LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2005.10.17 
KOM(2005) 497 galutinis 
  
Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
įvedantis galutin į antidempingo muit ą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikr ų Kinijos 
Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilm ės nerūdijančio 
plieno sąvaržų ir jų dalių importui, galutin į surinkim ą bei baigiantis tyrim ą dėl tam 
tikrų Malaizijos ir Filipin ų kilmės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importo 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1) PASIŪLYMO APLINKYB ĖS 
 • Pasiūlymo pagrindas ir tikslai  
Šis pasiūlymas yra susij ęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 
384/96 d ėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos nar ėmis 
nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, pa darytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos 
reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (toliau – pagr indinis reglamentas) , taikymu atliekant 
tyrimą dėl tam tikr ų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Malaizijos, Filipin ų, 
Taivano, Tailando ir Vietnamo kilm ės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importo. 
 • Bendrosios aplinkyb ės 
Šis pasiūlymas yra pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinim ą, ir 
yra atlikto tyrimo rezultatas pagal pagrin diniame reglamente nustatytus esminius ir 
procedūrinius reikalavimus. 
 • Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos  
Šiuo metu pasi ūlymo srityje netaikomos jokios nuostatos. 
 • Derinimas su kitomis S ąjungos politikos kryptimis ir tikslais  
Netaikomas. 
2) KONSULTAVIMASIS SU SUINTERESUOT OSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO ĮVERTINIMAS  
 • Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis  
 Atliekant tyrim ą, su šia proced ūra susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi 
pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, tur ėjo galimyb ę ginti savo 
interesus. 
 • Tyrimo atlikimas ir jo taikymas  
 Atlikti nepriklausom ą tyrimą nebuvo reikalinga. 
 • Poveikio įvertinimas  
Šis pasi ūlymas parengtas įgyvendinant pagrindin į reglament ą. Pagrindiniame 
reglamente n ėra numatytas bendro poveikio vertinimas, ta čiau jame pateikiamas 
išsamus b ūtinų įvertinti sąlygų sąrašas. 
 
LT 3   LT 3) TEISINIAI PASI ŪLYMO ASPEKTAI  
 • Pasiūlytų veiksmų santrauka  
2004 m. rugpj ūčio 24 d. Komisija inicijavo antidempingo tyrim ą dėl Kinijos Liaudies 
Respublikos, Indonezijos, Malaizijos, Filipin ų, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilm ės 
nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importo. Bendrijos gamintoj ų, kurių gamyba 
sudaro daugiau nei 50 % visos Bendrijos ner ūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių, vardu 
pateikus skund ą Europos pramonini ų sąvaržų institutui buvo inicijuotas tyrimas. 
2005 m. geguž ės 21 d. buvo nustatytas la ikinasis 7,7 % – 27,4 % dydžio antidempingo 
muitas tam tikr ų Kinijos Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir 
Vietnamo kilm ės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importui. 
Pradiniame etape, nustatant tyrime svarstomos prek ės apibrėžimą, veržlės į jį nebuvo 
įtrauktos, nes reik ėjo atlikti tolesn į tyrimą, kuriuo tur ėjo būti nustatyta, ar veržles 
galima laikyti viena preke su kitomis ner ūdijančio plieno s ąvaržomis ir ar Bendrijos 
gamintojai gali jas tiekti. 
Kadangi iš Filipin ų faktiškai buvo importuojamos tik veržl ės, laikinosios priemon ės 
nebuvo taikomos svarstomos prek ės importui iš šios šalies.  
Malaizijai nebuvo nustatytas dempingo skir tumas pradiniame etape, šiai šaliai 
laikinosios priemon ės taip pat nebuvo taikomos. 
Pradiniame etape nei vienai iš Kinijos Liaudies Respublikos ir Vietnamo tiriam ų 
bendrovių nebuvo suteiktas rinkos ekonomikos režimas. Ta čiau abiems Kinijos 
Liaudies Respublikos bendradarbiaujantie ms eksportuojantiems gamintojams buvo 
suteiktas IR. 
Pasiūlytas galutinis antidempingo muitas svyr uoja nuo 7,7 % iki 27, 4 %. Laikinosios 
išvados d ėl veržlių, Malaizijos, Filipin ų ir rinkos ekonomikos režimo Kinijos Liaudies 
Respublikos ir Vietnamo eksportu ojantiems gamintojams nepasikeit ė. 
Todėl siūloma į šiame tyrime svarstomos prek ės apibrėžimą neįtraukti veržli ų ir 
užbaigti tyrim ą dėl Malaizijos ir Filipin ų.  
Tarybai si ūloma priimti pridedam ą reglamento pasi ūlymą, kuris tur ėtų būti paskelbtas 
Oficialiajame leidinyje ne v ėliau kaip 2005 m. lapkri čio 19 d.  
 • Teisinis pagrindas  
1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos re glamentas (EB) Nr. 384/96 d ėl apsaugos nuo 
importo dempingo kaina iš Europos bendrijos nar ėmis nesan čių valstybi ų su 
paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004.  
 • Subsidiarumo principas  
Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Tod ėl subsidiarumo principas 
netaikomas. 
 
LT 4   LT  • Proporcingumo principas  
Pasiūlymas atitinka proporcingumo princip ą dėl toliau nurodyt ų priežasčių. 
 Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau min ėtame pagrindiniame reglamente, 
nesuteikiant galimyb ės taikyti šalies sprendim ą. 
 Nuoroda apie Bendrijai, šali ų vyriausyb ėms, region ų ir vietos valdžios institucijoms, 
ekonomin ės veiklos vykdytojams ir pilie čiams tenkan čios finansin ės bei 
administracin ės naštos mažinim ą ir jos proporcingum ą pasiūlymo tikslui netaikoma. 
 • Pasirinkta priemon ė  
 Siūlomos priemon ės: reglamentas. 
 Kitos priemon ės būtų netinkamos, kadangi pagrindiniame reglamente nenumatoma 
alternatyvi ų galimybi ų. 
4) ĮTAKA BIUDŽETUI  
 Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 
 
 
LT 5   LT Pasiūlymas 
TARYBOS REGLAMENTAS 
įvedantis galutin į antidempingo muit ą ir laikinojo muito, nustatyto tam tikr ų Kinijos 
Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo kilm ės nerūdijančio 
plieno sąvaržų ir jų dalių importui, galutin į surinkim ą bei baigiantis tyrim ą dėl tam 
tikrų Malaizijos ir Filipin ų kilmės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importo 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Europos Bendrijos steigimo sutart į, 
atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 384/96 d ėl apsaugos 
nuo importo dempingo kaina iš Europos Bendrijos nar ėmis nesan čių valstybių1 (toliau – 
pagrindinis reglamentas), ypa č į jo 9 straipsn į, 
atsižvelgdama į Komisijos pasi ūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, 
kadangi: 
A. LAIKINOSIOS PRIEMON ĖS 
(1) Komisija Reglamentu (EB) Nr. 771/20052 (toliau – laikinasis reglamentas) įvedė 
laikinąjį antidempingo muit ą tam tikr ų Kinijos Liaudies Re spublikos, Indonezijos, 
Taivano, Tailando ir Vietnamo kilm ės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių, 
klasifikuojam ų pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 
7318 15 61 ir 7318 15 70, importui. 
(2) Primenama, kad dempingo ir žalos ty rimo laikotarpis (t oliau – TL) vyko nuo 
2003 m. liepos 1 d. iki 2004 m. birželio 30 d. Su žalos analize susijusi ų tendencij ų 
nagrinėjimas vyko nuo 2001 m. sausio 1 d. ik i 2004 m. birželio 30 d. (toliau – 
nagrinėjamasis laikotarpis). 
B. TOLESN Ė PROCED ŪRA 
(3) Įvedus laikin ąsias antidempingo priemones, tam tik ros suinteresuotosios šalys pateik ė 
pastabas raštu. 
(4) Tos šalys, kurios to pageidavo, gal ėjo kreiptis į Komisiją, kad ši jas išklausyt ų. 
(5) Komisija toliau  rinko ir tikrino vis ą informacij ą, kuri, jos manymu, buvo reikalinga 
galutinėms išvadoms. 
                                                 
1 OL L 56, 1996 3 6, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 
Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).  
2 OL L 128, 2005 5 21, p. 19. 
 
