Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai - Kokybės ataskaita pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų /* KOM/2007/0230 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 3.5.2007 KOM(2007) 230 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kokybės ataskaita pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kokybės ataskaita pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 501/2004 dėl valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų Pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 501/2004[1] 9 straipsnį reikalaujama, kad Komisija (Eurostatas) pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, įvertinančią valstybių narių perduotų ketvirtinių duomenų patikimumą. Pinigų politikos komiteto ataskaitoje apie informacijai keliamus reikalavimus, kurią 1999 m. sausio 18 d. patvirtino Ekonomikos ir finansų taryba, pabrėžiamas išsamios statistinės informacijos sistemos, kuria galėtų remtis politikos formuotojai priimdami sprendimus, įskaitant valdžios sektoriaus ketvirtinius finansinius statistinius duomenis, poreikis. Šiuo tikslu pagal 2000 m. vasario 3 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 264/2000 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1221/2002 buvo reikalaujama, kad valstybės narės Eurostatui pateiktų valdžios sektoriaus ketvirtines nefinansines sąskaitas, t. y. pajamas ir išlaidas, pagal ESS95. Reglamentas Nr. 501/2004 papildo minėtus reglamentus, jame apibrėžiama vyriausybės finansavimo veikla ir balansai, dėl kurių turi būti atsiskaityta pagal ESS95. 2004 m. birželio 28 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1222/2004 papildo šios ketvirtinės finansinės ataskaitos rengimo reikalavimus, nustatant ketvirtinės vyriausybės skolos ataskaitas. Valdžios sektoriaus ketvirtines finansines sąskaitas, kurios turi būti pateikiamos Eurostatui, sudaro duomenys, apimantys 300 laiko eilučių vienai šaliai, apie sandorius ir finansinio turto atsargas, valdžios sektoriaus ir subsektorių (centrinės valdžios, regioninės valdžios[2], vietos valdžios ir socialinės apsaugos fondai) įsipareigojimus bei analogiško sektoriaus informacija. Duomenys reguliariai perduodami nuo 2004 m. birželio mėn., tačiau Komisija suteikė įvairias leidžiančias nukrypti nuostatas 17 šalių, įskaitant visą reglamento taikymo sritį Čekijai, Estijai, Graikijai, Kiprui, Maltai, Lenkijai, Slovėnijai ir Slovakijai. Šios leidžiančios nukrypti nuostatos nustojo galioti 2005 m. gruodžio mėn., todėl šis mėnuo buvo pirmasis, kai Eurostatui buvo pateikti visų šalių duomenys. Kokybės ataskaitos tikslas – pateikti įvairialypius statistikos kokybės aspektus, vadovaujantis kriterijais, kurie paprastai naudojami statistinių duomenų kokybei vertinti[3]. Dėl ataskaitos plačiąja prasme buvo sutarta su Jungtine Eurostato ir Europos centrinio banko Valdžios sektoriaus ketvirtinių finansinių sąskaitų darbo grupe. Ataskaitoje yra bendrieji skirsniai, kuriuose aiškinamos pagrindinės sąvokos, techninio pobūdžio klausimai ir pagrindinės išvados pagal šalį, ir baigiamasis skirsnis, kuriame pateikiama išvadų ir rekomendacijų santrauka pagal šalis. Išsamesnius dokumentus, kuriais pagrįstos minėtos išvados, 2006 m. galima rasti Eurostato tinklavietėje. Ataskaita parengta remiantis Eurostato duomenų baze ir nuo 2006 m. kovo 15 d. teikiamais metaduomenimis. Tolesnė daugelio valstybių narių padaryta pažanga šioje kokybės ataskaitoje pateikiama tik dėl aprėpties. Dėl ataskaitos buvo konsultuojamasi su Statistikos programų komitetu (SPK) ir Pinigų, finansų ir mokėjimų balanso statistikos komitetu (PFBK), kaip reikalaujama pagal 2004 m. kovo 10 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 501/2004 9 straipsnį. Kokybės ataskaitos struktūra 1. Instituciniai susitarimai 2. Prieinamumas ir aiškumas 3. Duomenų perdavimo savalaikiškumas ir aprėptis 4. Suderinamumas 4.1. Ketvirtinių ir metinių duomenų suderinamumas 4.2. Finansinių ir nefinansinių sąskaitų suderinamumas 4.3. Atsargų ir sandorių suderinamumas 4.4. Konsolidacijos suderinamumas 5. Palyginamumas 5.1. Palyginamumas laikui bėgant 5.2. Palyginamumas su Pinigų sąjungos finansinėmis sąskaitomis (PSFS) 5.3. Palyginamumas su vyriausybės skola 6. Tikslumas ir patikimumas 6.1. Duomenų šaltinių aprėptis 6.2. Vidiniai atitikimo ir patikimumo patikrinimai ir pagrindinių įvykių stebėsena 6.3. Metodai ir prielaidos, kuriomis buvo remtasi atliekant statistinius skaičiavimus 6.4. ESS95 sąvokų patikslinimai 6.5. Statistinių duomenų pataisymai 7. Išvados ir rekomendacijos Kokybės ataskaita dėl VSKFS Nuo 2006 m. kovo 15 d. 1. INSTITUCINIAI SUSITARIMAI Valdžios sektoriaus ketvirtines finansines sąskaitas (VSKFS) daugelyje valstybių narių sudaro nacionaliniai statistikos institutai (NSI), o Belgijoje, Vokietijoje, Graikijoje, Ispanijoje, Italijoje, Vengrijoje, Austrijoje ir Portugalijoje – nacionaliniai centriniai bankai (NCB). Prancūzijoje VSKFS sudaro Finansų ministerija kartu su NCB, o Kipre – Finansų ministerija. Daugelyje valstybių narių darbo grupės arba neoficialios darbo grupės, paprastai sudarytos iš NSI, NCB ir Finansų ministerijos atstovų, sprendžia metodikos ir pirminių duomenų klausimus, visų pirma siekdamos pagerinti ketvirtinių nefinansinių ir finansinių sąskaitų atitikimą[4]. Pastebėta, kad aktyvus koordinavimas padeda siekti aukštų kokybės tikslų ir jų laikytis. Eurostatas skatina valstybėse narėse steigti daugiau oficialių ir formalių darbo grupių. 2. PRIEINAMUMAS IR AIšKUMAS Dvylika valstybių narių skelbia VSKFS (Ispanija, Vengrija, Suomija, Švedija, Jungtinė Karalystė), jų dalį (Belgija, Danija, Italija, Nyderlandai, Austrija) arba iš esmės su minėtomis sąskaitomis suderintus duomenis (Prancūzija, Portugalija). Lietuva ir Liuksemburgas tokius duomenis ketina netrukus paskelbti. Paskelbtus statistinius duomenis paprastai galima rasti juos renkančios institucijos tinklavietėje, kartais vartotojų patogumui kartu pateikiamos trumpos metodinės pastabos arba aiškinamoji analizė (Danija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Nyderlandai, Austrija ir Jungtinė Karalystė). 2006 m. pavasarį Eurostatas savo tinklavietėje paskelbė VSKFS statistinius duomenis (kaip ES suvestinius rodiklius) ir kai kuriuos nacionalinius duomenis, kartu pateikdamas šalių duomenų rinkimo metodikos aprašymą (pvz., VSKFS vadovas ). Visos valstybės narės Eurostatui pateikė šaltinių ir metodų aprašymus, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 8 straipsnį. Šalių aprašymuose (ypač Vokietijos, Italijos ir Vengrijos) pastebėta trūkumų. 3. DUOMENų PERDAVIMO SAVALAIKIšKUMAS IR APRėPTIS Pagal reglamentą duomenys Eurostatui turi būti pateikiami ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo ketvirčio, kurio duomenys teikiami, pabaigos. Nagrinėjant keturių paskutinių ketvirčių duomenų perdavimą pastebėta, kad dauguma valstybių narių duomenis Eurostatui pateikė per nustatytą laikotarpį, o kitos valstybės narės duomenis pavėlavo pateikti tik keletą dienų. Airija ir Jungtinė Karalystė du kartus pavėlavo pateikti duomenis. Viena valstybė narė pavėlavo pateikti paskutiniojo ketvirčio duomenis, tačiau prieš tai buvusio ketvirčio duomenų pateikti nepavėlavo nė viena valstybė narė. Eurostatas ir valstybės narės sukūrė veiksmingą duomenų perdavimo ir tikrinimo sistemą, kuri leidžia duomenis greitai apdoroti ir, prireikus, pakartotinai persiųsti. Kalbant apie aprėptį, valstybės narės turi pateikti ketvirtinius duomenis nuo 1999 m. pirmojo ketvirčio. Tik 13 šalių pateikė visus statistinius duomenis, kaip reikalaujama pagal reglamentą nuo 2005 m. pabaigos. Malta ir Slovėnija nepateikė Eurostatui jokių duomenų, o Kipras – tik nedidelę jų dalį. Vokietija, Liuksemburgas ir kai kuriais atvejais Estija, Latvija ir Švedija nepateikė išsamios informacijos apie valdžios sektorių ir subsektorius, todėl paprastai būdavo sunku apskaičiuoti šių šalių grynąjį skolinimą ir (arba) grynąjį skolinimąsi (t. y. jų deficitą) arba jų grynąją finansinę vertę (iš finansinio turto atėmus įsipareigojimus). Čekija, Prancūzija, Slovakija ir Jungtinė Karalystė nepateikė kai kurios analogiškos informacijos. Čekijos pateikta informacija aprėpė ne visą laikotarpį. Priešingai, kai kurios kitos šalys savanoriškai pateikė duomenis apie ilgesnius laikotarpius. Tai Jungtinė Karalystė, Vengrija, Ispanija, Italija, Švedija, Graikija, Liuksemburgas ir Airija. Reikėtų pažymėti, kad nuo 2006 m. kovo 15 d. pagerėjo šių šalių pateiktų duomenų aprėptis: Čekijos, Vokietijos, Estijos, Latvijos, Slovėnijos ir Švedijos. 4. SUDERINAMUMAS 4.1. Ketvirtinių ir metinių duomenų suderinamumas Reglamento (EB) Nr. 501/2004 2 straipsnyje nustatyta, kad ketvirtiniai duomenys ir atitinkami metiniai duomenys, kurie pateikiami pagal Reglamentą (EB) Nr. 2223/96 (t. y. metinės finansinės sąskaitos), turi atitikti. Teoriškai šie statistiniai duomenys yra identiški, tad ataskaitų duomenys turėtų būti tokie patys. Praktikoje dėl duomenis renkančių institucijų skirtumų, „subalansavimo“ mechanizmų, taikomų sudarant finansines sąskaitas, poveikio ir „parengimo datos“ skirtumų atsiranda neatitikimų. Dėl tokių veiksnių per metus galima pastebėti nukrypimų. Tikėtina, kad bent kartą per metus tokių neatitikimų nepasitaiko, kai duomenys visiškai sutampa. Analizuojant ketvirtinių ir metinių duomenų atitikimą pastebėta, kad Belgijos, Danijos, Ispanijos, Graikijos, Italijos, Lietuvos, Nyderlandų, Austrijos, Lenkijos, Portugalijos, Suomijos ir Jungtinės Karalystės duomenys visiškai arba beveik visiškai atitinka, o Vokietijos ir Latvijos duomenų atveju pastebėta didelių skirtumų. Čekijos, Estijos ir Slovakijos pateikti duomenys itin skiriasi, tai nepriimtina ir nepaaiškintina. 4.2. Finansinių ir nefinansinių sąskaitų suderinamumas Nuo 2005 m. visos valstybės narės Eurostatui turėjo pateikti išsamius valdžios sektoriaus duomenis, kuriuos sudaro išlaidos, pajamos bei deficitas ir finansinio turto sandoriai bei įsipareigojimai. Teoriškai deficitas lygus gryniesiems finansiniams sandoriams (t. y. „aukščiau ribos“ yra lygu „žemiau ribos“). Praktikoje skirtumai, paprastai vadinami „statistiniais neatitikimais“ (nefinansinių ir finansinių sąskaitų neatitikimas) atsiranda dėl duomenų šaltinių, su duomenų rinkimu susijusių sunkumų ir institucinių susitarimų. Nors neatitikimai paprastai rečiau pastebimi valdžios sektoriuje, nei kituose ekonomikos sektoriuose, tačiau Europoje yra skirtingų statistinių požiūrių: kai kurie finansinių duomenų rinkėjai visus neatitikimus parodo, o kitos juos pašalina statistinio proceso metu. 2005 m. Eurostatas šiuo klausimu pradėjo dirbti, kad įvertintų nacionalinę praktiką ir pasiūlytų geriausiąją. Šiame pradiniame etape galima pažymėti, kad nustatyti dideli neatitikimai. Nors 12 iš 20 šalių, kurioms buvo galima apskaičiuoti neatitikimą, ketvirtinis neatitikimas svyruoja apie +/-0,05 % metinio BVP, pusės šalių standartinis ketvirtinio neatitikimo nuokrypis yra 0,5 % metinio BVP. Dviejose šalyse (Graikija ir Čekija) neatitikimas yra labai didelis, ir tai rodo rimtus trūkumus, susijusius su duomenimis. Dideli standartiniai neatitikimų nuokrypiai gali būti susiję su sezoniniais veiksniais (Ispanija ir Estija) arba apskritai su konkrečių ketvirčių apskaita (Airija, Prancūzija ir Švedija). Šis klausimas bus nagrinėjamas toliau. 4.3. Atsargų ir finansinių sandorių suderinamumas Balansas turi būti pateikiamas pagal rinkos vertę, todėl tam tikros priemonės atsargų pasikeitimas per ataskaitinį laikotarpį neturi būti lygus tos priemonės sandoriams. Pakartotinis įvertinimas ir kiti veiksmai, kaip antai perklasifikavimas, daro poveikį balansui jų neregistruojant kaip sandorių. Visų šių veiksmų, dažnai vadinamų „kitais ekonominiais srautais“, stebėsena yra dar vienas ypatingai svarbus finansinių sąskaitų kokybės klausimas. Eurostatas, kuriam aktyviai padėjo VSKFS darbo grupė, nustatė sistemingą ataskaitų apie pagrindinius veiksmus, kuriais grindžiami kiti ekonominiai srautai, teikimą. Tokiems veiksmams nustatyti sutarta taikyti 0,5 % (arba didesnį kai kurių konkrečių priemonių atveju) BVP slenkstį. Ispanija, Latvija, Nyderlandai, Austrija ir Lenkija pateikė duomenis apie visus tokius pagrindinius veiksmus. Tuo tarpu Čekija, Danija, Vengrija ir Jungtinė Karalystė tokių duomenų Eurostatui nepateikė. 4.4. Konsolidacijos suderinamumas Visi pateikti duomenys, išskyrus Airijos ir Slovakijos, atitinka tarptautinius konsolidacijos suderinamumo kriterijus, t. y. konsolidavimo (apibrėžiamo kaip nekonsoliduota vertė, iš jos atėmus konsoliduotą vertę) sandoriai ir atsargos, nurodyti turto dalyje, atitinka nurodytuosius įsipareigojimų dalyje. 5. PALYGINAMUMAS 5.1. Palyginamumas laikui bėgant Pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 7 straipsnį ankstesniųjų laikotarpių duomenys gali būti grindžiami „geriausiais apskaičiavimais“. Reikėtų pažymėti, kad vienetų perklasifikavimai, dažnai vertinami kaip laiko eilučių lūžiai, šioje ataskaitoje nuolatos apibrėžiami kaip „kiti ekonominiai srautai“. Dauguma valstybių narių pranešė, kad nebūta jų laiko eilučių lūžių. Šios septynios valstybės narės pranešė apie nustatytus lūžius: Čekija, Ispanija, Prancūzija, Italija, Nyderlandai, Austrija ir Lenkija. 5.2. Palyginamumas su Pinigų sąjungos finansinėmis sąskaitomis (MUFA) Eurostatas netikrina, ar VSKFS duomenys atitinka NCB Europos centriniam bankui pagal ECB Pinigų sąjungos finansinių sąskaitų (PSFS) gaires pateikiamas ketvirtines finansines sąskaitas (į kurias įtraukiamos valdžios sektoriaus ketvirtinės sąskaitos nuo 2006 m. balandžio mėn.). Tačiau toks atitikimas buvo nustatytas šalims atsakant į klausimyno klausimus, atsižvelgiant į tai, kad skirtingų institucijų dalyvavimas ir „subalansavimo“, taikyto sudarant išsamias ketvirtines MUFA, poveikis sudarė sąlygas skirtumams atsirasti. Dėl savalaikiškumo ir aprėpties VSKFS galima sėkmingai naudoti kaip kokybišką šaltinį sudarant MUFA. Dauguma šalių teigia, kad šios dvi duomenų bazės yra arba bus vienodos. Keturios šalys pranešė apie nežymius skirtumus (Vokietija, Ispanija dėl parengimo datos, Prancūzija ir Portugalija). 5.3. Palyginamumas su vyriausybės skola Ketvirtinė vyriausybės skola, apie kurią valstybės narės pranešė Eurostatui pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1222/2004, turi atitikti VSKFS nurodytus valdžios sektoriaus įsipareigojimus, tiek, kiek valdžios sektoriaus ir finansinių priemonių apibrėžtys yra tokios pačios. Tačiau šie duomenys turi skirtis, nes skiriasi jų įvertinimo taisyklės: Apie valdžios sektoriaus įsipareigojimus pranešama pagal rinkos vertę, o vyriausybės skolą – pagal nominalią vertę (į ją neįtraukiamos sukauptos palūkanos ir vertybinių popierių atveju apibrėžiama kaip nominali kaina). Remiantis kiekybine analize buvo nustatyta, kad vyriausybės skola ir valdžios sektoriaus įsipareigojimai visas penkias nagrinėtas priemonių kategorijas (trumpalaikės ir ilgalaikės paskolos, trumpalaikiai ir ilgalaikiai vertybiniai popieriai, valiuta ir indėliai[5]) atitinka tik keturiose šalyse: Graikijoje, Ispanijoje, Liuksemburge ir Suomijoje, o trejose šalyse pastebėti trijų kategorijų neatitikimai: Airijoje, Austrijoje ir Švedijoje. 6. TIKSLUMAS IR PATIKIMUMAS 6.1. Duomenų šaltinių aprėptis Kalbant apie duomenų šaltinių naudojimą, Reglamento (EB) Nr. 501/2004 2 straipsnyje teigiama, kad ketvirtiniai duomenys turi būti grindžiami informacija, tiesiogiai gaunama valdžios sektoriuje (valstybės sąskaitos arba administraciniai šaltiniai). Lankstumas suteikiamas renkant nuosavybės vertybinių popierių, išskyrus kotiruojamas akcijas ir investicinio fondo dalis, duomenis. Dauguma valstybių narių pateikė išsamią arba beveik išsamią informaciją apie duomenų šaltinius valdžios sektoriaus vienetų ir priemonių atžvilgiu. Tai padaryta keliais būdais, visų pirma per tiesioginę prieigą prie tiesioginių šaltinių, kaip antai prie kiekvieno vieneto sąskaitų, centrinių duomenų bazių arba apžvalgų. Graikijoje, Švedijoje ir Jungtinėje karalystėje (vietos valdžios atveju) pasikliaujama tik apžvalgomis. Netiesioginė informacija, gauta iš pinigų ir bankų statistinių duomenų, mokėjimų balanso arba pagrindinių vertybinių popierių duomenų bazių, naudojama renkant analogišką informaciją, o kartais – priemonėms įvertinti: taip daroma Estijoje, Graikijoje, Italijoje, Liuksemburge ir Austrijoje (visapusiškai naudojamasi vertybinių popierių duomenų bazės informacija), Portugalijoje ir ne taip dažnai Vokietijoje, Nyderlanduose, Lenkijoje, Slovėnijoje ir Suomijoje. Duomenų rinkėjai paprastai praneša apie sunkumus įvertinant finansinių išvestinių priemonių pozicijas (atsargos arba sandoriai) ir naudojasi netiesioginiais draudimo techninių atidėjimų duomenų šaltiniais. Duomenys apie sandorius paprastai gaunami naudojantis informacija apie atsargas, o tai yra ne pats geriausias sprendimas. Tačiau Ispanija, Nyderlandai, Portugalija, Slovakija, Jungtinė Karalystė ir rečiau Vokietija, Airija, Austrija, Suomija bei Švedija gali naudotis srautų informacija, o tai yra geresnis sprendimas. 6.2. Vidiniai nuoseklumo ir patikimumo patikrinimai ir pagrindinių įvykių stebėsena Dauguma valstybių narių pagal įprastą duomenų rinkimo tvarką atlieka nuoseklumo ir patikimumo patikrinimus. Tikrinamas perviršinio deficito procedūros (3 lentelė), metinių finansinių sąskaitų arba konsolidacijos nuoseklumas. Be to, tikrinamas neatitikimo, atsargų augimo rodiklių arba kitų ekonominių srautų patikimumas. Čekija ir Vengrija nepranešė apie šiose šalyse taikytą metodiką. Valstybės narės stebi pagrindinius veiksmus, kuriais grindžiami dideli sandoriai ar kiti dideli ekonominiai srautai, ir teikia Eurostatui ataskaitas. Belgija, Estija, Ispanija, Prancūzija, Airija, Latvija, Nyderlandai, Austrija, Lenkija ir Portugalija pateikė informaciją apie daugumą jų didžiausių sandorių. Tuo tarpu Čekija, Graikija, Arija ir Jungtinė Karalystė duomenų apie didžiausius sandorius nepateikė. Be to, dauguma valstybių narių stebi kitus pagrindinius ekonominius srautus (žr. 4 skirsnio 4 dalį). 6.3. Metodai ir prielaidos, kuriomis buvo remtasi atliekant statistinius skaičiavimus Pagal Reglamento (EB) Nr. 501/2004 2 straipsnį kai kurių konkrečių priemonių atveju aiškiai leidžiama naudoti interpoliacijos ir ekstrapoliacijos metodus. Kai kurios valstybės narės tokiais metodais nepasitiki (Graikija, Lietuva, Malta, Austrija, Slovėnija ir Jungtinė Karalystė), o daugelis kitų juos taiko retsykiais, kad įvertintų nuosavybės vertybinių popierių pozicijas, kitas gautinas ir (arba) mokėtinas sumas, arba informaciją, kurią gali gauti tik kartą per metus, kaip kartais būna vietos valdžios atveju. 6.4. ESS95 sąvokų patikslinimai Kad ketvirčio duomenys atitiktų ESS95 sąvokas, turi būti atliekami sąvokų patikslinimai. Šie patikslinimai yra panašūs į metinių sąskaitų patikslinimus. Skirstymas į kategorijas Dauguma valstybių narių (išskyrus Čekiją, Prancūziją ir Slovakiją) pranešė, kad duomenų šaltiniai iš esmės atitinka ESS95 priemonių skirstymą į kategorijas, todėl patikslinimai yra nereikalingi. Prancūzijoje trumpalaikių vertybinių popierių priemonių terminas yra akivaizdžiai didesnis nei vieneri metai. Vertės nustatymas Pagal ESS95 nuosavybės ir kiti vertybiniai popieriai balanse turi būti įvertinti pagal rinkos vertę. Valstybės narės ilgalaikių vertybinių popierių įsipareigojimų atveju taiko rinkos vertės nustatymą, išskyrus Belgiją, Čekiją, Estiją, Latviją, Lietuvą ir Slovakiją. Dauguma valstybių narių trumpalaikių įsipareigojimų vertę nustato pagal nominalią kainą, o tai yra neteisinga, nors pasekmių nėra labai daug (Belgija, Čekija, Vokietija, Latvija, Lietuva, Slovakija ir Jungtinė Karalystė). Valstybės narės nuosavybės vertybinius popierius turi įvertinti pagal rinkos vertę arba atitinkamą vertę, taikant nekotiruotų akcijų pakaitinius rodiklius. Airija nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių grynąją vertę nustato pagal rinkos vertę, o Vengrija – pagal patikslintą buhalterinę vertę. Čekija, Estija, Graikija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Malta, Nyderlandai, Austrija, Lenkija, Suomija, Švedija ir Jungtinė karalystė nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių grynąją vertę nustato pagal buhalterinę vertę, o Slovakija – pagal įsigijimo vertę, o tai nėra geriausia praktika. Apskaitos laikas Pagal ESS 95 nurodoma sandorius registruoti kaupimo principu, o skirtumus nuo mokėjimų grynaisiais pinigais registruoti kitose mokėtinų arba gautinų sumų sąskaitose. ESS95 geroji patirtis, remiantis Valstybės biudžeto deficito ir skolos vadove[6] pateiktu reikalavimu, – sukauptas palūkanas registruoti pagal pagrindžiančią priemonę. Tačiau nedaugelis šalių laikosi šių rekomendacijų dėl įsipareigojimų, dauguma šalių registruoja sukauptas palūkanas kaip mokėtinas sumas pagal kai kurias skolos priemones. 6.5. Statistinių duomenų pataisymai Valstybės narės praneša Eurostatui apie metaduomenis, susijusius su dideliais pataisymais, ir tokių pataisymų priežastis. Vartotojo ir duomenų rinkėjo požiūriu pataisymų mastas yra pagrindinis kokybės vertinimo elementas. Čia analizuojami pataisymai, atlikti tarp duomenų pateikimų (t. y. nuo pirmojo apskaičiavimo iki antrojo), nes tokie pataisymai yra susiję su duomenų šaltinių klausimais. Šiame etape negalėjo būti atlikti pataisymų tarp pirmojo apskaičiavimo ir galutinių duomenų (praktikoje vertinami per aštuonis ketvirčius) skaičiavimai, nes VSKFS duomenys pradėti reguliariai teikti mažiau nei