EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2020 09 03 COM(2020) 363 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 31-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2019 m.













































































{SWD(2020) 156 final} - {SWD(2020) 157 final} - {SWD(2020) 158 final} - {SWD(2020) 159 final} - {SWD(2020) 160 final}



TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 31-oji Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos metinė ataskaita. Kova su sukčiavimu 2019 m. 1. Įvadas 2. Kovos su sukčiavimu derinimas ir stiprinimas visoje ES. Kompleksinės kovos su sukčiavimu politikos kryptys, priemonės ir rezultatai 2019 m. 2.1. ES institucijų teisėkūros procedūra priimti aktai 2.1.1. Europos prokuratūra 2.1.2. Direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos 2.2. Rengimasis ateičiai. Europos institucijų teisėkūros ir politikos iniciatyvos 2.2.1. Komisijos pasiūlymas peržiūrėti Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 2.2.2. Horizontaliosios nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos (FIA nuostatos) visuose Komisijos pasiūlymuose dėl daugiamečių finansinių programų 2.2.3. Kova su korupcija Europos Sąjungoje 2.2.4. Tarptautinis bendradarbiavimas 2.2.5. Komisijos kovos su sukčiavimu strategija ir naujasis valdymo dokumentų rinkinys 2.2.6. Programos „Hercule“ įgyvendinimas ir parama pagal struktūrinių reformų rėmimo programą 2.3. ESTT jurisprudencija 2.3.1. Vialto prieš Komisiją 2.3.2. Dalli prieš Komisiją 2.4. Priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės

2.4.1. Direktyvos dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis perkėlimas į nacionalinę teisę 2.4.2. Priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, apžvalga 2.4.2.1. Skaidrumo didinimas ir kova su korupcija bei interesų konfliktais viešųjų pirkimų srityje 2.4.2.2. ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę 2.4.2.3. Kova su finansiniais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu 2.4.2.4. Teisinės bendradarbiavimo su OLAF stiprinimo priemonės 2.4.3. 2018 m. rekomendacijų įgyvendinimas 2.5. Nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistikos santrauka 2.5.1. Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 2.5.2. Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2.5.3. OLAF tyrimai 3. Kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai pajamų srityje 3.1. ES institucijų kovos su sukčiavimu priemonės pajamų srityje 3.1.1. Savitarpio administracinė pagalba 3.1.1.1. Pokyčiai teisėkūros srityje 3.1.1.2. Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS) 3.1.1.3. Bendros muitinės operacijos (BMO) 3.1.2. Savitarpio pagalba ir kovos su sukčiavimu nuostatos tarptautiniuose susitarimuose 3.1.3. Kova su neteisėta prekyba tabako gaminiais 3.1.4. Finansinės rizikos kriterijai

3.1.5. Bendra muitinės rizikos valdymo sistema (CRMS) 3.1.6. Duomenų analizės iniciatyvos 3.2. Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės pajamų srityje 3.2.1. Sukčiavimas muitų srityje 3.2.2. Mokestinis sukčiavimas 3.2.3. Sukčiavimas muitų srityje ir mokestinis sukčiavimas 3.3. Pajamų srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 3.3.1. Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 3.3.2. Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai 4. Sektorių kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai išlaidų srityje 4.1. Su keliais išlaidų sektoriais susijusios valstybių narių sektorių kovos su sukčiavimu politika ir priemonės 4.2. Žemės ūkio sektoriaus kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai 4.2.1. Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės žemės ūkio ir žuvininkystės srityje 4.2.2. Žemės ūkyje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 4.2.2.1. Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 4.2.2.2. Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai 4.3. Sanglaudos politikos ir žuvininkystės sektorių kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai 4.3.1. Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės sanglaudos politikos ir žuvininkystės srityje 4.3.2. Sanglaudos politikos ir žuvininkystės srityse nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 4.3.2.1. Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai

4.3.2.2. Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai 4.3.2.3. Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) ir COVID-19 krizė 4.4. Netiesioginio valdymo (pasirengimo narystei) srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 4.5. Sektoriaus kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai tiesioginio valdymo srityje 4.5.1. Tiesioginio valdymo srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 4.5.1.1. Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 4.5.1.2. Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai 5. Lėšų išieškojimas ir kitos prevencinės bei taisomosios priemonės 6. Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis 6.1. Bendradarbiavimas su OLAF 6.2. Išlaidų gerinimo tinklas 7. Ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES) 8. Tolesni veiksmai po Europos Parlamento rezoliucijos dėl 2018 m. metinės ataskaitos 9. Tarpinstitucinis bendradarbiavimas 9.1. Tarpinstitucinis keitimasis nuomonėmis 9.2. Europos Audito Rūmai 9.2.1. Specialiosios ataskaitos dėl kovos su sukčiavimu politikos 9.2.2. OLAF ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimas 10. Išvados ir rekomendacijos 10.1. Pajamos

10.2. Išlaidos Paveikslų sąrašas 1 pav. FIA direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę padėtis (2019 m. birželio mėn.) 2 pav. Tarpvalstybinės elektroninės prekybos srityje taikomos muitinės kontrolės strategijos 3 pav. Sistemingas prekių, kurių nurodyta vertė gali būti per maža, arba neteisingai deklaruotų prekių, kurioms taikomos mažos vertės siuntų lengvatos, nustatymas 4 pav. Tikrinimas, ar prekiautojai laikosi sąlygų 5 pav. Su NKSS susijusi padėtis 6 pav. Sukčiavimu laikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m. 7 pav. Sukčiavimu laikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta, ir susijusios sumos 2015–2019 m. 8 pav. Sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m. 9 pav. 2019 m. vykdytos bendros muitinės operacijos 10 pav. TNI. Pagrindiniai faktai ir modeliai 11 pav. Nustatymo lygiai pagal BŽŪP komponentus 12 pav. Žemės ūkio politika. Pagrindiniai faktai ir skaičiai 13 pav. Rinkos priemonės, labiausiai susijusios su sukčiavimu laikomais pažeidimais 14 pav. Valstybių narių priimtos sanglaudos politikos priemonės 15 pav. Sanglaudos ir žuvininkystės politika. Pagrindiniai faktai ir skaičiai 16 pav. COCOLAF struktūra ir pogrupiai



Santrauka ES finansinių interesų apsauga yra bendra Komisijos ir valstybių narių užduotis. Ši apsauga, kurios principai apibrėžti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 325 straipsnyje, nuolat stiprinama ES ir valstybėms narėms vykdant teisėkūrą ir kasdienėmis ES biudžeto įgyvendinimo priemonėmis. 2019-ieji buvo svarbūs metai, nes valstybės narės iki liepos mėn. turėjo į savo nacionalinę teisę perkelti Direktyvoje dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis (FIA direktyva) nurodytas priemones. Dvylika valstybių narių tai padarė iki termino, o 22 – iki 2020 m. birželio mėn. ES teisėkūros institucijos taip pat priėmė direktyvą, kuria siekiama pagerinti Sąjungos teisės aktų vykdymo ir politikos įgyvendinimo užtikrinimą konkrečiuose sektoriuose, užtikrinant žmonių, pranešančių apie pažeidimus šiose srityse, aukšto lygio apsaugą (Pranešėjų apsaugos direktyva). Be to, 2019 m. Laura Codruța Kövesi buvo paskirta Europos vyriausiąja prokurore ir buvo toliau pažengta steigiant Europos prokuratūrą. 2019 m. balandžio mėn. Europos Komisija priėmė naują Komisijos kovos su sukčiavimu strategiją (KKSS) ir nuo to laiko siekia septynių pamatinių strategijos tikslų, pirmiausia – užtikrinti Komisijos kovos su sukčiavimu vidaus koordinavimo stiprinimo ir kovos su sukčiavimu analitinių pajėgumų, įskaitant duomenų, kuriais ji remiasi, stiprinimo kokybę. ES finansinių interesų srities teismo praktika pasipildė dviem precedentiniais Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) sprendimais (Vialto prieš Komisiją ir Dalli prieš Komisiją). Abu jie buvo susiję su Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliktais tyrimais. Nacionaliniu lygmeniu valstybės narės ėmėsi įvairių su sukčiavimo prevencija ir nustatymu susijusių gebėjimų gerinimo priemonių. Dauguma priemonių, apie kurias pranešta, pirmiausia skirtos ES lėšų valdymui ir kontrolei. Taip pat pranešta apie kompleksines priemones, kuriomis siekiama: ·didinti skaidrumą, kovoti su korupcija ir interesų konfliktais viešųjų pirkimų srityje; ·kovoti su finansiniais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu; ·perkelti ES teisės aktus į nacionalinę teisę ir ·gerinti bendradarbiavimą su OLAF. Valstybių narių nustatytų pažeidimų, apie kuriuos pranešta Komisijai, (jų analize grindžiama šioje ataskaitoje pateikti statistiniai duomenys) mažiau nei ankstesniais metais. Ši tendencija pirmiausia būdinga sukčiavimu laikomiems pažeidimams, kurių per pastaruosius penkerius metus nuolat mažėjo. Tačiau atrodo, kad išlaidų srityje šis mažėjimas susijęs su ES fondų išlaidų programų ciklu, o ne su iš tikrųjų sumažėjusiu nustatytų atvejų skaičiumi. Analizuojant programavimo ciklus matyti, kad įtariamo sukčiavimo ir sukčiavimo nustatymas išlieka stabilus. Didesnė su žemės ūkio išlaidomis susijusi rizika kilo rinkos rėmimo priemonių srityje. Sanglaudos politikos srityje nustatyta daugiausia su mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektais susijusių atvejų. Dėl COVID-19 krizės artimiausiais metais prireiks daugiau finansavimo, ypač sveikatos sektoriuje, todėl į šią ataskaitą taip pat įtraukta investicijų į sveikatos infrastruktūrą srities pažeidimų analizė. Ši analizė rodo, kad sveikatos infrastruktūros srityje itin daug viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimų. Kiti pagrindiniai pažeidimų šaltiniai buvo projektų ir (arba) veiklos netinkamumas finansuoti, taip pat sutarčių nuostatų ir (arba) taisyklių pažeidimai.

Pajamų srityje susijusios lėšų sumos labai sumažėjo, palyginti su išskirtiniais 2018 m. Saulės baterijų plokštės vėl buvo prekės, su kuriomis buvo susiję daugiausia mėginimų sukčiauti. Didelę grėsmę tebekėlė sukčiavimas pajamų srityje, nurodant per mažą į ES importuojamų prekių vertę, be kita ko, vykdant elektroninę prekybą. Svarbų vaidmenį nustatant šį sukčiavimą atliko OLAF. Atsižvelgiant į dabartines sveikatos bei ekonomikos krizes ir Komisijos pasiūlytą ekonomikos gaivinimo planą, šioje ataskaitoje rekomenduojama nešvelninti ES išlaidų stebėsenos bei kontrolės ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad, padidinus šių išlaidų skaidrumą, būtų galima lengviau užkirsti kelią sukčiavimui ir pažeidimams.