LT 6   LT (6) Šalims buvo pateikti pagri ndiniai faktai ir aplinkyb ės, kurių pagrindu buvo ketinama 
rekomenduoti įvesti galutin į antidempingo muit ą ir sumų, užtikrint ų laikinuoju muitu, 
galutinį surinkim ą. Joms taip pat buvo sute iktas laikotarpis, per kur į jos galėjo pateikti 
su šios informacijos paskelbimu susijusias pastabas. 
(7) Buvo apsvarstytos šali ų žodžiu ir raštu pateikto s pastabos ir, prireikus, į jas buvo 
atsižvelgta darant galutines išvadas.   
(8) Įvedus laikin ąsias priemones, vienas im portuotojas ir jo bendrov ė išreiškė abejones 
Bendrijos pramon ės reprezentatyvumu, kaip nurodyta laikinojo reglamento 113 
konstatuojamojoje dalyje, remiantis pagrindi nio reglamento 5 straipsnio 4 dalimi. 
Tačiau šį prašymą patvirtinantys įrodymai nebuvo pateikti. Ty rimu buvo patvirtinta, 
kad Bendrijos pramon ė per TL pagamino apytikriai 54 % Bendrijos gamybos ir gali 
pradėti tyrimą pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnio 4 dal į. 
(9) Užbaigus tyrim ą Tailando bendradarbiaujantis ekspor tuojantis gamintojas tvirtino, kad 
Bendrijos gamintoj ų nekonfidencial ūs atsakymai į klausimyno klausimus nebuvo 
pakankamai išsam ūs ir neatitiko pagrindinio regl amento 19 straipsnyje nustatyt ų 
sąlygų. Buvo teigiama, kad nekonfidencial ūs atsakymai į klausimyno klausimus 
nesuteikė pakankamai informacijos, tod ėl bendradarbiaujantys eksportuotojai netur ėjo 
galimybės ginti savo interesus ir, palyginti su kit ų šalių, būtent Bendrijos pramon ės 
įmonėmis, atsid ūrė nepalankioje pad ėtyje šio tyrimo metu. Ta čiau visoms 
suinteresuotosioms šalims buvo su teikta informacija apie žal ą su visais patikrintais 
duomenimis, kaip nurodyta laikinoj o reglamento E dalyje. Tokiu b ūdu visos šalys 
galėjo susidaryti tiksli ą nuomon ę apie žal ą ir priežastinius ryšius ir apginti savo 
interesus. Visos šalys vertinamos vienodai ir n ėra skirtum ų skelbiant įvairių 
suinteresuot ųjų šalių duomenis. Be to, nekonfidencial ūs atsakymai į klausimyno 
klausimus ir laikinajame reglamente pateikta informacija užtikrino vis ų šalių teises į 
gynybą Todėl šis argumentas buvo atmestas. 
C. SVARSTOMA PREK Ė IR PANAŠI PREK Ė 
(10) Primenama, kad atliekant laikin ąjį tyrimą buvo suabejota, ar veržles ir ner ūdijančio 
plieno sąvaržas ir j ų dalis iš tikr ųjų galima laikyti viena preke. D ėl to reikia 
papildomai išanalizuoti daugel į aspektų, pvz. ar varžtai ir veržl ės parduodami kartu 
kaip tvirtinimo detal ės, koks yra ši ų prekių rūšių bendros gamybos mastas ir kt. Be to, 
reikia patikrinti Bendrijos gamintoj ų pajėgumą tiekti į rinką šias tvirtinimo detales. 
Siekiant padaryti preliminarias išvadas, laikinai nuspr ęsta veržli ų neįtraukti į prekių, 
paprastai klasifikuojam ų pagal KN kod ą 7318 16 30, apibr ėžimą.  
(11) Įvedus laikin ąsias priemones, Bendrijos gami ntojai ir importuotojai pateik ė įrodymus, 
kad veržl ės ir varžtai n ėra kuriami, gaminami ir parduodami kartu. Nors veržl ės 
paprastai kuriamos kartu su varžtais, ta čiau kartu su jais neparduodamos. Be to, varžtai 
be veržlių gali būti naudojami kaip pritvirtinimo detal ės, o tai parodo, kad varžtus ir 
veržles galutiniai vartotojai naudoja skir tingai. Tai buvo patvirtinta remiantis 
duomenimis apie import ą, kurį atlieka susijusi ų šalių gamintojai, gaminantys ir 
parduodantys veržles arba varžtus ir tai, kad atrinkti Bendrijos gamintojai gamina 
sraigtus ir varžtus, o ne veržles. Tai ypa č akivaizdu Filipin ų atveju, nes iš šios šalies 
faktiškai buvo importuojamos veržl ės, o ne varžtai. Be to, kaip nurodyta pirmiau, 
varžtai neb ūtinai derinami su veržl ėmis ir poveržl ėmis. Tai taip pat akivaizdu 
remiantis SS kodo 7318 15 apib ūdinimu: „kiti sraigtai ir varžtai, su veržl ėmis ir 
 
LT 7   LT poveržlėmis arba be j ų“. Be to, reikia pažym ėti, kad Bendrijos pramon ė neturi veržli ų 
gamybai reikaling ų įrengimų ir nerodo susidom ėjimo jas gaminti ateityje.  
(12) Tod ėl patvirtinamos laikinojo reglamento 13 konstatuojamojoje dalyje pateiktos 
išvados, kuriose nurodyta atskirai su sraigtais ir varžtais importuot ų veržlių neįtraukti į 
svarstomos prek ės apibrėžimą. Todėl, remiantis laikinojo reglamento 14 ir 105 
konstatuojamosiose dalyse pateiktomis išvadomis, reik ėtų užbaigti tyrim ą dėl Filipinų.  
(13) Įvedus laikin ąsias priemones, Tailando bendrad arbiaujantys eksportuojantys 
gamintojai teig ė, kad veržl ės ir varžtai paprastai kuria mi ir parduodami kartu, tod ėl, jei 
veržles reik ėtų išbraukti iš preki ų asortimento, t ą patį reikėtų padaryti ir su varžtais, 
t. y. išbraukti juos iš preki ų asortimento tyrimo. Ta čiau jie nepagrind ė šio teiginio. D ėl 
šios priežasties ir atsižvelgiant į pirmiau pateiktose 11 ir 12 konstatuojamosiose dalyse 
pateiktas išvadas, kad veržl ės kuriamos ir parduodamos atskirai nuo varžt ų, prašymas 
buvo atmestas, o iš prek ės asortimento tyrimo buvo išbrauktos tik veržl ės.  
(14) Be to, keletas importuotoj ų ir jų asociacija pakartojo savo prašym ą į tyrimą įtraukti dvi 
prekes, klasifikuojamas pagal KN kodus 7318 15 61 (ner ūdijančio plieno sraigtai, 
kurių galvutėse padarytos šešiakamp ės lizdinės išdrožos) ir 7318 15 70 (ner ūdijančio 
plieno varžtai su šešiakamp ėmis galvut ėmis). Jie r ėmėsi tariamai per maža Bendrijos 
pramonės kitų sąvaržų, dėl kurių atliekamas tyrimas, t. y. ner ūdijančio plieno s ąvaržų, 
klasifikuojam ų pagal KN kodus 7318 12 10 (kiti medsraig čiai iš nerūdijančio plieno), 
7318 14 10 (sraigtai-sr iegikliai iš ner ūdijančio plieno), 7318 15 30 (ner ūdijančio 
plieno sraigtai ir varžtai be galvu čių) ir 7318 15 51 (ner ūdijančio plieno sraigtai, kuri ų 
galvutėse padarytos išilgin ės įpjovos ir kryžmin ės išdrožos), gamybos apimtimi. 
Siekdami tai įrodyti jie pateik ė keletą užsakym ų, kurių Bendrijos gamintojai negal ėjo 
įvykdyti, pavyzdži ų. Be to, buvo tvirtinam a, kad varžtai ir s ąvaržos gaminami 
skirtingomis stakl ėmis.  
(15) Reik ėtų priminti, kad, kaip teigiama laikinoj o reglamento 15 konstatuojamojoje dalyje, 
tyrimu buvo patvirtinta, jog ner ūdijančio plieno s ąvaržų rūšys, klasifikuojamos pagal 
KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30 ir 7318 15 51, yra gaminamos Bendrijoje. Tod ėl atrinkti Bendrijos gamintojai i) įrengimus naudoja kit ų nerūdijančio 
plieno sąvaržų rūšių gamybai ir ii) susiduria su šios r ūšies svarstom ų prekių dempingo 
kaina konkurencija. Informacija apie užsakymus, kuri ų Bendrijos pramon ė negalėjo 
įvykdyti, yra susijusi su kitu nei TL laikotarpiu, į kurį, remiantis pagrindinio 
reglamento 6 straipsnio 1 dalimi, papras tai neatsižvelgiama. Bet kokiu atveju tai 
neįrodo, kad Bendrijos pramon ė negali ši ų prekių pagaminti. Be to, tyrimu buvo 
nustatyta, kad jei importas dempingo kaina iš susijusi ų šalių nesudaryt ų nesąžiningos 
konkurencijos, Bendrijos pramon ė galėtų padidinti gamybos apimtis ir patenkinti toki ų 
prekių paklausą. Šiuo atveju galima b ūtų teigti, kad Bendrijos pramon ė turi nemažai 
nepanaudot ų pajėgumų (žr. lentel ę prieš laikinojo regl amento 127 konstatuojam ąją 
dalį). Todėl importuotoj ų prašymas negal ėjo būti patenkintas. 
(16) Tailando bendradarbiaujantys ek sportuojantys gamintojai papraš ė sumažinti prek ės 
asortiment ą, paliekant prekes, klasifikuojamas pagal KN kodus 7318 12 10 (kiti 
medsraigčiai iš nerūdijančio plieno), 7318 15 30 (ner ūdijančio plieno sraigtai ir varžtai 
be galvučių) ir 7318 15 61 (ner ūdijančio plieno sraigtai, kuri ų galvutėse padarytos 
šešiakamp ės lizdinės išdrožos). Tuo tikslu jie įrodinėjo, kad nei varžt ų (KN kodas 
7318 15 70), nei ner ūdijančio plieno sraigt ų-sriegiklių, nei sraigt ų, kurių galvutėse 
padarytos išilgin ės įpjovos ir kryžmin ės išdrožos (KN kodai 7318 14 10 ir 7318 15 51) 
 
