EUROPOS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dešimtasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai /* KOM/2010/0398 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.7.27 KOM(2010)398 galutinis EUROPOS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dešimtasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai SEK(2010)942 EUROPOS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Dešimtasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai ĮžANGA Po paskutinės euro zonos plėtros 2009 m. sausio 1 d. prisijungus Slovakijai, bendrą valiutą naudojančių ES valstybių narių grupę sudaro 16 narių. 2010 m. liepos 13 d. Tarybai priėmus sprendimą, kad Estija atitinka eurui įvesti būtinas sąlygas, nuo 2011 m. sausio 1 d. ši grupė padidės iki 17 narių. Estijai liko mažiau nei šeši mėnesiai užbaigti pasirengimą euro įvedimui. Šiame pranešime įvertinama jos praktinio pasirengimo euro įvedimui padėtis ir pažanga, padaryta rengiant su euro įvedimu susijusią informavimo kampaniją. Jame taip pat trumpai apžvelgiami naujausios visuomenės nuomonės apklausos apie eurą aštuoniose valstybėse narėse, kurios dar neįsivedė euro (t. y. išskyrus Švediją, bet įskaitant Estiją), rezultatai. Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsami informacija apie pasirengimą euro įvedimui kitose ES valstybėse, kuriose jis dar neįvestas ir kurios neturi teisinės galimybės atsisakyti jį įsivesti (t. y. išskyrus Estiją, bet įskaitant Švediją). PASIRENGIMO EURO įVEDIMUI ESTIJOJE PADėTIS Estija bus penktoji iš 2004 m. į ES įstojusių šalių grupės, įsivedusi bendrąją valiutą. Stojimo į ES metu praktinis pasirengimas stojimui į euro zoną jau buvo prasidėjęs. Pirmasis Euro įvedimo planas buvo priimtas 2005 m. rugsėjo 1 d. Numatyta euro įvedimo data (2007 m. sausio 1 d.) vėliau buvo pakeista, tačiau pasirengimas tęsėsi. Aštuntasis Euro įvedimo plano variantas, kuriame numatyta euro įvedimo data – 2011 m. sausio 1 d., buvo priimtas 2010 m. balandį. Euro įvedimo organizavimas, teisinės sistemos pritaikymas ir viešojo sektoriaus pasirengimas Praktinį pasirengimą euro įvedimui Estijoje koordinuoja Nacionalinis ekspertų komitetas, kuriam pirmininkauja Finansų ministerijos generalinis sekretorius. Komitetą sudaro septyni pakomitečiai, kurių veikloje dalyvauja tiek viešojo, tiek privačiojo sektoriaus atstovai. Skirtingai nuo daugumos dabartinių euro zonos valstybių narių, rengdamasi euro įvedimui Estija nusprendė neskirti „pono (ponios) Euro“, t. y. atskiro asmens, kuris koordinuotų pasirengimą euro įvedimui, būtų pagrindinis kontaktinis asmuo spaudai visais su euro įvedimu susijusiais klausimais ir atstovautų euro įvedimo procesui plačiojoje visuomenėje. Išsamus Euro įvedimo įstatymas, kuriame numatyti pagrindiniai euro įvedimo principai (pvz., dviejų valiutų apyvartos laikotarpio trukmė, kronų keitimo į eurus ir kronų išėmimo iš apyvartos tvarka, kainų apvalinimo taisyklės, sutarčių tęstinumo principas ir t. t.) ir pateiktas teisės aktų, kuriuos reikia pakoreguoti atsižvelgiant į euro įvedimą, sąrašas, buvo priimtas 2010 m. balandį kartu su Komercinio kodekso ir Valstybinių mokesčių įstatymo pakeitimais. Centrinio banko ( Eesti Pank ) įstatymas taip pat buvo iš dalies pakeistas ir suderintas su Europos centrinio banko ir Europos centrinių bankų sistemos veikimo taisyklėmis. Kalbant apie pagrindines euro įvedimo taisykles, savo Rekomendacijoje dėl euro įvedimo ateityje lengvinimo priemonių[1] Komisija primygtinai reikalauja, kad prekybos vietose nuo pat jo įvedimo grąža būtų duodama išskirtinai eurais, nebent