LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 255/3

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2014 m. gegužės 21 d.

dėl pasiūlymo dėl Reglamento dėl pinigų rinkos fondų

(CON/2014/36)

2014/C 255/04

Įžanga ir teisinis pagrindas

2013 m. lapkričio 13 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo Tarybos prašymą pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų (1) (toliau – pasiūlytas reglamentas).

ECB kompetencija teikti nuomonę dėl pasiūlyto reglamento grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes pasiūlytame reglamente yra nuostatų, darančių įtaką Europos centrinių bankų sistemos prisidėjimui prie sklandaus politikos, susijusios su finansų sistemos stabilumu, vykdymo, kaip numatyta Sutarties 127 straipsnio 5 dalyje. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendros pastabos

1. Pasiūlytu reglamentu prisijungiama prie naujausių didesnių tarptautinių pastangų plėtoti sistemą, reglamentuojančią šešėlinio bankų sektoriaus subjektus. Kaip Eurosistema pabrėžė savo atsakyme dėl Europos Komisijos žaliosios knygos apie šešėlinį bankų sektorių (toliau – Eurosistemos atsakymas), ECB labai domisi pokyčiais šešėliniame bankų sektoriuje dėl jo galimos įtakos finansiniam stabilumui (2).

2. Pinigų rinkos fondų (PRF) reglamentavimo klausimu 2012 m. spalio mėn. Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (IOSCO) išleido rekomendacijas (3), kurias vėliau patvirtino Finansinio stabilumo taryba (FST), o 2012 m. gruodžio mėn. Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV) priėmė Komisijai skirtas politikos rekomendacijas (4). Europos vertybinių popierių rinkos priežiūros institucijų komitetas (CESR), Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI) pirmtakas, 2010 m. priėmė gaires dėl Europos pinigų rinkos fondų bendros apibrėžties (toliau – CESR gairės) (5), kurių ECB laikėsi statistikos tikslais pakoregavęs PRF apibrėžtį (6).

Konkrečios pastabos

1. Pasiūlyto reglamento ir kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektų (KIPVPS) bei alternatyvaus investavimo fondų valdytojų (AIFV) teisinių sistemų tarpusavio papildymas

Pasiūlytu reglamentu nustatytu PRF režimu siekiama papildyti esamas taisykles dėl investicinių fondų veiklos (7), kurios jau nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/65/EB (8) (toliau – KIPVPS direktyva) ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2011/61/ES (9) (toliau – AIFV direktyva). Šiomis dviem direktyvomis nustatytos taisyklės rinkos dalyviams yra privalomos tik jas perkėlus į nacionalinę teisę (10). Todėl ECB rekomenduoja, kad pasiūlytame reglamente būtų paaiškinta KIPVPS ir AIFV direktyvas perkeliančių nacionalinių nuostatų ir tiesiogiai taikomų pasiūlyto reglamento nuostatų sąveika; ir kad skirtingose jurisdikcijose būtų užtikrintos kiek įmanoma vienodesnės sąlygos. Ypač turėtų būti užtikrinta, kad PRF veiklos leidimas suteikiamas tik tada, kai jie atitinka visas veiklos leidimo sąlygas pagal KIPVPS arba AIFV direktyvas (11).

2. Pastabos dėl finansinio stabilumo

2.1. Pasiūlytas reglamentas atitinka PRF skirtus tarptautinius politikos standartus (12). Kaip nurodyta Eurosistemos atsakyme, finansų krizė iškėlė specifinius PRF sektoriuje atsirandančius finansinio stabilumo ir su rizika susijusius sisteminius klausimus, kuriuos reikia atidžiai apsvarstyti.

