LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.20 
SEK(2011) 1227 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 
Finansini ų priemoni ų rinka [nauja redakcija] 
 
ir 
 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
 
Finansini ų priemoni ų rinka  
{KOM(2011) 656 galutinis} 
{SEK(2011) 1226 galutinis}  
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
Finansini ų priemoni ų rinka [nauja redakcija] 
 
ir 
 
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS REGLAMENTAS 
 
Finansini ų priemoni ų rinka  
LT 3   LT 1. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
Finansinių priemoni ų rinkų direktyva (FPRD) sukurta bank ų ir investicini ų įmonių teikiamų 
investicini ų paslaug ų, susijusi ų su finansin ėmis priemon ėmis (pvz., tarpininkavimo, 
konsultavimo, sandori ų vykdymo, portfelio valdymo, vertybini ų popierių platinimo ir kit ų 
paslaugų), teikimo ir rinkos operatori ų vykdomos reguliuojam ų rinkų veiklos reguliavimo 
sistema, joje nustatyti atitinkami nacionalini ų kompetenting ų institucij ų įgaliojimai ir 
pareigos.  
Svarbiausias tikslas – skatinti ES finans ų rinkų integracij ą, konkurencingum ą ir 
veiksmingum ą. Direktyva panaikinta galimyb ė valstybėms narėms reikalauti, kad visa 
prekyba finansin ėmis priemon ėmis vyktų konkrečiose biržose, ir sudarytos s ąlygos visoje 
Europoje konkuruoti tradicin ėms biržoms ir alternatyvioms  prekybos vietoms. Pagal j ą 
bankams ir investicin ėms įmonėms taip pat suteiktas post ūmis teikti investicines paslaugas 
visoje ES laikantis ir organizacini ų, ir ataskait ų teikimo reikalavim ų, taip pat užtikrinant 
visapusę investuotoj ų apsaugą. 
Po trejų su puse met ų direktyvos poveikis, prie kurio prisid ėjo ir technologij ų pažanga, – 
padidinta prekybos finansin ėmis priemon ėmis vietų konkurencija ir investuotojams suteikta 
daugiau galimybi ų renkantis paslaug ų teikėjus ir finansines priemones. Apskritai sumaž ėjo 
sandorių išlaidos ir padid ėjo integracija. Ta čiau išryšk ėjo tam tikros problemos.  
1.1. Nepakankamai vienodos s ąlygos rinkoms ir rinkos dalyviams 
Įgyvendinus FPRD ir kartu taikant pažangi ąsias technologijas smarkiai  pakito visos Europos 
finansų rinkų struktūra, ypač akcijų srityje, o rinkos dalyviai tur ėjo atitinkamai keisti savo 
elgesį, kad atsižvelgt ų į šiuos poky čius.  
Pirma, nepaisant to, kad daugiašal ės prekybos sistemos (DPS) teikia panašias paslaugas kaip 
reguliuojamos rinkos, praktiškai gali b ūti, kad joms taikoma ne to kia griežta reguliavimo ir 
priežiūros tvarka. Be to, atsirado nauj ų prekybos viet ų ir rinkos strukt ūrų, pvz., brokeri ų 
kryžminės prekybos sistemos ir išvestini ų finansini ų priemoni ų sistemos, kuriose vykdoma 
veikla, panaši į DPS arba į finansini ų tarpinink ų, nuolat vykdan čių klientų pavedimus iš savo 
nuosavo finansinio turto, ir joms netaikom i tokie patys reguliavimo reikalavimai (d ėl 
skaidrumo ir investuotoj ų apsaugos).  
Be to, dėl sparčių technologij ų pokyčių, visų pirma intensyv ėjančios automatizuotos prekybos 
ir dažnų trumpalaikio pob ūdžio prekybos sandori ų, kyla susir ūpinimas d ėl galimos naujos 
rizikos sklandžiam rink ų veikimui, ypa č dėl to, kad ne visiems dažnus trumpalaikio pob ūdžio 
prekybos sandorius vykdantiems prekiautoj ams taikomi FPRD numatyti veiklos leidim ų 
išdavimo ir prieži ūros reikalavimai.  
