Šiaurės Makedonijos ekonomika labai sutrikdyta, nes plataus masto socialinio izoliavimo priemonės daro didžiulį poveikį gamybos apimčiai ir užimtumui, taip pat stipriai nukentėjo išorės prekybos veikla. Dabartinės projekcijos rodo, kad 2020 m. realusis BVP sumažės apie 4 %. Vyriausybė ėmėsi ryžtingų priemonių, kad balandžio ir gegužės mėn. paremtų MVĮ likvidumą ir užimtumą labiausiai paveiktuose sektoriuose. Tačiau fiskalinio manevravimo galimybės, reikalingos socialiniams ir ekonominiams krizės padariniams įveikti, yra ribotos. Vyriausybė tikisi, kad geriausiu atveju 2020 m. pajamos sumažės 20 %, palyginti su pradiniu biudžetu, ir planuoja perskirstyti išlaidas nedidindama viršutinės ribos. Remiantis 2019 m. BVP, tai reikštų, kad deficitas sieks apie 8 %. Numatoma, kad privačių asmenų pervedimai iš užsienio, įskaitant darbuotojų perlaidas, taip pat tiesioginių užsienio investicijų srautai gerokai sumažės, todėl sumažės rezervo aprėptis. Be to, 2020–2021 m. vyriausybė ir valstybės įmonės susiduria su akivaizdžiai dideliais vidaus ir išorės refinansavimo poreikiais, kurių bendra suma siekia 1,65 mlrd. EUR (apie 7,3 % 2019 m. BVP kiekvienais iš tų dvejų metų). Tai apima 500 mln. EUR vertės 2014 m. euroobligacijų, 2015 m. euroobligacijų dalių ir 2013 m. Pasaulio banko politinės garantijos amortizaciją, taip pat Viešosios valstybės kelių įmonės, kuriai pavesta įgyvendinti svarbios kelių transporto infrastruktūros projektą, didelių komercinių užsienio paskolų grąžinimą. Vyriausybė paprašė 177 mln. EUR dydžio TVF pagalbos pagal Greito finansavimo priemonę ir Pasaulio banko paskolos. Dabartiniais skaičiavimais, gavus TVF, Pasaulio banko ir ES dotacijų finansavimą likęs finansavimo trūkumas sieks apie 330 mln. EUR. Šiomis aplinkybėmis yra pagrindo skirti 160 mln. EUR MFP.

Dėl artimų ekonominių santykių su kai kuriomis labai paveiktomis ES valstybėmis narėmis, turizmo svarbos ir didelių refinansavimo poreikių Albanija yra ypač pažeidžiama pandemijos ekonominių pasekmių. Riboti sveikatos sektoriaus pajėgumai ir 2019 m. lapkričio mėn. žemės drebėjimo padaryta žala, kuriai jau išnaudotos ribotos fiskalinio manevravimo galimybės, dar labiau apsunkina padėtį. Nepaisant to, vyriausybė greitai patvirtino maždaug 2 % BVP dydžio politinės paramos priemones, skirtas nukentėjusioms įmonėms ir namų ūkiams, taip pat sveikatos sektoriui. Pagal patikslintą biudžetą 2020 m. fiskalinis deficitas turėtų siekti 4 % BVP, o valstybės skola galėtų padidėti iki daugiau kaip 69 % BVP, nors tai skamba optimistiškai. Tarptautinės institucijos prognozuoja, kad realusis BVP šiais metais sumažės maždaug 5 %. Be fiskalinio deficito, vyriausybė turi refinansuoti 545 mln. EUR (3,8 % BVP) užsienio skolos grąžinimą. Iš pradžių buvo planuojama, kad ši suma bus iš dalies padengta išleidžiant 500–600 mln. EUR vertės euroobligacijų, tačiau tikimybė rasti tokią didelę sumą rinkoje dabartinėmis sąlygomis atrodo mažai tikėtina. Finansavimo trūkumas gavus TVF paramą pagal Greito finansavimo priemonę, Pasaulio banko paskolas ir dotacijas pagal ES Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP) galėtų siekti 2,5 % BVP, arba apie 350 mln. EUR. Šiomis aplinkybėmis yra pagrindo skirti 180 mln. EUR MFP.

