Visos valstybės narės parengė pirmųjų integruotų nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų (toliau – NEKSVP) projektus. Jos dirba siekdamos įveikti barjerus tarp įvairių politikos sričių, sektorių ir valdžios padalinių, įtraukti suinteresuotuosius subjektus ir visuomenę ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu nustatant, kaip bus siekiama 2030 m. tikslų. Kol kas tebėra trūkumų, tačiau tai tik pirmas žingsnis iš daugelio iki 2030 m., ir mes mokysimės iš šios patirties. Komisija, remdamasi puikiu bendradarbiavimu per praėjusius trejus metus, toliau konstruktyviai ir intensyviai dirbs drauge su valstybėmis narėmis, padėdama joms parengti galutinius nacionalinius planus ir vėliau juos įgyvendinti. Prie šio komunikato pridedamos rekomendacijos dėl galutinių planų padės atlikti šį darbą, toliau vadovaujantis bendradarbiavimo principu. Komisija galutinius planus įvertins 2020 m. energetikos sąjungos būklės ataskaitoje ir praneš, ar jie atitinka Sąjungos 2030 m. tikslus, ar reikėtų įdėti daugiau pastangų. Šis valdymo procesas taip pat teikia galimybę atnaujinti planus 2024 m., atsižvelgiant į patirtį ir siekiant išnaudoti naujas galimybes iki to dešimtmečio pabaigos.

Kitų sektorių, kaip antai žemės ūkio, atliekų ūkio ir pramonės, svarba įvairiose valstybėse narėse yra nevienoda mažinant išmetamą ŠESD kiekį sektoriuose, kuriems netaikoma ES ATLPS. Į tai reikėtų atsižvelgti planuojant, pavyzdžiui, žemės ūkio politiką ir priemones, kaip tai daro Airija. Žemės ūkio sektoriuje Komisijos pasiūlymu dėl bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) po 2020 m. didinami klimato ir aplinkos apsaugos užmojai ir tikimasi ne mažiau kaip 40 proc. viso BŽŪP finansinio paketo skirti su klimatu susijusiems veiksmams. Be to, Komisija pasiūlė sukurti ekologines sistemas, teiksiančias valstybėms narėms galimybę plačiu mastu remti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos veiksmus, geriau derinamus prie konkrečių vietos poreikių. Komisijos pasiūlyme taip pat nustatyta, kad valstybės narės, rengdamos savo BŽŪP strateginius planus, turėtų atsižvelgti į nacionalines aplinkos apsaugos ir klimato veiksmų planavimo priemones (taip pat ir į NEKSVP) pagal atitinkamus ES teisės aktus. Šiuo atžvilgiu bus ypač svarbu galutiniuose NEKSVP konkrečiai nurodyti žemės ūkio ir miškininkystės sektoriuose planuojamas išmetamo ŠESD kiekio mažinimo priemones, kurias būtų galima remti pagal BŽŪP, pavyzdžiui, teikiant paramą ūkių anglies pėdsako valdymo sistemų bandymams.

Pagal 2018 m. gegužės mėn. priimtus Sąjungos teisės aktus ES valstybės narės turi užtikrinti, kad 2021–2030 m. laikotarpiu ŠESD kiekis, išmetamas dėl žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ar miškininkystės (LULUCF), būtų kompensuojamas absorbuojant bent tokį patį CO2 kiekį iš atmosferos. Šis papildomo ŠESD absorbavimo potencialas pagal apskaitos duomenis atitinka 2 proc. viso išmetamo ŠESD kiekio, taigi LULUCF sektoriai ateinančiais dešimtmečiais turės daugiau prisidėti siekiant Sąjungos klimato tikslų, pavyzdžiui, iš atmosferos surenkant ir saugant daugiau CO2 ir kartu didinant biomasės gamybą bei efektyvų naudojimą labai įvairioms reikmėms, deramai atsižvelgiant į biologinės įvairovės ir oro kokybės poreikius. Danija ir Prancūzija yra pavyzdinės valstybės narės, pateikusios strategiją arba konkrečią informaciją apie politiką ir priemones, pavyzdžiui, remti privatų žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku ir taip tvariai didinti absorbuojamą anglies dioksido kiekį, kartu skatinant bioekonomiką, ir suteikti ūkininkams bei miškininkams papildomų paskatų gerinti žemės valdymą ir tvariai didinti produktyvumą. Kituose NEKSVP projektuose informacija apie tai yra ribota. Be to, ar išmetami ŠESD kiekiai yra didesni už absorbuojamus kiekius, bus galima iki galo įvertinti tik tada, kai valstybės narės pateiks išsamesnės informacijos apie LULUCF apskaitą ir lankstumo priemonių naudojimą. Šią informaciją iš dalies pateikė Čekija, Danija ir Airija.

Be to, būtina nustatyti investavimo poreikius ir finansavimo šaltinius, kad būtų telkiamos privačios investicijos į energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumo paslaugų rinkos augimą. Galutiniuose planuose turėtų būti išsamiau apibūdinta viešųjų įstaigų pastatų reikšmė ir išanalizuota, kaip efektyvaus energijos vartojimo politikos priemonėmis galima mažinti energijos nepriteklių.

Informavimas apie priemones, kuriomis skatinamas pasigamintos energijos vartojimas ir atsinaujinančiųjų išteklių energetikos bendrijos, ir nuostatos, kuriomis palengvinamas elektros energijos pirkimo sutarčių sudarymas ir planuojamų aukcionų rengimas, yra svarbios siekiant didinti piliečių suinteresuotumą energetikos pertvarka, pritraukti privačių investicijų ir padėti ekonomiškai efektyviai pasiekti tikslus. Be to, siekiant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtros per ateinantį dešimtmetį, būtinai reikės supaprastinti administracines procedūras, pavyzdžiui, palengvinti kontaktinių punktų kūrimą arba nustatyti sparčias modernizavimo procedūras.

Valstybės narės turi labiau pasistengti į savo NEKSVP įtraukti mokslinius tyrimus, inovacijas ir konkurencingumą. NEKSVP turėtų būti nustatyta į energetikos ir klimato prioritetus konkrečiai orientuota politika, įskaitant mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, susijusius finansavimo tikslus ir naudojimąsi Sąjungos lėšomis bei finansavimo priemonėmis. NEKSVP reikėtų aptarti, kaip planuojamomis nacionalinėmis viešosiomis investicijomis gali būti remiamas esamų technologijų įsitvirtinimas rinkoje ir naujų revoliucinių technologijų diegimas dideliu mastu bei jų įtraukimas į energetikos sistemą. Taip pat reikia tinkamos infrastruktūros, kuri galėtų padėti neutralizuoti daug energijos suvartojančių sektorių, automobilių pramonės ir pastatų sektorių poveikį klimatui. Be to, reikėtų didinti nacionalinių inovacijų ir pramonės ekosistemų įnašą kuriant strategines tvarias Europos vertės grandines (pvz., baterijų, vandenilio technologijų, naujų perspektyvių biologinių produktų, netaršaus, susietojo ir autonominio vairavimo, šilumos siurblių, integruotų energijos valdymo sistemų srityse).

NEKSVP taip pat reikia užtikrinti ir skatinti vartotojų įgalėjimą, informuotumo didinimą ir apsaugą, be to, galima nustatyti sistemingesnį energijos nepritekliaus problemų sprendimo būdą (taip pat žr. 2.3.5 skirsnį).

2.3.3. Kaip NEKSVP projektai gali skatinti reikalingas investicijas?

Poveikio klimatui neutralizavimas reiškia esminį mūsų ekonomikos pokytį. Siekiant kasmet surinkti apie 260 mlrd. EUR papildomų investicijų, reikalingų ES klimato ir energetikos tikslams pasiekti iki 2030 m., būtina nustatyti investavimo poreikius ir užtikrinti reikiamą finansavimą. NEKSVP gali būti svarbi priemonė planuojant nacionalines investicijas energetikos ir klimato srityse. Viešojo finansavimo taip pat reikės tobulinant skaitmeninius ir tvarius įgūdžius, didinant perdirbimo pajėgumus ir skatinant viešųjų pastatų renovaciją, prižiūrint ir atnaujinant infrastruktūrą. Derinant naujas investicijas tarp valdžios institucijų, privačiojo sektoriaus ir piliečių, bus telkiamas finansavimas, išvengiama turto nuvertėjimo ir tenkinami nauji įmonių ir piliečių poreikiai.