LT 8   LT nereikėtų priskirti tai pa čiai prekės kategorijai kart u su kitomis s ąvaržomis, d ėl kurių 
atliekamas tyrimas, nes šios s ąvaržos tariamai: i) pasižymi skirtingomis fizin ėmis 
savybėmis ir kokybe, ii) yra naudojamos skirting ų galutinių vartotojų, iii) pasižymi 
skirtingais vartotoj ų ir įpročiais ir iv) klasifikuojamo s pagal skirtingus KN kodus, o 
tai, jų nuomone, įrodo, kad varžtai ir srai gtai nepriklauso tai pa čiai prekės kategorijai.  
(17) Aptariamu atveju, ty rimu buvo parodyta, kad vis ų tipų aptariamoms s ąvaržoms, pasak 
vartotojo, b ūdinga: panašios fizin ės ir technin ės savybės bei panaudojimas, t. y. 
sriegiuoti ner ūdijančio plieno metaliniai varžtai, skirti daiktams sujungti, prisukant 
tvirtinamuosius įtaisus. Tokiu b ūdu visos s ąvaržos klasifikuojamos pagal 
Kombinuotosios nomenklat ūros keturi ų skaitmen ų pozicijas. Tod ėl prašymas 
sumažinti prek ės asortiment ą turi būti atmestas.  
(18) Kadangi kit ų pastabų nebuvo pateikta, šiuo reglamen tu patvirtinamos laikinojo 
reglamento 10–18 konstatuojamosiose  dalyse pateiktos išvados d ėl svarstomos prek ės 
ir panašios prek ės.  
D. ATRANKA 
(19) Įvedus laikin ąsias priemones, pastab ų dėl Taivano eksportuojan čių gamintoj ų, 
Bendrijos gamintoj ų ir importuotoj ų atrankos nebuvo pateikta. Šiuo reglamentu 
patvirtinamos laikinojo reglamento 19–32 konstatuojamosiose dalyse pateiktos 
išvados. 
E. DEMPINGAS 
1. Rinkos ekonomik os režimas (RER) 
(20) Įvedus laikin ąsias priemones, nebuvo pateikta nauj ų pastabų apie RER. Šiuo 
reglamentu patvirtinamos laikinojo re glamento 33–54 konstatuojamosiose dalyse 
pateiktos išvados. 
2. Individualus režimas (IR) 
(21) Vienas Vietnamo bendradarbiaujant is eksportuojantis gamintojas išreišk ė 
nepasitenkinim ą dėl atmesto prašymo suteikti IR, nepaisant jo bendradarbiavimo 
tyrime. Jis taip pat teig ė, kad dėl to, kad buvo atmestas jo ir kit ų dviejų Vietnamo 
eksportuotoj ų prašymas, buvo įvestas laikinasis antidem pingo muitas importui iš vis ų 
Vietnamo eksportuojan čių gamintoj ų.  
Kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 60 konstatu ojamojoje dalyje, aptariama bendrov ė 
negalėjo įrodyti, kad atitiko pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalyje pateiktas 
sąlygas, kurios leist ų suteikti IR. Be to, nebuvo pateikta argument ų arba įrodymų, 
kurie galėtų pakeisti šias išvadas, tod ėl visiems Vietnamo gamintojams buvo taikomas 
pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 da lies a punktas. Tai reiškia, kad vienodos 
priemonės taikomos visiems Vietnamo ek sportuojantiems gamintojams.  
(22) Nesant joki ų kitų pastabų, šiuo reglamentu patvirtinamos laikinojo reglamento 55–61 
konstatuojam ųjų dalių išvados d ėl individualaus režimo. 
 
LT 9   LT 3. Normalioji vert ė 
3.1. Analogiška šalis 
(23) Taivanas laikinai buvo pasirink tas analogiška rinkos ekonomikos tre čiąja šalimi 
siekiant nustatyti normali ąją vertę eksportuojantiems gamintojams, kuriems nebuvo 
suteiktas RER. Įvedus laikin ąsias priemones, n ė viena šalis nepateik ė pastabų dėl 
normaliosios vert ės nustatymo analogiškoje šalyje. Tod ėl šiuo reglamentu 
patvirtinamos laikinojo reglamento 62–64 konstatuojamosiose dalyse pateiktos 
išvados. 
3.2. Normaliajai vertei nust atyti taikomas metodas 
(24) Keturi Tailando eksportuojantys gamintojai teig ė, kad negalima remtis pardavimo, 
bendrosiomis ir administracin ėmis sąnaudomis („PB&A“) ir vidaus pardavim ų pelnu 
nustatant normali ąją vertę kitoje šalyje, šiuo atveju Taivane. Ta čiau, kaip išd ėstyta 
laikinojo reglamento 80 konstatuojamojoje dalyje, šie eksportuojantys gamintojai 
neturėjo panaši ų prekių arba kit ų tos pačios bendros kategorijos preki ų tipinių 
pardavim ų įprastomis prekybos s ąlygomis. Tod ėl, nustatant PB&A s ąnaudas ir peln ą, 
buvo svarbu remtis kitu pagr įstu metodu, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 
straipsnio 6 dalies c punkte. Šiuo atžv ilgiu tinkamiausiu metodu buvo laikomas 
Taivano PB&A s ąnaudų ir pelno apskai čiavimas d ėl i) tipin ės vidaus rinkos, 
atsižvelgiant į apimtis, konkurencij ą ir kainas, taikomas panaši ai prekei Taivane, ir d ėl 
to, kad ii) Taivano ner ūdijančio plieno s ąvaržų pramonės atstovai kontroliuoja 
daugumą nerūdijančio plieno s ąvaržų gamintoj ų visose tyrime dalyvaujan čiose šalyse, 
įskaitant kelet ą gamintoj ų Tailande (žr. laikinojo reglamento 71 konstatuojam ąją dalį). 
Nebuvo pateikta informacijos, rodan čios, kad taip nustatytas pelnas viršyt ų pelną, kurį 
paprastai gauna kiti ek sportuotojai ar gamint ojai parduodami tos pa čios bendros 
kategorijos prekes Tailande.  
(25) Kit ų pastabų apie metod ą, taikytą nustatant normali ąją vertę, nebuvo pateikta, taigi 
šiuo reglamentu patvirtinamas laikinojo reglamento 65–72 konstatuojamosiose dalyse 
išdėstytas metodas.  
3.3. Normaliosios vert ės nustatymas 
a) Kinijos Liaudies Respublika 
(26) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, šiuo reglamentu patv irtinamos laikinojo reglamento 
73 konstatuojamojoje dalyje išd ėstytos išvados. 
b) Indonezija 
(27) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, šiuo reglamentu patv irtinamos laikinojo reglamento 
74 konstatuojamojoje dalyje išd ėstytos išvados. 
c) Malaizija 
(28) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, šiuo reglamentu patv irtinamos laikinojo reglamento 
76 konstatuojamojoje dalyje išd ėstytos išvados. 
 