Trečia, dėl nebiržin ės prekybos akcijomis pl ėtros kai kurios nacionalin ės priežiūros 
institucijos ėmė nerimauti d ėl kainodaros biržose kokyb ės ir jos orientacinio pob ūdžio. Be to, 
G20 susitar ė perkelti prekyb ą standartizuotomis ne biržos išvestin ėmis finansin ėmis 
priemonėmis į biržas arba prireikus į elektronin ės prekybos platformas.  
LT 4   LT 1.2. MVĮ sunkumai patenkant į finansų rinkas 
Mažosios ir vidutin ės įmonės patiria didesni ų sunkumų ir daugiau išlaid ų nei stambesni 
emitentai, siekdamos pritraukti kapitalo akcij ų rinkose. Šie sunkumai susij ę su nepakankamu 
MVĮ rinkų žinomumu, nepakankamu MV Į akcijų rinkos likvidumu ir didel ėmis pradinio 
viešo akcij ų platinimo išlaidomis. 
1.3. Nepakankamas skaidrum as rinkos dalyviams 
Susirūpinta, kad FPRD išd ėstyti skaidrumo reikalavimai  nepakankami tiek akcij ų, tiek ne 
akcijų rinkų dalyviams. 
Kalbant apie akcij ų rinkas, d ėl elektronin ės prekybos pl ėtros susidar ė palankios s ąlygos 
atsirasti neskelbiamam likvidumui (angl. dark liquidity ) ir naudoti neskelbiamus pavedimus, 
kuriuos rinkos dalyviai pa sitelkia siekdami sumažint i rinkos poveikio išlaidas. Ta čiau dėl vis 
dažniau naudojam ų neviešų anonimini ų prekybos viet ų kyla reguliavimo problem ų, nes dėl to 
galiausiai gali b ūti pakenkta kain ų atskleidimo mechanizmo viešose rinkose kokybei. Rinkos 
dalyviai ir prieži ūros institucijos išreišk ė susirūpinimą dėl vėlavimo skelbiant prekybos 
ataskaitas akcij ų rinkose.  
Ne akcij ų rinkų skaidrumo reikalavimai nereglamen tuojami FPRD ir reguliuojami tik 
nacionaliniu lygmeniu; manoma, kad ne visuomet to pakanka.  
Be to, kyla diskusij ų ir apie informacijos kokyb ę bei pobūdį, taip pat informacijos kain ą ir 
informacijos kaupimo sunkumus. Jeigu šie klausimai nebus sprendžiami iš esm ės, jie gali 
pakenkti svarbiausiems FPRD tikslams, su sijusiems su skaidrumu, finansini ų paslaugų teikėjų 
konkurencija ir investuotoj ų apsauga.  
1.4. Nepakankamas sk aidrumas prieži ūros institucijoms ir nepakankami j ų 
pagrindini ų sričių priežiūros įgaliojimai 
Dėl aktyvesnio finansini ų investuotoj ų dalyvavimo biržos preki ų rinkose, ypa č kai kuriose 
pagrindin ėse orientacin ėse biržos preki ų išvestinių finansini ų priemoni ų rinkose (pvz., naftos 
ir žemės ūkio rinkose), gali pernelyg padid ėti kainos ir nestabilumas. Išvestini ų finansini ų 
priemonių ir ypač biržos preki ų išvestinių finansini ų priemoni ų pozicijų priežiūra ir valdymas 
nevykdomas, o tai gal ėtų padėti išvengti s ąmyšio rinkose ir žalos investuotojams. 
Nepakankamas reguliavimo sistemos aiškumas ir nuoseklumas apyvartini ų taršos leidim ų 
atžvilgiu daro neigiam ą poveikį rinkos vientisumui ir investuotoj ų apsaugai apyvartini ų taršos 
leidimų neatidėliotinų sandorių antrinėje rinkoje .  
