Specialioji ataskaita Ar įgyvendinant ES 
biologinės įvairovės 
strategiją iki 2020 m. ERPF 
veiksmingai finansuoja 
projektus, tiesiogiai 
skatinančius bioįvairovę?LT 2014  Nr. 12
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
Youtube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-0726-5
doi:10.2865/42210
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.  
Dėl leidimo naudoti arba atgaminti 2, 3, 4, 5 ir 13 nuotraukas tiesiogiai kreiptis į autorių teisių turėtoją.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 12
Specialioji ataskaita Ar įgyvendinant ES 
biologinės įvairovės 
strategiją iki 2020 m. 
ERPF veiksmingai 
finansuoja projektus, 
tiesiogiai skatinančius 
bioįvairovę?
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis
I–VIII  Santrauka
1–12 Įvadas
1–2 Bendra bioįvairovės reikšmė
3–5 ES bioįvairovės nykimo stabdymo strategija
6–8 ES politika ir teisės aktai
9– 2 Bioįvairovę skatinančių projektų ERPF bendras finansavimas
13–17 Audito apimtis ir tikslai
18–40 Pastabos
18–25 Ar valstybės narės pasinaudojo siūlomu ERPF finansavimu, skirtu tiesiogiai skatinti bioįvairovę?
19–25 Nebuvo išnaudotos visos ERPF finansavimo teikiamos  galimybės
26–40 Ar ERPF bendrai finansuoti projektai, tiesiogiai skatinantys bioįvairovę, yra veiksmingi stabdant 
bioįvairovės nykimą?
27–28 Projektai atitinka bioįvairovės prioritetus valstybių narių ir ES lygmenimis, tačiau ERPF išlaidos bioįvairovei 
nėra aiškiai apibrėžtos
29–31 Trečdalis audituotų projektų buvo skirti visų pirma apsaugos priemonėms paruošti…
32–36 …ir nebuvo įvertinta investicijų nauda bioįvairovei
37–40 Projekto tvarumas yra pagrįstas vietiniu įsipareigojimu ir priklauso nuo būsimo viešojo finansavimo
03 Turinys
41–45 Išvados ir rekomendacijos
41 Bendra išvada
42 ERPF finansavimo paskirstymas ir panaudojimas
43–45 ERPF projektų pasiekimai stabdant bioįvairovės nykimą
 I priedas.   ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. tikslai ir veiksmai
 II priedas.    ERPF lėšų skyrimas bioįvairovei ir gamtosaugai skatinti (įskaitant „Natura 2000“)
 III priedas.   Audituota projektų imtis
 IV priedas.    Įvairių ES fondų biologinės įvairovės strategijai siūlomos galimybės 2007–2013 m. 
finansinėje programoje kaip nurodo Komisija
 Komisijos atsakymas
04
 Žodynėlis
Ekosistemų funkcijos : Nepažeistos bioįvairovės sukuriamos gyvybei svarbios gėrybės ir funkcijos, tokios kaip 
aprūpinimas maistu, vandentieka ir oro gryninimas.
Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) : Finansinis instrumentas, kurio paskirtis – skatinti ES regionų 
ekonominę ir socialinę sanglaudą. ERPF įnašai daugiausia įgyvendinami per veiksmų programas, apimančias daug 
projektų. ERPF yra vienas iš struktūrinių fondų.
„Natura 2000“ : Didžiausias pasaulyje ekologinis specialių saugomų teritorijų tinklas, kurį sudaro apie 26 000 
vietovių ir kuris apima beveik 18 % visos ES sausumos aplinkos ir didelius jūrų rajonus. „Natura 2000“ yra pagrindinis 
ES strategijos elementas, skirtas stabdyti bioįvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą iki 2020 m.
Naudos gavėjas : Viešas ar privatus juridinis asmuo, gaunantis ES paramą projektams, tiesiogiai skatinantiems 
bioįvairovę.
Pasidalijamasis valdymas : Sistema, kai struktūrinių fondų biudžetą kartu vykdo valstybės narės ir Komisija. Nors 
įgyvendinimo užduotys pavedamos valstybėms narėms, bendra atsakomybė už biudžeto vykdymą tenka Komisijai.
Programavimo laikotarpis : Daugiametė programa, pagal kurią planuojamos ir įgyvendinamos struktūrinių fondų 
išlaidos.
Struktūriniai fondai : ES fondai, kuriuos sudaro Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Europos socialinis 
fondas (ESF). Kartu su Sanglaudos fondu jų veikla, skirta remti regioninę plėtrą ir skatinti darbo vietų kūrimą 2007–
2013 m. laikotarpiu, įvertinta 308 milijardais eurų (2004 m. kainomis).
Valdymo institucija : Nacionalinė, regioninė ar vietos valdžios institucija arba valstybinė ar privati įstaiga, valstybės 
narės paskirta valdyti konkrečią veiksmų programą.
Veiksmų programa : Komisijos patvirtinta struktūrinių fondų lėšas gaunančių valstybių narių investicijų programa, 
kurioje pateiktas nuoseklus, daug projektų apimantis daugiamečių prioritetų ir priemonių rinkinys.
05
 Santrauka
I
Bioįvairovė, t. y. gyvųjų organizmų ir jų ekologinių 
kompleksų įvairovė, yra vertinama kaip gamtinis 
pasaulio kapitalas. Bioįvairovės nykimas turi rimtų 
padarinių ekonomikai ir sveikatai, pavyzdžiui, užter -
šiamas vanduo ir oras, kyla potvyniai, vyksta erozija ar 
plinta ligos.
II
Saugoti bioįvairovę yra pagrindinis ES aplinkos srities 
prioritetas. Nepavykus sustabdyti bioįvairovės nykimo 
Europoje iki 2010 m., Taryba 2011 m. birželio mėn. 
patvirtino ES biologinės įvairovės strategiją iki 2020 m. 
Bioįvairovės nykimo Europos Sąjungoje sustabdymo 
terminas buvo nukeltas iš 2010 m. į 2020 m.
III
Finansavimą bioįvairovės išsaugojimui teikia keletas 
ES instrumentų, kurie taip pat taikomi pagrindinei ES 
bioįvairovės išsaugojimo priemonei – „Natura 2000“ 
tinklui.
IV
Atlikdami auditą Audito Rūmai daugiausia dėmesio 
skyrė ERPF veiksmingumui finansuojant projektus, tie -
siogiai skatinančius bioįvairovę. Audito Rūmai pirmiau -
sia išnagrinėjo, kokiu mastu valstybės narės pasinau -
dojo siūlomu ERPF finansavimu, ir po to įvertino 32 
atrinktų projektų veiksmingumą.
V
Audito Rūmai padarė išvadą, kad valstybės narės 
neišnaudojo visų siūlytų finansavimo galimybių. Nors 
ERPF bendrai finansuoti projektai bioįvairovės srityje 
atitinka valstybių narių ir ES bioįvairovės nykimo stab -
dymo prioritetus, būtinos pastangos stebėti jų faktinį 
įnašą ir užtikrinti jų poveikio tvarumą. Didelė dalis vei -
klos buvo skirta parengti apsaugą ir valdymo planus, 
kuriuos dabar, norint pasiekti apčiuopiamų rezultatų, 
reikia įgyvendinti.VI
Siekiant sustiprinti ERPF naudojimą bioįvairovei ska -
tinti, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai:
a) padėti valstybėms narėms veiksmų programose 
nusistatyti bioįvairovės atkūrimo prioritetus;
b) įvertinti valstybių narių veiksmų programose 
nustatytų bioįvairovės skatinimui skirtų veiksmų 
papildomumą su kitų ES fondų finansuojamais 
projektais ir
c) stebėti faktinį veiksmų programų įgyvendinimą, 
siekiant iš anksto ir aktyviai nustatyti sunkumus.
Kad šito pasiektų, valstybės narės turėtų bendradar -
biauti su Komisija.
VII
Savo ruožtu Komisija taip pat turėtų:
a) padėti valstybėms narėms stebėti parengiamuo -
sius projektus, siekiant skatinti aktyvią apsau -
gos politiką, ypatingą dėmesį skiriant konkre -
čių buveinių ir rūšių apsaugos valdymo planų 
įgyvendinimui;
b) pareikalauti, kad į veiksmų programas būtų įtrau -
kiamos procedūros, skirtos vertinti buveinių ir 
rūšių aplinkos pokyčius po intervencijų;
c) konsultuoti valstybes nares, kaip taikyti ERPF taisy -
kles sąveikaujant su kitais ES fondais.
VIII
Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad būtų išlaikytas 
tikslus tiesioginių ir netiesioginių ES išlaidų bioįvairo -
vei (įskaitant programai „Natura 2000“) registravimas, 
o valstybės narės turėtų prie to prisidėti teikdamos 
būtinus duomenis.
06
 Įvadas
Bendra bioįvairovės 
reikšmė
01 
Biologinės įvairovės konvencija (BĮK)1 
bioįvairovę apibrėžia kaip įvairios kil -
mės, be kita ko, sausumos, jūrų ir kitų 
vandens ekosistemų, gyvų organizmų 
įvairovę ir ekologinius kompleksus, 
kurių dalis jie yra. BĮK pripažįsta keletą 
rimtų grėsmių bioįvairovei, kaip antai 
buveinių nykimas ir fragmentacija2, per 
didelis miškų, vandenynų, upių, ežerų 
ir dirvožemio eksploatavimas, tarša, 
klimato kaita ir su vietine flora ir fauna 
konkuruojančios invazinės rūšys.
02 
Bioįvairovė vertinama kaip pasaulio 
gamtinis kapitalas, kuris užtikrina 
tokias gyvybei svarbias gėrybes ir 
funkcijas, kaip maistas, grynas vanduo 
ir oras, kurie užtikrina ekonominį kles -
tėjimą, socialinę gerovę ir gyvenimo 
kokybę3. Bioįvairovės nykimas paken -
kia ekonomikai ir gerovei, pavyzdžiui, 
užteršiamas vanduo ir oras, kyla potvy -
niai, vyksta erozija ir plinta ligos4.
ES bioįvairovės nykimo 
stabdymo strategija
03 
Europos Sąjungai bioįvairovės saugo -
jimas yra pagrindinis aplinkos srities 
prioritetas, kuris yra nustatytas ES 
biologinės įvairovės strategijoje ir 
įvairiose svarbiose ES politikose ir 
teisės aktuose. Nuo 2001 iki 2010 m. 
ES bandė pasiekti tikslą sustabdyti 
bioįvairovės nykimą ir atkurti buveines 
bei natūralias ekosistemas. 2010 m. Komisija padarė išvadą, kad šis 
tikslas nebuvo pasiektas. Priežasčių, 
kodėl nebuvo pasiektas ES 2010 m. 
tikslas, yra daug ir jos yra sudėtingos5. 
Buveinių ir rūšių išsaugojimo verti -
nimai parodė, kad bendra padėtis ir 
toliau blogėjo6.
04 
Taryba 2011 m. birželio mėn. patvirti -
no Komisijos pristatytą ES biologinės 
įvairovės strategiją iki 2020 m7. Ji taip 
pat paragino valstybes nares integruo -
ti naująją strategiją į savo nacionalinius 
planus, programas ir (arba) strategijas. 
Europos Parlamentas pritarė šiai strate -
gijai ir ją parėmė8.
05 
ES biologinės įvairovės strategijoje iki 
2020 m. išdėstyti šeši bendrieji tikslai9, 
apimantys 20 veiksmų (žr.  1 paveikslą  
ir I priedą ).1 Jungtinių Tautų pagal aplinkos 
programą paskelbtą ir 1993 m. 
įsigaliojusią BĮK visame 
pasaulyje pasirašė 
200 susitariančių šalių.
2 Buveinė reiškia vietą, kurioje 
gyvena organizmai. Paprastai 
buveinės skirstomos 
į sausumos, gėlojo ir jūrinio 
vandens buveines. Tyrimai 
parodė, kad urbanizacija, 
miškų naikinimas ir žemės ūkio 
ekspansija smarkiai pagreitino 
buveinių nykimą.
3 Žr. Europos Komisija, 
Monitoring the impact of EU 
biodiversity policy  
(ES bioįvairovės politikos 
poveikio stebėjimas), 2010 m. 
rugsėjo mėn., p. 2.
4 Žr. Europos Komisija, Ecosystem 
Goods and Service s (Ekosistemų 
gėrybės ir funkcijos), 2009 m. 
rugsėjo mėn., p. 2.
5 Komisija nurodo šias 
svarbiausias priežastis: 
nepakankama kitų sektorinių 
politikų integracija; 
nepakankamas esamų teisės 
aktų įgyvendinimas ir politikos 
spragos; finansavimo 
trūkumai;netinkamas 
pagrindas ir valdymo 
struktūra, ir nepakankamos 
žinios apie bioįvairovę (žr. 
SEC(2011) 540 final , 2011 m. 
gegužės 3 d.).
6 Žr., pavyzdžiui, EU 2010 
Biodiversity Baseline  (ES 2010 m. 
pagrindinė bioįvairovės 
kryptis), Europos aplinkos 
agentūra, 2010 m., ( http://
www.eea.europa.eu/
publications/
eu-2010-biodiversity -baseline ).
7 COM(2011) 244 final , 2011 m. 
gegužės 3 d. Biologinė 
įvairovė – mūsų gyvybės 
draudimas ir gamtinis turtas. 
ES biologinės įvairovės 
strategija iki 2020 m.
8 2012 m. balandžio 20 d. 
Europos Parlamento rezoliucija 
dėl komunikato Biologinė 
įvairovė – mūsų gyvybės 
draudimas ir gamtinis turtas. 
ES biologinės įvairovės 
strategija iki 2020 m.
9 Orientaciniai tikslai yra 
nustatyti ES lygmeniu ir nėra 
skirti būti perkelti į aiškius ir 
diferencijuotus nacionalinius 
tikslus (žr. SEC(2011) 540 final , 
pridedamo prie išnašoje 
7 minimo dokumento, 
5.8 antraštinę dalį).
07 Įvadas 1 paveikslas ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. tikslai
Šaltinis:  Europos Komisija.1.
Gerinti gamtos teisės aktų 
įgyvendinimąES bioįvairovės strategija
6 TIKSLAI
VEIKSMAI5. 
Kovoti su svetimomis 
invazinėmis rūšimis6.
Prisidėti užkertant kelią 
bioįvairovės nykimui pasaulyje4.
Tvari 
žuvininkystė2. 
Atkurti ekosistemas ir 
sukurti žaliąją infrastruktūrą3.
Tvarus žemės ūkis ir 
miškininkystėSustabdyti bioįvairovės ir ekosistemų funkcijų nykimą Europos Sąjungoje bei atkurti jas kiek tai įmanoma, ir padidinti ES indėlį užkertant 
kelią bioįvairovės nykimui visame pasaulyje2020 m. Pagrindinis tikslasEuropos Sąjungos bioįvairovė ir jos teikiamos ekosistemų funkcijos – jos gamtinis kapitalas – 
yra saugomos, vertinamos ir tinkamai atkuriamos2050 m. Vizija
08 Įvadas
ES politika ir teisės aktai
06 
Bioįvairovė tai horizontali, tarpdiscipli -
ninė tema, susijusi su daugeliu politikų, 
turinčių savo nuosavus ES finansavimo 
šaltinius: Europos žemės ūkio garantijų 
fondą (EŽŪGF), Europos žemės ūkio 
fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos 
žuvininkystės fondą (EŽF), Europos 
regioninės plėtros fondą (ERPF), San -
glaudos fondą (SF), Aplinkos finansinę 
priemonę (LIFE) ir Mokslinių tyrimų 
bendrąsias programas. Terminas „inte -
gruotas finansavimas“ reiškia šių įvairių 
finansavimo šaltinių lygiagretumą.
07 
Bioįvairovei svarbūs teisės aktai turi 
daugybę įvairiasluoksnių komponentų:
a) keletas tarptautinių susitarimų dėl 
aplinkos, susijusių su biologine 
įvairove, kurių susitariančios šalys 
yra ES ir (arba) jos valstybės narės, 
pavyzdžiui, 1993 m. gruodžio 29 d. 
įsigaliojusi Biologinės įvairovės 
konvencija, kuri yra pirmas tarp -
tautinis susitarimas apimantis visus 
bioįvairovės aspektus (žr. 1 dalį);
b) keletas ES direktyvų (pvz., Paukš -
čių ir buveinių direktyvos10; Van -
dens pagrindų direktyva 11; Jūrų 
strategijos pagrindų direktyva12; 
atskiros direktyvos, apimančios 
aplinkos vertinimo klausimą13, ir 
specialieji su įvairiais ES fondais 
susiję reglamentai;
c) įvairūs nacionaliniai įstatymai.08 
2 paveiksle  apžvelgiama poveikį 
bioįvairovei turinti ES politika ir teisės 
aktai.
