Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Skaitmeninės ekonomikos apmokestinimas“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2019/C 353/04)

Pranešėjas Krister ANDERSSON

Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 32 straipsnio 2 dalis Nuomonė savo iniciatyva Plenarinės asamblėjos sprendimas 2018 2 15 Atsakingas skyrius Ekonominės ir pinigų sąjungos, ekonominės ir socialinės sanglaudos skyrius Priimta skyriuje 2019 7 2 Priimta plenarinėje sesijoje 2019 7 17 Plenarinė sesija Nr. 545 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 167/ 7/ 7

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK mano, kad ekonomikos skaitmeninimas suteikia puikią galimybę, o ES skaitmeninė darbotvarkė taps viena pagrindinių Europos Sąjungos politikos priemonių. Kadangi skaitmeninimas išlieka svarbia pasaulio ekonomikos augimo varomąja jėga, EESRK mano, kad įgyvendinant su skaitmeninės ekonomikos apmokestinimu susijusią politiką reikėtų siekti skatinti ekonomikos augimą, taip pat tarpvalstybinę prekybą ir investicijas, o ne trukdyti jiems.

1.2. EESRK pabrėžia, kad taikant mokesčių sistemas reikia deramai atsižvelgti į naujus verslo modelius. Teisingos apmokestinimo sistemos principai – nuoseklumas, nuspėjamumas ir neutralumas – yra kaip niekada svarbūs valdžios institucijoms, įmonėms ir vartotojams.

1.3. Todėl Komitetas pritaria Komisijos užmojui ir toliau dėti pastangas, kad būtų užkirstas kelias įmonių vykdomam agresyviam mokesčių planavimui ir valstybių narių neskaidrumui, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas įmonėms ir skatinti Europos konkurencingumą.

1.4. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad, atsižvelgiant į ekonomikos skaitmeninimą ir siekiant geriau išnaudoti globalizacijos teikiamą naudą, esant tinkamam pasauliniam valdymui ir pasaulinėms taisyklėms, bet kokie pelno apmokestinimo teisių paskirstymo šalims taisyklių pakeitimai turi būti derinami visuotinai. Todėl EESRK palankiai vertina glaudų Komisijos, valstybių narių ir Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) (Didžiojo dvidešimtuko (G 20)) bendradarbiavimą siekiant paremti tarptautinio sprendimo, kuris sumažins dvigubo tarptautinio apmokestinimo riziką, parengimą. Tačiau, jei nepavyks rasti tarptautinio sprendimo, ES turi apsvarstyti galimybę imtis savarankiškų veiksmų.

1.5. EESRK norėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kurios kuria specialias nacionalines sistemas, atidžiai ieškoti veiksmingiausių sprendimų siekiant išvengti papildomų sunkumų ir sąnaudų tiek mokesčių administratoriams, tiek įmonėms.

1.6. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai apsvarstyti visas galimybes, neatsižvelgiant į tai, kur įsteigta bendrovė, panaikinti bet kokį nepakankamą skaitmeninių paslaugų apmokestinimą, kai šios parduodamos paslaugos galiausiai atsiduria kurioje nors valstybėje narėje. Per platformas teikiamos paslaugos, kuriomis naudojasi Europos vartotojai, turėtų būti visapusiškai įtrauktos į PVM sistemą, nes tai viena svarbiausių sudedamųjų dalių sprendžiant mokesčių klausimą. Vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad skaitmeninės komunikacijos vartotojai, pavyzdžiui, „Facebook“ ir kt., šiomis paslaugomis gali naudotis nemokamai, dėl to kyla klausimų, kaip būtų galima pagrįstai taikyti PVM.

1.7. Paskirstant likutinį pelną galėtų būti naudojamas ir taikomas kaip atskaitos taškas pasiūlytas bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) įnašo raktas kartu su trimis su juo susijusiais veiksniais, jei dėl šio metodo bus susitarta EBPO. EESRK tokiam požiūriui pritaria.