1.Įvadas Šis dokumentas – tai Komisijos 31-oji ES finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu metinė ataskaita (FIA ataskaita). ES ir jos valstybės narės yra bendrai atsakingos už Sąjungos finansinių interesų apsaugą ir kovą su sukčiavimu. Valstybių narių valdžios institucijos valdo apie 74 proc. ES išlaidų ir renka tradicinius nuosavus ES išteklius. Komisija prižiūri abi šias sritis, nustato standartus ir tikrina, kaip jų laikomasi. Norėdamos veiksmingai apsaugoti ES finansinius interesus, Komisija ir valstybės narės turi glaudžiai bendradarbiauti tarpusavyje. FIA ataskaitoje šis bendradarbiavimas vertinamas siekiant jį gerinti. Todėl joje: ·apžvelgiamos priemonės, kurių imtasi ES ir valstybių narių lygmeniu kovojant su sukčiavimu; ·analizuojami svarbiausi nacionalinių ir Europos įstaigų pasiekimai nustatant su ES išlaidomis ir pajamomis susijusį sukčiavimą bei pažeidimus. Analizė pirmiausia grindžiama nustatytais pažeidimais ir sukčiavimu, apie kuriuos valstybės narės pranešė laikydamosi sektorių reglamentų. Prie ataskaitos pridedami penki Komisijos tarnybų darbiniai dokumentai. 2.Kovos su sukčiavimu derinimas ir stiprinimas visoje ES. Kompleksinės kovos su sukčiavimu politikos kryptys, priemonės ir rezultatai 2019 m. 2.1.ES institucijų teisėkūros procedūra priimti aktai 2.1.1.Europos prokuratūra 2017 m. lapkričio 20 d. įsigaliojus Tarybos reglamentui (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje, Komisija 2019 m. steigdama Europos prokuratūrą padarė didelę pažangą. 2019 m. spalio mėn. Taryba ir Europos Parlamentas sutarė Europos vyriausiąja prokurore paskirti Laurą Codruțą Kövesi. Buvo užbaigti Europos prokuratūros būstinėje Liuksemburge reikiamų atnaujinimo darbų viešųjų pirkimų etapai. Buvo tęsiamas Europos prokuratūros darbuotojų įdarbinimo procesas ir iki 2019 m. pabaigos buvo priimti devyni nauji darbuotojai. Be to, Komisija ėmėsi reikiamų pasirengimo specialios Europos prokuratūros bylų valdymo sistemos kūrimui veiksmų. Ši sistema bus pagrindinė Europos prokuratūros veiklos priemonė. Komisija toliau glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis, kad jos galėtų pritaikyti savo nacionalinę teisę rengdamosi Europos prokuratūros veikimui, ir galėtų pakonsultuoti jas dėl įvairių steigimo veiksmų pagal Europos prokuratūros reglamento 20 straipsnį. Komisija taip pat dalyvavo diskusijose su valstybėmis narėmis, kad, kaip numatyta Europos prokuratūros reglamente, Europos prokuratūrą būtų lengviau pripažinti kompetentinga institucija pagal 1959 m. Europos konvenciją dėl savitarpio pagalbos baudžiamosiose bylose ir jos protokolus. Taip bus užtikrintas sklandus Europos prokuratūros bendradarbiavimas Europos Sąjungai nepriklausančių šalių atžvilgiu. 2.1.2.Direktyva (ES) 2019/1937 dėl asmenų, pranešančių apie Sąjungos teisės pažeidimus, apsaugos Direktyvos (ES) 2019/1937 (Pranešėjų apsaugos direktyva) tikslas – pagerinti Sąjungos teisės aktų ir politikos vykdymo užtikrinimą konkrečiose srityse, užtikrinant aukšto lygio apsaugą žmonėms, pranešantiems apie pažeidimus srityse, kuriose pažeidimai gali padaryti didelę žalą viešajam interesui ir kuriose pažeidimus gali atskleisti tik vidaus subjektai arba jie gali tai atskleisti geriausiai. Šios sritys apima ES finansinių interesų apsaugą, pinigų plovimo ir teroristų finansavimo prevenciją, su vidaus rinka susijusius pažeidimus, įskaitant piktnaudžiaujamojo pobūdžio susitarimus, kuriais siekiama gauti su pelno mokesčiais susijusių pranašumų ir išvengti su juridinėmis priemonėmis susijusių mokesčių, taip pat Sąjungos viešųjų pirkimų teisės pažeidimus. Ši direktyva buvo priimta 2019 m. spalio 23 d. Valstybės narės ją turi perkelti į savo nacionalinę sistemą iki 2021 m. gruodžio mėn.

2.2.Rengimasis ateičiai. Europos institucijų teisėkūros ir politikos iniciatyvos Šiame skirsnyje apžvelgiami pagrindiniai pokyčiai, susiję su 2019 m. Komisijos politikos ir teisėkūros iniciatyvomis. 2.2.1.Komisijos pasiūlymas peržiūrėti Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 2018 m. gegužės 23 d. Komisija priėmė pasiūlymą iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos atliekamų tyrimų (OLAF reglamentą), kuriuo siekiama dviejų pagrindinių tikslų: pritaikyti OLAF atsižvelgiant į steigiamą Europos prokuratūrą ir padidinti OLAF atliekamų tyrimų veiksmingumą. Šis Komisijos pasiūlymas – tai tikslinė OLAF reglamento peržiūra, kuria siekiama užtikrinti, kad pakeitimai galiotų, pradėjus veikti Europos prokuratūrai. 2019 m. Europos Parlamentas ir Taryba dėl Komisijos pasiūlymo priėmė savo derybines pozicijas (atitinkamai 2019 m. balandžio 16 d. ir birželio 12 d.). Derybos prasidėjo 2019 m. pabaigoje; Suomijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu įvyko du trišaliai dialogai. 2.2.2.Horizontaliosios nuostatos dėl Sąjungos finansinių interesų apsaugos (FIA nuostatos) visuose Komisijos pasiūlymuose dėl daugiamečių finansinių programų Glaudžiai bendradarbiaudama su mokėjimus atliekančiomis ir centrinėmis Komisijos tarnybomis, 2019 m. OLAF su teisėkūros institucijomis susitarė dėl to, kad standartinės nuostatos dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos turi būti įtraukiamos į visus po 2020 m. galiosiančius pagal sritį (tiesioginio, netiesioginio ir pasidalijamojo valdymo) suderintus išlaidų programų teisės aktus. Šiomis nuostatomis atsižvelgiama į Finansiniame reglamente nustatytus reikalavimus ir, be kita ko, primenama, kad Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugomi proporcingomis priemonėmis, įskaitant sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevenciją, nustatymą, ištaisymą ir tyrimą. Bet kuris Sąjungos lėšas gaunantis asmuo arba subjektas privalo visapusiškai bendradarbiauti siekdamas apsaugoti Sąjungos finansinius interesus, taip pat suteikti būtinas prieigos teises Komisijai, OLAF, Europos prokuratūrai ir Europos Audito Rūmams ir užtikrinti, kad visos Sąjungos lėšų naudojimo procese dalyvaujančios trečiosios šalys suteiktų lygiavertes teises. 2.2.3.Kova su korupcija Europos Sąjungoje Korupcijos prevencijai ir kovai su korupcija bus taikoma reguliari valstybių narių teisinės sistemos stebėsena ir vertinimas pagal naujai sukurtą teisinės valstybės mechanizmą. Taikydama teisinės valstybės mechanizmą, Komisija stebės svarbius teigiamus ir neigiamus su teisinės valstybės principu valstybėse narėse susijusius pokyčius ir atsižvelgs į keturis ramsčius: i) teisenos sistemas, ii) kovos su korupcija sistemą, iii) tam tikrus su žiniasklaidos pliuralizmu susijusius klausimus ir iv) kitus su institucijomis susijusius stabdžių ir atsvarų sistemos klausimus. Teisinės valstybės mechanizmas bus taikomas visoms valstybėms narėms – Europos Komisija atliks objektyvius ir faktais grindžiamus metinius vertinimus – ir veiks kaip prevencinė priemonė, stiprinanti dialogą ir gerinanti bendrą informuotumą teisinės valstybės klausimais Europos Sąjungoje. Įgyvendinant ekonomikos valdymo Europos semestrą, kovos su korupcija uždaviniai vertinami ypatingą dėmesį skiriant rizikos sritims, pvz., viešiesiems pirkimams, viešajam administravimui, verslo aplinkai ir sveikatos priežiūrai. Metinėse Europos semestro šalių ataskaitose pateikiama išsami korupcijos rizikos ir susijusių uždavinių analizė. Tinkamais atvejais į šiuos klausimus taip pat atsižvelgiama kasmet Europos Vadovų Taryboje nacionalinių vadovų patvirtinamose konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose. 2019 m. šalių ataskaitose Komisija daugiausia analizavo 15 su ypatingais sunkumais susiduriančių valstybių narių. Aštuonios iš šių valstybių narių šiemet gavo susijusias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas. Rumunija ir Bulgarija šios srities rekomendacijų gavo ne tik įgyvendinant šį semestrą, bet ir pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą (BTM). Pagal ES dalijimosi kovos su korupcija patirtimi programą Komisija 2019 m. gegužės, birželio ir spalio mėn. surengė praktinius seminarus atitinkamai korupcijos prevencijos valstybių valdomose įmonėse, kovos su korupcija rizikos viešųjų pirkimų srityje mažinimo ir korupcijos kaip grėsmės saugumui klausimais. Komisija taip pat surengė nacionalinių kontaktinių asmenų susitikimą korupcijos klausimais. 2019 m. Europos Sąjungai tapus Kovos su korupcija valstybių grupės (pranc. GRECO) stebėtoja, Komisija aktyviai dalyvavo keliuose Europos ir tarptautiniuose kovos su korupcija forumuose. Ji atstovavo Europos Sąjungai 9-ojoje Jungtinių Tautų konvencijos prieš korupciją šalių konferencijoje ir gruodžio mėn. plenariniame GRECO posėdyje. Komisija taip pat tęsė darbą Didžiojo dvidešimtuko (G 20) Kovos su korupcija darbo grupėje, kuri 2019 m. parengė aukšto lygio principus dėl pranešėjų apsaugos ir gerosios patirties kompendiumą, kuriuo siekiama gerinti korupcijos prevenciją infrastruktūros plėtros srityje. Komisija taip pat dalyvavo susijusiose darbo srityse Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijoje (EBPO), taip pat Europos partnerių prieš korupciją tinkle ir Europos valstybių narių kovos su korupcija kontaktinių punktų tinkle (angl. EPAC / EACN), priėmusiuose 2019 m. gruodžio mėn. Stokholmo deklaraciją, kurioje Europos politikos formuotojai raginami stiprinti kovą su korupciją. OLAF turi, be kita ko, išskirtinį įgaliojimą atlikti vidaus tyrimus ES institucijose, įstaigose, organuose ir agentūrose kovos sukčiavimu, korupcija ir kita Sąjungos finansiniams interesams kenkiančia neteisėta veika tikslais. Su korupcija OLAF kovoja vykdydama ne tik vidaus tyrimus, bet ir išorės tyrimus, nes sukčiavimo atvejai ES biudžeto atžvilgiu gali būti susiję su korupcija. 2.2.4.Tarptautinis bendradarbiavimas Kad būtų galima veiksmingiau kovoti su ES biudžetui kenkiančiu sukčiavimu už Sąjungos ribų, Komisija į susitarimus su ES nepriklausančiomis šalimis ir susitarimų dėl garantijų su tarptautinėmis finansų įstaigomis ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis šablonus toliau pildė kovos su sukčiavimu nuostatomis.

Siekdama išnagrinėti sudėtingus tarptautinius sukčiavimo atvejus ir atsekti sukčiaujant gautas pajamas, OLAF dažnai bendradarbiauja su tarptautinėmis organizacijomis ir nacionalinėmis ES nepriklausančių šalių institucijomis. OLAF kasmet susitinka su tarptautinių organizacijų tyrimų skyrių atstovais Tarptautinių tyrėjų konferencijoje. 2019 m. OLAF organizavo specialius renginius, skirtus ES nepriklausančioms šalims paremti, pvz.: • kas dvejus metus vykstantį Valdymo grupės susitikimą su institucijomis partnerėmis iš Afrikos, per kurį siekiama stiprinti ryšius su pagrindinėmis Afrikos tyrimų bei kontrolės institucijomis ir kovos su korupcija įstaigomis; • kasmetinį seminarą, skirtą šalių kandidačių ir potencialių kandidačių institucijoms partnerėms (jo tema buvo sukčiavimo prevencijos ir tyrimų tarpusavio sąsajos) ir • pažintinius Šiaurės Makedonijos ir Albanijos institucijų partnerių vizitus į OLAF. 2.2.5.Komisijos kovos su sukčiavimu strategija ir naujasis valdymo dokumentų rinkinys Naujoji Komisijos kovos su sukčiavimu strategija (KKSS) buvo priimta 2019 m. balandžio 29 d. Ši strategija grindžiama išsamiu Komisijos vidinei politikai kylančiu rizikos vertinimu. Joje nustatytos dvi pagrindinės tobulinimo sritys: i) duomenų apie sukčiavimą rinkimas bei analizė ir duomenų analizė ir ii) Komisijos padalinių tarpusavio bendradarbiavimas ir veiklos koordinavimas. Todėl naujojoje KKSS šiems aspektams skiriama daugiausia dėmesio. Jais taip pat atsižvelgiama į ankstesnės strategijos vidaus vertinimo rezultatus. Valdymas pagerintas jau 2018 m., sustiprinus Komisijos organizacinio valdymo tarybos vaidmenį kovojant su sukčiavimu, o iki 2019 m. pabaigos buvo įsteigti teminiai pogrupiai ir taip buvo sustiprintas Sukčiavimo prevencijos ir nustatymo tinklas (angl. „FPDNet“). Šie patobulinimai atlikti imantis 63 veiksmų, kurie artimiausiais metais bus laipsniškai įgyvendinami pagal specialų prie naujosios KKSS pridėtą veiksmų planą. 2.2.6.Programos „Hercule“ įgyvendinimas ir parama pagal struktūrinių reformų rėmimo programą Pagal 2014–2020 m. programą „Hercule III“ remiami veiksmai, kuriais kovojama su sukčiavimu, korupcija ir kita Sąjungos finansiniams interesams kenkiančia neteisėta veikla. 2019 m., kurie buvo penktieji šios programos įgyvendinimo metai, 15,89 mln. EUR dydžio biudžetas buvo skirtas: •veiksmams, kuriais stiprinami nacionalinių ir regioninių institucijų operatyviniai ir techniniai pajėgumai, ir IT paramai finansuoti (74 proc. programos biudžeto) ir •mokymo veiklai ir konferencijoms, įskaitant skaitmeninės ekspertizės ir analizės mokymo kursus valstybių narių ir šalių partnerių teisėsaugos tarnybų darbuotojams, taip pat lyginamųjų mokslinių tyrimų ir mokslinės leidybos veiklai finansuoti (24 proc. biudžeto). Programos „Hercule III“ dotacijų gavėjai pranešė, kad naudojant įrangą, dalyvaujant mokymuose ir įgyvendinant kitus programos lėšomis finansuotus veiksmus pasiekta svarbių laimėjimų, pvz.: •konfiskuota kontrabandinių ir padirbtų cigarečių bei tabako gaminių; •patobulintos operacijos ir paspartinti ES finansiniams interesams kenkiančių pažeidimų, sukčiavimo ir korupcijos tyrimai; •pagerintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir tinklų kūrimas; •dalytasi geriausia kovos su sukčiavimu ir neteisėta veikla, kenkiančia Sąjungos finansiniams interesams, ir tokio elgesio prevencijos patirtimi. Be to, pagal struktūrinių reformų rėmimo programą (SRRP) Komisija skyrė lėšų techninei paramai dviem valstybėms narėms. Tuo siekta: •gerinti Graikijos kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybos (angl. AFCOS) veikimą pagal ES ir nacionalinės teisės aktus; •padėti Ispanijos institucijoms gerinti valdžios sektoriaus išlaidų priežiūrą, naudojantis duomenimis ir taikant automatizuotas procedūras, taip pat gerinti supratimą bei gebėjimus nustatyti ir mažinti su dotacijomis pagrindinėse politikos srityse susijusią sukčiavimo riziką.

2.3.ESTT jurisprudencija 2019 m. teismų praktika ES finansinių interesų apsaugos srityje buvo papildyta dviem precedentiniais Bendrojo Teismo sprendimais. 2.3.1.Vialto prieš Komisiją Byloje T-617/17 Vialto prieš Komisiją Bendrasis teismas atmetė ieškovės reikalavimą atlyginti žalą ir pirmąkart ES teismų praktikoje patvirtino OLAF įgaliojimus ir metodą, kuriais vadovaudamasi ji, atlikdama patikrinimus vietoje, vykdo skaitmeninės ekspertizės operacijas. Teismo sprendime aiškiai nurodyta, kad atliekant patikrinimą vietoje Europos kovos su sukčiavimu tarnybai leidžiama susipažinti su visa į jos tyrimo sritį patenkančia informacija bei dokumentais ir kopijuoti visus dokumentus, kurių jai reikia atitinkamai kontrolei atlikti ir kurių atžvilgiu ji turi diskreciją. Sprendime taip pat patvirtinta, kad teisė rinkti dokumentus pagal Reglamento Nr. 2185/96 7 straipsnio 1 dalį apima ekspertizės duomenų rinkimą ir kad prašytą skaitmeninę informaciją Europos kovos su sukčiavimu tarnybai atsisakęs pateikti operatorius buvo tinkamai pašalintas iš konsorciumo už sutartinės savo prievolės bendradarbiauti su OLAF pažeidimą. Praktiškai rėmimasis sutartine operatoriaus prievole bendradarbiauti su OLAF yra labai galinga ir veiksminga Europos Sąjungoje ir už jos ribų atliekamų OLAF tyrimų priemonė. Vialto šį teismo sprendimą apskundė apeliacine tvarka ir dabar šis skundas nagrinėjamas. 2.3.2.Dalli prieš Komisiją Bendrasis Teismas atmetė ieškovo reikalavimą atlyginti žalą ir nagrinėja įvairius teisės aspektus bei faktą, dėl kurių buvo diskutuojama pastaraisiais metais. Pagrindiniai Teismo sprendimo aspektai yra šie: ·OLAF kompetencija apima daugiau nei vien ES finansinių interesų apsaugą, todėl poveikio ES finansiniams interesams nebuvimas nėra priežastis, dėl kurios OLAF negalėtų pradėti tyrimo; ·pagal OLAF Instrukcijose darbuotojams dėl tyrimo procedūrų ir Reglamente Nr. 883/2013 nurodytų tyrimo pradėjimo kriterijus nereikalaujama atlikti išsamaus šios informacijos vertinimo, nes tai galima padaryti tik atliekant patį tyrimą; ·pagal Reglamentą Nr. 883/2013 OLAF generaliniam direktoriui nedraudžiama leisti išplėsti atliekamo tyrimo srities, kad vietoj vidaus tyrimo būtų atliekamas išorės tyrimas, ir atvirkščiai; ·negalima drausti OLAF generaliniam direktoriui prižiūrėti konkretaus tyrimo grupės arba tiesiogiai dalyvauti tyrimo veikloje, jei to reikia atsižvelgiant į aplinkybes; ·OLAF galutinėse ataskaitose nebūtina išsamiai nurodyti visų įrodymų, kuriais jos grindžiamos; šie įrodymai prireikus įtrauktini į šių ataskaitų priedus; ·prašymas pateikti telefono ryšio žurnalus yra teisėta tyrimo priemonė ir dėl jos OLAF Atrankos ir peržiūros skyriui nereikia atlikti oficialaus teisinio patikrinimo; šios oficialios nuomonės reikia tik dėl Instrukcijų darbuotojams dėl tyrimo procedūrų 11 straipsnio 2 dalyje aiškiai išvardytų ir 12 straipsnio 1 bei 2 dalyse nurodytų tyrimo priemonių; ·susijęs asmuo turi teisę išreikšti nuomonę dėl visų su juo susijusių faktų, bet ne dėl išvadų, kurias gali padaryti OLAF savo galutinėje tyrimo ataskaitoje; OLAF neprivalo prašyti susijusio asmens pareikšti poziciją dėl kiekvieno pareiškimo, kuriame nurodyti įrodymai, – jis to prašyti privalo tik dėl su šiuo asmeniu susijusių faktų; ·Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklėse negali būti nustatoma tokių OLAF prievolių, kurių nėra nurodyta, be kita ko, Reglamente Nr. 883/2013; Priežiūros komitetas negali prieštarauti galutinės ataskaitos perdavimui nacionalinėms teisminėms institucijoms; ·informuodama visuomenę OLAF privalo užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp susijusio asmens teisės į nekaltumo prezumpcijos paisymo ir visuomenės teisės būti informuotai teisės į saviraiškos laisvę kontekste, t. y. turi kuo tiksliau informuoti visuomenę apie veiksmus, kurių imtasi atsižvelgiant į galimus pažeidimus arba sukčiavimą; ·reikalavimu, kad OLAF vykdytų tyrimo įgaliojimus visiškai nepriklausomai, kaip nurodyta Sprendimo 1999/352 3 straipsnyje, užtikrindama tyrimo nešališkumą, teisingumą ir objektyvumą, asmenims suteikiama teisių; ·ES institucijos, įstaigos, organai ir agentūros turi teisę prašyti OLAF generalinio direktoriaus nagrinėti bylą kaip prioritetinę, nes tai nesusiję su tyrimo esme;

·ES institucijos, įstaigos, organai ir agentūros turi teisę teirautis OLAF generalinio direktoriaus apie pasiektą tyrimo etapą; vis dėlto pakartotinis arba primygtinis teiravimasis gali būti laikomas Europos kovos su sukčiavimu tarnybai duodamu nurodymu arba daromu spaudimu, kenkiančiu jos nepriklausomumui. Šis Teismo sprendimas buvo apskųstas apeliacine tvarka ir dabar šis skundas nagrinėjamas. 2.4.Priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės 2.4.1.Direktyvos dėl kovos su Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiu sukčiavimu baudžiamosios teisės priemonėmis perkėlimas į nacionalinę teisę FIA direktyva pakeičia 1995 m. Konvenciją dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos (FIA konvenciją) ir jos protokolus 26 valstybėse narėse, kurioms ji yra privaloma . Siekiant sustiprinti Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugą, FIA direktyvoje suderintos apibrėžtys, sankcijos ir tam tikrų nusikalstamų veikų, kurios kenkia šiems interesams, (t. y. sukčiavimo, korupcijos, pinigų plovimo ir pasisavinimo) senaties terminai. Prie jų priskiriami tarpvalstybinio sukčiavimo pridėtinės vertės mokesčiu (PVM) atvejai, su kuriais susijusi bendra žala siekia bent 10 mln. EUR. Be to, FIA direktyvoje apibrėžta dalykinė Europos prokuratūros kompetencija, nes Europos prokuratūra turės kompetenciją keturių direktyvoje nustatytų nusikalstamų veikų atžvilgiu. Dėl sąsajos su Europos prokuratūros steigimu dar svarbiau laiku perkelti FIA direktyvą į nacionalinę teisę. FIA direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2019 m. liepos 6 d. Apie visapusišką perkėlimą iki šios datos pranešė dvylika valstybių narių. Iki 2019 m. pabaigos 18 valstybių narių pranešė apie visišką perkėlimą, keturios – apie dalinį, o dar keturios apie perkėlimo priemones nepranešė (kaip matyti iš 1 pav., trys – iki 2020 m. birželio mėn.). Nepranešimo apie priemones atvejais Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras, taip pat pradėjo priemonių, apie kurias pranešta, vertinimą. FIA direktyvos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2019 m. liepos 6 d. Apie visapusišką perkėlimą iki šios datos pranešė dvylika valstybių narių. Iki 2019 m. pabaigos 18 valstybių narių pranešė apie visišką perkėlimą, keturios – apie dalinį, o dar keturios apie perkėlimo priemones nepranešė (kaip matyti iš, trys – iki 2020 m. birželio mėn.). Nepranešimo apie priemones atvejais Komisija pradėjo pažeidimų nagrinėjimo procedūras, taip pat pradėjo priemonių, apie kurias pranešta, vertinimą. 2.4.2.Priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, apžvalga Valstybės narės pranešė apie iš viso 27 kompleksines priemones. Pagal atitinkamas jų įgyvendinimo sritis jas galima suskirstyti į keturias smulkesnes grupes. 2.4.2.1.Skaidrumo didinimas ir kova su korupcija bei interesų konfliktais viešųjų pirkimų srityje Skaidrumo didinimo ir kovos su korupcija bei interesų konfliktais viešųjų pirkimų srityse valstybės narės pranešė apie aštuonias priemones. Šios priemonės labai įvairios: tai teisėkūros priemonės, kuriomis siekiama gerinti administracijos veiksmingumą bei veikimą ir užtikrinti geresnį finansinį valdymą viešųjų pirkimų srityje, organizacinės priemonės, pvz., praktinis seminaras antikonkurencinio veiksmų derinimo konkursuose klausimais, mokymas bei informuotumo didinimas kovos su sukčiavimu klausimais ir administracinės priemonės, pvz., metodinės gairės, finansų kontrolė ir auditas. Dvi valstybės narės pranešė apie įvairiais lygmenimis įgyvendinamas kovos su korupcija strategijas: pagal vieną strategiją taikomos operatyvinės priemonės, o pagal kitą derinamos operatyvinės, organizacinės ir administracinės priemonės. Siekdama paremti valstybių narių pastangas korupcijos (taip pat ES finansiniams interesams kenkiančios korupcijos) ir kitos nusikalstamos veikos prevencijos ir kovos su šia korupcija ir veika srityse, ES teikia vertingų su projektų įgyvendinimu susijusių išteklių. Vidaus saugumo fondo (VSF) ir 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje jį pakeisiančio fondo tikslas – remti informacijos mainus ir teisėsaugos bei kitų viešųjų ir privačiųjų subjektų informacijos mainus ir bendradarbiavimą, siekiant įveikti nusikaltėlių keliamas problemas. 2.4.2.2.ES teisės aktų perkėlimas į nacionalinę teisę 2019 m. valstybės narės pranešė apie dešimt su ES teisės aktų perkėlimu į nacionalinę teisę susijusių teisėkūros priemonių. 2019 m. šešios valstybės narės pranešė perkėlusios FIA direktyvą į nacionalinę teisę.

Kitos priemonės susijusios su Tarybos reglamentu (ES) 2017/1939 dėl Europos prokuratūros įsteigimo. Dvi valstybės narės pranešė apie tai, kad ėmėsi su šiuo reglamentu susijusių nacionalinių teisėkūros priemonių. Suomija pranešė apie priemones, susijusias su penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos (ES direktyva 2018/843) perkėlimu į nacionalinę teisę, o Rumunija į nacionalinę teisę perkėlė ES direktyvą 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos. 2.4.2.3.Kova su finansiniais nusikaltimais ir organizuotu nusikalstamumu Šioje srityje valstybės narės pranešė apie šešias priemones. Italija pranešė apie operatyvines priemones, pvz., priemonės ARACHNE įgyvendinimą, o Malta – apie nacionalinės policijos pajėgumų stiprinimo projektą. Lietuva ir Švedija pranešė apie koordinavimo grupes, kurios įgyvendina organizacines ir operatyvines priemones: apie kasmetinius Baltijos valstybių Mokestinių ir muitų srities nusikaltimų tyrimo tarnybų ir Švedijos ES finansinių interesų apsaugos tarybos ekspertų lygmens susitikimus. Ispanija ėmėsi panašios priemonės, įsteigdama Europos Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo prevencijos ir kovos su šiuo sukčiavimu patariamąją tarybą. Ji taip pat priėmė nacionalinę kovos su organizuotu nusikalstamumu ir sunkiomis nusikalstamomis veikomis strategiją. 2.4.2.4.Teisinės bendradarbiavimo su OLAF stiprinimo priemonės Belgija, Slovakija ir Latvija pranešė apie teisėkūros priemones, kuriomis siekiama sustiprinti OLAF ir nacionalinių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą. 2.4.3.2018 m. rekomendacijų įgyvendinimas Ankstesnėje FIA ataskaitoje Komisija valstybėms narėms pateikė dviejų rūšių rekomendacijas. Komisija stebėjo, kaip buvo įgyvendinamos 2018 m. FIA ataskaitos rekomendacijos. Pajamų srityje 12 valstybių narių visapusiškai patobulino ir toliau įgyvendino tarpvalstybinės elektroninės prekybos srityje taikomas muitinės kontrolės strategijas, ypač susijusias su galimu piktnaudžiavimu mažos vertės siuntų lengvatomis. Imtasi įvairių priemonių, pvz., daug dėmesio skirta (mažos vertės siuntas apimantiems) per mažos vertės nurodymo rizikos profiliams ir atnaujintos bei patobulintos valstybių narių muitinės sistemos. Apie pusė valstybių narių visapusiškai užtikrino, kad elektroninėse muitinės deklaracijų sistemose prekės, kurių deklaruota tikroji vertė viršija 150 EUR, arba komercinės siuntos, kurios deklaruojamos kaip dovanos, taip pat prekės, kurios neatitinka lengvatų taikymo reikalavimų, nebūtų automatiškai atleidžiamos nuo muitų, kaip to prašo pareiškėjai. Be to, 15 valstybių narių visapusiškai užtikrino sistemingą prekių, kurių nurodyta vertė gali būti per maža, arba neteisingai deklaruotų prekių, kurioms taikomos mažos vertės siuntų lengvatos, nustatymą naudojantis rizikos profiliais arba atsitiktinės atrankos būdu. Trylika valstybių narių visapusiškai užtikrino, kad vykdant ex post kontrolę taip pat būtų tikrinama, ar prekiautojai laikosi mažos vertės siuntų atleidimo nuo muitų sąlygų. 24 valstybės narės visapusiškai užtikrino, kad įgaliotieji ekonominės veiklos vykdytojai nebūtų išskiriami atliekant mažos vertės siuntų atleidimo nuo muitų sąlygų laikymosi patikrinimus.

