LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.09.2004 
KOM(2004)620 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS P ARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
dėl 1998 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos rekomendacijos 98/561/EB d ėl Europos 
bendradarbiavimo užtikrinan t aukštojo mokslo kokyb ę įgyvendinimo 
 
LT 2   LT 1. ĮŽANGA  
1998 m. rugs ėjo 24 d. Ministr ų taryba pri ėmė Rekomendacij ą dėl Europos bendradarbiavimo 
užtikrinant aukštojo mokslo kokyb ę1. Rekomendacijoje valstyb ės narės kviečiamos remti arba 
kurti kokyb ės užtikrinimo sistemas ir skatinti aukštojo mokslo institucij ų bei kompetenting ų 
valdžios institucij ų bendradarbiavim ą bei keitim ąsi patirtimi. Be to, Komisijos prašoma remti 
tokį bendradarbiavim ą ir pranešti apie rekomendacijos tiksl ų įgyvendinim ą Europos ir 
valstybių narių lygiu. 
1998 m. Tarybos rekomendacija iš esm ės buvo Komisijos dešimtajame dešimtmetyje 
organizuoto Europos bandomojo projekto r ezultatas. Rekomendacijoje buvo nustatyti ENQA 
(Europos aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo tinklas) k ūrimo ir naryst ės plėtimo pagrindai. 
Bolonijos procesas ir Lisabonos strategija  dar kart ą paskatino imtis kokyb ės užtikrinimo 
veiksmų. Kokybės užtikrinimo svarba buvo neseniai pabr ėžta 2004 m. kovo m ėn. pateiktoje 
Tarybos bendrojoje tarpin ėje ataskaitoje d ėl išsamios Europos švietimo ir mokymo sistem ų 
tikslų nuoseklumo darbo programos įgyvendinimo2. Tiksli ir skaidri kokyb ės užtikrinimo 
sistema yra taip pat b ūtina „Europos kvalifikacij ų sistemos“, už kuri ą ministrai prisi ėmė 
atsakomyb ę Bolonijos procese ir pagal Lisabonos strategij ą, sudedamoji dalis. 
Šią atskaitą sudaro dvi dalys. Pirmoje dalyje aptariamas kokyb ės užtikrinimo sistem ų 
kūrimas, antroje – bendradarbiavimas Europos ir tarptautiniu mastu. Ataskaitoje taip 
pat atkreipiamas d ėmesys į „Berlyno mandat ą“, kurį Bolonijos deklaracij ą 
pasirašiusi ųjų valstybių ministrai suteik ė ENQA. Priede pateik iamas trumpas agent ūrų 
apibūdinimas pagal šalis. 
2. Pirma dalis: kokyb ės užtikrinimo sistem ų kūrimas valstyb ėse narėse 
Santrauka  
Beveik visos valstyb ės narės ir kitos Europos šalys pareng ė kokybės užtikrinimo 
sistemas arba rengiasi ta i padaryti. Rengimo trukm ė ir intensyvumas skiriasi, ta čiau 
visos šalys kokyb ės užtikrinim ą laiko pagrindiniu aukštojo mokslo sistem ų veiksniu. 
Veikiančios sistemos diegiamos pagal 1998 m.  Tarybos rekomendacijos nurodymus . 
2.1. Agent ūrų steigimas 
Rekomendacijoje valstyb ės narės raginamos remti ir, prireikus, kurti skaidrias 
kokybės užtikrinimo sistemas. Tod ėl daugelis valstybi ų narių, siekdamos gerinti 
kokybę išorės vertinimo  būdu įsteigė vieną ar daugiau kokyb ės užtikrinimo agent ūrų. 
Aukštojo mokslo įstaigos buvo skatinamos diegti vidinius  kokybės užtikrinimo 
mechanizmus ir tokiu b ūdu iš dalies sudaryti s ąlygas išor ės vertinimui.  
Nuo nacionalini ų aukštojo mokslo sistem ų savybių priklauso agent ūrų nuosavyb ės 
tipas, darbo sritis, veiklos akcentai ir veiksmai. Tod ėl yra įvairių modelių. Kai kurios 
                                                 
