3 SKYRIUS

Siekiant ES biudžeto rezultatų

TURINYS

Įvadas 3.1

1 dalis. Ar Komisija, priimdama sprendimus, tinkamai naudojasi informacija apie veiksmingumą? 3.2–3.36

A skirsnis. Komisija gali naudotis informacija apie veiksmingumą su tam tikrais apribojimais 3.6–3.13

B skirsnis. Komisijos veiksmingumo vertinimo sistemose leidžiama susipažinti su dideliu duomenų kiekiu, tačiau tokia prieiga ne visada suteikiama laiku 3.14–3.18

C skirsnis. Komisija naudoja informaciją apie veiksmingumą programoms ir politikos sritims valdyti, tačiau tais atvejais, kai tikslai nepasiekiami, ne visada imamasi tinkamų veiksmų 3.19–3.26

D skirsnis. Komisija savo veiksmingumo ataskaitose paprastai nepaaiškina, kaip naudojama informacija apie veiksmingumą 3.27–3.31

E skirsnis. Atsižvelgiant į nuolatinį tobulėjimą, tikimasi, kad veiksmingumo kultūros srityje bus daroma tolesnė pažanga 3.32–3.36

2 dalis. Audito Rūmų veiksmingumo auditų rezultatai: didžiausią poveikį turinčios išvados ir rekomendacijos 3.37–3.67

Įvadas 3.37

1a išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 1b išlaidų kategorija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ 3.38–3.44

2 išlaidų kategorija „Tvarus augimas ir gamtos ištekliai“ 3.45–3.48

3 išlaidų kategorija „Saugumas ir pilietybė“ ir 4 išlaidų kategorija „Europos vaidmuo pasaulyje“ 3.49–3.58

5 išlaidų kategorija „Administravimas“ ir ataskaitos apie bendrosios rinkos veikimą ir tvarią pinigų sąjungą 3.59–3.67

3 dalis. Atsižvelgimas į rekomendacijas 3.68–3.78

Išvados ir rekomendacijos 3.79–3.85

Išvados 3.79–3.83

Rekomendacijos 3.84–3.85

3.1 priedas. Detali rekomendacijų vykdymo būklė pagal ataskaitas

3.2 priedas. Svarbūs patobulinimai ir nepašalinti trūkumai pagal ataskaitas

3.3 priedas. Rekomendacijos valstybėms narėms

3.4 priedas. Atsižvelgimas į ankstesnes rekomendacijas dėl veiksmingumo problemų

AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI ĮVADAS 3.1. Kiekvienais metais šiame skyriuje mes nagrinėjame įvairius su veiksmingumu susijusius aspektus – pasiektus ES biudžeto, kurį Komisija vykdo kartu su valstybėmis narėmis (1), veiklos rezultatus. Šiais metais konkrečiai domėjomės: i) kaip Komisija, priimdama sprendimus, naudojasi informacija apie veiksmingumą; ii) mūsų 2017 m. specialiųjų veiksmingumo ataskaitų atrinktais rezultatais; iii) kaip Komisija įgyvendino 2014 m. paskelbtų mūsų specialiųjų ataskaitų rekomendacijas. 3.1. Komisija pažymi, kad daugumą svarbiausių sprendimų, susijusių su ES biudžetu, priima biudžeto ir teisėkūros institucija, t. y. Europos Parlamentas ir Taryba, pagal Komisijos pasiūlymus. Tai pasakytina ir apie sprendimus dėl metinės biudžeto procedūros, ir apie daugiametės finansinės programos ir sektorių finansinių programų rengimą ir keitimą. 1 DALIS. AR KOMISIJA, PRIIMDAMA SPRENDIMUS, TINKAMAI NAUDOJASI INFORMACIJA APIE VEIKSMINGUMĄ? 3.2. Praėjusiais metais peržiūrėjome, kaip Komisija atsižvelgia į gerąją patirtį teikdama veiksmingumo ataskaitas. Kadangi organizacijai svarbu turėti tinkamas veiksmingumo ataskaitų teikimo procedūras ir nuolat jas tobulinti, iš veiksmingumo ataskaitų gautą informaciją reikia panaudoti veiklos valdymui, rezultatų optimizavimui, valdymo sistemų ir strateginio planavimo procesų pritaikymui ir pan. Tai, kaip ši informacija naudojama, turi įtakos organizacijos ilgalaikei sėkmei įgyvendinant veiksmingumo valdymą. 3.3. Pasak Komisijos, veiksmingumo valdymas – tai nuolatinis sisteminis požiūris į operacijų veiksmingumo, efektyvumo ir rezultatų gerinimą pasitelkiant geresnį planavimą, reguliarių stebėjimą ir įrodymais pagrįstą sprendimų priėmimo procesą (2). 2015 m. pradėta įgyvendinti Komisijos iniciatyva „Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“, apimanti įvairius darbo srautus ir tikslus, kurių vienas – remti sprendimų priėmimą teikiant reikšmingą informaciją apie veiksmingumą (3). Geresnio reglamentavimo gairėse (4), kurios buvo pradėtos taikyti 2015 m. ir atnaujintos 2017 m. liepos mėn., nustatyta, kad visi turimi įrodymai turėtų būti naudojami kaip pagrindas rengiant ES politikos kryptis ir teisės aktus, kuriais būtų atvirai, skaidriai ir ekonomiškai efektyviai siekiama jų tikslų. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 3.4. Siekdami įvertinti, ar Komisija tinkamai naudoja informaciją apie veiksmingumą priimdama sprendimus, atlikome toliau nurodytus veiksmus. i) Atlikome dokumentų dėl informacijos apie veiksmingumą naudojimo priimant sprendimus, įskaitant aukščiausiųjų audito institucijų (5), EBPO, vyriausybių ir akademinės bendruomenės atstovų iš ES ir ne ES šalių ataskaitas, peržiūrą. ii) Peržiūrėjome naujausias šešių generalinių direktoratų (DG) (6) paskelbtas veiksmingumo ataskaitas, įskaitant dešimt jų neseniai paskelbtų poveikio ir kitų vertinimų. Pasirinkome šiuos generalinius direktoratus, nes jie pagrįstai atstovavo visai Komisijai. Tai lėmė įvairios jų veiklos ypatybės (vadovavimo metodas, bendradarbiavimas su agentūromis, veiklos rūšis ir kt.). iii) Apklausėme trisdešimt padalinių vadovų ir direktorių, dirbančių šiuose šešiuose generaliniuose direktoratuose, kad gautume papildomos informacijos apie informacijos apie veiksmingumą naudojimą priimant sprendimus generaliniame direktorate. iv) Šiuose šešiuose generaliniuose direktoratuose atlikome apklausą apie informacijos apie veiksmingumą naudojimą priimant sprendimus. Apklausa buvo skirta šių generalinių direktoratų vadovams, kurie dalyvavo valdant politikos kryptis, programas ar projektus: apklausėme padalinių vadovus, direktorius, generalinių direktorių pavaduotojus ir generalinius direktorius. Galutinis atsakymų lygis buvo 57 %; tikslinių gyventojų skaičius – 240. Apimtis 3.5. Mūsų peržiūra apėmė Komisijos naudojamą informaciją apie veiksmingumą, susijusią su išlaidų programomis ir politikos formavimu, įgyvendinimu ir vertinimu. Toliau nurodytų aspektų neįtraukėme į savo audito apimtį. i) Informacijos apie veiksmingumą, susijusios su Komisijos administraciniu darbuotojų valdymu ir kitais ištekliais, kad būtų galima sutelkti dėmesį į tai, kaip siekiama politikos ir programų rezultatų. ii) Biudžeto valdymo institucijos (7) naudojamos informacijos apie veiksmingumą; EBPO (8) ir kiti tyrėjai (9) jau atliko darbą šioje srityje. A skirsnis. Komisija gali naudotis informacija apie veiksmingumą su tam tikrais apribojimais ES daugiametėje finansinėje programoje trūksta lankstumo naudojant informaciją apie veiksmingumą 3.6. Sudarant nacionalinį biudžetą įprasta kasmet ar net dažniau perskirstyti išteklius. Tačiau ES padėtis yra kitokia. Atlikdama 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) (10) laikotarpio vidurio peržiūrą Komisija pažymėjo, kad buvo labai svarbu rasti pusiausvyrą tarp vidutinės trukmės nuspėjamumo ir lankstumo reaguojant į nenumatytas aplinkybes. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą maždaug 80 % ES biudžeto lėšų yra iš anksto paskirtos tam tikroms sritims, todėl „biudžeto pajėgumas reaguoti į kintančius poreikius yra ribotas“. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.7. ES biudžetas daugiausia yra investicinis biudžetas. Metinės viršutinės ribos nustatomos įvairioms biudžeto eilutėms, įtrauktoms į septynerių metų daugiametę finansinę programą, o sumos iš anksto paskirstomos valstybėms narėms. Nors jau yra tam tikrų su veiksmingumu susijusių lankstumo mechanizmų, nustatytų atitinkamuose sektorių teisės aktuose, pavyzdžiui, veiksmingumo rezervas ir ex ante sąlygos, jų taikymas yra ribotas (11). Nors neveiksmingą veiklą galima pakeisti veiksmingesne toje pačioje srityje ir valstybėje narėje, koreguoti išlaidų prioritetus išlaidų kategorijose galima tik labai ribotai. Svarbiausia lėšų paskirstymo „galimybė“, atsižvelgiant į informaciją apie veiksmingumą, yra naujo daugiametės finansinės programos reglamento ir su juo susijusių sektorių programų rengimas ir derinimas. 3.8. Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūroje numatyta kita galimybė atsižvelgti į informaciją apie veiksmingumą. Paskutinė tokia peržiūra (12) paskatino perskirstyti 12 798 milijonus eurų, t. y. 1,18 % visų 2014–2020 m. laikotarpiui skirtų daugiametės finansinės programos įsipareigojimų asignavimų: palyginti nedaug. Pagrindinis šių lėšų perskirstymo veiksnys buvo būtinybė išspręsti pabėgėlių krizės klausimą ir pašalinti kitas grėsmes saugumui, taip pat investicijų spragas, atsirandančias dėl finansų ir ekonomikos krizės, tačiau ne veiksmingumas. 3.8. Priimant sprendimą dėl biudžeto asignavimų atsižvelgiama į daugelį veiksnių. Pavyzdžiui, lėšų perskirstymas siekiant spręsti pabėgėlių krizę ir šalinti grėsmes saugumui buvo didelių nenumatytų geopolitinių ir visuomenės pokyčių padarinys. Į veiksmingumą galima atsižvelgti tik tiek, kiek yra patikimos ir laiku gaunamos informacijos, o taip būna ne visada, ypač krizės atveju. Esama analogiškų strateginių programų 3.9. ES biudžeto ir Komisijos indėlio į aukšto lygio tikslus vertinimas yra sudėtingas, nes lygiagrečiai taikomos kelios politinės strateginės programos (13) (žr. 3.1 langelį ): 3.9. Komisija mano, kad J.-C. Junckerio Komisijos politiniai prioritetai yra visiškai ir nuosekliai suderinti tiek su Europos Vadovų Tarybos strategine darbotvarke, tiek su strategija „Europa 2020“. Daugiametė finansinė programa yra viena iš Sąjungos prioritetų įgyvendinimo priemonių. Dabartinė daugiametė finansinė programa buvo sukurta siekiant prisidėti prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo ir pagal ją teikiama svari parama kitiems naujiems prioritetams (14). 3.1 langelis. Keturios Europos Sąjungos strateginės programos (taikomos lygiagrečiai) Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 3.10. Be to, kiti tikslai yra apibrėžti įvairiuose sektorių politikos dokumentuose pagal ES kompetenciją, nustatytą Sutartyje dėl ES veikimo. ES taip pat įsipareigojo įgyvendinti Jungtinių Tautų nustatytus darnaus vystymosi tikslus. ES stengiasi kasmet pranešti apie pažangą, pasiektą siekiant šių tikslų. 3.11. Mes ištyrėme, kaip generaliniai direktoratai išsprendė įvairių strategijų buvimo klausimą. Dažniausiai buvo taikomi du metodai: i) Kai kurie generaliniai direktoratai vykdė savo įvairius strateginius ataskaitų teikimo įsipareigojimus, sukurdami IT priemones, kuriomis būtų galima saugoti, stebėti, konsoliduoti ir pranešti duomenis įvairiomis konfigūracijomis (taip pat žr. 3.16 dalį). ii) Kai kurie generaliniai direktoratai pritaikė savo veiklos peržiūros planus, kad jie atitiktų įvairius strateginius poreikius. Pavyzdžiui, DG EAC taiko savo veiklos peržiūros planą trimis lygmenimis. a) ES lygmeniu DG EAC, bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, stebi strategijos „Europa 2020“ ir Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos („ET 2020“) atitinkamus tikslus ir rodiklius, remdamasis Eurostato, EBPO ir kitų šaltinių duomenimis. Jis atlieka metinę peržiūrą, siekdamas užtikrinti, kad pažangos būtų siekiama tinkama kryptimi (15). b) Komisijos lygmeniu DG EAC tiesiogiai ir savo programa bei politiniu darbu prisideda įgyvendinant du iš dešimties Investicijų plano Europai tikslus. Pažanga stebima metinėje veiklos ataskaitoje ir programų ataskaitose. c) Paties DG EAC lygmeniu ataskaitų teikimas ir sprendimų priėmimas yra sutelkti į septynias politikos sritis, kurių kiekviena turi savo konkrečius tikslus. Teisėkūros darbas įvairiose srityse yra stebimas Komisijos darbo programoje. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.12. Kadangi yra daug strategijų, suinteresuotosios šalys jas laiko skirtingais metodais, kaip, pavyzdžiui, matyti Komisijos ES jaunimo strategijos vertinime (16). 3.12. Atlikus ES jaunimo strategijos vertinimą prieita prie išvados, kad (3.2.1 skirsnis) „pagal ES jaunimo strategiją papildomai įtrauktas integravimo aspektas siekiant susieti ES jaunimo politiką su Europos švietimo, užimtumo ir socialinės įtraukties strategijomis“ ir (3.2.2 skirsnis) „kelios ES jaunimo strategijos prioritetinės sritys atitinka strategijos „Europa 2020“ tikslus“. 3.13. Į mūsų apklausą buvo įtraukti klausimai apie tai, ar „tikslai buvo aiškūs“. Pateikdami šiuos klausimus siekėme sužinoti, kaip Komisijos vadovai suprato generalinių direktoratų ir apskritai Komisijos misiją ir tikslus (žr. 3.2 langelį ). Apklausos atsakymai iš esmės buvo teigiami ir parodė aukštą supratimo lygį. Tačiau vadovai dviejuose iš šešių generalinių direktoratų, kuriuose atlikome interviu, atkreipė dėmesį į skirtingų ES strateginių programų, taip pat į šių programų tikslų bei generalinių direktoratų lygmeniu nustatytų tikslų sąveikos sudėtingumą. 3.2 langelis. Apklausos rezultatai. Tikslų aiškumas Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. AUDITO RŪMŲ PASTABOS B skirsnis. Komisijos veiksmingumo vertinimo sistemose leidžiama susipažinti su dideliu duomenų kiekiu, tačiau tokia prieiga ne visada suteikiama laiku Vadovams yra prieinama daug informacijos apie veiksmingumą 3.14. Komisijos generaliniai direktoratai renka informaciją apie veiksmingumą įvairiais formatais ir iš įvairių šaltinių, tokiu būdu gaudami daug su veiksmingumu susijusios svarbios informacijos. Be ataskaitų teikimo, Komisija naudoja informaciją apie veiksmingumą stebėdama savo vykdomą veiklą, visų pirma siekdama įvertinti, ar buvo pasiekti išlaidų programų tikslai, taip pat prisidėdama prie „geresnio reglamentavimo“ proceso, kuriuo remiamas pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų rengimas. 3.15. Pasirinkimas, kokią informaciją naudoti, priklauso nuo pasirinkto sprendimo rūšies. Toliau 3.3 langelyje pateikiama pagrindinių sprendimų priėmimo procesų, apimančių informacijos apie veiksmingumą naudojimą, apžvalga. 3.3 langelis. Pagrindiniai Komisijos sprendimų priėmimo procesai Sprendimo tipas Informacija apie veiksmingumą, naudojama Komisijos sprendimų priėmimo procese Išlaidų programos Pasiūlymas dėl DFP biudžeto septynerių metų laikotarpiui — Programos stebėjimo informacija (įskaitant išdirbio, rezultatų ir poveikio rodiklius) — Vertinimai ir poveikio vertinimai — Išlaidų peržiūros Pasiūlymas dėl išlaidų programų teisinio pagrindo per DFP laikotarpį — Programos stebėjimo informacija (įskaitant išdirbio, rezultatų ir poveikio rodiklius) — Vertinimai ir poveikio vertinimai — Viešos konsultacijos Pasiūlymas dėl metinio biudžeto — Programos stebėjimo informacija (įskaitant išdirbio, rezultatų ir poveikio rodiklius) — Vertinimai ir poveikio vertinimai Programos biudžeto vykdymas — Projekto duomenys apie individualius projektus, įtraukti į išdirbio, rezultatų ir poveikio rodiklius — Metinės stebėjimo ataskaitos — Tyrimai, vertinimai — Valstybės narės ataskaitos (bendros) — Partnerių ataskaitos (netiesioginės) Su išlaidomis nesusijęs politikos darbas Pasiūlymas dėl ES teisės aktų (įprasta teisėkūros procedūra) — Papildoma informacija (Eurostatas ir kiti statistiniai duomenys, ekspertų tinklai, suinteresuotųjų subjektų dialogas, šalių apžvalgos ir kt.) — Tyrimai, vertinimai, poveikio vertinimai — Viešos konsultacijos Politikos įgyvendinimas ir stebėjimas — Grįžtamasis ryšys iš politikos ekspertų, akademinės bendruomenės ir kitų suinteresuotųjų subjektų — Tyrimai, vertinimai, „Eurobarometro“ apklausos Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.16. Keli Komisijos generaliniai direktoratai neseniai įdiegė naujas veiksmingumo duomenų naudojimo priemones ir procesus. Daugeliu atvejų jie taikė naujas IT taikomąsias programas, generuojančias pritaikytus ir naujausius pranešimus, kuriais supaprastinamas sprendimų priėmimas. Kuriant šias naujas priemones patvirtinamas Komisijos įsipareigojimas siekti pažangos geriau valdant veiksmingumo duomenis (17). Iš toliau pateiktų pavyzdžių matyti įvairūs nauji pokyčiai. 3.16. i) Nauja DG AGRI taikoma Kaimo plėtros informacinė sistema 2 – tai IT sistema, kuri padeda valdyti programų darbo srautą, įskaitant programų vertinimą. Ataskaitas galima sukurti, norint palyginti ES programų įgyvendinimą valstybėse narėse su ES vidurkiu. ii) DG DEVCO rengia naują IT priemonę, į kurią bus įtraukti moduliai, skirti rezultatų ataskaitoms stebėti ir teikti, taip pat veiksmų vertinimui remti ir sprendimų priėmimo procesams finansuoti. Sistema turėtų susieti projektus su strateginiu planavimu. iii) DG EAC „Erasmus+“ valdymo sistema – tai IT sistema, kurią naudoja visos „Erasmus+“ nacionalinės agentūros visoje Europoje. Ji teikia tikralaikę informaciją apie veiksmingumą iš visų 57 agentūrų, įskaitant grįžtamąjį ryšį apie „Erasmus+“ rezultatus, naudodama apklausos priemonę, kuria vertinamas dalyvių pasitenkinimas. Šios funkcijos suteikia DG EAC galimybę greitai gauti grįžtamąjį ryšį apie bet kokius programos pokyčius ir sparčiai į juos reaguoti. iii) Be to, šioje valdymo sistemoje yra tikralaikių veiksmingumo duomenų apie netiesiogiai valdomas dotacijų procedūras pagal 2017 m. nustatytą visų Švietimo ir kultūros GD programų dotacijų veiksmingumo valdymo sistemą. Dar galima gerinti veiksmingumo vertinimo sistemas 3.17. Praėjusių metų metinėje ataskaitoje (18) nustatėme gerosios patirties pavyzdžius, susijusius su viešojo sektoriaus veiksmingumo ataskaitomis, kurias teikia vyriausybės ir tarptautinės organizacijos visame pasaulyje. Pasiūlėme Komisijai apsvarstyti galimybę jai pačiai įgyvendinti šią gerąją patirtį. Rekomendavome Komisijai pagerinti savo veiklos rezultatų ataskaitų teikimą, kad jis būtų labiau supaprastintas, suderintas, patogus ir prieinamas vartotojui. Be to, rekomendavome Komisijai įvertinti pateiktos informacijos kokybę. Komisija reagavo į šias rekomendacijas, jas apsvarstydama savo 2017 m. metinės veiklos ataskaitos rengimo nurodymuose. 3.18. Šiais metais atliktoje apklausoje daugiausia dėmesio skirta informacijai apie veiksmingumą, su kuria gali susipažinti vadovai (žr. 3.4 langelį ). Iš apklausos rezultatų matyti, kad reikia toliau tobulinti veiksmingumo vertinimo sistemas. Visų pirma, jais patvirtinta, kad problemų kėlė informacijos apie veiksmingumą pateikimas laiku (19). Komisijos centriniai padaliniai parengė išsamius veiksmingumo ataskaitų rengimo nurodymus, šablonus, mokymus ir keitimosi informacija taisykles rengiant veiksmingumo ataskaitas (pavyzdžiui, 2017 m. lapkričio mėn. buvo paskelbti 2017 m. metinių veiklos ataskaitų rengimo nurodymai). Tačiau apklausa parodė, kad generaliniai direktoratai norėjo gauti papildomų rekomendacijų dėl ataskaitų rengimo. Taip pat pastebėjome, kad respondentai, kurie negatyviau atsakė į šiuos klausimus, rečiau naudojo informaciją apie veiksmingumą. 3.18. Komisija pripažįsta, kad reikia gerokai palaukti, kol gaunama patikima ir išsami informacija apie finansinių programų ir kitų politikos priemonių rezultatus ir poveikį. Kiek įmanoma, Komisija į tai atsižvelgia rengdama planus. Pavyzdžiui, visi Komisijos generaliniai direktoratai vertinimo veiklą planuoja pagal (ne mažiau kaip) penkerių metų atnaujinamąją programą, kad jų ataskaitoms laiku būtų pateikiama informacija apie veiksmingumą. Planas turi būti kasmet atnaujinamas. Dėl ataskaitų rengimo rekomendacijų pažymėtina, kad centrinės Komisijos tarnybos teikia išsamias rekomendacijas dėl visų pagrindinių veiksmingumo ataskaitų, kurias rengia generaliniai direktoratai, rengimo atsižvelgdamos į ankstesniais metais padarytą pažangą. Tarp šių ataskaitų yra Komisijos tarnybų metinės veiklos ataskaitos ir su biudžeto projektu pateikiamos programų ataskaitos. Be to, vertinimo rekomendacijų pateikta Geresnio reglamentavimo gairėse ir priemonių rinkinyje. Taip pat aprašytos kitų rūšių peržiūros. Be to, centralizuotai teikiamos rekomendacijos dėl tinkamų veiksmingumo ataskaitų teikimo sistemų sukūrimo siekiant, kad programų įgyvendinimui ir rezultatams stebėti reikalingi duomenys būtų renkami efektyviai, veiksmingai ir laiku. Oficialias rekomendacijas papildo mokymai ir geriausios patirties mainai tarp tarnybų. 3.4 langelis. Apklausos rezultatai. Informacijos apie veiksmingumą sistema Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. AUDITO RŪMŲ PASTABOS C skirsnis. Komisija naudoja informaciją apie veiksmingumą programoms ir politikos sritims valdyti, tačiau tais atvejais, kai tikslai nepasiekiami, ne visada imamasi tinkamų veiksmų Komisija savo veiklai valdyti naudoja turimą informaciją apie veiksmingumą 3.19. 56 % mūsų apklausos respondentų nurodė dažnai arba labai dažnai naudojantys informaciją apie veiksmingumą priimdami sprendimus. Informacija apie veiksmingumą dažniausiai naudota keturiais atvejais: kuriant strategijas, gerinant sprendimų priėmimą, vertinant pasiektus tikslus ir prireikus imantis taisomųjų veiksmų (20). AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.20. Vadovams sunku naudoti informaciją apie veiksmingumą siekiant įvertinti, kaip programomis ir politika prisidedama prie aukšto lygio tikslų. Be to, vadovai nėra išimtinai atsakingi už veiksmingumą. Taip yra todėl, kad teisės aktų leidėjai ir kiti suinteresuotieji subjektai, visų pirma valstybės narės, atlieka svarbų vaidmenį siekiant rezultatų ir poveikio. Ankstesniais metais pastebėjome (21), kad daugelis programų ir politikos tikslų tiesiogiai nustatomi pagal politikos ar teisėkūros dokumentus, todėl yra pernelyg aukšto lygio, kad būtų naudingi kaip valdymo priemonės. Be to, pateikėme rekomendacijas (22), pagal kurias Komisija turėtų spręsti šį klausimą. Komisija pripažino, kad buvo sunku sukurti ryšius tarp gausios turimos informacijos apie projektus veiklos lygmeniu ir aukšto lygio politikos bei sprendimų priėmimo politiniu lygmeniu. 3.20. Komisija mano, kad yra svarbu aiškiai atskirti Komisijos tarnybų vidaus veiksmingumo sistemą ir finansinių programų veiksmingumo sistemas. Finansinėse programose pateikiami tikslai ir rodikliai rengiami taikant teisėkūros procedūrą. Jie yra susiję su programų, o ne Komisijos tarnybų veiksmingumu. Teikdama pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos Komisija pateikė pasiūlymų stiprinti finansinių programų veiksmingumo sistemas. Dėl programos „Horizontas 2020“ žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2015 m. metinės ataskaitos 1 rekomendacijos pastabas. Dėl Komisijos gebėjimo stebėti strategiją „Europa 2020“ ir teikti ataskaitas žr. Komisijos atsakymą į Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 3.97 dalies pastabas. Tikslų ir susijusių rodiklių ryšys iš platesnės politikos perspektyvos pateikiamas programų ataskaitose. 3.21. Kasmet Komisija naudoja tris pagrindines ataskaitų teikimo priemones: metines veiklos ataskaitas (MVA), programų ataskaitas (PA) ir metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą (MVVRA), kad būtų galima susipažinti su jos veiklos rezultatais ir ES programų ir politikos veiksmingumu. Kaip parodyta 3.5 langelyje , keletas planavimo dokumentų yra pagrindas informacijai šiose trijose pagrindinėse ataskaitose (23). 3.21. Komisija pažymi, kad trys šioje dalyje minimos ataskaitos, kurios rengiamos pagal atitinkamas teisines prievoles, sudaro tik dalį išsamių ES politikos veiksmingumo ir politinių prioritetų įgyvendinimo ataskaitų, kurias teikia Komisija. Metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita ir programų ataskaitos daugiausia susijusios su ES biudžeto veiksmingumu ir valdymu. 3.5 langelis. Komisijos ir jos generalinių direktoratų parengtos pagrindinės veiksmingumo ataskaitos (24) Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.22. Trys ataskaitos apima visą ES biudžetą ir visas jos politikos kryptis. 3.6 langelyje pateikta ataskaitų tikslinės auditorijos ir naudojimo santrauka. 3.22. Žr. Komisijos atsakymą į 3.23 dalies pastabas. 3.6 langelis. Tikslinė auditorija ir pagrindinių veiksmingumo ataskaitų naudojimas Kas yra tikslinė auditorija? Kaip ataskaita turi būti naudojama? Programų ataskaitos Dokumentas pateikiamas biudžeto valdymo institucijai (Europos Parlamentui ir Tarybai) kaip bendrojo biudžeto projekto papildymas. Programų ataskaitų vaidmuo – pagrįsti išlaidų programų biudžeto asignavimų prašymus, atsižvelgiant į programų veiksmingumą, ES pridėtinę vertę ir įvykdymo lygį (esamą ir būsimą). Metinės veiklos ataskaitos Komisijos narių kolegija Metinė veiklos ataskaita – tai generalinių direktoratų generalinių direktorių valdymo ataskaita, skirta Komisijos narių kolegijai. Tai yra pagrindinė valdymo srities atskaitomybės priemonė Komisijoje (žr. 2017 m. metinių veiklos ataskaitų rengimo nurodymus). Metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita Ataskaita pateikiama Europos Parlamentui ir Tarybai pagal SESV 318 straipsnį ir Finansinio reglamento 66 straipsnio 9 dalį. Metinė valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita (61) – tai biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūroje naudojama biudžeto įvykdymą tvirtinančios institucijos atskaitomybės priemonė: ją patvirtinus, Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą. Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.23. Pagrindinės veiksmingumo ataskaitos yra veikiau ataskaitų teikimo priemonės, o ne Komisijos generaliniuose direktoratuose naudojamos priemonės, skirtos jų arba visos Komisijos veiklos rezultatams valdyti. Taip yra todėl, kad ataskaitos nėra pakankamai išsamios arba visapusiškos; jos rengiamos tik vieną kartą per metus ir yra daugiausia skirtos išoriniams skaitytojams, nedalyvaujantiems generalinio direktorato veikloje. 3.23. Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra Komisijos indėlio į metinio biudžeto įvykdymo patvirtinimą dalis. Joje atsižvelgiama į visą svarbią informaciją ir ne tik metinius rezultatus, pavyzdžiui, į laikotarpio vidurio vertinimus. Metinė veiklos ataskaita yra generalinių direktorių ir tarnybų vadovų valdymo ataskaita Komisijos narių kolegijai. Tai pagrindinė Komisijos vidaus vadovybės atskaitomybės priemonė, kuri yra detali ir išsami. Joje pateikiama informacija apie visus rodiklius, kuriuos Komisijos tarnybos pasirinko 2016–2020 m. strateginiuose planuose ir pagal kuriuos vertinamas Komisijos tarnybų veiksmingumas ir jų indėlis siekiant J.-C. Junckerio Komisijos politinių prioritetų. Todėl metinė veiklos ataskaita skirta tiek išorės auditorijai, tiek, kaip valdymo informacijos šaltinis, Komisijos vadovams. Be to, Komisija pažymi, kad daugelis pagrindinių rodiklių yra atnaujinami ir teikiami reguliariau, pavyzdžiui, rodikliai, susiję su strategijos „Europa 2020“ pagrindiniais tikslais. Komisijos tarnybos skatinamos reguliariai stebėti pažangą siekiant tikslų, įskaitant, pavyzdžiui, kai yra atliekama valdymo planų metų vidurio peržiūra. 3.24. Tačiau yra keletas atvejų, kai pagrindinės veiksmingumo ataskaitos (ir visų pirma metinės veiklos ataskaitos) naudojamos veiksmingumui valdyti. i) DG DEVCO naudojasi metinės veiklos ataskaitos viešuoju pobūdžiu, kad galėtų atlikti organizacinius pokyčius. Joje pateikiama lyginamoji informacija apie šalių partnerių delegacijų veiklos rezultatus (25), skatinant šias delegacijas dirbti geriau. ii) Nors metinės veiklos ataskaitos paskirtis – užtikrinti atskaitomybę, DG CNECT ir DG EMPL taip pat naudojo ją kaip priemonę, suteikiančią galimybę vyresniajai vadovybei stebėti darbo programos įvykdymą (26). DG EMPL mano, kad metinės veiklos ataskaitos rengimas yra galimybė patikrinti, ar viskas buvo įvykdyta pagal planą, o jeigu ne – nustatyti priežastis ir aptarti taisomąsias priemones. 3.24. Žr. Komisijos atsakymą į 3.23 dalies pastabas. 3.25. Metinės veiklos ataskaitos yra viešai prieinami dokumentai, tačiau Komisija neįvertino, ar piliečiai sėkmingai jomis naudojasi. Deja, iš asmenų, apsilankančių interneto svetainėje „Europa“ (27), skaičiaus matyti, kad piliečių susidomėjimas yra mažas. 3.25. Žr. Komisijos atsakymą į 3.23 dalies pastabas. Ne visada imamasi taisomųjų veiksmų, kai tikslai nepasiekiami 3.26. Vienas pagrindinių informacijos apie veiksmingumą naudojimo tikslų – įvertinti pažangą atsižvelgiant į rezultatus, kad būtų galima imtis taisomųjų veiksmų ir pasiekti rezultatų. Žinojimas, kad prasti veiklos rezultatai turės padarinių, turėtų paskatinti vadovus naudoti informaciją apie veiksmingumą. Mūsų vadovų apklausoje buvo pateiktas klausimas apie tai, kas nutinka, remiantis respondentų patirtimi, jeigu veiksmingumo tikslai, susiję su išlaidų programomis ar politika, yra įvykdomi (žr. 3.7 langelį ) arba neįvykdomi (žr. 3.8 langelį ). Iš apklausos rezultatų matyti, kad prasti veiklos rezultatai ne visais atvejais lemia taisomuosius veiksmus: penktadalis respondentų nurodė, kad nebuvo atlikta jokių pakeitimų, kai tikslai nebuvo įvykdyti. Veiksmų planų rengimas – dažniausiai priimamas sprendimas. Kitas dažniausias sprendimas – tolesnė analizė, t. y. sustiprintas stebėjimas ar papildomas vertinimas. Tačiau tokiomis priemonėmis nustatytos problemos savaime nepašalinamos. Nustatėme, kad tikslo nepasiekimas galėjo turėti pasekmių tuose generaliniuose direktoratuose, kuriuose dažnai naudojama informacija apie veiksmingumą. 3.26. Informacijos apie veiksmingumą naudojimo tikslas yra stebėti veiksmingumą ir vertinti numatyto tikslo ir realybės neatitikimą bei atlikti reikiamus pakeitimus. Paprastai būtų atliekamas platesnis pagrindinių priežasčių, dėl kurių veiksmingumas nukrypo nuo tikslo, įvertinimas. Kaip pažymi Audito Rūmai, daugiau nei 70 % respondentų nurodė, kad neįvykdžius tikslų rengiami veiksmų planai ir vykdomas intensyvesnis stebėjimas, o daugiau nei 60 % respondentų teigė, kad neįvykdžius tikslų atliekamas vertinimas. Be to, Komisija pažymi, kad, kalbant apie ES biudžeto valdymą, Komisijai tenka susidurti su tam tikrais suvaržymais, atsirandančiais dėl daugiametės finansinės programos ir biudžeto valdymo institucijos sprendimų, priimtų dėl metinio biudžeto. 3.7 langelis. Kas atsitiks, jei tikslai bus įvykdyti arba viršyti? Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. 3.8 langelis. Kas atsitiks, jei tikslai nebus įvykdyti? Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI D skirsnis. Komisija savo veiksmingumo ataskaitose paprastai nepaaiškina, kaip naudojama informacija apie veiksmingumą 3.27. Siekiant skaidrumo ir atskaitomybės, suinteresuotiesiems subjektams pagrindinėse veiklos rezultatų ataskaitose turi būti pateikta informacija apie tai, kaip Komisija naudoja turimą informaciją apie veiksmingumą (28). Savo veiklos ataskaitose Komisija siekia pateikti nuoseklią „veiksmingumo istoriją“ (29) apie pažangą, padarytą siekiant rezultatų. Ši istorija yra patikimesnė, jeigu yra pagrįsta esminiais įrodymais. Joje turi aiškiai atsispindėti ne tik tai, kokie sprendimai buvo priimti, bet ir tai, kaip priimant šiuos sprendimus buvo panaudota turima informacija apie veiksmingumą. 3.27. Komisija pritaria tam, kad veiklos rezultatų ataskaitos turi būti pagrįstos esminiais įrodymais, ir šiuos įrodymus įtraukia į savo veiklos rezultatų ataskaitas. 3.28. Centriniai Komisijos padaliniai teikia nurodymus generaliniams direktoratams, kaip parengti strateginius planus, valdymo planus ir metines veiklos ataskaitas. Nors nurodymuose reikalaujama, kad generaliniai direktoratai pateiktų informaciją apie veiksmingumą savo veiklos ataskaitose, generaliniai direktoratai neprivalo paaiškinti, kaip ši informacija buvo naudojama gerinant šią veiklą. 3.28. Metinėse veiklos ataskaitose pateikta informacija, kuri strateginiuose planuose nustačius daugiamečius tikslus padeda siekti daugiamečių uždavinių, yra stebėjimo etapas, kuris vėliau naudojamas kaip pagrindas valdymo planuose pateikiant ateinančių metų išdirbius, vėliau prisidedant prie konkrečių tikslų siekimo. 3.29. Generaliniai direktoratai pažymi, kad savo ataskaitose jie naudoja informaciją apie veiksmingumą, bet papildomų paaiškinimų nepateikia: 3.29. i) DG AGRI veiklos rezultatų ataskaitose (30) apibūdinami bendrieji principai, kaip informacija apie veiksmingumą naudojama sprendimų priėmimo procese (31). Tačiau ataskaitose pateikiama mažai konkrečių atvejų, kaip tai taikoma praktiškai. i) Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2016 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodyti keli konkretūs atvejai, kaip informacija apie veiksmingumą naudojama sprendimų priėmimo procese. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD 2016 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodyta, kad pirmasis pagrindinis BŽŪP veiklos rezultatų rodiklis yra žemės ūkio gamybos veiksnių pajamos (žr. 15 psl.). Toliau įvardijamas kainų spaudimas pieno sektoriuje ir į jį reaguojant priimti du paramos priemonių rinkiniai (žr. 21–22 psl.). Tos pačios MVA 25–26 psl. nurodytos kaimo vietovės, kuriuose neveikia plačiajuostis ryšys, ir atsakomieji veiksmai, kurių imtasi įkuriant plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurus. Dėl žalinimo įgyvendinimo Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD atliko sistemos taikymo pirmaisiais metais peržiūrą. Jos metu buvo nustatyta trūkumų, neleidusių išnaudoti visų sistemos galimybių. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD pasiūlė atitinkamo reglamento patobulinimų (žr. 2016 m. MVA 32–33 psl.). ii) DG CNECT savo 2016 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodė, kad rengiant 2016–2020 m. e. valdžios veiksmų planą „buvo labai naudingi ankstesnio 2011–2015 m. veiksmų plano vertinimo rezultatai“ (32). Nėra konkrečiai paaiškinta, kokią įtaką šie rezultatai turėjo naujam veiksmų planui. ii) Metinėje veiklos ataskaitoje pateiktas metų veiklos apibendrinimas. Šioje ataskaitoje būtų netikslinga išsamiai apibūdinti atskirų politikos sprendimų rengimą. Tarnybos raginamos teikti nuorodas, kur galima susipažinti su išsamesne informacija – šiuo atveju atitinkamame vertinime. 3.30. Komisijos metinėje ataskaitoje dėl išlaidų programų (33) įtrauktas skyrius „programos atnaujinimai“, kuriame yra poskyris „numatomi įgyvendinimo veiksmai“ (34). Šiame skyriuje aptariamuose planuose kartais pateikiami bendrieji teiginiai apie veiksmingumą kaip pagrindimą. Tačiau nėra paaiškinta, kaip rengiant planus buvo naudojamas konkretus grįžtamasis ryšys apie esamą padėtį. Pavyzdžiui, būsimo programos „Horizontas 2020“ įgyvendinimo planavimas yra vadinamas įrodymais pagrįstu procesu (35), nes jame buvo plačiai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Tačiau nėra jokių duomenų apie pokyčius, atliktus po šių konsultacijų. 3.30. Numatomų įgyvendinimo veiksmų poskyryje pristatoma būsima įgyvendintina veikla ir jos numatomi išdirbiai / rezultatai. Jame pateikiami numatomi atitinkami pokyčiai ir jis savaime nėra planavimo priemonė. 