Analizuojant 2018 m. rekomendacijų įgyvendinimą išlaidų srityje nustatyta, kad dešimt valstybių narių priėmė arba atnaujino nacionalines kovos su sukčiavimu strategijas (NKSS) ir apie tai pranešė Komisijai. Šešiolika valstybių narių NKSS nepriėmė, o keturios svarsto galimybę priimti parengtą NKSS arba rengia naują. Be to, 16 valstybių narių sustiprino rizikos analizę, kuria remiantis galima nustatyti sukčiavimą ir pažeidimus, be kita ko, naudodamosi IT priemones (pvz., ARACHNE), o trylika valstybių narių naudojosi priemone ARACHNE atlikdamos rizikos analizę. Penkiolika valstybių narių pasidalijo konkrečiais rezultatais, susijusiais su naudojimusi FIA ataskaitų išvadomis atliekant kovos su sukčiavimu vertinimus. Kompleksinių klausimų srityje 13 valstybių narių visapusiškai palengvino ir įvertino savo iniciatyva teikiamus pranešimus apie pažeidimus ir sustiprino pranešėjų apsaugą. Palyginti su praėjusių metų įgyvendinimu, didelių su šia rekomendacija susijusių pokyčių nebuvo. Vis dėlto šiais metais valstybės narės pirmiausia teikė informaciją apie įgyvendinimo etapą 2018 m. ir 2019 m. Kelios valstybės narės nurodė būsimą ES pranešėjų direktyvos perkėlimą į nacionalinę teisę iki 2021 m. gruodžio 17 d. Kai kurios valstybės narės teisės aktus dėl pranešėjų priėmė jau 2019 m. Be to, 17 valstybių narių visapusiškai skatino sistemingą ir savalaikį teisminių ir administracinių institucijų tarpusavio bendradarbiavimą. Dauguma valstybių narių pateikė naujausią informaciją apie 2019 m. įgyvendintas iniciatyvas, kurių imantis svarbesnis įvairių nacionalinių institucijų kovos su sukčiavimu veiksmų koordinavimo vaidmuo teko Kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybai (AFCOS). 2.5.Nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistikos santrauka 2019 m. Komisijai buvo pranešta apie 11 726 pažeidimus, t. y. 2 proc. mažiau nei 2018 m. Su jais susijusių lėšų bendra suma siekė apie 1,6 mlrd. EUR, taigi buvo 34 proc. mažesnė nei praėjusiais metais. Pažeidimo nustatymas ir pranešimas apie jį reiškia, kad, siekiant apsaugoti ES finansinius interesus, imtasi taisomųjų priemonių ir kad prireikus buvo pradėtas baudžiamasis procesas. 2.5.1.Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai Sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičiaus (į kurį įskaitomi tiek įtariamo, tiek nustatyto sukčiavimo atvejai) ir susijusių lėšų sumų negalima laikyti tiesioginiu ES biudžetui kenkiančio sukčiavimo masto rodikliu. Jis pirmiausia rodo valstybių narių ir ES įstaigų nustatytų galimo sukčiavimo atvejų, apie kuriuos pranešta, mastą. 2019 m. buvo pranešta apie iš viso 939 sukčiavimu laikomus pažeidimus (jie sudarė 8 proc. visų nustatytų pažeidimų, apie kuriuos pranešta); susijusių lėšų, įskaitant išlaidas ir pajamas, suma siekė apie 461,4 mln. EUR (t. y. sudarė 28 proc. visos lėšų sumos, su kuria buvo susiję pažeidimai), kaip parodyta 6 pav. Sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta 2019 m., skaičius ir susijusių lėšų suma, palyginti su 2018 m., labai sumažėjo. Apžvelgiant pastarųjų penkerių metų (2015–2019 m.) padėtį matyti, kad sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius buvo 40 proc. mažesnis nei 2015 m. ir 25 proc. mažesnis už penkerių metų vidurkį. Finansinio poveikio dydis labai svyruoja (žr. 7 pav.), nes atitinkamas bendras sumas gali itin paveikti pavieniai atvejai, su kuriais susijusios didelės lėšų sumos.



1 priede nurodyti sukčiavimu laikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m., suskirstyti pagal valstybes nares ir biudžeto sektorius. 2.5.2.Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m. Komisijai buvo pranešta apie 10 787 sukčiavimu nelaikomus pažeidimus (šis skaičius, palyginti su 2018 m., beveik nepasikeitė). Susijusios lėšų sumos sumažėjo 8 proc. iki maždaug 1,2 mlrd. EUR, kaip parodyta 8 pav.

2 priede nurodyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m., suskirstyti pagal valstybes nares ir biudžeto sektorius. 2.5.3.OLAF tyrimai Suvestinių duomenų apie 2019 m. vykdytus OLAF tyrimus priimant šią ataskaitą neturėta, bet jie bus paskelbti šiemet metinėje OLAF ataskaitoje. 3.Kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai pajamų srityje 3.1.ES institucijų kovos su sukčiavimu priemonės pajamų srityje 3.1.1.Savitarpio administracinė pagalba 3.1.1.1.Pokyčiai teisėkūros srityje Sukčiavimas muitų srityje yra tarptautinio pobūdžio, todėl valstybių narių muitinėms labai svarbu bendradarbiauti tarpusavyje, kad jos galėtų užkirsti kelią muitinės ir žemės ūkio teisės aktų pažeidimams, šiuos pažeidimus tirti ir traukti už juos baudžiamojon atsakomybėn. Reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje yra teisės aktas, kuriame nustatyta, kaip, kovodamos su sukčiavimu muitų srityje, valstybių narių administracinės įstaigos turi bendradarbiauti viena su kita ir su Europos Komisija. Jame ypatingas dėmesys skiriamas tarpusavio keitimuisi informacija, įskaitant informaciją apie įtartiną prekių bei transporto priemonių judėjimą ir prekių laikymo vietas. Reglamente (ES) 2015/1525, kuriuo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 515/97, numatytos dar dvi duomenų bazės: Pranešimų apie konteinerių padėtį registras (angl. CSM) ir Importo, eksporto ir tranzito registras (angl. IET). Be to, juo sukuriama pažangesnė bendradarbiavimo sistema ir paspartinami OLAF tyrimai, nes valstybėms narėms nustatomi su tyrimais susijusių dokumentų pateikimo terminai ir sudaromos palankesnės sąlygos naudotis informacija, kuri buvo gauta remiantis savitarpio pagalba, kaip įrodymais nacionaliniuose teismo procesuose. 2019 m. pradėtas Reglamento (EB) Nr. 515/97 vertinimo procesas. Paskelbus veiksmų planą ir Komisijoje įsteigus Tarpžinybinę iniciatyvinę grupę, pradėtos tikslinės konsultacijos su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais, siekiant įvertinti, kiek Reglamentas (EB) Nr. 515/97 buvo naudingas praeityje užkertant kelią sukčiavimui muitų srityje. 3.1.1.2.Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS) AFIS – tai bendras terminas, kuriuo apibūdinamos Europos Komisijos taikomos kovos su sukčiavimu IT taikomosios programos. Jomis siekiama užtikrinti, kad kompetentingos nacionalinės ir ES administravimo institucijos laiku ir saugiai keistųsi su sukčiavimu susijusia informacija ir kad susiję duomenys būtų saugomi bei analizuojami. AFIS portalas yra viena bendra infrastruktūra, kuria naudojantis kitoje pastraipoje išvardytos paslaugos teikiamos maždaug 9 000 registruotų galutinių naudotojų beveik 1 400 kompetentingų valstybių narių tarnybų, ES nepriklausančių šalių partnerių, tarptautinių organizacijų, Komisijos tarnybų ir kitų ES institucijų. AFIS programa apima dvi pagrindines sritis: savitarpio pagalbą muitinių veiklos srityje ir pažeidimų valdymą. AFIS padeda teikti savitarpio pagalbą muitinės veiklos srityje: naudojama saugi tikralaikio keitimosi informacija sistema VOCU (Virtualioji operacijų koordinavimo programa), naudojama vykdant bendras muitines operacijas, saugus saityno paštas („AFIS-Mail“), specialūs keitimosi informacija moduliai, pvz., MIS+ (Muitinės informacinė sistema) ir FIDE (Muitinės bylų identifikavimo duomenų bazė), duomenų bazės, pvz., IET (Importo, eksporto ir tranzito registras) ir CSM (Pranešimų apie konteinerių padėtį registras), analizės priemonės, pvz., A-TIS (Kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinė sistema) ir elektroninės darbo srautų programos, pvz., „ToSMA“ (Tabako konfiskavimo valdymo programa). Be to, AFIS dalis yra Pažeidimų valdymo sistema (PVS) – saugi elektroninė priemonė, padedanti valdyti bei analizuoti pažeidimus ir valstybėms narėms sudaranti geresnes sąlygas vykdyti pareigą pranešti apie pažeidimus, nustatytus šiose srityse: žemės ūkio, struktūrinių, sanglaudos ir žuvininkystės fondų, Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (PMIF), policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės („ISF Police“), Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondo (EPLSAF) ir pasirengimo narystei paramos priemonės. 3.1.1.3.Bendros muitinės operacijos (BMO) OLAF ne tik atlieka sukčiavimo pajamų srityje atvejų tyrimus, bet ir koordinuoja didelio masto BMO, kurias vykdant dalyvauja ES ir ES nepriklausantys veiklos partneriai. BMO – tai ribotos trukmės tiksliniai veiksmai, kuriais siekiama kovoti su sukčiavimu ir didesnės rizikos prekių kontrabanda konkrečiose rizikos srityse ir (arba) nustatytuose prekybos maršrutuose.