2.2. Panašiai kaip indėlius priimantys bankai indėlininkų atžvilgiu, PRF įsipareigoja savo akcininkams, jiems pareikalavus, nedelsiant teikia likvidumą, taip galimai ištrindami juos ir bankus skiriančią aiškią ribą. Atsižvelgiant į tai, kad PRF taip pat keičia terminus (13), akcininkams staiga įvykdžius didelio masto išpirkimą, PRF gali būti priversti susiaurinti savo investicinę veiklą, susijusią su pinigų rinkos priemonėmis. Kadangi PRF, skirtingai nei bankai, negali naudotis vieša apsaugos sistema, kaip antai, centrinio banko finansavimu ir indėlių draudimu, blogiausiu atveju būtų prarastas pasitikėjimas PRF akcininkams siekiant pasinaudoti „pradininko pranašumu“. Galiausiai tai galėtų lemti masinį investicijų atsiėmimą iš PRF, kuriems tektų turimą turtą parduoti už žemesnę kainą. Ši rizika yra ypatingai didelė pastovios grynojo turto vertės PRF (PGTV PRF), kadangi dėl jų veiklos modelio jie galiausiai gali būti laikomi negalinčiais išpirkti savo vienetų arba akcijų nominaliąja verte.

2.3 Finansinio stabilumo požiūriu masinis investicijų atsiėmimas iš PRF pablogintų pinigų rinkų veikimą, prisidėtų prie finansinės rizikos plitimo ir didėjimo sistemoje ir turėtų įtakos daugiausia tiems finansiniams tarpininkams, kaip antai bankams, kurie yra itin priklausomi nuo PRF, kaip trumpalaikio finansavimo šaltinio.

2.4. Be to, kai kurie dideli Europos bankai teikia lėšas PRF. Ši aplinkybė įstaigoms rėmėjoms kelia finansinę riziką ir riziką reputacijai, nes joms gali tekti remti ir galiausiai teikti finansinę pagalbą šiems PRF. Ši PRF ir kitų finansinių tarpininkų tarpusavio sąsajų forma taip pat yra priežastis, dėl kurios PRF reglamentavimo sistema turi būti pertvarkyta.

3. Pastovios grynojo turto vertės PRF

3.1. Šiomis aplinkybėmis egzistuoja tarptautinio masto susitarimas dėl iš PGTV PRF kylančios rizikos sumažinimo svarbos (14). FST patvirtino IOSCO atliktą darbą (15), pasiūlydama dvi alternatyvias galimybes minėtai rizikai sumažinti: a) pašalinti PRF savybes, dėl kurių padidėja masinio investicijų atsiėmimo grėsmė, reikalaujant pertvarkyti PGTV modelį; arba b) leidžiant PRF naudoti PGTV modelį, jei jie atitinka reikalavimus, kurie yra iš esmės lygiaverčiai rizikos ribojimo bankų sektoriuje reglamentavimui.

3.2. Apskritai, nors taikomos konkrečios politikos priemonės gali skirtis priklausomai nuo specifinių rinkų savybių, svarbu tarptautiniu mastu pasiekti reikšmingą konvergenciją, siekiant išvengti situacijos, kai dėl reglamentavimo skirtumų didžiosiose jurisdikcijose, ypač Europos Sąjungoje ir Jungtinėse Amerikos Valstijose (kuriose įsteigta labai didelė pasaulinio PRF sektoriaus dalis) atsirastų galimybė rinktis palankesnes reglamentavimo sąlygas. Jungtinėse Valstijose atsakingos institucijos vis dar vertina alternatyvias galimybes, pradedant privalomu PGTV fondų modelio pertvarkymu, baigiant likvidumo mokesčių įvedimu ir išpirkimo sumos apribojimu (angl. redemption gates) (16).

3.3. Šiomis aplinkybėmis, tam kad PGTV PRF galėtų sumažinti finansinio stabilumo riziką, pasiūlytu reglamentu būtų nustatytas grynojo turto vertės rezervas (GTV rezervas), taip išvengiant pertvarkymo į kintamą grynojo turto vertinimą. ECB pažymi, kad pasiūlytu reglamentu reikalaujamas GTV rezervas (17) yra skirtas sustiprinti PGTV PRF atsparumą ir jų gebėjimą išmokėti investuotojams, kurie per trumpą įspėjamąjį laikotarpį pageidauja atsiimti lėšas. ECB primena, kad ESRV anksčiau rekomendavo privalomai pertvarkyti PGTV PRF (18) ir atmetė alternatyvą – taikyti kapitalo reikalavimus, nes dėl šių reikalavimų galėtų padidėti ir taip didelės koncentracijos sektoriaus konsolidacija, o tai nulemtų didesnę rizikos koncentraciją makrolygio rizikos ribojimo priežiūros požiūriu (19). ECB pažymi, kad GTV rezervo galimybę Komisija grindžia poreikiu išvengti, kad bendras visų PGTV PRF kintamumas nesukeltų realios ekonomikos finansavimo pertrūkių (ypač subjektams, priklausantiems nuo trumpalaikių skolos priemonių, laikomų PRF, išleidimo) (20). ECB šį pasiūlymą traktuoja kaip su FST patvirtintomis IOSCO rekomendacijomis suderintą žingsnį siekiant sumažinti iš PGTV PRF kylančią riziką, ir pažymi, kad Komisijos numatyta pasiūlytų taisyklių tinkamumo peržiūra po trejų metų įsigaliojus šiam reglamentui (21), suteikia galimybę iš naujo apsvarstyti ESRV rekomendacijos dalyką ir įgyvendinimą.

