Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių /* KOM/2011/0846 galutinis - 2011/0410 (CNS) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Iki 1982 m. Grenlandija kartu su Danija buvo laikoma Europos Sąjungos (ES) dalimi, todėl ES laivai galėjo žvejoti Grenlandijos vandenyse. 1982 m. Grenlandija išstojo iš ES ir Grenlandijos sutartimi tapo asocijuota su ja kaip viena iš užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT). Šioje sutartyje pabrėžiamas poreikis toliau palaikyti artimus ES ir Grenlandijos santykius, ypač daug dėmesio skiriant Grenlandijos vystymosi poreikiams ir ES žvejybos teisėms. 1984 m. kovo 13 d. buvo pasirašytas susitarimas dėl žvejybos. Po ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, laikotarpio vidurio peržiūros Europos Vadovų Taryba (2003 m.) padarė išvadą, kad reikėtų susitarti atsižvelgti į žuvininkystės svarbą ir struktūrinės plėtros problemas Grenlandijoje. ES, Grenlandijos ir Danijos bendroje deklaracijoje nustatyti bendrieji naujos partnerystės tikslai; ši deklaracija tapo politiniu pagrindu Tarybos sprendimui 2006/526/EB, kuriame nustatytas šalių bendradarbiavimo 2007–2013 m. laikotarpiu pagrindas. Tarybos sprendimu 2006/526/EB sudaryta partnerystė tęsis iki 2013 m. gruodžio 31 d. Nepažeidžiant galiojančio ES ir Grenlandijos partnerystės susitarimo dėl žvejybos, dėl padidėjusios Grenlandijos geostrateginės reikšmės, Arkties regiono reikšmės Europos Sąjungai ir dėl klimato kaitos didėjančio jo prieinamumo, taip pat dėl Grenlandijos struktūrinių trūkumų reikia naujos priemonės, kurią taikant būtų galima atsižvelgti į šias tendencijas. Europos Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos partnerystė palengvina konsultacijas ir dialogą politiniais klausimais, susijusiais su šiame sprendime nustatytais tikslais ir jame nustatytose bendradarbiavimo srityse. Šia partneryste visų pirma sudaromos sąlygos vesti dialogą politiniais klausimais, kurie svarbūs kiekvienam partneriui, taip suteikiant pagrindą plataus masto bendradarbiavimui ir dialogui įvairiose srityse, kaip antai: - visuotinės svarbos klausimai, pavyzdžiui, energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas ir išskyrus žuvininkystės produktus, jūrų transportas, moksliniai tyrimai ir inovacijos; - Arkties regionui svarbūs klausimai Europos Sąjungai svarbiose srityse. Konkretūs šios partnerystės tikslai: - padėti Grenlandijai spręsti svarbiausius uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti darbo jėgos (taip pat mokslininkų) įgūdžius ir poreikiu tobulinti Grenlandijos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje; - stiprinti Grenlandijos institucijų administracinius gebėjimus geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, visų pirma TVPD, kuris nurodytas 4 straipsnio 2 dalyje, nustatytose naujose abiem šalims svarbiose bendradarbiavimo srityse. Partnerių bendradarbiavimo sritys: 1. švietimas ir mokymas, turizmas ir kultūra; 2. gamtos ištekliai[1], įskaitant žaliavas; 3. energetika, klimatas, aplinka ir biologinė įvairovė; 4. tarptautinis bendradarbiavimas Arkties regiono klausimais, kaip antai, bendradarbiavimas Arkties Taryboje, jūrų transporto ir gamtos išteklių naudojimo srityse; 5. socialinis sektorius, darbo jėgos judumas, socialinės apsaugos sistemos, maisto saugos ir aprūpinimo maistu klausimai; 6. moksliniai tyrimai ir inovacijos, pavyzdžiui, energetikos, klimato kaitos, atsparumo nelaimėms, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, ir tausaus gyvųjų išteklių naudojimo srityse. Naujai užmegztos partnerystės ryšiais taip pat bus stengiamasi patenkinti ES ir Grenlandijos poreikį kartu spręsti su visuotinės svarbos klausimais, pavyzdžiui, klimato kaita ir aplinka, jūrų transportu, moksliniais tyrimais ir technologine plėtra, susijusius uždavinius. Be to, ši partnerystė padės spręsti Grenlandijos ekonomikos struktūrines problemas, nes kompetentingoms institucijoms bus suteiktas tinkamas pagrindas formuoti ir įgyvendinti ekonomiką įvairinančias politikos kryptis. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMŲ REZULTATAI Komisija 2010 m. lapkričio 26 d.–2011 m. sausio 31 d. surengė viešas konsultacijas dėl būsimo ES išorės veiksmų finansavimo. Dauguma šių konsultacijų dalyvių patvirtino, kad ES finansinė parama duoda reikšmingos papildomos naudos svarbiausiose politikos srityse, kurios remiamos pagal ES išorės veiksmų finansines priemones[2]. Daugiau kaip du trečdaliai šių konsultacijų dalyvių manė, kad vykdant ES išorės veiksmus pakankamai paisoma ES interesų ir kad šie veiksmai turėtų būti labiau grindžiami ES vertybėmis bei principais ir šalių partnerių vystymosi tikslais. Didžioji dauguma konsultacijų dalyvių pritarė, kad lankstesnė ES priemonių taikymo geografinė aprėptis yra tinkamas tarpregioninių problemų sprendimo būdas. Atlikti keli ES bendradarbiavimo su UŠT vertinimai, taip pat papildomai konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais. Šiuo tikslu Europos Komisija surengė viešas konsultacijas, kurios vyko 2008 m. liepos–spalio mėn.[3] ir apėmė suinteresuotųjų subjektų konferenciją 2008 m. spalio mėn. Briuselyje[4]. Taip pat atlikta (šiuo metu baigiama) ES ir Grenlandijos 2007–2013 m. partnerystės laikotarpio vidurio peržiūra, per kurią padarytos teigiamos išvados dėl dabartinės priemonės rezultatų. Atliekant šios naujos partnerystės poveikio vertinimą apsvarstytos trys galimybės: 7. nepalaikyti jokių partnerystės ryšių su Grenlandija; 8. išlaikyti esamą padėtį; 9. pakeisti partnerystės sąlygas, atsižvelgiant į Grenlandijos geostrateginę reikšmę sprendžiant visuotinės svarbos klausimus, pavyzdžiui, pasaulio klimato atšilimo ir gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, ir į didėjantį tarptautinį dėmesį Grenlandijai, kartu siekiant visapusiškai ginti ES interesus ir vykdyti jos užsienio politiką. Šis pasiūlymas parengtas remiantis trečiąja iš aprašytųjų galimybių. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 198–204 straipsniai Grenlandijai taikomi atsižvelgiant į konkrečias Grenlandijai skirtas nuostatas, išdėstytas prie SESV pridėtame Protokole dėl Grenlandijai skirtų priemonių (Protokolas Nr. 34). Globalizacijos sąlygomis įvairios ES vidaus politikos (klimato kaitos, aplinkos, Arkties regiono politikos, energetikos, migracijos, žaliavų, inovacijų ir t. t.) sritys vis labiau tampa ES išorės veiksmų dalimi, ir pagal Komisijos komunikatą „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ ir SESV būtina abipusiai stiprinti vidaus ir išorės veiksmus. Sprendžiant visuotinės svarbos klausimus, pavyzdžiui, didėjančio klimato kaitos poveikio žmogaus veiklai ir aplinkai, jūrų transporto, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, taip pat mokslinių tyrimų ir inovacijų, padidėjo Grenlandijos geostrateginė reikšmė. Be to, ES svarbūs Arkties regiono klausimai, įskaitant klimato kaitos poveikį, būtų geriau sprendžiami sudarius naują ir tvirtesnę partnerystę su viena iš Arkties regiono teritorijų, kuri yra panašaus dydžio kaip Europa, bet retai gyvenama. Šis pasiūlymas atitinka SESV 5 straipsnio reikalavimus su sąlyga, kad laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų ir imamasi veiksmų ES lygmeniu. Nors Danija kasmet teikia apie 450 mln. EUR paramą Grenlandijai, ji neremia jokios konkrečios strategijos – jos parama skirta visai Grenlandijos sistemai. ES parama bus skiriama Grenlandijos Vyriausybės siūlomoms, priimamoms ir įgyvendinamoms nacionalinėms strategijoms; ja remiantis, bus galima plėtoti abiem šalims strategiškai svarbų dialogą. Kalbant apie finansavimo sprendimą, pagrindinė pagalbos priemonė būtų parama biudžetui, todėl turėtų vykti nuolatinis dialogas dėl tikslinio (-ių) sektoriaus (-ių), pasirenkamo (-ų) pagal nustatytas atitinkamo laikotarpio strategijas. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Komisijos komunikato dėl būsimos Europos Sąjungos finansinės programos 4 antraštinės dalies („Europos vaidmuo pasaulyje“) eilutėje „Kita“ partnerystei su Grenlandija po 2013 m. skirta 217,8 mln. EUR suma. 2011/0410 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Grenlandijos bei Danijos Karalystės santykių EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 203 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[5], įstatymo galią turinčio teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: 10. 1985 m. vasario 1 d. įsigaliojusioje sutartyje, kuria dėl Grenlandijos iš dalies keičiamos Europos Bendrijų steigimo sutartys[6] (toliau – Grenlandijos sutartis), numatyta, kad Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo nebetaikoma Grenlandijai, tačiau Grenlandija, būdama vienos iš valstybių narių dalis, bus asocijuota su Europos Sąjunga kaip viena iš užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT); 11. Grenlandijos sutarties preambulėje teigiama, kad turėtų būti nustatyta tvarka, leidžianti tarp Sąjungos ir Grenlandijos palaikyti glaudžius ir ilgalaikius santykius vadovaujantis abipusiais interesais, ypač Grenlandijos vystymosi reikmėmis, ir kad Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ketvirtoje dalyje nustatyti UŠT taikomi principai yra tinkamas šių santykių pagrindas; 12. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 198 straipsnį asociacijos tikslas – skatinti UŠT ekonominę ir socialinę plėtrą bei užmegzti glaudžius jų ir visos Europos Sąjungos ekonominius santykius. Remiantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 204 straipsniu, 198–203 straipsnių nuostatos Grenlandijai taikomos atsižvelgiant į specialias nuostatas, išdėstytas prie Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtame protokole dėl Grenlandijai skirtų specialių priemonių (Protokolas Nr. 34); 13. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 198–202 straipsniuose nustatytų principų taikymo nuostatos nustatytos 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendime 2001/822/EB[7] dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/249/EB, (Užjūrio asociacijos sprendimas), kuris ir toliau taikomas Grenlandijai laikantis tame sprendime nustatytų sąlygų; 14. 2003 m. vasario 24 d. išvadose dėl Europos bendrijos, Danijos Vyriausybės ir Grenlandijos vietinės Vyriausybės ketvirtojo protokolo, nustatančio žvejybos sąlygas, laikotarpio vidurio peržiūros Europos Sąjungos Taryba, pripažindama Grenlandijos geostrateginę reikšmę Europos Sąjungai, taip pat pripažindama bendradarbiavimo dvasią, atsiradusią dėl Sąjungos sprendimo suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą, pritarė, kad būsimus ES ir Grenlandijos santykius būtina plėsti ir stiprinti, atsižvelgiant į žvejybos svarbą ir poreikį vykdyti Grenlandijos struktūrines ir sektorių reformas. Be to, Taryba įsipareigojo būsimus ES ir Grenlandijos santykius po 2006 m. grįsti visapusiška partneryste siekiant tvaraus vystymosi, kurią įgyvendinant bus sudarytas specialus susitarimas dėl žvejybos, dėl kurio bus susitarta vadovaujantis tokiems susitarimams nustatytomis bendrosiomis taisyklėmis ir principais; 15. Tarybos Sprendimu 2006/1006/EB[8] sudarytas Europos ekonominės bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos vietinės Vyriausybės žvejybos susitarimas liudija bendradarbiavimo dvasią, atsiradusią dėl Bendrijos sprendimo suteikti Grenlandijai užjūrio teritorijos statusą; 16. 2006 m. bendroje Europos Sąjungos, Grenlandijos Vyriausybės ir Danijos Vyriausybės deklaracijoje primenami glaudūs istoriniai, politiniai, ekonominiai ir kultūriniai Europos Sąjungos ir Grenlandijos ryšiai ir pabrėžiamas poreikis toliau stiprinti partnerystę ir bendradarbiavimą; 17. ES turi stiprinti visapusiškus partnerystės ryšius su naujais tarptautinės arenos dalyviais, kad galėtų remti stabilią ir įtraukią tarptautinę santvarką, siekti bendrųjų visuotinių viešųjų gėrybių ir ginti svarbiausius ES interesus, taip pat didinti informuotumą apie ES šiose valstybėse; 18. ES ir Grenlandijos partnerystė turėtų suteikti galimybę toliau puoselėti tvirtus partnerių santykius ir spręsti visuotinės svarbos klausimus: būtų galima parengti iniciatyvią darbotvarkę ir siekti bendrų interesų pagal strategijos „Europa 2020“ tikslus ir Europos Sąjungos Arkties regiono politiką, taip didinant patikimumą ir derėjimą su strategija „Europa 2020“, nes parama vidaus politikai, kaip antai pagal Komunikatą dėl žaliavų, būtų susieta su bendradarbiavimo su Grenlandija veikla; 19. Sąjungos parama turėtų būti daugiausia teikiama tose srityse, kuriose ji turi didžiausią poveikį, atsižvelgiant į Sąjungos gebėjimą veikti pasauliniu mastu ir spręsti pasaulines problemas, pavyzdžiui, susijusias su skurdo mažinimu, tvariu bei įtraukiu vystymusi arba demokratijos, gero valdymo, žmogaus teisių ir teisinės valstybės rėmimu visame pasaulyje, jos ilgalaikę ir prognozuojamą paramą vystymuisi ir jos vaidmenį derinant veiksmus su valstybėmis narėmis; 20. ES ir Grenlandijos partnerystė turėtų tapti pagrindu reguliarioms diskusijoms Sąjungai arba Grenlandijai svarbiomis temomis, pavyzdžiui, visuotinės svarbos klausimais, kurios dėl keitimosi nuomonėmis ir dalijimosi idėjomis bei požiūriu galėtų būti naudingos abiem šalims. Dėl didėjančio klimato kaitos poveikio žmogaus veiklai ir aplinkai, taip pat dėl jūrų transporto, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, mokslinių tyrimų ir inovacijų būtina tęsti dialogą ir aktyviau bendradarbiauti; 21. Sąjungos finansinė parama, teikiama remiantis naująja partneryste, turėtų būti pagrįsta Europos požiūriu į Grenlandijos vystymąsi ir padės stiprinti glaudžius ir ilgalaikius ryšius su šia teritorija, taip pat sustiprins Grenlandijos, kaip pažangios ES artimos teritorijos, padėtį, grindžiamą bendromis abiejų partnerių vertybėmis ir bendra istorija; 22. 