Bioįvairovę skatinančių 
projektų ERPF bendras 
finansavimas
09 
Pagal Komisijos turimus duomenis 
valstybės narės 2007 -2013 m. progra -
mavimo laikotarpiu tiesioginiam bioį -
vairovės ir gamtos apsaugos skatinimui 
pagal ERPF, įskaitant „Natura 2000“14, 
skyrė 2,8 milijardus eurų (žr. II priedą )
10 
Nepaisant to, kad kiti ERPF projektai 
nėra tiesiogiai skirti skatinti bioįvairo -
vę, jie taip pat gali remti bioįvairovę, 
pavyzdžiui, turizmo projektai15, į infra -
struktūros projektus įtrauktos papil -
domos priemonės, kaip antai aplinkai 
padarytos žalos kompensavimas, ir 
nuotekų valymui skirti projektai16.10 2009 m. lapkričio 30 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2009/147/EB dėl laukinių 
paukščių išsaugojimo 
(kodifikuota redakcija) (OL L 20, 
2010 1 26, p. 7) ir 1992 m. 
gegužės 21 d. Tarybos 
direktyva 92/43/EEB dėl 
natūralių buveinių ir laukinės 
faunos bei floros išsaugojimo 
(OL L 206, 1992 7 22, p. 7).
11 2000 m. spalio 23 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2000/60/EB, nustatanti 
Bendrijos veiksmų vandens 
politikos srityje pagrindus  
(OL L 327, 2000 12 22, p. 1).
12 2008 m. birželio 17 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyva 
2008/56/EB, nustatanti 
Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos 
politikos srityje pagrindą  
(OL L 164, 2008 6 25, p. 19).
13 1985 m. birželio 27 d. Tarybos 
direktyva 85/337/EEB dėl tam 
tikrų valstybės ir privačių 
projektų poveikio aplinkai 
vertinimo (OL L 175, 1985 7 05, 
p. 40) ir 2001 m. birželio 27 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyva 2001/42/EB dėl tam 
tikrų planų ir programų 
pasekmių aplinkai vertinimo 
(OL L 197, 2001 7 21, p. 30).
14 Šis skaičius yra pagrįstas 
struktūrinių fondų finansinės 
išmokos paskirstymu 
(2012 12 31), atliktu pagal 
2006 m. gruodžio 8 d. Komisijos 
reglamento (EB) Nr. 1828/2006, 
nustatančio Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006 
įgyvendinimo taisykles, 
II priede pateiktų 86 kategorijų 
sąrašą (OL L 371, 2006 12 27, 
p. 1). 11 straipsnyje nustatyta, 
kad valstybės narės turi 
nustatyti orientacinį 
paskirstymą pagal planuojamo 
lėšų panaudojimo kategorijas.
15 Veiksmai turizmo srityje apima 
gamtos turtų puoselėjimą ir 
apsaugą bei gamtos paveldo 
didinimą. Žr. Audito Rūmų 
specialiąją ataskaitą Nr. 6/2011 
„Ar iš ERPF bendrai finansuoti 
turizmo projektai buvo 
veiksmingi?“  
(htpp://eca.europa.eu).
16 Žr. Audito Rūmų specialiąją 
ataskaitą Nr. 3/2009 „1994–
1999 m. ir 2000–2006 m. 
programavimo laikotarpių 
nuotekų valymui skirtų 
struktūrinių priemonių išlaidų 
veiksmingumas“  
(htpp://eca.europa.eu).
09 Įvadas 2 paveikslas Poveikį bioįvairovei turinti ES politika ir teisės aktai
Šaltinis:  Europos Komisija.BioįvairovėBendra žemės 
ūkio politika
JT 
bioįvairovėsko
nvencijaKLIMATO 
KAITOS
politikosBUVEINIŲ 
direktyva
Moksliniai 
tyrimaiLIFE +Regioninė 
politikaBendra 
žuvininkystės 
politika
JŪRŲ
direktyvaDIRVOŽEMIO
Direktyvos
projektasVANDENS 
pagrindų 
direktyvaPAUKŠČIŲ 
direktyva
11 
Galutinė atsakomybė už biudžeto 
vykdymą tenka Komisijai. Bendrai 
finansuojami bioįvairovės projektai yra 
įtraukti į veiksmų programas (VP), ku -
rias įgyvendina valstybės narės pagal 
pasidalijamojo valdymo susitarimus. 
Antai:
a) Komisija veda derybas dėl vals -
tybių narių pasiūlytų progra -
mų, jas tvirtina ir skiria joms ES 
finansavimą;
b) valstybės narės valdo veiksmų 
programas, jas įgyvendina at -
rinkdamos projektus, po to šiuos 
projektus prižiūri ir vertina;c) Komisija vertina nacionalines val -
dymo ir kontrolės sistemas, stebi 
programų įgyvendinimą, skiria ES 
finansinius įnašus ir, remdamasi 
patvirtintomis išlaidomis, juos 
išmoka.
12 
Komisija, išsiaiškinusi kokie veiksniai 
prisideda prie veiksmų programų įgy -
vendinimo ir kokie jam trukdo, taip pat 
identifikavusi gerąsias praktikas, taip 
pat privalo nustatyti strateginę kryptį17.17 Žr. 2006 m. liepos 11 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1083/2006, 
nustatančio bendrąsias 
nuostatas dėl Europos 
regioninės plėtros fondo, 
Europos socialinio fondo ir 
Sanglaudos fondo bei 
panaikinančio Reglamentą (EB) 
N. 1260/1999, 49 straipsnį 
(OL L 210, 2006 7 31, p. 25).
10
 Audito apimtis ir 
tikslai
13 
Pagrindinis audito tikslas buvo įvertin -
ti, ar ERPF buvo veiksmingas finansuo -
jant projektus, tiesiogiai skatinančius 
bioįvairovę pagal ES biologinės įvairo -
vės strategiją iki 2020 m. Audito Rūmai 
įvertino:
a) ar valstybės narės pasinaudojo 
siūlomu ERPF finansavimu, skirtu 
tiesiogiai skatinti bioįvairovę;
b) ar ERPF bendrai finansuoti projek -
tai, tiesiogiai skatinantys bioįvai -
rovę, buvo veiksmingi stabdant 
bioįvairovės nykimą.
14 
Pradinis audito etapas buvo pagrįstas 
dokumentų peržiūra Komisijoje. Buvo 
apsilankyta dviejuose generaliniuose 
direktoratuose:
a) Regioninės ir miestų politikos 
generaliniame direktorate (DG RE -
GIO), kuris atsakingas už tą ES 
biudžeto dalį, iš kurios pagal regi -
oninę vystymosi politiką bendrai 
finansuojami bioįvairovės projek -
tai. Programos vertinimo procese 
jie konsultuojasi su kitais GD, ypač 
su Aplinkos GD;
b) Aplinkos GD, kuris atsakingas už ES 
aplinkos politiką.
15 
Taip pat buvo atlikta apklausa valsty -
bėse narėse, kurios mažai naudojosi 
arba visai nesinaudojo ERPF finansavi -
mu, skirtu tiesiogiai bioįvairovę skati -
nantiems projektams. Dešimtyje vals -
tybių narių buvo atrinkta dvidešimt 
veiksmų programų ir atitinkamoms 
valdymo institucijoms buvo išsiuntinėti 
klausimynai. Buvo gauta 17 atsakymų.16 
Antrasis audito etapas buvo vykdomas 
penkiose atrinktose valstybėse narė -
se: Čekijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje, 
Lenkijoje ir Rumunijoje. Šioms vals -
tybėms narėms skirta 68 % visų ERPF 
asignavimų tiesiogiai skatinti bioį -
vairovę 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiui.
17 
Iš finansiškai reikšmingiausių veiksmų 
programų minėtose šalyse buvo at -
rinkti 32 projektai (pramaišiui užbaigti 
ir vykdomi projektai), atsižvelgiant 
į projektų užbaigimo etapą ir į nedidelį 
bioįvairovei skirto finansavimo įgyven -
dinimo lygį kai kuriose veiksmų pro -
gramose (žr. projektų sąrašą III priede ).
11
 Pastabos
Ar valstybės narės pasi -
naudojo siūlomu ERPF 
finansavimu, skirtu tiesio -
giai skatinti bioįvairovę?
18 
Audito Rūmai išnagrinėjo, koks yra 
ERPF su bioįvairove tiesiogiai susiju -
siems projektams skiriamų asignavimų 
lygis ir kaip juos panaudoja valstybės 
narės.
Nebuvo išnaudotos visos 
ERPF finansavimo teikiamos 
galimybės
19 
Komisija išnagrinėjo ERPF ir kitus ES 
fondus, kad nustatytų koks yra jų po -
tencialas prisidedant prie ES biologinės 
įvairovės strategijos tikslų pasiekimo 
vykdant 2007–2013 daugiametę finan -
sinę programą (žr. IV priedą ). 2013 m. 
pradžioje Komisija parengė naujus, 
geresnio su bioįvairove susijusių išlaidų 
pagal visus svarbius ES instrumentus, 
įskaitant ERPF, atsekimo kriterijus18.20 
ERPF dažniausiai siūlo finansavimo 
galimybes strategijos 1 tikslui (visiš -
kai įgyvendinti gamtos teisės aktus 
(Paukščių ir Buveinių direktyvas)), ir 
2 tikslui (išsaugoti ir atkurti ekosiste -
mas ir jų funkcijas). Prie šių tikslų taip 
pat gali prisidėti beveik visi kiti ES 
fondai. Taip yra dėl to, kad šie du tikslai 
yra horizontalaus pobūdžio: jie pavei -
kia ES žemės ūkį, sanglaudą, aplinką ir 
mokslinių tyrimų politikas (žr. IV prie -
dą). Siekiant įnešti daugiau skaidrumo 
naudos gavėjams, nacionalinės atran -
kos įstaigos kartais atskiria ERPF nuo 
kitų ES instrumentų19.
21 
Pritaikydamos ES sanglaudos strate -
gines gaires, pačios valstybės narės nu -
stato finansinius prioritetus pagal savo 
poreikius. 2007–2013 m. programavi -
mo laikotarpiu daugelis valstybių narių 
bioįvairovei skyrė mažai ERPF finansa -
vimo, arba visai jo neskyrė. 12 valsty -
bių narių tiesioginėms bioįvairovės 
priemonėms skyrė mažiau nei 0,2 % 
savo sanglaudos išteklių (žr.  1 lentelę  ir 
II priedą ).18 Nagrinėdama 2014 metus, 
pirmuosius daugiametės 
finansinės programos metus, 
Komisija ekstrapoliavo 
istorinius duomenis ir nustatė, 
kad bioįvairovei finansuoti 
galėjo būti skirta 
11 milijardų  eurų suma 
(1,7 milijardo iš ERPF) 
žr. Europos Komisijos 2014 
finansinių metų pajamų ir 
išlaidų įverčius (2014 m. 
biudžeto projekto rengimas), 
politinis pristatymas, SEC 
(2013) 370, 2013 birželio mėn.).  
 Ši suma taip pat apima 
tiesiogiai bioįvairovei skirtus 
fondus (žr. 9 dalį) ir visus kitus 
fondus, kurie galėjo būti 
netiesiogiai susiję su 
bioįvairove.
19 Pavyzdžiui, nustatydami 
finansines ribas kaip kriterijų 
atskiriant, pagal kuriuos ES 
fondus turėtų būti 
finansuojami bioįvairovės 
projektai (pvz., didesni 
projektai pagal ERPF, 
o mažesni – pagal EŽŪFKP), 
arba sumažinant finansavimo 
iš ERPF galimybes viešosioms 
įstaigoms.1 lentelėValstybių narių tiesiogiai bioįvairovę skatinantiems projektams skirtos ERPF lėšos 
(2007–2013 m. programavimo laikotarpis)
Visų bioįvairovei tiesiogiai skatinti skirtų ERPF 
išteklių procentinė dalisValstybių narių skaičius Valstybių narių procentinė dalis (%)
Daugiau kaip 2 % 2 7
1 %–2 % 4 15
0,2 %–1 % 9 33
Mažiau nei 0,2 %  
iš jų 0 %12 
645 
22
Iš viso 27 100
12 Pastabos
22 
Nepavykus sustabdyti bioįvairovės 
nykimo iki 2010 m., Europos Parlamen -
tas paragino Komisiją ir valstybes nares 
dėti daugiau pastangų šioje srityje. Dėl 
to 2007–2013 m. laikotarpio viduryje 
Komisija paragino valdymo institucijas 
iš naujo patikslinti esamas veiksmų 
programas taip, kad būtų daugiau 
investuojama į bioįvairovę ir į kitus 
tvaraus augimo tikslus20.
23 
Nepaisant to, patikslinimų esamose 
veiksmų programose buvo padaryta 
labai mažai. Tik viena valstybė narė 
ženkliai padidino ERPF lėšų skyrimą 
bioįvairovei, ir tai buvo nulemta to, 
kad ji sėkmingai dalyvavo kvietimuose 
teikti specialiai bioįvairovei skatinti 
skirtų projektų pasiūlymus. Dviejose 
kitose iš 21 lėšų bioįvairovei skyrusios 
šalies šie ERPF asignavimai tik šiek 
tiek padidėjo, o 11-oje išliko tokio pat 
dydžio kaip pradžioje. Septyniose vals -
tybėse narėse ERPF bioįvairovei skiria -
mų lėšų net sumažėjo (žr. II priedą ). 
Nacionalinės institucijos šiuos sumažė -
jimus, paaiškino, nurodydamos įvairias 
įgyvendinimo problemas, pavyzdžiui, 
vangų dalyvavimą kvietimuose teikti 
projektų pasiūlymus, nepakankamą 
pasirengimą „Natura 2000“ užduotims, 
sunkumus, kilusius ieškant tinkamos 
nuo kitų fondų skiriančios ribos.24 
Daugelis valstybių narių ne tik skyrė 
mažai ERPF finansavimo tiesiogiai bio -
įvairovei, arba visai jo neskyrė, bet tais 
atvejais, kai finansavimas buvo skiria -
mas, finansinio įsisavinimo lygis buvo 
mažesnis už viso sanglaudos finansavi -
mo vidurkį. Nuo 2007–2013 m. progra -
mavimo laikotarpio pradžios bioįvai -
rovės projektų finansinis įsisavinimas 
išliko lėtas, nepaisant to, kad 2011 m. 
Komisija ragino tokią padėtį ištaisyti 
(žr.  2 lentelę ). Aiškindama, kodėl „Na -
tura 2000“ padėtis yra nepatenkinama, 
Komisija pateikė įvairių priežasčių21 – 
jos išvardytos 1 langelyje .
25 
Daugumoje (60 %) atsakymų į Audito 
Rūmų atliktos apklausos klausimus, 
skirtus įsitikinti, kodėl ERPF buvo 
mažai naudojamas kaip finansavimo 
šaltinis tiesiogiai bioįvairovę skatinan -
tiems projektams (žr. 15 dalį), nuro -
dyta priežastis buvo tai, kad poreikiai 
buvo pakankamai patenkinti iš kitų 
ES ir (arba) nacionalinio finansavimo 
šaltinių. 30 % atsakymų buvo išreikšta 
abejonė, ar ERPF buvo tinkamas instru -
mentas bioįvairovei finansuoti (dėl to, 
kad nepakankamai atitiko regioninius 
tikslus arba dėl nedidelio poveikio 
regioniniams tikslams).20 COM(2011) 17 final , 2011 m. 
sausio 26 d. Regioninės 
politikos įnašas į tvarų augimą 
įgyvendinant strategiją 
„Europa 2020“.
21 Europos Komisija, Investing in 
Natura 2000: For nature and 
people  (Investavimas į „Natura 
2000“: nauda gamtai ir 
žmonėms) 2011 m., p.21.
13 Pastabos
Komisijos nustatytos konkrečios nepatenkinamo ES fondų panaudojimo „Natura 
2000“ programai
1.  Konkurencija tarp įvairių politikos tikslų: valstybių narių administracijos į savo prioritetus dažnai neįtraukia 
investicijų, skirtų programai „Natura 2000“, gal būt dėl nesupratimo, kaip tai gali prisidėti prie bendrų regi -
ono vystymo tikslų.
2.  Nepakankamas konsultavimasis: nepakankamai konsultuojamasi su institucijomis, atsakingomis už „Natura 
2000“, arba jos nepakankamai įtraukiamos rengiant veiksmų programas ir priimant sprendimus dėl pinigų 
skyrimo pagal įvairius sektorių fondus.