1.8. Vis tik EESRK mano, kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) išleidžiamos lėšos yra svarbios plėtojant nematerialųjį turtą ir kad šaliai, kurioje vykdoma tokia veikla, turėtų būti už tai atlyginama. Todėl EESRK siūlo taikyti formulę, kurią sudarytų keturi veiksniai likutiniam pelnui paskirstyti, o ne trys į BKPMB formulę įtraukti veiksniai. EESRK visiškai pripažįsta, kad sudėtinga apskaičiuoti tarptautines apmokestinimo teises. Kartu būtinas priimtinas ir teisingas apmokestinimo teisių paskirstymas tarp šalių.

1.9. Kadangi tarptautinės apmokestinimo teisės negali būti perskirstomos pagal galiojančią sandorių kainodaros sistemą, EESRK pritaria tam, kad likutinis pelnas, gautas iš rinkos nematerialiojo turto, būtų paskirstytas taikant keturių veiksnių formulę.

1.10. Atsižvelgiant į augančias rinkas už Europos ribų, visų pirma tokiose šalyse kaip Kinija, Indija ir Brazilija, paskirstant visos pelno mokesčio bazės ar net viso likutinio pelno apmokestinimo teises daugelyje valstybių narių būtų prarandama daug pajamų, o siekiant Europos šalyse įgyvendinti socialinius tikslus gali kilti sunkumų.

1.11. EESRK mano, kad reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp įmonių pelno mokesčių perskirstymo daugiausia eksportuojančioms ir daugiausia importuojančioms šalims, nemažinant šalių galimybės įgyvendinti socialinius ir aplinkosauginius tikslus.

1.12. Suderinti tarptautinių taisyklių dėl apmokestinimo teisių paskirstymo tarp šalių pakeitimai turėtų būti naudingi visoms valstybėms narėms ir bendrajai rinkai.

2. Bendroji informacija

2.1. Šiuo metu pasaulyje taikomos įmonių pelno mokesčio sistemos ir siekis kovoti su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu (BEPS) grindžiami įmonių pelno vertinimu, kai ekonominė veikla duoda pelno ir kuriama vertė. Tačiau skaitmeninant šalių ekonomiką iškilo klausimas, kur pelnas yra kuriamas ir kaip jis paskirstomas. Kalbant plačiau, skaitmeninės paslaugos gali būti teikiamos per atstumą vartojimo vietoje fiziškai visai nedalyvaujant.

2.2. Įgyvendinus BEPS projektą jau vyksta svarbios su tarptautine mokesčių sistema susijusios permainos, todėl atsiranda daug su bendrovių apmokestinimu susijusių pokyčių ( 1 ) . BEPS projektas buvo pradėtas vykdyti siekiant kovoti su mokesčių bazės erozija ir pelno perkėlimu, o ne pakeisti galiojančius tarptautinius tarpvalstybinių pajamų apmokestinimo teisių paskirstymo šalims standartus ( 2 )

2.3. Pirmuoju BEPS veiksmu siekta spręsti su skaitmenine ekonomika susijusius uždavinius ( 3 ) . Kadangi nebuvo susitarta, kaip reikėtų apmokestinti šiuos naujus verslo modelius, 2018 m. buvo parengta EBPO ir (arba) G 20 tarpinė BEPS įtraukios sistemos ataskaita ( 4 ) . Šioje ataskaitoje nurodyta su skaitmeninimu ir tarptautinėmis mokesčių taisyklėmis susijusios veiklos iki 2020 m. kryptis, dėl kurios susitarta rengiant įtraukią sistemą. Joje taip pat nurodyta, kokį poveikį skaitmeninimas turi kitoms mokesčių sistemos sritims, suteikiant mokesčių administratoriams naujų priemonių, kurias taikant gerinamos mokesčių mokėtojams teikiamos paslaugos, didinamas mokesčių surinkimo veiksmingumas ir nustatomi mokesčių slėpimo atvejai.