LT 10   LT d) Taivanas 
(29) Vienas Taivano eksport uojantis gamintojas nesutiko su  naudojamu metodu normaliajai 
vertei nustatyti, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 79 konstatuojamojoje dalyje. 
Bendrovė tvirtino, kad ji neklasifikavo skirting ų svarstomos prek ės rūšių pagal 
Komisijos pateiktus reikalavimus, nes tam tikros s ąvaržos buvo specialios r ūšies. Ji 
taip pat tvirtino, kad bendrov ė patikrinimo vietoje metu pateik ė brėžinius, pavyzdžius 
ir pardavimo dokumentus ir taip pademonstravo ypatingas į Bendrij ą 
eksportuojamoms specialios r ūšies sąvaržoms b ūdingas savybes.  
(30) Iš ties ų, patikrinimo metu surinkti duomenys parod ė, kad šios prek ės 
neklasifikuojamos pagal KN kodus, pa gal kuriuos klasifikuojamoms prek ėms 
atliekamas tyrimas. Susiklos čius šioms aplinkyb ėms, buvo manoma, kad b ūtų tinkama 
neatsižvelgti į šios prek ės eksportą šio tyrimo tikslams. Išvados d ėl šios bendrov ės, 
įskaitant išvadas apie normali ąją vertę, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 79 
konstatuojamojoje dalyje, yra pagr įstos likusiu preki ų, kurios atitinka svarstom ų 
prekių aprašymą, pardavimu eksportui. 
(31) Likusio pardavimo eksportui no rmaliajai vertei nustatyti bendrov ė pasiūlė pakoreguoti 
gamybos s ąnaudas, naudotas laikinai nustatant normali ąją vertę (žr. laikinojo 
reglamento 79 konstatuojam ąją dalį).  
(32) Ta čiau šie pataisymai buvo pagr įsti duomenimis, kurie nebuvo pateikti kartu su 
atsakymais į klausimyno klausimus arba patikrinimo metu, tod ėl nebuvo patikrinti. Be 
to, pataisymai nebuvo papi ldyti jokia dokumentuose įrašyta informacija. Tod ėl 
prašymas d ėl gamybos s ąnaudų koregavimo tur ėtų būti atmestas.  
(33) Kitas Taivano eksportu ojantis gamintojas pareišk ė, kad gamybos ir PB&A s ąnaudos, 
naudojamos nustatant normali ąją vertę, buvo paskai čiuotos du kartus. Jis įrodinėjo, 
kad jo atsakymas į klausimyno klausim ą apie PB&A s ąnaudų santykį, pateiktą pelno ir 
nuostolio lentel ėje, buvo neteisingas ir kad vietoj jo tur ėtų būti naudojamasi 
patikrinimo metu pateiktu PB&A s ąnaudų santykiu.  
(34) Tuo atžvilgiu reik ėtų pažymėti, kad bendrov ė neatliko joki ų pataisym ų pelno ir 
nuostolio lentel ėje prieš atliekant patikrinim ą vietoje. Bendrov ė gerokai perži ūrėtą 
PB&A sąnaudų lentelę pateikė paskutinio patikrinimo etapo metu, per v ėlai norint j ą 
patikrinti. Tod ėl ir kadangi perži ūrėtos PB&A s ąnaudos neatitiko k itos patikrintos 
dokumentuose įrašytos informacijos, prašymas buvo atmestas ir pelno ir nuostolio 
lentelės duomenys, pateikti atsakant į klausimyno klausimus, buvo naudojami 
apskaičiuojant demping ą, remiantis pagrindinio reglam ento 6 straipsnio 8 dalies 
nuostatomis. 
(35) Tas pats Taivano eksportuojantis gamintojas teig ė, kad likusios medžiagos turi b ūti 
išskaičiuotos iš žaliav ų sąnaudų. Bendrov ė pareiškė, jog liku čiai gaunami gamybos 
proceso metu, j ų pardavimo pajamomis reik ėtų leisti padengti gamybos s ąnaudas. 
Tačiau šis gamintojas nepateik ė tokių pajamų sumos. Bet kuriuo atveju, visos 
pajamos, gaunamos pardavus kitas prekes arba šalutines prekes, netinka apskai čiuojant 
panašios prek ės gamybos s ąnaudas, nes j ų bendrov ė nenaudojo paskirstydama 
sąnaudas. Tod ėl bendrov ės prašymas tur ėtų būti atmestas, o laikinosios išvados 
patvirtintos.  
 
LT 11   LT (36) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų, šiuo reglamentu patvirtinamos laikinojo 
reglamento 77-79 konstatuojamojoje dalyje pateiktos išvados. 
e) Tailandas 
(37) Vienas Tailando eksport uojantis gamintojas, atlik ęs keletą pardavimo sandori ų vidaus 
rinkoje, pateik ė keletą pretenzij ų dėl gamybos s ąnaudų apskaičiavimo ir PB&A 
sąnaudų, naudotų nustatant normali ąją vertę. Be to, jis teig ė, kad jei šie prašymai b ūtų 
priimti, pardavimai vidaus rinkoje įprastomis prekybos s ąlygomis b ūtų laikomi 
tipiniais ir juos b ūtų galima panaudoti nustatant normali ąją vertę Tailande. 
(38) Reik ėtų pažymėti, kad ši bendrov ė per patikrinim ą pateikė keletą patikslint ų atsakymo 
į klausimyno klausimus versij ų, o tai gerokai apsunkino tyrim ą, nes nebuvo įmanoma 
suderinti skirting ų versijų su sąskaitomis. Nepaisant to, visa ši informacija buvo kiek 
įmanoma nuodugniau ištirta, remiantis pagrin dinio reglamento 6 straipsnio 8 dalies 
nuostatomis. Reikia pasteb ėti, kad gamybos s ąnaudos daugumai preki ų rūšių, kaip 
pranešė bendrovė, buvo gerokai sumažintos, ypa č žaliavų sąnaudos, tod ėl norint atlikti 
preliminarius dempingo apskai čiavimus buvo atlikti pataisymai. Kadangi bendrov ė 
nepateikė jokių įrodymų apie gamybos s ąnaudas, d ėl ko būtų reikėję atlikti pakeitimus 
skaičiuojant demping ą, jos pašymas d ėl gamybos s ąnaudų apskaičiavimo buvo 
atmestas.  
(39) Šis eksportuojantis gamintojas teig ė, kad reik ėtų išskaičiuoti liku čių pardavimo 
pajamas iš žaliav ų sąnaudų, įskaičiuotų į panašios prek ės gamybos s ąnaudas. Ta čiau 
bendrovės pelno ir nuostolio lentel ėje nebuvo pateikta informacijos apie liku čių 
pardavimo pajamas. Bet kuriuo atveju, visos pajamos, gaunamos pardavus kitas prekes arba šalutines prekes, netinka apskai čiuojant panašios prek ės gamybos s ąnaudas, nes 
jų bendrovė nenaudojo paskirstydama s ąnaudas.  
(40) Kalbant apie eksportuojan čio gamintojo prašym ą naudoti skirting ą PB&A s ąnaudų 
lygį, buvo nustatyta, kad net jei prašymas b ūtų priimtas, bendrov ės pardavimais vidaus 
rinkoje neb ūtų remiamasi nustatant normali ąją vertę, kadangi jie neb ūtų atlikti 
įprastomis prekybos s ąlygomis. 
(41) Tod ėl prašymai d ėl likučių i r  P B & A  s ąnaudų turėtų būti atmesti, o išvados, kaip 
išdėstyta laikinojo reglamento 80 konsta tuojamojoje dalyje, patvirtintos. 
f) Vietnamas 
(42) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, šiuo reglamentu patv irtinamos laikinojo reglamento 
81 konstatuojamojoje dalyje išd ėstytos išvados. 
4. Eksporto kaina 
(43) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, laikinojo regl amento 82–91 konstatuojamosiose 
dalyse pateiktos išvados d ėl eksporto kainos visoms susijusioms šalims nustatymo 
patvirtinamos pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dal į. 
 
LT 12   LT 5. Palyginimas 
(44) Kadangi kit ų pastabų nepateikta, laikinojo reglamento 92 ir 93 konstatuojamosiose 
dalyse išd ėstytos metodika ir išvados d ėl normaliosios vert ės ir eksporto kain ų 
palyginimo patvirtinamos. 
6. Dempingo skirtumai 
6.1. Bendrasis metodas 
(45) Kadangi pastab ų dėl dempingo skirtumo nustatymo nepateikta, šiuo reglamentu 
patvirtinamas laikinojo reglamento 94–100 konstatuojamosiose dalyse nurodytas 
metodas.  
6.2. Dempingo skirtumai 
a) Kinijos Liaudies Respublika 
(46) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų, nustatyti šie galutiniai dempingo skirtumai, 
išreikšti importo CIF kainos pr ie Bendrijos sienos, nesumok ėjus muito, procentais: 
– Tengzhou Tengda Stainless Steel Product Co., Ltd, Tengzhou City  21,5 % 
– Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. Ltd., Zhejiang  12,2 % 
– Visos kitos bendrov ės 27,4 %. 
b) Indonezija 
(47) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų, nustatyti šie galutiniai dempingo skirtumai, 
išreikšti importo CIF kainos pr ie Bendrijos sienos, nesumok ėjus muito, procentais: 
– PT. Shye Chang Batam Indonesia, Batam  9,8 % 
– Visos kitos bendrov ės 24,6 %. 
c) Malaizija 
(48) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų dėl laikinojo dempingo skirtumo 
apskaičiavimo, dviems bendradarbiaujantiems  eksportuojantiems gamintojams 
Malaizijoje šiuo reglamentu patvir tinamos laikinojo reglamento 104 
konstatuojamojoje dalyje išd ėstytos išvados. Kadangi dempingas nebuvo taikomas 
Malaizijos eksportuojan čiam gamintojui, tyrimas d ėl svarstomos prek ės importo iš 
Malaizijos tur ėtų būti užbaigtas. 
d) Filipinai 
(49) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų dėl padėties Filipinuose, dempingo skirtumas 
nebuvo nustatytas. Tod ėl, kaip teigiama pirmiau pa teiktoje 12 konstatuojamojoje 
dalyje, tyrimas d ėl svarstomos prek ės importo iš Filipin ų turėtų būti užbaigtas. 
 