3.  Lėtas „Natura 2000“ valdymo planų rengimas: lėtai vykstantis teritorijų nustatymas smarkiai pavėlino „Na -
tura 2000 valdymo planų, reikalingų siekiant palengvinti investavimą į Natura 2000, sudarymą ir priėmimą.
4.  Pajėgumų ir žinių trūkumas teikiant paraiškas ES fondams: nors ES fondų pažinimas gerėja, gamtos iš -
saugojimo organizacijos ir institucijos iki šiol nežino kaip gauti būtiną pagalbą rengiant autonominius 
projektus.
5.  Didelė administracinė našta: projektams parengti ir lėšoms gauti gali prireikti didelių administracinių ište -
klių, ypač tais atvejais kai nėra išankstinio finansavimo susitarimų.1 langelis 2 lentelėBioįvairovės projektų finansinio įsisavinimo lygis palyginti su viso sanglaudos finan -
savimo vidurkiu
Bioįvairovės projektų finansinio įsisavinimo lygis 
(%)Viso sanglaudos finansavimo vidurkis (%)
2010 m. pabaiga 18 27
2011 m. pabaiga 56 71
2012 m. pabaiga 75 85
Pastaba:  Finansinis įsisavinimas – tai valstybėje narėje bioįvairovei per tam tikrą laiką faktiškai skirta suma, pateikta kaip iš pradžių numatyto 
biudžeto procentinė dalis. Komisija neturi duomenų apie atskirų kategorijų išlaidų mokėjimus.
14 Pastabos
Ar ERPF bendrai finan -
suoti projektai, tiesiogiai 
skatinantys bioįvairovę, 
yra veiksmingi stabdant 
bioįvairovės nykimą?
26 
Audito Rūmai, audituodami atrinktų 
projektų veiksmingumą stabdant bioį -
vairovės nykimą, vertino:
a) ar jie atitiko bioįvairovės prioritetus 
valstybių narių ir ES lygmenimis;
b) ar jie davė apčiuopiamų rezultatų 
ir pasiekė tikslus;
c) ar jų rezultatai galėjo būti tvarūs, 
kitaip sakant, ar teigiami poky -
čiai galėjo išlikti pasibaigus ES 
finansavimui.Projektai atitinka bioįvai -
rovės prioritetus valstybių 
narių ir ES lygmenimis, tačiau 
ERPF išlaidos bioįvairovei 
nėra aiškiai apibrėžtos
27 
Audituoti projektai atitiko nacionali -
nius ir ES bioįvairovės prioritetus. Juos 
atrinko nacionalinės institucijos, rem -
damosi atitinkamų veiksmų programų 
prioritetais. Išskyrus parengiamuosius 
ir pažindinimo veiksmus, dauguma 
projektų buvo susiję su buveinių 
ir gyvūnijos apsauga (žr. pavyzdį 
2 langelyje ).
Projektų atitinkančių nacionalinius ir ES bioįvairovės prioritetus pavyzdys
Andalūzijoje (Ispanijoje) buvo vykdomi trys upės 
krantų ekologijos atkūrimo projektai (ERPF: 15,0 mi -
lijono eurų). Šie projektai atitiko Andalūzijos 
veiksmų programoje pagal atitinkamą prioritetą 
pateiktą aprašymą. Nualintų ekosistemų atkūrimas 
yra pagrindinis ES biologinės įvairovės strategijos 
elementas. Projektuose buvo numatyta atkurti 
anksčiau buvusią augmeniją, – atželdinti mišką 
vietinėmis rūšimis, atkurti vandenvietes, pastatyti 
bjefus ir užtvankas ir įrengti pėsčiųjų takus su kele -
tu pėsčiųjų tiltų.2 langelis
Šaltinis:  Audito Rūmai.
1 nuotrauka. Upės kranto atkūrimas Sevilijoje.
15 Pastabos
28 
Panašiai kaip kai kurių ERPF projektų, 
bioįvairovės rėmimo tikslas gali būti 
antrinis, o ne pirminis (žr. 10 dalį), apie 
pusę audituotų projektų turėjo antri -
nių tikslų, susijusių su kitais klausimais, 
tokiais kaip kova su potvyniais, rekrea -
cija ar lankytojų skaičiaus ribojimas. Tai 
rodo, kaip valstybėms narėms sunku 
priskirti ERPF išlaidas teisingoms priori -
tetinėms temoms, o Komisijai – aiškiai 
identifikuoti ERPF išlaidas bioįvairovei. 
Vienu atveju bioįvairovė nebuvo pa -
grindinė sudedamoji projekto dalis, ir 
turėjo būti bendrai finansuojama pagal 
kitą veiksmų programos prioritetinę 
temą (žr.  3 langelį ).
Projektas, kuris turėjo būti finansuojamas pagal kitą nei bioįvairovė  
prioritetinę temą
Andalūzijoje (Ispanijoje) buvo vykdomas pilies restauravimo projektas (ERPF: 3,1 milijono eurų). Tik maža 
dalis (apie 10 %) antrinių elementų buvo susiję su bioįvairovės skatinimu (pvz., svetimų invazinių augalų rūšių 
pašalinimas iš aplinkinės vietovės). Dėl to, kad projekte kultūros paveldo sudedamoji dalis buvo pagrindinė, jis 
labiau atitiko programos „Kultūrinio paveldo apsauga ir išsaugojimas“ prioritetinę temą.3 langelis
© Žemės ūkio ir aplinkos ministerija, Ispanija.
2 nuotrauka. Pilies restauravimas.
16 Pastabos
Trečdalis audituotų projektų 
buvo skirti visų pirma apsau -
gos priemonėms paruošti…
29 
Vienuolika iš 32 audituotų projektų 
(34,4 % pagal skaičių ir 39,6 % pagal 
vertę) buvo daugiausia skirti įvairiems 
parengiamiesiems darbams, o tai reiš -
kia, kad turės praeiti dar kažkiek laiko, 
kol pagal šiuos apsaugos planus bus 
pradėti veiksmai ir kol taps juntamas 
apčiuopiamas bioįvairovės nykimą 
stabdantis poveikis. Vidutiniškai apie trečdalis visų atrink -
tose veiksmų programose bioįvairovei 
skirtų asignavimų buvo panaudoti 
parengiamiesiems darbams, kaip antai:
a) informacinių sistemų kūrimui, 
apklausų dėl aprašų vykdymui, 
žemėlapių sudarymui, tiriamųjų 
vietovių bioįvairovės pradinės 
būklės nustatymui ir konkrečių 
apsaugos planų sudarymui (žr. pa -
vyzdį 4 langelyje );
b) pažindinimo kampanijoms, 
informavimo ir auklėjamosioms 
priemonėms.
Dunojaus deltos kartografiniai įrankiai
Dviejų projektų (Rumunija), kuriuos vykdė Bukarešto universitetas (ERPF: 5,8 milijono eurų) ir Nacionalinis 
Dunojaus deltos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros institutas (ERPF: 0,8 milijono eurų), tikslas buvo apra -
šyti povandenines ir sausumos buveines ir rūšis, ir sudaryti skaitmeninius žemėlapius, kurie padėtų Dunojaus 
deltos administracijai imtis būtinų priemonių.
Buvo nupirkta įranga, sukurta programinė įranga, nuskenuotas jūros dugnas ir sausumos plotas, sukurti skait -
meniniai žemėlapiai ir praktinės valdymo programos (pvz., buveinių atkūrimo ar potvynių režimo modeliai).
Tačiau iki šiol nebuvo parengtas naujo integruoto Dunojaus deltos biosferos rezervato valdymo plano projek -
tas. Bendrą žemės apsaugos priemonių planavimą apsunkina tai, kad nėra tinkamo žemės registro. ERPF remia 
šią veiklą per naują projektą, vykdomą nuo 2013 m. birželio mėn. iki 2015 m. pabaigos.4 langelis
© Bukarešto universitetas.
3 ir 4 nuotraukos. Jūrų kartografijoje naudojami skenavimo sonarai.
17 Pastabos
30 
Nors buvo sudaryta įvairių apsaugos 
planų, pasirodė, kad juos rengti nėra 
lengva, ir audito vykdymo metu kai 
kurių jų nacionalinės institucijos dar 
nebuvo patvirtinusios (žr. pavyzdžius 
5 langelyje ).
Apsaugos planų, kuriuos rengiant ir vykdant susidurta su sunkumais, pavyzdžiai
„Natura 2000“ vietovių programos įgyvendinimo“ projektas (Čekija) (ERPF: 4,3 milijono eurų), kuris turi būti 
užbaigtas 2015 m. sausio mėn., yra strateginės reikšmės: juo visų pirma siekiama atlikti aprašą ir geodezinius 
tyrimus, kurie yra būtini rengiant 303 iš 1 075 „Natura 2000“ vietovių ir sukurti šių vietovių stebėjimo sistemą. 
Dėl nesibaigiančio aiškinimosi, koks turi būti projekto mastas ir konkretūs tikslai (įtrauktinų vietovių sąrašas ir 
atliktinų darbų pobūdis) projekto rengimas ir pradžia vyko sunkiai ir lėtai. Nuo projekto paraiškos pateikimo 
2008 m. lapkričio mėn. ir sprendimo dėl dotacijos 2011 m. balandžio mėn. praėjo dveji su puse metų. Sprendi -
mas dėl dotacijos dukart buvo taisomas: 2011 m. lapkričio mėn. ir 2012 m. gruodžio mėn., o 2013 m. pabaigoje 
buvo numatyta trečia pataisa.
„Nacionalinės kurtinių apsaugos programos“ projektas (Lenkija) (ERPF: 0,2 milijono eurų) buvo skirtas nuo 
2009 m. liepos mėn. iki 2011 m. gruodžio mėn. stebėti nacionalinę kurtinių22 populiaciją ir jos buveines bei 
parengti nacionalinę apsaugos programą. Praėjus daugiau kaip metams, 2013 m. kovo mėn. Aplinkos apsau -
gos generalinis direktoratas (AAGD) atsisakė priimti programos projektą, kritikuodamas jį kaip neadekvatų, ir 
padarė išvadą, kad apsaugos programą reikia keisti iš pagrindų.
Lenkijoje problemų nustatyta ne tik kurtinių apsaugos programoje, tačiau ir kitoms rūšims skirtose progra -
mose. 2013 m. gegužės mėn. Aplinkos apsaugos generaliniam direktoratui buvo pateiktos tvirtinti 10 kitų ES 
remiamų rūšių (tarp jų vilkų, lokių, ūdrų) apsaugos programų, tačiau nė viena jų nebuvo patvirtinta.5 langelis
22 Kurtiniai ( Tetrao urogallus ) yra įtraukti į Tarybos direktyvos 79/409/EEB I priedą. Norint užtikrinti šios rūšies išlikimą, būtina imtis specialių buveinių 
išsaugojimo priemonių. Įvertinta, kad visa Lenkijos kurtinių populiacija 2012 m. sudarė 500–600 vienetų.
© Lenkijos paukščių apsaugos draugija.
5 nuotrauka. Kurtinys ( Tetrao urogallus ).
18 Pastabos 6 langelis31 
Trys iš vienuolikos projektų buvo skirti 
pažindinimo, informavimo ir auklė -
jamosioms priemonėms (žr. pavyzdį 
6 langelyje ). Tokios priemonės buvo 
įtrauktos į beveik pusę audituotų pro -
jektų. Rengdama Biologinės įvairovės 
strategiją iki 2020 m., Komisija padarė 
išvadą, kad ES piliečių žinios apie bioį -
vairovę buvo menkos. Tačiau nacionali -
niu lygmeniu tokių priemonių poveikis 
bioįvairovės supratimui ir pažinimui 
tikslinėje populiacijoje vertinamas 
nebuvo.
Pažindinimo ir informavimo projekto pavyzdys
Dunojaus deltos projektas „Jūrų sektoriaus bioįvairovės gerinimas per pažindinimą ir informavimą“ (Rumuni -
ja) (ERPF: 2,8 milijono eurų) apima lankytojų centro statybą, keturių turistų takų su informacinėmis lentomis 
įrengimą, seminarus, informavimo sesijas, rūšių ir paukščių vadovus, brošiūras, albumą, spaudos konferencijas 
ir interneto svetainės sukūrimą.
Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas, lankytojų centro statyba dėl užginčytų viešųjų pirkimų procedūrų atsi -
liko nuo tvarkaraščio. Visi keturi planuoti lavinamieji turistų takai buvo užbaigti ir atviri lankytojams.
Tačiau greta šio projekto vietovės, „Natura 2000“ teritorijoje, saugomoje pagal ES paukščių ir buveinių direkty -
vas, buvo įrengta turizmo infrastruktūra. Leidimas plėtoti šią turizmo infrastruktūrą, buvo išduotas nepaisant 
to, kad nebuvo atliktas atitinkamas išankstinis padarinių vietovei vertinimas23. Šis vertinimas yra pagrindinis 
„Natura 2000“ reikalavimas, užtikrinantis, kad veikla neturės neigiamo poveikio teritorijos vientisumui.
23 Tarybos direktyvos 92/43/EEB 6 straipsnis.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
6 ir 7 nuotraukos. Informacinės lentos šalia lavinamojo turistų vandens tako.
19 Pastabos
…ir nebuvo įvertinta investi -
cijų nauda bioįvairovei
32 
Iš 32 audituotų projektų 21-ame buvo 
panaudotos bioįvairovei skatinti skirtos 
investicijos. Dauguma investicijų buvo 
įgyvendinamos kaip reikalaujama per 
tiekimo ir darbų sutartis, ir buvo nau -
dojamos numatytiems tikslams. Inves -
ticinių projektų tikslai daugiausia buvo 
susiję su buveinių (ežerų, upių, pakran -
čių, miškų, biologinių koridorių ir pan.) 
apsauga ir atkūrimu (žr.  7 langelį  ir 
8 langelį ) arba su gyvūnų apsauga.33 
Beveik visais atvejais atsakingos insti -
tucijos projekto sėkmei stebėti naudo -
jo tik fizinių išdirbių24 rodiklius, tokius 
kaip atkuriamoje vietovėje įveistų 
sėklinių plantacijų skaičius ir tipai, at -
želdinto miško hektarai, pakrantės ruo -
žo, kurioje vykdyta intervencija, ilgis 
ir apsaugotų rūšių skaičius. Valstybių 
narių institucijos neatliko tolesnės pro -
jektų veiksmingumo analizės; sprendi -
muose dėl dotacijų nebuvo nustatyti 
nei rezultatų25 rodikliai, nei stebėjimo 
nuostatos, leidžiančios įvertinti buvei -
nių ir rūšių pokyčius. Neatlikus tokios 
analizės, bet koks šių projektų veiks -
mingumo vertinimas tampa neįma -
nomas, taigi nėra ir galimybės įrodyti 
kokius nors apčiuopiamus bioįvairovės 
išsaugojimo rezultatus. 24 Išdirbis yra tai, kas 
pagaminama arba atliekama 
panaudojant intervencijai 
skirtus išteklius.
25 „Rezultatai“ parodo pokyčių 
santykį su tikslais.7 langelisProjekto, skirto buveinių apsaugai ir atkūrimui, pavyzdys
2007–2013 programavimo laikotarpiu Prancūzijos 
Šiaurė -Pa-de-Kalė regione per du ERPF projektus 
(ERPF: 2,8 ir 0,6 milijono eurų) buvo finansuojama 
„Dviejų iškyšulių Garsiosios vietovės operacija“ 
(Opération grand site des deux caps ). Operacija 
buvo pradėta 2000 metais atliekant keletą tyri -
mų. Jos tikslas buvo gauti „Prancūzijos Garsiosios 
vietovės“24 vardą už ilgalaikį gamtos kokybės 
atkūrimą ir išsaugojimą 23 km Lamanšo sąsiaurio 
pakrantės ruože, surandant sprendimus, kaip 
nukreipti turistų srautus, ir sukuriant atitinkamą 
infrastruktūrą (prieigą, automobilių aikšteles 
ir specialią apsaugą), įdiegiant struktūruotą 
priežiūros ir valdymo politiką bei skatinant vietos 
miestų ir miestelių vystymą.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
8 nuotrauka. Apsaugos priemonės vietovėje „Cap Blanc Nez“.
26 „Prancūzijos Garsiosios vietovės“ vardas suteikiamas pripažintoms vietovėms, pasižyminčioms ypatingais gamtos ypatumais ir susilaukiančioms 
daug lankytojų. Jis suteikiamas su sąlyga, kad yra įgyvendintas vietovės išsaugojimo ir valdymo projektas pagrįstas tvarios plėtros principais.
