Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (paraiška „EGF/2014/001 EL/Nutriart“) /* COM/2014/0376 final - 2014/ () */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1. Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF) finansinės paramos taisyklės nustatytos 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr.1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006[1] (EGF reglamentas). 2. Bendrovei „Nutriart S.A“ ir 25 tiekimo bei tolesnės gamybos grandies įmonėms (AR.ZIGAS & SIA ir 24 savarankiškai dirbantiems asmenims, kurie nutraukė veiklą ir kurie buvo priklausomi nuo Graikijoje esančios pagrindinės įmonės) atleidus darbuotojus, Graikijos valdžios institucijos pateikė paraišką „EGF/2014/001 EL/Nutriart“ dėl finansinės paramos iš EGF. 3. Išnagrinėjusi šią paraišką Komisija, laikydamasi visų EGF reglamento taikytinų nuostatų, padarė išvadą, kad sąlygos finansinei paramai iš EGF suteikti yra įvykdytos. PARAIŠKOS SANTRAUKA EGF paraiška: || EGF/2014/001 EL/Nutriart Valstybė narė: || Graikija Susijęs (-ę) regionas (-ai) (NUTS 2 lygis): || Κεντρική Μακεδονία (Centrinė Makedonija) (EL12) Aττική (Atika) (EL30) Paraiškos pateikimo data: || 2014 m. vasario 5 d. Paraiškos gavimo patvirtinimo data: || 2014 m. vasario 14 d. Prašymo pateikti papildomos informacijos data: || 2014 m. vasario 19 d. Papildomos informacijos pateikimo terminas: || 2014 m. balandžio 2 d. Vertinimo atlikimo terminas: || 2014 m. birželio 25 d. Intervencijos kriterijus: || EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punktas Pagrindinė įmonė: || „Nutriart S.A“ Ekonominės veiklos sektorius (-iai) (NACE 2 red. skyrius): || 10 skyrius („Maisto produktų gamyba“)[2] Patronuojamųjų bendrovių, tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių skaičius: || 25 Ataskaitinis laikotarpis (keturių mėnesių): || 2013 m. liepos 16 d. – 2013 m. lapkričio 16 d. Atleistų darbuotojų arba darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičius per ataskaitinį laikotarpį (a): || 505 Atleistų darbuotojų arba darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičius prieš ataskaitinį laikotarpį arba po jo (b): || 3 Bendras atleistų darbuotojų skaičius (a + b): || 508 Numatytas bendras tikslinių paramos gavėjų skaičius: || 508 Tikslinių nedirbančių, nesimokančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių (NEET) skaičius: || 505 Prie individualių poreikių pritaikytoms paslaugoms skirtos lėšos, EUR || 9 950 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos[3], EUR || 210 000 EGF paramai įgyvendinti skirtos lėšos (%) || 2,07 Visa suma, EUR || 10 160 000 EGF parama, EUR (60 %) || 6 096 000 PARAIŠKOS VERTINIMAS Procedūra 4. 2014 m. vasario 5 d. Graikijos valdžios institucijos pateikė paraišką „EGF/2014/001 EL/Nutriart“, tai jos padarė per 12 savaičių nuo tos dienos, kai buvo įvykdyti 6–8 dalyse pateikti intervencijos kriterijai. Komisija patvirtino, kad paraišką gavo 2014 m. vasario 14 d. – per dvi savaites po paraiškos pateikimo. 2014 m. vasario 19 d. Komisija paprašė Graikijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos. Graikijos institucijos pateikė tokią papildomą informaciją per šešias savaites nuo prašymo datos. 2014 m. birželio 25 d. pasibaigia 12 savaičių terminas po visos paraiškos gavimo, per kurį Komisija turėtų įvertinti, ar paraiška atitinka sąlygas gauti finansinę paramą. Paraiškos tinkamumas Susijusios bendrovės ir paramos gavėjai 5. Paraiška susijusi su 508 darbuotojais, atleistais iš „Nutriart S.A.“ (pagrindinės įmonės) ir 25 tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių (AR.ZIGAS & SIA ir 24 savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nutraukė veiklą ir kurie buvo priklausomi nuo pagrindinės įmonės). Pagrindinė įmonė vykdė veiklą ekonomikos sektoriuje, kuris priskiriamas NACE 2 red.[4] 10 skyriui „Maisto produktų gamyba“. Susijusios įmonės veikia NUTS[5] 2 lygio regionuose – Centrinėje Makedonijoje (EL12) ir Atikoje (EL30). Įmonės ir atleistų darbuotojų skaičius „Nutriart S.A.“ || 481 3 AR.ZIGAS & SIA Iš viso įmonių: 2 || Iš viso atleistų darbuotojų: || 484 Iš viso savarankiškai dirbančių asmenų, kurių veikla nutrūko: || 24 Iš viso (darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų): || 508 Intervencijos kriterijai 6. Šią paraišką Graikijos valdžios institucijos pateikė laikydamosi EGF reglamento 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų intervencijos kriterijų, pagal kuriuos reikalaujama, kad per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį valstybės narės įmonėje ne mažiau kaip 500 darbuotojų būtų atleista arba savarankiškai dirbančių asmenų veikla būtų nutrūkusi, įskaitant atleistus darbuotojus ir savarankiškai dirbančius asmenis, kurių veikla nutrūko, jos tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonėse. 7. Keturių mėnesių ataskaitinis laikotarpis: nuo 2013 m. liepos 16 d. iki 2013 m. lapkričio 16 d. 8. Paraiška susijusi su: – 478 darbuotojais, atleistais[6] iš pagrindinės įmonės per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį; – 3 darbuotojais, atleistais iš vieno pagrindinės įmonės tiekėjo per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį ir – 24 savarankiškai dirbančiais asmenimis[7], kurių veikla nutrūko per keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį. Atleistų darbuotojų ir darbo veiklą nutraukusių asmenų skaičiaus apskaičiavimas 9. Iš pagrindinės įmonės ir tiekėjo atleistų darbuotojų skaičius (481) buvo apskaičiuotas nuo darbo sutarties de facto nutraukimo arba galiojimo pabaigos datos. 10. 24 savarankiškai dirbančių asmenų veiklos nutraukimo data buvo nustatyta remiantis nacionaline teise, tai yra mokesčių paslaugų teikimo veiklos nutraukimo data. Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai 11. Be jau minėtų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų, prie reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų priskiriami ir 3 darbuotojai, kurie buvo atleisti prieš keturių mėnesių ataskaitinį laikotarpį. Šie darbuotojai buvo atleisti po bendro pareiškimo apie planuojamą darbuotojų atleidimą[8] 2013 m. birželio 21 d. Galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu paskatinusiu įvykiu. 12. Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 508. Darbuotojų atleidimo sąsaja su pasauline finansų ir ekonomikos krize, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 546/2009 13. Siekdama įrodyti darbuotojų atleidimo ir darbo veiklos nutraukimo sąsają su pasauline finansų ir ekonomikos krize, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 546/2009, Graikija teigia, kad Graikijos ekonomika šeštus metus iš eilės (2008 – 2013 m.) patiria gilią recesiją. Remiantis ELSTAT, Graikijos statistikos tarnyba, nuo 2008 m. Graikijos BVP sumažėjo 25 %, valdžios sektoriaus vartojimas – 21 %, o privatus vartojimas – 32,3 %, nedarbas išaugo 20,6 %. 14. Be to, sumažėjęs BVP padidino atotrūkį tarp BVP vienam gyventojui Graikijoje ir BVP vienam gyventojui Europos Sąjungoje, tokiu būdu 1995–2007 m. Graikijos padaryta pažanga ekonominės konvergencijos srityje buvo prarasta. 15. O siekdama atsiskaityti už užsienio skolos mokėjimus 2008 m. Graikijos vyriausybė ėmėsi nepopuliarių priemonių – padidino mokestines pajamas, supaprastino viešąsias išlaidas ir sumažino viešojo sektoriaus darbuotojų atlyginimus. Privačiame sektoriuje atlyginimai irgi mažėjo siekiant padidinti Graikijos ekonomikos konkurencingumą. Nuo 2008 m. tūkstančiai įmonių sustabdė veiklą, užsidarė ir atleido savo darbuotojus; tūkstančiai savarankiškai dirbančių asmenų nutraukė darbo veiklą, taip prisidėdami prie staigaus nedarbo augimo. Sumažėjus pajamoms, iškart sumažėjo vartojimas. 16. 2009 m. Graikijos, kaip ir ES-27, namų ūkių vartojimas mažėjo. 2010 m. ir 2011 m. ES-27 namų ūkių vartojimas pradėjo didėti, o 2012 m. nusmuko. Namų ūkių vartojimas Graikijoje mažėja nuo pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pradžios ir kiekvienais metais šis rodiklis vis blogėja. Namų ūkių vartojimas (pokytis (%), palyginti su ankstesniais metais) || 2008 m. || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || 2012 m. ES-27 || 0,44 || -1,67 || 1,04 || 0,26 || -0,74 Graikija || 4,67 || -1,91 || -6,39 || -7,91 || -9,07 17. Remiantis ELSTAT ataskaita apie namų ūkių pajamas ir gyvenimo sąlygas, 2012 m. 23 % graikų gyveno žemiau skurdo ribos[9]. Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai 18. Remiantis Graikijos valdžios institucijomis, trys pagrindiniai darbuotojų atleidimą lemiantys įvykiai: 1) sumažėjusios namų ūkių disponuojamos pajamos dėl didesnės mokesčių naštos, sumažėjusių atlyginimų (privačiame ir viešajame sektoriuje) ir augančio nedarbo, to pasekmė – smarkiai sumažėjusi perkamoji galia; 2) daugelio „Nutriart“ klientų uždelsti mokėjimai ir 3) dėl grynųjų pinigų trūkumo Graikijos bankuose drastiškai sumažintas paskolų išdavimas įmonėms ir asmenims. 19. 2008 m. „Nutriart“ susikūrė po trijų bendrovių perėmimo ir susijungimo: „Katselis Ch. Sons S.A.“ (grūdinių gaminių gamintojas), „Elvipet S.A.“ (specializacija: užšaldyti tešlos gaminiai, skirti maitinimo paslaugų įmonėms) ir „Allatini S.A.“ (1836 m. įsteigta įmonė, garsėjanti aukščiausios kokybės miltais). Nuo tada „Nutriart“ gamino grūdinius gaminius ir kepinius, kaip antai duoną iš įvairių rūšių grūdų, duonos lazdeles, bandeles, keksiukus, sausainius palmiers, prancūziškus ragelius ir pan., skirtus galutiniam vartojimui, ir užšaldytą bei konservuotą tešlą, skirtą maitinimo įmonėms. 20. Prasidėjus finansų ir ekonomikos krizei Graikijos ekonomika patyrė nuosmukį, dėl to sumažėjo Graikijos namų ūkių perkamoji galia ir smarkiai krito produktų, išskyrus pagrindinius produktus, paklausa. Palyginti su 2008 m., 2013 m. net 41 % sumažėjo saldžių duonos gaminių ir kepinių paklausa. Tokia sumažėjusi paklausa turėjo tiesioginio poveikio „Nutriart“ apyvartai, kuri smuko nuo 79,25 mln. EUR 2010 m. iki 38,32 mln. EUR 2011 m., o 2012 m. – iki 20,23 mln. EUR. 2013 m. (sausio – gegužės mėn.) įmonės apyvarta buvo tik 5,49 mln. EUR. 21. Kita Graikijos ekonomikos nuosmukio pasekmė – vis labiau vėluojantys mokėjimai. Daugelis „Nutriart“ klientų sąskaitų apmokėjimo terminą pailgino nuo 120 iki 240 dienų, dėl to „Nutriart“ grynųjų pinigų srautas buvo nepakankamas. 22. Siekdama ištaisyti padėtį dėl nepakankamo grynųjų pinigų srauto, „Nutriart“ nesėkmingai bandė kreiptis į bankus dėl finansinės pagalbos. Remiantis Graikijos banku, dėl grynųjų pinigų trūkumo Graikijos bankuose nuo 2010 m. metinis namų ūkiams ir įmonėms (išskyrus finansų įmones) išduodamų paskolų augimo lygis buvo neigiamas. 23. Dėl sumažėjusios apyvartos, kurią lėmė sumažėjęs vartojimas, vėluojantys mokėjimai, neapmokėtos sąskaitos ir griežtinamos paskolų išdavimo sąlygos, „Nutriart“ bandymai rasti išeitį iš susidariusios padėties buvo nesėkmingi, todėl įmonė paskelbė bankrotą ir vėliau atleido darbuotojus. Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regioninei ar nacionalinei ekonomikai ir užimtumui 24. Darbuotojai buvo atleisti Atikoje (60 %) ir Centrinėje Makedonijoje (40 %). Graikijos valdžios institucijos teigia, kad dėl iš „Nutriart“ atleistų darbuotojų nedarbo lygis dar labiau išaugs, kuris ir taip yra aukštas dėl finansų ir ekonomikos krizės, ir panašu, kad abiejuose regionuose užimtumo lygis yra labai nestabilus. 2013 m. ketvirtame ketvirtyje nedarbo lygis Atikoje siekė 28,2 %, o Centrinėje Makedonijoje – 30,3 %[10]. Be to, abiejose teritorijose trūksta darbo pasiūlymų, atsižvelgiant į tai, kiek yra daug darbo ieškančių asmenų. Todėl daugiau kaip 70 % bedarbių jau daugiau kaip 12 mėnesių neturi darbo. Centrinėje Makedonijoje jaunų darbo ieškančių asmenų padėtis yra itin prasta – jaunimo nedarbo lygis siekia 60,4 %. 25. Dėl antriniam ekonomikos sektoriui priskiriamų bankrutavusių įmonių, tokių kaip „Nutriart S.A.“, Graikijos ekonomika išgyvena investicijų likvidavimo etapą (t. y. ji praranda savo gamybos pajėgumus). Remiantis EBPO, 2008–2013 m. bendrasis pagrindinis kapitalas[11] sumažėjo 20 %. Dėl iš „Nutriart“ atleistų darbuotojų teritorijoje padidės darbo ieškančių asmenų skaičius, o dėl sumažėjusių gamybinių pajėgumų, susijusių su įmonės bankrotu, sumažės esamų darbo vietų skaičius. Todėl galima teigti, kad dėl atleistų darbuotojų regiono ir vietos ekonomikai daromas stiprus neigiamas poveikis. 26. Be to, Atikoje sukuriama 43 % Graikijos BVP, todėl šiame regione įsikūrusių įmonių uždarymas paveikia visą Graikijos ekonomiką. Tiksliniai paramos gavėjai ir siūlomi veiksmai Tiksliniai paramos gavėjai 27. Remtinų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų suskirstymas pagal lytį, pilietybę ir amžiaus grupę: Kategorija || Tikslinių paramos gavėjų skaičius Lytis: || Vyrai: || 337 || (66,34 %) || Moterys: || 171 || (33,66 %) Pilietybė: || ES piliečiai: || 501 || (98,62 %) || ne ES piliečiai || 7 || (1,38 %) Amžiaus grupė: || 15–24 m. asmenys: || 1 || (0,20 %) || 25–29 m. asmenys: || 27 || (5,31 %) || 30–54 m. asmenys: || 439 || (86,42 %) || 55–64 m. asmenys: || 41 || (8,07 %) || vyresni nei 64 m. asmenys: || 0 || (0,00 %) 28. Numatytas remtinų darbuotojų ir savarankiškai dirbančių asmenų, pasinaudosiančių priemonėmis, skaičius yra 508. 29. Graikijos valdžios institucijos suteiks prie individualių poreikių pritaikytas EGF bendrai finansuojamas paslaugas ne daugiau kaip 505 nesimokantiems, nedirbantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams (NEET jaunuoliams), kurie paraiškos pateikimo dieną buvo jaunesni kaip 30 metų, jeigu visi 8 dalyje nurodyti darbuotojai buvo atleisti NUTS 2 lygio regionuose – Centrinėje Makedonijoje (EL12) ir Atikoje (EL30), kurie atitinka reikalavimus pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą. 30. Todėl numatytas bendras tikslinių paramos gavėjų, pasinaudosiančių priemonėmis, įskaitant NEET jaunuolius, skaičius yra 1 013. Siūlomų veiksmų tinkamumas 31. Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos, kurios turi būti teikiamos atleistiems darbuotojams, savarankiškai dirbantiems asmenims, kurių veikla nutrūko, ir NEET jaunuoliams – tai toliau nurodyti veiksmai, kurie įtraukiami į suderintą prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketą. – Profesinis orientavimas. Ši paramos priemonė, kuri bus skirta visiems dalyviams, apima toliau nurodytus etapus. 1. Informacija, skirta NEET jaunuoliams. Priešingai nei 508 remtini darbuotojai, kurie jau yra nustatyti (buvę „Nutriart“, tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių darbuotojai), remtinų NEET jaunuolių grupę dar reikia nustatyti. Pareikštą susidomėjimą Graikijos valdžios institucijos laikys vienu iš remtinų NEET jaunuolių atrankos kriterijų. Šiuo tikslu jos ketina pradėti būtent NEET jaunuoliams skirtas informacines kampanijas. 2. Priėmimas ir registracija. Pagal pirmąją priemonę visi dalyviai (darbuotojai ir NEET jaunuoliai) bus informuojami apie teikiamas paslaugas, esamas mokymo programas ir įgūdžių bei mokymo reikalavimus. 3. Įgūdžių vertinimas ir dokumentai, liudijantys asmeninius ir profesinius įgūdžius. Pagal šią priemonę darbuotojams ir NEET jaunuoliams bus padedama nustatyti turimus įgūdžius, pamatyti su jų pačių interesais susijusias galimybes ir parengti tikrovišką karjeros planą. Įvertinant įgūdžius vyksta intensyvios ir prie individualių poreikių pritaikytos konsultacijos, sudarytos iš įvairių etapų, per kuriuos darbuotojas ir konsultantas sprendžia tam tikrą klausimą (pvz., dėl galimybių, interesų, motyvacijos analizės, lūkesčių, kliūčių ir pan.). Atlikus šiuo vertinimus parengiamas asmeninius ir profesinius įgūdžius liudijantis dokumentas, kuriame apibūdinami dalyvio įgūdžiai, asmeninis projektas ir veiksmų planas. 4. Pagalba ieškant darbo ir profesinis orientavimas. Tai: 1) mokymai horizontaliųjų klausimų srityje, pvz., socialinių įgūdžių lavinimas, prisitaikymas prie naujų situacijų, sprendimų priėmimas; 2) pagalba ieškant darbo – informacija apie laisvas darbo vietas, aktyvus vietos ir regiono užimtumo galimybių tyrimas, darbo paieškos metodai ir mokymai, susiję su CV ir motyvacinio laiško rašymu ir pasiruošimu pokalbiui dėl darbo; 3) profesinis orientavimas: konsultantai atleistiems darbuotojams teiks profesinio orientavimo paslaugas ir juos nukreips prie konkrečių darbo pasiūlymų. 5. Konsultacijos įsidarbinant. Konsultantai taip pat teiks paramą darbuotojams ir NEET jaunuoliams įgyvendinant jų mokymo programas ir individualius reintegracijos į darbo rinką planus. 6. Stebėsena. Dalyvių stebėsena atliekama šešis mėnesius po priemonių įgyvendinimo. – Mokymas, perkvalifikavimas ir profesinis mokymas. Pagal šią priemonę darbuotojams ir NEET jaunuoliams organizuojami profesinio mokymo kursai, atitinkantys jų poreikius, kurie buvo nustatyti profesinių konsultacijų metu; pasirenkami kursai, apimantys dideles plėtros perspektyvas turinčias sritis ir sektorius, kurie atitinka pripažintus poreikius darbo rinkoje. Be mokymo kursų taip pat galėtų būti organizuojamos stažuotės. – Specialios konsultavimo paslaugos verslumui skatinti ir inkubatoriaus sukūrimas. Tai bus specialios konsultavimo paslaugos verslumui skatinti daugiausia dėmesio skiriant mažiau tradicinėms įmonėms ir inkubatoriaus sukūrimas. Inkubatorius – tai struktūra, pagal kurią bus teikiamos konkretesnės plačios aprėpties konsultacijos ir bus propaguojama viena ar kelios naujų tarpusavyje susijusių įmonių grupės, tokiu būdu dalyviai galės plėtoti veiklą tinkluose ir veikti kartu verslo aplinkoje (kartu veiksmingiau spręs problemas, dalysis patirtimi ir gerąja praktika ir pan.). Ši struktūra sukurta remti verslininkus, kurių mažiau tradicinėms įmonėms gali būti naudinga naudotis naujomis technologijomis, naujoviškesniais metodais ir t. t. Įmonės įsteigimu besidomintiems dalyviams bus teikiama bendra parama ir konsultacijos verslumui skatinti kaip profesinio orientavimo priemonė. Numatoma, kad per orientavimo užsiėmimus, skirtus naujų įmonių sukūrimui, apie 150 dalyvių kils pakankamai brandžių verslo idėjų dėl naujos įmonės sukūrimo, tačiau ne visiems bus pasiūlytos inkubatoriaus paslaugos, nes inkubatorius skirtas naujoviškoms įmonėms. – Parama verslui steigti. Nuosavą verslą pradėję darbuotojai arba NEET jaunuoliai gaus iki 15 000 EUR paramą steigimo išlaidoms padengti. Graikijoje galimybė gauti finansavimą yra vienas iš didžiausių sunkumų, su kuriais susiduria naujas įmonės steigiantys verslininkai. Neturėdami pakankamai grynųjų pinigų bankai atmeta daugelį prašymų suteikti paskolą. Šia finansinės paramos priemone siekiama skatinti verslumą. – Darbo paieškos išmoka. Paramos gavėjams bus skirta 50 EUR už vieną dalyvavimo profesinio orientavimo užsiėmimuose dieną, kad jie galėtų padengti su dalyvavimu susijusias išlaidas. Mokymo išmoka sieks 7,5 EUR už val. – Judumo pašalpa. Darbuotojai arba NEET jaunuoliai, sutinkantys dirbti darbą, dėl kurio reikės keisti gyvenamąją vietą, gaus vienkartinę 2 000 EUR sumą būtinosioms išlaidoms padengti. 32. Čia aprašyti siūlomi veiksmai yra aktyvios darbo rinkos priemonės, priskiriamos prie tinkamų finansuoti veiksmų, apibrėžtų EGF reglamento 7 straipsnyje. Šie veiksmai nepakeičia pasyvių socialinės apsaugos priemonių. 33. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus įmonės nėra atsakingos nei už vieną iš šių veiksmų. Biudžeto sąmata 34. Bendros numatytos išlaidos yra 10 160 000 EUR, jos apima prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų išlaidas (9 950 000 EUR) ir parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidas (210 000 EUR). 35. Bendra iš EGF prašomos finansinės paramos suma yra 6 096 000 EUR (60 % visų išlaidų). Veiksmai || Numatytas dalyvių skaičius || Numatytos išlaidos vienam dalyviui (EUR) (*) || Bendros numatytos išlaidos (EUR) (**) Prie individualių poreikių pritaikytos paslaugos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktus) Profesinis orientavimas (Profesinės konsultacijos) || 1 013 || 1 246 || 1 262 500 Mokymas, perkvalifikavimas ir profesinis mokymas || 1 013 || 2 962 || 3 000 000 Specialios konsultavimo paslaugos verslumui skatinti ir inkubatoriaus sukūrimas || 70 || 2 500 || 175 000 Parama verslui steigti (Subsidija savarankiškam darbui) || 150 || 15 000 || 2 250 000 Tarpinė suma (a): || – || 6 687 500; (67,21 %) Išmokos ir paskatos (veiksmai pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą). Darbo paieškos išmokos || 1 013 || 3 023 || 3 062 500 Judumo išmoka || 100 || 2 000 || 200 000 Tarpinė suma (b): || – || 3 262 500; (32,79 %) Parengiamoji, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės veikla: 1. Parengiamoji veikla || – || 40 000 2. Valdymas || – || 40 000 3. Informavimas ir viešinimas || – || 100 000 4. Kontrolė ir ataskaitų teikimas || – || 30 000 Tarpinė suma (c): || – || 210 000; (2,07 %) Bendros išlaidos (a + b + c): || – || 10 160 000 EGF parama (60 % visų išlaidų) || – || 6 096 000 (*) Kad būtų išvengta dešimtųjų dalių, numatytos išlaidos vienam darbuotojui buvo suapvalintos. Tačiau suapvalinimas neturi įtakos bendrai kiekvienos priemonės išlaidų sumai, kuri išlieka tokia, kokia nurodyta Graikijos pateiktoje paraiškoje. (**) Bendra suma netiksli dėl suapvalinimo. 36. Lentelėje nurodytiems veiksmams, kaip ir veiksmams pagal EGF reglamento 7 straipsnio 1 dalies b punktą, skirtos išlaidos neviršija 35 % bendrų išlaidų, skirtų suderintam prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketui. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad šie veiksmai priklauso nuo tikslinių paramos gavėjų aktyvaus dalyvavimo mokymuose ar ieškant darbo. 37. Graikijos valdžios institucijos patvirtino, kad investicijų, skirtų pradedantiems savarankišką veiklą ar verslą asmenims ir darbuotojams, perimantiems įmonę, sąnaudos neviršys 15 000 EUR vienam paramos gavėjui. Išlaidų tinkamumo finansuoti laikotarpis 38. 2014 m. balandžio 30 d. Graikijos valdžios institucijos tiksliniams paramos gavėjams pradėjo teikti prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas. Todėl 31 punkte nurodytų veiksmų išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš EGF finansinės paramos nuo 2014 m. balandžio 30 d. iki 2016 m. balandžio 30 d. 39. 2014 m. kovo 31 d. Graikijos valdžios institucijos pradėjo patirti administracines išlaidas, susijusias su EGF įgyvendinimu. Todėl parengiamosios, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklos išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš EGF finansinės paramos nuo 2014 m. kovo 31 d. iki 2016 m. spalio 31 d. Nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumas 40. Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad finansinė parama iš EGF nepakeis veiksmų, kurie susijusioms įmonėms yra privalomi pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis. 41. Nacionalinio išankstinio finansavimo ar bendro finansavimo šaltinis – Plėtros ministerijos valstybės investicijų programa. 42. Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad pirmiau aprašytoms priemonėms, kurioms skiriama finansinė parama iš EGF, nebus skiriama finansinė parama pagal kitas Sąjungos finansines priemones. Tvarka, pagal kurią konsultuojami tiksliniai paramos gavėjai ar jų atstovai arba socialiniai partneriai, vietos ir regioninės valdžios institucijos 43. Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad suderintas prie individualių poreikių pritaikytų paslaugų paketas buvo parengtas konsultuojantis su tikslinių paramos gavėjų, profesinės sąjungos GSEE[12] ir Graikijos įmonių konfederacijos atstovais. 2013 m. gruodžio mėn. paraiškos pasiūlymas buvo svarstomas keliuose posėdžiuose su socialiniais partneriais, su kuriais buvo konsultuojamasi dėl įvairių klausimų, susijusių su integruotu priemonių paketu. Valdymo ir kontrolės sistemos 44. Paraiškoje pateiktas išsamus valdymo ir kontrolės sistemos aprašas, kuriame nurodyta susijusių institucijų atsakomybė. Graikija pranešė Komisijai, kad finansinę paramą valdys ir kontroliuos tos pačios institucijos, kurios valdo ir kontroliuoja Europos socialinio fondo (ESF) Graikijai teikiamą paramą. ESF veiksmų koordinavimo ir stebėsenos institucija (EYSEKT) bus vadovaujančioji institucija, o EDEL (Fiskalinio audito komitetas) – kontrolės institucija. Susijusios valstybės narės prisiimti įsipareigojimai 45. Graikijos valdžios institucijos suteikė visas reikiamas garantijas: – bus laikomasi vienodo požiūrio ir nediskriminavimo principo suteikiant galimybę naudotis siūlomais veiksmais ir juos įgyvendinant; – buvo laikytasi nacionaliniuose ir ES teisės aktuose nustatytų su kolektyviniu atleidimu susijusių reikalavimų; – „Nutriart SA“ įvykdė teisinius įsipareigojimus dėl atleistų darbuotojų ir atitinkamai pasirūpino savo darbuotojais; – „Nutriart SA“ paskelbė bankrotą ir tikimasi, kad iki 2014 m. rudens bus priimtas atitinkamas teismo sprendimas; vėliau „Nutriart SA“ neketina atnaujinti veiklos; – siūlomais veiksmais parama bus teikiama atskiriems darbuotojams ir ji nebus naudojama įmonėms arba sektoriams restruktūrizuoti; – siūlomi veiksmai nebus finansiškai remiami iš kitų Sąjungos fondų ar finansinių priemonių ir bus išvengta bet kokio dvigubo finansavimo – siūlomi veiksmai papildys struktūrinių fondų lėšomis finansuojamus veiksmus; – EGF finansinė parama atitiks procedūrines ir materialines Sąjungos taikomas valstybės pagalbos taisykles. POVEIKIS BIUDŽETUI Biudžeto pasiūlymas 46. EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamento (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 12 straipsnyje[13]. 47. Išnagrinėjusi paraišką pagal taikytinas EGF reglamento 13 straipsnio 1 dalies sąlygas ir atsižvelgusi į tikslinių paramos gavėjų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatytas išlaidas, Komisija siūlo mobilizuoti iš EGF 6 096 000 EUR sumą, atitinkančią 60 % siūlomų veiksmų bendrų išlaidų, kad būtų suteikta finansinė parama pagal pateiktą paraišką. 48. Siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas bendrai priims Europos Parlamentas ir Taryba, kaip nurodyta 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[14] 13 punkte. Susiję aktai 49. Komisija, pateikdama šį pasiūlymą dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas, Europos Parlamentui ir Tarybai taip pat pateikia pasiūlymą pervesti 6 096 000 EUR sumą į atitinkamą biudžeto eilutę. 50. Kartu su šiuo pasiūlymu dėl sprendimo mobilizuoti EGF lėšas Komisija priima sprendimą dėl finansinės paramos kaip įgyvendinimo aktą, kuris įsigalioja tą dieną, kai Europos Parlamentas ir Taryba priima siūlomą sprendimą mobilizuoti EGF lėšas. Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo pagal 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punktą (paraiška „EGF/2014/001 EL/Nutriart“) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdami į 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1309/2013 dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.), kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006[15], ypač į jo 15 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, laikydamiesi 2013 m. gruodžio 2 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo 13 punkte nustatytos tvarkos[16], kadangi: (1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) įsteigtas teikti paramą atleistiems darbuotojams ir darbo veiklą nutraukusiems savarankiškai dirbantiems asmenims dėl su globalizacija susijusių esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, dėl besitęsiančios pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės, kaip nurodyta Reglamente (EB) Nr. 546/2009[17], arba dėl naujos pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką; (2) EGF didžiausia metinė suma neviršija 150 mln. EUR (2011 m. kainomis), kaip nustatyta Tarybos reglamento (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[18], 12 straipsnyje; (3) 2014 m. vasario 5 d. Graikija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo iš įmonės „Nutriart S.A“ ir 25 tiekimo ir tolesnės gamybos grandies įmonių (AR.ZIGAS & SIA ir 24 savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nutraukė veiklą ir kurie buvo priklausomi nuo pagrindinės įmonės) ir ją papildė išsamesne informacija, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 8 straipsnio 3 dalyje. Ši paraiška atitinka EGF finansinės paramos sumai nustatyti taikomus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 13 straipsnyje; (4) remdamasi Reglamento (ES) Nr. 1309/2013 6 straipsnio 2 dalimi, Graikija nusprendė NEET jaunuoliams irgi teikti iš EGF bendrai finansuojamas prie individualių poreikių pritaikytas paslaugas; (5) todėl iš EGF turėtų būti mobilizuota 6 096 000 EUR suma finansinei paramai pagal Graikijos pateiktą paraišką suteikti, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 2014 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete EGF lėšos mobilizuojamos siekiant skirti 6 096 000 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą. 2 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL L 347, 2013 12 20, p. 855. [2] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1.). [3] Laikantis Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 3 straipsnio trečios pastraipos nuostatų. [4] 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1893/2006, nustatantis statistinį ekonominės veiklos rūšių klasifikatorių NACE 2 red. ir iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 3037/90 bei tam tikrus EB reglamentus dėl konkrečių statistikos sričių (OL L 393, 2006 12 30, p. 1.). [5] 2012 m. lapkričio 8 d. Komisijos reglamentas (ES) Nr. 1046/2012, kuriuo įgyvendinamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1059/2003 dėl bendro teritorinių statistinių vienetų klasifikatoriaus (NUTS) nustatymo nuostatos dėl naujojo regionų suskirstymo laiko eilučių perdavimo (OL L 310, 2012 11 9, p. 34). [6] Pagal EGF reglamento 3 straipsnio a punktą. [7] Pagal EGF reglamento 3 straipsnio b punktą. [8] 2013 m. birželio 21 d. „Nutriart S.A.“ paskelbė bankrotą. [9] Graikijoje skurdo riba yra 5 508 EUR per metus vienam gyventojui (asmenims) ir 11 986 EUR namų ūkiams, kuriuos sudaro du suaugusieji ir du vaikai iki 14 metų. [10] Šaltinis: ELSTAT. 2013 m. IV ketvirtis, darbo jėgos tyrimas. [11] Bendrojo pagrindinio kapitalo formavimas nacionalinėse sąskaitose apibrėžiamas kaip sukurto ilgalaikio turto (t. y. turto, numatyto naudoti kitų prekių ir paslaugų gamybai ilgesniu nei vienerių metų laikotarpiu) įsigijimai atėmus pardavimus ir perleidimus. [12] Graikijos darbuotojų konfederacija (GSEE). [13] OL L 347, 2013 12 20, p. 884. [14] OL C 373, 2013 12 20, p. 1. [15] OL L 347, 2013 12 20, p. 855. [16] OL C 373, 2013 12 20, p. 1. [17] OL L 167, 2009 6 29, p. 26. [18] OL L 347, 2013 12 20, p. 884.