2014–2020 m. laikotarpiu Sąjungos finansinė parama turėtų būti skiriama ne daugiau kaip dviem bendradarbiavimo sritims, siekiant kuo didesnio partnerystės poveikio ir didesnės masto ekonomijos, naudingų sąveikų, didesnio Sąjungos veiksmų efektyvumo ir matomumo; 23. bendradarbiaujant reikėtų užtikrinti, kad išteklių srautus būtų galima numatyti ir kad jie būtų reguliarūs, lankstūs ir pritaikyti Grenlandijos reikmėms. Šiuo tikslu, kai bus įmanoma ir prireikus, bus teikiama parama biudžetui; 24. finansinės taisyklės, taikomos Sąjungos metiniam biudžetui, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamente, kuris toliau vadinamas Finansiniu reglamentu. Visais atvejais daroma nuoroda į naujausią galiojančią to reglamento redakciją, įskaitant atitinkamas Komisijos patvirtintas Finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles; 25. Europos Sąjungos finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis saugomi per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, nustatymą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tinka, sankcijas. Šios priemonės bus taikomos pagal atitinkamus su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis sudarytus susitarimus; 26. šiam sprendimui įgyvendinti būtini programavimo dokumentai ir finansinės priemonės turėtų būti priimt pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[9]. Dėl tų įgyvendinimo aktų pobūdžio, visų pirma politinio jų aspekto ar finansinio poveikio, juos priimant iš esmės turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra, išskyrus mažo finansinio masto techninių įgyvendinimo priemonių atveju; 27. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Europos Komisija turėtų būti įgaliota priimti specialias taisykles, kuriomis papildomas šis sprendimas. Labai svarbu, kad parengiamuoju etapu Komisija tinkamai konsultuotųsi, be kita ko, su ekspertais. Rengdama ir sudarydama deleguotuosius aktus Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai Europos Parlamentui ir Tarybai būtų perduodami vienu metu, reikiamu laiku ir tinkamai, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: Pirma dalis EUROPOS SĄJUNGOS IR GRENLANDIJOS SANTYKIŲ BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 28. Europos Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos partnerystės tikslas – palaikyti glaudžius ir ilgalaikius partnerių santykius ir remti darnų Grenlandijos visuomenės vystymąsi. 29. Remiantis šia partneryste, pripažįstama Grenlandijos geostrateginė padėtis Arkties regione ir gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, tyrinėjimo ir eksploatavimo klausimai, taip pat užtikrinamas glaudesnis bendradarbiavimas bei politinis dialogas šiais klausimais. 2 straipsnis Bendrieji partnerystės principai 30. Europos Sąjungos, Grenlandijos ir Danijos partnerystė palengvina konsultacijas ir politinį dialogą šiame sprendime nustatytais tikslais ir jame nustatytose bendradarbiavimo srityse. 31. Šia partneryste visų pirma sudaromos sąlygos vesti dialogą bendrais politiniais klausimais, kurie svarbūs kiekvienam partneriui, taip suteikiant pagrindą plataus masto bendradarbiavimui ir dialogui įvairiose srityse, kaip antai: 32. visuotinės svarbos klausimai, pavyzdžiui, energetika, klimato kaita ir aplinka, gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas, jūrų transportas, moksliniai tyrimai ir inovacijos; 33. Arkties regionui svarbūs klausimai Europos Sąjungai svarbiose srityse. 34. Įgyvendinant šį sprendimą užtikrinama darna su kitomis ES išorės veiksmų sritimis ir kitų susijusių sričių ES politika. Šiuo tikslu priemonės, finansuojamos pagal šį sprendimą, programuojamos remiantis ES bendradarbiavimo politika, nustatyta tokiomis priemonėmis kaip susitarimai, deklaracijos ir veiksmų planai, ir pagal 4 straipsnį priimtomis bendradarbiavimo strategijomis. 35. Europos Komisija, Grenlandijos Vyriausybė ir Danijos Vyriausybė glaudžiai konsultuodamosi sprendžia, kokia veikla bus vykdoma bendradarbiaujant. Tokios konsultacijos vedamos visapusiškai atsižvelgiant į atitinkamus kiekvienos partnerės institucines, teisines ir finansines galias. Šiuo tikslu šio sprendimo įgyvendinimui vadovauja Europos Komisija ir Grenlandijos Vyriausybė, vadovaudamosi 8 straipsnio 4 dalyje nurodytuose finansavimo susitarimuose nustatytais kiekvienos partnerės vaidmenimis ir pareigomis. 3 straipsnis Bendradarbiavimo tikslai ir pagrindinės sritys 36. Šios partnerystės konkretūs tikslai: 37. padėti Grenlandijai spręsti svarbiausius uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti darbo jėgos (taip pat mokslininkų) įgūdžius ir poreikiu tobulinti Grenlandijos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje. Pažanga siekiant šių tikslų bus vertinama stebint, kokią BVP dalį sudaro prekybos balansas, kokią bendro eksporto dalį sudaro žuvininkystės produktai, taip pat švietimo ir profesinio rengimo sistemos rezultatus; 38. stiprinti Grenlandijos institucijų administracinius gebėjimus geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, visų pirma TVPD, kuris nurodytas 4 straipsnio 2 dalyje, nustatytose naujose abiem šalims svarbiose bendradarbiavimo srityse. Pažanga siekiant šio tikslo bus vertinama stebint, kiek administravimo institucijų darbuotojų baigia mokymo programas ir koks valstybės tarnautojų procentas (nuolat) gyvena Grenlandijoje. 39. Pagrindinės bendradarbiavimo sritys: 40. švietimas ir mokymas, turizmas ir kultūra; 41. gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas; 42. energetika, klimatas, aplinka ir biologinė įvairovė; 43. tarptautinis bendradarbiavimas Arkties regiono klausimais; 44. socialinis sektorius, darbo jėgos judumas, socialinės apsaugos sistemos, maisto saugos ir aprūpinimo maistu klausimai; 45. moksliniai tyrimai ir inovacijos, pavyzdžiui, energetikos, klimato kaitos, atsparumo nelaimėms, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, ir tausaus gyvųjų išteklių naudojimo srityse. Antra dalis PROGRAMAVIMAS IR ĮGYVENDINIMAS 4 straipsnis Programavimas 46. Šioje partnerystėje Grenlandijos Vyriausybė prisiima atsakomybę už sektorių politikos formavimą ir priėmimą 3 straipsnio 2 dalyje nustatytose bendradarbiavimo srityse. Ji taip pat imasi tinkamai stebėti pažangą. 47. Tuo remdamasi, Grenlandijos Vyriausybė parengia ir pateikia orientacinį Grenlandijos tvaraus vystymosi programavimo dokumentą (toliau – TVPD). TVPD bus siekiama sukurti darnų Sąjungos ir Grenlandijos bendradarbiavimo pagrindą, atitinkantį bendrąją Europos Sąjungos paskirtį ir aprėptį, tikslus, principus ir politiką. 48. Rengiant ir įgyvendinant TVPD, laikomasi pagalbos veiksmingumo principų: nacionalinės atsakomybės, partnerystės, koordinavimo, derinimo, taip pat derinimo su nacionalinėmis sistemomis, tarpusavio atskaitomybės ir orientavimosi į rezultatus. 49. TVDP patvirtinamas taikant 11 straipsnio 2 dalyje nurodytą nagrinėjimo procedūrą. Ši procedūra taip pat taikoma atliekant esmines peržiūras, per kurias iš esmės pakeičiama strategija arba jos programos. Ji netaikoma nedideliems TVPD pakeitimams, kuriais daromos techninės pataisos, perskirstomos lėšos, numatytos pagal prioritetinėms sritims nustatytus orientacinius asignavimus, ar kuriais pirminis orientacinis asignavimas padidinamas arba sumažinamas ne daugiau kaip 20 proc., jeigu šie pakeitimai neturi poveikio dokumente nurodytoms prioritetinėms sritims ir tikslams. Tokiu atveju apie patikslinimus ne ilgiau kaip per mėnesį pranešama Europos Parlamentui ir Tarybai. 5 straipsnis Įgyvendinimo taisyklės Europos Komisija patvirtina išsamias šio sprendimo įgyvendinimo taisykles pagal suteiktus įgaliojimus ir šio sprendimo atitinkamai 9 ir 10 straipsniuose nustatytą procedūrą per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo. 6 straipsnis Finansavimo taikymo sritis Vadovaujantis Grenlandijos Vyriausybės sukurta sektorių politikos sistema, finansinė parama gali būti teikiama šių sričių veiklai: a) reformoms ir projektams, kurie atitinka TVPD, kaip nurodyta šio sprendimo 4 straipsnio 2 dalyje; b) institucinei plėtrai, gebėjimų stiprinimui ir aplinkos apsaugos bei klimato kaitos klausimų įtraukimui į politiką; c) techninio bendradarbiavimo programoms. 7 straipsnis Finansinės nuostatos Sąjungos finansinė parama daugiausia teikiama per paramą biudžetui. 8 straipsnis Sąjungos finansinių interesų apsauga 50. Komisija tinkamomis prevencinėmis priemonėmis užtikrina, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Europos Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti nuo sukčiavimo, korupcijos ir kitokios neteisėtos veiklos atliekant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus, susigrąžinant nepagrįstai sumokėtas sumas bei prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias sankcijas. 51. Komisija ir Audito Rūmai turi įgaliojimus atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir patikrinimus vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų. Nepažeidžiant pirmosios ir antrosios pastraipų, įgyvendinant šį sprendimą sudaromais susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat susitarimais dėl dotacijų, sprendimais ir sutartimis Komisijai, Audito Rūmams ir OLAF aiškiai suteikiama teisė atlikti tokius auditus, patikrinimus ir patikrinimus vietoje. 52. Grenlandija atlieka reguliarius patikrinimus, siekdama užtikrinti, kad iš Europos Sąjungos biudžeto finansuojama veikla būtų įgyvendinama tinkamai. Be kasmet teikiamos ataskaitos apie rezultatus sektorių politikos srityje, Grenlandija kasmet teikia pažymą, kuria užtikrinamas teisėtumas ir tvarkingumas. Ji imasi reikiamų priemonių, kad būtų užkirstas kelias pažeidimams ir sukčiavimui, o prireikus kelia bylas siekdama susigrąžinti neteisingai išmokėtas lėšas. 53. Išsamus Grenlandijos Vyriausybės pareigų valdant Europos Sąjungos lėšas aprašymas pateikiamas su Komisija sudarytuose finansavimo susitarimuose, kuriais įgyvendinamas šis sprendimas. Finansavimo susitarimais visų pirma nustatomi siektini sektorių rodikliai – nustatomos būtinos sąlygos išmokoms gauti ir tikrinimo metodai, kurie bus taikomi siekiant pranešti apie pažangą, remiantis sektorių rodikliais, ir užtikrinti, kad būtų laikomasi minėtų sąlygų. Trečia dalis BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 9 straipsnis Įgaliojimų suteikimas Komisijai Europos Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą pagal 10 straipsnį dėl šio sprendimo įgyvendinimo taisyklių nustatymo. 10 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 54. 9 straipsnyje nurodyti įgaliojimai suteikiami visam šio sprendimo galiojimo laikotarpiui. 55. Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti suteiktus įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų suteikimas. Jis įsigalioja kitą dieną nuo sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 56. Kai tik Komisija priima deleguotąjį aktą, ji apie tai iškart praneša Tarybai. 57. Priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per 2 mėnesius nuo pranešimo apie jį Tarybai dienos Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos Taryba pranešė Komisijai, kad ji nepareikš prieštaravimų. Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas 2 mėnesiams. 11 straipsnis Komiteto procedūra 58. Europos Komisijai padeda Grenlandijos komitetas (toliau – komitetas). Šis komitetas – komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 59. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis . 60. Jei komiteto nuomonei gauti būtina rašytinė procedūra, tokia procedūra baigiama neparengus nuomonės, jei taip nusprendžia komiteto pirmininkas arba to prašoma paprasta komiteto narių balsų dauguma per nuomonės pateikimo terminą. 61. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu. Priimtas sprendimas galioja per visą priimto arba pakeisto dokumento, veiksmų programos ar priemonės galiojimo laiką. 12 straipsnis Vertinimai ir ataskaitos 62. Iki 2017 m. gruodžio 31 d. Europos Komisija, Grenlandijos Vyriausybė ir Danijos Vyriausybė atlieka partnerystės ir jos bendro poveikio Grenlandijai laikotarpio vidurio peržiūrą. Komisija Sąjungos paramos, teikiamos pagal šį sprendimą, vertinimo etape įtraukia visus suinteresuotuosius subjektus, įskaitant nevalstybinius veikėjus ir vietos valdžios institucijas. 63. Ne vėliau kaip 2018 m. viduryje Komisija, remdamasi rezultatų ir poveikio rodikliais, pagal kuriuos nustatomas išteklių naudojimo efektyvumas, parengia ataskaitą dėl šio sprendimo tikslų įgyvendinimo ir jo papildomos naudos Europai, siekdama nuspręsti dėl pagal šį sprendimą finansuojamų priemonių pratęsimo, pakeitimo arba sustabdymo. Šioje ataskaitoje taip pat aptariamos supaprastinimo galimybės, vidinis ir išorinis pagal šį sprendimą vykdomo bendradarbiavimo nuoseklumas, tolesnė visų tikslų svarba ir taikomų priemonių įnašas siekiant Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo prioritetų. Ataskaitoje atsižvelgiama į bet kokius nustatytus faktus ir išvadas dėl ankstesniojo sprendimo ilgalaikio poveikio. 64. Ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai, prireikus pridedant pasiūlymą dėl įstatymo galią turinčio akto, kuriuo būtų nustatyti reikiami šio sprendimo pakeitimai. 65. Pažanga siekiant šio sprendimo tikslų vertinama remiantis 2 straipsnyje nurodytų rodiklių 2014 m. sausio 1 d. būsimomis vertėmis. 66. Komisija reikalauja, kad Grenlandija pagal tarptautinius įsipareigojimus dėl pagalbos veiksmingumo teiktų visus reikiamus duomenis ir informaciją, kad būtų galima stebėti ir vertinti atitinkamas priemones. 67. Šio sprendimo ilgalaikis poveikis ir poveikio tvarumas bus vertinami jo galiojimo laikotarpiui pasibaigus pagal tuo metu taikomas taisykles ir procedūras. 13 straipsnis Orientacinė finansavimo suma Orientacinė suma šiam sprendimui įgyvendinti 2014–2020 m. laikotarpiu yra 217,8 mln. EUR. 14 straipsnis Paskelbimas Šis sprendimas įsigalioja trečiąją dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonė 2.4. Kontrolės išlaidų ir naudos įvertinimas 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas ES ir Grenlandijos partnerystė 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[10] 21 07: Vystomojo bendradarbiavimo veiksmai ir ad hoc programos 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[11] ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-iai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) ES ir Grenlandijos partnerystės tikslas – palaikyti glaudžius ir ilgalaikius partnerių santykius ir remti Grenlandijos visuomenės darnų vystymąsi . 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV ir VGB veikla 1 tikslas. Padėti Grenlandijai spręsti svarbiausius uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti darbo jėgos (taip pat mokslininkų) įgūdžius ir poreikiu tobulinti Grenlandijos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje. 2 tikslas. Stiprinti Grenlandijos institucijų administracinius gebėjimus geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, visų pirma TVPD, kuris nurodytas 4 straipsnio 2 dalyje, nustatytose naujose abiem šalims svarbiose bendradarbiavimo srityse. Atitinkama VGV ir VGB veikla 21 07 Vystomojo bendradarbiavimo veiksmai ir ad hoc programos (žr. 1.2 punktą). 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Rezultatai pagal 1 tikslą – padėti Grenlandijai spręsti svarbiausius uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti darbo jėgos (taip pat mokslininkų) įgūdžius ir poreikiu tobulinti Grenlandijos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje: - daugiau interneto paslaugų teikėjų ir labiau išplėtotas interneto ryšys; - labiau išsilavinusi ir lankstesnė darbo jėga, turinti įvairesnei ekonomikai reikalingų įgūdžių; - geresnis prekybos balansas: mažesnė bendro šalies eksporto dalis tenka tradiciniam sektoriui ir didinama gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, reikšmė bendram eksportui; - ekonomika mažiau priklausoma nuo ES ir Danijos paramos. Rezultatai pagal 2 tikslą – stiprinti Grenlandijos institucijų administracinius gebėjimus geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, visų pirma TVPD, kuris nurodytas 4 straipsnio 2 dalyje, nustatytose naujose abiem šalims svarbiose bendradarbiavimo srityse: - sustiprinti Grenlandijos institucijų administraciniai gebėjimai geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką, įskaitant naujų sričių politiką ir visuotinės svarbos klausimus; - rengiami reguliarūs Grenlandijos administravimo institucijų darbuotojų mokymai svarbiose srityse; - mažesnė Grenlandijos administravimo institucijų darbuotojų kaita. Kalbant apie dialogą ir konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais ir paramos gavėjais , pavyzdžiui, mokytojais, studentais, profesinėmis sąjungomis ir darbdavių organizacijomis, galima pažymėti, kad su jais reguliariai konsultuojasi Grenlandijos Vyriausybė per šiuo tikslu organizuojamus renginius. Be to, Europos Komisija dažnai dalyvauja šiuose renginiuose, siekdama atsižvelgti į tiesioginių ir netiesioginių ES paramos gavėjų nuomones ir pareikšti savo požiūrį svarstomu klausimu. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Rodikliai pagal 1 tikslą – padėti Grenlandijai spręsti svarbiausius uždavinius, visų pirma susijusius su tvariu ekonomikos įvairinimu, poreikiu ugdyti darbo jėgos (taip pat mokslininkų) įgūdžius ir poreikiu tobulinti Grenlandijos informacines sistemas informacinių ir ryšių technologijų srityje: - interneto paslaugų teikėjų skaičius; - prisijungimo prie interneto vietų skaičius; - kokią bendrų viešųjų išlaidų procentinę dalį sudaro išlaidos švietimui; - bendras gyventojų išsilavinimo lygis; - kokią BVP procentinę dalį sudaro prekybos balansas; - kokią bendro eksporto procentinę dalį sudaro žuvininkystės produktai; - kokią BVP procentinę dalį sudaro biudžeto deficitas be paramos biudžetui; - kokią bendro eksporto procentinę dalį sudaro gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas. Rodikliai pagal 2 tikslą – stiprinti Grenlandijos institucijų administracinius gebėjimus geriau formuoti ir įgyvendinti nacionalinę politiką , visų pirma TVPD, kuris nurodytas 4 straipsnio 2 dalyje, nustatytose naujose abiem šalims svarbiose bendradarbiavimo srityse: - mokymo programas baigusių administravimo institucijų darbuotojų skaičius; - naujų nustatytų ir (arba) persvarstytų politikos sričių skaičius; - gamybinės praktikos vietų Europos pramonės įmonėse (Grenlandijoje arba kitur) skaičius; - stažuotėse Europos viešojo administravimo institucijose dalyvaujančių valstybės tarnautojų skaičius; - Grenlandijoje (nuolat) gyvenančių valstybės tarnautojų procentinė dalis. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Būsimos ES ir Grenlandijos partnerystės naudos gavėjų tikslinė grupė yra visi Grenlandijos gyventojai. Tuo atveju, jei švietimas ir profesinis rengimas ir toliau bus tikslinis sektorius, ypatingas dėmesys bus skiriamas pradinį išsilavinimą turinčių asmenų ir nekvalifikuotų darbuotojų tikslinei grupei. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Siūloma ES ir Grenlandijos partnerystė leis toliau palaikyti tvirtus partnerių santykius. Ji turėtų padėti spręsti visuotinės svarbos klausimus, parengti iniciatyvią darbotvarkę ir siekti bendrų interesų remiantis strategijos „Europa 2020“ ir ES Arkties regiono politikos tikslais. Taip būtų pasiektas didesnis patikimumas ir darna su strategija „Europa 2020“, nes parama vidaus politikai, kaip antai pagal Komunikatą dėl žaliavų, būtų susieta su bendradarbiavimo su Grenlandija veikla. Kadangi paramą Grenlandijai teikia tik ES ir Danijos Karalystė, parama, teikiama remiantis naująja partneryste, bus pagrįsta ES požiūriu į Grenlandijos vystymąsi ir padės stiprinti glaudžius ir ilgalaikius ryšius su šia teritorija. Grenlandijos gyventojai turi valstybės narės, su kuria Grenlandija yra konstituciškai susijusi (Danijos), pilietybę, taigi jie yra ES piliečiai ir jiems taikomos atitinkamos Sutarties nuostatos. ES parama stiprina Grenlandijos, kaip pažangios ES artimos teritorijos, padėtį, grindžiamą bendromis abiejų partnerių vertybėmis ir bendra istorija. 1.5.3. Praeityje įgytos panašios patirties išvados Užmezgus ES ir Grenlandijos partnerystę, buvo pradėtas procesas, kuris laikui bėgant tobulėjo, t. y. sukurtos stebėjimo priemonės, kad būtų galima geriau vertinti pažangą tikslinėse bendradarbiavimo srityse, ir pradėtas dvejų metų politinio dialogo ciklas. Be to, kaip numatyta Tarybos sprendime, šiuo metu baigiama rengti pasirinktos strategijos (švietimo ir profesinio rengimo) laikotarpio vidurio peržiūra, remiantis 2010 m. atliktu išorės vertinimu. Šio vertinimo išvadose patvirtinta, kad pasirinktas tinkamas tikslinis sektorius, ir rekomenduota toliau jį remti laikotarpiu po 2013 m. Taip pat rekomenduota būsimose derybose tinkamai atsižvelgti į tokias politikos kryptis kaip socialinis sektorius, moksliniai tyrimai ir inovacijos, gamtos ištekliai, įskaitant žaliavas, ir aplinkos politika. Grenlandijos Vyriausybė reguliariai konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant mokytojus, studentus, privačiojo sektoriaus atstovus ir profesines sąjungas. Šiomis diskusijomis siekiama patobulinti strategiją ir sužinoti suinteresuotųjų subjektų nuomonę apie prioritetines sritis. Šiose konsultacijose ir diskusijose aktyviai dalyvauja Komisija. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Globalizacijos sąlygomis ES vidaus politikos (kaip antai klimato kaitos, Arkties regiono politikos, aplinkos, biologinės įvairovės, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, energetikos, migracijos ir kt.) sritys vis labiau tampa ES išorės veiksmų dalimi. Naujoji partnerystė ir toliau bus pagrindas Europos Sąjungos ir Grenlandijos dialogui abiem šalims ypatingos svarbos klausimais, pavyzdžiui, dėl sveikatos ir vartotojų apsaugos, gamtos išteklių, įskaitant žaliavas, Arkties regionui svarbių klausimų, energetikos, mokslinių tyrimų ir inovacijų, pramonės ir kt. Užmezgus naująją partnerystę, siūloma siekti visapusiško ES ir Grenlandijos bendradarbiavimo remiantis Grenlandijos UŠT statusu ir laikantis Užjūrio asociacijos sprendimo, taikomo laikotarpiui po 2013 m., nuostatų. ES ir Grenlandijos sudarytu veterinarijos susitarimu (2011/408/ES) siekiama abipusio gamybos standartų ir maisto saugos priemonių, taikomų žuvininkystės produktams, pavyzdžiui, gyviems dvigeldžiams moliuskams ir kt., pripažinimo. Toks susitarimas padidins prekybą ir sumažins gamybos, tikrinimo ir sertifikavimo išlaidas. Be to, pagal naująją partnerystę bendradarbiavimas su Grenlandija turėtų būti derinamas su strategijos „Europa 2020“ ir ES Arkties regiono politikos prioritetais[12]. Kalbant apie jūrų saugą, ypač susijusią su naftos žvalgyba, tarptautiniu bendradarbiavimu ir kaimyninių ES nepriklausančių šalių gebėjimų stiprinimu grindžiama aplinkos apsauga yra svarbi ES vidaus politikos dalis. Šis Tarybos sprendimas netaikomas žuvininkystės sektoriui, kuriam skirtas atskiras ES ir Grenlandijos Vyriausybės partnerystės susitarimas. Įgyvendinant šį Tarybos sprendimą bus deramai atsižvelgiama į dabartinio ir būsimo ES ir Grenlandijos partnerystės susitarimo dėl žuvininkystės rezultatus ir poveikį. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota - ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 1 1 iki 2020 12 31 - ( Finansinis poveikis nuo 2014 1 1 iki 2020 12 31 ( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo YYYY iki YYYY, - po to – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[13] ( Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ( Netiesioginis centralizuotas valdymas vykdymo užduotis perduodant: - ( vykdomosioms įstaigoms - ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[14] - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Šalys partnerės, remdamosi esamais partnerystės ryšiais, susitarė dėl rodiklių, kuriais remiantis bus galima stebėti bendrąją Grenlandijos ekonomikos ir visuomenės raidą. Remiantis naująja sustiprinta ES ir Grenlandijos partneryste, į šį neišsamų rodiklių sąrašą gali būti įtraukti papildomi rodikliai, reikalingi naujosioms bendradarbiavimo sritims geriau vertinti. Šis klausimas bus toliau svarstomas su Grenlandijos valdžios institucijomis. Europos Komisijos priežiūros ir vertinimo sistemose vis daugiau dėmesio skiriama rezultatams. Šiose sistemose dirba ir Komisijos personalas, ir išorės specialistai. ES, teikdama paramą Grenlandijai, padeda rengti rodiklius, kuriais remiantis bus galima stebėti šią partnerystę ir politikos kryptis, kurios remiamos pagal Grenlandijos švietimo programą. Ypatingas dėmesys skiriamas pasiekimų ir rezultatų rodikliams, taip pat numatoma pagal būsimą partnerystę plačiau taikyti poveikio rodiklius. Paramos biudžetui kintamų dalių paskirstymas priklauso nuo kelių rodiklių, taikomų nustatytiems uždaviniams, kuriuos reikia pasiekti per atitinkamus metus. Tiek naujojo programavimo dokumento, tiek Tarybos sprendimo laikotarpio vidurio peržiūra bus atliekama, kaip ir anksčiau, glaudžiai bendradarbiaujant suinteresuotiesiems subjektams. Užduočių vadovai nuolat stebi projektų ir programų įgyvendinimą įvairiais būdais, kai įmanoma, rengdami apsilankymus vietoje. Stebint gaunama vertingos informacijos apie pažangą ir vadovai gali nustatyti esamas bei galimas kliūtis ir imtis veiksmų joms pašalinti. Samdomi nepriklausomi išorės ekspertai vertina ES išorės veiksmų įgyvendinimą pagal tris atskiras sistemas. Šie vertinimai padeda didinti atskaitomybę ir tobulinti tolesnius veiksmus, taip pat galima pasinaudoti ankstesne patirtimi formuojant būsimą politiką ir planuojant veiksmus. Pagal visas priemones taikomi tarptautiniu mastu pripažinti OECD-DAC vertinimo kriterijai, be kita ko, apimantys (galimą) poveikį. Visų pirma projektų lygmeniu Komisijos būstinės valdomoje į rezultatus orientuoto stebėjimo (angl. ROM) sistemoje gaunama glausta tikslinė paramos priemonių imties kokybės apžvalga. Nepriklausomi ROM specialistai, taikydami labai sistemingą ir standartizuotą metodiką, pateikia vertinimą balais, kuris parodo projekto pranašumus ir trūkumus, ir pateikia rekomendacijų, kaip padidinti veiksmingumą. Vykdant projektų vertinimus, atliekama kruopšti išsamesnė analizė ir projektų vadovams padedama tobulinti tolesnius veiksmus ir pasirengti būsimiems veiksmams. Samdomi nepriklausomi įvairių teminių ir geografinių sričių išorės specialistai atlieka analizę ir renka visų suinteresuotųjų subjektų, įskaitant galutinius naudos gavėjus, atsiliepimus ir duomenis. Komisija taip pat atlieka savo politikos strateginius vertinimus, pradedant programavimu bei strategija ir baigiant paramos konkrečiam sektoriui (pavyzdžiui, sveikatos, švietimo ir kt.), valstybei arba regionui arba konkrečios priemonės įgyvendinimu. Šie vertinimai yra svarbūs formuojant politiką, rengiant priemones ir projektus. Visi šie vertinimai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, o nustatytų faktų santrauka pateikiama metinėje ataskaitoje Tarybai ir Europos Parlamentui. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Aplinkos rizika Pagalbos pagal šią priemonę veiklos aplinkai būdinga toliau nurodyta rizika nepasiekti priemonės tikslų, nepakankamai gerai valdyti finansus ir (arba) nesilaikyti galiojančių taisyklių (teisėtumo ir tvarkingumo klaidos): - dėl ekonominio (politinio) nestabilumo ir (arba) gaivalinės nelaimės gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti paramos priemones, ypač tuose etapuose, kuriuose patikimumas yra mažiausias; - dėl šalių partnerių nepakankamų institucinių ir administracinių gebėjimų gali kilti sunkumų ir gali būti vėluojama rengti ir įgyvendinti paramos priemones; - įgyvendinant projektus bei programas (aprėpiančius daugelį valstybių, teritorijų ir (arba) regionų) įvairiose geografinėse teritorijose, gali kilti logistikos ir (arba) išteklių problemų, trukdančių vykdyti stebėjimą ir ypač bet kokią veiklos priežiūrą vietoje; - dėl galimų partnerių ir (arba) naudos gavėjų įvairovės, skirtingų jų vidaus kontrolės struktūrų ir gebėjimų gali atsirasti susiskaidymas ir todėl sumažėti Komisijos išteklių, skiriamų įgyvendinimui remti ir stebėti, efektyvumas ir veiksmingumas; - dėl turimų duomenų apie išorės pagalbos rezultatus ir poveikį ir (arba) nacionalinių plėtros planų įgyvendinimą šalyse partnerėse prastos kokybės ir trūkumo gali susilpnėti Komisijos gebėjimas pranešti apie rezultatus ir atsiskaityti už juos; - dėl administravimo asignavimų stokos gali trūkti išteklių priemonei tinkamai valdyti. Dėl taikytinų taisyklių nesilaikymo numatomas rizikos lygis Atitikties tikslas pagal šią priemonę yra išlaikyti ankstesnį DEVCO priemonių rinkinio neatitikties rizikos lygį (klaidų dažnį), kuris yra likęs „grynasis“ klaidų lygis (daugiamečiu pagrindu, įvykdžius visą planuojamą kontrolę ir koregavimus pagal užbaigtas sutartis), mažesnis kaip 2 proc. Tai paprastai reiškia, kad įvertintas klaidų lygis yra 2–5 proc., vertinant pagal metinę atsitiktinai parinktų operacijų imtį, Europos Audito Rūmų sudaromą siekiant pateikti metinį patikinimo pareiškimą. DEVCO nuomone, tai yra mažiausia įmanoma neatitikties rizika, turint omenyje labai rizikingą aplinką ir atsižvelgiant į administracinę naštą ir būtiną išlaidų veiksmingumą vykdant atitikties kontrolę. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) DEVCO vidaus kontrolės struktūra DEVCO vidaus kontrolės ir valdymo procesu siekiama pateikti pakankamą patikinimą, kad bus pasiekti tikslai, susiję su jo veiklos veiksmingumu ir efektyvumu, jo finansinių ataskaitų patikimumu ir atitiktimi taikytinai teisės aktų ir procedūrinei sistemai. Veiksmingumas ir efektyvumas Siekdamas užtikrinti savo veiklos veiksmingumą ir efektyvumą (ir sumažinti didelę riziką savo išorės pagalbos aplinkoje), kartu su visais Komisijos bendro strateginės politikos ir planavimo proceso elementais, vidaus audito aplinka ir kitais Komisijos vidaus kontrolės standartų reikalavimais, DEVCO visoms savo priemonėms toliau taikys specializuoto pagalbos valdymo sistemą, apimančią: - decentralizuotą didžiosios išorės pagalbos dalies valdymą, vykdomą ES delegacijų vietoje; - aiškius ir oficialius finansinės atskaitomybės šaltinius (pradedant įgaliotu leidimus suteikiančiu pareigūnu (generaliniu direktoriumi) ir perduodant Komisijos būstinėje dirbančio perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno (direktoriaus) įgaliojimus delegacijos vadovui; - reguliarias ES delegacijų ataskaitas Komisijos būstinei (išorės pagalbos valdymo ataskaitas), įskaitant metinį patikinimo pareiškimą, kurį teikia delegacijos vadovas; - svarbią mokymo programą, skirtą tiek Komisijos būstinėje, tiek delegacijoje dirbančiam personalui, - reikšmingą Komisijos būstinės paramą ir rekomendacijas delegacijai (taip pat internetu); - reguliarius tikrinamuosius vizitus, rengiamus kas 3–6 metai, decentralizuotose delegacijose; - projektų ir programų ciklo valdymo metodiką, įskaitant: - kokybiškas paramos priemones, taikomas paramos planavimui, jos įgyvendinimo metodui, finansavimo mechanizmui, valdymo sistemai, bet kokių ją įgyvendinančių partnerių vertinimui ir atrankai ir t. t.; - programų ir projektų valdymo, stebėjimo ir ataskaitų teikimo priemones, skirtas veiksmingam įgyvendinimui užtikrinti, įskaitant reguliarų projektų išorės stebėjimą vietoje; - reikšmingus vertinimo ir audito elementus. Finansinė atskaitomybė ir apskaita DEVCO toliau sieks laikytis aukščiausių apskaitos ir finansinės atskaitomybės standartų, naudodamasis Komisijos kaupimo principu vykdomos apskaitos sistema (ABAC) ir išorės pagalbai skirtomis priemonėmis, kaip antai bendrąja Relex informacine sistema (CRIS). Siekiant atitikties galiojančiai teisės aktų ir procedūrinei sistemai, atitikties kontrolės metodai nustatyti 2.2 skirsnyje (sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės). 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Turint omenyje labai rizikingą EuropeAid veiklos aplinką, jo sistemose reikia numatyti reikšmingą galimų operacijų atitikties reikalavimams klaidų (pažeidimų) lygį ir kiek įmanoma anksčiau užtikrinti aukšto lygio prevencijos, nustatymo ir koregavimų kontrolę mokėjimo procese. Praktikoje tai reiškia, kad vykdant EuropeAid atitikties kontrolę bus daugiausia remiamasi reikšmingais ex ante tikrinimais daugiamečiu pagrindu, kuriuos vietoje atliks tiek išorės auditoriai, tiek Komisijos tarnybos, prieš skiriant galutines išmokas projektui (tuo pačiu metu bus atliekami keli ex post auditai ir patikros), ir taip bus užtikrinama kur kas didesnė apsauga nei pagal finansų apsaugos priemones, kurios nustatytos Finansiniame reglamente. EuropeAid atitikties reikalavimams sistemą sudaro, inter alia , toliau nurodytos svarbios dalys: Prevencinės priemonės: - privalomas pagrindinis pagalbos valdymo personalo ir auditorių mokymas, taip pat apie sukčiavimą; - rekomendacijų teikimas (taip pat internetu), įskaitant Sutarčių praktikos vadovą, EuropeAid vadovą (angl. EuropeAid Companion ) ir Finansų valdymo priemonių rinkinį (įgyvendinimo partneriams); - ex ante vertinimas siekiant užtikrinti, kad pagal jungtinio ir decentralizuoto valdymo principus valdančios institucijos taikytų tinkamas kovos su sukčiavimu priemones siekdamos užkirsti kelią sukčiavimui ir nustatyti sukčiavimo atvejus valdant ES lėšas; - kovos su sukčiavimu mechanizmų šalyje partnerėje ex ante patikrinimas vertinant viešųjų finansų valdymo tinkamumo kriterijų, kuriuo remiantis skiriama parama biudžetui (t. y. aktyvus pasiryžimas kovoti su sukčiavimu ir korupcija, tinkamos tikrinimo institucijos, pakankami teisiniai gebėjimai ir veiksmingi reagavimo bei sankcijų mechanizmai); - Komisija 2008 m. Akroje pasirašė Tarptautinę paramos skaidrumo iniciatyvą (IATI), kurioje susitarė dėl paramos skaidrumo standarto, kuriuo būtų užtikrinamas punktualesnis išsamesnių ir tinkamesnių duomenų apie paramos lėšas ir dokumentus teikimas; - Nuo 2011 m. spalio 14 d. Komisija įgyvendina IATI standarto dėl skaidraus informacijos apie pagalbą paskelbimo pirmąjį etapą, kuris tęsiasi iki aukšto lygio forumo pagalbos veiksmingumo tema, kuris rengiamas 2011 m. lapkričio mėn. Busane. Be to, Komisija, bendradarbiaudama su ES valstybėmis narėmis, sukurs bendrą internetinę IT taikomąją programą TR-AID, kurioje ES pagalbos duomenys, gauti naudojantis IATI ir kitais šaltiniais, bus paversti lengvai naudojama informacija apie pagalbą. Nustatomieji ir taisomieji veiksmai: - išorės auditai ir tikrinimai (tiek privalomieji, tiek atliekami remiantis rizika), įskaitant Europos Audito Rūmų auditą; - retrospektyvūs tikrinimai (remiantis rizika) ir susigrąžinimai; - ES finansavimo laikinas sustabdymas sunkiais sukčiavimo atvejais, įskaitant didelio masto korupciją, kol institucijos imsis tinkamų veiksmų tokio sukčiavimo padariniams ištaisyti ir užkirsti kelią tokiam sukčiavimui ateityje. EuropeAid toliau rengs savo kovos su sukčiavimu strategiją remdamasis naująja Komisijos kovos su sukčiavimu strategija, priimta 2011 m. birželio 24 d., siekdamas užtikrinti, kad, inter alia : - EuropeAid vidaus kontrolė, kuria siekiama kovoti su sukčiavimu, būtų visapusiškai suderinta su Komisijos kovos su sukčiavimu strategija; - Remiantis EuropeAid sukčiavimo rizikos valdymo požiūriu būtų siekiama nustatyti sukčiavimo rizikos sritis ir reikiamus veiksmus; - sistemose, pagal kurias trečiosiose šalyse naudojamos ES lėšos, būtų galima gauti svarbius duomenis siekiant juos panaudoti valdant sukčiavimo riziką (pavyzdžiui, dvigubam finansavimui nustatyti); - prireikus būtų galima sudaryti tinklų veiklos grupes ir parengti tinkamas IT priemones su išorės pagalbos sektoriumi susijusiems sukčiavimo atvejams analizuoti. 2.4 Kontrolės išlaidų ir naudos įvertinimas Visų EuropeAid portfelio vidaus kontrolės ir valdymo išlaidų bendras įvertintas metinis vidurkis planuojant 2014–2020 m. biudžetą sudaro 658 mln. EUR įsipareigojimų. Į šią sumą įskaičiuotas Europos plėtros fondo (EPF), kurio veikla derinama su EuropeAid valdymo struktūra, valdymas. Šios „ne veiklos“ išlaidos sudaro apie 6,4 proc. nustatyto metinio 10,2 mlrd. EUR vidurkio, numatomo kaip bendrieji (veiklos ir administravimo) EuropeAid įsipareigojimai iš jo bendrųjų išlaidų, 2014–2020 m. laikotarpiu finansuojamų iš ES bendrojo biudžeto ir Europos plėtros fondo. Skaičiuojant šias valdymo išlaidas atsižvelgta į visus EuropeAid darbuotojus būstinėje ir delegacijose, infrastruktūrą, keliones, mokymą, stebėjimą, vertinimą ir audito sutartis (taip pat sudarytas paramos gavėjų). EuropeAid planuoja laikui bėgant mažinti valdymo ir operatyvinės veiklos santykį pagal pagerintą ir supaprastintą naujosioms priemonėms taikomą tvarką, remiantis numatomais pakeitimais pagal persvarstytą Finansinį reglamentą. Didžiausia šių valdymo išlaidų nauda yra susijusi su politikos tikslų įgyvendinimu, veiksmingu ir efektyviu išteklių naudojimu, taip pat griežtų ir ekonomiškai veiksmingų prevencinių priemonių bei kitų patikrų taikymu siekiant užtikrinti, kad lėšos būtų naudojamos teisėtai ir tinkamai. Nors ateityje bus toliau siekiama tobulinti portfelio valdymo veiklos ir atitikties patikrų pobūdį bei siekius, šios išlaidos apskritai yra būtinos, kad būtų galima veiksmingai ir efektyviai pasiekti priemonių tikslus patiriant mažiausią įmanomą neatitikties riziką (mažesnė kaip 2 proc. liekamoji paklaida). Jos yra kur kas mažesnės negu rizika, kuri būtų patiriama panaikinus arba sumažinus vidaus kontrolę šioje labai rizikingoje srityje. . 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė(s) - Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka . Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas………………………...……….] | DIF / NDIF ([15]) | ELPA[16] šalių | šalių kandidačių[17] | trečiųjų šalių | Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | IV | 21 01 skyrius: Vystymosi ir santykių su AKR valstybėmis politikos srities administracinės išlaidos 21 01 04 20 Vystymosi ir santykių su AKR valstybėmis politikos srities administracinės paramos išlaidos | NDIF | NE | NE | NE | NE | 21 07 skyrius: Vystomojo bendradarbiavimo veiksmai ir ad hoc programos 21 07 02 Bendradarbiavimas su Grenlandija | NDIF | NE | NE | NE | NE | - Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės[18] Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka . Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Įnašas | Numeris [Išlaidų kategorija…………………………………..] | DIF / NDIF | ELPA šalių | šalių kandidačių | trečiųjų šalių | Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | IV | 21 01 skyrius: Vystymosi ir santykių su AKR valstybėmis politikos srities administracinės išlaidos 21 01 04 20 Bendradarbiavimo su Grenlandija administracinės paramos išlaidos | NDIF | NE | NE | NE | NE | 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | Numeris | IV išlaidų kategorija. Europos vaidmuo pasaulyje | mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) - 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 skirsnį) | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | Išorės personalas | 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa - ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą) reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. - ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[26]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas biudžeto išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai - Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo - Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 skirsnį) | Iš viso | N metai | N+1 metai | N+2 metai | N+3 metai | … atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) | Straipsnis …………. | | | | | | | | | |Nurodyti įvairių įplaukų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es). Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] Gamtos ištekliams nepriskiriami žuvininkystės produktai, kuriems skirtas kitas ES ir Grenlandijos susitarimas. [2] Šios sritys – taika ir saugumas, skurdo mažinimas, humanitarinė pagalba, investicijos į dėl narystės ES besiderančių ir kaimyninių šalių stabilumą ir ekonomikos augimą, pasaulinių problemų sprendimas, ES ir tarptautinių standartų bei vertybių propagavimas, parama užsienio valstybių ekonomikos augimui ir konkurencingumui. [3] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841 . [4] Šių viešų konsultacijų rezultatai apibendrinti 2009 m. lapkričio 6 d. Komisijos komunikate. Šis komunikatas aptartas 8-ajame ir 9-ajame UŠT ir ES forumuose, kurie surengti atitinkamai 2010 m. kovo mėn. ir 2011 m. kovo mėn. [5] OL C, ..., ... p. [6] OL L 29, 1985 2 1, p. 1. (2) OL L 314, 2001 11 30, p. 1. [7] Šiuo metu galiojantis sprendimas yra 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB dėl užjūrio šalių bei teritorijų ir Europos bendrijos asociacijos, OL L 314, 2001 11 30, p. 1. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2007/249/EB (OL L 109, 2007 4 26, p. 33). [8] OL L 411, 2006 12 30, p. 27. [9] OL L 055, 2011 2 28, p. 013–018. [10] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [11] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [12] Komisijos komunikatas „Europos Sąjunga ir Arkties regionas“, COM(2008) 763. Šiuo metu rengiamas antrasis Komisijos ir Tarybos komunikatas dėl ES Arkties regiono politikos. [13] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ (http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html). [14] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [15] DIF– diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji asignavimai. [16] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [17] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [18] Šiuo tikslu reikės pakeisti biudžeto išlaidų kategorijos antraštinę dalį, paminint joje Grenlandiją. [19] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [20] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [21] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [22] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [23] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietos darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [24] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [25] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [26] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [27] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 proc. surinkimo išlaidų.