20 Pastabos
Projekto, skirto gyvūnų apsaugai, pavyzdys8 langelis
Šaltinis:  Audito Rūmai.
9 nuotrauka. Akmenų slenksčiai gamtinėje žuvų pralaidoje, kuria 
naudojasi daugiausia lėtesnių žuvų rūšys.
Vienas bendrai finansuotas projektas (Čekijoje) apėmė dviejų žuvų pralaidų įrengimą Elbės upės dešiniajame 
krante prie Lovosicės užtvankos (ERPF: 0,9 milijono eurų). Projekto tikslas buvo pašalinti kliūtį žuvų migravimui, 
kurią sudarė sena 1919 m. statyta užtvanka.
Viena iš šių žuvų pralaidų yra gamtinio upės kanalo slenksčiai iš akmenų, o kita yra dirbtinė žuvų pralaida įreng -
ta skiriamojoje atramoje.
10 nuotrauka. Dirbtinė žuvų pralaida, kuria naudojasi daugiausia 
greitesnių žuvų rūšys.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
21 Pastabos
34 
Ispanijoje Aplinkos ministerija paskel -
bė gaires, kuriose stebėjimas laikomas 
vienu pagrindinių elementų. Tačiau jos 
nebuvo taikomos Audito Rūmų nagri -
nėtam bendrai finansuotam projektui 
(žr.  9 langelį ).35 
Rezultatų rodiklių ir stebėjimo nebuvi -
mas taip pat neleidžia įvertinti regio -
ninių ir (arba) vietinių pasiekimų. Be 
to, audituotuose projektuose nebuvo 
labai stengtasi įvertinti veiksmingumą, 
atsižvelgiant į pačius svarbiausius išo -
rės veiksnius. Iš tiesų bendrus regiono 
buveinių ir gyvūnijos pokyčius gali 
nulemti daugelis veiksnių, kaip natai 
netoliese esančios infrastruktūros – 
kurios nebūtinai yra atskiro projekto 
aprėpties ar kontrolės zonoje – ir ten 
vykdoma veikla.9 langelisVertinimo gairė yra, tačiau nebuvo taikyta
Ispanijoje, pagal Aplinkos ministerijos gairę dėl aplinkosauginio kopų atkūrimo, keletą metų po projekto 
užbaigimo turėjo būti stebimi šie elementai: bendri sistemos pokyčiai, kopų profilis, augmenijos įveisimas ir 
paplitimas, naujų rūšių atsiradimas, invazinių rūšių plitimas, apsaugos priemonių veiksmingumas.
Tačiau praėjus daugiau kaip trejiems metams po „Kanelos salos kopų sistemos ir prieigos prie pliažo atkūrimo“ 
projekto užbaigimo (Ispanija) (ERPF: 0,9  milijono  eurų), apsaugos priemonių poveikis įvertintas nebuvo. Nebu -
vo net bandyta, pavyzdžiui, sudaryti gyvūnų ir augalų, atsiradusių kaip projekto rezultatas, aprašo.
Projektas apima kopų vietovės atkūrimą, įrengiant smėlį sulaikančias žabtvores, sodinant vietines rūšis, atkur -
tos vietovės aptvėrimą ir pakeltus kopų medinius takus. Atkurto pliažo ruožo ilgis – 1 300 metrų.
11 ir 12 nuotraukos. Kopų sistemos atkūrimas.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
22 Pastabos
36 
Viena teigiama išimtis buvo Lenkijoje 
atliktas tyrimas, kuriame buvo pabrėž -
ta, jog apsaugos priemones atsvėrė 
išorės veiksniai (žr.  10 langelį ).10 langelisApsaugos priemonių veiksmingumą mažinančių išorės veiksnių pavyzdys
Vienas projektas (Lenkijoje) buvo skirtas atkurti ir išsaugoti optimalią tetervinų buveinę (ERPF: 0,6 milijo -
no eurų). Panašių į šį projektų buvo vykdyta ir anksčiau. Projektas rėmė daug įvairių priemonių, pavyzdžiui, 
krūmų ir krūmokšnių pašalinimą, meldų nupjovimą, metalinių tinklinių tvorų nuėmimą, plėšrūnų naikinimą, 
žemės pirkimą, ir informacijos perdavimą bei skleidimą.
Su šiuo projektu susijęs tyrimas parodė, kad tetervinų patinų skaičius ir toliau smarkiai mažėjo. Pagrindinės 
nustatytos priežastys, kodėl, nepaisant aktyvių buveinės apsaugos priemonių, nepavyko sustabdyti tetervinų 
populiacijos mažėjimo, buvo šios:
– neigiamas klimato kaitos poveikis: maži reprodukcijos lygiai buvo susiję su lietingais pavasariais ir vasaro -
mis, ypač birželio mėn., kai peri didžioji tetervinų dalis (pirmąsias tris gyvenimo savaites tetervinų jauniklių 
termoreguliacija neveikia);
– padidėjęs plėšrūnų (antai lapių, usūrinių šunų ir kiaunių) aktyvumas, kurį galėjo nulemti masinės vakcinaci -
jos nuo pasiutligės ir žymus lapių medžiojimo sumažėjimas dėl kailių kainų smukimo.
13 nuotrauka. Tetervinai (patinai).
© Lenkijos paukščių apsaugos draugija.
23 Pastabos
Projekto tvarumas yra 
pagrįstas vietiniu įsipareigo -
jimu ir priklauso nuo būsimo 
viešojo finansavimo
37 
Projekto nauda turėtų išlikti ir po to, 
kai ES nustoja teikti paramą. Kad to 
būtų pasiekta, projektai turi atitikti 
tam tikrus kriterijus: jie turėtų visų 
pirma būti glaudžiai susiję su vietos 
struktūromis, kas užtikrintų didelį suin -
teresuotųjų subjektų įsipareigojimą, ir, 
nepaisant visuotinės finansinės ir eko -
nominės krizės, jų rezultatams išlaikyti 
turėtų būti skiriami būtini finansiniai 
ištekliai.
38 
Aprašų, apsaugos ar valdymo planų, 
kurie dažnai ir sudarė projektų pri -
statytus išdirbius, atveju (žr. 29 dalį), 
projektams pasibaigus naudos negau -
ta, kadangi šie planai vis dar nebuvo 
priimti ir įgyvendinami. Tvarios naudos 
galima tikėtis tik tuo atveju, jei yra 
faktinis įgyvendinimas. Pažindinimo, 
informavimo ir lavinimo veiklos atveju, 
vienas teigiamas aspektas buvo tai, 
kad keletas projektų turėjo ilgalai -
kes, aktualią informaciją teikiančias 
svetaines.39 
Audito Rūmai nustatė, kad projektų 
investicijos į pastatus, mašinas, įran -
gą ir plantacijas iš esmės buvo gerai 
išlaikytos net po to, kai projektai buvo 
baigti. Svarbus šios sėkmės aspektas 
buvo tai, kad į tvarumą paprastai buvo 
atsižvelgiama pačioje projektų atran -
kos proceso pradžioje. Be to, projektų 
sutartyse yra išlyga, reikalaujanti, kad 
investicijos būtų panaudotos ir išlaiky -
tos sutartiems tikslams tam tikrą metų 
skaičių po to, kai projektai bus pasibai -
gę, – priešingu atveju, dotaciją tektų 
grąžinti. Vienu atveju, praėjus dviem 
metams po to, kai darbai buvo užbaig -
ti, atsakomybės už išlaikymą klausimas 
vis dar dar nebuvo išspręstas.
40 
Audito Rūmai nustatė, kad didelį darbą 
nuveikė už projektus atsakingos gam -
tos organizacijos, aplinkos agentūros 
ar parkų administracijos, galėjusios 
pasiremti vietos politikos nuostatomis, 
skirtomis palaikyti teigiamą ekoturiz -
mo regiono įvaizdį. Kadangi projektai 
nebuvo orientuoti į pajamas ir dėl to 
nebuvo pritraukti privatūs ištekliai, pa -
prastai buvo būtinas tolesnis viešasis 
finansavimas. Jei finansavimas būtų 
nutrauktas, iškiltų rizika visam bioįvai -
rovės nykimo sustabdymo sumanymui 
(žr. pavyzdį 1 1 langelyje ).
24 Pastabos 11 langelisProjekto, kuriam gresia netvarumo rizika, pavyzdys
Pagrindinis „Stumbrų padėties pagerinimo Vanatori Neamt gamtiniame parke“ projekto (Rumunijoje) tikslas 
(ERPF: 0,2  milijono  eurų) buvo sukurti gyvybingą šiaurės Karpatuose laisvėje gyvenančią stumbrų populiaciją. 
Įsigijus 10 stumbrų, bendras stumbrų skaičius parke padidėjo iki 28. Buvo pastatyta pagalbinė infrastruktūra, 
skirta padėti gyvūnams prisitaikyti prie laukinių sąlygų. Žiemą buvo tiekiamas papildomas pašaras, taip pat 
buvo teikiama reguliari veterinarinė pagalba. Pagal kitą ERPF projektą (ERPF: 0,2 milijono eurų) buvo pastaty -
tos apžvalgos platformos ir įrengti informavimo punktai.
Projekto tvarumas būtų pasiektas, jei stumbrams pavyktų išgyventi ir daugintis laukinėmis sąlygomis. Viena 
iš rizikų buvo genetinė: visi šie stumbrai yra kilę iš nedidelės išgyvenusios pagrindinės grupės ir jų genetinėje 
sandaroje yra labai mažai įvairovės. Dėl to stumbrai buvo neatsparūs ligoms, jų gyvenimo trukmė buvo trum -
pesnė, jų jauniklių mirtingumas buvo didesnis, o gimstamumas mažesnis.
Parko valdymo plane numatyta toliau remti ir stebėti stumbrų grąžinimą į laukinę gamtą ir jų reprodukciją. 
Tačiau plane nieko nepasakyta, kaip turi būti gaunami ir paskirstomi finansiniai ištekliai. Ateities finansavimas 
taip pat nėra užtikrintas, kadangi Aplinkos ministerija nepatvirtino parko valdymo plano.
„Stumbrų projektas“ taip pat pritraukė tarptautinius donorus, tokius kaip Pasaulio bankas. Tolesnis lėšų gavi -
mas iš tarptautinių donorų turėtų būti derinamas su ES parama.
14 ir 15 nuotraukos. Stumbrai aklimatizacijos parke.
Šaltinis:  Audito Rūmai.
25
 Išvados ir  
rekomendacijos
Bendra išvada
41 
Valstybės narės neišnaudojo visų 
turėtų ERPF finansavimo galimybių. 
Nors ERPF bendrai finansuoti projek -
tai, tiesiogiai skatinantys bioįvairovę, 
atitinka valstybių narių ir ES bioįvairo -
vės nykimo sustabdymo prioritetus, 
būtinos papildomos pastangos stebėti 
jų faktinį įnašą ir užtikrinti jų poveikio 
tvarumą. Didelė dalis veiklos buvo skir -
ta parengti apsaugą ir valdymo planus, 
kuriuos, norint pasiekti apčiuopiamų 
rezultatų, būtina įgyvendinti.
ERPF finansavimo paskirs -
tymas ir panaudojimas
42 
Valstybės narės ne visada žiūrėjo į ERPF 
kaip į tinkamą priemonę bioįvairovei 
skatinti ir jo potencialas finansuojant 
„Natura 2000“ nebuvo pakankamai 
pripažintas (žr. 19–25 dalis).1 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) padėti valstybėms narėms veiksmų 
programose nusistatyti bioįvairo -
vės atkūrimo prioritetus;
b) įvertinti valstybių narių veiksmų 
programose nustatytų bioįvairovės 
skatinimui skirtų veiksmų papildo -
mumą su kitų ES fondų finansuoja -
mais projektais;
c) stebėti faktinį veiksmų programų 
įgyvendinimą, siekiant iš anksto ir 
aktyviai nustatyti sunkumus.
Kad šito pasiektų, valstybės narės turė -
tų bendradarbiauti su Komisija.
ERPF projektų pasiekimai 
stabdant bioįvairovės 
nykimą
43 
ERPF bendrai finansuoti projektai iš 
esmės atitiko nacionalinius ir ES bioį -
vairovės prioritetus. Tačiau kartais yra 
sunku aiškiai identifikuoti ERPF išlaidas 
bioįvairovei (žr. 27 ir 28 dalis).
26 Išvados ir rekomendacijos 
44 
Trečdalis audituotų projektų skirti 
paruošti būsimas investicijas ir veiklą, 
numatytas skatinti bioįvairovę (paren -
giamasis darbas ir visuomenės pažin -
dinimo priemonės). Tai reiškia, kad 
negalima tuoj pat tikėtis apčiuopiamų 
rezultatų. Faktinės apsaugos priemo -
nės buvo taikomos dviejų trečdalių 
projektų atveju. Tačiau valstybių narių 
institucijos neįdiegė rezultatų rodiklių 
ir stebėjimo sistemų, kad įvertintų 
buveinių ir rūšių pokyčius. Neatlikus 
tokios analizės, bet koks šių projek -
tų veiksmingumo vertinimas tampa 
neįmanomas, taigi ir nėra galimybės 
įrodyti kokius nors apčiuopiamus 
bioįvairovės išsaugojimo rezultatus (žr. 
29–36 dalis).
45 
Fiziniai projektų išdirbiai iš esmės buvo 
gerai išlaikyti ir buvo konstatuotas 
didelis projektų vykdytojų įsipareigoji -
mas. Tačiau projektų tvarumas priklau -
sė nuo tęstinio viešojo finansavimo (žr. 
37–40 dalis).2 rekomendacija
Komisija turėtų:
a) padėti valstybėms narėms ste -
bėti parengiamuosius projektus, 
siekiant skatinti aktyvią apsaugos 
politiką, ypatingą dėmesį skiriant 
konkrečių buveinių ir rūšių apsau -
gos valdymo planų įgyvendinimui;
b) pareikalauti, kad į veiksmų progra -
mas būtų įtraukiamos procedūros, 
skirtos vertinti buveinių ir rūšių 
aplinkos pokyčius po intervencijų;
c) konsultuoti valstybes nares, kaip 
taikyti ERPF taisykles sąveikaujant 
su kitais ES fondais.
Be to, Komisija turėtų užtikrinti, kad 
būtų išlaikytas kruopštus tiesioginių 
ir netiesioginių ES išlaidų bioįvairovei 
(įskaitant programai „Natura 2000“) 
registravimas, o valstybės narės turėtų 
prie to prisidėti teikdamos būtinus 
duomenis.
Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Henri GRETHEN, 
2014 m. birželio 4 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Priedai
ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. tikslai ir veiksmai
1 tikslas. Visiškai įgyvendinti Paukščių ir Buveinių direktyvas
1 veiksmas Baigti kurti „Natura 2000“ tinklą ir užtikrinti gerą valdymą
2 veiksmas Užkrinti pakankamą „Natura 2000“ vietovių finansavimą
3 veiksmas Gilinti suinteresuotųjų šalių žinias, didinti jų vaidmenį ir užtikrinti geresnę teisės aktų įgyvendinimo kontrolę
4 veiksmas Pagerinti ir supaprastinti stebėjimą ir duomenų teikimą 
2 tikslas. Išsaugoti ir atkurti ekosistemas ir jų strategines funkcijas
5 veiksmas Pagerinti Europos Sąjungoje žinias apie ekosistemas ir jų funkcijas
6 veiksmas Nustatyti biologinės įvairovės atkūrimo prioritetus ir skatinti naudoti žaliąją infrastruktūrą
7 veiksmas Užtikrinti, kad būtų išvengta grynojo biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų praradimo
3 tikslas. Padidinti žemės ūkio ir miškų ūkio indėlį išlaikant ir didinant bioįvairovę
8 veiksmas Didinti tiesioginius mokėjimus už aplinkos viešąsias gėrybes pagal ES bendrąją žemės ūkio politiką
9 veiksmas Gerinti kaimo plėtros bioįvairovės išsaugojimo tikslų nustatymą
10 veiksmas Išsaugoti Europos žemės ūkio genetinę įvairovę
11 veiksmas Raginti miškų valdytojus saugoti ir didinti miškų bioįvairovę
12 veiksmas Į miškų valdymo planus integruoti bioįvairovės priemones 
4 tikslas. Užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą
13 veiksmas Pagerinti žuvų išteklių valdymą
14 veiksmas Nebedaryti neigiamo poveikio žuvų ištekliams, rūšims, buveinėms ir ekosistemoms
5 tikslas. Kovoti su invazinėmis svetimomis rūšimis
15 veiksmas Sustiprinti ES augalų ir gyvūnų sanitarijos režimus
16 veiksmas Sukurti specialią invazinėms svetimoms rūšims skirtą priemonę
6 tikslas. Padėti sustabdyti pasaulio biologinės įvairovės nykimą 
17 veiksmas Susilpninti netiesioginius biologinės įvairovės nykimo veiksnius
18 veiksmas Sutelkti papildomus išteklius, kad būtų išsaugota pasaulio biologinė įvairovė
19 veiksmas Pasiekti, kad ES vystymo bendradarbiavimas saugotų bioįvairovę
20 veiksmas Reglamentuoti galimybes naudotis genetiniais ištekliais ir sąžiningą bei teisingą pasidalijimą nauda, gaunama juos 
naudojantI priedas
28 Priedai
ERPF lėšų skyrimas bioįvairovei ir gamtosaugai skatinti (įskaitant „Natura 2000“)  
(eurais)
ŠalisPlanuotos ERPF lėšos veiksmų programose  
2010 m. gruodžio 31 d.Planuotos ERPF lėšos veiksmų programose  
2012 m. gruodžio 31 d. Perskirstyta bioįvairovei nuo 2010 12 
31 iki 2012 12 31ERPF lėšos skirtos atrinktiems 
bioįvairovės projektamsĮgyvendinimo lygis
Skirta bio-
įvairovei (‘000) (a)Iš viso sanglaudos
lėšų (‘000) (b)%
(= a/b)Skirta bio-
įvairovei (‘000) (c)Iš viso sanglaudos
lėšų (‘000) (d)%
(= c/d)(‘000)
(e = (c-a))%
(f = (c/a)(‘000)
( g)%
(h = g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Čekija 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danija 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Vokietija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Airija 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Graikija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Ispanija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Prancūzija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kipras 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lietuva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Liuksemburgas 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Vengrija 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nyderlandai 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Lenkija 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalija 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumunija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovėnija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakija 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Suomija 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Švedija 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Jungtinė Karalystė 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Tarpvalstybinis lygmuo 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Iš viso 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Komisijos statistinius duomenis.II priedas
29 Priedai
ERPF lėšų skyrimas bioįvairovei ir gamtosaugai skatinti (įskaitant „Natura 2000“)  
(eurais)
ŠalisPlanuotos ERPF lėšos veiksmų programose  
2010 m. gruodžio 31 d.Planuotos ERPF lėšos veiksmų programose  
2012 m. gruodžio 31 d. Perskirstyta bioįvairovei nuo 2010 12 
31 iki 2012 12 31ERPF lėšos skirtos atrinktiems 
bioįvairovės projektamsĮgyvendinimo lygis
Skirta bio-
įvairovei (‘000) (a)Iš viso sanglaudos
lėšų (‘000) (b)%
(= a/b)Skirta bio-
įvairovei (‘000) (c)Iš viso sanglaudos
lėšų (‘000) (d)%
(= c/d)(‘000)
(e = (c-a))%
(f = (c/a)(‘000)
( g)%
(h = g/c)
Belgija 1 054 2 063,501 0,05 1 054 2 063 501 0,05 0 0 1 141 108,3
Bulgarija 80 787 6 673 628 1,21 80 787 6 673 628 1,21 0 0 104 121 128,9
Čekija 605 921 26 302 604 2,30 605 921 26 539  650 2,28 0 0 248 286 41,0
Danija 0 509 577 0,00 0 509 577 0,00 0 0 0 0
Vokietija 50 620 25 488  616 0,20 52 614 25 488 230 0,21 (+) 1 994 (+) 3,9 49 886 94,8
Estija 21 730 3 403 460 0,64 21 730 3 403 460 0,64 0 0 18 159 83,6
Airija 0 750 725 0,00 0 750 725 0,00 0 0 0 0
Graikija 179 763 20 210 261 0,89 145 702 20 210 261 0,72 (–) 34  061 (–) 18,9 154 907 106,3
Ispanija 706 437 34 657 734 2,04 824 574 34 650 749 2,38 (+) 118 137 (+) 16,7 634 901 7 7, 0
Prancūzija 175 954 13 449 221 1,31 166 084 13 449 221 1,23 (–) 9  870 (–) 5,6 151 359 91,1
Italija 57 133 27 965 315 0,20 43 143 27 955 874 0,15 (–) 13  990 (–) 24,5 15 298 35,5
Kipras 0 514 624 0,00 0 612 435 0,00 0 0 0 0
Latvija 26 000 4 530 448 0,57 26 000 4 530 448 0,57 0 0 9 296 35,8
Lietuva 71 850 6 775 493 1,06 71 850 6 775 493 1,06 0 0 62 159 86,5
Liuksemburgas 0 50 487 0,00 0 50 487 0,00 0 0 0 0
Vengrija 125 800 24 921 149 0,50 125 800 24 921 149 0,50 0 0 94 333 75,0
Malta 1 700 840  123 0,20 100 840  123 0,01 (–) 1  600 (–) 94,1 0 0
Nyderlandai 4 195 1 660 003 0,25 4 195 1 660 003 0,25 0 0 630 15,0
Austrija 0 1 204 479 0,00 0 1 204 479 0,00 0 0 0 0
Lenkija 135 078 65 221 853 0,21 113 430 67 185 549 0,17 (–) 21  648 (–) 16,0 102 506 90,4
Portugalija 46 973 21 411 561 0,22 55 076 21 411 561 0,26 (+) 8 103 (+) 17 ,3 50 739 92,1
Rumunija 171 989 19 213  037 0,90 171 989 19 213  037 0,90 0 0 115 903 67, 4
Slovėnija 49 555 4 101 049 1,21 49 555 4 101 049 1,21 0 0 1 250 2,5
Slovakija 30 454 11 360 620 0,27 30 454 11 498 331 0,26 0 0 32 519 106,8
Suomija 1 933 1 595 966 0,12 552 1 595 966 0,03 (–) 1  381 (–) 71,4 184 33,3
Švedija 0 1 626 092 0,00 0 1 626 092 0,00 0 0 0 0
Jungtinė Karalystė 1 570 9 890 937 0,02 70 9 890 937 0,00 (–) 1  500 (–) 95,5 0 0
Tarpvalstybinis lygmuo 168 780 7 829 418 2,16 175 219 7 905 148 2,22 (+) 6 439 (+) 3,8 216 176 123,4
Iš viso 2 715  276 344  221  981 0,79 2 765  899 346  717  163 0,80 (+) 50 623 (+) 1,9 2 063  753 74,6
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, pagal Komisijos statistinius duomenis.
30 Priedai
Audituota projektų imtis
Šalis  / Regionas Projekto pavadinimasES įnašas  
(milijonais 
eurų)Pagrindinės priemonėsProjekto tipas  
A, B arba C1 Užbaigimo data2Audito vykdymo 
metu projektas 
buvo užbaigtas
Čekija  
(VP Aplinka)Aplinkos apsaugos agentūros valdomas „Natura 2000“ vietovių įgyvendinimas ir kraštovaizdžio 
išsaugojimas4,3„Natura 2000“ vietovių apsaugos statuso nustatymas; apklausų dėl aprašų sistemos ir stebėjimo 
pagrindo sukūrimasB(Prognozė: 2015 m. 
sausio mėn.)Ne
Vlasimo pagalbos neįgaliems gyvūnams punkto rekonstrukcija 1,9 Pagalbos neįgaliems gyvūnams punkto atnaujinimas ir papildomų patalpų statyba C 2012 m. vasaris Taip
Chotesovo savivaldybės teritorinė ekologinio stabilumo sistema 0,5 Bioįvairovės zonos ir dviejų buveinių / laukinių gyvūnų, žaliųjų koridorių sukūrimas. C 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Ežeras Propast 1,4 Vandens rezervuaro atnaujinimas, apsaugos nuo potvynių priemonės, nauja augmenija C 2011 m. birželio mėn. Taip
Savivaldybės parkas Dolni Brezany 1,2Parko sukūrimas, įskaitant kraštovaizdžio formavimą, vejų sukūrimą, naujų medžių ir krūmų 
sodinimąC 2010 m. birželio mėn. Taip
Lovosice - Pistany žuvų pralaidos 0,9 Dviejų žuvų pralaidų įrengimas C 2010 m. rugsėjo mėn. Taip
Ispanija  
(VP Andalūzija)Gvadairos upės pakrantės atkūrimas Sevilijoje 9,2 Atkūrimas ir dešiniojo upės kranto kraštovaizdžio atnaujinimas C2009 m. gruodžio 
mėn.Taip
Gvadalkiviro upės pakrantės atkūrimas Sevilijoje 5,0 Atkūrimas ir kairiojo upės kranto kraštovaizdžio atnaujinimas C 2009 m. spalio mėn. Taip
Kanelos salos kopų sistemos ir prieigos prie pliažo atkūrimas 0,9 Kopų vietovės atkūrimas 1 300 metrų ilgio pliažo ruože C 2009 m. gegužės mėn. Taip
Dirbtinis aprūpinimas smėliu Mazagono pliažo ruože 1,6 Smėlio tiekimas 600 metrų pliažo ruože, kompensuojant nuosėdų trūkumą C 2009 m. birželio mėn. Taip
Sankti-Petri pilies atkūrimas 3,1 Pilies išsaugojimo darbai C 2010 m. spalio mėn. Taip
Buveinių atkūrimas apželdinant pušynais 1,9 Šakų ir krūmų kirtimas, pušų retinimas, eukaliptų kirtimas ir genėjimas C 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Atkūrimas prie Gvadjanos upės Huelvos provincijoje 0,8 Esamos augmenijos priežiūra, vietinių rūšių sodinimas, šlapžemių sukūrimas C 2009 m. birželio mėn. Taip
Prancūzija  
(VP Šiaurė Pa de Kalė)„Drakonas! Mano sode?“ (du etapai) 0,3 Buveinių atkūrimas, informacija C2013 m. birželio mėn.  
 (antro etapo pabaiga)Ne
Dviejų iškyšulių Garsiosios vietovės operacija (1 etapas) 2,8 Ekologinis kraštovaizdžio performavimas, žaliųjų zonų atkūrimas C 2012 m. gruodžio mėn. Taip
Dviejų iškyšulių Garsiosios vietovės operacija (2 etapas) 0,6 Atlyginimai atkūrimo darbus atliekantiems darbuotojams C 2012 m. gruodžio mėn. Taip
Pavojuje atsidūrusių buveinių atkūrimas ir (arba) tvariųjų valdymo sistemų įgyvendinimas 0,4 Kraštovaizdžio atkūrimas, gilesnis pažindinimas ir komunikacija C 2011 m. gruodžio mėn. Taip
Pakrančių ir šlapžemių paveldo kraštovaizdžio apsauga 1,5 Žemės pirkimas C 2012 m. gegužės mėn. Taip
Vietovės Fort Vert kraštovaizdžio apsauga 1,5 Žemės pirkimas C 2009 m. lapkričio mėn. Taip
1 Projektų tipai:
A = Gilesnis pažindinimas ir lavinamosios priemonės.
B = Informacijos rinkimas ir planų rengimas.
C = Konkrečios apsaugo priemonės.
2 Nebuvo įvykdyti 18 projektų pradiniai užbaigimo terminai. Penki projektai vėlavo daugiau kaip 6 mėnesius: du dėl sunkumų perkant žemę,  
trys dėl viešųjų pirkimų procedūros problemų (dviem atvejais buvo vėluojama daugiau kaip metus).III priedas
31 Priedai
Audituota projektų imtis
Šalis  / Regionas Projekto pavadinimasES įnašas  
(milijonais 
eurų)Pagrindinės priemonėsProjekto tipas  
A, B arba C1 Užbaigimo data2Audito vykdymo 
metu projektas 
buvo užbaigtas
Čekija  
(VP Aplinka)Aplinkos apsaugos agentūros valdomas „Natura 2000“ vietovių įgyvendinimas ir kraštovaizdžio 
išsaugojimas4,3„Natura 2000“ vietovių apsaugos statuso nustatymas; apklausų dėl aprašų sistemos ir stebėjimo 
pagrindo sukūrimasB(Prognozė: 2015 m. 
sausio mėn.)Ne
Vlasimo pagalbos neįgaliems gyvūnams punkto rekonstrukcija 1,9 Pagalbos neįgaliems gyvūnams punkto atnaujinimas ir papildomų patalpų statyba C 2012 m. vasaris Taip
Chotesovo savivaldybės teritorinė ekologinio stabilumo sistema 0,5 Bioįvairovės zonos ir dviejų buveinių / laukinių gyvūnų, žaliųjų koridorių sukūrimas. C 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Ežeras Propast 1,4 Vandens rezervuaro atnaujinimas, apsaugos nuo potvynių priemonės, nauja augmenija C 2011 m. birželio mėn. Taip
Savivaldybės parkas Dolni Brezany 1,2Parko sukūrimas, įskaitant kraštovaizdžio formavimą, vejų sukūrimą, naujų medžių ir krūmų 
sodinimąC 2010 m. birželio mėn. Taip
Lovosice - Pistany žuvų pralaidos 0,9 Dviejų žuvų pralaidų įrengimas C 2010 m. rugsėjo mėn. Taip
Ispanija  
(VP Andalūzija)Gvadairos upės pakrantės atkūrimas Sevilijoje 9,2 Atkūrimas ir dešiniojo upės kranto kraštovaizdžio atnaujinimas C2009 m. gruodžio 
mėn.Taip
Gvadalkiviro upės pakrantės atkūrimas Sevilijoje 5,0 Atkūrimas ir kairiojo upės kranto kraštovaizdžio atnaujinimas C 2009 m. spalio mėn. Taip
Kanelos salos kopų sistemos ir prieigos prie pliažo atkūrimas 0,9 Kopų vietovės atkūrimas 1 300 metrų ilgio pliažo ruože C 2009 m. gegužės mėn. Taip
Dirbtinis aprūpinimas smėliu Mazagono pliažo ruože 1,6 Smėlio tiekimas 600 metrų pliažo ruože, kompensuojant nuosėdų trūkumą C 2009 m. birželio mėn. Taip
Sankti-Petri pilies atkūrimas 3,1 Pilies išsaugojimo darbai C 2010 m. spalio mėn. Taip
Buveinių atkūrimas apželdinant pušynais 1,9 Šakų ir krūmų kirtimas, pušų retinimas, eukaliptų kirtimas ir genėjimas C 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Atkūrimas prie Gvadjanos upės Huelvos provincijoje 0,8 Esamos augmenijos priežiūra, vietinių rūšių sodinimas, šlapžemių sukūrimas C 2009 m. birželio mėn. Taip
Prancūzija  
(VP Šiaurė Pa de Kalė)„Drakonas! Mano sode?“ (du etapai) 0,3 Buveinių atkūrimas, informacija C2013 m. birželio mėn.  
 (antro etapo pabaiga)Ne
Dviejų iškyšulių Garsiosios vietovės operacija (1 etapas) 2,8 Ekologinis kraštovaizdžio performavimas, žaliųjų zonų atkūrimas C 2012 m. gruodžio mėn. Taip
Dviejų iškyšulių Garsiosios vietovės operacija (2 etapas) 0,6 Atlyginimai atkūrimo darbus atliekantiems darbuotojams C 2012 m. gruodžio mėn. Taip
Pavojuje atsidūrusių buveinių atkūrimas ir (arba) tvariųjų valdymo sistemų įgyvendinimas 0,4 Kraštovaizdžio atkūrimas, gilesnis pažindinimas ir komunikacija C 2011 m. gruodžio mėn. Taip
Pakrančių ir šlapžemių paveldo kraštovaizdžio apsauga 1,5 Žemės pirkimas C 2012 m. gegužės mėn. Taip
Vietovės Fort Vert kraštovaizdžio apsauga 1,5 Žemės pirkimas C 2009 m. lapkričio mėn. Taip
1 Projektų tipai:
A = Gilesnis pažindinimas ir lavinamosios priemonės.
B = Informacijos rinkimas ir planų rengimas.
C = Konkrečios apsaugo priemonės.
2 Nebuvo įvykdyti 18 projektų pradiniai užbaigimo terminai. Penki projektai vėlavo daugiau kaip 6 mėnesius: du dėl sunkumų perkant žemę,  
trys dėl viešųjų pirkimų procedūros problemų (dviem atvejais buvo vėluojama daugiau kaip metus).