MFP yra ES reagavimo į išorės krizes priemonių rinkinio dalis. Ji naudojama MB krizės atvejais kartu su išmokomis pagal susitarimą su TVF, dėl kurio parengta sutarta ekonominių reformų programa. Šioje išskirtinėje situacijoje Komisija siūlo taikyti MFP programas taip pat ir toms šalims partnerėms, kurios gauna skubų finansavimą iš TVF, ir jos gali būti vykdomos be išankstinių veiksmų ir (arba) sąlygų, pavyzdžiui, taikant Greito finansavimo priemonę. Todėl ši krizinė MFP bus trumpesnė (12 mėnesių vietoj 2,5 metų) ir ją sudarys tik dvi išmokos. Pirmoji dalis bus išmokėta kuo greičiau, kai tik bus priimtas sprendimas dėl MFP ir pasirašytas atitinkamas susitarimas dėl susitarimo memorandumo su kiekviena paramos gavėja. Antroji dalis bus išmokėta, kai bus įvykdytos sąlygos, kurios bus išsamiai išdėstytos susitarimo memorandumuose. Kaip ir bet kokios MFP atveju, kiekvienai šaliai partnerei nustatomos konkrečios sąlygos, siekiant užtikrinti, kad jos atitiktų visus reikalavimus pagal MFP priemonę siekiant: skatinti makroekonominį stabilumą kartu gerinant bendrą makroekonominį valdymą, stiprinant ekonomikos valdymą bei didinant skaidrumą ir gerinant sąlygas tvariam augimui atkurti. Be to, jos turės būti suformuluotos taip, kad jas būtų įmanoma įgyvendinti per trumpesnį laikotarpį ir besitęsiančios pandemijos aplinkybėmis.

ES mobilizuoja visas turimas priemones ir glaudžiai koordinuoja veiksmus su valstybėmis narėmis, taip pat su Europos finansų įstaigomis, kad būtų užtikrintas veiksmingas išorės atsakas į COVID-19 krizę laikantis Europos komandos principo. ES MFP yra šios strategijos dalis, skirta plėtros ir kaimynystės politikos regionams, ją papildanti iš viso 3,87 mlrd. EUR dotacijų suma, mobilizuota pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę ir Europos kaimynystės priemonę, įskaitant dotacijų ir paskolų derinimą ir įnašus finansinėms priemonėms, pasinaudojant Kaimynystės investicijų platforma ir Vakarų Balkanų investicijų forumu. Be to, ir toliau bus teikiamos paskolos viešojo ir privačiojo sektorių investicijoms pagal Europos investicijų banko išorės skolinimo įgaliojimą. Kaimyninės šalys taip pat galės pasinaudoti investicijų programomis, kurioms suteikta 0,5 mlrd. EUR garantijų iš Europos tvaraus vystymosi fondo, ir kurios daugiausia skirtos MVĮ finansuoti.

Stiprėjant ekonomikos krizei dideliems finansavimo poreikiams Tunise patenkinti reikalinga tarptautinė parama. 2020 m. Tunisas greičiausiai patirs nuosmukį, nes ekonominę veiklą gerokai stabdys sumažėjusi pasaulinė paklausa ir kovo mėn. viduryje įvestų koronaviruso plitimo valdymo priemonių poveikis. Nors siekiant sušvelninti ekonominį krizės poveikį buvo imtasi pinigų politikos ir fiskalinių priemonių, makroekonominis disbalansas išlieka, politikos galimybės tebėra ribotos, o išorės finansavimo poreikiai per metus turėtų dar padidėti. Dėl ekonomikos nuosmukio bus jaučiamas didelis spaudimas užimtumui ir socialiniam stabilumui. Tai taip pat labai pakenks biudžetui, sumažins pajamas ir darys papildomą spaudimą išlaidoms, skirtoms ekonomikai ir sveikatos priežiūros sistemai remti. Todėl tikėtina, kad 2020 m. gerokai išaugs fiskalinis deficitas ir padidės valstybės skola. Vyriausybė numato didesnį, nei planuota, fiskalinį deficitą (iki 4,3 % BVP), kuriam reikėtų mobilizuoti apie 1 mlrd. USD (arba 2,6 % BVP) papildomo išorės finansavimo. Mokėjimų balanso poreikiai bus dar didesni (apie 4,7 % BVP), turint omenyje numatomą pandemijos poveikį privačiajam sektoriui ir jo galimybėms gauti išorės finansavimą. Dėl staigaus perlaidų ir turizmo pajamų sumažėjimo (daugiau kaip 7 % BVP), nepaisant kritusių naftos kainų, taip pat sumažės užsienio valiutos keitimo pajamos. 2020 m. vyriausybė greičiausiai negalės savo finansavimo poreikių patenkinti vidaus ir tarptautinėse rinkose, todėl paprašė TVF suteikti 753 mln. USD (100 % kvotos) dydžio pagalbą ekstremaliosios situacijos atveju. Šiais metais vyriausybei reikia apie 3,5 mlrd. USD išorės finansavimo, o didžiausios išmokos balandžio ir birželio mėn. darys spaudimą likvidumui. Be to, numatoma, kad finansavimo poreikiai toliau didės kartu su COVID-19 fiskaliniu poveikiu ir atsaku į jį, prieiga prie finansų rinkų visus metus išliks labai sudėtinga, o numatytos 1,1 mlrd. USD rinkos emisijos nebegalima laikyti savaime suprantamu dalyku. Remiantis turima informacija, reikia padengti maždaug 2,5 mlrd. EUR šių metų finansavimo trūkumą, ir yra pagrindo vykdyti 600 mln. EUR vertės MFP programą.