1 Tarybos rekomendacija (24.9.1998) d ėl Europos bendradarbiavimo užtikrinant aukštojo mokslo kokyb ę 
(98/561/EB) OL L 270, 1998 10 7, p. 56. Žr. 1 pried ą 
2 „Švietimas ir mokymas 2010“, Lisabonos strategijos s ėkmė priklauso nuo skubi ų reformų. 
http://europa.eu.int/comm/education/policies/2010/doc/jir_council_final.pdf 
 
LT 3   LT šalys pasirinko „žvaigžd ės modelį“, pagal kur į įsteigiama viena pagrindin ė 
akreditavimo agent ūra, prižiūrinti tam tikr ą skaičių specifiškesni ų vertinimo ar 
akreditavimo agent ūrų. Kitos įsteigė vieną bendrą agentūrą, kuri yra atsakinga už 
kokybės užtikrinim ą arba akreditavim ą. 
Tarybos rekomendacijoje teigiama, kad „tinkam ų struktūrų ir už kokyb ės (procedūrų 
ir metodų) užtikrinim ą atsakingos įstaigos autonomija ir (arba) savarankiškumas  gali 
prisidėti prie kokyb ės užtikrinimo proced ūrų veiksmingumo ir rezultat ų 
pripažinimo“. Kita vertus, bendrai pripaž įstama, kad agent ūros turėtų glaudžiai 
bendradarbiauti su akademine bendruomene ir atsižvelgti į visuomen ės, valstyb ės ir 
privačių rėmėjų, studentų, tėvų ir darbo rinkos poreikius.  
Be nacionalini ų ar region ų agentūrų yra įsteigta daug profesini ų akreditavimo 
organizacij ų (pvz., inžinieriams, gydytojams, buha lteriams). Tokios organizacijos jau 
veikė prieš rengiant Tarybos rekomendacij ą, ir jų veiklos b ūdui Rekomendacija 
poveikio nepadar ė. Tačiau yra panašum ų ir sąveikų, kurias verta panagrin ėti. Tą patį 
galima pasakyti ir apie tarptautines akreditavimo agent ūras arba įstaigas, tokias kaip 
Europos EQUIS (verslo studijos) ir Amer ikos AACSB (verslo studijos) bei ABET 
(inžinierių akreditavimas JAV ir parama kuriant akreditavimo sistemas kitose šalyse) 
agentūros.  
2.2. Vertinimo tipai 
Galima išskirti aštuonis vertinimo arba akreditavimo tipus: dalyko vertinimas, 
programos vertinimas, institucijos vertinim as, programos akreditavimas, institucijos 
akreditavimas ir institucijos (vidini ų kokybės užtikrinimo mechanizm ų) auditas 
priklausomai nuo lyginam ųjų kriterijų ir programos lyginam ųjų kriterijų. Dažniausiai 
pasitaikantis tipas – programos vertinimas, ta čiau vis dažniau naudojamas programos 
akreditavimas, o tre čias populiariausias tipas – instit ucijos auditas. Pastaruoju metu, 
siekiant geriausios praktikos konkre čioje srityje, kyla susidom ėjimas programos arba 
dalyko lyginamaisiais kriterijais. Pastebima aiški tendencija naudoti įvairius 
vertinimo tipus , daugelis agent ūrų paprastai naudoja daugiau nei vien ą vertinimo 
tipą. 
2.3. Kriterijai ir metodai 
Taryba rekomendavo kokyb ės užtikrinimo sistemas pagr įsti Rekomendacijos priede 
išvardytais veiksniais. Iš esm ės agentūros dirba remdamosi šiais veiksniais, nors j ų 
pritaikymas gali skirtis pr iklausomai nuo nacionalini ų arba institucijos aplinkybi ų. 
Toliau pateikiama trumpa veiksni ų įgyvendinimo analiz ė. 
Kriterijai 
Rekomendacijoje kokyb ės užtikrinimo kriterijai glaudžiai siejami su tikslais, kurie 
yra priskirti kiekvienai instit ucijai priklausomai nuo visuomen ės ir darbo rinkos 
poreikių. ENQA apžvalga3 rodo, kad atliekant vertinim ą ir akreditavim ą pastebima 
aiški tendencija mažiau vertinti pagal institucijos nustatytus tikslus, o naudoti 
objektyvesnius išor ės kriterijus ir standartus. Tai gali b ūti minimal ūs ribiniai 
                                                 
3 Žr. 9 išnaš ą 
 
LT 4   LT standartai, vidutiniai standart ai arba reiklesni aukštesnio  lygio standartai, kuriuos 
taikant siekiama pripažinti kompetencij ą. 
Institucij ų atliekamas savo ve iklos vertinimas 
Pagal daugel į vertinimo ir akreditavimo sistem ų reikia atlikti savo veiklos vertinim ą. 
Savo veiklos vertinimo grup ę dažniausiai sudaro vadovaujantis personalas ir 
mokymo darbuotojai. Stude ntai tokiame vertinime retai kada dalyvauja. 
Administracijos darbuotoj ų ir student ų dalyvavimas priklauso nuo konkretaus atvejo.  
Ekspertų grupės vizitai 
Vizitai vietose yra įprastinis vertinimo proceso elementas. Vizit ą sudaro susitikimai 
ir pokalbiai, dažnai priemoni ų apžiūra, susitikimas su vadovaujan čiu personalu ir 
patvirtinam ųjų dokument ų tikrinimas.  
Ekspertų grupės sudarymas 
Visos agent ūros naudojasi išor ės ekspert ų paslaugomis, labai dažnai į grupę 
įtraukiami tarptautiniai ekspertai, ypa č tais atvejais, kai ekspert ų grupę suburia ta 
pačia kalba kalban čios kaimynin ės šalys. Darbo rinkos sektoriaus ekspertai 
kviečiami mažiau nei puse atvej ų, o profesin ės asociacijos, studentai ir absolventai – 
dar rečiau. Užsienie čius į agentūrų valdymo organus įtraukti nėra įprasta, bet toki ų 
atvejų pasitaiko vis daugiau. 
Ataskaitų teikimas ir tolesni veiksmai 
Ataskaitos skelbiamos beveik visais ve rtinimo ir akreditavimo atvejais. Prieš 
skelbiant ataskaitas įprasta pasitarti su vertintomis institucijomis. Trimis 
ketvirtadaliais atvej ų institucijos yra laikomos atsakingomis už tolesnius veiksmus 
atsižvelgiant į rekomendacijas; puse atvej ų jos dalinasi atsakomybe su agent ūromis ir 
vyriausybe. 
3. Antra dalis: Europos ir tarptautinis bendradarbiavimas 
Santrauka : 
Daugelis šali ų bendradarbiauja kokyb ės užtikrinimo ir akre ditavimo klausimais 
dvišaliu, daugiašaliu, Europos ir pasauliniu lygiu. Ši ų tarptautini ų iniciatyv ų tikslai 
yra panaš ūs: palyginam ųjų kriterijų ir metod ų nustatymas bei kokyb ę užtikrinan čių 
agentūrų sklandaus darbo skatinim as, siekiant didesnio skaidrumo ir abipusio 
kokybės užtikrinimo ir įvertinimų pripažinimo. 
3.1. Dvišalis ir region ų bendradarbiavimas 
Belgijos (Flandrijos) vyriausyb ės ir Olandija nusprend ė apjungti kokyb ės 
užtikrinimo veiksmus į vieną bendrą akreditavimo sistem ą. Dvylikos šali ų4 kokybės 
užtikrinimo agent ūros ir aukštojo mokslo institucij ų vadovyb ės nusprend ė dalyvauti 
                                                 
4 Austrija, Belgija (Flandrija), Danija , Vokietija, Airija, Italija , Olandija, Norvegija, Ispanija , Švedija, 
Šveicarija, Jungtin ė Karalystė 
 