32 Priedai
Šalis  / Regionas Projekto pavadinimasES įnašas  
(milijonais 
eurų)Pagrindinės priemonėsProjekto tipas  
A, B arba C1 Užbaigimo data2Audito vykdymo 
metu projektas 
buvo užbaigtas
Lenkija  
(VP Infrastruktūra ir aplinka)Laukinių gyvūnų išsaugojimas aplinkosaugos teritorijose 0,3Darbai žemės naudojimui (pvz., žemės lyginimas, esamų pastatų nugriovimas) turizmo infrastruktū -
ros statybaC 2012 m. gegužės mėn. Taip
Aktyvi tetervinų apsauga specialioje „Natura 2000“ paukščių apsaugos vietovėje Knyszynska Primeval 
girioje0,6 Optimalios tetervinų buveinės išsaugojimas C 2011 m. gruodžio mėn. Taip
Nacionalinė kurtinių apsaugos programa 0,2Nacionalinės programos rengimas (Biotopų kokybės kurtinių buveinėse ir jų nacionalinės populiacijos 
stebėjimas  B 2011 m. gruodžio mėn. Taip
„Natura 2000“ apsaugos veiksmų planų rengimas Lenkijoje 5,8 Apsaugos planų rengimas 406 „Natura 2000“ vietovėms B(Prognozė: 2014 m. 
balandžio mėn.)Ne
Ekointervencijos - visuomenės įsitraukimas į Natura 2000 vietovių apsaugą 0,1 Lavinamųjų priemonių rengimas: svetainė, mokymai, mokomieji apsilankymai A 2011 m. vasario mėn. Taip
Arčiau gamtos - vietos aplinkos pareigūnų identifikavimas ir apmokymas 0,2 Lavinamosios ir informacinės medžiagos skelbimas, svetainė A 2012 m. kovo mėn. Taip
Rumunija  
(VP Aplinka)Skaitmeninė pagalbinė kartografinė priemonė, naudojama rengiant valdymo planą ir strategiją 0,8 Didelės rezoliucijos skaitmeninio Dunojaus deltos biosferos žemėlapio sukūrimas B 2012 m. spalio mėn. Taip
Bioįvairovės pagerinimas jūros sektoriuje pažindinant ir informuojant 2,8 Lankytojų centro, turistų takų, informacijos punktų sukūrimas A(Prognozė: 2015 m. 
gruodžio mėn.)Ne
Integruota informacinė sistema – pagalbinė priemonė gerinant ekosistemos išsaugojimą 3,6 Integruotos informacinės sistemos taikymas administruojant Dunojaus deltos biosferos rezervatą B 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Valdymo priemonės jūrininkystės srityje SCI ROSSCI0066 5,8 Povandeninių buveinių ir rūšių aprašas ir jūros vietovės žemėlapio sudarymas B 2013 m. spalio mėn. Ne
Bendruomenei Rūpimų Rūšių valdymo priemonės Vanatori Neamt gamtiniame parke 0,2 Rūšių aprašas, lankytojų centras, informacijos punktai, lavinamasis takas B 2011 m. gegužės mėn. Taip
Stumbrų padėties gerinimas Vanatori Neamt gamtiniame parke 0,2 Stumbrams skirta infrastruktūra ir sklaidos veikla C 2013 m. gegužės mėn. Ne
Projektas RO-NT3 „Bendras požiūris į bioįvairovę Seku gamtiniame rezervate ir Vanatori Neamt gamtinia -
me parke“0,2 Gyvūnų aprašas ir duomenų bazės kūrimas B 2013 m. gegužės mėn. Ne
1 Projektų tipai:
A = Gilesnis pažindinimas ir lavinamosios priemonės.
B = Informacijos rinkimas ir planų rengimas.
C = Konkrečios apsaugo priemonės.
2 Nebuvo įvykdyti 18 projektų pradiniai užbaigimo terminai. Penki projektai vėlavo daugiau kaip 6 mėnesius: du dėl sunkumų perkant žemę,  
trys dėl viešųjų pirkimų procedūros problemų (dviem atvejais buvo vėluojama daugiau kaip metus).III priedas
33 Priedai
Šalis  / Regionas Projekto pavadinimasES įnašas  
(milijonais 
eurų)Pagrindinės priemonėsProjekto tipas  
A, B arba C1 Užbaigimo data2Audito vykdymo 
metu projektas 
buvo užbaigtas
Lenkija  
(VP Infrastruktūra ir aplinka)Laukinių gyvūnų išsaugojimas aplinkosaugos teritorijose 0,3Darbai žemės naudojimui (pvz., žemės lyginimas, esamų pastatų nugriovimas) turizmo infrastruktū -
ros statybaC 2012 m. gegužės mėn. Taip
Aktyvi tetervinų apsauga specialioje „Natura 2000“ paukščių apsaugos vietovėje Knyszynska Primeval 
girioje0,6 Optimalios tetervinų buveinės išsaugojimas C 2011 m. gruodžio mėn. Taip
Nacionalinė kurtinių apsaugos programa 0,2Nacionalinės programos rengimas (Biotopų kokybės kurtinių buveinėse ir jų nacionalinės populiacijos 
stebėjimas  B 2011 m. gruodžio mėn. Taip
„Natura 2000“ apsaugos veiksmų planų rengimas Lenkijoje 5,8 Apsaugos planų rengimas 406 „Natura 2000“ vietovėms B(Prognozė: 2014 m. 
balandžio mėn.)Ne
Ekointervencijos - visuomenės įsitraukimas į Natura 2000 vietovių apsaugą 0,1 Lavinamųjų priemonių rengimas: svetainė, mokymai, mokomieji apsilankymai A 2011 m. vasario mėn. Taip
Arčiau gamtos - vietos aplinkos pareigūnų identifikavimas ir apmokymas 0,2 Lavinamosios ir informacinės medžiagos skelbimas, svetainė A 2012 m. kovo mėn. Taip
Rumunija  
(VP Aplinka)Skaitmeninė pagalbinė kartografinė priemonė, naudojama rengiant valdymo planą ir strategiją 0,8 Didelės rezoliucijos skaitmeninio Dunojaus deltos biosferos žemėlapio sukūrimas B 2012 m. spalio mėn. Taip
Bioįvairovės pagerinimas jūros sektoriuje pažindinant ir informuojant 2,8 Lankytojų centro, turistų takų, informacijos punktų sukūrimas A(Prognozė: 2015 m. 
gruodžio mėn.)Ne
Integruota informacinė sistema – pagalbinė priemonė gerinant ekosistemos išsaugojimą 3,6 Integruotos informacinės sistemos taikymas administruojant Dunojaus deltos biosferos rezervatą B 2011 m. lapkričio mėn. Taip
Valdymo priemonės jūrininkystės srityje SCI ROSSCI0066 5,8 Povandeninių buveinių ir rūšių aprašas ir jūros vietovės žemėlapio sudarymas B 2013 m. spalio mėn. Ne
Bendruomenei Rūpimų Rūšių valdymo priemonės Vanatori Neamt gamtiniame parke 0,2 Rūšių aprašas, lankytojų centras, informacijos punktai, lavinamasis takas B 2011 m. gegužės mėn. Taip
Stumbrų padėties gerinimas Vanatori Neamt gamtiniame parke 0,2 Stumbrams skirta infrastruktūra ir sklaidos veikla C 2013 m. gegužės mėn. Ne
Projektas RO-NT3 „Bendras požiūris į bioįvairovę Seku gamtiniame rezervate ir Vanatori Neamt gamtinia -
me parke“0,2 Gyvūnų aprašas ir duomenų bazės kūrimas B 2013 m. gegužės mėn. Ne
1 Projektų tipai:
A = Gilesnis pažindinimas ir lavinamosios priemonės.
B = Informacijos rinkimas ir planų rengimas.
C = Konkrečios apsaugo priemonės.
2 Nebuvo įvykdyti 18 projektų pradiniai užbaigimo terminai. Penki projektai vėlavo daugiau kaip 6 mėnesius: du dėl sunkumų perkant žemę,  
trys dėl viešųjų pirkimų procedūros problemų (dviem atvejais buvo vėluojama daugiau kaip metus).
34 Priedai IV priedasĮvairių ES fondų biologinės įvairovės strategijai siūlomos galimybės 2007–2013 m. 
finansinėje programoje kaip nurodo Komisija
ES politikaPagrindinės bioįvairovės  
priemonės  
(tiesioginės ir netiesioginės)2007–
2013 m. 
biudžetas
(milijonais 
eurų)Pagrindinis susijęs 
bioįvairovės tikslasPagrindiniai gavėjai
Bendra žemės ūkio politikaBioįvairovės apsaugos, valdymo ir 
atkūrimo priemonės žemės ūkio ir 
miškų buveinėse
„Natura 2000“ mokėjimai, agrarinės 
aplinkosaugos ir miškų aplinkosaugos 
mokėjimai
Parama mokymui, konsultacinėms 
paslaugoms, kaimo paveldo išsaugoji -
mui ir puoselėjimui42 7003 tikslas
Žemės ūkis ir 
miškininkystė
1 tikslas
Gamtos išsaugojimas
2 tikslas
AtkūrimasReguliarios susietosios išmokos ūkinin -
kams ir miškų savininkams
Kiti konkrečių tikslų (kaip antai kaimo 
ekonomikos įvairinimas) kaimo vieto -
vėse naudos gavėjai
Bendra žuvininkystės 
politikaVandens aplinkos apsaugos veiksmai
Vandens gyvūnijos ir augmenijos 
apsauga
Pakrančių aplinkos apsaugaNėra duomenų4 tikslas
ŽuvininkystėTinkami finansuoti: pakrančių bendruo -
menės, gamintojų organizacijos ir kiti 
jūrinių vietovių naudos gavėjai
Sanglaudos politikaBioįvairovės ir gamtos apsaugos 
skatinimas
Gamtos turtų puoselėjimas
Gamtos paveldo išsaugojimas ir 
didinimas
Padėti darbo jėgai ir bendrovėms 
prisitaikyti prie naujų aplinkosauginių 
iššūkių ir skatinti gamtos išsaugojimą 
tarp privataus verslo vadybininkų5 2321 tikslas
Gamtos išsaugojimas
2 tikslas
AtkūrimasĮvairūs naudos gavėjai
Finansų sutelkimas į atsilikusius 
regionus ir kitus regionus, siekiančius 
padidinti regiono konkurencingumą ir 
užimtumą
Vienkartinės investicijos / infrastruktū -
ros bendras finansavimas
Aplinkos politika (LIFE+)Inovacija, geriausia praktika, parodo -
mieji projektai ir priemonės1201 tikslas
Gamtos išsaugojimas
2 tikslas
Atkūrimas
5 tikslas
Invazinės svetimos 
rūšysTinkami finansuoti: daugybė įvairių 
viešųjų ir privačių įstaigų ir asmenų
Komisijos vykdomas programų 
valdymas
Jokių reguliarių išlaidų aplinkai
Mokslinių tyrimų politikaGamtos ir žmogaus sukurtų išteklių 
bei bioįvairovės išsaugojimas ir tvarus 
valdymas
Jūrinių vietovių aplinkos valdymas
Tvaraus vystymosi prognozavimo 
metodai ir vertinimo įrankiai1101 tikslas
Gamtos išsaugojimas
2 tikslas
AtkūrimasTinkami finansuoti: mokslinę veiklą 
vykdančios viešosios organizacijos ir 
privačios bendrovės
Išorės politikaParama Biologinės įvairovės konvenci -
jos (BĮK) įsipareigojimų vykdymui1146 tikslas
Pasaulio bioįvairovėTinkami finansuoti: besivystančios šalys 
ir partnerių organizacijos, taip pat tarp -
tautinės organizacijos ir ES agentūros
Šaltinis:  Europos Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2011) 540 galutinis, 2011 5 3.
35
Nors 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu bio -
įvairovė nėra prioritetinė sritis pagal ERPF regla -
mente (4 straipsnis) pateiktą teminį suskirstymą, 
Komisija paskelbė specialų valdymo institucijoms 
skirtą rekomendacinį dokumentą (Daugiariopos 
naudos sanglaudos politikos investicijų į gamtą ir 
žaliąją infrastruktūrą vadovą), siekdama paremti val -
dymo institucijas šiame darbe.
Atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategijos 
įgyvendinimą iki 2020 m., pagal 5 veiksmą numa -
tyta, kad valstybės narės, padedamos Komisijos, iki 
2014 m. sudarys savo ekosistemų ir su jomis susiju -
sių paslaugų žemėlapį ir įvertins jų būklę. Komisijos 
tarnybos (Aplinkos apsaugos generalinis direkto -
ratas (toliau – AAGD) ir Jungtinis tyrimų centras 
(toliau – JRC) kartu su Europos aplinkos agentūra 
parengė dvi ataskaitas, kuriomis valstybės narės gali 
pasinaudoti atlikdamos šį darbą.
Tos pačios strategijos 6a veiksme taip pat numatyta, 
kad iki 2014 m. valstybės narės, padedamos Komi -
sijos, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis 
nustatys ekosistemų atkūrimo prioritetų strateginę 
sistemą. Komisija paskelbė dvi konsultacijų šiuo 
klausimu ataskaitas, įskaitant vieną, kurioje apskai -
čiuojama, kokios bus tikslo iki 2020 m. atkurti 15 % 
nualintų ekosistemų pasiekimo sąnaudos, ir pateikė 
rekomendacijų valstybėms narėms.
Komisija ketina skelbti gaires dėl bioįvairovės 
išsaugojimo, kurios padės valstybėms narėms 
nustatyti galimybes ERPF struktūroje, taip pat kitas 
galimybes.
VI b) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisijos ir 
kiekvienos valstybės narės suderėti partnerystės 
susitarimai yra svarbi priemonė, siekiant užtikrinti 
skirtingų ES fondų papildomumą. ERPF ir kaimo 
plėtros programos bus patikrintos per vidaus 
tarptarnybines konsultacijas, kurios bus vykdomos 
siekiant didesnio ERPF ir EŽŪFKP papildomumo. 
Visų „Natura 2000“ aspektų atvejais tokia patikra yra 
pagrįsta prioritetinių veiksmų programų įgyvendi -
nimo principais.Santrauka
IV
Komisija dėkoja Audito Rūmams už vertinimą, 
kuriame pateikiama išsami informacija  – ji bus labai 
naudinga įgyvendinant naujos kartos programas.
Komisija primena, kad Europos regioninės plėtros 
fondo (ERPF) tikslas  – mažinti ekonominius, socia -
linius ir teritorinius skirtumus. Nors fondas, be kitų 
remiamų tikslų, gali remti ir bioįvairovės tikslus, jis 
nėra bioįvairovei skatinti skirta priemonė.
V
Komisija tikisi, kad naujuoju programavimo laiko -
tarpiu (2014–2020 m.) nustačius veiksmų programų 
konkrečius tikslus ir rezultatų rodiklius, ir, jei reikia, 
įtraukus bioįvairovę, bus pagerinti stebėjimo ir atas -
kaitų teikimo pajėgumai.
Parengiamasis darbas, įskaitant finansuojamąjį iš 
ERPF lėšų, yra išankstinė gero projekto įgyvendi -
nimo sąlyga. Juo sukuriamas pagrindas būsimoms 
intervencijoms (ir bioįvairovės naudos suteikimui). 
Tikimasi, kad šie veiksmai bus remiami iš ERPF, nors 
projektams įgyvendinti gali būti naudojami ir kiti 
fondai (pavyzdžiui, EŽŪFKP), ir nacionaliniai ištekliai.
VI a) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Todėl Komi -
sija pradėjo padėti valstybėms narėms nusistatyti 
bioįvairovės atkūrimo prioritetus susijusiose veiklos 
programose. Pagal struktūrinių fondų pasidalija -
mojo valdymo principą valstybės narės siūlo tikslus 
ir nustato investicinius prioritetus, atsižvelgdamos 
į savo specifinius poreikius, kurie yra derybų su 
Komisija objektas. Jie siejami su rezultatų ir išdirbio 
rodikliais. Priėmusios programą, jos atrenka ir įgy -
vendina projektus. Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 36
Jei bioįvairovės tikslai yra aiškiai nustatyti, turi būti 
taikomi konkretūs išdirbio ir rezultato rodikliai ir 
vertinimo procedūros.
VII c) 
Komisija rekomendacijai pritaria ir jau pradėjo vyk -
dyti prašomus veiksmus. Atsižvelgdama į Bendrųjų 
nuostatų reglamento (ES) Nr. 1303/2013 13 straipsnį, 
Komisija parengs gavėjams skirtas gaires, kuriose 
bus pateikta informacija, kaip pasinaudoti ESI fondų 
ir kitų ES priemonių papildomumu. Pirmiau nurody -
tame vadove yra ir skyrius dėl papildomumo.