2.4. 2019 m. vasario 13 d. EBPO paskelbė viešų konsultacijų dokumentą „Addressing the Tax Challenges of the Digitalisation of the Economy“ („Dėl ekonomikos skaitmeninimo kilusių mokesčių problemų sprendimas“) ( 5 ) . Jame išdėstomos peržiūrėtos pelno paskirstymo ir sąsajų taisyklės, taip pat visuotinis kovos su mokesčių bazės erozija pasiūlymas.

2.5. Tikimasi, kad galutinė EBPO įtraukios sistemos ataskaita bus parengta 2020 m. Tačiau Jungtinių Amerikos Valstijų (JAV) ir Prancūzijos finansų ministrai teigė norintys paspartinti EBPO derybas, kad sprendimas būtų rastas dar 2019 m. ( 6 ) JAV pateikė pasiūlymą, kuriame daugiausia dėmesio skiriama tam, kad jurisdikciją atitinkamoje rinkoje turinčiai valstybei būtų galima apmokestinti toje šalyje naudojamą su rinkodara susijusį nematerialųjį turtą, net jei į šio su rinkodara susijusio nematerialiojo turto plėtojimą investuojama kitoje šalyje. Vokietija ir Prancūzija taip pat pateikė pasiūlymą dėl minimalaus įmonių pelno mokesčio tarifo. Galėtų būti laikoma, kad šia EESRK nuomone prisidedama prie vykstančių diskusijų.

2.6. ES Komisija dar 2014 m. paskelbė ataskaitą dėl skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo ( 7 ) . Aukšto lygio ekspertų grupė skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo klausimais padarė išvadą, kad diegiant skaitmenines technologijas Europai atsivėrė daug galimybių. Europa gali pagerinti ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo perspektyvas, jeigu įgyvendins bendrąją skaitmeninę rinką ir pasinaudos skaitmeninėmis bendrosios Europos rinkos galimybėmis. Ekspertų grupė išsamiai aptarė principus, kuriais reikėtų vadovautis tarptautinio apmokestinimo srityje.

2.7. Šie principai yra svarbūs ir šiai nuomonei. Ekspertų grupė padarė išvadą, kad skaitmeninėms bendrovėms nereikėtų taikyti specialios apmokestinimo tvarkos. Verčiau reikėtų taikyti arba pritaikyti bendrąsias taisykles, kad skaitmeninėms bendrovėms būtų sudaromos tokios pat sąlygos kaip ir kitoms bendrovėms.

2.8. 2018 m. kovo 21 d. paskelbtame komunikate „Laikas nustatyti šiuolaikiškų, sąžiningų ir veiksmingų skaitmeninės ekonomikos mokesčių standartą“ Komisija pateikė teisės aktų rinkinį dėl suderintos ES pelno mokesčio taisyklių, skirtų skaitmeninei veiklai, reformos. Rinkinį sudaro dvi Tarybos direktyvos, prie kurių pridedama neprivaloma rekomendacija dėl įmonių reikšmingos skaitmeninės veiklavietės apmokestinimo.

2.9. 2018 m. liepos mėn. EESRK priėmė nuomonę dėl Komisijos pasiūlymų „Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje“ ( 8 ) . Komiteto nuomonėje buvo pabrėžtas neigiamas apyvartos mokesčių poveikis, taip pat būtinybė parengti tarptautinį sutarimą.

3. Bendrosios pastabos

3.1. EESRK mano, kad ekonomikos skaitmeninimas suteikia puikią galimybę, o ES skaitmeninė darbotvarkė taps viena pagrindinių Europos Sąjungos politikos priemonių. Kadangi skaitmeninimas ir toliau yra svarbi pasaulio ekonomikos augimo varomoji jėga, EESRK mano, kad įgyvendinant su skaitmeninės ekonomikos apmokestinimu susijusią politiką reikėtų siekti skatinti ekonomikos augimą, taip pat tarpvalstybinę prekybą ir investicijas, o ne trukdyti jiems.

3.2. Internetu bendrovės gali plėsti veiklą visose pasaulio rinkose fiziškai jose daug nedalyvaudamos – šis ypatumas akivaizdžiai padeda mažosioms įmonėms eksportuoti precedento neturinčiu mastu. Skaitmeninant ekonomiką taip pat dažnai vis svarbesnis tampa nematerialusis turtas, pavyzdžiui, intelektinė nuosavybė ir duomenys.

3.3. EESRK pabrėžia, kad taikant mokesčių sistemas reikia deramai atsižvelgti į naujus verslo modelius. Teisingos apmokestinimo sistemos principai – nuoseklumas, nuspėjamumas ir neutralumas – yra kaip niekada svarbūs valdžios institucijoms, įmonėms ir vartotojams.

3.4. EESRK mano, kad įmonių pelno apmokestinimo srityje labai svarbu užtikrinti vienodas sąlygas. Pastarųjų metų patirtis parodė, kad kai kuriose valstybėse narėse pavienės bendrovės galėjo pasinaudoti specialiomis mokesčių taisyklėmis, sumažinančiomis jų faktinį mokesčio tarifą beveik iki nulio. Prie to prisidėjo skaidrumo trūkumas. Kai kuriais atvejais tuo pasinaudojo tarptautinės įmonės, veikiančios skaitmeninių paslaugų srityje.

3.5. Todėl Komitetas pritaria Komisijos užmojui toliau dėti pastangas, kad būtų užkirstas kelias skaitmeninių ar tradicinių įmonių vykdomam agresyviam mokesčių planavimui ir valstybių narių neskaidrumui siekiant užtikrinti vienodas sąlygas bendrovėms ir skatinti Europos konkurencingumą.

3.6. EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad, siekiant geriau išnaudoti globalizacijos teikiamą naudą, esant tinkamam pasauliniam valdymui ir pasaulinėms taisyklėms, bet kokie pelno apmokestinimo teisių paskirstymo šalims taisyklių pakeitimai turi būti visuotiniai. Todėl EESRK palankiai vertina glaudų Komisijos, valstybių narių ir EBPO (G 20) bendradarbiavimą siekiant paremti tarptautinio sprendimo parengimą. Tačiau, jei nepavyks rasti tarptautinio sprendimo, ES turi apsvarstyti galimybę imtis savarankiškų veiksmų.

3.7. EESRK norėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kurios kuria specialias nacionalines sistemas, atidžiai ieškoti veiksmingiausių sprendimų siekiant išvengti papildomų sunkumų ir sąnaudų tiek mokesčių administratoriams, tiek įmonėms.

3.8. EESRK pažymi, kad diegiant skaitmenines technologijas taip pat galima iš esmės pakeisti reikalavimų vykdymo užtikrinimą ir tyrimų vykdymą. Savo 2018 m. ataskaitoje ( 9 ) EBPO parodė, kokį trejopą teigiamą poveikį mokesčių administravimo srityje skaitmeninimas jau turėjo: padidėjo mokestinių prievolių vykdymo veiksmingumas, pagerėjo mokesčių mokėtojams teikiamos paslaugos ir sumažėjo su mokestinių prievolių vykdymu susijusi našta.

3.9. Mokesčių administratoriai turi daugiau trečiųjų šalių duomenų, todėl galima automatizuoti didesnę ataskaitų teikimo dalį, o tai padeda abiem pusėms sutaupyti laiko ir pinigų; be to, šiais duomenimis taip pat galima naudotis siekiant kovoti su tuo, kad pranešama ne apie visus pažeidimo atvejus, taip pat su mokesčių slėpimu ar sukčiavimu. Duomenų įrašymo programinė įranga, kuria naudojasi keletas mokesčių administratorių ir kuria pardavimo duomenys įrašomi sudarant sandorį ir gali būti tiesiogiai pateikiami mokesčių administratoriams, jau padėjo gerokai padidinti kai kurių šalių PVM pajamas.

3.10. Vertinant faktinį skaitmeninio sektoriaus apmokestinimo lygį, EESRK pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į mokesčių kodeksų pokyčius, vykstančius įgyvendinant BEPS taisykles, nes dėl to ES iš esmės gali būti apmokestinama daugiau pajamų.