prieš dvejus metus. Atlikus preliminarų paskutinių septynių reguliarių duomenų perdavimų tyrimą buvo nustatyta, kad vidutinis valdžios sektoriaus grynosios finansinės pirmojo apskaičiavimo ir paskutinių keturių ketvirčių vertės pataisymas valstybėms narėms perduodant duomenis siekia 0,2 % metinio BVP, o valdžios sektoriaus grynojo skolinimo ir (arba) grynojo skolinimosi – 0,1 % BVP. Taigi pirmasis apskaičiavimas nėra daug daugiau pataisytas, nei tolesnių ketvirčių duomenys. Nėra daug įrodymų dėl paklaidų, susijusių su grynuoju skolinimu ir (arba) grynuoju skolinimusi. Paprastai dažniau taisomi centrinės valdžios duomenys, nes jos finansiniai sandoriai būna dideli ir sudėtingi. Šalyse pataisymų mastas svyruoja, kai kuriose jie būna didesni: Prancūzijoje, Italijoje, Vengrijoje ir Portugalijoje (bei Danijoje ir Liuksemburge daugiau tikslinta grynoji finansinė vertė), kitose šalyse pataisymų būta mažiau: Nyderlanduose, Švedijoje ir Jungtinėje Karalystėje. Daug šalių iki šiol naudojasi leidžiančiomis nukrypti nuostatomis, kitos yra vystymosi etape, todėl įgyta nedaug patirties, ir dėl to pataisymų analizę reikėtų vertinti atsargiai. Dar per anksti daryti tvirtas išvadas. 7. IšVADOS IR REKOMENDACIJOS[7] Sudarant VSKFS padaryta didelė pažanga. Daugumos šalių duomenys yra tinkamos kokybės ir yra naudingi analizės tikslais bei renkant reikšmingus Euro zonos ir ES suvestinių rodiklių duomenis. Tokie duomenys turėtų būti atitinkamai platinami. Kai kurios valstybės narės privalo įgyvendinti konkrečias priemones, kurios padėtų pagerinti teikiamų duomenų kokybę. Kai kuriais atvejais pagerėjimo galima pasiekti laikantis Bendrijos įsipareigojimo teikti Eurostatui laiko eilutes. Dėl to Komisijai, siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai laikomasi Bendrijos reglamentų, nereikėtų pradėti Sutartyje numatytos pažeidimų nagrinėjimo procedūros. Teikiant toliau nurodytas atitinkamas rekomendacijas vartotojams, reikėtų skatinti, kad VSKFS būtų skelbiamos: pateikti metaduomenis, siekiant parodyti nacionalinę praktiką, įspėti vartotojus apie šių ketvirčio duomenų nepastovumą ir padėti aiškinantis neatitikimus. Duomenų skelbimas skatins siekti kokybės. Šis vertinimas bus tęsiamas ateityje, kad būtų galima stebėti valstybių narių pasiektą pažangą. Toliau lentelėje pateikiami kai kurie konkretūs vertinimai ir rekomendacijos kiekvienai valstybei narei. Valstybė narė | Duomenys ir metaduomenys | Reikėtų pagerinti padėtį šiose srityse: | Belgija | gera bendra kokybė | skolos vertybinių popierių vertės nustatymas | Čekija | nepatenkinama bendra kokybė | visų laiko eilučių pateikimas suderinamumas su metinėmis finansinėmis ir nefinansinėmis sąskaitomis pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas skolos vertybinių popierių ir nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas | Danija | gera bendra kokybė | pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas | Vokietija | patenkinama bendra kokybė; nepatenkinama aprėptis | aprėptis šalies aprašymas suderinamumas su metinėmis finansinėmis sąskaitomis ir skola | Estija | nepatenkinama bendra kokybė; pagrindiniai trūkumai susiję su ketvirčio duomenimis ir dažnai netikrais ketvirčio statistiniais duomenimis | aprėptis suderinamumas su metinėmis finansinėmis ir nefinansinėmis sąskaitomis skolos vertybinių popierių ir nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Airija | tinkama bendra kokybė | konsolidacijos suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis ir skola nuoseklus pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas | Graikija | nepatenkinama bendra kokybė | suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas | Ispanija | labai gera bendra kokybė | suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis | Prancūzija | gera bendra kokybė | tinkamo termino kriterijaus laikymasis pirmųjų apskaičiavimų pataisymų ribojimas suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis | Italija | gera bendra kokybė | šalies aprašymas suderinamumas su skola nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginio šaltinio duomenų | Kipras | Eurostatas gavo neišsamius duomenis ir dokumentus | turi būti nedelsiant imtasi priemonių, kad būtų laikomasi ES reglamento | Latvija | gera bendra kokybė; nepakankama aprėptus | aprėptis skolos vertybinių popierių ir nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas suderinamumas su metinėmis finansinėmis sąskaitomis | Lietuva | gera bendra kokybė | skolos vertybinių popierių vertės nustatymas | Liuksemburgas | gera bendra kokybė; nepatenkinama aprėptis | aprėptis šalies aprašymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Vengrija | gera bendra kokybė, tačiau neišsamūs metaduomenys | šalies aprašymas pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas | Malta | Eurostatui nepateikti jokie duomenys. | turi būti nedelsiant imtasi priemonių, kad būtų laikomasi ES reglamento | Nyderlandai | gera bendra kokybė | suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Austrija | gera bendra kokybė | suderinamumas su skola nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Lenkija | gera bendra kokybė | suderinamumas su skola nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Portugalija | gera bendra kokybė | suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis ir skola priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Slovėnija | Eurostatui nepateikti jokie duomenys. | turi būti nedelsiant imtasi priemonių, kad būtų laikomasi ES reglamento | Slovakija | nepatenkinama bendra kokybė; pagrindiniai trūkumai susiję su duomenų apie sandorius rinkimu | konsolidacijos suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis ir metinėmis finansinėmis sąskaitomis skolos vertybinių popierių ir nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas | Suomija | gera bendra kokybė | nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas priklausomybė nuo tiesioginių šaltinių duomenų | Švedija | gera bendra kokybė; nepakankama aprėptis | aprėptis suderinamumas su nefinansinėmis sąskaitomis ir skola nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas | Jungtinė Karalystė | gera bendra kokybė | duomenų perdavimo procedūros pagrindinių įvykių ataskaitų pateikimas nekotiruotų nuosavybės vertybinių popierių vertės nustatymas suderinamumas su skola | [1] OJ L 81, 2004 3 19, p. 1. [2] Taikoma tik Belgijoje, Vokietijoje, Ispanijoje ir Austrijoje. [3] Žr. Eurostatas, CIRCA, „Statistikos kokybės“ interesų grupė, http://forum.europa.eu.int/Public/irc/dsis/Home/main. [4] Daugelyje valstybių narių tos pačios institucijos sudaro abi sąskaitas. [5] Monetos dažnai laikomos centrinės valdžios įsipareigojimu, ir vyriausybė gali priimti indėlius, kai kuriais retais atvejais įtrauktus į pinigų suvestinius rodiklius. [6] Vadovą galima rasti Eurostato tinklavietėje, valdžios sektoriaus finansų statistikos skirsnyje (II.3 poskirsnis): http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_pageid=2373,47631312,2373_58674363&_dad=portal&_schema=PORTAL#II.2. [7] Šioje kokybės ataskaitoje neapžvelgiama valstybių narių pažanga, padaryta po 2006 m. kovo 15 d.