5 pav. Vidutinis metinis investicijų poreikis 2021–2030 m. (šaltinis – Komisijos modeliavimas).

Europos strateginių investicijų fondo, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, Europos struktūrinių ir investicijų fondų ir kitų esamų iniciatyvų lėšomis sėkmingai remiamos investicijos į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir efektyvų energijos vartojimą. Remiantis šiomis iniciatyvomis, Komisijos pasiūlymuose dėl kitos – 2021–2027 m. – daugiametės finansinės programos numatyta, kad ne mažiau kaip 25 proc. Sąjungos lėšų turėtų būti skiriama paramai klimato kaitos švelninti ir prisitaikyti prie jos. Siekiant sutelkti privatųjį kapitalą tvarioms investicijoms, 30 proc. viso programos „InvestEU“ finansinio paketo tikimasi panaudoti padedant vykdyti su klimatu susijusius uždavinius. Pagal šios programos tvarios infrastruktūros liniją turėtų būti dar labiau didinamas (iki 55 proc.) įnašas siekiant Sąjungos klimato ir aplinkos apsaugos uždavinių. Dalis Europos infrastruktūros tinklų priemonės lėšų specialiai skiriama tarpvalstybiniams atsinaujinančiųjų išteklių energetikos projektams remti. Visos valstybės narės taip pat raginamos naudoti ES ATLPS aukcionų pajamas finansuoti investicijoms į išmetamo ŠESD kiekio mažinimą ir absorbavimą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją, energijos vartojimo efektyvumą, švarios energetikos ir pramonės technologijų mokslinius tyrimus ir inovacijas.

Vykdant energetikos sąjungos uždavinius, labai svarbu nustatyti ir kiekybiškai išreikšti numatomus investicijų poreikius ir galimus finansavimo šaltinius. Vienuolika valstybių narių įvertino bendrus investicijų poreikius savo uždaviniams įvykdyti (Prancūzija, Italija ir Ispanija) arba dalį savo investicijų poreikių (Graikija, Suomija, Vengrija, Airija, Italija, Latvija, Lenkija ir Rumunija) ir pateikė nevienodai išsamius duomenis apie finansavimo šaltinius. Dauguma valstybių narių savo NEKSVP projektuose pateikė kai kuriuos konkrečius su investicijomis susijusius skaičius.

Be to, Europos Komisija svarsto šią temą per 2018–2019 m. Europos semestro ciklą, skirdama daug dėmesio valstybių narių investicijų poreikiams tiek 2019 m. šalių ataskaitose, tiek 2019 m. birželio 5 d. pateiktame Komisijos pasiūlyme dėl per 2019 m. Europos semestrą konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų – jame daugumai valstybių narių pateikta rekomendacijų dėl investavimo į efektyvų energijos vartojimą, atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir (arba) klimato politikos veiksmus svarbos. Šiame NEKSVP projektų vertinime atsižvelgiama į šias naujausias Europos semestro išvadas ir rekomendacijas.

Kelios valstybės narės jau sieja savo NEKSVP su konkrečiai joms skirtomis rekomendacijomis, pateiktomis vykdant Europos semestrą, ir šią sąsają turėtų užtikrinti visos valstybės narės. Apskritai turėtų būti tęsiamas dialogas siekiant kuo didesnio nuoseklumo ir sinergijos tarp energetikos ir klimato politikos ir Europos semestro, kaip svarbios struktūrinių reformų skatinimo priemonės. Šiomis aplinkybėmis patikimas makroekonominis siūlomos politikos ir priemonių vertinimas galutiniame NEKSVP yra svarbus siekiant suprasti bendrą ekonominį planuojamos politikos poveikį. Į pažangą, padarytą rengiant galutinius NEKSVP, bus atsižvelgta rengiant 2020 m. Europos semestro šalių ataskaitas.