Taikant galiojan čius ataskait ų teikimo reikalavimus kompetentingoms institucijoms 
neperteikiamas visas rinkos vaizdas, nes j ų taikymo sritis per si aura (pvz., šiuo metu 
neteikiamos ataskaitos apie finansines priemone s, kuriomis prekiaujama visur kitur, tik ne 
biržoje) ir reikalavim ai pernelyg skirtingi.  
Patirtis, ypa č įgyta per finans ų krizę, parodė, kad nėra įgaliojimų uždrausti arba apriboti 
prekybą produktu arba paslauga arba j ų platinimą neigiamų pokyčių arba apribojim ų atveju, 
taip pat nėra tyrimo įgaliojimų arba nepakanka sankcij ų.  
LT 5   LT 1.5. Nepakankama investuotoj ų apsauga 
Dabartinėje FPRD esama nuostat ų, dėl kurių investuotojai negauna pakankamos arba tinkamo 
lygio apsaugos. D ėl to investuotojams gali b ūti parduodami finansiniai produktai, kurie jiems 
netinkami, arba jie ga li pasirinkti ne pa čius geriausius investicinius sprendimus.  
Pirma, nevienodai reglamentuojami paslaug ų teikėjai, kai kurios investicin ės įmonės ir kai 
kurie produktai, pavyzdžiui, strukt ūruoti ind ėliai, FPRD nereglamentuojami arba 
reglamentuojami nepakankamai aiškiai.  
Antra, esama neaiškum ų dėl kai kuri ų investuotojams teikiam ų paslaugų, pvz., tik pavedim ų 
vykdymu pagr įstų paslaugų apimties, patarim ų dėl investavimo kokyb ės arba paskat ų 
sistemos. D ėl pastarosios paaišk ėjo, kad FPRD nustatytos pranešimo apie iš tre čiųjų šalių 
gautas paskatas taisykl ės investuotojams ne visuomet pakankamai aiškios arba nepakankamai 
aiškiai suformuluotos. 
Trečia, dėl netinkamo pardavimo atvej ų iškilo klausim ų dėl paslaug ų teikimo ne 
mažmeniniams klientams ir klient ų klasifikavimo. 
Galiausiai tai, kad nepakanka pavedim ų vykdymo kokyb ės duomen ų, gali pabloginti 
galimybę investicin ėms įmonėms pasirinkti geriausi ą galimą vietą klientų sandoriams 
vykdyti. 
1.6. Kai kuri ų administravimo, proces ų, rizikos kontrol ės ir rinkos dalyvi ų 
vertinimo sri čių trūkumai 
Tai dvilyp ė problema. Pirma, direktori ų vaidmuo nepatenkinamas, o nauj ų produkt ų 
pateikimo rinkai, veiklos prad ėjimo ir paslaug ų sukūrimo veiklos organizavimas 
nepakankamas, taip pat yra vidaus kontrol ės sistemos veiklos tr ūkumų, kurie išryšk ėjo per 
pastarojo meto įvykius. Antra, nepakanka konkre čių organizacini ų reikalavim ų, taikomų 
portfelio valdymui, vertybini ų popierių platinimui ir vertybini ų popierių pateikimui, tai 
atskleista klientams pateikus daug skund ų, įregistruojam ų įvairiose valstyb ėse narėse. 
1.7. Kliūtys tarpuskaitos infrastrukt ūros konkurencijai 
ES prekybos viet ų ryšių su tarpuskaitos paslaug ų teikėjais pokyčiai atskleid ė nemažai kli ūčių 
veiksmingai tarpvalstybinei konkurencijai, ir jos susidar ė dėl tų pokyčių. Nors ir toliau 
diskutuojama apie, viena ve rtus, vertikaliai integruot ų prekybos ir tarpuskaitos sistem ų ir, kita 
vertus, horizontalios pa kraipos tarpuskaitos nam ų, teikiančių paslaugas daugiašal ės prekybos 
sistemoms, pranašumus ir santykinius pranašumus, šios kli ūtys trukdo vis ų ES prekybos 
sistemų konkurencijai, kuriai sudarytos s ąlygos FPRD.  