LT 13   LT e) Taivanas 
(50) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų dėl laikinojo dempingo skirtumo 
apskaičiavimo Taivanui, kaip teigiama laikinojo reglamento 106–108 
konstatuojamosiose dalyse, galutinis demp ingo skirtumas, išreikštas CIF importo 
kainos prie Bendrijos sienos, nesumok ėjus muito, procentais, yra toks: 
– Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 % 
– Jin Shing Stainless I nd. Co. Ltd, Tao Yuan  18,8 % 
– Min Hwei Enterprise Co. Ltd, Pingtung  16,1 % 
– Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., Kaohsiung  16,1 % 
– Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan  11,4 % 
– atrankoje nedalyvavusiems bendradar biaujantiems eksportuojantiems 
gamintojams 15,8 % 
– Visos kitos bendrov ės 23,6 %. 
f) Tailandas 
(51) Vienas Tailando eksportuojantis gamintoj as nesutiko su jam nustatytu individualaus 
dempingo skirtumu, susijusiu su prek ės rūšies klasifikavimu, prek ės kiekiu ir įvairiu 
nerūdijančio plieno panaudojimu. 
(52) Prašymai buvo nagrin ėjami remiantis patikrinta informacija ir atitinkami pataisymai 
buvo atlikti eksportuojan čiam gamintojui nustatant pakoreguot ą individual ų dempingo 
skirtumą. Kadangi nustatant dempingo skirtum ą visiems nebendradarbiaujantiems 
Tailando eksportuotojams buvo remiamasi didž iausiu dempingo skirtumu, nustatytu 
bendradarbiavusiam Tailando eksportuotoj ui, likutinis dempingo skirtumas buvo 
atitinkamai perži ūrėtas. 
(53) Tod ėl buvo nustatyti šie galutiniai dempingo skir tumai, išreikšti CIF importo kainos 
prie Bendrijos sienos, nesumok ėjus muito, procentais: 
– A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd, Ayutthaya  11,1 % 
– Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, Samutsakorn  10,8 % 
– Dura Fasteners Company Ltd, Samutprakarn  14,6 % 
– Siam Screws (1994) Co. Ltd, Samutsakorn  11,0 % 
– Visos kitos bendrov ės 14,6 %. 
 
LT 14   LT g) Vietnamas 
(54) Kadangi nebuvo pateikta joki ų pastabų dėl laikinojo dempingo skirtumo 
apskaičiavimo Vietnamui, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 110 konstatuojamojoje 
dalyje, galutinis dempingo skirtumas, išre ikštas CIF importo kainos prie Bendrijos 
sienos, nesumok ėjus muito, procentais, visoms Vietnamo bendrov ėms yra 7,7 %.  
F. ŽALA 
1. Bendrijos gamyba ir Bendrijos pramon ė 
(55) Tailando bendradarbiaujantis eksportuojan tis gamintojas nesutiko su taikomu analiz ės 
metodu, nurodytu laikinojo reglamento 114 kons tatuojamojoje dalyje, t. y. kad tam 
tikri duomenys (sandori ų kainos, investicijos ir investicij ų grąža, darbo užmokestis, 
pelningumas, pinig ų srautas ir galimyb ės padidinti kapital ą) buvo surinkti iš atrinkt ų 
Bendrijos gamintoj ų, tuo tarpu kiti rodikliai (rinkos dalis, gamyba, paj ėgumai ir j ų 
panaudojimas, pardavim ų apimtis ir vert ė, augimas, ištekliai, užimtumas ir 
produktyvumas) buvo papildomai gauti iš k ito Bendrijos gamintoj o, kuris kartu su 
atrinktais gamintojais sudaro Bendrijos pramon ės dalį. Jie įrodinėjo, kad toks poži ūris 
i) nėra objektyvus pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 2 dal į ir kad pagal ii) 
pagrindinio reglamento 17 straipsnio 4 dal į toks poži ūris yra nepriimtinas.  
(56) Atliekant antidempingo tyrim ą įprasta analizuoti žalos faktorius visai Bendrijos 
pramonei. Ta čiau tuo atveju kai pramon ėje veikia didelis gamintoj ų skaičius atliekama 
atranka. Atranka atliekama siekiant, kad per tam tikr ą laikotarp į iš riboto gamintoj ų 
skaičiaus būtų galima surinkti ir patikrinti išsami ą informacij ą. Tai informacija apie 
kainas, darbo užmokest į, investicijas, peln ą, investicij ų grąžą, pinigų srautą ir 
gebėjimą padidinti kapital ą – būtų neįmanoma per nustatyt ą laikotarp į patikrinti ši ą 
visų pramonės atstovų pateiktą informacij ą. Informacija apie kitus faktorius, t. y. 
rinkos dal į, pardavim ų apimtis ir gamyb ą, paprastai yra prieinama visiems pramon ės 
atstovams. Jei žalos analiz ė būtų grindžiama tik iš atrinkt ų gamintoj ų gauta 
informacija, b ūtų neatsižvelgiama į kitų gamintoj ų turimą informacij ą, taigi, 
vertinimas b ūtų neišsamus. Tod ėl šiuo atveju siekiant per nurodyt ą laikotarp į gauti 
kiek įmanoma išsamesn į įvertinimą, iš atrinkt ų gamintoj ų gauta ir patikrinta 
informacija tendencijoms visais žalos atvejais įvertinti buvo papildyta informacija iš 
visų pramonės atstovų. 
(57) Kit ų pastabų apie Bendrijos gamyb ą ir Bendrijos pramon ės apibūdinimą nebuvo gauta, 
todėl šiuo reglamentu patvirtinamos laikinojo reglamento 111–114 
konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados. 
2. Bendrijos vartojimas, importas ir j ų suvestinis įvertinimas  
(58) Tailando bendradarbiaujantys eksportuojantys gamintojai teig ė, kad Tailando importui 
neturėtų būti atliekamas suvestinis įvertinimas su KLR, Indonezijos, Taivano ir 
Vietnamo kilm ės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importu dempingo kaina, d ėl 
tariamo konkurencijos tarp importo iš min ėtų šalių (kalbant apie apimt į, vidutines 
kainas ir rinkos dal į) trūkumo. Jie nurod ė, kad 2002 m. Tailando importo apimtis ir 
rinkos dalis sumaž ėjo atitinkamai 29 % ir 35 %, t uo tarpu jau 2002 m. galima pasteb ėti 
padidėjimą kitose susijusiose šalyse. Be to, jie pažym ėjo, kad nuo 2003 m. Tailando 
importo kainos vidutiniškai padid ėjo 2 %.  
 