Komisija pasiūlė į NEKSVP nustatytus nacionalinius ir regioninius poreikius atsižvelgti skiriant sanglaudos politikos fondų lėšas. Per 2019 m. Europos semestro ciklą pateiktose šalių ataskaitose ir NEKSVP projektuose nurodyti investavimo prioritetai vieni kitus papildo. Ypač svarbi bus parama, kuria galima padėti didinti vietos, regioninės ir nacionalinės valdžios institucijų pajėgumą, teikti techninę pagalbą ir bendradarbiauti tarpvalstybiniu mastu. 2021–2027 m. laikotarpiu bus skiriama daug dėmesio perėjimui prie švarios ir teisingos energetikos, moksliniams tyrimams ir inovacijai bei pažangiąja specializacija grindžiamai pramonės pertvarkai, tarpsektoriniam pramonės klasterių susiejimui ir tarpregioninio bendradarbiavimo vykdant inovacijų veiklą rėmimui. Be to, parengto NEKSVP patvirtinimas Komisijos pasiūlymuose laikomas „temine reikiama sąlyga“ skiriant Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo lėšas investicijoms konkrečiai į efektyvų energijos vartojimą ir atsinaujinančiųjų išteklių energetiką.

2.3.4. Kaip NEKSVP projektai gali didinti Sąjungos konkurencingumą?

Nuo dabar iki 2030 m. kiekviena valstybė narė turi sudaryti strateginių vertės grandinių kūrimui palankias pagrindines sąlygas, kad pasirengtų kitam investavimo ciklui ir padėtų neutralizuoti poveikį klimatui iki 2050 m. NEKSVP projektuose apskritai galėtų būti naudinga išsamiau apžvelgti, kaip valstybės narės ketina sudaryti šias sąlygas, koordinuodamos politiką ir priemones, kuriomis skatinama ekonomiškai efektyvi pramonės pertvarka nuo dabar iki 2030 m. pereinant prie žiedinės, tvarios ir neutralizuoto poveikio klimatui pramonės. Šios pagrindinės sąlygos turėtų būti veiksnys, skatinantis visuomenei ir visai mūsų planetai naudingus pokyčius neprarandant Europos pramonės konkurencingumo.

Apskritai NEKSVP turėtų padėti nustatyti ir didinti valstybių narių konkurencinį pranašumą, kartu deramai įvertinant siūlomų priemonių poveikį. Labai svarbu aiškiau išanalizuoti siūlomos politikos makroekonominį poveikį ir pramonės konkurencingumo uždavinius, kad būtų sėkmingai vykdoma energetikos pertvarka ir kovojama su klimato kaita. Gerąja patirtimi laikomas kelių valstybių narių siūlymas pradėti su tuo susijusį plataus masto konsultacijų su pramonės subjektais procesą.

Konkurencijos politika užtikrinama, kad valdžios sektoriaus išlaidos, remiant perėjimą prie mažataršės ir švarios energetikos, būtų efektyvios ir neiškraipytų energijos vidaus rinkos. NEKSVP nepakeičia esamų teisinių pranešimo apie valstybės pagalbą reikalavimų, tačiau gali padėti nustatyti būsimus valstybės pagalbos poreikius prieš pranešant apie pagalbą. Valstybės narės taip pat turi užtikrinti, kad politika ir priemonės atitiktų tarptautinius įsipareigojimus, ypač pagal PPO susitarimus.

2.3.5. Kaip NEKSVP projektai skatina teisingą pertvarką?

Siekiant vykdyti numatomą mūsų ekonomikos pertvarką, reikės pagal integruotą požiūrį kruopščiai įvertinti tiek trumpalaikį, tiek ilgalaikį socialinį poveikį, teritorinį poveikį ir poveikį užimtumui. Remiantis šiuo vertinimu, nustatomas visapusiškas politikos priemonių derinys, skirtas teisingai pertvarkai užtikrinti. Įgūdžių tobulinimo, mokslinių tyrimų, inovacijų, infrastruktūros ir socialinės apsaugos viešasis finansavimas turi būti derinamas prie naujų visuomenės poreikių. Kad ES energetikos ir klimato srities veiksmų planai būtų sėkmingai įgyvendinami, į juos nuo pat pradžios turi būti integruotas socialinis aspektas. Tai padės užtikrinti socialiai sąžiningą, teisingą pertvarką (taip pat kaimo vietovėse) ir, galiausiai, socialinį reformų priimtinumą bei visuomenės paramą joms, visų pirma didelio masto projektams ir revoliucinėms technologijoms.

Kai reikia imtis poveikio švelninimo ar kompensacinių priemonių, įskaitant priemones, skirtas energijos nepritekliui mažinti, jos turi būti įtrauktos į reformas ir turėtų būti nurodytos NEKSVP.