2. SUBSIDIARUMO PRINCIPO ANALIZ Ė 
Daugelis persvarstom ų klausimų jau įtraukti į acquis ir FPRD. Be to, finans ų rinkoms b ūdinga 
tai, kad jos yra tarpvalstybinio pob ūdžio ir tampa vis labiau tarpvalstybin ės. Tarptautin ėse 
rinkose reikalaujama kuo daugiau taikyti tarptautines taisykles. Reikia, kad s ąlygos, kuriomis 
įmonės ir rinkos operatoriai šiomis aplinkyb ėmis gali konkuruoti, – nesv arbu, ar susijusios su 
skaidrumo taisykl ėmis iki sandorio sudarymo ir po sandorio sudarymo, investuotoj ų apsauga 
ar rinkos dalyvi ų vykdomu rizikos vertinimu ir kontrole, – skirtingose valstyb ėse būtų 
bendros, ir šiuo metu tai yra esminis FPRD tiksl as. Kai kuriose srityse, kuriose leidžiama 
LT 6   LT pagal direktyv ą, valstybės narės jau įvedė griežtesnius reikalavimus. Ta čiau tai reiškia, kad 
jos išsprend ė šias problemas tik savo viduje. Nes uderintais veiksmais nebus pasiektos 
vienodos s ąlygos ir nebus užtikrinta vienodo lygio investuotoj ų apsauga arba rinkos 
vientisumas. Siekiant atnaujinti ir iš dalies pakeisti FPRD nustatyt ą reguliavimo sistem ą reikia 
imtis Europos lygmens veiksm ų, kad būtų galima atsižvelgti į finansų rinkų pokyčius, 
įvykusius įgyvendinus direktyv ą. 
Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucija (EVPRI) taip pat tur ėtų būti viena svarbiausi ų 
veikėjų įgyvendinant naujuosius teisinius pasi ūlymus. Vienas iš EVPRI įsteigimo tiksl ų yra 
toliau gerinti vertybini ų popierių bendrosios rinkos veikim ą; siekiant suteikti EVPRI visus 
atitinkamus įgaliojimus b ūtina nustatyti naujas S ąjungos lygmens taisykles.  
3. TIKSLAI  
Atsižvelgiant į minėtos problemos analiz ę, bendri FPRD perži ūros tikslai yra padidinti 
investuotoj ų pasitikėjimą, sumažinti rinkos s ąmyšio rizik ą ir sistemin ę riziką, padidinti 
finansų rinkų veiksmingum ą ir kartu sumažinti nereikalingas rinkos dalyvi ų išlaidas. 
Norint pasiekti šiuos bendruosius tikslus reikia įgyvendinti toliau išd ėstytus konkretesnius 
politikos tikslus: 
1) užtikrinti vienodas s ąlygas rinkos dalyviams; 
2) padidinti rinkos skaidrum ą rinkos dalyviams; 
3) padidinti skaidrum ą reguliavimo institucijoms ir suteikti joms daugiau 
įgaliojimų bei padidinti koordinavim ą Europos lygmeniu;  
4) padidinti investuotoj ų apsaugą; 
5) spręsti organizacinius tr ūkumus ir problemas, kai investicin ės įmonės ir 
rinkos operatoriai prisiima pernelyg didel ę riziką arba neužtikrina 
pakankamos kontrol ės. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Persvarstoma labai daug politikos galimybi ų. 
Su pirmuoju bendruoju tikslu susijusios politikos galimyb ės apima tinkam ą visų rinkos 
struktūrų reglamentavim ą, mažesni ų dalyvių, pavyzdžiui, MV Į, poreikių paisymą ir naujas 
prekybos technologijas. Tai apima ir galimyb ę įvairiais aspektais sutvirtinti esam ų prekybos 
vietų reguliavimo sistem ą, nustatyti leidim ų išdavimo reikalavimus ir kurti nauj ą vietos 
kategoriją, vadinam ą organizuotos prekybos sistema (OPS), kuri b ūtų taikoma daliai prekybos 
akcijomis, šiuo metu vykdomai taikant brokeri ų kryžminės prekybos sistem ą (BKPS), taip pat 
įvairaus pob ūdžio prekybai išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis. Konkre čiai kalbant apie 
MVĮ, pasirinktos dvi galimyb ės: nustatyti MV Į rinkoms pritaikyt ą režimą arba skatinti 
pramonės atstovų iniciatyv ą siekiant padidinti ši ų rinkų matomum ą. Technologiniu poži ūriu 
siekiama geriau kontroliuoti ši ų sistemų naudotojus ir j ų prieigą prie rinkų. 
LT 7   LT Su antruoju bendruoju tikslu, t. y. padidinti prekybos skaidrum ą, susijusios galimyb ės apima 
dabartinių reikalavim ų pritaikym ą prie akcij ų rinkų ir naujų reikalavim ų, skirtingomis 
formomis taikom ų ne akcij ų rinkoms, nustatym ą. Be to, svarstoma keletas galimybi ų 
sumažinti rinkos duomen ų rinkimo s ąnaudas ir pagerinti prieig ą prie šių duomenų taikant 
konsoliduotos informacin ės juostos sistem ą. 
Kalbant apie tre čiąjį tikslą pažymėtina, kad prieži ūros institucij ų įgaliojimai gal ėtų būti 
padidinti imantis įvairių priemoni ų, pavyzdžiui, nustatant naujos veiklos leidim ų išdavimo 
tvarką, taikant pozicij ų valdymo sistem ą ir įvairiomis programomis griežtinant sankcij ų 
taikymo taisykles. Tre čiosios šalies tvarkos taikymo s ąlygos galėtų būti derinamos įvairiomis 
teisinėmis priemon ėmis, taip pat pateikta keletas variant ų, kaip išpl ėsti informacijos apie 
sandorius teikimo reikalavim ų taikymo srit į ir pagerinti šios informacijos teikimo kanalus. 
Ypatingas d ėmesys skiriamas biržos preki ų išvestinių finansini ų priemoni ų rinkoms, kuriose 
nustatomi įvairūs mechanizmai siekiant geriau valdyti nepastovum ą ir kontroliuoti ši ų rinkų 
dalyvius bei j ų veiklą. 
Ketvirtajam tikslui pasiekti, t. y. investuotoj ų apsaugai padidinti, pa sirinkta keletas galimybi ų 
daugiausia d ėmesio skiriant konkre čioms paslaug ų sritims, pavyzdžiui, patarim ų dėl 
investavimo teikimui arba kompleksini ų produktų gamybai, kuriose gal ėtų būti taikoma 
griežtesnė sistema ir reikalaujama teikti daugiau informacijos. 
Paskutinį tikslą būtų galima pasiekti taikant įvairias politikos priem ones, susijusias su 
didesniu įmonių valdymu, griežtesniais konkre čių paslaugų teikimo, pavyzdžiui, paketo 
valdymo, reikalavimais ir darnesn ė telefono pokalbi ų arba elektronini ų pranešim ų įrašymo 
tvarka. 
5. PASIRINKT Ų POLITIKOS GALIMYBI Ų POVEIKIO VERTINIMAS  
Patikrintos įvairios politikos galimyb ės pagal veiksmingum ą ir efektyvum ą siekiant susijusi ų 
tikslų. Palyginus politikos galimybes pa darytos toliau pateiktos išvados. 
Kalbant apie pirm ąjį bendrąjį tikslą pasakytina, kad pirmoji pagrindin ė pasirinkta politikos 
galimybė – kurti OPS siekiant trij ų tikslų: i) nustatyti tinkam ą akcijų rinkose taikom ų brokerių 
kryžminės prekybos sistem ų reguliavimo sistem ą; ii) nustatyti tinkam ą skirtingų rūšių 
prekybos sistem ų, kurios šiuo metu nereglamentuojamos  kaip prekybos vietos, reguliavimo 
sistemą; iii) įdiegti sistem ą, kuri būtų pakankamai dinamiška, kad prie jos b ūtų galima 
pritaikyti b ūsimas prekybos sistemas ir sprendimus, kuri ų gali būti priimta ateityje. Antrasis 
pagrindinis pasirinktas sprendimas yra tolesnis automatizuot ą prekybą vykdančių įmonių, taip 
pat pačių rinkos operatori ų reguliavimas, pirmiausia užtikrinant patikim ą rizikos valdym ą ir 
taikant veiklos apsaugos priemone s. Atsisakyta keleto galimybi ų, kurias taikant b ūtų buvusi 
apribota dažn ų trumpalaikio pob ūdžio prekybos sandori ų sudarymo veikla ir b ūtų daromas 
neigiamas poveikis rinkos likvidumui, pavyz džiui, atsisakyta nustatyti trumpiausi ą laikotarp į, 
kurį pavedimai turi b ūti saugomi pavedim ų žurnale. Kalbant apie MV Į pasakytina, kad 
pramonės atstovų iniciatyva atmesta, nes, atsižvelgiant į jos ribotą galimą naudą, laikoma, kad 
ji pernelyg brangi. 
Kalbant apie antr ąjį tikslą pažymėtina, kad pasirinkta derinti galimybes, t. y. supaprastinti 
akcijų rinkose taikomus skaidrumo reikalavim us ir nustatyti specialius skaidrumo 
reikalavimus, kurie bus prit aikyti prie kiekvienos r ūšies ne akcij ų rinkų finansini ų priemoni ų 
(t. y. obligacij ų ir išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkų). Tai tur ėtų padėti rasti tinkam ą 
skaidrumo ir likvidumo pusiausvyr ą.  
LT 8   LT Kalbant apie prieži ūros institucij ų įgaliojimus ir vykdomos prieži ūros nuoseklum ą, 
pažymėtina, kad pirmiausia pasirinkta derinti galimybes, t. y. užtikrinti galimyb ę uždrausti 
naujas paslaugas bei produktus ir taikyti pozicij ų valdymo sistem ą. Tai pad ės sustiprinti 
priežiūros institucij ų įgaliojimus, siekiant spr ęsti problemas, susijusias su investuotoj ų 
apsaugai ir rinkos stabilumui kylan čiu pavojumi arba sistemine ri zika. Be to, didinant fizini ų 
ir finansini ų biržos preki ų rinkų reguliavimo institucij ų bendradarbiavim ą bus galima 
užtikrinti sklandesn į ir stabilesn į biržos preki ų išvestinių finansinių priemoni ų rinkų veikimą.  
Kalbant apie prieži ūros institucij ų veiklos skaidrum ą pabrėžtina, kad labiausiai pageidautina 
derinti galimybes, t. y. išpl ėsti informacijos apie sa ndorius teikimo reikalavim ų taikymo srit į 
ir pagerinti šios informacijos teikim ą nustatant patvirtintus ataskait ų teikimo mechanizmus 
(angl. Approved Reporting Mechanisms ), kuriuos taikant rink ų reguliavimo institucijos gal ės 
vykdyti intensyvesn ę rinkų stebėseną ir taip geriau užtikrinti rink ų vientisum ą.  