LT 15   LT (59) Reik ėtų priminti, kad dempingo skirtumai, nustaty ti importui iš kiekvienos susijusios 
šalies, yra didesni nei de minimis , kaip nustatyta pagrindinio reglamento 9 straipsnio 3 
dalyje, t. y. 2 %, o importo apimtis iš kiekvienos susijusios šalies yra didesn ė už 
nustatytą 1 % rinkos dal į, nurodytą pagrindinio reglamento 5 straipsnio 7 dalyje. Be to, 
reikia pažym ėti, kad analiz ėje dėmesys netur ėtu būti sutelktas vien į 2002 m., bet į 
bendrą vaizdą per nagrin ėjamąjį laikotarp į, t. y. nuo 2001 m. iki TL. Apskritai 
Tailando importo apimtis ir rinkos dalis iš ties ų gerokai padid ėjo, tuo tarpu kainos 
gerokai sumaž ėjo. Todėl Tailando importo tendencijos atitinka visoms susijusioms 
šalims nustatytas tendencijas. Be to primenama, kad iš susijusi ų šalių importuotos 
nerūdijančio plieno s ąvaržos visais atžvilgiais buvo panašios, jas galima keisti 
tarpusavyje, be to, Bendrijoje jos par duodamos panašiais pre kybos kanalais ir 
panašiomis prekybos s ąlygomis, jos konkuruoja tarpusavyje ir su Bendrijoje 
gaminamomis ner ūdijančio plieno s ąvaržomis. Tod ėl ir atsižvelgiant į pagrindinio 
reglamento 3 straipsnio 4 dal į, patvirtinama, kad svarstomos prek ės importo dempingo 
kaina poveikio suvestinis įvertinimas yra tinkamas. 
(60) Kit ų pastabų apie Bendrijos pramon ės padėties analiz ę nebuvo gauta, tod ėl šiuo 
reglamentu patvirtinamos laikinojo re glamento 115–126 konstatuojamosiose dalyse 
pateiktos išvados. 
3. Bendrijos pramon ės ekonomin ė padėtis 
(61) Įvedus laikin ąsias priemones nebuvo pateikta pastab ų dėl gamybos, paj ėgumų, 
pajėgumų panaudojimo, pardavim ų apimties, pardavim ų kainos, rinkos dalies, augimo, 
išteklių, užimtumo, produktyvumo, dempingo dydžio ir Bendrijos pramon ės 
atsigavimo nuo buvusio dempingo. Tod ėl šiuo reglamentu patvirtinamos 127–133, 
137, 142, 143, 145 ir 146 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados.  
3.1 Pelningumas 
(62) Tailando bendradarbiaujantys ga mintojai tvirtino, kad atrinkt ų Bendrijos gamintoj ų 
pelningumas pager ėjo; jokios žalos nepasteb ėta. Jie dar teig ė, kad Bendrijos pramon ė 
dėl investicij ų, kurias 2002 m. ir 2003 m. atliko atrinkti Bendrijos gamintojai, 
nepasiekė minimalaus 5 % pelno skirtumo, laikomo pakankamu ir pasiekiamu, kai 
dempingas nevykdomas. Jie taip  pat ragino, neatsižvelgti į faktą, kad Bendrijos 
pramonė gavo naudos iš ner ūdijančio plieno žemomis kainomis, nes tai tur ėtų būti 
laikoma įprasta rinkos pad ėtimi, kuri buvo naudinga visiems verslo subjektams.  
(63) Reik ėtų priminti, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 149 ir 150 konstatuojamosiose 
dalyse, kad pelningumas šiuo atveju nebuvo nei vienintelis, nei pagrindinis faktorius, 
parodantis patirt ą žalą. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dal į, vienas ar 
daugiau tame straipsnyje pateikt ų žalos veiksni ų nebūtinai lemia Bendrijos pramon ės 
padėtį. Kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 138 konsta tuojamojoje dalyje, investicijos 
yra būtinos konkurencingumui išlaikyti, tokiu b ūdu investicijoms negalima priskirti 
neigiamo poveikio pelningumui. Be to, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 136 
konstatuojamojoje dalyje, teigia mas poveikis, padarytas per TL d ėl didėjančių 
nerūdijančio plieno kain ų atrinktų Bendrijos pramon ės gamintoj ų pelningumui buvo 
laikinas, tai – veiksnys, kuris per labai trump ą laikotarp į galėjo būti naudingas kitiems 
ekonomin ės veiklos vykdytojams.  
 
LT 16   LT (64) Tokiu b ūdu, teiginys, kad pelningumas  neatspindi žalos turi b ūti atmestas, o laikinojo 
reglamento 134–136 konstatuojamosiose dalyse  pateiktos išvados – patvirtintos. 
3.2. Investicijos, investicij ų grąža, pinigų srautas ir geb ėjimas padidinti kapital ą 
(65) Tailando bendradarbiaujantis eksportuojantis gamintojas pažym ėjo, kad remiantis 
augančiomis investicijomis, investicij ų grąža, pinigų s r a u t u  i r  g e b ėjimu padidinti 
kapitalą jokia žala nebuvo nustatyta. 
(66) Kaip min ėta laikinojo reglamento 147 konstatuojamojoje dalyje, reik ėtų priminti, kad į 
faktorius „investicijos“ ir „geb ėjimas padidinti kapital ą“ nebuvo atsižvelgta kaip į 
faktorius, rodan čius per nagrin ėjamąjį laikotarp į patirtą žalą.  
(67) Ta čiau kalbant apie investicij ų grąžą, reikia perži ūrėti bendrą pagerėjimą per 
nagrinėjamąjį laikotarp į, atsižvelgiant į i) laikin ą ir išskirtin į atrinktų Bendrijos 
gamintojų pelningum ą per TL, kaip išd ėstyta laikinojo reglamento 136 ir 139 
konstatuojamosiose dalyse ir ii) padid ėjusį nuomotų staklių naudojim ą, kuris nebuvo 
laikomas investicija.  Nuomotos gamybos priemon ės nebuvo įtrauktos į investicijas, 
tačiau didesnis j ų panaudojimas prisid ėjo prie gauto pelno. Tai paaiškina nenat ūraliai 
didelį investicij ų grąžos padid ėjimą per TL.  
(68) Kalbant apie pinig ų srautą, per nagrin ėjamąjį laikotarp į jo augimas sumaž ėjo 36 %, o 
tai aiškiai parodo per nagrin ėjamąjį laikotarp į patirtą žalą. Todėl reikėtų patvirtinti 
laikinojo reglamento 138–141 konstatuojamosiose dalyse pateiktas išvadas. 
3.3. Darbo užmokestis 
(69) Tailando bendradarbiaujantys eksportuoj antys gamintojai toliau tvirtino, kad per 
nagrinėjamąjį laikotarp į 10 % padid ėjusios darbo išlaidos vi enam darbuotojui šiuo 
atveju nerodo patirtos žalos.  
(70) Primenama, kad laik inose išvadose apie žal ą dėl darbo užmokes čio buvo patvirtintas 
darbo užmokes čio padidėjimas, atspindintis atlyg į už didesn į našumą ir kompensacij ą 
už infliacij ą. Tačiau faktas, kad užimtumas per nagrin ėjamąjį laikotarp į sumažėjo 5 %, 
išlieka, o tai vertinama kaip žalos požymis. Tod ėl šiuo reglamentu patvirtinamos 
laikinojo reglamento 144 konstatuojam ojoje dalyje pateiktos išvados. 
3.4. Išvados d ėl žalos 
(71) Apibendrinant, patvirtinamos laik inojo reglamento 147–150 konstatuojamosiose 
dalyse pateiktos išvados. Apskritai, neigiam ų tendencij ų rodikliai (dideli rinkos dalies 
nuostoliai, augimas, užimtumo sumaž ėjimas, nepatenkinamas investicij ų pelningumo 
ir (arba) gr ąžos pager ėjimas ir pinig ų srautas) gerokai pralenk ė teigiamas tendencijas 
(nedidelis gamybos ir pardavim ų apimties padid ėjimas, ištekli ų sumažėjimas, 
nuolatinės investicijos, gerokai sumaž ėjusios darbo išlaidos ir geb ėjimas padidinti 
kapitalą). 
G. PRIEŽASTYS 
(72) Tailando eksportuojantys gamintojai ir importuotoj ų asociacija pateik ė pastabas apie 
laikiną priežasčių analizę, atsižvelgdami į toliau nurodytus faktorius. Kadangi kit ų 
pastabų nepateikta, šiuo reglamentu patv irtinamos laikinajame reglamente d ėl importo 
 
LT 17   LT dempingo kaina poveikio (152 konstatu ojamoji dalis), importo iš tre čiųjų šalių 
poveikio (153–159 konstatuojamosios dalys) ir  vartojimo raidos Bendrijos rinkoje 
(160 konstatuojamoji dali s) pateiktos išvados. 
1. Valiutų keitimo kurs ų poveikis  
(73) Tailando bendradarbiaujantis eksportuojanty s gamintojai, vienas importuotojas ir jo 
asociacija atkreip ė dėmesį į JAV dolerio nuvert ėjimą palyginus su euru, ypa č 2003 m., 
o tai, jų nuomone, sudar ė palankias s ąlygas Kinijos ir Tailando eksportui į Bendriją. 
Taigi, jie teig ė, kad bent iš dalies kain ų sumažėjimo ir po jo patirto žalingo poveikio 
Bendrijos pramonei reik ėtų priskirti ne KLR ir Tailando eksportuotoj ų dempingo 
veiklai, o tokiai valiut ų keitimo kurs ų raidai (KLR atveju – ypa č dėl juanių ir JAV 
dolerio fiksuoto kurso). 
(74) Pirmiausia pažym ėta, kad vis ų eksporto iš susijusi ų šalių sandorių sąskaitų valiutos 
nėra žinomos. Tod ėl negalima nustatyti valiutos kurso  svyravimo poveikio. Be to, 
siekiant įvertinti žal ą ir neatsižvelgiant į tai, ar žemas importo kainas gal ėjo sąlygoti 
valiutų kurso svyravimas, kain ų „numušimas“ ir bendras poveikis Bendrijos pramonei 
nustatomas pagal faktines importo kain as TL metu. Nustatytas didelis kain ų mažinimo 
skirtumas (žr. laikinojo regl amento 125 ir 126 konstatuojam ąsias dalis). 
(75) Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta pirmiau, reikia atmesti argument ą dėl galimo valiut ų 
keitimo kurs ų svyravimo poveikio.  
2. Bendrijos pramon ės konkurencingumas 
(76) Tailando eksportuojan tys gamintojai toliau tvirtino, kad Bendrijos pramon ė patyrė žalą 
dėl nepakankamo konkurencingumo, tariamai atsiradusio d ėl pasenusios gamybos 
įrangos.  
(77) Ta čiau reikėtų priminti, kad Bendrijos pramon ė per nagrin ėjamąjį laikotarp į nuolat 
investavo siekdama pakeisti pasenusius įrengimus ir naudoti moderni ą gamybos 
įrangą. Reikia pripažinti, kad pa senusi gamybos technika ne įtakoja konkurencingumo, 
taigi priežastinis ryšys tarp importo iš susijusi ų šalių dempingo kaina ir žalingo 
poveikio, kur į patyrė Bendrijos pramon ė, nepanaikinamas. Tod ėl argument ą reikėtų 
atmesti ir patvirtinti laikinojo reglamento d ėl Bendrijos pramon ės konkurencingumo 
161 konstatuojamojoje dalyje pateiktas išvadas.  
3. Bendrijos rinkos s ąlygos  
(78) Tailando bendradarbiaujantis eksportuoj antis gamintojas taip pat tvirtino, kad žal ą 
sąlygojo nepastovios rinkos s ąlygos. Šiuo atveju buvo remtasi laikinu plieno kain ų 
augimu ir stambi ųjų vartotojų įtaka deryboms. 
(79) Ta čiau pažym ėta, kad laikinas plieno kain ų augimas atrinktiems Bendrijos 
gamintojams nesuk ėlė jokios žalos. Priešingai, jiems tai buvo naudinga, kadangi 
pelningumas laikinai išaugo. Atsižvelgiant į stambiųjų vartotojų poveikį, pažymėta, 
kad dėl importo dempingo kaina susidariusios nes ąžiningos konkurencijos jie gali 
daryti įtaką deryboms. Taigi, galima pasteb ėti tiesiogin į ryšį tarp importo iš susijusi ų 
šalių ir importuotoj ų ir (arba) platintoj ų elgesio. Tod ėl Bendrijos rinkos s ąlygos 
 