4. Kokie galimi tolesni veiksmai?

4.1. PVM taikomas ne visose pasaulio šalyse. Tačiau Europos Sąjungoje jis taikomas visose šalyse. Iš esmės visas paslaugų naudojimas ir prekių vartojimas turėtų būti apmokestinamas PVM, išskyrus atvejus, kai paslaugų naudojimas ir prekių vartojimas aiškiai neįtraukiamas į mokesčio bazę. PVM pajamos yra ES biudžeto nuosavi ištekliai, todėl EESRK mano, kad skaitmenines paslaugas svarbu įtraukti į mokesčio bazę.

4.2. EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares atidžiai apsvarstyti visas galimybes, neatsižvelgiant į tai, kur įsteigta bendrovė, panaikinti bet kokį nepakankamą skaitmeninių paslaugų apmokestinimą, kai šios parduodamos paslaugos galiausiai atsiduria kurioje nors valstybėje narėje. Per platformas teikiamos paslaugos, kuriomis naudojasi Europos vartotojai, turėtų būti visapusiškai įtrauktos į PVM sistemą. Vis dėlto reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad skaitmeninės komunikacijos vartotojai, pavyzdžiui, „Facebook“ ir kt., šiomis paslaugomis gali naudotis nemokamai, dėl to kyla klausimų, kaip būtų galima pagrįstai taikyti PVM.

4.3. EESRK pažymi, kad dabartinės pasaulyje taikomos įmonių pelno mokesčio sistemos yra grindžiamos įmonių pelno, priskirtino kiekvienai atitinkamai jurisdikcijai, vertinimu. Apmokestinama turėtų būti ten, kur sukuriama vertė. Kadangi sunku nustatyti, kurioje vertės grandinės dalyje atsiranda pelnas, būtina parengti visuotinius principus, kaip įvertinti, kur sukuriama vertė. Tokios taisyklės buvo sukurtos EBPO atlikus išsamų darbą rengiant apmokestinimo principus ir apibrėžtis, kaip nustatyti prekių ir paslaugų kainas (sandorių kainodaros taisyklės) įmonių grupei priklausančioms bendrovėms.

4.4. EESRK mano, kad keičiantis verslo modeliams reikia reguliariai peržiūrėti tarptautines mokesčių taisykles. Šiuo metu galiojančios taisyklės visai neseniai buvo peržiūrėtos įgyvendinant susitarimą dėl mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo (BEPS) ( 10 ) . Šiuo metu įvedamos naujos taisyklės ir apibrėžtys. Tikimasi, kad jos iš esmės sumažins agresyvaus mokesčių planavimo ir mokesčių bazės erozijos galimybes.

4.5. Likutinio pelno (arba nuostolių) gali būti gaunama (patiriama) visų pirma tada, kai iš su rinkodara susijusio nematerialiojo turto produktų gaunama neplanuoto pelno. Pavyzdžiui, likutinio pelno gali būti gaunama naudojant vartotojų sąrašus ar surinktus duomenis. Ši sąvoka anaiptol nėra nauja, ji galėtų būti vartojama kalbant ne tik apie pelno padalijimą susijusioms šalims, bet ir apmokestinimo teisių paskirstymą šalims. Tačiau būtų reikalingas tam tikras naujoviškas mąstymas, taip pat reikėtų išnagrinėti galimybę paskirstyti apmokestinimo teises atsižvelgiant į vertės kūrimą, net jei susijusioje šalyje fizinės nuolatinės buveinės nėra. Apie tai, be kita ko, diskutuojama EBPO.

4.6. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad diskusijos dėl vadinamųjų skaitmeninių bendrovių apmokestinimo visų pirma yra susijusios su apmokestinimo teisių paskirstymu šalims, o ne su bendrovių mokesčių bazės erozijos ir pelno perkėlimo veiksmais.

4.7. Likutinį pelną (arba nuostolius) būtų galima apibūdinti kaip pelną (arba nuostolius), kuris (-ie) fiksuojamas (-i) po to, kai kiekvienai šaliai atlyginama už įprastines jos įmokas vadovaujantis ištiestosios rankos principu ( 11 ) . Visų pirma būtų tinkamai įvertinama rinka atsižvelgiant į riziką, su kuria susiduriama, dėl gamybos veiksnių sukuriama vertė ir atliekamos funkcijos.

4.8. Pardavimas paprastai nebūtų lemiamas veiksnys paskirstant pelną sandoryje dalyvaujančioms bendrovėms. Vis dėlto, jei yra taikomos galiojančios tarptautinės taisyklės, pagal kurias pelnas paskirstomas kiekvienai bendrovei remiantis EBPO sandorių kainodaros gairėmis, likutinis pelnas galėtų būti paskirstomas šalims, kuriose buvo atliktos funkcijos. Viena iš tokių funkcijų galėtų būti pardavimas.

4.9. Paskirstant likutinį pelną galėtų būti naudojamas ir taikomas pasiūlytas BKPMB įnašo raktas ( 12 ) kartu su trimis su juo susijusiais svertiniais veiksniais ( 13 )

4.10. Tačiau galima teigti, kad moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai (MTTP) išleidžiamos lėšos yra svarbios plėtojant nematerialųjį turtą ir kad šaliai, kurioje vykdoma tokia veikla, turėtų būti už tai atlyginama ( 14 ) . Todėl reikėtų kurti formulę, kurią sudarytų keturi veiksniai, o ne trys, kaip yra dabar BKPMB formulės atveju.

4.11. Kadangi tarptautinės apmokestinimo teisės negali būti perskirstomos pagal galiojančią sandorių kainodaros sistemą, EESRK pritaria tam, kad likutinis pelnas, gautas iš rinkos nematerialiojo turto, būtų paskirstytas taikant keturių veiksnių formulę.

4.12. Jei likutinis pelnas yra lygus 30 (palyginti su visu grupės pelnu, kuris yra lygus 100) ir jei gamyba vertės kūrimo atžvilgiu A ir B šalyse padalijama po lygiai, šios šalys prekes ir (arba) paslaugas turėtų apmokestinti taikydamos po 35 ( 15 ) . Kadangi gaminys už tokią pat sumą parduodamas ir C šalyje, likutinis pelnas būtų padalijamas A, B ir C šalims. A ir B šalims būtų skiriama papildoma 13 3/4 lygi mokesčio bazė, o C šalis turėtų teisę į 2 1/2 lygią mokesčio bazę ( 16 )

4.13. EESRK visiškai sutinka, kad sudėtinga apskaičiuoti tarptautines šalių apmokestinimo teises. Šiuo tikslu reikėtų apskaičiuoti likutinio pelno dydį ir dėl jo šalys turėtų susitarti. Taip pat reikėtų žinoti kiekvieno iš keturių įnašo rakto veiksnių dydį. Pakoreguotos BKPMB formulės taikymas galėtų būti laikomas žingsniu siekiant gauti sutikimą dėl BKPMB.

4.14. Taikant BKPMB formulę įmonių apmokestinimo teisės būtų paskirstomos šalims, kuriose nediegiamos naujovės, nevykdoma gamyba, nėra rizikos ir neatliekamos funkcijos. Mokesčio bazė būtų nustatoma vien dėl to, kad šalyje vykdomas pardavimas, nors jokia kita veikla nevykdoma. Tai yra labai didelis pokytis, palyginti su galiojančiomis taisyklėmis. Vis dėlto, jei BKPMB formulė būtų taikoma tik likutiniam, o ne visam pelnui, būtų pripažįstama teisėta eksportuojančių šalių teisė išlaikyti apmokestinimo teisės dalį. Dėl verslumo ir inovacijų sukurtos vertės patyrus su MTTP susijusių sąnaudų galėjo būti suteikta mokesčių lengvatų, todėl bendrovei tapus pelninga, ta pati šalis gautų mokestinių pajamų.

4.15. Rekomenduojame Komisijai apmokestinti šių įmonių apyvartą Europos Sąjungoje remiantis jų turimais duomenimis, pavyzdžiui, pagal bendrą reklamos laiką vartotojų prisijungimo metu.

4.16. Atsižvelgiant į augančias rinkas už Europos ribų, visų pirma tokiose šalyse kaip Kinija, Indija ir Brazilija, paskirstant visos pelno mokesčio bazės ar net viso likutinio pelno apmokestinimo teises ( 17 ) daugelyje valstybių narių būtų prarandama daug pajamų, o siekiant Europos šalyse įgyvendinti socialinius tikslus gali kilti sunkumų.

4.17. Pagal bendrovės „Copenhagen Economics“ tyrimą daugiausia eksportuojančios šalys galėtų prarasti nemažai įmonių pelno mokesčio pajamų, jei pelno dalis būtų apmokestinama šalyje, kurioje prekės ir paslaugos yra parduodamos ( 18 ) . Atlikus nuosaikų vertinimą matyti, kad 18–21 % dabartinės Šiaurės šalių pelno mokesčio bazės lėmė 2017 m. iš užsienio gautas likutinis pelnas. Nustatyta, kad Vokietijoje ši dalis siekia 17 %. Jei būtų laikomasi su rinkodara susijusio nematerialiojo turto požiūrio, didžioji šių įmonių pelno mokesčio pajamų dalis būtų paskirstyta kitoms šalims.

4.18. EESRK mano, kad reikia rasti tinkamą pusiausvyrą tarp įmonių pelno mokesčių perskirstymo daugiausia eksportuojančioms ir daugiausia importuojančioms šalims.

4.19. Jei Europos bendrovės būtų apmokestinamos pirmiausia atsižvelgiant į tai, kur jos parduoda gaminius, jos galėtų taip organizuoti savo veiklą, kad išlaidos būtų patiriamos toje pačioje šalyje, kurioje vykdomas pardavimas. Dėl šio proceso investicijos ir darbo vietos galėtų būti perkeliamos į dideles vartojimo šalis, pavyzdžiui, Kiniją ir Indiją, todėl valstybėse narėse būtų prarandama dar daugiau pajamų. Tokių pokyčių reikia vengti, užtikrinant Europos konkurencingumą.

4.20. EESRK pabrėžia, kad būtinas visuotinis susitarimas ir bet kokios naujos apmokestinimo teisių paskirstymo šalims tvarkos ar taisyklių įgyvendinimas. Jei tokių sąlygų nebus, bus taikomas dvigubas apmokestinimas, dėl to sumažės investicijų ir darbo vietų.

Briuselis, 2019 m. liepos 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) EBPO. BEPS 2015 m. galutinės ataskaitos.

(2) Komisijos duomenimis, Europos Sąjungoje įmonių pelno perkėlimas ir mokesčių bazės erozija sudaro 50–70 mlrd. EUR, t. y. mažiau kaip 0,4 % ES BVP. SWD(2018) 81 final.

(3) EBPO. BEPS Addressing the Tax Challenges of the Digital Economy, Action 1: 2014 Deliverable.

(4) EBPO. Tax Challenges Arising from Digitalisation: Interim Report 2018 – Inclusive Framework on BEPS, OECD/G20 BEPS Project (OECD Publishing 16 Mar. 2018); EBPO.

(5) Public Consultation Document Addressing the Tax Challenges of the Digitalisation of the Economy, EBPO.

(6) US and France accelerate plans to make global tech groups pay tax. Finance ministers agree on need for international minimum corporation tax level, Financial Times, February 28, 2019.

(7) Komisijos ekspertų grupė skaitmeninės ekonomikos apmokestinimo klausimais, 2014 m. gegužės 28 d. Šiai grupei pirmininkavo buvęs Portugalijos finansų ministras Vítor Gaspar, ją sudarė šeši ekspertai iš visos Europos, turintys įvairios atitinkamos srities patirties ir ekspertinių žinių.