Kalbant apie biržos preki ų išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkas, pasakytina, kad nauja 
pozicijų ataskaitų teikimo sistema ir išim čių, taikomų kai kuriems prekiautojams biržos 
prekėmis, perži ūra padidins skaidrum ą tiek prieži ūros institucijoms, tiek visuomenei ir suteiks 
galimybę geriau įvertinti finansini ų investicij ų įplaukų poveikį kainodaros sistemai ir 
susijusiam kain ų nepastovumui.  
Galiausiai FPRD taikymas prekybai a pyvartiniais taršos  leidimais neatid ėliotinų sandorių 
antrinėse rinkose pad ės užtikrinti tinkam ą neatidėliotinų sandorių anglies dioksido rinkos 
reguliavim ą ir priežiūrą, taip pat suderinti fizini ų ir išvestini ų finansini ų priemoni ų rinkų bei 
pirminių ir antrinių rinkų reguliavimo sistemas. 
Kalbant apie ketvirt ąjį tikslą pasakytina, kad pasirinktomis galimyb ės pirmiausia bus išpl ėsta 
produktų, paslaug ų ir jų teikėjų reglamentavimo sritis ir padidinta investuotoj ų apsauga 
užtikrinant tinkam ą investicini ų paslaugų teikėjų (t. y. smulkiesiems konsultantams investicij ų 
klausimais, kuriems šiuo metu netaikoma FPRD, tur ės būti taikomos nacionalin ės analogiškos 
verslo etikos taisykl ės) ir produkt ų (t. y. strukt ūruotų indėlių) aprėptį. Be to, kompleksini ų 
produktų, kurie gal ėtų būti parduodami taikant sistem ą, pagrįstą tik pavedim ų vykdymu, 
sąrašas gal ėtų būtų sutrumpintas, o klientams keliami informacijos teikimo reikalavimai 
sugriežtinti. Galimyb ė visiškai panaikinti sistem ą, pagrįstą tik pavedim ų vykdymu, buvo 
atmesta kaip pernelyg pavoji nga ir per brangi kai kuri ų kategorij ų klientams, gerai 
išmanantiems finans ų sritį. Patarimų dėl investavimo teikimo kokyb ė galėtų būtų pagerinta 
nustatant nepriklausom ų patarimų teikimo s ąlygas. Galiausiai, jei bus draudžiama skatinti 
teikti nepriklausomus patarimus d ėl investavimo ir paketo valdymo, bus išvengta šias 
paslaugas teikian čioms įmonėms būdingo interes ų konflikto, tod ėl investuotojams teikiam ų 
paslaugų kokybė bus geresn ė.  
Kalbant apie paskutin į tikslą pažymėtina, kad pasirinkta derinti ga limybes, t. y. sustiprinti 
įmonių vadovų vaidmen į, ypač vykdant vidaus kontrol ės funkcijas ir nus tatant konkre čius 
organizacinius reikalavimus pa keto valdymo ir vertybini ų popierių išplatinimo per tarpinink ą 
srityse, ir tai yra labai svarbu investuotoj ų apsaugai ir rinkos vientisu mui užtikrinti; tai taip pat 
padeda kurti nuoseklesn ę sistemą Europoje. Ta čiau atsisakyta nustatyti nauj ą atskirą vidaus 
kontrolės funkciją klientų skundams nagrin ėti, nes manoma, kad ji pernelyg sud ėtinga ir labai 
nelanksti. 
LT 9   LT 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija steb ės, kaip valstyb ės narės taiko teis ėkūros iniciatyvoje d ėl finansini ų priemoni ų 
rinkų pasiūlytas pataisas. Pra ėjus trejiems metams nuo teisin ės priemon ės perkėlimo į 
nacionalin ę teisę, teisinės priemon ės taikymo padariniai gal ėtų būti vertinami Tarybai ir 
Parlamentui pateiktoje ataskaitoje. Rengiant ši ą ataskaitą galėtų būti remiamasi įvairiomis 
ataskaitomis, kuriose vertinamas pirma min ėtų įvairių reguliavimo priemoni ų taikymo 
poveikis.