LT 18   LT nepažeidė priežastinio ryšio tarp importo  dempingo kaina ir žalos, kuri ą patyrė 
Bendrijos pramon ė. 
4. Išvada d ėl priežastinio ryšio 
(80) Apibendrinant, įvertinus pirmiau pateiktas pastabas d ėl priežastinio ryšio ir d ėl 
laikinojo reglamento 151–162 konstatu ojamosiose dalyse pateikt ų priežasčių, 
patvirtinama, kad joks kitas veiksnys nepažeid ė priežastinio ryšio tarp importo iš 
penkių susijusių šalių kartu ir materialin ės žalos, kuri ą patyrė Bendrijos pramon ė.  
H. BENDRIJOS INTERESAI 
(81) Keli importuotojai ir (arba) platintoja i bei Tailando eksportuoj antys gamintojai teig ė, 
kad šios priemon ės gali neatitikti Bendrijos interes ų.  
1. Importuotojams ir vartotojams taikom ų priemoni ų poveikis 
(82) Importuotojai ir (a rba) platintojai nurod ė, kad priemon ės turėtų tiesiogin į poveikį jų 
pelno skirtumui, nes jie negal ėtų perkelti su priemon ėmis susijusi ų sąnaudų pirkėjams, 
padidindami kainas.  
(83) Pirmiausia, šios šalys nepagrind ė pateiktų tvirtinim ų. Be to, kaip min ėta laikinajame 
reglamente, n ėra įrodyta, kad antidempingo priemon ės sukeltų grėsmę importuotoj ų ir 
(arba) platintoj ų ekonominiam gyvybingumui. Be to, j ų pelno skirtumai per 
nagrinėjamąjį laikotarp į gerokai viršijo Bendrijos pramon ės pelningum ą. Todėl 
tvirtinama, kad Bendrijos pramon ės interesai atitaisyti nes ąžiningą ir žalingą prekybos 
praktiką iš susijusi ų šalių yra svarbesni už naud ą, kurią importuotojai ir (arba) 
platintojai gali gauti,  jei antidempingo priemon ės nebūtų įvestos. Laikinojo 
reglamento 164–170 konstatuojamosiose dalyse pateiktos išvados tur ėtų būti 
patvirtintos. 
(84) Tailando eksportuojan tys gamintojai pareišk ė, kad įvedus priemones išaugt ų Europos 
automobili ų pramonės sąnaudos, o tai neatitikt ų Bendrijos interes ų. Tačiau jie 
nepagrind ė šio tariamo poveikio vartotojams. Remiantis turima informacija, t. y. vieno 
vartotojo, riedmen ų gamintojo, atsakymu, priemoni ų poveikis vartotojams b ūtų 
nežymus. Laikinojo reglamento 173 ir 174 konstatuojamosiose dalyse pateiktos 
išvados d ėl naudotoj ų ir vartotoj ų interesų turėtų būti patvirtintos. 
2. Išvada 
(85) Išanalizavus įvairius interesus, patvirtinama, kad d ėl laikinojo reglamento 163–175 
konstatuojamosiose dalyse pateikt ų priežasčių, atsižvelgiant į Bendrijos interesus, n ėra 
jokių interesų, kurie b ūtų svarbesni už Bendrijos pramon ės interesus įvesti 
antidempingo priemones, si ekiant likviduoti žaling ą importo dempingo kaina poveik į 
prekybai.  
I. GALUTIN ĖS ANTIDEMPINGO PRIEMON ĖS 
(86) Atsižvelgiant į išvadas, padarytas d ėl dempingo, žalos, priežas tinio ryšio ir Bendrijos 
interesų, reikėtų įvesti galutines antidempingo prie mones siekiant išvengti didesn ės 
žalos Bendrijos pramonei, kuri ą daro importas dempingo ka ina. Siekiant nustatyti ši ų 
 
LT 19   LT priemonių lygį, buvo atsižvelgta į per TL nustatyt ą dempingo skirtum ą ir muito, kurio 
reikia Bendrijos pramon ės patirtai žalai likviduoti, dyd į. 
1. Žalai atlyginti reikaling ų priemoni ų dydis 
(87) Siekiant likviduoti žal ą, kiekvienai bendro vei buvo nustatytas b ūtinas kain ų 
padidinimas, lygina nt svarstomos prek ės vidutinę svertinę importo kain ą su Bendrijos 
gamintojų Bendrijos rinkoje parduodamos panašios prek ės palankia kaina. Kain ų 
skirtumas buvo išreikštas importo CIF kainos procentais. 
(88) Nenuostolinga kaina buvo apskai čiuota prie Bendrijos pramon ės svertini ų gamybos 
sąnaudų pridėjus 5 % pelno skirtum ą. Kadangi kit ų pastabų nepateikta, patvirtinamas 
šis pelno skirtumas, kur į Bendrijos pramon ė galėjo pasiekti jei neb ūtų importo 
dempingo kaina. Jis atspindi peln ą, kurį Bendrijos pramon ės gamintojai gali gauti už 
panašių grupių prekes, kuri ų atžvilgiu nes ąžiningos konkurencijos n ėra, pvz. sąvaržos, 
kurios neklasifikuojamos pagal KN kodus ir  kurioms šis tyrimas netaikomas.  
2. Muito įvedimo tvarka ir dydis 
(89) Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta pirmiau, ir remiantis pagrindinio reglamento 9 
straipsnio 4 dalimi, reik ėtų įvesti galutin į antidempingo muit ą nerūdijančio plieno 
sąvaržų importui iš Kinijos Li audies Respublikos, Taiv ano, Tailando ir Vietnamo. 
(90) Skai čiuojant muito dyd į dviems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems 
gamintojams (Taivano ir KLR) buvo nusta tyta, kad žalos likvidavimo lygis buvo 
mažesnis už dempingo skirtum ą. Tokiais atvejais muito dydis tur ėtų būti apribotas iki 
žalos atlyginimo lygio. Visais kitais atvejais  muito dydis tur ėtų neviršyti pagrindinio 
reglamento 9 straipsnio 4 dalyje  nustatyto dempingo skirtumo.  
(91) Remiantis tuo, kas išd ėstyta pirmiau, galutiniai muitai yra tokie: 
Šalis Eksportuojantis gamintojas Antidempingo muito norma 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City 11,4 % 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 % KLR 
Visos kitos bendrov ės 27,4 % 
PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 % Indonezija 
Visos kitos bendrov ės 24,6 % 
 
LT 20   LT Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei 15,2 % 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 % 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 % 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 % 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4 % 
Neatrinkti bendradarbiaujantys 
eksportuojantys gamintojai 15,8 % Taivanas 
Visos kitos bendrov ės 23,6% 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 % 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 % 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 % 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 % Tailandas 
Visos kitos bedrov ės 14,6 % 
Vietnamas Visos bendrov ės 7,7 % 
(92) Tailando eksportuojantis gamintojas atkreip ė dėmesį į PPO antidempingo susitarimo 
15 straipsn į, kuriame teigiama, kad svarstant antidempingo priemoni ų įvedimo 
galimybę reikia kreipti ypating ą dėmesį į išskirtinę besivystan čių šalių padėtį. Tačiau 
nebuvo įrodyta, kad šis atvejis pakenks pagr indiniams Tailando interesams, kaip 
teigiama šioje nuostatoje. Esant tokioms aplinkyb ėms manoma, kad importui iš 
Tailando reik ėtų įvesti pirmiau nurodytas antidempingo muito normas. 
(93) Šiame reglamente nurodyti atskiros bendrov ės antidempingo muito dydžiai buvo 
nustatyti remiantis šio tyrimo išvadomis. D ėl to jie atspindi ši ų įmonių padėtį, 
atskleistą tyrimo metu. Šios muito normos (kit okios, nei taikomos „visoms kitoms 
bendrovėms“) taikomos išimtinai tik t ų prekių, kurių kilmės šalys yra susijusios šalys 
ir kurias pagamino bendrov ės, t. y. konkret ūs paminėti juridiniai asmenys, importui. 
Importuojamoms prek ėms, pagamintoms kit ų bendrovi ų, kurių pavadinimai 
nepaminėti šio reglamento rezoliucin ėje dalyje, įskaitant subjektus, susijusius su 
konkrečiai pamin ėtomis bendrov ėmis, šios normos bus netaikomos, ir joms galios 
muitų normos, taikomos „visoms kitoms bendrov ėms“. 
 
LT 21   LT (94) Bet koks prašymas taikyti šioms bendrov ėms individualiai nusta tytas antidempingo 
muito normas (pvz., pasikeitus subjekto pavadinimui arba įkūrus naują gamybos arba 
prekybos subjekt ą) turi būti nedelsiant siun čiamas Komisijai3, pateikiant jame vis ą 
susijusią informacij ą, ypač apie bendrov ės veiklos pasikeitimus, pvz., gamyb ą, 
prekybą vidaus rinkoje ir eksport ą, susijusius su šiuo pava dinimo arba gamybos ir 
prekybos subjekt ų pasikeitimu. Prireikus, reglamen tas bus atitinkamai iš dalies 
pakeistas, atnaujinant bendrovi ų, kurioms taikoma individuali muito norma, s ąrašą. 
3. Laikin ųjų muitų surinkimas 
(95) Atsižvelgiant į dempingo skirtumo dyd į ir į Bendrijos pramonei padarytos žalos lyg į, 
būtina, kad sumos, gaunamos taikant laikin ąjį antidempingo muit ą, nustatyt ą 
laikinuoju reglamentu, t. y. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 771/2005, tur ėtų būti 
galutinai surinktos ne mažesn ės nei šiuo reglamentu įvestos galutiniu muitu nustatytos 
sumos. Eksportuojantiems gamintojams, kuriems galutinio muito norma yra mažesn ė 
už laikinąjį muitą, laikinai surinktos sumos, kurios yra didesn ės nei galutiniai muitai, 
turi būti grąžinamos, 
PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENT Ą: 
1 straipsnis 
1. Šiuo reglamentu nustatomas galutinis antidempingo muitas tam tikroms Kinijos 
Liaudies Respublikos, Indonezijos, Taivano, Tailando ir Vietnamo ner ūdijančio 
plieno sąvaržoms ir j ų dalims, klasifikuojamoms pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 
14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 7318 15 61 ir 7318 15 70. 
2. Šio reglamento priede išvardyt ų Taivano eksportuojan čių gamintoj ų prekėms 
nustatyta laikinojo muito norma, taikoma grynajai franko prie Bendrijos sienos 
kainai, nesumok ėjus muito, yra 5,8 % (papildomas TARIC kodas A649). 
3. Galutinio antidempingo muito norma, taikoma preki ų, kurias pagamino toliau 
išvardytos bendrov ės, grynajai franko kainai pr ie Bendrijos sienos, nesumok ėjus 
muito, yra tokia: 
Šalis Eksportuojantis gamintojas Antidempingo 
muito norma (%) Papildomas 
TARIC kodas 
Tengzhou Tengda Stainless Steel 
Product Co., Ltd, Tengzhou City  11,4 A650 
Tong Ming Enterprise (Jiaxing) Co. 
Ltd., Zhejiang 12,2 A651 Kinijos Liaudies 
Respublika  
Visos kitos bendrov ės 27,4 A999 
                                                 
3 Europos Komisija, Užsienio Prekybos Direktoratas, Direktoratas B, J-79 5/17,  
Rue de la Loi/Wetstraat 200- B-1049 Bruxelles. 
 
LT 22   LT PT. Shye Chang Batam Indonesia, 
Batam  9,8 A652 Indonezija  
Visos kitos bendrov ės 24,6 A999 
Arrow Fasteners Co. Ltd., Taipei  15,2 A653 
Jin Shing Stainless Ind. Co. Ltd, 
Tao Yuan 8,8 A654 
Min Hwei Enterprise Co. Ltd, 
Pingtung 16,1 A655 
Tong Hwei Enterprise, Co. Ltd., 
Kaohsiung 16,1 A656 
Yi Tai Shen Co. Ltd., Tainan 11,4  A657 Taivanas  
Visos bendrov ės, išskyrus pirmiau 
ir priede išvardytas bendroves  23,6 A999 
A.B.P. Stainless Fasteners Co. Ltd., 
Ayutthaya 11,1 A658 
Bunyat Industries 1998 Co. Ltd, 
Samutsakorn  10,8 A659 
Dura Fasteners Company Ltd., 
Samutprakarn 14,6 A660 
Siam Screws (1994) Co. Ltd., 
Samutsakorn 11,0 A661 Tailandas  
Visos kitos bendrov ės 14,6 A999 
Vietnamas  Visos bendrov ės 7,7 - 
4. Jei nenurodyta kitaip, taikomos galiojan čios muitus reglamentuojan čios nuostatos. 
2 straipsnis 
Sumos, gaunamos taikant laikin ąsias antidempingo priemones pagal Komisijos reglament ą 
(EB) Nr. 771/2005, nustatant į laikinąjį antidempingo muit ą tam tikr ų Kinijos Liaudies 
Respublikos, Indonezijos, Taiv ano, Tailando ir Vietnamo kilm ės nerūdijančio plieno s ąvaržų 
ir jų dalių, klasifikuojam ų pagal KN kodus 7318 12 10, 7318 14 10, 7318 15 30, 7318 15 51, 
7318 15 61 ir 7318 15 70, importui galutinai surenkamos pagal toliau nustatytas taisykles. Sumos, gautos iš galutin ės antidempingo muit ų normos perviršis yra gr ąžinamas.  
 
LT 23   LT 3 straipsnis 
Tyrimas d ėl Malaizijos ir Filipin ų kilmės nerūdijančio plieno s ąvaržų ir jų dalių importo 
užbaigiamas. 
4 straipsnis 
Šis reglamentas įsigalioja kit ą dieną po jo paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstyb ėse narėse. 
Priimta Briuselyje,  
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas 
 
LT 24   LT PRIEDAS  
(papildomas TARIC kodas A672)  
A-STAINLESS INTERNATIONAL CO LTD, Taipei  
BOLTUN CORPORATION, Tainan  
CHAEN WEI CORPORATION, Taipei  
CHIAN SHYANG ENT CO LTD, Chung-Li City  
CHONG CHENG FASTENER CORP., Tainan  
DIING SEN FASTENERS & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
DRAGON IRON FACTORY CO LTD, Kaohsiung  
EXTEND FORMING INDUSTRIAL CORP. LTD, Lu Chu  
FORTUNE BRIGHT INDUSTRIAL CO LTD, Lung Tan Hsiang  
FWU KUANG ENTERPRISES CO LTD, Tainan  
HSIN YU SCREW ENTERPRISE CO LTD, Taipin City  
HU PAO INDUSTRIES CO LTD, Tainan  
J C GRAND CORPORATION, Taipei  
JAU YEOU INDUSTRY CO LTD, Kangshan 
JOHN CHEN SCREW IND CO LTD, Taipei  
KUOLIEN SCREW INDUSTRI AL CO LTD, Kwanmiao  
KWANTEX RESEARCH INC, Taipei  
LIH LIN ENTERPRISES & INDUSTRIAL CO LTD, Taipei  
LIH TA SCREW CO LTD, Kweishan  
LU CHU SHIN YEE WORK S CO LTD, Kaohsiung 
M & W FASTENER CO  LTD, Kaoshsiung  
MULTI-TEK FASTENERS & PARTS MANIFACTURER CORP., Tainan  
NATIONAL AEROSPACE FASTENE RS CORP., Ping Jen City  
 
LT 25   LT QST INTERNATIONAL CORP., Tainan  
SEN CHANG INDUSTRIAL CO LTD, Ta-Yuan  
SPEC PRODUCTS CORP., Tainan  
SUMEEKO INDUSTRIES CO LTD, Kaoshiung  
TAIWAN SHAN YIN INTERNATIONAL CO LTD, Kaohsiung  
VIM INTERNATIONAL ENTERPRISE CO LTD, Taichung  
YEA-JANN INDUSTRIAL CO LTD, Kaohsiung  
ZONBIX ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung  
ZYH YIN ENTERPRISE CO LTD, Kaohsiung