3.4. Tačiau esama su rezervu susijusių aspektų, dėl kurių gali reikėti tolesnio vertinimo. a) Apskaičiuojant rezervą, pasiūlytame reglamente teigiama, jog PGTV PRF rezervo suma – ne mažiau kaip 3 % viso turto vertės, t. y. tai rizika nepagrįstas rezervas. Ta aplinkybė, kad ši taisyklė neatsižvelgia į PRF rizikos profilį, taip palengvinant jos taikymą, gali turėti nepageidaujamų pasekmių PGTV PRF investavimo politikai. Rinkos spaudimas greitai sukaupti arba papildyti rezervą gali paskatinti mažos rizikos profilio PGTV PRF padidinti savo pelningumo tikslus. b) Nustatant GTV rezervui iki privalomo minimalaus lygio papildyti skirtą laikotarpį idealiu atveju turėtų būti atsižvelgiama į GTV rezervo išeikvojimo dydį bei papildymui trukdančias bendras rinkos sąlygas. Kadangi pasiūlytame reglamente nurodytas trumpas laikotarpis (22), ECB siūlytų lankstesnes priemones GTV rezervui palaikyti, įskaitant papildymo laikotarpio pratęsimą.

4. Išorės parama

4.1. ECB pritaria tam, kad pagal pasiūlytą reglamentą išorės parama PGTV PRF gali būti teikiama tik per GTV rezervą (23). ECB taip pat pritaria, kad PRF, kurie nėra PGTV PRF, išorės paramą jų likvidumui užtikrinti gali gauti tik tam tikromis išskirtinėmis aplinkybėmis, sutikus susijusio PRF kompetentingai institucijai ir, tuo atveju, jei paramos teikėjui taikomas riziką ribojantis reglamentavimas – pastarojo rizikos ribojimo institucijos sutikimas (24). Šiomis aplinkybėmis turėtų būti užtikrinta, kad patronuojančiųjų bendrovių rizikos valdymo sistemos reguliariai gauna tinkamą informaciją iš jų grupės PRF valdytojų ir kad visa informacija apie susijusią likvidumo problemą, kuri galėtų paskatinti paramos poreikį, tuoj pat atskleidžiama kompetentingoms rizikos ribojimo institucijoms. ECB mano, kad tokia išorės parama turėtų būti griežta išimtis. Tam, kad būtų užkirstas kelias išplitimui, PRF sunkumai išperkant vienetus arba akcijas pirmiausia turėtų būti sprendžiami kitais būdais, pavyzdžiui, laikinai sustabdant išpirkimo prašymų vykdymą, kaip numatyta KIPVPS direktyvoje (25), arba taikant vadinamus išpirkimo sumos apribojimus (26).

4.2. Be to, nacionalinės institucijos gali skirtingai vertinti išskirtines aplinkybes, kurioms susidarius gali būti leista PRF, kurie nėra PGTV PRF, gauti išorės paramą (27), ypač jei rizika yra viršnacionalinė arba didelės apimties. PRF kompetentingos institucijos vertinimu PRF stabilumo interesai gali būti reikšmingesni nei banko-rėmėjo stabilumas. Siekiant užtikrinti šios nuostatos taikymo valstybėse narėse nuoseklumą, gali būti svarstoma įvesti koordinavimą Sąjungos mastu.

5. PRF rizikos valdymas

ECB iš esmės pritaria pasiūlyto reglamento tikslui nustatyti patikimą PRF rizikos valdymo praktiką, kaip antai: a) tikslias portfelio taisykles, išsamesnes nei būtini CESR gairių reikalavimai; b) reikalavimą nustatyti savo kliento pažinimo politiką ir c) reguliarų testavimą nepalankiausiomis sąlygomis. Nors portfelio taisyklės apriboja PRF turto pusėje atsirandančią galimą likvidumo riziką ir galimą koncentracijos riziką, išsamių patikrinimų politikos įvedimas pagerins PRF valdytojų gebėjimus nustatyti galimą riziką, įskaitant masinio investicijų atsiėmimo riziką, atsirandančią PRF įsipareigojimų pusėje. Be to, gerai parengti testavimo nepalankiausiomis sąlygomis scenarijai gali būti svarbi priemonė vertinant konkrečius kritinius įvykius, o testavimo nepalankiausiomis sąlygomis rezultatai valdytojams gali pasitarnauti kaip naudingos gairės, kaip apsaugoti PRF nuo tokių nepalankių įvykių.

6. PRF vaidmuo tarpininkaujant

6.1. ECB pastebi tinkamumo kriterijų išimtis, taikomas aukštos kredito kokybės priemonėms, kurias išleido arba garantavo valstybės narės centrinės valdžios institucija arba centrinis bankas, ECB, Sąjunga, Europos stabilumo mechanizmas arba Europos investicijų bankas (28). Šios išimtys taip pat suderintos su taikomomis su vyriausybe susijusiems subjektams panašiomis išimtimis, jas inicijavo FST, neseniai pasiūliusi taikyti minimalius skolos vertės sumažinimo standartus sandorius finansuojantiems vertybiniams popieriams (29). ECB pažymi, kad šios išimtys turės būti nuosekliai perkeltos į valdytojų vidines kredito vertinimo procedūras (30).

6.2. Nors finansinio stabilumo požiūriu ECB pritaria pasiūlytam reglamentui, jis pabrėžia būtinybę atidžiai įvertinti pasiūlytų priemonių sudėtinį poveikį PRF tarpininkavimo vaidmeniui Sąjungos finansų sistemoje. Tiksliau, gali būti, kad PRF tarpininkavimo gebėjimai galimai sumažės, nes didelė PRF turto dalis (30 %) turės būti dienos ir savaitės termino turtas (31), o dabar tokių apribojimų nėra. Be to, pagal neseniai nustatytą likvidumo padengimo rodiklį (32), iš įmonių gautam finansavimui taikomos palankesnės sąlygos nei turto valdytojų gautam finansavimui, o tai gali paskatinti bankus gauti finansavimą iš įmonių tiesiogiai. Būsimos taisyklės dėl grynojo pastovaus finansavimo taip pat gali paveikti sąsają tarp bankų ir PRF. Šiomis aplinkybėmis ECB siūlo, kad pasiūlytu reglamentu būtų išsamiau įvertintas poveikis bankų tarpininkavimo būdui bei kiti klausimai, kurie gali kilti pereinant iš vieno tarpininkavimo režimo į kitą. Ypač turėtų būti įvertinta, ar lėšų perkėlimas iš PRF į bankų sistemą yra esminis ir ar tai iš tiesų turėtų įtakos trumpalaikių pinigų rinkoms (33).

6.3. Be to, PRF atlieka svarbų vaidmenį kaip vienas pagrindinių investuotojų į trumpalaikio vertybiniais popieriais pakeisto turto rinką, pavyzdžiui, į turtu užtikrintus komercinius vekselius (angl. ABCP). ABCP rinka yra svarbi tarpininkaujant dėl trumpalaikio kredito realiai ekonomikai, pavyzdžiui, prekybos kredito. Pasiūlytas reglamentas nustato reikalavimus, koks vertybiniais popieriais pakeistas turtas yra tinkamas PRF investicijoms, įskaitant rūšies, kredito ir likvidumo rizikos bei terminų ribų reikalavimus susijusiam turto fondui (34). Nors ECB pripažįsta, kad šie reikalavimai padidins PRF investicinių portfelių skaidrumą ir pagerins kredito ir likvidumo rizikos valdymą, jis siūlo palyginti aptartų investavimo į ABCP apribojimų naudą ir jų poveikį pakeitimo vertybiniais popieriais rinkos veikimui ir apimčiai.

6.4. Komisija jau pastebėjo, kad pertvarkos įgyvendinimo išlaidos gali lemti tai, kad dalis esamų fondų gali palikti rinką (35), o tai savo ruožtu gali lemti dar didesnę koncentraciją jau koncentruotoje rinkoje (36). Jei susiklostytų tokia padėtis, likę PRF gali tapti labiau sistemiškai svarbiais, ypač pinigų politikos perdavimo mechanizmo atžvilgiu, dėl PRF dalyvavimo atliekant trumpalaikį bankų finansavimą. Šiuos aspektus taip pat reikėtų išsamiau įvertinti.

7. Vidinės reitingavimo sistemos

Pasiūlytas reglamentas reikalauja, kad PRF valdytojai turėtų vidinio vertinimo sistemą (37) ir draudžia PRF arba PRF valdytojams prašyti kredito reitingų agentūros suteikti PRF reitingą (38). ECB pritaria tikslui sumažinti per didelį kliovimasį išorės reitingais (39). Tuo pačiu metu ECB pastebi, kad vidiniai reitingavimo modeliai gali pateikti panašius į reitingavimo agentūrų kredito vertinimus, o tai reiškia, kad aukštai reitinguojamų emitentų skaičius išliktų ribotas. Todėl rizika, kad ekonominio nuosmukio metu teks priverstinai parduoti turtą nebūtinai sušvelninama. Apskritai, taip pat reikėtų spręsti etinius klausimus, siekiant užtikrinti, kad vidinių reitingavimo rezultatų neįtakotų susiję interesai.

8. PRF ataskaitų teikimo reikalavimai

8.1. Pasiūlytam reglamentui įsigaliojus, kolektyvinio investavimo subjektas gali būti įsteigtas, valdomas kaip PRF arba jo investiciniai vienetai ar akcijos platinami Sąjungoje kaip PRF investiciniai vienetai ar akcijos tik jei jam suteiktas leidimas laikantis šiame reglamente įtvirtintos tvarkos (40). Dabartinė PRF apibrėžtis ECB pinigų finansinių institucijų statistikos rinkimo tikslais yra suderinta su CESR gairėmis, taip užtikrinant nuoseklų PRF traktavimą statistikos ir priežiūros tikslais. Todėl pasiūlytam reglamentui įsigaliojus (41), ir dėl paskesnių ECB statistikos sistemos pakeitimų, gali būti laikotarpis, kuro metu taikomos skirtingos apibrėžtys priežiūros ir ECB statistikos tikslais. Šiuo atžvilgiu Reglamente (ES) Nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) nurodyti PRF identifikavimo kriterijai, privalomi statistikos tikslais, neatsižvelgiant į tai, ar jie taikomi priežiūros tikslais nacionaliniu lygiu.

8.2. Pasiūlytu reglamentu reikalaujama, kad PRF valdytojai teiktų informaciją kompetentingoms institucijoms kas ketvirtį. Ši informacija vėliau būtų pateikiama EVPRI, kad būtų sukurta centrinė visų PRF, kurie yra įsteigti, valdomi arba kurių investiciniai vienetai ar akcijos platinami Sąjungoje, duomenų bazė. ECB turi teisę naudotis šia duomenų baze tik statistikos tikslais (42). Nors ECB pritaria šiai aiškiai nuorodai, gali būti reikalinga platesnė prieiga prie kitų PRF duomenų tam, kad būtų užtikrintas Europos centrinių bankų sistemos įnašas į: i) su finansų sistemos stabilumu susijusios politikos sklandų vykdymą ir ii) ECB analitinę ir statistinę paramą ESRV (43).

9. Kitos nuostatos

Be minėtų konkrečių pastabų, ECB siūlo padaryti kai kuriuos pasiūlyto reglamento techninius dalinius pakeitimus. Konkrečiai jie susiję su tinkamo EVPRI dalyvavimo visose susijusiose srityse užtikrinimu (44), taip pat su tuo, kad būtų užtikrintas nuoseklus apibrėžčių vartojimas Sąjungos finansinių paslaugų teisės aktuose (45) ir kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas (46).

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti pasiūlytą reglamentą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami priede.

Priimta Frankfurte prie Maino 2014 m. gegužės 21 d. ECB Pirmininkas Mario DRAGHI

(1) COM(2013) 615 final.

(2) Žr. 2012 m. liepos 5 d. Eurosistemos atsakymą dėl Komisijos žaliosios knygos apie šešėlinį bankų sektorių, paskelbta ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

(3) Žr. 2012 m. spalio 9 d. Politikos rekomendacijas dėl pinigų rinkos fondų, galutinė ataskaita, FR07/12 (toliau – IOSCO rekomendacijos), paskelbta IOSCO interneto svetainėje www.iosco.org.

(4) Žr. 2012 m. gruodžio 20 d. Europos sisteminės rizikos valdybos rekomendaciją dėl pinigų rinkos fondų (OL C 146, 2013 5 25, p. 1) (toliau –ESRV rekomendacija).

(5) Žr. 2010 m. gegužės 19 d. CESR gaires dėl Europos pinigų rinkos fondų bendros apibrėžties, paskelbta EVPRI interneto svetainėje www.esma.europa.eu.

(6) Žr. 2013 m. rugsėjo 24 d. Reglamentą (ES) Nr. 1071/2013 dėl pinigų finansų įstaigų sektoriaus balanso (nauja redakcija) (ECB/2013/33) (OL L 297, 2013 11 7, p. 1).

(7) Pasiūlyto reglamento 6 straipsnis.

(8) 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/65/EB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su kolektyvinio investavimo į perleidžiamus vertybinius popierius subjektais (KIPVPS), derinimo (OL L 302, 2009 11 17, p. 32).

(9) 2011 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2011/61/ES dėl alternatyvaus investavimo fondų valdytojų, kuria iš dalies keičiami direktyvos 2003/41/EB ir 2009/65/EB bei reglamentai (EB) Nr. 1060/2009 ir (ES) Nr. 1095/2010 (OL L 174, 2011 7 1, p. 1).

(10) Šios taisyklės išsamiau išdėstytos kai kuriose EVPRI priimtose neprivalomose gairėse. Žr. pvz. 2013 m. gegužės 24 d. EVPRI gaires dėl AIFV direktyvos pagrindinių sąvokų (ESMA/2013/600) ir 2007 m. kovo 19 d. CESR gaires dėl KIPVPS investicijoms tinkamo turto (angl. concerning eligible assets for investment by UCITS) (CESR/07-044), abi paskelbtos EVPR interneto svetainėje www.esma.europa.eu.

(11) Žr. 2 pakeitimą.

(12) Pasiūlytam reglamentui taip pat buvo pritarta 2013 m. lapkričio 15 d. Ataskaitos projekte dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų (COM(2013)0615 – C7-0263/2013 – 2013/0306(COD)), paskelbta Europos Parlamento interneto svetainėje www.europarl.europa.eu.

(13) PRF keičia terminus investuodami trumpalaikius grynuosius pinigus, kuriuos jie gauna iš įmonių, į, pavyzdžiui, bankų išleistus (paprastai vieno mėnesio arba ilgesnio termino) komercinius vekselius.

(14) Žr. 10-ą IOSCO rekomendaciją ir ESRV A rekomendaciją.

(15) Žr. 2012 m. lapkričio 18 d. Konsultacinį dokumentą „Priežiūros ir šešėlinės bankininkystės reglamentavimo stiprinimas: apibendrinta politikos rekomendacijų apžvalga“ (angl. Consultative Document„Strengthening Oversight and Regulation of Shadow Banking: An Integrated Overview of Policy Recommendations“), paskelbta FSV interneto svetainėje www.financialstabilityboard.org.