2019 m. OLAF dalyvavo trylikoje BMO, o dviem iš jų vadovavo. Kitas BMO kartu rengė arba rėmė OLAF, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (Belgija, Prancūzija ir Lenkija), Europolu, FRONTEX, Europos Sąjungos pasienio pagalbos misija Moldovoje ir Ukrainoje (EUBAM) arba Rytinių ir pietrytinių sausumos sienų muitinių ekspertų grupe (CELBET). OLAF ne tik teikia būtiną paramą susijusioms šalims, kai jos imasi koordinuojamų veiksmų naudodamosi OLAF nuolatine technine infrastruktūra, IT ir ryšių priemonėmis, bet ir atlieka strateginę analizę, teikia administracinę ir finansinę paramą. Šios operacijos padeda didinti muitinės tarnybų veiklos veiksmingumą atliekant tikslinius patikrinimus Europos lygmeniu, nustatyti, kuriose konkrečių prekybos maršrutų dalyse kyla rizika, apsaugoti visuomenę ir teisėtai veikiančias įmones, neleidžiant neteisėtiems produktams patekti į ES, ir apsaugoti ES viešuosius finansus. 9 pav. pateikiama šių operacijų santrauka. Operacija Dalyvavusios šalys ir (arba) organizacijos Taikymo sritis Rezultatai BMO „HYGIEA“ Surengta per Azijos ir Europos susitikimo (ASEM) procesą; koordinavo OLAF. Visos ES valstybės narės, Norvegija, Bangladešas, Kinijos Liaudies Respublika, Indonezija, Japonija, Mongolija, Malaizija, Pakistanas, Filipinai, Singapūras, Tailandas ir Vietnamas; vykdant operaciją dalyvavo Europolas. Kova su prekyba suklastotomis prekėmis; tarptautinė prekyba paklausiomis vartojimo prekėmis (asmens higienos gaminiais, plovikliais, kosmetika ir pan.). Azijos ir Europos muitinės konfiskavo apie 200 000 suklastotų kvepalų, dantų pastos ir kosmetikos gaminių, 120 t suklastotų ploviklių, šampūnų ir sauskelnių, daugiau kaip 4,2 mln. kitų suklastotų prekių (baterijų elementų, avalynės, žaislų, teniso kamuoliukų, skustuvų, elektroninių prietaisų ir pan.) ir 77 mln. cigarečių bei 44 t suklastoto vandens pypkių tabako. BMO „SNAKE II“ Vadovavo OLAF, bendradarbiaudama su Kinijos Liaudies Respublikos bendrąja muitinės administracija (Kovos su kontrabanda biuru, angl. ASB), dalyvavo valstybės narės ir Europolas. Kinijos, Graikijos, Italijos, Nyderlandų ir Europolo ryšių palaikymo pareigūnai padėjo koordinuoti BMO iš OLAF nuolatinio operacijų koordinavimo padalinio (angl. POCU). Sukčiavimas pajamų srityje Atliekamas vertinimas. BMO „POSTBOX II“ Kartu surengė Belgijos muitinė ir OLAF, dalyvavo 22 valstybės narės ir Europolas. Neteisėta prekyba suklastotais gaminiais, vaistais ir nykstančiomis gyvūnų bei augalų rūšimis (CITES) visiems prieinamame ir „juodajame“ tinkluose. Sulaikyta daugiau kaip 2 000 siuntų, pradėta 50 tyrimo atvejų bylų, o valstybėse narėse nustatyta 30 įtariamųjų. BMO „DAPHNE“ Koordinavo Italijos muitinės administracija ir OLAF, dalyvavo visos valstybės narės ir Europolas. Grynųjų pinigų nedeklaravimo kontrolė ir kova su pinigų plovimu bei teroristinėje veikloje dalyvaujančiomis nusikalstamomis organizacijomis. Atliekamas vertinimas. BMO „OPSON IX“ Surengta vadovaujant Interpolui ir Europolui. OLAF vadovavo tiksliniams vykdymo užtikrinimo veiksmams vyno ir alkoholinių gėrimų srityje ir šiuos veiksmus koordinavo. Šiuose veiksmuose dalyvavo įvairios valstybių narių kompetentingos institucijos. Kova su suklastotais ir standartų neatitinkančiais maisto produktais ir gėrimais, daugiausia dėmesio skiriant gaminiams, keliantiems pavojų žmogaus sveikatai. Atliekamas vertinimas. Bendra sienų kontrolės operacija SCORPION Kartu surengė EUBAM ir OLAF. Tabako gaminių kontrabanda prie ES rytinės sienos. Konfiskuota daugiau kaip 15 mln. cigarečių, 4 245 kg žaliavinio tabako ir 233 kg vandens pypkių tabako. 6-oji bendra CELBET veikla (BCV) Surengė CELBET su OLAF pagalba. Neteisėtų cigarečių ir pigių baltų cigarečių, taip pat neteisėtos cigarečių gamybos Europos Sąjungoje įrangos ir medžiagų aptikimas. Konfiskuota daugiau kaip 1 mln. cigarečių. Bendra intensyvi veikla rizikos analizės ir veiklos kontrolės srityje taikant tranzito procedūras Surengė CELBET su OLAF pagalba. Pagrindinis BIV tikslas buvo išbandyti konkrečias tranzito procedūras ir išnagrinėti, ar jomis gali sistemingai piktnaudžiauti organizuotos nusikalstamos grupuotės, nes šis piktnaudžiavimas gali kelti didelę grėsmę ES finansiniams interesams. ES valstybių narių ir ES nepriklausančių šalių tarpusavio bendradarbiavimas ir visų susijusių šalių informuotumo didinimas apie vidinio Sąjungos tranzito procedūros pažeidžiamumą. Bendrų veiksmų diena (BVD) ARKTOS Vadovavo FRONTEX su Estijos ir Suomijos pagalba. Surengta įgyvendinant ES politikos ciklą / platformą EMPACT, kuri padeda kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir sunkiomis nusikalstamomis veikomis. OLAF, Europolas, Interpolas ir Latvijos, Lietuvos, Lenkijos bei Slovakijos muitinės, policija ir sienų apsaugos institucijos. Akcizu apmokestinamų prekių kontrabanda, neteisėta imigracija ir dokumentų klastojimas. Bendra operacija HEXAGON Surengė Višegrado grupės šalių (Čekijos, Vengrijos, Lenkijos ir Slovakijos), Austrijos ir Slovėnijos muitinės ir mokesčių administratoriai su OLAF pagalba. Kova su piktnaudžiavimu naudojantis 42 muitinės procedūra. Pateiktos kelios rekomendacijos. 3.1.2.Savitarpio pagalba ir kovos su sukčiavimu nuostatos tarptautiniuose susitarimuose Bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis siekiant užkirsti kelią muitų teisės aktų pažeidimams, nustatyti šiuos pažeidimus ir su jais kovoti yra grindžiamas susitarimais dėl savitarpio administracinės pagalbos muitinės veiklos srityje. Šiuo metu galioja susitarimai, sudaryti su daugiau kaip 80 šalių, įskaitant pagrindines ES prekybos partneres, pvz., Jungtines Amerikos Valstijas, Kiniją ir Japoniją. 2019 m. užbaigtos derybos su Andora, Azerbaidžanu, Čile ir Kirgizija, o derybos su Australija, Indonezija ir Uzbekistanu tebevyksta. Europos Komisija pateikė derybinius nurodymus dėl susitarimo su Baltarusija, o 2019 m. gruodžio mėn. Taryba juos priėmė. Į laisvosios prekybos susitarimus paprastai įtraukiama nuostata dėl kovos su sukčiavimu, kuria remiantis tais atvejais, kai stambiu mastu sukčiaujama muitų srityje ir nuolat nepakankamai bendradarbiaujama kovos su šiuo reiškiniu srityje, galima laikinai panaikinti lengvatinį tam tikrai prekei taikomą muitų tarifą. Ši nuostata yra privaloma lengvatinio muitų tarifo taikymo ES nepriklausančioms šalims sąlyga. Todėl šios derybos Europos kovos su sukčiavimu tarnybai labai svarbios ir ji aktyviai dalyvauja derybų procese. 2019 m. vyko derybos su Australija, Čile, Naująja Zelandija, Indonezija ir Tunisu. Nuo 2017 m. galioja PPO susitarimas dėl prekybos lengvinimo (Balio susitarimas), kurį yra pasirašiusi ES. Jo 12 straipsnyje dėl muitinių bendradarbiavimo numatytos papildomos galimybės keistis informacija su trečiosiomis šalimis, siekiant patikrinti importo arba eksporto deklaracijas, jei yra pagrįstų priežasčių abejoti tos deklaracijos teisingumu arba tikslumu. 3.1.3.Kova su neteisėta prekyba tabako gaminiais OLAF ne tik imasi operatyvinio vaidmens kovojant su neteisėta prekyba tabako gaminiais, bet ir padeda griežtinti ES politiką šioje srityje. 2018 m. gruodžio 7 d. Europos Komisija pateikė antrąjį veiksmų planą, kuriuo siekiama sudaryti sąlygas Europos Sąjungai toliau kovoti su neteisėta prekyba tabako gaminiais – reiškiniu, dėl kurio Sąjunga ir jos valstybės narės kasmet netenka maždaug 10 mlrd. EUR viešųjų pajamų. Šis veiksmų planas grindžiamas 2013 m. kovos su neteisėta prekyba tabako gaminiais stiprinimo strategija ir 2017 m. ataskaita dėl jos įgyvendinimo. Šiame veiksmų plane pateikiamos tiek politikos, tiek teisėsaugos veiklos priemonės, nes tik jas derinant gali būti tvariai mažinama neteisėta prekyba tabako gaminiais. Šiuo atžvilgiu svarbus vaidmuo tenka neseniai įsigaliojusiam PSO Tabako kontrolės pagrindų konvencijos Protokolui dėl neteisėtos prekybos tabako gaminiais panaikinimo (TKPK protokolas) ir 2019 m. įsteigtai ES tabako gaminių atsekamumo sistemai, kurie ilgainiui turėtų likti pagrindiniai šios srities ES politikos priemonių elementai. Veiksmų planas puikiai įgyvendinamas; kai kurie pagrindiniai veiksmai tebevykdomi arba jau yra užbaigti. Komisija daugiašaliu lygmeniu atlieka vadovaujamą vaidmenį ir palaiko dvišalius santykius su kilmės ir tranzito šalimis. Šiuo atžvilgiu svarbus žingsnis yra leidimas pradėti derybas dėl muitinių bendradarbiavimo ir savitarpio administracinės pagalbos susitarimo su Baltarusija. Europos Sąjungoje Komisija padėjo valstybėms narėms diegti naują tabako atsekamumo sistemą: ji pradėjo veikti 2019 m. gegužės 20 d. Didelė pažanga padaryta analizės ir žvalgybos srityse; pvz., nepriklausoma tabako laboratorija 2019 m. išnagrinėjo daugiau kaip 100 prašymų. 2020 m. viduryje turėtų būti baigtas tyrimas, siekiant nustatyti neteisėtos tabako rinkos vertinimo metodiką; be to, Komisija surengė apklausą, siekdama išsiaiškinti visuomenės nuomonę apie neteisėtą tabaką Europos Sąjungoje – svarbų paklausos rodiklį. TKPK protokolas įsigaliojo 2018 m. rugsėjo 25 d. Nuo tada Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, aktyviai įsitraukė į tarptautinio lygmens veiklą, kurioje daug dėmesio skiriama tabako gaminių tiekimo grandinės apsaugai ir tarptautiniam bendradarbiavimui. Komisija aktyviau prisidėjo prie tarptautinio lygmens veiklos rengiantis antrajam šalių susitikimui, kuris turėtų įvykti 2021 m. lapkričio mėn., be kita ko, veikdama kaip pagrindinė tarpininkė stebėjimo ir atsekimo darbo grupėje. Kitas svarbus aspektas yra tarptautinis bendradarbiavimas, nes Komisija teikia praktines žinias kaip aktyvi paramos ir bendradarbiavimo darbo grupės narė. Komisija toliau prisidės prie šios tarptautinio lygmens veiklos. 3.1.4.Finansinės rizikos kriterijai Įgyvendindama muitinės rizikos vertinimo sistemą (CRMF) 2018 m. gegužės mėn. Komisija priėmė įgyvendinimo sprendimą, kuriuo, nustatant bendrus finansinės rizikos kriterijus ir standartus (FRK), nustatomos vienodo muitinės kontrolės taikymo priemonės.