to negalima būtų padaryti dėl praktinių priežasčių. Šis principas buvo taikytas visose šalyse, kur euro buvo įvestas anksčiau, ir buvo griežtai kontroliuojama, kaip jo laikomasi. Tai padėjo išvengti senosios valiutos pakartotinio panaudojimo, paspartino jos išėmimą iš apyvartos ir dėl to sumažėjo mažmenininkų išlaidos, susijusios su euro įvedimu, nes sutrumpėjo laikotarpis, kai jie vienu metu turėjo dirbti su dviem valiutomis. Kai kuriose dabartinėse euro zonos valstybėse narėse grąžos išmokėjimas senąja valiuta dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu buvo draudžiamas įstatymais. Estija neplanuoja uždrausti išmokėti grąžą kronomis, o tik labai neprimygtinai rekomenduoja išmokėti grąžą eurais. Siekiant, kad euro įvedimas būtų sklandus ir greitas, po palyginti švelnios Estijos valdžios institucijų rekomendacijos dėl grąžos išmokėjimo tik eurais reikėtų perduoti aiškią žinią informavimo kampanijos metu, kad būtų užtikrintas kuo platesnis šio principo įgyvendinimas. Reikėtų stebėti, kaip jis taikomas, ypač vietovėse, kur nėra bankų filialų ir mažmenininkai dažnai atlieka valiutos keityklos funkciją. Savo pačių interesais mažmenininkai turėtų tinkamai apsirūpinti grynaisiais eurais iki euro įvedimo dienos ir taip padėti greičiau išimti iš apyvartos kronas. Estijos vyriausybė bendravimui su visuomene plačiai naudoja informacines technologijas (pvz., 70–80 % gyventojų pateikia savo mokesčių deklaracijas elektroniniu būdu). Todėl IT sistemų pritaikymas darbui su eurais yra vienas iš didžiausių pasirengimo euro įvedimui uždavinių. Kiekviena ministerija nustatė, kokie pakeitimai reikalingi jos kompetencijos srityje. Daugumos valstybės institucijų IT sistemos turėtų būti pritaikytos darbui su eurais iki 2010 m. liepos 1 d., t. y. likus šešiems mėnesiams iki euro įvedimo dienos. Trys institucijos, turinčios sudėtingiausias informacines sistemas (t. y. Mokesčių ir muitų valdyba, Socialinio draudimo valdyba ir Vidaus reikalų ministerijos IT centras) turėtų pritaikyti savo sistemas darbui su eurais ne vėliau kaip iki 2010 m. lapkričio 1 d. Įvairių valstybės institucijų padaryta pažanga rengiantis euro įvedimui yra reguliariai vertinama kas mėnesį vykstančiuose Nacionalinio ekspertų komiteto pogrupio, atsakingo už techninę valstybės institucijų parengtį, susirinkimuose. Turėtų būti stiprinamas bendras pasirengimo euro įvedimui koordinavimas. Svarbu užtikrinti, kad visi sektoriai būtų deramai pasirengę ir įvairių subjektų pasirengimo darbai būtų tarpusavyje susiję. Euro įvedimo dienomis reikalingas euro įvedimo koordinatorius, į kurį būtų galima bet kuriuo metu kreiptis dėl galimų problemų. Valdžios institucijų rekomendacija dėl grąžos išmokėjimo tik eurais dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu turėtų būti sustiprinta, o jos taikymas kontroliuojamas, ypač vietovėse, kur nėra bankų filialų. | Finansų ir bankų sektoriaus pasirengimas Estija planuoja laikytis „didžiojo sprogimo“ euro įvedimo scenarijaus ir nustatyti dviejų savaičių dviejų valiutų apyvartos laikotarpį[2]. Estai yra patyrę elektroninių mokėjimo priemonių vartotojai (t. y. maždaug 95 % suaugusių gyventojų turi banko sąskaitas ir beveik 30 % mokėjimų mažmeniniame sektoriuje vykdomi elektroniniu būdu), todėl grynųjų pinigų pasikeitimas turėtų būti šiek tiek lengvesnis ir tai sumažintų finansų įstaigoms tenkančią naštą euro įvedimo laikotarpiu. Kadangi Estija neturi savo pinigų kalyklos, ji paskelbė euro monetų tiekėjo konkursą. Remiantis konkurso rezultatais, Estijos euro monetas gamins Suomijos monetų kalykla. Estijos euro monetų