(16) Jungtinių Amerikos Valstijų Finansinio stabilumo priežiūros taryba (FSPT) GTV rezervo reikalavimą nurodo kaip vieną iš galimybių savo pasiūlytose rekomendacijose dėl pinigų rinkos fondų reformos (žr. 2012 m. lapkričio 13 d. pasiūlytas rekomendacijas dėl pinigų rinkos fondų reformos, paskelbta Jungtinių Amerikos Valstijų Iždo interneto svetainėje www.treasury.gov). Vėliau Jungtinių Amerikos Valstijų Vertybinių popierių ir biržos komisija (SEC) paskelbė dvi galimybes nurodančius teisėkūros pasiūlymus: a) privaloma pertvarka į kintamąją grynojo turto vertę (KGTV) PRF, išskyrus žemos rizikos profilio PGTV PRF (taip vadinamus vyriausybinius PRF ir mažmeninius PRF); b) fondo valdybos patvirtintų likvidumo mokesčių ir išpirkimo sumos apribojimo nustatymas, apie tai žr. pasiūlytą(-as) taisyklę(-es) dėl taisyklių, taikomų pinigų rinkos savitarpio fondams (arba pinigų rinkos fondams) pagal 1940 m. Investicinių bendrovių aktą, dalinio pakeitimo, SEC leidimas Nr. 33-9408 (2013 m. birželio 5 d.), Federalinio registro tomas 78, Nr. 118, p. 36834 (2013 m. birželio 19 d.), paskelbta SEC interneto svetainėje www.sec.gov.

(17) Pasiūlyto reglamento 30 straipsnis.

(18) Žr. ESRV A rekomendaciją.

(19) Žr. ESRV rekomendacijos priedą. p. 30.

(20) Žr. Poveikio vertinimo ataskaitos, lydinčios pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl pinigų rinkos fondų (toliau – Poveiko vertinimas), p. 47 (SWD(2013) 315 final), 2013 9 4.

(21) Pasiūlyto reglamento 45 straipsnis.

(22) Pasiūlyto reglamento 33 straipsnio 2 dalis.

(23) Pasiūlyto reglamento 29 straipsnio 2 dalies g punktas.

(24) Pasiūlyto reglamento 36 straipsnis.

(25) Žr. Direktyvos 2009/65/EB 84 straipsnį.

(26) Pavyzdžiui, išpirkimo sumų ribos konkrečiai daliai bet kurią išpirkimo dieną. Žr. IOSCO rekomendacijų 9-ą rekomendaciją.

(27) Pasiūlyto reglamento 36 straipsnis.

(28) Pasiūlyto reglamento 9 straipsnio 3 dalis ir 13 straipsnio 5 dalies a punktas.

(29) Finansinio stabilumo taryba, 2013 m. rugpjūčio 29 d., Politikos strategija, kuria siekiama sumažinti šešėlinės bankininkystės keliamą riziką vertybinių popierių skolinimo ir atpirkimo sandoriuose, paskelbta FSV interneto svetainėje www.financialstabiltyboard.org.

(30) Pasiūlyto reglamento 16 straipsnis.

(31) Pasiūlyto reglamento 21 straipsnis ir 22 straipsnio 1 dalis.

(32) Žr. Bazelio bankų priežiūros komiteto „Bazelis III: likvidumo padengimo rodiklis ir likvidumo rizikos stebėjimo priemonės“ (angl. Basel III: The Liquidity Coverage Ratio and liquidity risk monitoring tools), 2013 m. sausio mėn. (iš dalies pakeista 2014 m. sausio mėn.), paskelbta Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje www.bis.org.

(33) Šiuo metu PRF turi 38 % trumpalaikių skolos vertybinių popierių, kuriuos išleido bankų sektorius. Žr. Poveiko vertinimą, p. 4.

(34) Pasiūlyto reglamento 10 straipsnis.

(35) Žr. Poveiko vertinimą, p. 45.

(36) Žr. Poveiko vertinimą, p. 44. Tiksliau, Komisija pastebi, kad Sąjungos PGTV rinkoje šiuo metu yra 23 PGTV PRF teikėjai, dešimt stambiausių fondų užima 85 % rinkos, o penki stambiausi fondai užima 65 % rinkos.

(37) Pasiūlyto reglamento 16 straipsnio 2 dalis.

(38) Pasiūlyto reglamento 23 straipsnis.

(39) Žr. Nuomonę CON/2012/24. Visos ECB nuomonės skelbiamos ECB interneto svetainėje www.ecb.europa.eu.

(40) Pasiūlyto reglamento 3 straipsnio 1 dalis.

(41) Pasiūlyto reglamento 46 straipsnis.

(42) Pasiūlyto reglamento 38 straipsnio 4 dalis.

(43) Žr. 8 dalinį pakeitimą.

(44) Žr. 6 ir 7 dalinius pakeitimus.

(45) Žr. 3 dalinį pakeitimą.

(46) Žr. 4, 5 ir 9 dalinius pakeitimus.