EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 20 SWD(2021) 718 final KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita









Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Liuksemburge pridedamas prie [KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita



Teisinės valstybės principo taikymo padėtis Europos Sąjungoje] {COM(2021) 700 final} - {SWD(2021) 701 final} - {SWD(2021) 702 final} - {SWD(2021) 703 final} - {SWD(2021) 704 final} - {SWD(2021) 705 final} - {SWD(2021) 706 final} - {SWD(2021) 707 final} - {SWD(2021) 708 final} - {SWD(2021) 709 final} - {SWD(2021) 710 final} - {SWD(2021) 711 final} - {SWD(2021) 712 final} - {SWD(2021) 713 final} - {SWD(2021) 714 final} - {SWD(2021) 715 final} - {SWD(2021) 716 final} - {SWD(2021) 717 final} - {SWD(2021) 719 final} - {SWD(2021) 720 final} - {SWD(2021) 721 final} - {SWD(2021) 722 final} - {SWD(2021) 723 final} - {SWD(2021) 724 final} - {SWD(2021) 725 final} - {SWD(2021) 726 final} - {SWD(2021) 727 final}



Santrauka Liuksemburgo teisingumo sistemos suvokiamo teismų nepriklausomumo lygis ir toliau yra aukštas ir šios sistemos veiksmingumas apskritai yra didelis. Konstitucinės peržiūros procedūra, kuria siekiama toliau stiprinti teismų nepriklausomumą, tęsiama, o naujausiame projekte numatyta sukurti teismų tarybą ir pateikti aiškią nuorodą į teismų ir prokuratūros nepriklausomumą. Taip būtų panaikinta galimybė teisingumo ministrui konkrečiose bylose duoti nurodymus prokurorams. COVID-19 pandemija parodė, kad teisingumo skaitmenizacija turi būti plėtojama toliau, siekiant užtikrinti teisingumo sistemos atsparumą, taip pat ilguoju laikotarpiu apskritai modernizuoti teisingumo sistemą. Dabar rengiami konkretūs pasiūlymai dėl pakeitimų, kuriais siekiama patobulinti teisinės pagalbos sistemą. Vyriausybė dabar vertina poreikį stiprinti kovos su korupcija taisykles, kuriose daugiausia dėmesio būtų skirta korupcijos prevencijai. Parlamento narių elgesio kodeksu iš dalies reguliuojama lobizmo veikla, tačiau dar yra trūkumų, apskritai susijusių su nuoseklumu ir įgyvendinimu. „Sukamųjų durų“ reiškinio srityje dar galima atlikti patobulinimus, nes konkrečios nuostatos galioja tik dėl vyriausybės narių. Į tai taip pat dėmesį atkreipė Etikos komitetas, kuris yra išorinė stebėsenos įstaiga. Siekiant užtikrinti didesnį skaidrumą buvo peržiūrėtas politinių partijų finansavimo reglamentas. Vis dar reikia priimti teisės aktus, kuriais apsaugomi pranešėjai, tačiau Didžiosios Hercogystės policijoje yra nustatyti konkretūs pranešimo kanalai. Prasidėjus COVID-19 pandemijai, po to, kai Didžiosios Hercogystės policija nustatė galimą korupcijos riziką pandemijos metu, visiems teisėsaugos pareigūnams buvo išsiųstas priminimas apie taikomus etikos principus. Liuksemburgas sugriežtino papildomas apsaugines reguliavimo priemones, susijusias su žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumu ir veiksmingumu, ir padidino jos išteklius. Tai turėtų padėti sumažinti praėjusių metų ataskaitoje išsakytas abejones dėl jos veiksmingumo. Be to, vykdoma reforma dėl pagalbos spaudai schemos, kad ši pagalba taptų technologiškai neutralesnė bei kad ji būtų taikoma ir internetinei naujienų žiniasklaidai, tačiau šiame etape neaišku, ar ji taip pat bus taikoma laisvai samdomiems žurnalistams. Žurnalistų apsaugos sistema išlieka patikima. Siekdamos sumažinti COVID-19 pandemijos poveikį žiniasklaidai, institucijos sukūrė leidėjams ir žurnalistams skirtą laikinos pagalbos schemą. Nerimą tebekelia ilgos susipažinimo su oficialiais dokumentais procedūros. Parlamentas pateikė pasiūlymą dėl dviejų naujų konstitucinių peržiūrų, kuriomis visų pirma piliečiams suteikiama galimybė tiesiogiai kreiptis į Konstitucinį Teismą ir supaprastinamos nuostatos, susijusios su valstybe, valstybės vadovu ir vyriausybe. Abu pasiūlymai dabar svarstomi parlamente ir dėl jų vyksta konsultacijos. Nustatydamas kovos su COVID-19 pandemija priemones, Liuksemburgas dažniausiai taikė įprastą teisėkūros procedūrą, tačiau išreikštas susirūpinimas, kad galimybės dalyvauti suinteresuotiesiems subjektams yra ribotos. Užbaigtas „Žmogaus teisių rūmų“ projektas, kuriuo siekiama skatinti sinergiją ir sutelkti žmogaus teisių apsaugos institucijas. Nors COVID-19 pandemija turėjo poveikį NVO darbui, pilietinė erdvė Liuksemburge išlieka atvira, o Vyriausybė skyrė NVO dotacijas, kad padėtų joms šiuo laikotarpiu.

I.Teisingumo sistema Teisingumo sistemą sudaro du atskiri teismų sektoriai: bendrosios kompetencijos teismai, turintys civilinių ir baudžiamųjų bylų jurisdikciją, ir administraciniai teismai, nagrinėjantys administracinės teisės bylas. Bendrosios kompetencijos teismų sektorių sudaro trys taikos teismai, du apygardų bendrosios kompetencijos teismai, Apeliacinis teismas ir Kasacinis teismas. Administracinių teismų sektorių sudaro Administracinis pirmosios instancijos teismas ir Administracinis apeliacinis teismas. Konstitucinis Teismas priklauso teismų sistemai ir priima sprendimus dėl įstatymų atitikties Konstitucijai. Teisėjų kandidatūras parenka tik iš teisėjų sudarytas komitetas, o išrinktus teisėjus oficialiai skiria aukščiausiasis vykdomosios valdžios pareigūnas. Teisėjus į pareigas Aukščiausiajame Teisme ir Administraciniame apeliaciniame teisme skiria aukščiausiasis vykdomosios valdžios pareigūnas, atsižvelgdamas atitinkamai į Aukščiausiojo Teismo arba Administracinio teismo rekomendaciją. Prokuratūra yra nepriklausoma, tačiau baudžiamojo persekiojimo funkcija yra pavaldi teisingumo ministrui. Yra dvi advokatų asociacijos, jos yra nepriklausomos ir atstovauja Liuksemburge įsisteigusiems advokatams. Kiekviena advokatų asociacija turi asamblėją, advokatų tarybą, asociacijos pirmininką ir Drausmės ir administracinę tarybą, kuri turi kompetenciją visų advokatų atžvilgiu. Liuksemburgas dalyvauja Europos prokuratūros vykdomoje veikloje. Nepriklausomumas Teisminių institucijų nepriklausomumo suvokimo lygis išlieka aukštas. 77 proc. gyventojų, taip pat 69 proc. įmonių laiko teismus ir teisėjus „pakankamai nepriklausomais arba visiškai nepriklausomais“ . Suvokiamo teismų nepriklausomumo lygis nuo 2016 m. išlieka nuolat aukštas ir plačiojoje visuomenėje jis nuolat didėjo, tačiau tarp įmonių per pastaruosius penkerius metus laipsniškai mažėjo . Tęsiama Konstitucijos peržiūros procedūra, kuria siekiama įsteigti teismų tarybą. 2009–2019 m. Liuksemburge vyko diskusijos dėl naujo Konstitucijos projekto. Šį projektą nustota vykdyti 2020 m. ir jį pakeitė pasiūlymas atlikti keletą tikslingų įvairių Konstitucijos dalių peržiūrų. Siekiant įsteigti teismų tarybą ir apskritai sustiprinti teismų nepriklausomumą, buvo pasiūlyta peržiūrėti Konstitucijos VI skyrių dėl teisingumo. Naujausiame Konstitucijos projekto tekste išdėstyti pagrindiniai teismų tarybos įgaliojimai, būtent teisėjų atranka prieš juos paskiriant Didžiajam Hercogui ir vykdant drausmines procedūras teisėjų atžvilgiu. Konkrečios sąlygos, kuriomis bus naudojamasi šiais įgaliojimais, taip pat tarybos sudėtis, organizacinė struktūra ir kita kompetencija, turi būti nustatytos įstatyme. Dabartiniame teisės akto projekte numatyta, kad tarybą sudarys devyni nariai: trys ex officio nariai, trys teisėjai, kuriuos išrinko jų kolegos, advokatas ir du pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės atstovai, kuriuos paskyrė parlamentas. Institucijos vykdo konsultacijas dėl tolesnių projekto pakeitimų, visų pirma siekiant nuostatas dėl būsimos tarybos sudėties suderinti su atitinkamais Europos Tarybos standartais, kuriuose nustatyta, kad ne mažiau kaip pusė būsimos tarybos narių būtų teisėjai (teismo pareigūnai), kuriuos išrinko jų kolegos . Tęsiama Konstitucijos peržiūra, pagal kurią būtų panaikinta galimybė teisingumo ministrui konkrečiose bylose duoti nurodymus prokurorams. Baudžiamasis persekiojimas oficialiai vykdomas vadovaujant teisingumo ministrui, kuris turi kompetenciją nurodyti prokuratūrai vykdyti baudžiamąjį persekiojimą konkrečioje byloje, tačiau negali įsakyti nevykdyti baudžiamojo persekiojimo. Teisinės apsaugos priemonės, susijusios su šiais įgaliojimais, taip pat faktas, kad prokuratūra praktiškai pripažįstama kaip nepriklausoma įstaiga, atrodo, padeda sumažinti prokuratūros savarankiškumui kylančią riziką. Atsižvelgiant į tai, kad naujausio Konstitucijos pakeitimų projekto tekste nustatomas prokuratūros nepriklausomumas, suinteresuotieji subjektai mano, kad tai reikštų, jog ministro įgaliojimai duoti nurodymus prieštarautų Konstitucijai. Taip pat pažymėtina, kad teisingumo ministras konkrečioje byloje nurodymų nėra davęs daugiau nei 20 metų. Pagal pakeitimų projektą teisingumo ministras vis tiek turėtų tam tikro laipsnio valdžią prokuratūrai, susijusią su nurodymų teikimu kriminalinei policijai. 2021 m. kovo 23 d. Valstybės taryba pateikė teigiamą nuomonę dėl to, kad būtų iš naujo nustatytas prokuratūros nepriklausomumas. Tačiau taryba pareiškė pirmenybę teikianti ankstesnei pakeitimų versijai, pagal kurią ministrui nebuvo leidžiama teikti gairių prokuratūrai. Peržiūra dabar vykdoma parlamente, dėl jos bus toliau diskutuojama ir priimami galimi nauji pakeitimai. Kokybė COVID-19 pandemija atskleidė trūkumus teisingumo skaitmenizacijos srityje. 2020 m. birželio mėn. COVID-19 pandemijos pradžioje buvo priimtas laikinasis teisės aktas, kuriuo sudarytos sąlygos naudoti jau esamus skaitmeninės komunikacijos sprendimus, pavyzdžiui, e. paštą, skirtus iš esmės viešai informacijai. Šio laikinojo teisės akto tikslas yra riboti tiesioginį fizinį teisėjų, teismo darbuotojų ir teismo naudotojų kontaktą. Neskaitant laikinų su COVID-19 pandemija susijusių priemonių, „bepopierio teisingumo“ projektu, kurį sudaro 13 paprojekčių, siekiama pašalinti dabartinius trūkumus teikiant visuomenei papildomą informaciją apie teisingumo sistemą, sukuriant interneto portalą, kuriame piliečiai galėtų susisiekti su advokatais, teisėjais ir notarais, ir daugiau teismų sprendimų skelbiant internete. Tačiau konkretūs materialūs projekto rezultatai dar turi būti pasiekti. Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą, kad laikinomis teisės nuostatomis ir dabartine „bepopierio teisingumo“ būkle nebuvo sudarytos sąlygos dirbti nuotoliniu būdu ir kad dar nebuvo surengtos apklausos vaizdo konferencijos būdu. Bendravimo e. laiškais sistemą teisingumo sistemoje jie apibūdino kaip sveikintiną naują priemonę, tačiau atkreipė dėmesį į tai, kad teismų ir advokatų tarpusavio bendravimas didžiąja dalimi vis dar vyksta faksu. Be to, jie atkreipė dėmesį į ribotą prieinamų internetinių priemonių pasiūlą. „Bepopierio teisingumo“ projektą numatyta užbaigti ir jo rezultatus pradėti naudoti 2026 m. Rengiami konkretūs pasiūlymai dėl teisinės pagalbos sistemos reformavimo. Šiuo metu teisinės pagalbos sistemoje yra galimas tik visiškas advokato honoraro ir susijusių teisinių išlaidų atlyginimas, o riba, nuo kurios teikiama teisinė pagalba vartotojo byloje, yra žemesnė nei Eurostato nustatyta skurdo riba . Pirmąjį preliminarų naujo teisės akto projektą parengė Teisingumo ministerija ir prieš jį pateikiant parlamentui vykdomos konsultacijos. Pasak institucijų, reforma turėtų būti siekiama supaprastinti administracines procedūras ir pasiūlyti dalinę teisinę pagalbą, taip užtikrinant daugiau galimybių piliečiams kreiptis į teismą. Veiksmingumas Civilinė teisena toliau yra veiksminga ir buvo imtasi priemonių siekiant sumažinti COVID-19 pandemijos poveikį, o baudžiamoji ir administracinė teisena yra ne tokia veiksminga. Laikinai bylų susikaupė dėl prasidėjusios COVID-19 pandemijos. Siekiant sumažinti susikaupusių bylų skaičių, buvo sutrumpintos teismų atostogos. Civilinės bylos toliau dažniausiai buvo nagrinėjamos taikant rašytinę procedūrą. Todėl susikaupusių bylų nebėra. Šią aplinkybę patvirtina naujausi duomenys apie civilinės teisenos veiksmingumą, kuris yra nuolat didelis, nepaisant to, kad antrąja ir kasacine instancija bylos nagrinėjamos gerokai ilgiau . Neišnagrinėtų civilinių bylų yra nedaug ir aukštas šių bylų išnagrinėjimo rodiklis, kuris nuolat yra apie 100 proc., rodo, kad civilinės teisenos bylų darbo krūvis sėkmingai valdomas . Tačiau susikaupusių baudžiamųjų bylų skaičius buvo didesnis, nes daugumos bylų nagrinėjimas 2020 m. kovo–gegužės mėn. buvo sustabdytas. Galiausiai vis dar nėra duomenų apie administracinės teisenos teismo proceso trukmę ir neišnagrinėtų bylų skaičių . II.Kovos su korupcija sistema

Institucinė korupcijos prevencijos ir kovos su ja sistema nuo praėjusių metų ataskaitos nepasikeitė. Liuksemburge nėra konkrečios kovos su korupcija strategijos ar kovos s korupcija agentūros; apskritai jame yra sukurta ir veikia teisinė ir institucinė kovos su korupcija sistema. Teisingumo ministerija yra pagrindinė institucija, atsakinga už bendrus kovos su korupcija klausimus, įskaitant politikos koordinavimą. Šios Teisingumo ministerijos sudėtyje esantis tarpinstitucinis Korupcijos prevencijos komitetas (COPRECO) veikia kaip patariamasis forumas ir remia bendrą nacionalinę kovos su korupcija politiką. Specializuotos kovos su korupcija prokuratūros nėra, tačiau prokuratūros ekonomikos ir finansų skyrius turi specialią kompetenciją tirti ekonominio ir finansinio pobūdžio baudžiamąsias bylas, įskaitant korupcijos bylas. Ekspertų ir įmonių vadovų suvokiamos viešojo sektoriaus korupcijos lygis tebėra žemas. Pagal organizacijos „Transparency International“ skelbiamą 2020 m. korupcijos suvokimo indeksą Liuksemburgas surinko 80 balų iš 100 ir užima 4 vietą Europos Sąjungoje ir 9 vietą pasaulyje . Šis suvokimo lygis per pastaruosius penkerius metus sumažėjo . Tarpinstitucinis visų dalyvaujančių institucijų bendradarbiavimas vyksta gerai, nepaisant to, kad prokuratūra susiduria su problemomis žmogiškųjų išteklių srityje. Prokuratūroje yra 36 teismo pareigūnai ir trečdalis jų dirba kovos su ekonominiais, finansiniais ir korupcijos nusikaltimais srityje. Prokuratūra prašė suteikti papildomų išteklių, tačiau iki šiol jie iš esmės nebuvo padidinti. Naujausioje paskelbtoje metinėje ataskaitoje taip pat atkreipiamas dėmesys į tai, kad trūksta kandidatų, kurie užpildytų laisvas darbo vietas, ir šiais metais ši tendencija pasikartojo, visų pirma prokuratūros ekonominių ir finansinių nusikaltimų skyriuje . Vis dėlto institucijos pranešė, kad sudėtinguose tyrimuose išteklius galima greitai pritaikyti, siekiant reaguoti į konkrečius poreikius, taip užtikrinant prokuratūros veiksmingumą . Naujausias pokytis, palyginti su praėjusiais metais, yra susijęs su IT infrastruktūros patobulinimu, kuriuo sudaromos sąlygos prokurorams dirbti nuotoliniu būdu ir turėti visapusišką nuotolinę prieigą prie bylų. Nepranešta apie jokius trūkumus, susijusius su kovos su finansiniais nusikaltimais teisine sistema, o bendradarbiavimas su finansinės žvalgybos padaliniu vyksta tinkamai. Vyriausybė dabar vertina poreikį griežtinti kovos su korupcija taisykles. Šioje kovoje daugiausia dėmesio skiriama prevencijai. Tačiau COPRECO pastaruoju metu nesurengė nei fizinių, nei internetinių susitikimų ir iš nė vienos ministerijos negavo jokios rašytinės grįžtamosios informacijos apie galimus kovos su korupcija teisės aktų trūkumus . Dėl konkrečių kovos su korupcija mokymų pažymėtina, kad visi nauji valstybės tarnautojai privalo dalyvauti specialiame mokymų modulyje, kuris yra sudedamoji privalomo mokymo dalis. Per COVID-19 pandemiją šie mokymai surengti internetu . Interesų konfliktų ir „sukamųjų durų“ reiškinio reguliavimo srityje dar galima atlikti patobulinimų. Galioja keturi etikos kodeksai ir jų vidaus stebėseną užtikrina atitinkamos institucijos, išskyrus vyriausybės narių elgesio kodeksą, kurio stebėseną vykdo išorės įstaiga, t. y. Etikos komitetas. Tik šiame pastarajame kodekse įtvirtintos nuostatos dėl „sukamųjų durų“ reiškinio ministrų atveju ir tai praėjusių metų teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje buvo įvardyta kaip trūkumas. 2020 m. Etikos komitetas išnagrinėjo dvi naujas bylas, susijusias su tuo pačiu aukšto rango pareigūnu. Taip komitetui buvo suteikta galimybė pateikti nuomonę dėl taikytinos teisės aktų sistemos. Komitetas teigė, kad nors etikos kodekso 12 straipsnį, kuriuo buvusiems vyriausybės nariams draudžiama užsiimti veikla, dėl kurios jie pradėtų bendrauti su savo buvusia administracija, lengva taikyti ir stebėti, 11 straipsnį, kuriuo draudžiama buvusiems ministrams naudoti ar atskleisti informaciją, kuri nėra viešai prieinama, taikyti sudėtinga . Šiuo atžvilgiu komitetas pateikė Ministrui Pirmininkui rekomendaciją patobulinti taisykles . Lobizmo ir turto deklaravimo srityje vis dar yra trūkumų. Europos Tarybos Kovos su korupcija valstybių grupė (GRECO) taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinės problemos, kaip ir anksčiau, yra nepakankamas parlamento narių pareigos atskleisti informaciją apie savo turtą ir gautas dovanas nuoseklumas ir priežiūra. Dabar nėra jokio išsamaus lobizmo veiklos reguliavimo. Parlamento nariai taiko savo elgesio kodeksą, kuriame reglamentuojami vidaus susitikimai, bet ne neformalūs kontaktai . Taip pat nėra jokių vyriausybės nariams ir vyresniesiems patarėjams galiojančių lobizmo taisyklių. Buvo peržiūrėtas politinių partijų finansavimo reglamentavimas. 2020 m. gruodžio 15 d. Politinių partijų finansavimo įstatyme nustatyta pareiga visiems nacionalinio parlamento ir Europos Parlamento rinkimuose dalyvaujantiems kandidatams deklaruoti visas dovanas, kurių vertė viršija 250 EUR . Įstatyme taip pat nurodyta, kad klaidingų deklaracijų pateikimas pagal Baudžiamąjį kodeksą yra nusikalstama veika . Taip pat pažymėtina, kad visos politinės partijos privalo pateikti savo pajamų ir išlaidų deklaracijas, kurios paskui persiunčiamos Audito Rūmams patikrinti . Aktyviau taikant skaidrumo ir atviro administravimo teisinę sistemą, atsirado keletas patobulinimų, tačiau tebėra trūkumų, susijusių su galimybe susipažinti su informacija. Pirmaisiais 2018 m. rugsėjo 14 d. Galimybės susipažinti su informacija įstatymo taikymo metais pilietinė visuomenė atkreipė dėmesį į siaurą jo taikymo sritį ir galimą neigiamą poveikį veiksmingai kovai su korupcija. Nors įstatymu suteikiama teisė prašyti leisti susipažinti su dokumentais, jame nenumatyta bendra teisė prašyti pateikti informaciją. Taigi prašančiajai šaliai informacija apskritai negali būti suteikiama, išskyrus atvejus, kai ji žino apie konkretaus dokumento egzistavimą . Galimybės susipažinti su dokumentais komisija (CAD) veikia kaip nepriklausoma administracinė įstaiga, atliekanti patariamąjį vaidmenį, kuris neapima jokių priežiūros įgaliojimų. CAD sudaro penki nariai ir ji gali priimti nuomones dviem atvejais: pirma, kai to prašo administravimo institucija, kuri siekia gauti nuomonę, ir, antra, nagrinėdama apeliacinį skundą, kai byla susijusi su nepatenkintu prašymu leisti susipažinti su dokumentais. Bylą galima pradėti per specialią svetainę arba raštu, o bylos perdavimas CAD nėra būtina sąlyga norint kreiptis į administracinį teismą. 2020 m. CAD gautų prašymų skaičius, palyginti su 2019 m., sumažėjo . Iš visų CAD priimtų nuomonių dėl 2019 m. priimtų nuomonių administraciniame teisme nagrinėjamos trys bylos ir viena byla teisme nagrinėjama dėl 2020 m. priimtos nuomonės . Tai, kad viešieji subjektai neturi jokios prievolės teikti ataskaitų CAD, įvardyta kaip trūkumas. Šiuo metu galiojantys pranešėjų apsaugos teisės aktai tebėra riboti – taikomi tik konkrečiuose sektoriuose, tokiuose kaip privačioji ir viešoji darbo teisė. Sektoriaus nuostatos apima Didžiosios Hercogystės policijos elgesio kodekse nustatytas sektoriaus nuostatas, kuriose numatyta galimybė policijos pareigūnams anonimiškai kreiptis į Teisės departamentą ir pranešti apie veiksmus, kurie gali būti prilyginami pažeidimui, padarytam einant pareigas . Šiuo metu rengiama nauja pranešėjų apsaugos sistema, kuria siekiama užtikrinti bendresnę ir veiksmingesnę pranešėjų apsaugą. Nepranešta apie jokias konkrečias priemones, kuriomis siekta mažinti korupcijos riziką, susijusią su COVID-19 pandemija. Didžiosios Hercogystės policija, nustačiusi galimą korupcijos riziką per pandemiją, visiems teisėsaugos pareigūnams nusiuntė priminimą apie taikytinus etikos principus. Be to, policijos žmogiškieji ištekliai buvo perskirstyti siekiant paremti su COVID-19 pandemija kovojančias nacionalines institucijas . Naujai įdarbintų valstybės ir policijos pareigūnų mokymai buvo perkelti į internetą ir paaiškėjo, kad tai yra veiksmingiau ir ekonomiškai efektyviau . III.Žiniasklaidos pliuralizmas ir žiniasklaidos laisvė Žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo teisinį pagrindą sudaro tam tikros konstitucinės ir įstatymų nustatytos apsaugos priemonės. Saviraiškos laisvė yra aiškiai pripažinta Konstitucijoje. Saviraiškos laisvės žiniasklaidoje įstatymu užtikrinama žurnalistų apsauga. Elektroninių žiniasklaidos priemonių įstatymu užtikrinamas audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucijos finansinis ir administracinis nepriklausomumas. Buvo sustiprintos žiniasklaidos reguliavimo institucijos ir jos išteklių nepriklausomumo ir veiksmingumo apsauginės reguliavimo priemonės. 2021 m. vasario 26 d. įstatymu iš dalies pakeistas 1991 m. Elektroninės žiniasklaidos įstatymas , taip pat 2013 m. įstatymas, kuriuo įsteigiama audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija , Autorité Luxembourgoise Indépendente de l’Audiovisuel (ALIA), siekiant į nacionalinę teisę perkelti Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvą (AŽPD). Visų pirma įstatymu ALIA pavestos naujos reguliavimo funkcijos, pvz., sukurti mechanizmus, kad būtų įvertintos dalijimosi vaizdo medžiaga platformų taikomos priemonės ir skatinama ugdyti gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis. Įstatyme aiškiai nustatyta, kad ALIA savo užduotis vykdo nešališkai, nepriklausomai ir skaidriai. Be to, pagal įstatymą ALIA leidžiama prašyti, kad žiniasklaidos paslaugų teikėjai pateiktų informaciją, būtiną jos funkcijoms įgyvendinti, taip pat nustatyti sankcijas už jos sprendimų nesilaikymą. Parlamentas ALIA skirtą biudžetą padidino 70 proc., palyginti su 2020 m. Be to, leista įsteigti keturias naujas pareigybes, skirtas reguliavimo institucijai priskirtoms naujos užduotims vykdyti. ALIA taip pat atlieka tam tikrą vaidmenį prižiūrint audiovizualinio sektoriaus politinį nepriklausomumą. Ataskaitoje ALIA pažymi, kad savivaldybių vietos lygmeniu rengiamos televizijos transliacijos galėtų būti naudojamos politinės propagandos tikslais, nes redakcinė atsakomybė priklauso pačiai savivaldybei . Liuksemburge dėl mažo rinkos dydžio yra ypač didelė žiniasklaidos koncentracija . Vyriausybė sprendė suinteresuotųjų subjektų iškeltus klausimus, susijusius su jos komunikacija ir skaidrumu per COVID-19 pandemiją. Dvi pagrindinės organizacijos, ginančios spaudos laisvę , kritikavo Vyriausybės komunikaciją ir skaidrumo stoką žurnalistų atžvilgiu, ypač per COVID-19 pandemiją. Tai visų pirma buvo susiję su ribota prieiga prie informacijos, kurią lėmė ribotas fizinis žurnalistų dalyvavimas spaudos konferencijose. Atsižvelgiant į šią kritiką, po kelių savaičių vėl pradėtos rengti fizinės spaudos konferencijos . Institucijos ėmėsi tam tikrų veiksmų, kad pašalintų COVID-19 pandemijos poveikį žiniasklaidai. Siekdamos sušvelninti ekonominį poveikį žiniasklaidai, institucijos nustatė laikinos pagalbos žiniasklaidos priemonėms ir žurnalistams schemą . Žiniasklaidos priemonės galėjo kreiptis dėl pagalbos, kurios metinis dydis vienam žiniasklaidos priemonės darbuotojui būtų 5 000 EUR. Schema buvo taikoma tik profesionaliems žurnalistams, dirbantiems sąlygas atitinkantiems leidėjams, išskyrus laisvai samdomus žurnalistus, kurie dėl paramos turėjo kreiptis pagal kitą nepriklausomų profesijų atstovams skirtą pagalbos schemą. Toliau buvo rengiami teisės aktai, susiję su pagalbos spaudai schema. 2020 m. liepos mėn. Vyriausybės pristatyta būsima tvarka yra orientuota į technologinį neutralumą ir bus vienodai taikoma spausdintinėms ir internetinėms naujienų žiniasklaidos priemonėms. Suinteresuotieji subjektai palankiai įvertino reformą, tačiau išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl riboto konsultacijų su visuomene proceso, numatytos gana mažos paramos kiekvienam žurnalistui sumos, taip pat dėl to, kad ne iki galo aišku, kaip bus elgiamasi su internetine žiniasklaida arba mišriomis profesijomis žiniasklaidos srityje (pvz., interneto turinio valdytojais, faktų tikrintojais). Pagalbos spaudai reforma yra struktūrinio pobūdžio ir dar svarstoma. Todėl šiame etape neįmanoma sužinoti, ar ji taip pat bus taikoma laisvai samdomiems žurnalistams. Nerimą tebekelia žurnalistų galimybės susipažinti su oficialiais dokumentais klausimas . Suinteresuotieji subjektai visų pirma atkreipė dėmesį į neigiamas 2018 m. rugsėjo 14 d. Įstatymo dėl skaidraus ir atviro administravimo pasekmes žurnalistų profesijai dėl ilgų dokumentų gavimo procedūrų. Suinteresuotieji subjektai pasiūlė nustatyti paspartintą procedūrą, kuria galėtų pasinaudoti žurnalistai . Šiomis aplinkybėmis žurnalistai priminė, kad Liuksemburgas vis dar yra viena iš valstybių narių, negarantuojančių teisės spaudai sparčiai susipažinti su informacija, kuri skirtųsi nuo piliečių teisės gauti informaciją, ir paragino Vyriausybę nustatyti tokią procedūrą. Be to, suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl to, kad institucijos pasirinktinai nusprendžia, kam atskleisti informaciją. Commission consultative des Droits de l’Homme (CCDH) taip pat kreipėsi į Vyriausybę prašydama garantuoti žurnalistų galimybę susipažinti su informacija visomis aplinkybėmis. Be to, kaip buvo priminta per konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais dėl pirmiau minėtos pagalbos spaudai schemos reformos , ši galimybė susipažinti su informacija buvo įtraukta į Vyriausybės pareiškimą dėl 2018–2023 m. programos . Žurnalistų apsaugos sistema išlieka patikima. Nuo 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos Komisija negavo jokios informacijos dėl susilpnėjusios žurnalistų apsaugos sistemos. Šiuo atžvilgiu Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti nuo 2015 m. nebuvo pateiktas nė vienas perspėjimas dėl Liuksemburgo. Nors žiniasklaidos baudžiamasis persekiojimas dėl šmeižto pasitaiko retai, specialistai ir NVO toliau nerimauja, kad šie atvejai gali būti naudojami kaip žiniasklaidos ir žurnalistų bauginimo priemonės atsižvelgiant į šiais metais teismuose iškeltą naują bylą . IV.Kiti instituciniai klausimai, susiję su stabdžių ir atsvarų sistema Liuksemburgas turi vienų rūmų parlamentinę demokratinę sistemą, kurioje pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų gali teikti Vyriausybė ir Parlamento nariai. Valstybės Taryba teikia patariamąją nuomonę dėl Vyriausybės arba Parlamento narių siūlomų teisės aktų projektų. Konstitucinis Teismas nagrinėja teisės aktų atitiktį Konstitucijai. Nepriklausomos institucijos atlieka svarbų vaidmenį stabdžių ir atsvarų sistemoje.

Pateikti pasiūlymai dėl dviejų naujų konstitucinių peržiūrų, kuriomis visų pirma piliečiams suteikiama galimybė tiesiogiai kreiptis į Konstitucinį Teismą ir supaprastinamos senosios nuostatos, susijusios su valstybe, valstybės vadovu ir vyriausybe. Pirmąja, 2020 m. birželio mėn. pateikta konstitucine peržiūra siekiama suteikti piliečiams tiesioginę galimybę kreiptis į Konstitucinį Teismą dėl vyriausybės taikomų reguliavimo priemonių, susijusių su nepaprastąja padėtimi. Peržiūros tikslas – apsaugoti pagrindines teises. 2021 m. kovo 9 d. Valstybės taryba pateikė savo nuomonę dėl šios peržiūros, pareikšdama, kad, jos manymu, tokia reforma apskritai nereikalinga, atsižvelgiant į tai, kad nepaprastosios padėties metu priimtų reguliavimo priemonių teisėtumo peržiūrą gali atlikti bet kuris teisėjas. Remdamasis šia nuomone ir atsižvelgdamas į gautas pastabas ir vertinimą, Parlamentas turi apsvarstyti ir nuspręsti, kokių tolesnių veiksmų imtis. Antrąja, 2020 m. lapkričio 17 d. pateikta konstitucine peržiūra siekiama iš dalies pakeisti valstybės, valstybės vadovo, konstitucinės monarchijos, vyriausybės, valstybės ir religinių bendruomenių santykių ir savivaldybių organizacinę struktūrą. Šios peržiūros tikslas – atnaujinti Konstituciją supaprastinant senąsias nuostatas, susijusias su valstybe, valstybės vadovu ir vyriausybe. Be to, atlikus peržiūrą būtų patikslinta, kad Didžiosios Hercogystės vaidmuo yra simbolinis ir formalus, o politinę Didžiojo Hercogo veiksmų atsakomybę užtikrina vyriausybės nariai. 2021 m. kovo 9 d. Valstybės taryba priėmė teigiamą nuomonę dėl šios peržiūros, pažymėdama, kad daugumą nuostatų Taryba jau patvirtino, remdamasi nebesvarstomu Konstitucijos projektu. Atrodo, kad sprendimų priėmimo procesas yra įtraukus, tačiau suinteresuotųjų subjektų rekomendacijų dažnai nepaisoma. Išreikštas susirūpinimas dėl konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais per sprendimų priėmimo procesą reguliarumo ir masto. Per įprastą teisėkūros procedūrą dėl kiekvieno siūlomo teisės akto būtina gauti patariamąją Valstybės tarybos išvadą. Be to, veikia penkios profesinės asociacijos, su kuriomis konsultuojamasi siekiant gauti nuomonę dėl jų atitinkamos veiklos srities. Jų nuomonės yra sudedamoji teisėkūros proceso dalis ir į jas atsižvelgiama rengiant teisės aktų projektų pakeitimus. Tačiau, nors kiti suinteresuotieji subjektai gali pateikti nuomones, į jų rekomendacijas ne visada atsižvelgiama. Dėl reguliavimo procedūros pažymėtina, kad Valstybės tarybos nuomonė taip pat yra privaloma, išskyrus reguliavimo priemones, kurių buvo imtasi per nepaprastąją padėtį, kai tokią nuomonę prašoma pateikti savanoriškai. Pateikti nuomonę dėl bet kurio reguliavimo priemonės projekto turi būti prašoma ir profesinių asociacijų pagal jų atitinkamas kompetencijos sritis. Be to, jeigu dėl reglamento projekto nesikonsultuojama su kompetentingomis profesinėmis asociacijomis, skiriamos teisinės sankcijos. Dėl Žmogaus teisių konsultacinės komisijos (CCDH) vaidmens reguliavimo procese pažymėtina, kad nors Vyriausybė neįpareigota atsakyti į CCDH rekomendacijas arba jomis vadovautis, tam tikri suinteresuotieji subjektai pranešė, kad Vyriausybė retai į jas atsižvelgia, visų pirma COVID-19 pandemijos metu. Be to, parlamentinis komitetas per teisėkūros procesą ir toliau retai konsultuojasi su CCDH. Dėl kitų žmogaus teisių įstaigų (pvz., ombudsmeno) dalyvavimo pažymėtina, kad Vyriausybė retkarčiais rengia dvišales konsultacijas arba tai daro tarpžinybiniame žmogaus teisių komitete. Tačiau į jų indėlį ir rekomendacijas retai atsižvelgiama. Dabar priimant atsako į COVID-19 pandemiją priemones naudojamos įprastos teisėkūros procedūros. 2020 m. kovo 18 d. – 2020 m. birželio 24 d. Liuksemburgas su COVID-19 pandemija kovojo paskelbdamas nepaprastąją padėtį. Konstitucijoje nustatytas režimas suteikė Vyriausybei galimybę ribotą laiką visose srityse taikyti tinkamas, reikalingas ir proporcingas priemones. Paskui Parlamentas naudojo įprastą teisėkūros procedūrą ir trumpesnius terminus, kad spręstų su COVID-19 pandemija susijusias problemas. Nepaisant to, kad pakeitimai nustatomi taikant paspartintą procedūrą, Parlamentas siekia konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais. Tačiau suinteresuotieji subjektai nerimauja dėl konsultacijų proceso įtraukumo, ypač tais atvejais, kai teisės aktas priimamas labai greitai, nes tokiu atveju dažnai ribojamos konsultacijos su Valstybės taryba ir profesinėmis asociacijomis. Buvo įsteigti „Žmogaus teisių rūmai“. Iniciatyva suvienyti pagrindines nepriklausomas institucijas, vykdančias pagrindines funkcijas saugant pagrindines teises, vienoje vietoje buvo užbaigta 2020 m. Žmogaus teisių rūmuose veikia CCDH, Vaiko teisių ombudsmenas ir Lygių galimybių centras. Žmogaus teisių rūmų paskirtis – palengvinti piliečių galimybes kreiptis į institucijas, saugančias pagrindines teises, ir padidinti įvairių institucijų sąveiką. CCDH yra akredituota nacionalinė žmogaus teisių institucija Liuksemburge. Vaiko teisių ombudsmenui pavesta konkreti užduotis saugoti kiekvieno jaunesnio nei 18 metų asmens teises. Lygių galimybių centras yra Liuksemburgo lygybės įstaiga. Nors COVID-19 pandemija turėjo poveikį NVO darbui, pilietinė erdvė Liuksemburge išlieka atvira. Nuo 2020 m. balandžio mėn. dėl COVID-19 pandemijos turėjo būti atšauktos lėšų rinkimo kampanijos, taip pat atstovavimo ir informavimo veikla. NVO pranešė, kad atitinkamos veiklos nutraukimas sukėlė finansines pasekmes. Tačiau 2020 m. lapkričio mėn. Vyriausybė pristatė įvairius dotacijų projektus ir tinkamumo kriterijus dotacijai gauti. I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas* * Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation . 2020 m. Komisijos dėl teisės susipažinti su dokumentais veiklos ataskaita (Rapport d'activité 2020 de la Commission d’accès aux documents), https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activite/minist-etat/cad/rapport-activite-2020-cad.pdf . Atstovų Rūmai, Chambre des Députés (2019), vidaus reglamentas, 2019 m. versija, https://chd.lu/wps/wcm/connect/public/5abf3456-f398-4259-a831-20788c0f208c/reglementjuli2019.pdf?MOD=AJPERES&ContentCache=NONE&CACHE=NONE&CVID=mOb0p1W&CVID=mOb0p1W . CIVICUS, Monitor tracking civic space, Liuksemburgas, https://monitor.civicus.org/country/malta/ . Didžiosios Hercogystės policija (2019), Policijos etikos kodeksas (Code de déontologie de la police), https://police.public.lu/fr/publications/2019/code-deontologie-police.html . ENHRI (2020), iš ENNHRI gauti atsakymai rengiant 2021m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Etikos komitetas (2020), Etikos komiteto nuomonė (Avis du comité d'éthique), (2020 4 22) ( https://gouvernement.lu/dam-assets/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Avis-du-comite-d-ethique-24042020-.pdf ). Europos Komisija (2019–2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė. Europos Komisija (2020), 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Liuksemburge. Europos Taryba: Ministrų Kabinetas (2010), Ministrų Kabineto rekomendacija valstybėms narėms CM/Rec(2010) 12 dėl teisėjų nepriklausomumo veiksmingumo ir atsakomybės. Europos Taryba: Platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti – Liuksemburgas, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/luxembourg . Europos Taryba: Venecijos komisija (2020), Nuomonė Nr. 1002/2020 dėl skubios preliminarios nuomonės dėl naujos Bulgarijos konstitucijos projekto (CDL-AD(2020)035). Generalinė prokuratūra (2020), 2019 m. metinė ataskaita, https://justice.public.lu/content/dam/justice/fr/publications/rapport-activites-crf/rapport-crf-2019.pdf . GRECO (2020a), Fourth evaluation round – Second Interim compliance report on Luxembourg, corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutor ( https://rm.coe.int/fourth-evaluation-round-corruption-prevention-in-respect-of-members-of/1680a0424d ).

GRECO (2020b), Fifth Evaluation Round – Compliance report on Luxembourg on Preventing corruption and promoting integrity in central governments (top executive functions) and law enforcement agencies ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680a04279 ). Įstatymo dėl iš dalies pakeisto 2020 m. liepos 17 d. įstatymo dėl kovos su COVID-19 pandemija priemonių projektas, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/20170427 . Komunikacijos generalinis direktoratas (2020a), Greitoji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 482. Verslo subjektų požiūris į korupciją ES. Komunikacijos generalinis direktoratas (2020b), Specialioji „Eurobarometro“ apklausa Nr. 502. Korupcija. Liuksemburgo vyriausybė (2018a), Etikos kodeksas, https://gouvernement.lu/dam-assets/fr/systeme-politique/gouvernement/rb-code-deontologie/Arrete-grand-ducal-du-14-novembre-2014-fixant-les-regles-deontologiques-des-membres-du-Gouvernement-et-leurs-devoirs-et-droits-dans-lexercice-de-la-fo.pdf . Liuksemburgo vyriausybė (2018b), Vyriausybės pareiškimas dėl 2018–2023 m. programos, https://gouvernement.lu/en/publications/accord-coalition/programme-gouvernemental.html . Liuksemburgo vyriausybė (2020a), 2019 m. duomenys apie jurisdikciją ir baudžiamąjį persekiojimą (Statistiques des jurisdictions et des parquets Année 2019), https://justice.public.lu/dam-assets/fr/publications/rapport-activites-judiciaires/Rapports-juridictions-judiciaires-2019.pdf . Liuksemburgo vyriausybė (2020b), Naujos praktinės vyriausybės spaudos konferencijų rengimo taisyklės, https://sip.gouvernement.lu/fr/actualites.gouvernement%2Bfr%2Bactualites%2Btoutes_actualites%2Bcommuniques%2B2020%2B05-mai%2B02-modalites-conferences-presse.html . Liuksemburgo vyriausybė (2021), iš Liuksemburgo gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. Liuksemburgo vyriausybė, Finansinė pagalba leidėjams per COVID-19 pandemiją, https://guichet.public.lu/en/entreprises/sectoriel/medias/indemnite-editeurs-publications-covid.html . Nuomonė Nr. CE 60.217 dėl projekto Nr. 7575, http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-23/36 . Nuomonė Nr. CE 60.288 dėl projekto Nr. 7620, http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/38 . Nuomonė Nr. CE 60.469 dėl projekto Nr. 7700, http://data.legilux.public.lu/file2/2021-03-09/32 . Pagrindinių teisių agentūra (2021), Legal environment and space of civil society organisations in supporting fundamental rights in Luxembourg. Parlamento vidaus reglamento 2019 m. versija, p. 61, 5 straipsnis, https://chd.lu . Projektas Nr. 6030, naujos Konstitucijos projektas, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/10000 . Projektas Nr. 7323, Įstatymo dėl Teismų tarybos organizacijos projektas, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/pl/10455 . Projektas Nr. 7575, Konstitucijos VI skyriaus (dėl teisingumo) peržiūra, visas projekto tekstas, http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 . Projektas Nr. 7575, Konstitucijos VI skyriaus (dėl teisingumo) peržiūra, visas projekto tekstas, nauji 2021 m. vasario 23 d. pakeitimai, http://data.legilux.public.lu/file2/2021-02-24/23 . Projektas Nr. 7575, Konstitucijos VI skyriaus (dėl teisingumo) peržiūra, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130254 .

Projektas Nr. 7620, Konstitucijos 32 straipsnio peržiūros projektas, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130257 . Projektas Nr. 7700, Konstitucijos I, III, V, VII, IX, X, XI ir XII skyrių peržiūra, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130258 . Projektas Nr. 7777, Pasiūlymas dėl Konstitucijos IV ir Va skyrių peržiūros, http://legilux.public.lu/eli/etat/projet/ppc/20130260. Reporters Without Borders, World Press Freedom Index, https://rsf.org/en/ranking . Transparency International (2021), 2020 Corruption Perception Index. Valstybės taryba (2015), vidaus reglamentas, https://conseil-etat.public.lu/fr/legislation/reglesdeontologiques.html . Žiniasklaidos pliuralizmo ir žiniasklaidos laisvės centras (2021), 2021 m. žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaita, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021/ . II priedas. Vizitas į Liuksemburgą 2021 m. kovo mėn. Komisijos tarnybos surengė virtualius susitikimus su: ·Chambre des Députés (Parlamentas) ·Korupcijos prevencijos komitetu (COPRECO) ·Žmogaus teisių konsultacine komisija (CCDH) ·Valstybės taryba ·Etikos komitetu ·„Finance & Human Rights“ ·„Groupement des Magistrats Luxembourgeois“ ·Liuksemburgo žurnalistų asociacija (ALJP) ·Liuksemburgo žiniasklaidos reguliavimo institucija (ALIA) ·Kultūros ministerija ·Užsienio reikalų ministerija

·Vidaus reikalų ministerija ·Teisingumo ministerija ·Valstybės ministerija ·Ombudsmenu ·Didžiosios Hercogystės policija ·„StopCorrupt“ ·Aukščiausiuoju Teisingumo Teismu ·Komisija dėl teisės susipažinti su dokumentais ·Liuksemburgo advokatų asociacija * Komisija taip pat surengė kelis horizontalius susitikimus su šiomis organizacijomis: ·„Amnesty International“ ·Reprodukcinių teisių centru ·CIVICUS ·Europos pilietinių laisvių sąjunga ·Europos pilietinės visuomenės tinklu ·Europos Bažnyčių konferencija ·„EuroCommerce“ ·Europos ne pelno teisės centru ·Europos žiniasklaidos ir spaudos laisvės centru