nacionalinių pusių dizainas buvo išrinktas viešo konkurso būdu. Konkursą laimėjęs dizainas, kuriame vaizduojamas Estijos žemėlapis, bus naudojamas ant visų nominalų euro monetų. Euro banknotai bus pasiskolinti iš Eurosistemos atsargų. Euro įvedimo laikotarpiui Eesti Pank užsakė 42 milijonus įvairių nominalų euro banknotų ir 194 milijonų euro monetų. Dėl didelių kronos ir euro nominalų struktūros skirtumų estams teks priprasti dažniau mokėti monetomis. Daugiau nei 98 % apyvartoje esančių grynųjų kronų yra denominuota banknotais, o monetos sudaro mažiau nei 2 % visų apyvartoje esančių kronų kiekio. Mažiausias banknotų nominalas yra 1 krona (maždaug 6 euro centai), o mažiausios kronų monetos turi labai menką perkamąją galią, todėl estai jas mažai naudoja. Rengiantis euro įvedimui labai svarbu išaiškinti gyventojams euro monetų vertę ir naudojimą (pagal naujausios Komisijos apklausos rezultatus[3] maždaug 93 % estų norėtų gauti informacijos apie euro vertę, išreikštą vietos valiuta) ir pabandyti išsklaidyti jų nuogąstavimus dėl per didelio monetų kiekio jų piniginėse. Pirminis kredito įstaigų aprūpinimas monetomis turėtų prasidėti rugsėjo mėn., o aprūpinimas banknotais – 2010 m. gruodžio mėn. Šiuo metu kredito įstaigos baigia skaičiuoti savo pirminio aprūpinimo grynaisiais eurais poreikius. Apytiksliais skaičiavimais, iš anksto turėtų būti pristatyta maždaug 240 milijonų eurų (t. y. mažiau nei pusė apyvartoje esančių kronų vertės) – tai yra santykinai mažiau negu ankstesniais euro įvedimo atvejais. Turint omenyje didelę blogų oro sąlygų tikimybę Estijoje euro įvedimo dienomis, reikėtų labai gerai apgalvoti, kiek pinigų reikėtų pirminiam aprūpinimui. Antrinis komercinių bankų didžiausių klientų aprūpinimas monetomis turėtų prasidėti rugsėjo mėn., o mažesni grynųjų pinigų vartotojai bus aprūpinami tik nuo 2010 m. gruodžio mėn. Estija bus pirmoji šalis, kuri naudosis naujosiomis supaprastintomis ECB gairėmis dėl antrinio aprūpinimo eurais[4], paremtomis kai kuriose kitose šalyse įvedant eurą įgyta patirtimi. Mažmenininkams, pasirašiusiems paprastą išankstinio antrinio aprūpinimo eurais sutartį, prieš 5 dienas iki euro įvedimo bus pristatyta iki 10 000 EUR[5]. Didžiausia Estijoje veikianti grynųjų pinigų vežimo įmonė padidins savo transporto pajėgumus daugiau nei trečdaliu, kad galėtų susitvarkyti su dideliu papildomo darbo krūviu. Turint galvoje didžiulį kiekį grynųjų eurų, kuris bus keliuose euro įvedimo dienomis, patartina imtis papildomų priemonių siekiant užtikrinti deramą saugumą viso euro įvedimo proceso metu. Nuo gruodžio pradžios plačioji visuomenė turės galimybę įsigyti pirmąsias Estijos euro monetas už 200 kronų įsigydami mažuosius euro monetų rinkinius. Kol kas nenuspręsta dėl to, kiek iš viso tokių mažųjų rinkinių pateiks Eesti Pank . Remiantis ankstesnių euro įvedimo atvejų patirtimi rekomenduojama pagaminti maždaug po vieną mažąjį rinkinį vienam namų ūkiui. Grynųjų pinigų vežimo įmonė planuoja parengti maždaug 50 000 specialių monetų rinkinių[6], skirtų smulkiems mažmenininkams, kurie neplanuoja pasirašyti antrinio aprūpinimo eurais sutarties su savo banku. Galima būtų pagalvoti apie specialias priemones, skirtas smulkiems mažmenininkams, kurių finansinė padėti yra sunki ir kuriems gali būti sudėtinga iš anksto apsirūpinti eurais. Estijos valdžios institucijos planuoja pradėti plačiajai visuomenei skirtą informavimo kampaniją, kuria siekiama iki euro įvedimo dienos surinkti sukauptus grynuosius pinigus. Tikimasi surinkti maždaug 50 % apyvartoje esančių monetų ir 80 % banknotų. Komerciniai bankai