Komisija reguliariai keičiasi informacija su valstybė -
mis narėmis ir pataria joms dėl įvairių bioįvairovei 
skirtų fondų naudojimo, pavyzdžiui, per Gamtos ir 
bioįvairovės koordinavimo grupės ir Europos aplin -
kosaugos institucijų tinklo darbo grupės posėdžius.
VIII
Komisija rekomendacijai pritaria ir jau pradėjo 
vykdyti prašomus veiksmus. 2014–2020 m. įgyven -
dinimo aktuose nustatyta atnaujinta suskirstymo 
į kategorijas sistema, kuri skirta pateikti informa -
cijai apie investicijas pagal sanglaudos politiką. 
Šioje informacijos sistemoje Komisija įdiegė vidaus 
reikmėms skirtą bioįvairovės atsekimo mechanizmą, 
kurį taikant bus galima registruoti tiesiogines ir 
netiesiogines bioįvairovės išlaidas pagal ERPF ir San -
glaudos fondą. Duomenų patikimumas priklausys 
nuo valstybių narių pateiktų duomenų kokybės.
Laikydamasi ES įsipareigojimų dėl bioįvairovės ir 
tarptautinių įsipareigojimų pagal Biologinės įvairo -
vės konvenciją, Komisija siekia veiksmingiau atsekti 
bioįvairovės išlaidas. Specialus bioįvairovei atsekti 
skirtas skyrius bus įtrauktas į 2015 m. programų 
ataskaitas. Komisija šiuo metu tobulina bioįvairovės 
atsekimo ES biudžete metodiką.VI c) 
Valstybės narės yra, visų pirma, atsakingos už pro -
gramų įgyvendinimą pagal pasidalijamojo valdymo 
principą. Todėl Komisija mano, kad ši rekomendacija 
turėtų būti skirta programas įgyvendinančioms 
institucijoms. Pagal atitinkamas teisines nuostatas 
programos stebėjimo komitetas, kuriame Komisija 
dalyvauja stebėtojo teisėmis, yra svarbiausias vyk -
dant pažangos stebėjimą ir šalinant įgyvendinimo 
sunkumus. Komisija stebės, kaip yra įgyvendinamos 
programos, ir nustatys veiksmingo įgyvendinimo 
kliūtis rengdama metines įgyvendinimo ataskaitas 
ir organizuodama metinius peržiūros posėdžius. 
Veiklos rezultatų planas  – tai papildoma priemonė 
šiam tikslui pasiekti.
Stebėjimo ir vertinimo reikalavimai bus aiškesni 
2014–2020 m. laikotarpiu: tada kasmet reikės teikti 
ataskaitas apie projektų atranką ir išlaidas pagal 
temą, konkretaus rezultato apibrėžtį, bendrą išdirbį, 
konkrečius išdirbio rodiklius ir atlikti poveikio 
vertinimus.
Veiksmų programos apims bendruosius rodiklius ir, 
galbūt, konkrečiai programai nustatytus rodiklius 
(pavyzdžiui, bioįvairovę, jei reikalinga), kuriuos 
valdymo ir įgyvendinimo institucijos taiko siekda -
mos stebėti programų įgyvendinimą ir atitinkamai 
informuoti Komisiją. Todėl nuo 2016 m. Komisijai 
bus teikiami metiniai duomenys ir įgyvendinimo 
ataskaitos, kuriose bus išsamesnės informacijos apie 
pažangą ir veiklos rezultatus.
VII a) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Atsižvelg -
dama į šią rekomendaciją ir remdamasi Europos 
aplinkosaugos ir valdymo institucijų tinklu (angl. 
European Network of Environmental Authorities and 
Managing Authorities , toliau – ENEA -MA), Komi -
sija pabrėš poreikį tinkamai tęsti parengiamąsias 
priemones taikant labiau specializuotas išsaugojimo 
priemones.
VII b) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. 2013 m. gruodį 
priimtais 2014–2020 m. laikotarpio reglamentais 
valstybės narės įpareigojamos bent kartą per pro -
gramavimo laikotarpį įvertinti kiekvienos priori -
tetinės krypties poveikį. Tokių vertinimų pobūdis 
priklausys nuo konkrečių tikslų, nustatytų tik dar 
ketinamose priimti programose. 
Komisijos atsakymas 37
12
2011 m. pradžioje Komisija priėmė komunikatą 
„Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyven -
dinant strategiją „Europa 2020“, kuris apima eko -
sistemos funkcijų ir bioįvairovės strateginę kryptį, 
konsultavimąsi ir gerąją praktiką. Tęsiant šiuos 
veiksmus, 2012 m. ir 2013 m. buvo paskelbtos dvi 
rekomendacijos, kurios buvo vissiškai arba iš dalies 
susijusios su bioįvairove (Daugiariopos naudos 
sanglaudos politikos investicijų į gamtą ir žaliąją 
in frastruktūrą vadovas ir Pažangaus ir tvaraus 
augimo susiejimo pasinaudojant pažangia speciali -
zacija vadovas).
Be to, Bendrųjų nuostatų reglamente (ES) 
Nr. 1303/2013 leidžiama, kad Komisija siūlytų valsty -
bėms narėms paramą rengiant ir tvirtinant 2014–
2020 m. laikotarpio projektus (žr. 58 straipsnį dėl 
Komisijos iniciatyva teikiamos techninės paramos).
Pastabos
19
2012 m. ir 2013 m. pradžioje Komisija parengė pradi -
nes su bioįvairove susijusių išlaidų pagal visas susi -
jusias priemones, įskaitant ERPF, atsekimo gaires.
20
Iš ERPF taip pat siūlo finansavimo galimybes 5 tiks -
lui (invazinės svetimos rūšys).
Bendras atsakymas į 22–24 pastabas
Komisija paragino valstybes nares toliau apsvarstyti 
paramos ekosistemoms ir bioįvairovei galimybes, 
taip pat atsižvelgiant į tas programas, kurios bus 
rengiamos 2014–2020 m. laikotarpiui.
Siekdama teikti finansavimo įsisavinimo paramą 
valstybėms narėms ir jų valdžios institucijoms, 
Komisija Europos aplinkosaugos ir valdymo ins -
titucijų įgyvendinimo tinklo (ENEA -MA) struktū -
roje įsteigė specialią bioįvairovės darbo grupę ir 
paskelbė pirmiau nurodytą vadovą. Keliais ren -
giniais (sušauktos Tarybos darbo grupės) buvo 
užtikrinta, kad bus dirbama su valstybėmis narėmis 
konkrečiai šioje srityje.Įžanga
06
Integruotas finansavimas yra susijęs su investicijų 
gamtos ir bioįvairovės srityse įtraukimu į pagrin -
dines ES finansavimo priemones (užuot įsteigus 
konkrečiam tikslui skirtą fondas). Todėl gamtos 
ir bioįvairovės finansavimas turi būti suderintas 
su bendrais šių priemonių tikslais (pvz., regionų 
vystymu, darbo vietų kūrimu ir ekonomikos augimu, 
kaimo vietovių vystymu ir kt.). Gamtai ir bioįvairovei 
numatytas finansavimas yra skiriamas tik pagal LIFE 
programą.
09
Komisijos nuomone, 2007–2013 m. laikotarpiu papil -
domi 0,8 mlrd. eurų pagal išlaidų kategoriją „Turiz -
mas“ (gamtos turtų puoselėjimas) taip pat padeda 
siekti bioįvairovės tikslų1.
10
Komisijos skaičiavimais, netiesioginis  ERPF indėlis 
į bioįvairovės tikslus siekia 13,2 mlrd. EUR (2007–
2013 m. programavimo laikotarpiu skirtos ir patvir -
tintos sumos), atsižvelgiant į šias išlaidų kategorijas: 
44 (buitinių ir pramoninių atliekų tvarkymas), 46 
(vandens valymas (nuotekos)), 48 (integruota taršos 
prevencija ir kontrolė), 49 (klimato kaitos mažinimas 
ir prisitaikymas prie klimato kaitos), 50 (pramoninių 
vietovių ir užterštų teritorijų atkūrimas), 53 (rizikos 
prevencija), 54 (kitos priemonės, skirtos aplinkos 
išsaugojimui ir rizikos prevencijai,) 56 (gamtos 
apsauga ir plėtra), taikant 40 % diskonto koeficientą 
visoms šioms kategorijoms. Daugiau informacijos 
apie metodiką pateikiama Europos Sąjungos ata -
skaitoje dėl Biologinės įvairovės konvencijos.2
1 http://www.cbd.int/financial/oda/European %20 commission-
preliminary-reporting-framework- 2014 -en.xlsx
2 http://www.cbd.int/financial/oda/European %20 commission-
preliminary-reporting-framework- 2014 -en.xlsx
Komisijos atsakymas 38
1 langelis
1. Komisija įtikinėjo valstybes nares, kad jos į savo 
investavimo prioritetus turėtų įtraukti gamtą ir 
bioįvairovę. Komisija šia tema išleido kelis vadovus 
(pvz., „Ekonominė tinklo Natura 2000  nauda“ , „Na -
tura 2000“ finansavimo vadovas). Komisija taip pat 
rėmė gerąją praktiką ir organizavo keletą seminarų 
valstybėse narėse dėl „Natura 2000“ finansavimo.
2. Komisija remia įtraukų ir skaidrų veiksmų programų 
rengimą. „Natura 2000“ finansavimo seminarais vals -
tybėse narėse buvo siekiama, be kita ko, paskatinti 
suinteresuotuosius subjektus aktyviau dalyvauti 
rengiant atitinkamas veiksmų programas.
3. Valdymo planų ir kitų valdymo priemonių įdiegimo 
pažanga nebuvo tokia greita, kaip iš pradžių tikėtasi, 
nors neseniai kai kurios valstybės narės (pavyzdžiui, 
Prancūzija, Vengrija ir Lenkija) pasiekė didelės pa -
žangos šioje srityje.
4. Valstybės narės gali pasinaudoti joms teikiama 
technine pagalba, kad stiprintų savo socialinių ir 
ekonominių ir pilietinės visuomenės partnerių pa -
jėgumus. Šiuo atžvilgiu šių partnerių įtraukimas 
į 2014–2020 m. programas buvo sustiprintas, be 
kita ko, priėmus elgesio kodeksą.
5. Įgyvendindama ES išlaidų programų vykdymo pa -
gerinimo ir atnaujinimo užduotį, kuri yra bendra 
visoms Europos politikos sritims, ir įtraukdama vi -
sas Europos institucijas ir valstybes nares, Komisija 
siekė sudaryti geresnes ES finansavimo sąlygas pi -
liečiams ir verslui. Tačiau, siekiant užtikrinti projektų 
suderinamumą su veiksmų programos prioritetais 
ir tinkamumo finansuoti taisyklėmis, yra būtinos 
administracinės priemonės. Kad būtų pagerintas 
galimų gavėjų administracinis pajėgumas, sudary -
tos sąlygos teikti techninę pagalbą.25
Komisija laikosi nuomonės, kad investicijos į bioį -
vairovę ir gamtą iš esmės atitinka ERPF prioritetus, 
konkrečiai, ekonomikos augimo ir darbo vietų 
kūrimą, kovą su klimato kaita ir socialinės atskir -
ties sumažinimą. 2013 m. birželio mėn. Komisija 
paskelbė gaires, kaip investicijos į bioįvairovę gali 
duoti įvairiopos socialinės ir ekonominės naudos ir 
palengvinti integruotą regioninę plėtrą, konkrečiai, 
„Daugiariopos naudos sanglaudos politikos investi -
cijų į gamtą ir žaliąją infrastruktūrą vadovą“.
28
Komisija parengė susitarimą dėl bioįvairovės išlaidų 
atsekimo pradinės metodikos pagerinimo. Numaty -
tas praktinis seminaras, skirtas valstybėms narėms 
ir suinteresuotiesiems subjektams informuoti apie 
Komisijos atsekimo praktiką ir pasidalyti gerąja 
praktika.
Skirstymo į kategorijas sistema yra informacinės 
sistemos priemonė, kuria tinkamumas finansuoti 
nėra nustatomas. Sistema nustatyta Reglamento 
Nr. 1083/2006, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl 
Europos regioninės plėtros fondo, Europos socia -
linio fondo ir Sanglaudos fondo (2007–2013 m. laiko -
tarpiu), 37 straipsnio 1 dalies d punkte, kur aiškiai 
pareikšta, kad skirstymas į kategorijas yra orienta -
cinio pobūdžio. Tokioje informacinėje sistemoje yra 
ypač sudėtinga teisingai užfiksuoti integruotuosius 
projektus.
29
Parengiamosios priemonės dažnai yra būtina 
išankstinė sąlyga, kad būtų galima taikyti išsaugo -
jimo vietovėse, žaliosios infrastruktūros ir atkūrimo 
priemones. 2014–2020 m. veiksmų programose vals -
tybės narės turėtų teikti pirmenybę išsaugojimo vie -
tovėse, žaliosios infrastruktūros ir atkūrimo darbui, 
pagrįstam ankstesniais parengiamaisiais tyrimais.
4 langelis. Trečia įtrauka
Tai, kad šalis neturi tinkamo žemės registro, yra 
didelė kliūtis teritoriniam planavimui ir plėtrai dau -
gelyje sektorių, įskaitant aplinką. Komisija ir Rumu -
nijos valdžios institucijos sutarė, kad žemės registras 
laikomas vienu iš pagrindinių finansavimo prioritetų 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu.
Komisijos atsakymas 39
31
Komisija sutinka, kad reikėtų atlikti programos 
poveikio vertinimus, pagrįstus pagal programą vyk -
doma veikla. Projekto poveikių vertinimą taip pat 
būtų galima laikyti gerąja praktika, nors vertinimo 
projekto lygmeniu sąnaudos gali būti neproporcin -
gai didelės. Todėl reglamentuose dėl 2014–2020 m. 
laikotarpio valstybėms narėms nustatytas įpareigo -
jimas kiekvienos prioritetinės krypties poveikį įver -
tinti mažiausiai kartą per programavimo laikotarpį.
6 langelis
Trečia įtrauka. Komisija nustatė, kad buvo padaryta 
ES teisės aktų pažeidimų, susijusių su nacionaliniu 
Sulinos paplūdimio vystymo projektu, ir pradėjo 
pažeidimo procedūrą (2010 m. gegužės 7 d. Rumu -
nijai buvo išsiųstas oficialus pažeidimo raštas).
33
Siekiant veiksmingai stebėti investicijų į bioįvairovę 
poveikį, reikalingi atitinkami rodikliai ir statistiniai 
duomenys. Dėl tokių rodiklių turi būti susitarta ren -
giant projektą. Tikėtina, kad teigiami daugelio pro -
jektų, kuriais siekiama skatinti bioįvairovę, rezultatai 
bioįvairovės srityje taps matomi tik praėjus tam 
tikram laiko tarpui po priemonių taikymo pradžios. 
Galima sudaryti tinkamas fizines ir hidrologines 
sąlygas, tačiau sveikoms ekosistemoms ir turtin -
gai bioįvairovei atsirasti reikia laiko. Konkretaus 
projekto pažangos rodikliai turėtų būti parengti ir 
suderinti projekto rengimo etape. Daugeliu atvejų 
išmatuojamą teigiamą poveikį bioįvairovei galima 
pamatyti tik praėjus keliems metams po projekto 
oficialios įgyvendinimo pabaigos.
Todėl rezultatų rodiklių, kuriais siekiama stebėti ir 
įvertinti poveik bioįvairovei, nustatymas yra sunki 
užduotis. Tam reikia rinkti išsamius duomenis ir 
plėsti žinių bazę. Parama veiksmams, pvz., žemėla -
pių sudarymui ir ekosistemų bei jų funkcijų įvertini -
mui pagal 2020 m. ES biologinės įvairovės strategiją, 
padės geriau suprasti dabartinę bioįvairovės padėtį, 
nustatyti konstruktyvius išsaugojimo ir (arba) 
atkūrimo tikslus ir užtikrinti tinkamą stebėjimą ir 
vertinimą.5 langelis. Pirma įtrauka
Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybė 
narė yra atsakinga už mažesnės nei 50 mln. EUR ver -
tės projektų parengimą, atranką ir įgyvendinimą.
Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas per 
derybas dėl 2014–2020 m. Čekijos aplinkos veiksmų 
programos, siekdama remti priemones šiai proble -
mai spręsti (vengti vėlavimo tvirtinimo procese ir 
dažno projektų apimties keitimo).
