM(2007) 607. [30] COM (2008) 886. [31] Įsteigta pagal Tarybos aplinkosaugos ir darnios plėtros integravimo į transporto politiką strategiją; Tarybos dokumentas 11717/99 TRANS 197 ENV 335, 1999 m. spalio 11 d.