LT 5   LT „Bendroje kokyb ės iniciatyvoje“, t. y. neformaliame tinkle, kuriame 
bendradarbiaujama kokyb ės užtikrinimo ir bakalauro bei magistro program ų 
akreditavimo Europoje klausimais. 13 agent ūrų iš aštuoni ų šalių5 nusprend ė įsteigti 
Europos akreditavimo konsorcium ą (ECA), kurio pagrindinis d ėmesys b ūtų 
skiriamas akreditavimo aspektui kokyb ės užtikrinimo procese, o tikslas – iki 2007 m. 
abipusiai pripažinti t ų šalių atitinkamas kokyb ės užtikrinimo sistemas ir sprendimus. 
Vidurio ir Ryt ų Europos aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo agent ūrų tinklo (CEE 
tinklas) nar ėmis yra 18 agent ūrų6, o penki ų Šiaurės šalių kokybės užtikrinimo 
agentūros7 2003 m. nusprend ė įforminti bendradarbiavim ą, įkurdamos Šiaur ės šalių 
aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo tinkl ą. Visi min ėti tinklai yra susij ę su plataus 
Europos aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo tinklo (ENQA) agent ūromis nar ėmis. 
3.2. Europos aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo tinklas (ENQA) 
ENQA buvo įkurtas po 1998 m. Tarybos rekomendacijos ir tod ėl gali būti laikomas 
pagrindiniu Rekomendacijos r ezultatu Europos lygiu ir b ūsimos raidos išeities tašku 
bei pagrindiniu veiksniu. 2004 m. birželio m ėn. ENQA Generalin ė asamblėja 
nusprendė išplėsti ENQA naryst ę ir į tinklą priimti agent ūras iš vis ų 40 Bolonijos 
deklaracij ą pasirašiusi ųjų šalių bei įgyvendinti reformas, kurios yra b ūtinos, kad 
ENQA gal ėtų ateityje vykdyti užduo tis, teikti paslaugas savo nariams ir dirbti 
siekdama abipusio kokyb ės užtikrinimo sistem ų pripažinimo Europoje. 
ENQA prad ėjo glaudžiai bendradarbiauti su ENIC ir NARIC kvalifikacij ų vertinimo 
tinklais, kad b ūtų galima tirti, kaip geresn ė informacija apie kokyb ę gali pagreitinti 
diplomų ir mokymosi laikotarpi ų pripažinim ą, ypač tarptautini ų studijų atveju. 
ENQA planuoja pasitelkti narius ir palengvinti tarptautin į, ypač bendrų ir dvigub ų 
laipsnių, vertinim ą. 
3.3. Aukštojo mokslo srities tinklai 
Tarybos rekomendacijoje raginama remti a ukštojo mokslo instit ucijas, kurios nori 
bendradarbiauti tarpta utiniu lygiu kokyb ės užtikrinimo srityje. Tod ėl atsižvelgiant į 
Rekomendacijos ir Bolonijos proceso „spaudim ą“ šioje srityje buvo imtasi tam tikr ų 
iniciatyvų arba sulaukta nauj ų paskatų. 
 
Europos universitet ų asociacija (EUA) vykdo tarptautin ę Institucij ų vertinimo 
programą, kurios tikslas – pad ėti asociacijos nariams užtikrinti, kad visa institucija 
prisiimtų atsakomyb ę už nuolatin į kokybės užtikrinim ą ir stiprinim ą. Be to, EUA 
dalyvauja Komisijos remiamame „Kokyb ės kultūros“ projekte, pagal kur į 
universitetai padeda vieni kitiems diegti vidinius kokyb ės užtikrinimo mechanizmus, 
gerinti kokyb ės lygį ir geriau pasirengti išor ės vertinimams. 
 
Pasauliniu lygiu Tarptau tinis aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo agent ūrų tinklas 
(INQAAHE) rengia Geros praktikos vadov ą agentūroms, o Tarptautin ė universitet ų 
                                                 
5 Austrija, Belgija (Flandrija), Vokietija, Airija, Olandija, Norvegija, Ispanija, Šveicarija 
6 Iš Austrijos, Bulgarijos, Čekijos, Kroatijos, Estijos, Vokietijos (Bavarijos), Vengrijos, Latvijos, 
Lietuvos, Makedonijos, Lenkijos, Rumunijos, Rusijos, Slovakijos, Slov ėnijos 
7 Danija, Suomija, Islandija, Norvegija ir Švedija 
 
LT 6   LT prezidentų asociacija (IAUP) sv arsto „Pasaulinio kokyb ės registro“, skirto kokyb ės 
užtikrinimo agent ūroms, įgyvendinamum ą. 
3.4. Europos Taryba 
Pagal Europos Tarybos ir UNESCO kvalifikacij ų, susijusių su aukštuoju mokslu, 
pripažinimo Europos regiono valstyb ėse konvencij ą8 kiekviena šalis pripaž įsta 
kvalifikacijas panašiomis į atitinkamas kvalifikacijas jos sistemoje, nebent yra 
esminių skirtumų tarp jos kvalifikacij ų ir tų, kurias siekiama pripažinti. Vienas ši ų 
esminių skirtumų gali būti mokymo ir mokymosi kokyb ė. Taigi neseniai prad ėtas 
glaudus ekspert ų bendradarbiavimas kokyb ės užtikrinimo srityje (ENQA tinklas) ir 
ekspertų kvalifikacij ų vertinimo srityje (ES NARIC ti nklas ir Europos Tarybos bei 
UNESCO–CEPES ENIC partneri ų tinklas) yra labai svarbus. 
3.5. EBPO ir UNESCO 
EBPO ir UNESCO bendradarbiauja rengiant ne įpareigojan čias tarptautinio aukštojo 
mokslo vartotoj ų apsaugos gaires, ypating ą dėmesį skiriant kokyb ės užtikrinimui.  
UNESCO, remdamasi veikian čiais region ų tinklais ir diplom ų pripažinimo 
konvencijomis, įsteigė Pasaulin į kokybės užtikrinimo, akreditavimo ir pripažinimo 
forumą. Europoje UNESCO–CEPES vykdo projekt ą, kurio metu renkami duomenys 
apie aukštojo mokslo rodiklius,  kurie gal ėtų būti naudingi užtikrinant kokyb ę ir 
vertinant. 
4. Berlyno mandatas 
2003 m. rugs ėjo 19 d. Berlyne susirinko Bolonijos deklaracij ą pasirašiusi ųjų 
valstybių švietimo ministrai ir pri ėmė komunikat ą, kuriame paragino ENQA, 
„pasitelkiant tinklo narius ir bendradar biaujant su EUA, EURASHE ir ESIB pl ėtoti 
priimtą kokybės užtikrinimo standart ų, procedūrų ir gairių rinkinį, tirti galimybes, 
kaip garantuoti atitinkam ą kokybės užtikrinimo ir (arba) akreditavimo agent ūrų ar 
įstaigų tarpusavio vertinimo sistem ą, ir pasitelkiant tolesni ų veiksmų darbo grup ę 
2005 m. pateikti ministrams ataskait ą.“ 
Dvi ENQA sukurtos darbo grup ės nagrinėjo skirtingus mandato aspektus. Tai 
Standartų, procedūrų ir gairių darbo grup ė ir Tinkamos tarpusavio vertinimo sistemos 
sukūrimo darbo grup ė. Ekspertai remiasi dabartiniais tyrimais ir ENQA bei šio tinklo 
narių, dalyvaujan čių regionų (Šiaurės ir Ryt ų Europa) arba specializuotuose 
(Europos akreditavimo konsorciumas) tinkluose, patirtimi. Jie nagrin ėja EUA 
institucijų vertinimus, kompetencija pagr įsto Derinimo projekto9 požiūrį ir konkre čių 
dalykų profesinio akreditavimo agent ūrų darbą. Bus atsižvelgiama ir į patirtį kitose 
pasaulio šalyse, ypa č Jungtinėse Valstijose. 
ENQA ataskaitas rengia Bolonijos tolesni ų veiksmų darbo grup ė, kuri 2005 m. 
pradžioje, prieš 2005 m. geguž ės mėn. Ministr ų susitikim ą Bergene pateiks galutin ės 
ataskaitos projekt ą. 
                                                 
8 http://conventions.coe.int/Treaty/Commun/QueVoulezVous.asp? 
 NT=165&CM=8&DF=10/02/04&CL=ENG 
9 Deusto universitetas, Bilbao, Ispanija ( www.relint.deusto.es/TuningProject/index.htm ) arba 
Groningen universitetas, Olandija ( www.let.rug.nl/TuningProject/index.htm ) 
 
LT 7   LT 5. Išvada 
1998 m. Tarybos rekomendacija buvo įgyvendinama s ėkmingai, nes didžioji dalis 
šalių sukūrė kokybės užtikrinimo sistemas ir kokyb ės srityje vyko intensyvus 
bendradarbiavimas Europos lygiu. Kokyb ės užtikrinimo veiksmai įgavo daugiau 
reikšmės, kai Bolonijos procese ir Lisabonos strategijoje kokyb ės klausimams buvo 
suteikta ypatinga svarba, ir kai kokyb ės užtikrinimas buvo pripažintas svarbiausia 
kuriamos „Europos kvalifikacij ų sistemos“ dalimi. 
Daug pastang ų dėta dvišaliu ir region ų lygiu kuriant pasitik ėjimu paremt ą aplinką, 
kuri palengvint ų abipusį kokybės užtikrinimo sistem ų ir įvertinimų pripažinim ą. 
Berlyne ENQA suteiktas mandatas gal ėtų daryti tok į patį teigiamą poveikį platesniu 
Europos mastu. 
Atėjo metas imtis ryžting ų veiksmų siekiant tikro kokyb ės užtikrinimo ir 
akreditavimo sistem ų bei įvertinimų pripažinimo  ir leisti kokyb ės užtikrinimui 
veiksmingai prisid ėti prie bendr ų tikslų siekiant, kad Europos aukštasis mokslas tapt ų 
„pasaulio kokyb ės standartu“. Šioje svarbioje srit yje galima ir privalu daryti pažang ą. 
 
Priedai 
1. Berlyno komunikatas, ištrauka apie kokyb ės užtikrinim ą 
2. Veikian čios kokyb ės užtikrinimo agent ūros pagal šalis 
 
LT 8   LT 1 priedas  
„Europos aukštojo mokslo srities apib ūdinimas“ 
2003 m. rugs ėjo 19 d. už aukšt ąjį mokslą atsakingos 
Ministrų konferencijos komunikatas 
=Ištrauka apie kokyb ės užtikrinim ą= 
„Įrodyta, kad aukštojo mokslo kokyb ė yra Europos aukštojo mokslo srities 
apibūdinimo esm ė. Ministrai įsipareigoja remti tolesn į kokybės užtikrinimo vystym ą 
institucijų, nacionaliniu ir Eur opos lygiu. Jie pabr ėžia būtinybę kurti abipusius 
kokybės užtikrinimo kriterijus ir metodus. 
Jie taip pat pabr ėžia, kad pagal institucij ų autonomijos princip ą pirminė atsakomyb ė 
už kokyb ės užtikrinim ą tenka kiekvienai instituc ijai, o tai sukuria akademin ės 
sistemos tikros atskaitomyb ės pagrindą nacionalin ėje kokybės sistemoje. 
Todėl ministrai sutaria, kad iki 2005 m. į nacionalines kokyb ės užtikrinimo sistemas 
turėtų būti įtrauktas: 
– Susijusių įstaigų ir institucij ų atsakomyb ės apibrėžimas. 
– Programų arba institucij ų vertinimas, įskaitant vidin į vertinimą, išorinį vertinimą, 
studentų dalyvavim ą ir rezultat ų skelbimą. 
– Akreditavimo, sertifikavimo ir panaši ų procedūrų sistema. 
– Tarptautinis dalyvavimas, bendrad arbiavimas ir darbas tinkluose. 
 
Europos lygiu ministrai paragino ENQA  pasitelkiant tinklo narius ir 
bendradarbiaujant su EUA, EURASHE ir ESIB pl ėtoti priimt ą kokybės užtikrinimo 
standartų, procedūrų ir gairių rinkinį, tirti galimybes, kaip garantuoti atitinkam ą 
kokybės užtikrinimo ir (arba) akreditavimo agent ūrų ar įstaigų tarpusavio vertinimo 
sistemą, ir pasitelkiant tolesni ų veiksmų darbo grup ę 2005 m. ministrams pateikti 
ataskaitą.“ 
 
LT 9   LT 2 priedas  
Aukštojo mokslo kokyb ės užtikrinimo agent ūros pagal šal į 
Country Agency Scope Main 
evaluation type
Albania Accreditation Agency 
of Higher Education, Accreditation Council National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Austria Fachhochschulrat – 
www.fhr.ac.at   National, 
non-university sector Institutional 
and programme evaluation, programme accreditation 
Austria Österreichischer 
Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.a
t  National, 
private universities Institutional 
accreditation, programme accreditation 
Belgium (Flanders) Flemish Inter-
university Council – 
www.vlir.be   Regional, 
university sector Programme 
evaluation 
Belgium (Flanders) Council of Flemish 
Institutes for Higher Education – 
www.vlhora.be   Regional, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Belgium Conseil des Recteurs 
(CRef) University 
sector Programme 
evaluation 
Bulgaria National Evaluation 
and Accreditation Agency at the Council of Ministers – 
http://www.neaa.governm
ent.bg   National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Croatia National Council for 
Higher Education National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation in function of accreditation by ministry 
Cyprus Council of Educational 
Evaluation - 
sekap@cytanet.com.cy   National, 
non-university 
sector Programme 
evaluation, programme 
accreditation 
Czech 
Republic Accreditation 
Commission – 
www.msmt.cz/_DOMEK/
default.asp?CAI=2856   National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
LT 10   LT Country Agency Scope Main 
evaluation type
Denmark Danish Evaluation 
Institute – www.eva.dk   National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation, institutional evaluation 
Estonia Estonian Higher 
Education 
Accreditation Centre – 
www.ekak.archimedes.ee   National, 
university 
and non-university sectors Programme 
accreditation 
Finland Finnish Higher 
Education Evaluation Council – 
www.finheec.fi  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
France Comité National 
d’Évaluation – 
www.cne-evaluation.fr   National, 
university sector Institutional 
evaluation 
France Inspection générale de 
l’administration de l’éducation nationale et de la recherche (IGAENR) – 
www.education.gouv.fr  
 National, 
university and non-university Institutional 
evaluation 
Germany Akkreditierungsrat – 
www.akkreditierungsrat.d
e  National, 
university and non-university sectors Meta-
accreditation 
Germany Zentrale Evaluations- 
und Akkreditierungsagentur (ZevA) – 
www.zeva.uni-
hannover.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungs-, 
Zertifizierungs- und Qualitätssicherungs-Institut (ACQUIN) - 
www.acquin.org  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Germany Agentur für 
Qualitätssicherung durch Akkreditierung von Studiengängen (AQAS) – 
www.aqas.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
 
LT 11   LT Country Agency Scope Main 
evaluation type
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge der Ingenieurwissenschaften, der Informatik, der Naturwissenschaften und der Mathematik (ASIIN) – 
www.asiin.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Akkreditierungsagentur 
für Studiengänge im Bereich Heilpädagogik, Pflege, Gesundheit und Soziale Arbeit (AHPGS) – 
www.ahpgs.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Germany Stiftung 
Evaluationsagentur Baden-Württemberg (EVALAG) – 
www.evalag.de  Regional, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation 
Germany Foundation for 
International Business Administration Accreditation – 
www.fibaa.de  Regional, 
university and non-university sectors, subject-specific Programme 
accreditation 
Hungary Hungarian 
Accreditation Committee (HAC) – 
www.mab.hu  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Iceland Division of Evaluation 
and Supervision – 
http://mrn.stjr.is  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
Ireland Higher Education and 
Training Awards Council (HETAC) 
www.hetac.ie  National, 
non-university sector Programme 
and institutional evaluation and 
accreditation 
Ireland Higher Education 
Authority – www.hea.ie  National, 
university sector Institutional 
evaluation, meta-evaluation 
 
LT 12   LT Country Agency Scope Main 
evaluation type
Ireland National Qualification 
Authority of Ireland – 
www.nqai.ie  National, 
non-university sector Institutional 
evaluation 
Italy National Committee 
for the Evaluation of 
the University System 
– www.vsu.it  National, 
university 
sector Programme 
and 
institutional 
evaluation, institutional accreditation 
Latvia Higher Education 
Quality Evaluation Centre - 
www.aiknc.lv  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Lithuania Lithuanian Centre for 
Quality Assessment in Higher Education – 
www.skvc.lt  National, 
university and non-university sectors Programme 
evaluation and accreditation 
Macedonia Ministry of Education 
and Science, Accreditation Board National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Netherlands Inspectorate of Higher 
Education – 
www.owinsp.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation, meta-evaluation 
Netherlands Netherlands Quality 
Agency – www.hbo-
raad.nl  National, 
non-university sector Programme 
evaluation 
Netherlands Netherlands 
Accreditation Organisation – 
www.nao-ho.nl  National, 
university and non-university sectors Programme 
accreditation 
Netherlands Quality Assurance 
Netherlands Universities (QANU)– www.qanu.nl
 National, 
university sector Programme 
evaluation 
 
LT 13   LT Country Agency Scope Main 
evaluation type
Norway Norwegian Agency for 
Quality Assurance in Education (NOKUT)
– www.nokut.no  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Poland National General 
Accreditation 
Commission – 
www.men.waw.pl  National, 
university 
and non-university sectors Programme 
and 
institutional accreditation 
Poland University 
Accreditation Commission – 
http://main.amu.edu.pl/~e
cts/uka/uka.html  National, 
university sector Programme 
accreditation 
Poland Association of 
Management Education Forum – 
www.semforum.org.pl  National, 
private university and non-university sectors, subject-specific Programme 
evaluation and accreditation 
Portugal National Council for 
Evaluation of Higher Education (CNAVES) – 
www.cnaves.pt  National, 
university and non-university sectors Institutional 
evaluation 
Romania National Council for 
Academic Assessment and Accreditation – 
www.cneaa.ro  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovakia Accreditation 
Commission – 
www.akredkom.sk  National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional accreditation 
Slovenia Council for Higher 
Education National, 
university and non-university sectors Institutional 
accreditation 
Slovenia Higher Education 
Quality Assessment Commission (HEQAC)National, 
university and non-university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 
LT 14   LT Country Agency Scope Main 
evaluation type
Spain National Agency for 
Quality Assessment and Accreditation (ANECA) – 
www.aneca.es  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Spain Agency for Quality 
Assurance in the 
Catalan University System – 
www.agenqua.org  Regional, 
university 
sector Programme 
and 
institutional evaluation 
Sweden National Agency for 
Higher Education – 
www.hsv.se  National, 
university sector Programme 
and institutional evaluation and accreditation 
Switzerland Centre for 
Accreditation and Quality Assurance of the Swiss Universities (OAQ) – 
www.oaq.ch  National, 
university sector Programme 
and institutional accreditation 
United Kingdom Quality Assurance 
Agency for Higher Education (QAA) – 
www.qaa.ac.uk  National, 
university and non university sectors Programme 
and institutional evaluation 
 European University 
Association (EUA) – 
www.eua.be/eua/  
 University 
sector Institutional 
evaluation