Numatoma, kad priemonių, kuriomis siekiama sustabdyti COVID-19 viruso plitimą, poveikis ir pasaulinio nuosmukio padariniai 2020 m. labai paveiks Moldovos Respublikos (toliau – Moldova) ekonomiką. Krizę daugiausia atspindi sumažėjusios perlaidos (jos Moldovoje sudaro 15 % BVP) ir prekyba su nuo krizės nukentėjusiomis šalimis, visų pirma ES valstybėmis narėmis. Manoma, kad 2020 m. Moldovos ekonomika patirs nuosmukį, o mokėjimų balansas ir viešieji finansai dėl krizės patirs stiprų spaudimą. Preliminariai apskaičiuota, kad 2020 m. išorės finansavimo trūkumas sieks 800 mln. USD (apie 7 % BVP), o fiskalinio finansavimo deficitas – 10,5 mlrd. MDL (apie 550 mln. USD). Moldova turi šiek tiek politinių galimybių atlaikyti sukrėtimus, nes vykdant trejų metų TVF išplėstinės fondo priemonės (išplėstinės kredito priemonės) programą tiek valstybės skola, tiek tarptautinės atsargos pastaraisiais metais keitėsi teigiama linkme, bet tai negali tęstis ilgai ir aiškiai tam yra ribos. TVF yra pasirengęs Moldovai skirti apie 240 mln. USD (220 mln. EUR) skubią paramą ekonominiam COVID-19 krizės poveikiui sušvelninti. Moldovoje vykdoma MFP programa, pagal kurią gali būti išmokėtos antroji ir trečioji dalys (iš viso 70 mln. EUR), jei iki programos pabaigos 2020 m. liepos mėn. bus įvykdytos sąlygos. Be to, jau paskelbti 200 mln. EUR vertės kreditai iš Rusijos (jie visų pirma buvo skirti investicijoms į infrastruktūrą 2020 m.) galėtų būti perskirstyti krizės padariniams šalinti. Tačiau turint omenyje ribotą Moldovos prieigą prie tarptautinių kapitalo rinkų, jos išorės finansavimo trūkumui padengti reikėtų papildomos pagalbos. Šiomis aplinkybėmis yra pagrindo vykdyti naują 100 mln. EUR vertės MFP programą.

MFP teikiama kaip sudėtinė ES ir platesnio masto tarptautinio atsako į COVID-19 krizę dalis. Rengdamos šį MFP pasiūlymą, Komisijos tarnybos konsultavosi su Tarptautiniu valiutos fondu, kuris šiuo metu rengia didelės apimties finansavimo programas, taip pat su kitais daugiašaliais ir dvišaliais kreditoriais ir paramos teikėjais. Be to, Komisija nuolat palaikė ryšius su potencialių paramos gavėjų nacionalinėmis valdžios institucijomis.

Visoms MFP operacijoms taikomas ex post vertinimas, kuris paprastai atliekamas per dvejus metus nuo teisėkūros procedūra priimame sprendime nustatyto paramos teikimo laikotarpio pabaigos. Tikslas yra dvejopas: i) analizuoti MFP poveikį paramos gavėjos ekonomikai, ypač jos išorės pozicijos tvarumui; ii) įvertinti pridėtinę ES intervencijos vertę.

Paramą valdys Komisija. Bus taikomos konkrečios Finansinį reglamentą atitinkančios sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos nuostatos.

Komisija su kiekvienos šalies partnerės valdžios institucijomis atskirai susitars dėl susitarimo memorandumo, kuriame bus nustatytos reformų priemonės, susijusios su siūloma MFP operacija, įskaitant veiksmų laiko ir sekos aspektus. Be to, kaip ir kitais MFP teikimo atvejais, lėšų išmokėjimas, be kita ko, priklausys nuo patenkinamos pažangos pagal TVF programą ir tolesnio TVF lėšų mokėjimo šaliai partnerei.

Į pasiūlymą įtraukta laikino galiojimo sąlyga. Siūloma MFP būtų galima naudotis 12 mėnesių nuo pirmosios susitarimo memorandumo įsigaliojimo dienos.

Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai kasmet pateiks šio sprendimo įgyvendinimo praėjusiais metais ataskaitą. Be to, Komisija įvertins, ar pasiekti paramos tikslai, be kita ko, atlikdama ex post vertinimą, ir jo ataskaitą Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip per dvejus metus nuo paramos teikimo laikotarpio pabaigos.

2020/0065 (COD)

Pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS

dėl išskirtinės makrofinansinės paramos teikimo plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms per COVID-19 pandemijos krizę



EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 212 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi:

(1)dabartinė COVID-19 krizė daro labai žalingą poveikį ekonominiam ir finansiniam stabilumui plėtros ir kaimynystės regionuose. Šiuo metu šalių partnerių mokėjimų balanso ir fiskalinė būklė yra silpna ir sparčiai prastėja, o ekonomika klimpsta į recesiją. Labai svarbu, kad ES sparčiai ir ryžtingai paremtų šių partnerių ekonomiką. Todėl šis Sąjungos makrofinansinės paramos pasiūlymas apima dešimt šalių partnerių: Albanijos Respubliką, Bosniją ir Hercegoviną, Kosovą, Juodkalniją, Šiaurės Makedonijos Respubliką plėtros regione; Gruziją, Moldovos Respubliką ir Ukrainą rytinėse kaimyninėse šalyse ir Jordanijos Hašimitų Karalystę bei Tuniso Respubliką pietinėse kaimyninėse šalyse (toliau – šalis (-ys) partnerė (-ės));

(2)paramos skubumas susijęs su neatidėliotinu šalių partnerių poreikiu gauti finansavimą, kuris papildytų lėšas, kurios bus skiriamos pagal kitas ES priemones ir kurias teiks tarptautinės finansų įstaigos, ES valstybės narės ir kiti dvišaliai paramos teikėjai, siekiant sukurti trumpalaikę politinę erdvę, kurioje valdžios institucijos galėtų įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su ekonominiais COVID-19 krizės padariniais;

(3)kiekvienos šalies partnerės valdžios institucijos ir Tarptautinis valiutos fondas (TVF) susitarė arba netrukus turėtų susitarti dėl programos, kuriai paremti su TVF bus sudarytas finansavimo susitarimas;

(4)Sąjungos makrofinansinė parama turėtų būti išskirtinė finansinė nesusietos ir netikslinės paramos mokėjimų balansui koreguoti priemonė, kuria siekiama patenkinti neatidėliotinus paramos gavėjos išorės finansavimo poreikius, kartu su susitarimu su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) dėl lėšų išmokėjimo, kuris priklauso nuo sutartos ekonominių reformų programos. Per COVID-19 krizę Sąjungos makrofinansinė parama turėtų būti skiriama taip pat ir toms šalims partnerėms, kurios gauna skubų finansavimą iš TVF, ir ji gali būti teikiama be išankstinių veiksmų ir (arba) sąlygų, pavyzdžiui, taikant Greito finansavimo priemonę. Todėl šios paramos trukmė turėtų būti trumpesnė, ją turėtų sudaryti ne daugiau kaip dvi išmokos ir ja turėtų būti remiamas politikos programos, apimančios ribotą reformų priemonių rinkinį, įgyvendinimas;

(5)šalims partnerėms teikiama Sąjungos finansinė parama atitinka Sąjungos politiką, nustatytą plėtros ir kaimynystės politikos srityse;

(6)atsižvelgiant į tai, kad šalys partnerės yra arba narystės siekiančios partnerės, narystei besirengiančios šalys partnerės arba šalys partnerės, kurioms taikoma EKP, jos atitinka Sąjungos makrofinansinės paramos reikalavimus;