FRK – tai taisyklių rinkinys, kuriuo naudojantis valstybių narių muitinio įforminimo sistemose galima sistemingai nustatyti sandorius, kurie gali kelti finansinę riziką ir todėl dėl jų reikia imtis tolesnių tikrinimo ir (arba) kontrolės veiksmų. FRK apima daugumą žinomos finansinės rizikos rūšių ir padeda taikyti nuoseklesnį požiūrį į muitinės kontrolę. Šis sprendimas ir 2019 m. jo įgyvendinimo gairės pateiktos tik valstybių narių muitinės rizikos valdymo ekspertams. 3.1.5.Bendra muitinės rizikos valdymo sistema (CRMS) Bendra muitinės rizikos valdymo sistema (CRMS) sukurta siekiant turėti paprastą naudoti mechanizmą, kurį taikydami valstybių narių operatyviniai pareigūnai ir rizikos analizės centrai galėtų greitai ir tiesiogiai keistis su rizika susijusia informacija. Ji yra labai svarbus Sąjungos rizikos valdymo sistemos kūrimo elementas, nes palengvina intervencinius veiksmus visoje ES, kurių imamasi dėl didžiausios rizikos prie ES išorės sienos ir ES teritorijoje. Informacijos apie riziką forma (RIF) pildoma internetu ir yra iškart pateikiama visoms prisijungusioms muitinėms. Ji užtikrina, kad informacija apie nustatytą svarbią naują riziką būtų kuo greičiau išplatinama veikiančioms visų valstybių narių muitinėms ir visoje ES būtų galima imtis neatidėliotinų šios rizikos šalinimo priemonių. Ji taip pat sudaro vienodas veiklos sąlygas prekiautojams ir padeda kovoti su pavojingos, neteisėtos arba su sukčiavimu susijusios prekybos nukreipimu. 2019 m. buvo paskelbtos 1 777 informacijos apie riziką formos. 3.1.6.Duomenų analizės iniciatyvos Muitinių darbas yra labai svarbus siekiant apsaugoti Sąjungą nuo rizikos pajamų ir su pajamomis nesusijusiose srityse. Pagrindiniai šios apsaugos užtikrinimo būdai yra integruotas europinis požiūris į muitinės rizikos valdymo stiprinimą ir valstybių narių veiksmingai vykdomos kontrolės rėmimas. 2018 m. OLAF, atsižvelgdama į valstybių narių prašymus, parengė programos „Hercule III“ lėšomis finansuojamą projektą INTELF4CUSTAF. Šiame projekte Komisijos padaliniai ir valstybių narių muitinės bendradarbiaudami siekia nustatyti būdus, kaip geriausiai pasinaudoti naujais ir kuriamais duomenų šaltiniais ir analizės metodais. Pirmaisiais veiklos metais (2018 m.) daugiausia stengtasi nustatyti ir išsiaiškinti analizės poreikius bei prioritetus ir todėl suburta maždaug 100 ekspertų bendruomenė. 2019 m. buvo atlikti penki bandomieji projektai, į kuriuos, siekdami pasidalyti patirtimi ir išbandyti analizę, įsitraukė suinteresuotų valstybių narių ekspertai. Per šiuos bandomuosius projektus parengta žinomų sukčiavimo kategorijų, pvz., klaidinančių aprašymų, per mažos vertės nurodymo, analizė ir nauji labiau eksperimentiniai metodai, pvz., bandymas sistemingai nustatyti prekiautojus internetu naudojantis bendrųjų administracinių dokumentų deklaracijomis, arba naujas metodas, kuriuo galima nustatyti galimai įtartinus konteinerius, atsižvelgiant į svorį. Šių bandomųjų projektų rezultatais ir kitais nacionalinių muitinių kovos su sukčiavimu analizės pavyzdžiais pasidalyta per ketvirtąjį praktinį seminarą, kuris buvo surengtas bendradarbiaujant su Čekijos muitine. Ši veikla tęsiama 2020 m. 2019 m. buvo įgyvendintas sėkmingas bandomasis OLAF ir susijusių Komisijos tarnybų bendrų analizės gebėjimų projektas, per kurį, naudojantis atitinkamose tarnybose sukauptomis praktinėmis žiniomis ir keliais duomenų ištekliais, buvo analizuoti prekybos srautai. Atlikus šią analizę, buvo nustatyta didelė kelių gaminių, kuriems taikomos prekybos apsaugos priemonės, neteisingo deklaravimo rizika, dėl kurios prireikė imtis tolesnių veiksmų, pvz., išplatinti valstybėms narėms informaciją apie riziką (RIF). Per šį bandomąjį projektą pasirengta toliau tobulinti muitinės analizę Komisijoje, be kita ko, siekiant pasiūlyti pastovesnę muitinės srities duomenų analizės sistemą, kuri būtų plataus užmojo ir ES lygmens. 3.2.Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės pajamų srityje 2019 m. valstybės narės pranešė apie šešiolika pajamų srities priemonių. Pagal atitinkamas jų įgyvendinimo sritis jas galima suskirstyti į priemones, kurios įgyvendinamos sukčiavimo muitų srityje, ir priemones, kurios įgyvendinamos mokestinio sukčiavimo srityje (kai kurios iš jų įgyvendinamos abiejose srityse). 3.2.1.Sukčiavimas muitų srityje Valstybės narės pranešė apie aštuonias sukčiavimo muitų srityje įgyvendinamas priemones. Trys iš jų yra operatyvinės, pvz., Višegrado šalių tarpusavio dalijamasis tikrinimų po muitinio įforminimo srities patirtimi, pradėtas taikyti asmenimis grindžiamas ir prekėmis grindžiamas rizikos valdymas ir pradėta taikyti ekonominės veiklos vykdytojų profiliavimo ir segmentavimo sistema. Dvi valstybės narės pranešė apie organizacines priemones, pvz., aplinkraštį „OLAF bylos dėl tradicinių nuosavų išteklių (TNI)“ arba operatyvinio planavimo ir koordinavimo direkcijos įsteigimą. Dar dvi valstybės narės pranešė apie administracines priemones, t. y. klaidingai deklaruotų prekių nustatymo ir mokestinių pajamų srityje įgyvendinamas priemones. Rumunija pranešė įgyvendinanti administracinių, organizacijų ir operatyvinių priemonių rinkinį tabako ir jo gaminių kontrabandos srityje. 3.2.2.Mokestinis sukčiavimas Mokestinio sukčiavimo srityje valstybės narės pranešė apie penkias priemones. Trys iš jų yra operatyvinės: Kroatija pranešė rengianti techninį mokymą elektroninės prekybos stebėsenos bei audito priemonių ir priemonių įsigijimo klausimais, Estija ėmė griežčiau tikrinti statybų sektoriaus subrangovus, o Italija ėmė taikyti informacinėmis technologijomis grindžiamas taikomąsias kovos su sukčiavimu pridėtinės vertės mokesčiu programas. Lenkija taip pat pranešė apie dvi teisėkūros priemones mokestinio sukčiavimo srityje, susijusias, be kita ko, su PVM įstatymo pakeitimais. 3.2.3.Sukčiavimas muitų srityje ir mokestinis sukčiavimas Trys priemonės buvo susijusios ir su sukčiavimu muitų srityje, ir su mokestiniu sukčiavimu. Bulgarija pranešė apie naujas PVM įstatymo nuostatas ir dalinį Muitinės įstatymo pakeitimą. Vengrija įgyvendino savo muitinės ir rizikos valdymo tarnybų taikomų organizacinių ir operatyvinių priemonių rinkinį.

3.3.Pajamų srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika 10 pav. pateikiami pagrindiniai statistiniai duomenys ir išvados dėl su TNI susijusių nustatytų pažeidimų, apie kuriuos pranešta. Tiek sukčiavimu laikomų, tiek juo nelaikomų pažeidimų srityje atvejų, apie kuriuos pranešta, skaičius, palyginti su penkerių metų vidurkiu, sumažėjo, tačiau padidėjo susijusios lėšų sumos. 3.3.1.Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 2019 m. pajamų srityje pranešta apie 425 sukčiavimu laikomus pažeidimus. Šis skaičius yra 21 proc. mažesnis už penkerių metų vidurkį (541 pažeidimą per metus 2015–2019 m. laikotarpiu). Apskaičiuota ir nustatyta susijusių TNI suma (80 mln. EUR) 2019 m. buvo 19 proc. mažesnė už penkerių metų vidurkį, kuris yra 98 mln. EUR. Sėkmingiausias sukčiavimo atvejų ir susijusių lėšų sumų nustatymo metodas 2019 m. buvo kovos su sukčiavimu tarnybų atliekami patikrinimai. Antras pagal sėkmingumą buvo tikrinimas po prekių išleidimo. Prekių tikrinimas išleidimo metu tebėra labai veiksmingas nustatant organizuotą nusikalstamą vengimo mokėti muitus veiką ir naujus sukčiavimo modelius, pvz., per mažos vertės nurodymą. 2018 m. FIA ataskaitoje buvo pateikta informacija apie Jungtinėje Karalystėje nustatytus per mažos prekių vertės nurodymo atvejus, turinčius įtakos TNI pajamoms. Europos kovos su sukčiavimu tarnybai atlikus sukčiavimo, kurį vykdant buvo nurodyta per maža iš Kinijos per Jungtinę Karalystę importuotų tekstilės gaminių ir avalynės vertė, tyrimus ir Komisijai atlikus tyrimus nuosavų išteklių valdymo sistemoje, kyla didelių abejonių dėl to, ar Jungtinė Karalystė į ES biudžetą pervedė tikslias tradicinių nuosavų išteklių (muitų) sumas. 2019 m. kovo 7 d. Komisija Europos Sąjungos Teisingumo Teismui perdavė pažeidimo bylą prieš Jungtinę Karalystę, susijusią su TNI nuostoliais dėl importo nurodžius per mažą vertę. Byla prieš Jungtinę Karalystę dar nagrinėjama. Susiję TNI nuostoliai labai dideli, todėl Komisija, siekdama patikrinti, kaip vykdoma pareiga tinkamai rinkti ir laiku pateikti ES biudžetui TNI, 2017–2019 m. visose valstybėse narėse atliko muitinės vertės kontrolės strategijos patikrinimus vietoje. Juos atlikus, buvo parengtos kelios patikrinimo ataskaitos (naujausia buvo baigta rengti 2019 m. pabaigoje), kuriose nustatyta, kad ES finansiniai interesai nėra veiksmingai apsaugomi, todėl ES biudžetas patiria didelių TNI nuostolių. Iki šiol OLAF taip pat yra parengęs tyrimo ataskaitas ir jose pateikęs finansines rekomendacijas šešioms valstybėms narėms (Vengrijai, Graikijai, Slovakijai, Čekijai, Maltai ir Prancūzijai). Apskritai valstybės narės nevisapusiškai įgyvendino priemones, kurių reikia norint nuosekliai užkirsti kelią sukčiavimui nurodant per mažą vertę. Jau 2018 m. Komisija visas valstybes nares ragino įvertinti savo atsakomybę ir patikslinti nuo 2012 m. nustatytas sumas. Komisija įvertins kiekybinius TNI nuostolius visose valstybėse narėse. 3.3.2.Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai 2019 m. buvo nustatyti 4 237 sukčiavimu nelaikomi pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m. Šis skaičius yra 6 proc. mažesnis už penkerių metų vidurkį (4 484 pažeidimus per metus 2015–2019 m. laikotarpiu). Apskaičiuota ir nustatyta susijusių TNI suma 2019 m. sudarė 397 mln. EUR ir buvo 3 proc. mažesnė už penkerių metų vidurkį, kuris yra 407 mln. EUR per metus. Sukčiavimu nelaikomi pažeidimai daugiausia nustatyti atliekant tikrinimus po prekių išleidimo. 4.Sektorių kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai išlaidų srityje 4.1.Su keliais išlaidų sektoriais susijusios valstybių narių sektorių kovos su sukčiavimu politika ir priemonės Valstybės narės pranešė apie keturias priemones, kuriomis vienu metu sprendžiamos su skirtingomis lėšomis susijusios problemos. Bulgarija pranešė iš dalies pakeitusi savo taisykles dėl pažeidimų nurodymo. Graikija pranešė apie operatyvinių ir teisėkūros priemonių rinkinį, susijusį su nacionalinės skaidrumo institucijos steigimu. Vengrija pranešė apie operatyvinių priemonių rinkinį, kuris buvo parengtas toliau plėtojant paramos gavėjų duomenų sąsajos sistemą, ir organizacinių priemonių rinkinį, susijusį su keliais mokymo kursais ES lėšas tvarkančių institucijų tinkle. 4.2.Žemės ūkio sektoriaus kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai

4.2.1.Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės žemės ūkio ir žuvininkystės srityje Valstybės narės pranešė apie keturias šios srities priemones. Austrija pranešė apie priemonę, susijusią su vyno sektoriaus priemonių bendrojo įgyvendinimo perdavimu mokėjimo agentūrai. Italija pranešė apie administracinių agentūrų ir teisminių institucijų tarpusavio bendradarbiavimo projektą. Lietuva pranešė apie priemonę, kuria patvirtinta teisėkūros priemonė, susijusi su sankcijomis už teisės aktų pažeidimą įgyvendinant kaimo plėtros programą. Danija pranešė apie organizacinių ir operatyvinių priemonių rinkinį, parengtą įgyvendinant veiksmų planą, kuriuo siekiama užkirsti kelią sukčiavimui naudojantis žemės ūkio fondų ištekliais. Be to, pranešta apie dvi tiek žemės ūkiui, tiek žuvininkystei skirtas priemones. Pirmąja – Vokietijos administracine priemone – siekiama didinti kompetentingų institucijų informuotumą apie interesų konfliktus, o antroji – Slovėnijos priemonė – susijusi su nacionalinės agentūros darbuotojams skirto specialaus mokymo sukčiavimo prevencijos ir nustatymo klausimais rengimu. 4.2.2.Žemės ūkyje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika Bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) sudaro du pagrindiniai komponentai (žr. 12 pav.): ·tiesioginė parama, kuri teikiama skiriant tiesiogines išmokas ūkininkams (tiesioginė parama) ir rinkos rėmimo priemonės (rinkos priemonės), kurias finansuoja Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF); ir ·kaimo plėtra, kuri yra finansuojama Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) lėšomis. EŽŪGF lėšų panaudojimo ciklas yra metinis, o EŽŪFKP lėšomis finansuojamos daugiametės programos. Labai sumažėjęs su BŽŪP susijusių pažeidimų skaičius nuo 2017 m. beveik nepakito. Nustatytų atvejų skaičius atitiko stabilią su tiesiogine parama susijusią tendenciją, o su kaimo plėtra susijusių atvejų skaičius sumažėjo dėl sumažėjusio su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu (PL) susijusių pažeidimų skaičiaus. Su pažeidimais susijusios lėšų sumos labai svyravo. 2019 m. bendros lėšų sumos buvo palyginti stabilios, bet su tiesiogine parama ir kaimo plėtra susijusios tendencijos išsiskyrė. Su Kaimo plėtra susijusios neteisėtos lėšų sumos sumažėjo, o neteisėtos tiesioginės paramos sumos – padidėjo, ypač dėl kelių su rinkos priemonėmis susijusių didelės vertės pažeidimų. Su šiomis priemonėmis taip pat susijusios didžiausios vidutinės lėšų sumos, kurios buvo nustatytos kaip neteisėtos. 13 pav. nurodytos priemonės, su kuriomis susiję daugiausiai pažeidimų. Daugiausia atvejų nustatyta keliose valstybėse narėse, ypač sukčiavimu laikomų pažeidimų; jų nustatyta daugiau nei buvo galima tikėtis atsižvelgiant į atitinkamų mokėjimų pasiskirstymą. Tai galėjo lemti įvairūs veiksniai, įskaitant skirtingą susijusių pažeidimų ir sukčiavimo mastą, skirtingą prevencijos ar nustatymo kokybę arba skirtingą praktiką, susijusią su procedūros etapu, kuriuo buvo pranešta apie galimai sukčiavimu laikomus pažeidimus. Nustatytų atvejų koncentracija buvo didesnė sukčiavimu laikomų pažeidimų srityje; iš to galima spręsti, kad skirtingi baudžiamosios teisės aktų taikymo metodai siekiant apsaugoti ES biudžetą arba pranešimo apie įtariamą sukčiavimą praktika galėjo būti svarbūs papildomi veiksniai, dėl kurių atsirado skirtumų valstybėse narėse. 4.2.2.1.Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai Nustatytų sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius mažėjo; daugiausia jų buvo keliose valstybėse narėse. Labai sumažėjo su kaimo plėtra susijusių sukčiavimu laikomų pažeidimų. Jų sumažėjo dėl mažesnio su 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu susijusių nustatytų atvejų skaičiaus – tai atitinka programavimo ciklą – ir lėtai įsibėgėjančio su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu susijusių atvejų nustatymo: jį reikėtų stebėti. Dėl sumažėjimo kaimo plėtros ir tiesioginės paramos srityse, su sukčiavimu laikomais pažeidimais, apie kuriuos pranešta, susijusi bendra lėšų suma 2019 m. sumažėjo 62 proc.

Kaimo plėtros srityje tebenustatoma daugiau sukčiavimu laikomų pažeidimų nei tiesioginės paramos srityje. Vis dėlto su rinkos priemonėmis susijęs sukčiavimo nustatymo lygis (angl. FDR) buvo didžiausias – 0,87 proc., todėl daugiau nei keturis kartus viršijo su kaimo plėtra susijusį FDR (žr. 11 pav.). Tiesioginės paramos srityje dauguma nustatytų atvejų buvo susiję su suklastotų dokumentinių įrodymų naudojimu arba suklastotais paramos prašymais. Kita dažna sukčiavimo rūšis buvo dirbtinai sudarytos finansinės paramos gavimo sąlygos. Kaimo plėtros srityje daug nustatytų atvejų buvo susiję su veiksmo įgyvendinimu. Šioje srityje taip pat kelia susirūpinimą dirbtinių finansinės paramos gavimo sąlygų sudarymas. 4.2.2.2.Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai Tiesioginės paramos srityje sukčiavimu nelaikomų pažeidimų tendencija per pastaruosius penkerius metus buvo stabili, bet labai svyravo lėšų sumų atžvilgiu, nes su trečdaliu rinkos priemonių srities pažeidimų susijusios lėšų sumos buvo itin didelės (apie jas pranešta 2015 m., 2017 m. ir 2019 m.). Kaimo plėtros srityje sukčiavimu nelaikomų pažeidimų tendencija nuo 2015 m. mažėjo, ypač kalbant apie susijusias lėšų sumas, ir tai atitinka daugiametį šios srities programų pobūdį. Kaimo plėtros srityje sukčiavimu nelaikomų pažeidimų tebebuvo daugiau nei tiesioginės paramos srityje. Vis dėlto su rinkos priemonėmis susijęs pažeidimų nustatymo lygis (angl. IDR) buvo didžiausias ir beveik dvigubai viršijo su kaimo plėtra susijusį IDR (žr. 11 pav.). Tai iš dalies (bet ne tik) lėmė keli pažeidimai, su kuriais buvo susijusios išskirtinės su rinkos priemonėmis susijusios lėšų sumos. Dažniausiai nustatomi sukčiavimu nelaikomi pažeidimai buvo susiję su remiamų veiksmų įgyvendinimu, mokėjimo prašymais ir dokumentiniais įrodymais. Didžiausias pažeidimų nustatymo lygis susijęs su rinkos priemonėmis, po jų eina kaimo plėtra. 4.3.Sanglaudos politikos ir žuvininkystės sektorių kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai 4.3.1.Valstybių narių kovos su sukčiavimu priemonės sanglaudos politikos ir žuvininkystės srityje Devynios šalys pranešė apie sanglaudos politikos priemonių priėmimą. Būtent šioje srityje, kaip apibendrinta 1 pav., patvirtinta daugiausia iniciatyvų, dažniausiai operatyvinių. Danija pranešė apie specialią žuvininkystės srities priemonę, kuria siekiama paramos gavėjo ir teikėjo santykiams užtikrinti ištiestosios rankos principo taikymą. 4.3.2.Sanglaudos politikos ir žuvininkystės srityse nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika Sanglaudos politikos analizė yra sudėtingesnė nei kitų biudžeto sektorių analizė, nes pažeidimai, apie kuriuos pranešta, susiję su įvairiais programavimo laikotarpiais (PL) ir iš dalies skirtingomis taisyklėmis.

Be to, programavimo laikotarpiai yra daugiamečiai, o tai daro didelį poveikį pagrindinėms tendencijoms. Dėl valdymo panašumų žuvininkystės ir sanglaudos politika analizuojamos kartu. 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu nustatytų atvejų skaičius, kaip ir buvo tikėtasi, toliau mažėjo, palyginti su didžiausiu skaičiumi 2015 m., kai programavimo laikotarpis baigėsi, o 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu nustatytų atvejų skaičius didėjo. Šias priešingas tendencijas lėmė skirtingi šių programavimo laikotarpių etapai. Pažeidimai, apie kuriuos pranešta 2019 m. susiję su paskutiniais trimis programavimo laikotarpiais, o daugiau nei trys ketvirtadaliai jų buvo susiję su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Lėšų sumos, apie kurias pranešta, daug mažesnės nei 2018 m. (šie metai buvo išskirtiniai). Vertinant du paskutinius programavimo laikotarpius kartu, pasitvirtino tolesnė vidutinės su Sanglaudos fondu susijusios lėšų sumos didėjimo tendencija, o 2019 m. su kitais fondais susijusi tendencija mažėjo. 4.3.2.1.Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai Vertinus visus fondus ir laikotarpius, sukčiavimu laikomų pažeidimų vidutinės lėšų sumos apskritai buvo gerokai didesnės negu sukčiavimu nelaikomų pažeidimų vidutinės lėšų sumos, todėl reikėtų atkreipti dėmesį į sukčiavimo keliamą grėsmę ir bendradarbiavimo su teisminėmis institucijomis svarbą. Atrodo, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu valstybės narės linkusios skirti daugiau dėmesio sukčiavimu laikomiems pažeidimams. Nepaisant šios tendencijos, su sukčiavimu laikomais pažeidimais susijusios visų fondų lėšų sumos, išskyrus išskirtinius atvejus, 2019 m. mažėjo, įskaitant 2014–2020 m. programavimo laikotarpį. Šio su 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu susijusio sumažėjimo nebuvo tikėtasi ir jį reikia stebėti. ERPF yra fondas, su kuriuo susiję daugiausia sukčiavimu laikomų pažeidimų, apie kuriuos pranešta, ir didžiausia susijusi neteisėta lėšų suma. Tačiau 2019 m. skaičiai sumažėjo, o to taip pat nebuvo tikėtasi. Su Europos socialiniu fondu (ESF) susijusių sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius nuo 2015 m., mažėjo, išskyrus vienkartinį padidėjimą 2018 m. Nuo 2010 m. reguliariai pranešama apie sukčiavimu laikomus su Sanglaudos fondu susijusius pažeidimus. Vis dėlto su šiais atvejais susijusios sumos labai svyruoja dėl kelių atvejų ir didelių susijusių sumų. Valstybių narių pranešimo apie sukčiavimu laikomų pažeidimų, su kuriais susijusios didelės finansinės sumos, nustatymą tendencijos skyrėsi. Nepaisant to, kas išdėstyta pirmiau, ir neatsižvelgiant į išskirtinius atvejus, sukčiavimu laikomų pažeidimų skaičius ir susijusios finansinės sumos 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu atitiko nustatytuosius 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, praėjus panašiam laikotarpiui nuo programavimo laikotarpio pradžios. Daugiausia pažeidimų buvo susiję su šiais prioritetais: „Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra“, „Darbuotojų ir bendrovių, įmonių ir verslininkų gebėjimų prisitaikyti didinimas“ ir „Užimtumo ir tvarumo galimybių gerinimas“. Didžiausios lėšų sumos buvo susijusios su šiais prioritetais: „Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra“, „Transportas“, „Miesto ir kaimo vietovių atgaivinimas“, „Aplinkos apsauga ir rizikos prevencija“ ir „Turizmas“. 4.3.2.2.Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai Su visais fondais susijusių sukčiavimu nelaikomų 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pažeidimų, apie kuriuos pranešta, skaičius ir susijusios neteisėtos lėšų sumos didėjo, bet mažiau nei tikėtasi, nes šio programavimo laikotarpio įgyvendinimas yra pasistūmėjęs. Skaičių ir lėšų sumų, apie kuriuos pranešta, sumažėjimas praėjus šešeriems metams nuo programavimo laikotarpio pradžios, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, stebina ir jį sunku paaiškinti vėluojamu įgyvendinimu. Dideli skirtumai būdingi visiems fondams, ypač ERPF. 2014–2020 m. programavimo laikotarpio taisyklės, palyginti su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio taisyklėmis, pasikeitė (pvz., nustatytos metinės ataskaitos), o tai galėjo padėti sustiprinti vidaus kontrolę valstybių narių lygmeniu. Be kai kurių įgyvendinimo vėlavimų, sukčiavimu nelaikomų su ESF susijusių pažeidimų sumažėjimą galėjo paskatinti platesnis naudojimasis supaprastintu išlaidų apmokėjimu. Vis dėlto padėtį reikia atidžiai stebėti. Taip pat skyrėsi su sukčiavimu nelaikomais pažeidimais susijusios valstybių narių pranešimo tendencijos. 4.3.2.3.Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai) ir COVID-19 krizė Dėl COVID-19 krizės artimiausiais metais gali prireikti daugiau finansavimo, ypač sveikatos sektoriuose. Šiuo tikslu prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama speciali su investicijomis į sveikatos infrastruktūrą susijusio prioriteto analizė.

Penkiolika valstybių narių pranešė apie pažeidimus su sveikatos infrastruktūra susijusių veiksmų srityje; septynios iš jų taip pat nustatė sukčiavimą. Daugiau nei apie pusę sukčiavimu laikomų pažeidimų ir susijusių lėšų sumų pranešė Rumunija ir Slovakija. Daugiau nei trečdalį sukčiavimu nelaikomų pažeidimų nustatė Lenkija, o Slovakija pranešė apie daugiau nei pusę neteisėtų lėšų sumų. Su sveikatos infrastruktūra susijusių veiksmų srityje daroma itin daug viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimų. Sukčiavimu laikomų pažeidimų srityje dažniausios nustatytos problemos susijusios su patvirtinamaisiais dokumentais. Tai, kad kitos valstybės narės apie šios srities pažeidimus nepranešė, nerodo, kad joms ši rizika nekyla. 4.4.Netiesioginio valdymo (pasirengimo narystei) srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika Netiesioginio valdymo atžvilgiu šioje ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama pasirengimo narystei priemonėms. Pažeidimai, apie kuriuos pranešta, susiję su dviem laikotarpiais (2007–2013 m. ir 2014–2020 m.), o didžioji dalis pranešimų, apie kuriuos pranešta, susiję su 2007–2013 m. laikotarpio pasirengimo narystei priemonėmis (PNPP I). Šioje politikos srityje matyti dideli su pranešimu iš įvairių paramą gaunančių šalių susiję skirtumai. Turkija visais metais nuolat pranešė apie nustatytus pažeidimus ir sukčiavimą. Pažeidimai ir sukčiavimas, kaip ir ankstesniais metais, daugiausia susiję su parama kaimo plėtrai. Susiję jų rodikliai (FFL ir FAL) yra didžiausi iš visų šiame dokumente analizuojamų politikos sričių (atitinkamai 19 proc. ir 22 proc.). Nustatyti tipai yra dokumentinių įrodymų ir tinkamumo finansuoti problemos. 4.5.Sektoriaus kovos su sukčiavimu politika, priemonės ir rezultatai tiesioginio valdymo srityje 4.5.1.Tiesioginio valdymo srityje nustatytų pažeidimų ir sukčiavimo statistika Tiesioginio valdymo statistiniai duomenys grindžiami Komisijos padalinių išduotais vykdomaisiais raštais sumoms išieškoti, kurie užregistruojami Komisijos kaupiamosios apskaitos sistemoje (angl. ABAC). Politikos sritys, kurioms būdinga daugiausia pažeidimų, buvo „Ryšių tinklai, turinys ir technologijos“ ir „Moksliniai tyrimai ir inovacijos“. 4.5.1.1.Nustatyti sukčiavimu laikomi pažeidimai 2019 m. sistemoje ABAC užregistruoti 37 lėšų išieškojimo atvejai buvo priskirti prie sukčiavimo kategorijos. Su jais susijusios sumos siekė 10,6 mln. EUR. 4.5.1.2.Nustatyti sukčiavimu nelaikomi pažeidimai Sukčiavimu nelaikomų pažeidimų srityje 2019 m. buvo užregistruoti 1 778 lėšų išieškojimo atvejai, o bendra su jais susijusi suma siekia 55,4 mln. EUR. 5.Lėšų išieškojimas ir kitos prevencinės bei taisomosios priemonės Išsami informacija apie lėšų išieškojimą, finansines pataisas ir kitas prevencines bei taisomąsias priemones (mokėjimų nutraukimą ir laikiną sustabdymą) pateikiama Komisijos metinėje biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje. FIA ataskaitoje nurodytiems nustatytiems pažeidimams, apie kuriuos pranešta,, taikomos taisomosios priemonės, siekiant užtikrinti, kad ES lėšos nebūtų naudojamos neteisėtiems ar sukčiavimu grindžiamiems projektams finansuoti. Prireikus nacionalinės institucijos, atsižvelgdamos į nacionalines reguliavimo sistemas, nustato lėšų išieškojimo procedūras ir imasi tolesnių veiksmų. 6.Bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis

Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamąjį komitetą (COCOLAF) sudaro Komisijos ir valstybių narių ekspertai. Tai forumas, kuriame aptariami svarbiausi kovos su sukčiavimu pokyčiai ir, kaip reikalaujama SESV 325 straipsnio 5 dalyje, rengiama ši ataskaita. Komiteto darbas vyksta keturiose darbo grupėse ir plenariniame posėdyje (žr. 16 pav.). COCOLAF pranešimų teikimo ir analizės pogrupis buvo puikus forumas Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Statistinis pažeidimų įvertinimas“ pateikiamoms analizėms aptarti bei patikslinti ir šiame pogrupyje įgytoms žinioms pasidalyti. Sukčiavimo prevencijos pogrupyje 2019 m. pirmiausia tobulinta šalių profilių, kuriais apibūdinamos valstybių narių kovos su sukčiavimu sistemos, metodika. Ši priemonė bus toliau plėtojama artimiausiais metais. 6.1.Bendradarbiavimas su OLAF Tiriamojo ir politikos formavimo požiūrio atžvilgiu OLAF pasiekia geresnių rezultatų, kai kovodama su sukčiavimu ir korupcija bendradarbiauja su valstybių narių institucijomis. Valstybių narių kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybų (angl. AFCOS) susitikimas vyksta kartą per metus, pirmininkaujant OLAF. 2019 m. AFCOS su OLAF aptarė savo vaidmens plėtojimą, ypač atitinkamas nuostatas, svarstomas siekiant iš dalies pakeisti Reglamentą Nr. 883/2013, programos „Hercule III“ atveriamas galimybes ir Europos Audito Rūmų rekomendacijas, kad siekiant pagerinti veiklos koordinavimą būtų galima išplėsti AFCOS vaidmenį politikos srityje. Į darbotvarkę taip pat buvo įtraukti klausimai dėl ESTT sprendimų poveikio OLAF atliekamiems tyrimams valstybėse narėse ir sudėtingų OLAF patikrinimų vietoje. Į OLAF kovos su sukčiavimu ryšininkų tinklą (OAFCN) įsitraukia už informavimą atsakingi pareigūnai ir OLAF veiklos partnerių valstybėse narėse atstovai spaudai. 2019 m. OLAF keliose valstybėse narėse kartu su nacionalinėmis institucijomis surengė socialinių tinklų kampaniją, siekdama pareklamuoti programą „Hercule“, ir pristatė programos „Hercule“ lėšomis finansuojamus projektus ir įrangą. OLAF taip pat padėjo Latvijos kovos su sukčiavimu koordinavimo tarnybai pradėti sėkmingą trečiąjį sėkmingos savo kampanijos, kuria žmonės skatinami netoleruoti sukčiavimo, etapą. Rumunijos ir Suomijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiais 2019 m. ir per tarpinstitucinio keitimosi nuomonėmis OLAF klausimais procesą Tarybos Kovos su sukčiavimu darbo grupės (angl. GAF) susitikimuose valstybės narės ir Komisija taip pat pasikeitė nuomonėmis kovos su sukčiavimu klausimais. 6.2.Išlaidų gerinimo tinklas 2019 m. spalio mėn. Komisija kartu su valstybių narių atstovais iš viešosios vidaus kontrolės (VVK) tinklo, kuris buvo vėliau pervadintas į Išlaidų gerinimo tinklą (angl. Better Spending Network), surengė konferenciją. Tai platforma, kurioje valstybės narės ir Europos Komisija gali palaikyti struktūrinį dialogą vidaus kontrolės sistemų klausimais ir keistis informacija bei gerąja patirtimi apie tai, kaip užtikrinti geresnį viešųjų lėšų naudojimą visame viešajame sektoriuje. 7.Ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES) Europos Komisija valdo ES biudžetui taikomo Finansinio reglamento 135–145 straipsniuose numatytą ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemą (EDES). EDES yra veiksminga ES finansinių interesų apsaugos nuo nepatikimų asmenų ir subjektų priemonė, kuria jiems uždraudžiama dalyvauti ES lėšų skyrimo procedūrose. Tai viena iš įvairių tarptautinių organizacijų ir daugiašalių plėtros bankų taikomų nusistovėjusių draudimo dalyvauti procedūroje sistemų. EDES apima labai įvairią draudžiamą praktiką, pvz., sukčiavimą, korupciją ir sunkų profesinį nusižengimą, taip pat prastus rezultatus (pvz., didelius sutarčių vykdymo trūkumus). EDES pirmiausia užtikrina: ·ankstyvą asmenų arba subjektų, keliančių riziką ES finansiniams interesams, nustatymą; ·draudimą nepatikimiems asmenims arba subjektams gauti ES lėšų ir (arba) piniginių nuobaudų skyrimą; pirmiau nurodytos informacijos registravimą EDES duomenų bazėje, kuria gali naudotis už ES lėšų naudojimą atsakingų finansų pareigūnų bendruomenė; ·sunkiausiais atvejais – susijusių asmenų arba subjektų vardų, pavardžių ir (arba) pavadinimų paskelbimą Komisijos svetainėje. Naudojantis EDES, galima centralizuotai įvertinti uždraudimo aplinkybes, kartu apsaugant pagrindines susijusių asmenų ir subjektų teises, ypač jų teisę būti išklausytiems.

Sistemos EDES išskirtinumas ir stiprybė yra ES institucijoms ir įstaigoms suteikti įgaliojimai veikti, „kai nėra priimto galutinio nacionalinio teismo sprendimo arba, kai tinka, galutinio administracinio sprendimo“. Sankcijos gali būti skiriamos remiantis nustatytais faktais ir išvadomis, pateiktais atlikus auditus, patikras ar kontrolės patikrinimus, už kuriuos atsakingas kompetentingas leidimus suteikiantis pareigūnas, OLAF atliktais tyrimais arba nacionalinių valdžios institucijų ar tarptautinių organizacijų negalutiniais administraciniais sprendimais. Nesant galutinio teismo sprendimo arba galutinio administracinio sprendimo, sprendimą skirti sankcijas nepatikimiems subjektams arba asmenims atitinkamas leidimus suteikiantis pareigūnas gali priimti tik gavęs centralizuotos tarpinstitucinės komisijos rekomendaciją, kurioje nustatomas preliminarus teisinis kvalifikavimas. Ši komisija neturi įgaliojimų atlikti tyrimus. Ją sudaro nuolatinis aukšto lygio nepriklausomas pirmininkas, du nuolatiniai Komisijos (kaip sistemos savininkės) atstovai ir vienas ad hoc narys, atstovaujantis padalinio, kuris prašo rekomendacijos, leidimus suteikiančiam pareigūnui. Šiai komisijai pavesta užtikrinti, kad būtų paisoma teisės į gynybą, šiuo tikslu keičiantis nuomonėmis su atitinkamu ekonominės veiklos vykdytoju, o jos rekomendacijos priimamos laikantis proporcingumo principo. 2019 m. komisijai per jos nuolatinį sekretoriatą buvo perduota 19 atvejų, iš kurių vieną perdavė kita nei Komisija institucija, vieną – decentralizuota agentūra, o vieną – bendroji įmonė. Be šių 19 atvejų, šios komisijos sekretoriatui perduotų 2019 m., į prie šios ataskaitos pridedamą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą taip pat įtraukti 2018 m. perduoti trys atvejai, nes jie buvo pateikti komisijai 2019 m. Per pirmuosius šešis 2019 m. mėnesius buvo perduoti aštuoni atvejai, iš kurių vienas pristatomas nurodytame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Komisija taip pat turi pranešti apie šiuos leidimus suteikiančių pareigūnų priimtus sprendimus: ·neuždrausti ekonominės veiklos vykdytojams dalyvauti procedūroje, kai tai būtina siekiant užtikrinti tolesnį paslaugų teikimą tam tikrą apibrėžtą laikotarpį, kol atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai imsis taisomųjų priemonių; ·neskelbti informacijos apie administracines sankcijas Komisijos svetainėje, siekiant užtikrinti tyrimų konfidencialumą arba laikytis proporcingumo principo, kai su tuo susijęs fizinis asmuo, taip pat ·bet kokius leidimus suteikiančio pareigūno sprendimus, kuriais nukrypstama nuo minėtos komisijos rekomendacijos. Nuo šios komisijos darbo pradžios 2016 m. tokių atvejų dar nepasitaikė. Kiekvienas susijęs leidimus suteikiantis pareigūnas nusprendžia visapusiškai laikytis komisijos rekomendacijų. 2018 m. Komisijos vidaus audito tarnyba atliko sistemos EDES auditą ir palankiai įvertino įdiegtą sistemą. Imdamasi tolesnių veiksmų Komisija, bendradarbiaudama su OLAF, pirmiausia toliau atidžiai stebėjo, ar sistemingai imamasi tolesnių veiksmų atsižvelgiant į rekomendacijas. Teisingumo Teismas dar kartą patvirtino EDES galiojimą (2020 m. gegužės 13 d. Bendrojo Teismo sprendimas byloje T-290/18, AGMIN prieš Komisiją). Teismas sprendime pirmiausia patvirtino, kad atitinkami komisijos ir leidimus suteikiančių pareigūnų vaidmenys galioja ir kad per komisijos vadovaujamą rungimosi principu grindžiamą procedūrą buvo visapusiškai paisyta susijusio subjekto teisės būti išklausytam . 8.Tolesni veiksmai po Europos Parlamento rezoliucijos dėl 2018 m. metinės ataskaitos Europos Parlamento rezoliucija dėl 2018 m. FIA ataskaitos buvo priimta per 2020 m. liepos mėn. sesiją, 2020 m. gegužės 7 d. teigiamai nubalsavus Biudžeto kontrolės komitetui (CONT). 9.Tarpinstitucinis bendradarbiavimas 9.1.Tarpinstitucinis keitimasis nuomonėmis Kaip nurodyta Reglamento Nr. 883/2013 16 straipsnyje, Europos Parlamentas, Taryba, Komisija ir OLAF kasmet susitinka aptarti OLAF veiklą politiniu lygmeniu per tarpinstitucinio keitimosi nuomonėmis procesą. 2019 m. nuomonėmis apsikeista gruodžio 11 d. Renginiui vadovavo Tarybai pirmininkavusi Suomija. Institucijos aptarė Europos kovos su sukčiavimu tarnybos vaidmenį vidutinės trukmės bei ilguoju laikotarpiais ir patvirtino didelę savo paramą šiai tarnybai. 9.2.Europos Audito Rūmai 9.2.1.Specialiosios ataskaitos dėl kovos su sukčiavimu politikos Dviejose 2019 m. priimtose specialiosiose ataskaitose Europos Audito Rūmai pripažino šios politikos srityje padarytą pažangą, bet nustatė tobulintinas sritis. Dauguma jų grindžiamos FIA ataskaitose pateiktomis išvadomis, o kai kuriose kitose srityse raginama imtis naujų priemonių. Komisijos 2019 m. balandžio mėn. Kovos su sukčiavimu strategija siekiama stiprinti Komisijos analizės pajėgumus ir vidaus koordinavimo sistemą, kad būtų galima spręsti naujus uždavinius, kylančius dėl nuolat kintančios aplinkos, ir taip spręsti daugumą Audito Rūmų iškeltų susirūpinimą keliančių klausimų. 9.2.2.OLAF ir Europos Audito Rūmų bendradarbiavimas Kadangi užduotis apsaugoti ES biudžetą yra bendra, OLAF nuolat bendradarbiauja su Europos Audito Rūmais. 2019 m. gegužės mėn. OLAF ir Europos Audito Rūmai sudarė administracinį susitarimą dėl struktūrinės bendradarbiavimo sistemos, kuris padės laiku keistis informacija. Pavyzdžiui, susitarime numatytas keitimasis praktinėmis žiniomis ir rizikos analizė, taip pat bendras mokymas ir darbuotojų mainai. Susitarimas buvo pasirašytas per bendrą praktinį seminarą, kuris 2019 m. pirmąkart vyko dalyvaujant abiejų organizacijų vadovybei bei darbuotojams ir Europos Audito rūmų nariams. Šį praktinį seminarą numatyta rengti kasmet.