5 langelis. Antra įtrauka
Dokumentų „Nacionalinei kurtinių apsaugos 
programai“ parengimas buvo tik vienas projekto 
elementas. Kiti elementai buvo šie: kurtinių populia -
cijos Lenkijoje stebėjimas, jų buveinių išsaugojimo 
būklės stebėjimas 39 vietovėse ir ekspertų vedami 
20 praktinių seminarų. Visi šie projekto elementai 
buvo įvykdyti. Todėl projektas padėjo pagerinti 
žinias apie kurtinių išsaugojimo būklę Lenkijoje. 
Dokumentus, parengtus siekiant priimti nacionalinę 
programą, peržiūri naudos gavėjas, atsižvelgdamas 
į AAGD komentarus.
5 langelis. Trečia įtrauka
Programų, skirtų rūšių išsaugojimo nacionaliniams 
veiksmams, parengimas ir priėmimas yra ilgas pro -
cesas (tam reikia konsultuotis su įvairiomis valdžios 
institucijomis nacionaliniu, regioniniu ir vietiniu 
lygmenimis). Parengti ERPF projektų dokumentai 
yra pagrindinis būsimų programų elementas. Jie 
taip pat pagerina žinias apie rūšis; šiomis žiniomis 
gali būti pasinaudota planuojant vietoje taikomas 
išsaugojimo priemones (net jei nėra nacionalinių 
programų). Dalyvaujant visiems suinteresuotiesiems 
subjektams AAGD neseniai įdiegė konkrečių rūšių 
išsaugojimo programų patvirtinimo procedūrą, 
taip užtikrindama tinkamą bioįvairovės projektų 
tvarumą.
Komisijos atsakymas 40
40
Bendrai finansuojamus projektus atrenka ir įgy -
vendina valstybės narės ir jų valdžios institucijos. 
Atsižvelgiant į tai, jos yra atsakingos už remiamų 
projektų finansinį stabilumą, taip pat už reikalingas 
jungtis su vietinėmis, regioninėmis ir nacionalinė -
mis finansinėmis priemonėmis vidutinės trukmės ir 
ilguoju laikotarpiu. 2014–2020 m. laikotarpiu buvo 
pagerintos finansinių priemonių taikymo pagal 
sanglaudos politiką galimybės ir valstybės narės gali 
pasinaudoti jomis gamtos ir bioįvairovės apsaugos 
srityse.
11 langelis. Antra įtrauka
Projekto vykdytojai, rinkdamiesi, kokius stumbrus 
apgyvendinti parke, atsižvelgė į stumbrų populia -
cijos genetinę įvairovę ir gyvybiškumą. Pasibaigus 
projektui parke iš nuosavų lėšų buvo apgyven -
dinti dar 5 stumbrai, o buvo natūraliai atsivesti 3 
jaunikliai.
11 langelis. Trečia įtrauka
Audito metu parko valdymo planas buvo Aplinkos 
ministerijoje tikrinamas pagal nacionalinės teisės 
aktų taisykles patvirtinimo tikslais.
11 langelis. Ketvirta įtrauka
Koordinavimu rūpinasi Aplinkos ir klimato kaitos 
ministerijos įsteigta 2007–2013 m. aplinkosaugos 
veiksmų programos valdymo institucija.
Išvados ir rekomendacijos
41
Komisija tikisi, kad naujuoju programavimo laiko -
tarpiu (2014–2020 m.) nustačius veiksmų programų 
konkrečius tikslus ir rezultatų rodiklius ir, jei reikia, 
įtraukus bioįvairovę, bus pagerinti stebėjimo ir ata -
skaitų teikimo pajėgumai.Bendras atsakymas į 34 dalies ir 9 
langelio pastabas
Analizuojant ERPF veiksmų programų stebėjimą, 
reikėtų laikytis ES taisyklių. Šiuo atžvilgiu Ispanijos 
programų (ir jų atitinkamų rodiklių) stebėjimas 
rengiant metines įgyvendinimo ataskaitas buvo 
vykdomas teisingai. Ataskaitos apima ir programos 
(bet ne projekto) lygmeniu vykdomą stebėjimą ir 
toliau nurodytų rodiklių vertes: „veiksmai „Natura 
2000“ vietovėse“, „atkurta vietovė“, „veiksmai, skirti 
aplinkai atstatyti ir atkurti“, „aplinkosaugos projektų 
skaičius“, „paveikto pakrantės ruožo ilgis“, „tinklo 
„Natura“ buveinių ir rūšių atkūrimo veiksmai“.
35
Komisija sutinka su Audito Rūmais, kad pasiekimus 
įvertinti trukdo tai, kad nevykdomas stebėjimas. 
Tačiau 2014–2020 m. laikotarpiu valstybės narės yra 
įpareigotos įdiegti procedūras, kad užtikrintų, jog 
visiems pagal programą vykdomiems veiksmams 
būtų įdiegta veiksminga rodiklių sistema.
37
Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės 
narės ir jų valdžios institucijos įgyvendina projek -
tus ir turi užtikrinti jų tvarumą, pavyzdžiui, prirei -
kus užtikrinti techninę priežiūrą ir teikti finansinę 
paramą iš vietinių, regioninių ar nacionalinių fondų.
Be to, vietos bendruomenės arba nevyriausybinės 
aplinkosaugos organizacijų įsipareigojimas pri -
žiūrėti vietovę po pagerinimo taip pat yra svarbus 
veiksnys siekiant tvaraus rezultato. Tam reikia, kad 
investicijų (žmogiškųjų ir materialiųjų, taip pat 
finansinių) lygis būtų užfiksuotas dokumentuose 
prieš projekto pradžią ir kad bendruomenė ir (arba) 
NVO sutiktų suteikti šias investicijas projekto įgy -
vendinimo pabaigoje.
Komisijos atsakymas 41
Tos pačios strategijos 6a veiksme taip pat numatyta, 
kad iki 2014 m. valstybės narės, padedamos Komi -
sijos, nacionaliniu ir subnacionaliniu lygmenimis 
nustatys ekosistemų atkūrimo prioritetų strateginę 
sistemą. Komisija paskelbė dvi konsultacijų šiuo 
klausimu ataskaitas, įskaitant vieną, kurioje apskai -
čiuojama, kokios bus nualintų sistemų iki 2020 m. 
atkūrimo 15 % tikslo pasiekimo sąnaudos, ir pateikė 
rekomendacijų valstybėms narėms.
Komisija ketina skelbti bioįvairovės išsaugojimo gai -
res, kurios padės valstybėms narėms nustatyti ERPF 
galimybes, taip pat kitas galimybes.
1 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisijos ir 
kiekvienos valstybės narės suderėti partnerystės 
susitarimai yra svarbi priemonė, siekiant užtikrinti 
skirtingų ES fondų papildomumą. ERPF ir kaimo plė -
tros programos bus tikrinamos vykdant vidaus tarp -
tarnybines konsultacijas siekiant kuo didesnio ERPF 
ir EŽŪFKP papildomumo. Dėl visų aspektų, susijusių 
su „Natura 2000“, tokia patikra yra pagrįsta priorite -
tinių veiksmų programų įgyvendinimo principais.
1 rekomendacija c)
Valstybės narės yra, visų pirma, atsakingos už pro -
gramų įgyvendinimą pagal pasidalijamojo valdymo 
principą. Todėl Komisija mano, kad ši rekomendacija 
turėtų būti skirta programas įgyvendinančioms 
institucijoms. Pagal atitinkamas teisines nuostatas 
programos stebėsenos komitetas, kuriame Komi -
sija dalyvauja stebėtojo teisėmis, yra svarbiausias 
vykdant pažangos stebėseną ir sprendžiant įgyven -
dinimo sunkumus. Komisija stebės, kaip yra įgyven -
dinamos programos, ir nustatys veiksmingo įgy -
vendinimo kliūtis rengdama metines įgyvendinimo 
ataskaitas ir organizuodama metinius peržiūros 
posėdžius. Veiklos rezultatų planas – tai papildoma 
priemonė šiam tikslui pasiekti.Parengiamasis darbas, įskaitant finansuojamąjį iš 
ERPF lėšų, yra išankstinė gero projekto įgyvendi -
nimo sąlyga. Juo sukuriamas pagrindas būsimoms 
intervencijoms (ir bioįvairovės naudos suteikimui). 
Tikimasi, kad šie veiksmai bus remiami iš ERPF, nors 
projektams įgyvendinti gali būti naudojami kiti fon -
dai (pavyzdžiui, EŽŪFKP) ir nacionaliniai ištekliai.
42
Valstybės narės nusistato ERPF naudojimo priori -
tetus atsižvelgdamos į savo specifinius ypatumus, 
poreikius ir situacijas. Šiomis aplinkybėmis Komisija 
valstybėms narėms toliau teikė paramą, susijusią 
su galimu ERPF lėšų naudojimu bioįvairovei 2014–
2020 m. (Daugiariopos naudos sanglaudos politikos 
investicijų į gamtą ir žaliąją infrastruktūrą vadovas, 
„Natura 2000“ finansavimo vadovas, „Natura 2000“ 
finansavimo seminarai valstybėse narėse) ir tęs šią 
veiklą ateityje teikdama rekomendacijas dėl bioįvai -
rovės išsaugojimo.
1 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Todėl Komi -
sija pradėjo padėti valstybėms narėms nusistatyti 
bioįvairovės atkūrimo prioritetus susijusiose veiklos 
programose. Pagal struktūrinių fondų pasidalija -
mojo valdymo principą valstybės narės siūlo tikslus 
ir nustato investicinius prioritetus, atsižvelgdamos 
į savo specifinius poreikius, kurie yra derybų su 
Komisija objektas. Visa tai yra susieta su rezultato ir 
išdirbio rodikliais. Priėmusios programą, jos atrenka 
ir įgyvendina projektus. Nors 2014–2020 m. progra -
mavimo laikotarpiu bioįvairovė nėra prioritetinė 
sritis pagal ERPF reglamente (4 straipsnis) pateiktą 
teminį suskirstymą, Komisija paskelbė specialų 
valdymo institucijoms skirtą rekomendacinį doku -
mentą (Daugiariopos naudos sanglaudos politikos 
investicijų į gamtą ir žaliąją infrastruktūrą vadovą), 
siekdama paremti valdymo institucijas šiame darbe.
Atsižvelgiant į ES biologinės įvairovės strategijos 
įgyvendinimą iki 2020 m., pagal 5 veiksmą numa -
tyta, kad valstybės narės, padedamos Komisijos, iki 
2014 m. sudarys savo ekosistemų ir su jomis susiju -
sių paslaugų žemėlapį ir įvertins jų būklę. Komisijos 
tarnybos (Aplinkos generalinis direktoratas (toliau  – 
Aplinkos GD) ir Jungtinis tyrimų centras (JRC) kartu 
su Europos aplinkos agentūra parengė dvi atas -
kaitas, kuriomis valstybės narės gali pasinaudoti 
atlikdamos šį darbą.
Komisijos atsakymas 42
2 rekomendacija a)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Atsižvelgdama 
į šią rekomendaciją, remdamasi ENEA -MA, Komi -
sija pabrėš poreikį tinkamai tęsti parengiamąsias 
priemones taikant labiau specializuotas išsaugojimo 
priemones.
2 rekomendacija b)
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. 2013 m. 
gruodį priimtais 2014–2020 m. laikotarpio regla -
mentais valstybės narės įpareigojamos bent kartą 
per programavimo laikotarpį įvertinti kiekvienos 
prioritetinės krypties poveikį. Tokių vertinimų 
pobūdis priklausys nuo konkrečių tikslų, nustatytų 
tik dar ketinamose priimti programose. Jei bioįvai -
rovės tikslai yra aiškiai nustatyti, turi būti taikomi 
konkretūs išdirbio ir rezultato rodikliai ir vertinimo 
procedūros.
2 rekomendacija c)
Komisija rekomendacijai pritaria ir jau pradėjo vyk -
dyti prašomus veiksmus. Atsižvelgdama į Bendrųjų 
nuostatų reglamento (ES) Nr. 1303/2013 13 straipsnį, 
Komisija parengs gavėjams skirtas gaires, kuriose 
bus pateikta informacija, kaip pasinaudoti ESI 
fondų ir kitų ES priemonių papildomumu. Pirmiau 
nurodytose gairėse taip pat įtrauktas skyrius dėl 
papildomumo.
Komisija reguliariai keičiasi informacija su valsty -
bėms narėmis ir pataria joms dėl įvairių bioįvairovei 
skirtų fondų naudojimo, pavyzdžiui, per Gamtos ir 
bioįvairovės koordinavimo grupės ir Aplinkosaugos 
institucijų darbo grupės Europos tinklo posėdžius.
Komisija rekomendacijai pritaria ir jau pradėjo 
vykdyti prašomus veiksmus. 2014–2020 m. įgyven -
dinimo aktuose nustatyta atnaujinta suskirstymo 
į kategorijas sistema, kuri skirta pateikti informacijai 
apie investicijas, atliktas pagal sanglaudos politiką. 
Šioje informacijos sistemoje Komisija įdiegė vidaus 
reikmėms skirtą bioįvairovės atsekimo mechanizmą, 
kurį taikant bus galima registruoti tiesiogines ir 
netiesiogines bioįvairovės išlaidas pagal ERPF ir San -
glaudos fondą. Duomenų patikimumas priklausys 
nuo valstybių narių pateiktų duomenų kokybės.Stebėjimo ir vertinimo reikalavimai bus aiškesni 
2014–2020 m. laikotarpiu: tada kasmet reikės teikti 
ataskaitas apie projektų atranką ir išlaidas pagal 
temą, konkretaus rezultato apibrėžtį, bendrą išdirbį, 
konkrečius išdirbio rodiklius ir atlikti poveikio 
vertinimus.
Veiksmų programos apims bendruosius rodiklius ir 
gali apimti konkrečiai programai nustatytus rodik -
lius (pavyzdžiui, bioįvairovę, jei reikalinga), kuriuos 
valdymo ir įgyvendinimo institucijos taiko siekda -
mos stebėti programų įgyvendinimą ir atitinkamai 
informuoti Komisiją. Todėl nuo 2016 m. Komisijai 
bus teikiami metiniai duomenys ir įgyvendinimo 
ataskaitos, kuriose bus išsamesnės informacijos apie 
pažangą ir veiklos rezultatus.
43
Į 2007–2013 m. išlaidų kategorijas įtraukta bioįvai -
rovės ir „Natura 2000“ kategorija. 2014–2020 m. 
laikotarpiu šios dvi temos bus atskirtos į atskiras 
kategorijas. Tačiau daugeliu atvejų bioįvairovė yra 
antrinis intervencijos tikslas (pirminis yra rizikos 
prevencija, taršos sumažinimas ir t. t.). Labai dažnai 
iš ERPF remiami projektai gali padėti siekti daugia -
lypių tikslų.
44
Investicijų, padarytų parengiamajame etape, tęsimo 
principas yra suprantamas. Tačiau investicijos, 
reikalingos vykdyti veiksmams, kurie duos naudos 
bioįvairovei, nėra finansuojamos vien tik iš ERPF.
Rengdama 2014–2020 m. veiksmų programas, Komi -
sija kai kuriais atvejais rekomendavo valstybėms 
narėms naudoti ERPF lėšas investicijoms, o ne tyri -
mams; bioįvairovės požiūriu tai turėtų paspartinti ir 
pagerinti apsaugos ir valdymo planų įgyvendinimą.
45
Finansinės sąnaudos nėra vienintelis būdas užti -
krinti ilgalaikį tvarumą. Vietos bendruomenės ar 
NVO gali būti pasirengusios suteikti reikalingą indėlį 
(žmogiškuosius ir materialiuosius išteklius), jei tokio 
indėlio dydis yra nustatomas iš anksto.
Komisijos atsakymas 43
Laikydamasi ES įsipareigojimų dėl bioįvairovės ir 
tarptautinių įsipareigojimų pagal Biologinės įvairo -
vės konvenciją, Komisija siekia veiksmingiau atsekti 
bioįvairovės išlaidas. Specialus skyrius, skirtas bio -
įvairovei atsekti, bus įtrauktas į 2015 m. programų 
ataskaitas. Komisija šiuo metu tobulina bioįvairovės 
atsekimo ES biudžete metodiką.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-012-LT-C  ISSN 1831-0885
Europos Sąjungai bioįvairovės saugojimas yra 
pagrindinis aplinkos srities prioritetas, kuris yra 
nustatytas ES biologinės įvairovės strategijoje iki 
2020 m. ir įvairiose svarbiose ES politikose bei 
teisės aktuose. Šioje ataskaitoje Audito Rūmai 
daugiausia dėmesio skiria Europos regioninės 
plėtros fondui ir jo vaidmeniui, finansuojant ir 
remiant tiesiogiai bioįvairovę skatinančius 
projektus.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI