1. ĮVADAS

2007 m. Rumunijai stojant į Europos Sąjungą buvo sukurtas bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM). Buvo sutarta, kad pagrindinėse srityse reikia toliau dirbti siekiant pašalinti teismų reformos ir kovos su korupcija trūkumus. Nuo tada BTM ataskaitose buvo apžvelgiama Rumunijos pažanga, o konkrečiomis rekomendacijomis siekta padėti Rumunijos valdžios institucijoms pasirinkti pastangų kryptį.

Teismų reforma ir kova su korupcija tebėra Rumunijos visuomenei svarbūs masines viešas demonstracijas galintys sukelti klausimai ir, kad pažanga taptų negrįžtama, vis dar reikia remti reformų konsolidaciją. BTM Rumunijoje ir toliau atlieka svarbų vaidmenį: tai – reformų varomoji jėga ir paskata toliau nuosekliai siekti konkrečių rezultatų. Komisijos išvados ir BTM metodika nuolat sulaukdavo tvirto Tarybos pritarimo ; prie jų rengimo bendradarbiaudamos ir teikdamos medžiagą prisidėjo daug valstybių narių.

2015 m. BTM ataskaitoje nurodyta keletas sričių, kuriose daroma nuolatinė tvarumo požymių turinti pažanga – ją kovos su aukšto lygio korupcija veiksmais užtikrino pagrindinės teisminės institucijos ir tarnybinės etikos institucijos ir padidėjęs visos teismų sistemos profesionalumas. Tačiau ataskaitoje taip pat pabrėžta, kad ir toliau aiškiai suprantama, jog pažanga turi būti konsoliduojama ir toliau užtikrinama, atsižvelgiant į daugybę dar neišspręstų teisėkūros klausimų ir abejones dėl politinio sutarimo vykdyti reformas. Taryba taip pat priėjo prie išvados, kad, apskritai, nuolatinis politinis įsipareigojimas vykdyti ilgalaikes reformas ir gerbti teismų sistemos nepriklausomumą, yra labai svarbus siekiant užtikrinti pažangos, padarytos siekiant BTM tikslų, tvarumą.

Šioje ataskaitoje vėl pažvelgiama į abi tendencijas siekiant įvertinti, kiek reforma įsitvirtino. Ji parengta Komisijai atlikus kruopščią analizę, glaudžiai bendradarbiaujant su Rumunijos valdžios institucijomis, taip pat atsižvelgiant į pilietinės visuomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų pastabas. Joje taip pat apžvelgiami svarbūs 2016 m. tvarumą įrodysiantys išbandymai. Pažangos tvarumas – viena iš sąlygų, įrodančių, kad toks mechanizmas kaip BTM nebereikalingas. Šiais metais stebėdama pažangą Komisija daug dėmesio skyrė šiems aspektams ir toliau padės Rumunijai siekti BTM tikslų. Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama Rumunijai jau teikiama daugelyje sričių. Be to, 2015 m. Komisija sukūrė naują priemonę – Paramos struktūrinėms reformoms tarnybą (PSRT), kurios užduotis – teikti techninę pagalbą siekiant remti ES valstybių narių pastangas vykdyti įvairių sričių reformas. Komisija skatina Rumuniją išnaudoti visas suteiktas galimybes.

2. REFORMŲ PROCESO PADĖTIS RUMUNIJOJE

2.1. Teismų nepriklausomumas

Paskyrimas

Naujausiose BTM ataskaitose atkreiptas dėmesys į pagrindinių teismų sistemos institucijų – Aukščiausiojo kasacinio teismo, Viešųjų reikalų ministerijos, Nacionalinio kovos su korupcija direktorato ir Vyriausiosios teismų tarybos – vaidmenį užtikrinant konkrečius rezultatus kurti patikimą ir profesionalią teismų sistemą. Nėra abejonių, kad svarbų vaidmenį siekiant šių rezultatų atliko šių institucijų vadovai, kartais verčiami atlaikyti stiprią asmeninę kritiką. Todėl daugiausia dėmesio šioje srityje skirta skaidrioms ir nuopelnais pagrįstoms atrankos procedūroms , kaip priemonei užtikrinti tvirtą vadovavimą, išvengti politinio kišimosi į vyresniųjų pareigūnų skyrimo procesą ir remti teismų nepriklausomumą.

2015 m. ataskaitoje svarbiu išbandymu laikytas naujo Organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo tyrimų direktorato vyriausiojo prokuroro paskyrimas . Procedūra galiausiai baigta be didesnių nesutarimų: ji apibūdinta kaip skaidresnė ir nuspėjamesnė (paskelbta atranka į pareigas, viešai apibūdinti kriterijai ir paskelbti kandidatų vardai ir pavardės) ir įvykdyta glaudžiai bendradarbiaujant Teisingumo ministrui (jis atsakingas už kandidato atranką) ir Vyriausiajai teismų tarybai. Taigi, ši procedūra – geras pavyzdys, kaip aiškios ir patikimos procedūros, aktyviai dalyvaujant pagrindinėms institucijoms, gali būti svarbiausias patikimo paskyrimo proceso veiksnys (procedūros taip pat turi būti pakankamai tvirtos, kad būtų galima rasti išeitį, jei pagrindinės institucijos nesutartų ).

2016 m. planuojamas kelių pareigūnų paskyrimas į svarbias pareigas ir paskyrimo procesas bei jo rezultatai bus svarbus teismų sistemos gebėjimo tęsti reformų procesą pokyčių laikotarpiu išbandymas . Aiškios, atviros ir iš anksto nustatytos procedūros būtinos norint paskirti į šias pareigas: Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo pirmininko, generalinio prokuroro ir Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiojo prokuroro.

Ilgainiui patikimesnė ir nepriklausoma vyriausiųjų prokurorų skyrimo sistema turėtų būti įtvirtinta įstatymu: teisės aktuose nenustatyta jokių kriterijų, užtikrinančių aukščiausią profesinių įgūdžių ir tarnybinės etikos lygį, be to, dėl teisingumo ministrui priskirto vaidmens procedūra yra įgijusi stiprų politinį atspalvį. Dėl praeityje vykusių skyrimo procedūrų būta nemažai nesutarimų, be to, joms buvo daroma aiški politinė įtaka. Laikydamiesi Europos Tarybos rekomendacijos, teisingumo ministras ir Vyriausioji teismų taryba turėtų surengti diskusijas dėl esamos tvarkos, pagal kurią už pagrindinius sprendimus yra atsakingas Vyriausybės ministras , tinkamumą, visų pirma tada, kai skiriami institucijų žemesnio rango vadovai.

Pagarba teisėjams ir teismo procesui

Nemažas už aukšto lygio korupciją baudžiamojon atsakomybėn patrauktų ir nuteistų žymių Rumunijos politikų skaičius rodo, kad bendra tendencija teismų nepriklausomumo srityje yra teigiama ir kad joks nusikalstamą veiką padaręs asmuo neišvengs teisingumo. Tačiau į šią tendenciją sureaguota: politikai ir žiniasklaida dažnai kritikuoja teisėjus ir teismų sprendimai dažnai nesusilaukia reikiamos pagarbos. Šiais metais, po žiniasklaidos ir politikų, įskaitant ministrą pirmininką ir Senato pirmininką, puolimų, padaugėjo prašymų apginti teisingumo sistemos nepriklausomumą. Taip pat būta bandymų daryti spaudimą Konstitucinio Teismo teisėjams. Kaip minėta 2015 m. ataskaitoje, prieš Rumunijos prezidento rinkimus į tai pradėta žiūrėti šiek tiek atsakingiau. Tačiau pavasarį, būtent Nacionaliniam kovos su korupcija direktoratui (DNA) pradėjus ministro pirmininko veiksmų tyrimą, padėtis pasikeitė. Asmeninės kritikos negailėta ir DNA, ir Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo (AKTT) vadovams.

2015 m. Vyriausioji teismų taryba (VTT) ir Teismų inspekcija toliau gynė teisingumo sistemos nepriklausomumą ir teisėjų profesinę garbę, nepriklausomumą ir nešališkumą. VTT pranešta apie keletą žiniasklaidos ir politikų puolimo atvejų ir dėl to jai teko skelbti nemažai kritiškų išvadų. Vis dėlto, VTT pranešimai spaudai nėra taip plačiai nušviečiami kaip pirminė kritika; be tokios moralinės paramos, VTT negali nieko pasiūlyti, nes žalos atlyginimo per teismą siekiantiems teisėjams finansinės ar teisinės pagalbos ji neteikia.

Parlamentarų pasisakymus galėtų stebėti parlamento administracija. Pernai Komisija rekomendavo „užtikrinti, kad Parlamentarų elgesio kodekse būtų aiškios nuostatos, kad parlamentarai ir Parlamento procedūros turėtų nepažeisti teismų nepriklausomumo principo“. Šios rekomendacijos nesilaikyta. Be to, reikėtų pažymėti, kad diskusijos dėl Konstitucijos pataisų galėtų būti proga sustiprinti teismų nepriklausomumą Konstitucijoje.

Konstitucinis Teismas ir pagarba teismų sprendimams

Konstitucinis Teismas (CCR) atlieka svarbų vaidmenį teisinėje valstybėje ir stiprinant nepriklausomą teisingumo sistemą. 2015 m. Teismo sprendimai apėmė 24 sprendimus dėl naujojo Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso nuostatų ir keletą svarbių nutarčių, susijusių su galių pusiausvyra ir pagarba pagrindinėms teisėms. Jais siekta išspręsti Senato ir teismų konfliktą dėl prevencinio sulaikymo prašymo. CCR, laikydamasis EŽTT praktikos, daugeliu savo sprendimų dėl Baudžiamojo kodekso siekė stiprinti pagarbą teisingam bylos nagrinėjimui ir šalių teisėms. Nors teisėjai ir prokurorai turėjo skubiai suderinti savo praktiką su CCR sprendimais, iš esmės pritariama, kad tokie sprendimai didina teisinį tikrumą ir bylos šalių teises. Aukščiausiojo kasacinio ir teisingumo teismo (AKTT) sprendimai dėl teisės išaiškinimo taip pat atlieka svarbų vaidmenį kuriant institucinę stabdžių ir atsvarų sistemą.