Kaip nustatyta pridedamame poveikio vertinime, susijusios išlaidos neturėtų būti didelės. Šias išlaidas galima pateisinti bendra ir ilgalaike nauda: svarbiausias privalumas bus visapusiška vienos iš pagrindinių ES vertybių apsauga. Be to, prisidedama prie platesnių ES socialinių užmojų, iškeltų Europos socialinių teisių ramsčio dokumentuose. Papildomos naudos gali duoti ir saugesnis užimtumas, darbo jėgos išsaugojimas, produktyvesni darbuotojai ir įmonės. Taigi, taip bus daromas didesnis teigiamas poveikis verslo pelningumui ir vidaus rinkos veikimui.

Todėl tinkama teisinė priemonė būtų direktyva, kuria nustatoma vienodo darbo užmokesčio principo taikymo gerinimo sistema užtikrinant darbo užmokesčio skaidrumą ir griežtesni vykdymo užtikrinimo mechanizmai. Taip sudaromos sąlygos stiprinti galiojančias nuostatas, kartu leidžiant valstybėms narėms pačioms spręsti, kaip, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes, įgyvendinti naujas teises ir pareigas. Šis požiūris atitinka požiūrį, kurio laikomasi kituose ES užimtumo ir kovos su diskriminacija teisės aktuose.

Naujos redakcijos direktyvos dalinis ar visiškas pakeitimas buvo atmestas dėl platesnio jos taikymo kovos su diskriminacija darbo ir profesinės veiklos srityse; atskiras skyrius, kuriuo būtų reglamentuojamas darbo užmokesčio skaidrumas ir susijusios vykdymo užtikrinimo nuostatos, nederėtų su dabartine tos direktyvos struktūra ir būtų neproporcingas naujos redakcijos direktyvos nuostatų, kuriomis reglamentuojami kiti vienodo požiūrio į vyrus ir moteris užimtumo ir profesinės veiklos srityje aspektai, atžvilgiu.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

•Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas

Vienodo darbo užmokesčio užtikrinimo teisinės sistemos, visų pirma atitinkamų naujos redakcijos direktyvos ir 2014 m. rekomendacijos dalių, 2020 m. vertinime padaryta išvada, kad naujos redakcijos direktyvą svarbiausi suinteresuotieji subjektai laiko svarbia, o atitiktis šios direktyvos nuostatoms valstybėse narėse ir sektoriuose įvairuoja nuo vidutinės iki didelės. Tačiau veiksmingas praktinis šio principo įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas tebėra iššūkis. Veiksmingumą būtų galima padidinti išaiškinant tokias teisines sąvokas kaip „darbo užmokestis“ ir „vienodos vertės darbas“, remiantis Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktika. Šios sąvokos nacionaliniuose teisės aktuose apibrėžtos nevienodai ir ne visada aišku, kaip jos turėtų būti aiškinamos ir taikomos. Aiškūs ES masto kriterijai padėtų veiksmingai taikyti vienodo darbo užmokesčio principą.

Kalbant apie veiksmingumą, 2020 m. vertinime nenustatyta, kad naujos redakcijos direktyvos ir 2014 m. rekomendacijos įgyvendinimas užkrautų didelę administracinę naštą. Darbdavių sąnaudos, susijusios su 2014 m. rekomendacijoje pasiūlytomis darbo užmokesčio skaidrumo priemonėmis, buvo nedidelės. Jei būtų paviešinti dideli vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumai, dėl galimo darbuotojų nepasitenkinimo (taigi ir mažesnio našumo) gali atsirasti nematerialiųjų sąnaudų. Ir atvirkščiai – nesant skirtumų gali augti pasitenkinimas darbu ir darbuotojų įsitraukimas, didėti darbdavio patrauklumas. Darbo užmokesčio skaidrumo stoka labai trukdo nustatyti diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje ir su ja kovoti. Be to, skundą dėl diskriminacijos darbo užmokesčio srityje pateikę ir kreiptis į teismą norėję darbuotojai susidūrė su ne viena kliūtimi, be to, jiems grėsė stigmatizacijos pavojus ir darbdavio kerštavimo rizika.

2020 m. vertinime nustatyta, kad naujos redakcijos direktyva suteikė akivaizdžios ES pridėtinės vertės ir paskatino imtis vienodo darbo užmokesčio principo taikymo valstybėse narėse veiksmų, kurių kitu atveju nebūtų buvę. Tačiau dėl nepakankamo ir nevienodo direktyvos įgyvendinimo, taip pat dėl (visų pirma teismų, darbdavių ir darbuotojų) painiojamų teisinių sąvokų, kurios yra labai svarbios vienodo darbo užmokesčio priemonių įgyvendinimui, ES pridėtinė vertė buvo ribota.

•Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis

(a)Moterų ir vyrų lygių galimybių patariamasis komitetas

2017 m. gruodžio mėn. priimtoje nuomonėje Patariamasis komitetas pabrėžė, kad siekiant užtikrinti didesnį darbo užmokesčio skaidrumą pirmiausia reikia užtikrinti, kad būtų taikomas vienodo darbo užmokesčio principas. Buvo pabrėžta, kad skaidrumo trūksta trimis lygmenimis:

–įmonės retai skelbia darbo užmokesčio lenteles, o darbo užmokesčio nustatymo kriterijai yra neaiškūs;

–nėra aiškaus darbo užmokesčio skaidrumo teisinio užtikrinimo; taip pat

–nacionalinių priemonių taikymo stebėsenos sistema nėra išsami.

Komitetas paragino imtis veiksmų darbo užmokesčio skaidrumui didinti nustatant asmens teisę prašyti informacijos apie individualų ir bendrą darbo užmokesčio dydį ir ją gauti, taip siekiant užkirsti kelią priešiškumu grindžiamiems darbo santykiams. Be to, ši teisė taip pat galėtų būti suteikta vietos profesinių sąjungų nariams ar kitiems darbuotojų atstovams.

(b)Viešos konsultacijos ir tikslinės apklausos

2019 m. sausio 11 d. – balandžio 5 d. vykusiose viešose konsultacijose rinkta informacija, nuomonės ir patirtis, susiję su problemomis, kylančiomis dėl nacionalinių ir ES darbo užmokesčio skaidrumo priemonių spragų ir trūkumų. Taip pat siekta išsiaiškinti, kokiu mastu 2014 m. rekomendacija padėjo sustiprinti SESV 157 straipsnyje ir naujos redakcijos direktyvoje įtvirtinto vienodo darbo užmokesčio principo įgyvendinimą. Respondentai taip pat atsakė į klausimus apie ateities perspektyvas, susijusias su aktualiais skaidrumo iniciatyvos aspektais, įskaitant poreikį imtis tolesnių ES lygmens veiksmų kovojant su diskriminacija dėl lyties darbo užmokesčio srityje.

Vėlesnėse viešose konsultacijose (2020 m. kovo 5 d. – gegužės 28 d.) nuomonę apie diskriminaciją dėl lyties darbo užmokesčio srityje, darbo užmokesčio skaidrumą ir problemas, susijusias su teisės į vienodą užmokestį už vienodą arba vienodos vertės darbą užtikrinimą pateikė nacionalinės valdžios institucijos, profesinės sąjungos, darbdavių organizacijos, asociacijos ir nevyriausybinės organizacijos ir piliečiai.

Galiausiai Komisija surengė tris tikslines valstybių narių, socialinių partnerių ir darbdavių apklausas.

•Poveikio vertinimas

Prie šio pasiūlymo pridedamoje poveikio vertinimo ataskaitoje: