Šis perėjimas jau pradėtas pasinaudojant esamomis ES politikos priemonėmis. Dabar jo tempas turėtų padidėti paskelbus šią mažataršio judumo strategiją. Kartu turi būti tenkinami judumo efektyviai veikiančioje vidaus rinkoje poreikiai ir judumo poreikiai norint susisiekti pasaulyje. Tam reikės įvairių veiksmų. Šiame veiksmų plane išvardijamos priemonės, kurių ketina imtis ši Komisija, laikydamasi geresnio reglamentavimo principų ir užtikrindama, kad visos pasiūlytos priemonės būtų pagrįstos faktais, efektyvios, veiksmingos, proporcingos ir atitiktų subsidiarumo principą. Šiais veiksmais siekiama išjudinti pagrindinius svertus, kurie pakreiptų transporto sektorių teisinga kryptimi technologinio neutralumo, darbo vietų kūrimo, augimo ir investicijų aspektu. Tai yra: 1) didesnis transporto sistemos veiksmingumas, 2) mažataršė alternatyvi transporto energija ir 3) mažataršės ir netaršios transporto priemonės. Be to, šiuos pokyčius paskatins ir pagalbiniai horizontalieji veiksniai, tokie kaip energetikos sąjungos strategija, mokslinių tyrimų ir inovacijų, pramonės ir investicijų politika, bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos ir įgūdžių darbotvarkė. Kadangi apie 70 proc. visų transporto priemonių išmetamų ŠESD ir daug oro teršalų išmeta kelių transporto priemonės, šioje srityje reikia veikti pirmiausiai, o gali ir turi prisidėti visi transporto sektoriai.

Komisija jau nurodo, kad maistinės kilmės biodegalų poveikis mažinant transporto sektoriaus priklausomybę nuo iškastinio kuro yra ribotas ir po 2020 m. neturėtų būti remiamas viešosiomis lėšomis. Analizę, kuria bus grindžiama galiojančių su degalais ir atsinaujinančiųjų išteklių energija susijusių teisės aktų peržiūra, Komisija atlieka numatydama palaipsniui tokių degalų atsisakyti ir pakeisti juos pažangesniais biodegalais. Bus rūpestingai įvertintas poveikis, be kita ko, bus įvertinti investicijų į pažangiuosius biodegalus poreikiai ir tai, kad šiuo metu be paramos jie negalės konkuruoti su iškastiniu kuru ar maistinės kilmės biodegalais.

Siekiant nuosekliau taikyti principus „teršėjas moka“ ir „naudotojas moka“, visoje ES rinkliavas reikėtų daugiau grįsti atstumo apmokestinimo sistemomis pagal faktiškai nuvažiuotų kilometrų skaičių. Todėl Komisija rengia ES sąveikių elektroninių kelio rinkliavos sistemų standartus, kad naujiems kelio rinkliavos paslaugų teikėjams būtų lengviau patekti į rinką ir sumažėtų bendros sistemos sąnaudos. Be to, Komisija peržiūrės Sunkvežimių rinkliavų direktyvą, kad būtų leista nustatyti rinkliavas ir pagal išmetamo anglies dioksido kiekį, o kai kurie jos principai būtų taikomi ir autobusams bei tolimojo susisiekimo autobusams, taip pat lengviesiems automobiliams ir furgonams.

Alternatyvių degalų infrastruktūros kūrimas

Daugeliui alternatyvių degalų rūšių, taip pat elektros energijai, reikia specialios infrastruktūros, kurios esamoje degalų papildymo sistemoje nėra. Alternatyviųjų degalų infrastruktūros direktyva reglamentuojamas bendrų standartų nustatymas vidaus rinkoje, tinkamas infrastruktūros prieinamumas ir vartotojų informavimas apie degalų ir transporto priemonių suderinamumą. Rengiama degalų kainų palyginimo metodika.

Remdamosi šia direktyva, valstybės narės iki 2016 m. lapkričio mėn. parengs politikos metmenis, pagal kuriuos bus įrengiami viešai prieinami elektros įkrovimo punktai, gamtinių dujų degalinės ir (pasirinktinai) vandenilio degalinės. Norint, kad elektra varomos transporto priemonės taptų priimtinos plačiajam vartotojų ratui ir išpopuliarėtų, įkrovimo ir priežiūros infrastruktūra turi tapti plačiai prieinama visoje Europoje. Galutinis tikslas yra sudaryti sąlygas lengvuoju automobiliu pervažiuoti Europą taip, kad įkrauti elektra varomą transporto priemonę būtų taip pat lengva, kaip papildyti degalų baką.

ES remia šį populiarinimą finansiškai ir per suinteresuotųjų subjektų platformas. Vykdomais projektais ieškoma ekonominių argumentų ir taikomaisiais bandymais realiomis sąlygomis tikrinamas įgyvendinamumas: beveik šimtui projektų bendrai skirta daugiau nei 1 mlrd. EUR privačiųjų bei viešųjų investicijų ir beveik 600 mln. EUR ES finansinės paramos. Šiame kontekste reikėtų labiau naudotis Europos strateginių investicijų fondo teikiamomis finansavimo galimybėmis. Komisija įvertins, ar reikia pritaikyti esamas finansavimo priemones siekiant palengvinti tarpvalstybinių įkrovimo ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros investicinių projektų įgyvendinimą. Dirbdama energijos vartojimo efektyvumo srityje, Komisija svarsto variantus, kaip skatinti elektra varomų transporto priemonių įkrovimo punktų įrengimą pastatuose.

Elektromobilumo sąveikumas ir standartizavimas

Standartizavimas ir sąveikumas yra būtini norint visapusiškai pasinaudoti vidaus rinkos mastu, ypač elektromobilumo srityje, ir visoje ES turi būti pašalintos kliūtys įkrauti elektra varomas transporto priemones. Reikia daugiau pastangų palaikyti visos ES elektromobilumo paslaugų rinkos kūrimą, pavyzdžiui, tarpvalstybinį mokėjimų sąveikumą ir tikralaikės informacijos apie įkrovimo punktus teikimą.

Bendradarbiaujant su ES valstybėmis narėmis, pramone ir Europos standartizacijos organizacijomis rengiami visos ES standartai. Jau yra bendras lengvųjų automobilių kištuko standartas, indukcinio įkrovimo, baterijų ir elektrinių autobusų standartai; dabar bus svarstomi motociklų standartai. Be to, Komisija atidarė specialią laboratoriją siekdama užtikrinti, kad naujos kartos elektromobiliai ir pažangieji elektros energijos tinklai būtų visiškai sąveikūs, sukurti taikant suderintus standartus, technologijos patvirtinimą ir bandymo metodus. ES taip pat dalyvauja tarptautinėje šios srities veikloje, be kita ko, su Jungtinėmis Valstijomis ir Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisija.

2.3Netaršių transporto priemonių perspektyva

Transporto sistemos efektyvumo gerinimą ir perėjimą prie mažataršės alternatyvios energijos reikia papildyti politikos priemonėmis, kuriomis remiamas transporto priemonių efektyvumas ir inovacijos ir tokių produktų paklausa.

Kelių transporto priemonių degimo variklį reikės toliau tobulinti. Tačiau esminį persiorientavimą į mažataršes ir netaršias transporto priemones reikės palaikyti įvairiomis visų politikos formavimo lygmenų priemonėmis, kad būtų įtraukti ir gamintojai, ir naudotojai. Palyginti su ankstesne politika, reikia skirti daugiau dėmesio ir sunkvežimiams, autobusams bei tolimojo susisiekimo autobusams.

Transporto priemonių bandymų tobulinimas siekiant atgauti vartotojų pasitikėjimą

Praėjusiais metais Komisija iš esmės pakeitė transporto priemonių išmetamų teršalų kiekio matavimo ir tikrinimo būdus. Bus nedelsiant įgyvendinti nauji realiomis važiavimo sąlygomis išmetamų teršalų kiekio bandymai, kad išmetamų oro teršalų ribinės vertės turėtų daugiau faktinės įtakos ir vartotojai galėtų jomis vėl pasitikėti. Nauja tipo patvirtinimo sistema sustiprins nepriklausomą testavimą, rinkos priežiūrą ir vykdymo užtikrinimą Europoje. Tokiomis aplinkybėmis transporto priemonių aplinkosauginio veiksmingumo skaidrumas ir patikimumas sugrąžins vartotojų pasitikėjimą ir suteiks papildomų priemonių spręsti skaudžias oro kokybės problemas visoje ES.

Siekiant gauti tikroviškesnes ir tikslias išmetamo anglies dioksido kiekio ir degalų suvartojimo vertes bus įgyvendinta nauja pasaulinė suderinta lengvųjų automobilių bandymų procedūra. Lengviesiems automobiliams ir furgonams po 2020 m. galiosiantys standartai bus nustatyti naudojantis šia nauja bandymų procedūra, o apibrėžiant naujus standartus reikės atsižvelgti į griežtesnius naujojo bandymo reikalavimus.