(8) Žr. EESRK nuomonę „Tarptautinių įmonių pelno apmokestinimas skaitmeninėje ekonomikoje“ (OL C 367, 2018 10 10, p. 73).

(9) Tax Challenges Arising from Digitalisation – Interim Report 2018.

(10) EBPO, 2015 m.

(11) Dėl apibrėžties žr. Transfer pricing in the EU context.

(12) Tarybos direktyva dėl bendros pelno mokesčio bazės (BPMB) (COM(2016) 685 final – C8–0472/2016–2016/0337(CNS)). Trijų veiksnių pasirinkimas grindžiamas būtinybe tiek atsižvelgti į gamybos (vertinant pasiūlą pagal turtą ir (arba) darbo užmokestį), tiek į paklausos padėtį (pardavimą pagal paskirties vietą), kad būtų tinkamai apibūdinta ekonominė veikla. Pardavimas sudaro trečdalį visos sumos, darbo užmokestis – šeštadalį, darbuotojų skaičius – šeštadalį, o turtas – trečdalį. Sudėjus šiuos koeficientus gaunamas vienetas, todėl 100 % BKPMB proporcingai paskirstoma visoms valstybėms narėms. Tada valstybės narės atitinkamoms mokesčio bazės dalims gali taikyti nacionalinius įmonių pelno mokesčio tarifus. SWD(2016) 341 final.

(13) Galima pažymėti, kad įmonės, siekiančios socialinių tikslų, kaip ir tam tikri kooperatyvai, susiję su vietos bendruomene, paskirsto sukurtą vertę labiau tiesioginiu būdu ir todėl jiems negali būti tiesiogiai taikomas įnašo raktas.

(14) Jei šalys, kurios užtikrina tinkamą infrastruktūrą ir teikia dideles MTTP paskatas, negauna teisingos pelno mokesčio pajamų dalies, jų paskatos sukurti investicijoms palankią aplinką tampa menkesnės arba iš viso panaikinamos.

(15) „Įprastas“ pelnas būtų lygus 70.

(16) Atlyginus laikantis ištiestosios rankos principu grindžiamos kainodaros, likutinis pelnas yra lygus 30. Į pasiūlymą dėl BKPMB veiksnio įtraukus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros veiksnį (R), įnašo rakte būtų tokie veiksniai: kapitalas, K, darbo jėga, L, pardavimai, S, ir R. Visų jų svoris vienodas (po 1/4). Trijų šalių atveju reikia atsižvelgti į dvylika sudedamųjų dalių. Tačiau C šalyje yra tik viena sudedamoji dalis, t. y. pardavimas. Likusios vienuolika sudedamųjų dalių A ir B šalyse paskirstomos po lygiai, t. y. po penkias su puse sudedamąsias dalis kiekvienai šaliai (5,5/12 * 30) = 13 3/4. C šalies mokesčio bazė yra lygi (1/12*30) = 2 1/2. Papildomą 13 3/4 lygią A ir B šalių mokesčio bazę sudaro 3 3/4 K, 3 3/4 L ir 3 3/4 R (iš viso 7 1/2 K, 7 1/2 L ir 7 1/2 R) ir 2 1/2 S kiekvienai šaliai. S taip pat iš viso skirta 7 1/2.

(17) Jei visa mokesčio bazė būtų grindžiama tik pardavimo mastu, C šaliai pirmiau pateiktame pavyzdyje būtų paskirta 25 lygi mokesčio bazė. Jei tik likutinis pelnas būtų paskirstomas remiantis pardavimo sudedamąja dalimi, lygiavertė C šalies mokesčio bazė būtų lygi 7,5.

(18) Future Taxation of Company profits – What to do with Intangibles? by Sigurd Næss-Schmidt, Palle Sørensen, Benjamin Barner Christiansen, Vincenzo Zurzolo, Charlotta Zienau, Jonas Juul Henriksen and Joshua Brown, Copenhagen Economics, 19 February 2019.