planuoja savo patalpose naudoti specialius automatus kronų monetoms rinkti. Eesti Pank ir grynųjų pinigų vežimo įmonė pritaiko turimus sandėliavimo, skaičiavimo ir pakavimo pajėgumus prie itin didelio pinigų kiekio euro įvedimo laikotarpiu. Grynieji pinigai turėtų būti keičiami komerciniuose bankuose konvertavimo kursu ir be aptarnavimo mokesčio likus vienam mėnesiui iki euro įvedimo dienos ir šešis mėnesius po jos[7]. Vėliau Eesti Pank keis neribotą kiekį kronų į eurus neribotą laiko tarpą. Nuo pirmųjų 2011 m. sausio 1 d. valandų iš esmės visi 921 bankomatas (ATM) Estijoje turėtų išduoti tik eurų banknotus. Atsakingi komerciniai bankai jau pradėjo prekybos vietose esančių terminalų pritaikymą, kad sausio 1 d. būtų iš karto galima pradėti naudoti eurus. Šiuo metu komerciniai bankai planuoja užpildyti savo bankomatus daugiausia 10 ir 50 EUR vertės banknotais pirmomis dienomis po euro įvedimo. Atsižvelgiant į poreikį palengvinti mažmeninės prekybos sektoriaus užduotį duoti grąžą išskirtinai eurais ir šiuo metu įprastą estų polinkį išsiimti daugiausia mažo nominalo banknotus, reikėtų pagalvoti apie galimybę laikinai vengti bankomatuose naudoti 50 EUR banknotus. Bankai taip pat turėtų susilaikyti nuo didelių nominalų įvedimo kelias savaites prieš euro įvedimą ir po jo. Estijos bankų rinkoje (kurioje dominuoja trys komerciniai bankai) yra šiek tiek mažiau nei 190 bankų filialų. Bankai svarsto galimybę euro įvedimo laikotarpiu prailginti darbo valandas ir dirbti sausio 1 ir 2 dienomis. Jie taip pat planuoja papildyti klientus aptarnaujančių darbuotojų gretas darbuotojais iš kitų banko skyrių. Šiuo metu analizuojamos filialų galimybės laikyti itin dideles grynųjų pinigų sumas euro įvedimo laikotarpiu, o bankų personalas dalyvauja mokymuose apie grynųjų euro pinigų apsaugos požymius. Vyksta banko IT sistemų pritaikymas; galutinis testavimas numatytas 2010 m. spalio–lapkričio mėnesiais. Finansų ir bankų sektorių pasirengimas euro įvedimui vyksta visu tempu. Kad perėjimas būtų sklandesnis, grynųjų eurų tiekimas bankams turėtų būti gerai paskirstytas laike. Kad neišsektų mažmenininkų smulkių pinigų atsargos dėl to, kad klientai moka didelio nominalo banknotais, euro įvedimo laikotarpiu reikėtų vengti tiekti bankomatams 50 EUR banknotus. Bankai turėtų apsvarstyti galimybę euro įvedimo laikotarpiu atidaryti specialius langelius įmonėms. | Piktnaudžiavimo ir klaidingo gyventojų supratimo apie kainų raidą prevencija Remiantis naujausios Eurobarometro apklausos rezultatais, estai yra vieni iš labiausiai skeptiškų ne euro zonos šalių piliečių, kai kalbama apie euro įvedimo poveikį kainoms (plačiau žr. greitosios EB apklausos Nr.°296 3 dalį). Todėl Estijos valdžios institucijų laukia sunkus uždavinys nuraminti vartotojus ir imtis visų būtinų priemonių piktnaudžiavimui euro įvedimo laikotarpiu išvengti. Oficialiu vyriausybės sprendimu, kainų rodymo tiek kronomis, tiek eurais laikotarpis turėtų prasidėti 2010 m. liepos 1 d. ir tęstis šešis mėnesius po euro įvedimo dienos. Kadangi konvertavimo kursas neatšaukiamai nustatomas tik priėmus Tarybos sprendimą dėl išlygos panaikinimo Estijai, labiau tiktų pradėti rodyti kainas dviem valiutomis nuo oficialaus konvertavimo kurso nustatymo dienos. Nuo 2010 m. balandžio mėn. Estijos vartotojų apsaugos taryba (visuomeninis organas) padidino mėnesinį stebimų prekių ir paslaugų kainų krepšelį nuo 96 iki 126 pozicijų, siekdama pateikti išsamesnę kainų raidos apžvalgą. Euro įvedimo laikotarpiu valdyba planuoja stebėti kainas maždaug 800 prekybos vietų. Tikrintojai taip pat kontroliuos, ar tinkamai laikomasi euro įvedimo taisyklių (t. y. apvalinimo taisyklių, kainų rodymo dviem valiutomis taisyklių). Šių patikrinimų rezultatai turėtų būti surinkti naudojant specialią programinę įrangą ir skelbiami spaudos pranešimuose bei nacionalinėje euro svetainėje. Estijos prekybos rūmai rengia sąžiningo kainų nustatymo susitarimą, panašų į savanoriškas iniciatyvas, sėkmingai įgyvendintas anksčiau eurą įsivedusiose šalyse. Susitarimo dalyviai (pvz., mažmenininkai, finansų įstaigos, interneto parduotuvės) įsipareigos nenaudoti euro įvedimo pasipelnymo tikslais, laikytis euro įvedimo taisyklių ir teikti reikiamą pagalbą savo klientams. Estijos valdžios institucijos planuoja paskelbti kvietimą prisijungti prie susitarimo rugpjūčio pabaigoje, t. y. praėjus beveik dviem mėnesiams nuo privalomo kainų rodymo dviem valiutomis pradžios. Anksčiau eurą įsivedusiose šalyse dauguma kainų rodymo dviem valiutomis klaidų ir daug kainų padidinimo atvejų buvo nustatyta prieš pradedant arba vos tik pradėjus rodyti kainas dviem valiutomis. Todėl reikėtų gerai pagalvoti apie ankstesnę sąžiningo kainų nustatymo iniciatyvos pradžią. Susitarimo dalyviui, pažeidusiam sąžiningo kainų nustatymo susitarimo taisykles, gali būti skirta iki 50 000 EEK (maždaug 3 200 EUR) bauda. Vartotojų apsaugos valdyba planuoja panaudoti visus savo 40 tikrintojų ir bent jau tiek pat savanorių stebėti, kaip laikomasi susitarimo. Tais atvejais, kai akivaizdžiai pažeidžiamos taisyklės, bauda gali būti skirta per 48 valandas. Sudėtingesniais atvejais ši procedūra gali trukti ik vieno mėnesio. Siekiant išsklaidyti klaidingą gyventojų supratimą apie kainų raidą, nustatyti pažeidimai turėtų būti skubiai šalinami. Įtartini kainų pakėlimo atvejai, kuriuos nustato tikrintojai arba apie kuriuos Vartotojų apsaugos valdybai telefonu praneša vartotojai, turėtų būti gerai ištirti, o tyrimo rezultatai paskelbti. Jei pripažinta, kad kaina pakelta nepagrįstai, susitarimo dalyvis turėtų prarasti teisę naudoti sąžiningo kainų nustatymo iniciatyvos logotipą. Priemonės, skirtos piktnaudžiavimo ir klaidingo gyventojų supratimo apie kainų raidą prevencijai, turėtų būti sustiprintos. Koreguojamųjų veiksmų prieš susitarimo dalyvius, kurie nesilaiko savo įsipareigojimų pagal Sąžiningo kainų nustatymo susitarimą, reikėtų imtis kuo anksčiau. Jų teisė skelbti apie Sąžiningo kainų nustatymo susitarimo laikymąsi (t. y. naudoti dalyvio logotipą) turėtų būti nedelsiant atšaukta. | Pasirengimas euro įvedimui kaimo vietovėse ir įmonių pasirengimas Palyginti su ES vidurkiu, Estijos gyventojų tankumas yra labai mažas[8]. Šalis suskirstyta į 226 savivaldybes: 33 iš jų miesto ir 193 kaimo. Daugiau nei dviejų trečdalių savivaldybių gyventojų skaičius yra mažesnis už 3 000. Todėl vienas svarbiausių uždavinių bus užtikrinti, kad euro įvedimas vyktų sklandžiai retai apgyvendintose vietovėse, kur mažai išvystyta infrastruktūra. Internetas ir elektroninė bankininkystė yra plačiai paplitę (pvz., visos pensijos yra išmokamos banko pavedimu), todėl informacijos sklaida ir grynųjų pinigų pasikeitimas turėtų būti šiek tiek lengvesni. Vis dėlto būtina visose vietovėse įrengti kronų keitimo į eurus ir senųjų pinigų surinkimo punktus. Daugiau nei trečdalis komercinių bankų filialų yra įsikūrę sostinėje. Todėl euro įvedimo laikotarpiu pašto skyriai, kurie šiuo metu teikia tam tikras bankines paslaugas bendradarbiaudami su vienu iš komercinių bankų, turėtų taip pat teikti grynųjų pinigų keitimo paslaugas savivaldybėse, kuriose nėra banko filialo. Valiutos keitimo paslaugų teikimas pašto skyriuose turėtų būti kruopščiai suplanuotas (išankstinis pirminis ir antrinis aprūpinimas eurais, darbo valandos, papildomi darbuotojai, saugumo klausimai). Eesti Post personalas, ypač darbuotojai, tiesiogiai bendraujantys su klientais, turėtų būti tinkamai išmokyti dirbti su dviem valiutomis tuo pačiu metu ir teikti informaciją gyventojams. Komerciniai bankai turėtų taip pat apsvarstyti galimybę be esamų mobilių bankomatų naudoti mobilius grynųjų pinigų keitimo punktus. Be žiniasklaidos ir interneto, vietos valdžios institucijos dažnai bus vienintelės informacijos teikėjos atokiose vietovėse. Todėl jos turėtų būti visapusiškai pasirengusios. Beveik 75 % savivaldybių naudoja tą patį IT tiekėją. Programinės įrangos pritaikymo darbai turėtų būti gerai suplanuoti, kad tas vienintelis tiekėjas turėtų pakankamai laiko laiku aptarnauti visus klientus. Finansų ministerija reguliariai elektroniniu paštu siunčia nurodymus visoms savivaldybėms, kokius pakeitimus reikia atlikti. Eesti Pank organizuoja mokymus apie grynųjų euro pinigų apsaugos požymius ir pinigų klastojimo prevenciją. Miesto ir kaimo savivaldybių koordinuojančios organizacijos privalo atsiskaityti Finansų ministerijai apie padarytą pažangą rengiantis euro įvedimui. Siekiant užtikrinti, kad visos vietos savivaldybės būtų iš tikrųjų pasirengusios, pažangą reikėti stebėti reguliariai ir struktūrizuotai. Patartina savivaldybėms pateikti kontrolinį sąrašą, kuriame būtų surašytos užduotys, kurias reikia atlikti, ir jų tvarkaraštis, ir paprašyti kiekvienos savivaldybės euro įvedimo koordinatoriaus reguliariai informuoti koordinuojančias organizacijas apie jų vykdymą. Reguliarūs vietos euro įvedimo koordinatorių susitikimai suteiktų jiems galimybę apsikeisti patirtimi rengiantis euro įvedimui. Vartotojų organizacijų, agentūrų ir įvairių nevyriausybinių organizacijų vietos filialai turėtų aktyviai dalyvauti pasirengime, kad padidintų suinteresuotumą euro įvedimu tose vietovėse. Dėl ankstesnės patirties (t. y. numatytos euro įvedimo datos 2006 m. atidėjimo) dauguma įmonių atidėliojo pasirengimą, kol atsiras daugiau tikrumo. Informavimo veikla (brošiūros, seminarai), kurią planuoja Prekybos rūmai, Prekybininkų asociacija, Eesti Pank ir Bankų asociacija, turėtų padėti joms deramai ir laiku pasirengti. Turėtų būti užtikrinta, kad visos įmonės, įskaitant tas, kurios aktyviai neieškos informacijos, būtų tinkamai pasirengusios. Vietos valdžios institucijų pasirengimo euro įvedimui veikla turi būti valdoma ir reguliariai stebima, siekiant užtikrinti, kad būtų pasirūpinta visais reikiamais pakeitimais. Eesti Post dalyvavimas grynųjų pinigų keitime yra labai svarbus, todėl turėtų būti kruopščiai parengtas. Komerciniai bankai turėtų numatyti panaudoti daugiau mobilių priemonių kronų surinkimui ir grynųjų eurų paskirstymui. Įmonių pasirengimo darbai turėtų prasidėti visu tempu ir juos turėtų remti ir stebėti atsakingos institucijos. Ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas mažoms ir vidutinėms įmonėms. | Informacijos apie eurą teikimas Nacionalinis euro įvedimo komitetas patvirtino atnaujintą „Euro įvedimo Estijoje informacijos teikimo strategiją“ 2010 m. kovo 15 d. Ji apima organizacijos, tikslų, tikslinių grupių, pranešimų ir informacijos apie eurą ir jo įvedimą perdavimo kanalų apžvalgą. Pagrindinis tikslas yra užtikrinti, kad bent jau 90 % visų Estijos gyventojų būtų gerai informuoti apie praktinius euro įvedimo aspektus. Informacijos teikimo planai yra gerai struktūrizuoti, subalansuoti ir apima įgyvendinimo laikotarpį nuo 2010 m. kovo mėn. iki 2011 m. sausio mėn. Komisija ketina pagal partnerystės sutartį remti informacijos teikimo planų įgyvendinimą tiek finansiniais įnašais, tiek subsidijos sutartimi, pagal kurią būtų padengta iki 50 % visų tinkamų išlaidų, kaip antai informacijos specialistų atlyginimai, žiniasklaidos kampanijos, viešosios nuomonės apklausos, seminarai ir mokymai bei informacinė medžiaga visiems namų ūkiams. Nors Komisija paragino Estijos valdžios institucijas paspartinti informacijos teikimo planų įgyvendinimą, plataus masto informavimo veikla prasidės tik po to, kai liepos 13 dieną bus priimtas Tarybos sprendimas. Laiku teikiama informacija apie euro įvedimą, jo tvarkaraštį, priemones, skirtas kainų didėjimo baimei ir mažmenininkų piktnaudžiavimui euro įvedimo laikotarpiu įveikti, ir įmonių pasirengimo paramos priemonės yra gyvybiškai svarbios. Iki šiol Estijos valdžios institucijos daugiausia dėmesio skyrė informacijos skleidėjams pasiekti per tikslines prezentacijas ir santykius su žiniasklaida. Šių priemonių poveikis nėra žinomas. Daugiau pasyvaus informacijos skleidimo vyksta per nacionalinę euro svetainę. Komisija ragina Estijos valdžios institucijas spartinti su euro įvedimu susijusios informacijos teikimo planų įgyvendinimą, kad visiems Estijos gyventojams būtų laiku suteikta reikalinga informacija. Taip bus padidintas visuomenės informuotumas apie perėjimą prie bendrosios Europos valiutos ir jo palaikymas. | VIEšOJI NUOMONė NAUJOSIOSE VALSTYBėSE NARėSE Nuo 2004 m. Europos Komisija užsako Eurobarometro tyrimus šalyse, kurios įstojo į ES 2004 ir 2007 m. ir dar turi įsivesti eurą, kad įvertintų gyventojų nuomonę ir žinias apie euro įvedimą. 2010 m. pavasario „NVN–8“[9] apklausa (Greitoji EB apklausa Nr.°296) yra dešimtoji tokia apklausa. Apklausa buvo vykdoma 2010 m. gegužės 17–21 d. Šio pranešimo tikslais paskutinės Eurobarometro apklausos rezultatai buvo daugiausia lyginami su ankstesnės NVN atliktos apklausos rezultatais (Greitoji EB apklausa Nr.°280, 2009 m. rugsėjis). Reikėtų pažymėti, kad nepaisant sudėtingos ekonominės situacijos, naujausi rezultatai parodė tik nedidelį NVN–8 gyventojų pritarimo euro įvedimui susilpnėjimą nuo 2009 m. rugsėjo mėn. Iš tikrųjų dabartinis palaikymo lygis yra vis dar didesnis negu per pirmus du šio tyrimo etapus 2004 ir 2005 m. Euro palaikymas Nuo 2009 m. rugsėjo iki 2010 m. gegužės NVN–8 gyventojų pritarimas euro įvedimui jų šalyse tik šiek tiek susilpnėjo. Santykinė dauguma respondentų tikisi, kad euro įvedimas turės teigiamų pasekmių jų šaliai (49 %, -3 p. p.) ir jiems patiems (48 %, be pokyčių); neigiamo poveikio tikisi atitinkamai 37 % (+2 p. p.) ir 39 % (+1 p. p.) respondentų. Maždaug pusė (51 %) apklaustųjų mano, kad euras turėjo teigiamo poveikio dabartinėms euro zonos šalims. Šiek tiek mažiau nei pusė (48 %, -1 p. p.) visų respondentų sakė, kad jie džiaugiasi, kad euras pakeis jų nacionalinę valiutą , o 41 % (+3 p. p.) sakė, kad jie nesidžiaugia perėjimu prie euro. Jei rumunai (55 %, -4 p. p.), vengrai (54 %, be pokyčių) ir bulgarai (51 %, +2 p. p.) buvo labiausiai linkę sakyti, kad jie džiaugiasi perėjimu prie euro , tai estų (56 %, +7 p. p.), latvių (56 %, +6 p. p.) ir čekų (58 %, +4 p. p.) respondentai buvo labiausiai linkę atsakyti, kad jie asmeniškai nesidžiaugia tuo, kad euras pakeis jų valiutą . Gyventojų, sakančių, kad jie nesidžiaugia perėjimu prie euro , dalis labiausiai išaugo Lietuvoje (+10 p. p., iki 47 %). Euro įvedimo sparta Dauguma NVN–8 piliečių norėtų, kad euras būtų įvestas vidutinės trukmės laikotarpiu („po kurio laiko“, 39 %, +3 p. p.). Maždaug trečdalis (32 %, -1 p. p.) norėtų, kad tai įvyktų kuo vėliau , o maždaug ketvirtis (24 %, -1 p. p.) norėtų, kad euras būtų įvestas kuo greičiau . Čekijoje ir Latvijoje buvo didžiausia dalis respondentų, kurie norėtų, kad euras būtų įvestas kuo vėliau (atitinkamai 47 %, be pokyčių; ir 44 %, +1 p. p.). Estijoje vis dar tik maždaug ketvirtadalis respondentų (23 %, be pokyčių) norėtų prisijungti (prie euro zonos) kuo greičiau , 37 % (+1 p. p.) – po kurio laiko ir 34 % (-2 p. p.) norėtų turėti eurą kuo vėliau . Informavimo lygis Apskritai dauguma NVN–8 piliečių nesijaučia esą gerai informuoti apie eurą (59 %, be pokyčių), o 40 % (be pokyčių) jaučiasi gerai informuoti . Estai jaučiasi kur kas geriau informuoti negu 2009 m. rugsėjį (50 % jaučiasi gerai informuoti, +6 p. p.). Su euru susiję lūkesčiai Kaip ir ankstesniais etapais, didžioji dauguma NVN–8 piliečių pritarė keliems pozityviems teiginiams apie praktinį euro poveikį: pvz. 90 % (-2 p. p.) pritarė, kad turėti eurą bus patogiau tiems, kurie keliauja į kitas eurą naudojančias šalis ; 86 % (-1 p. p.) pritarė, kad dėl euro bus lengviau apsipirkti kitose šalyse naudojant bendrą valiutą ir t.t. Tačiau du trečdaliai respondentų baiminosi kainų kilimo įvedus eurą (66 %, -1 p. p.), o beveik ketvirtadalis (23 %, be pokyčių) piliečių tikėjo ilgalaikiu kainas stabilizuojančiu euro poveikiu. Vis tik, nors ankstesnė apklausa rodė didėjantį skepticizmą, 2010 m. ši tendencija išnyko. Faktiškai, palyginti su 2009 m. rugsėjo mėn., keliose šalyse sumažėjo gyventojų, bijojusių, kad dėl euro įvedimo pakils kainos, dalis: Čekijoje (nuo 75 % iki 69 %; -6 p. p.) ir Vengrijoje (nuo 66 % iki 62 %; -4 p. p.). Estijos ir Lenkijos respondentai ir toliau yra itin skeptiški dėl euro poveikio kainoms: daugiau nei trys ketvirtadaliai tikisi kainų kilimo (atitinkamai 77 %, -1 p. p.). [1] 2008 m. sausio 10 d. Komisijos rekomendacija 2008/78/EB dėl euro įvedimo ateityje lengvinimo priemonių, OL L23 2008 1 26, p. p.30–32 [2] Pirmose 12 šalių, įsivedusių eurą, bendroji valiuta pirmiausia buvo įvesta kaip elektroniniai pinigai, o grynieji eurai buvo įvesti tik po 3 metų. Estijoje euro banknotai ir monetos bus įvesti tą pačią dieną, kai euras taps šalies valiuta. „Didžiojo sprogimo“ scenarijus buvo taikomas visose šalyse, kurios prie euro zonos prisijungė po 2002 m. [3] Greitoji Eurobarometro apklausa Nr. 296. [4] 2008 m. birželio 19 d. ECB gairės (ECB/2008/4), iš dalies keičiančios Gaires ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje. [5] Patirtis parodė poreikį laikytis paprastesnės tvarkos, siekiant įtikinti smulkius mažmenininkus dalyvauti išankstiniame aprūpinime eurais. Pagal standartinę išankstinio antrinio aprūpinimo eurais sutartį numatomos griežtos sankcijos už iš anksto pristatytų grynųjų eurų nutekėjimą į apyvartą iki euro įvedimo dienos, reikalaujama labai sustiprinti apsaugą įmonių patalpose ir t. t. Todėl ji labiau tinka didesnėms įmonėms, kurioms reikalingi dideli grynųjų eurų kiekiai. [6] Mažmenininkams skirto monetų rinkinio vertė bus maždaug 200 EUR. [7] Keliuose filialuose – 12 mėnesių po euro įvedimo. [8] 2007–2008 m. Estijoje buvo 30,9 gyventojų viename km2, palyginti su ES vidurkiu – 114. Šaltinis: Eurostatas [9] Eurobarometro apklausos visada pateikia rezultatus apie naująsias valstybes nares, kurios tuo metu nėra euro zonos narės. Paskutinė apklausa apėmė Lenkiją, Čekiją, Vengriją, Bulgarija, Rumuniją, Latviją, Estiją ir Lietuvą. Kipras, Malta, Slovėnija ir Slovakija nebeįtrauktos, nes jos jau prisijungė prie euro zonos. Iš viso apklausta apie 8 000 atsitiktinai atrinktų piliečių.