3.31. Vis dėlto, peržiūrėdami veiksmingumo ataskaitas, pastebėjome keletą gerosios patirties pavyzdžių. Pavyzdžiui, DG EAC, kaip aiškią savo strategijos dalį, informaciją apie veiksmingumą naudojo politikai formuoti ir investavimo strategijoms rengti (36). DG EAC savo 2016–2020 m. strateginiame plane pabrėžia rodiklių ir vertinimo rezultatų ryšį, kuriuo grindžia savo politikos strategiją ir ES finansavimo sumą, kurią jis ketina panaudoti iki 2020 m. (37) Apibūdindamas vertinimus, kuriuos ketina atlikti, DG EAC taip pat nurodo, kaip šie vertinimai bus naudojami keturiems iš aštuonių planuojamų vertinimų, numatytų 2016–2020 m. strateginiame plane. E skirsnis. Atsižvelgiant į nuolatinį tobulėjimą, tikimasi, kad veiksmingumo kultūros srityje bus daroma tolesnė pažanga 3.32. Komisija siekia didesnio veiksmingumo: 3.32. i) Ji pasiūlė patikslintą Finansinį reglamentą, kuriuo nustatomas tolesnio supaprastinimo pagrindas ir užtikrinama, kad mokėjimai tiesiogiai priklausytų nuo rezultatų (38). ii) Ji pirmą kartą atliko išsamią išlaidų peržiūrą, atsižvelgdama į ES pridėtinę vertę (39). iii) Komisija pripažino, kad yra pernelyg daug veiksmingumo rodiklių (40), o kai kurie iš jų nėra reikšmingi. Todėl ji pradėjo peržiūrėti savo veiksmingumo rodiklius. Itin atidžiai peržiūrimi rezultatų rodikliai, siekiant užtikrinti, kad jie būtų naudojami vertinant rezultatus, kurie priklauso generalinių direktoratų kompetencijai. iii) Žr. Komisijos atsakymą į 3.20 dalies pastabas. Vykdydama strateginių ir valdymo planų pertvarką, Komisija atliko išsamią Komisijos tarnybų naudojamų tikslų ir rodiklių peržiūrą. iv) Kai kurie generaliniai direktoratai, pavyzdžiui, DG DEVCO, mėgina pereiti nuo ataskaitų apie užbaigtų projektų rezultatus prie tokių ataskaitų apie vykdomus projektus teikimo. v) Komisijai ir biudžeto valdymo institucijai potencialiai būtų naudinga iniciatyva „Į rezultatus orientuotas biudžetas“. 3.33. Mūsų susitikimuose su generaliniais direktoratais apklausiami asmenys pabrėžė įvairias problemas ( 3.9 langelis ). Keletas šių problemų taip pat buvo paminėtos EBPO ir Komisijos ataskaitose (41) (42). 3.9 langelis. Šešių apklaustų generalinių direktoratų nurodytos informacijos apie veiksmingumą naudojimo problemos Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 3.34. Mūsų apklausoje buvo pateikti klausimai apie požiūrį į rezultatus (žr. 3.10 langelį ). Nors bendri rezultatai buvo teigiami, respondentų nuomonės labai skyrėsi. Neigiamus atsakymus pateikę respondentai rečiau naudojo informaciją apie veiksmingumą. Taip pat pastebėjome, kad vyresnieji vadovai naudojo informaciją apie veiksmingumą ne dažniau nei padalinio vadovai. 3.35. Be to, iš mūsų apklausos rezultatų matyti, kad labai reikia teikti daugiau mokymų, susijusių su informacijos apie veiksmingumą naudojimu, ir geriau dalytis žiniomis apie gerąją patirtį. Apklausoje dalyvavę generaliniai direktoratai pateikė keletą gerosios patirties pavyzdžių. Mūsų nuomone, šiais gerosios patirties pavyzdžiais galėtų būti dalijamasi su kitais generaliniais direktoratais. Be to, pastebėjome keletą suvokimo skirtumų. Pasiteiravome apklaustųjų, ar jie pritaria, kad vadovai ir darbuotojai atlieka svarbų vaidmenį rengiant veiksmingumo rodiklius. Iš apklaustų vyresniųjų vadovų 80 % pritarė, kad vadovai atlieka tokį vaidmenį, o 84 % pritarė, kad tokį vaidmenį atlieka darbuotojai. Kai pateikėme tokį pat klausimą padalinio vadovams, tik 52 % pritarė, kad vadovai atlieka svarbų vaidmenį, o 53 % pritarė, kad šį vaidmenį atlieka darbuotojai. Tai rodo, kad Komisijos vyresnieji vadovai pozityviau vertina veiksmingumą Komisijoje nei vidurinės grandies vadovai. 3.10 langelis. Apklausos rezultatai. Veiksmingumo kultūra Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.36. Atsakant į apklausos klausimus buvo paminėtos kelios pažangos siekimo galimybės, susijusios su informacijos apie veiksmingumą naudojimu (žr. 3.11 langelį ). Dažniausiai respondentai pabrėžė, kad Komisija turi keisti savo kultūrą, kad taptų labiau orientuota į rezultatus. Jie teigė, kad Komisija turėtų skirti mažiau dėmesio lėšų panaudojimo stebėjimui ir išlaidų tvarkingumo vertinimui (nes bendras klaidų lygis, turintis įtakos ES biudžetui, kasmet mažėja). Vietoj to, ji turėtų plačiau taikyti veiksmingumo valdymo metodus, daugiausia dėmesio skirdama numatytiems rezultatams ir poveikiui pasiekti (43). 3.36. Kultūros keitimo klausimu Komisija mano, kad jos tarnybose yra labai gerai įtvirtinta veiksmingumo kultūra: 2017 m. EBPO nustatė, kad „ES į rezultatus orientuoto biudžeto sudarymo sistema yra pažangi ir labai specializuota, o standartiniame rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo sistemų indekse užima aukštesnę vietą nei bet kuri EBPO šalis. <…> ES biudžeto sudarymo praktika apima daug veiksmingų ir naujoviškų aspektų, kurie gali būti naudingi nacionalinėms vyriausybėms vertinant jų pačių darbotvarkes diegiant rezultatais grindžiamą biudžeto sudarymą“. Be to, buvo nustatyta, kad „apskritai Komisija pastaruoju metu visapusiškai racionalizavo ataskaitų teikimą, suteikdama aiškesnių įžvalgų apie veiksmingumą ir rezultatus, įskaitant naujosios metinės valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitos (MVVRA) rengimą <…>“ ( 44 ) Komisija taip pat norėtų atkreipti dėmesį į veiksmų, kurių Komisija ėmėsi veiksmingumo kultūrai stiprinti, pavyzdžius, pateiktus 3.32 dalyje. 3.11 langelis. Paskutinis apklausos klausimas: „Ką pakeistumėte, kad informacija apie veiksmingumą būtų geriau naudojama jūsų generaliniame direktorate?“ Šaltinis: Europos Audito Rūmų apklausa. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 2 DALIS. AUDITO RŪMŲ VEIKSMINGUMO AUDITŲ REZULTATAI: DIDŽIAUSIĄ POVEIKĮ TURINČIOS IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS Įvadas 3.37. Kasmet paskelbiame nemažai specialiųjų ataskaitų, kuriose nagrinėjame, kaip tinkamai patikimo finansų valdymo principai buvo taikomi vykdant ES biudžetą. 2017 m. priėmėme 27 specialiąsias ataskaitas (45) (žr. 3.12 langelį ). Jose buvo aptartos visos daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijos (46) ir iš viso pateiktos 238 rekomendacijos labai įvairiomis temomis ( 3.13 langelis ). Taip pat paskelbėme keturias specialiąsias ataskaitas srityje „Gerai veikianti bendroji rinka ir pinigų sąjunga“. Iš paskelbtų atsakymų į mūsų ataskaitų pastabas matyti, kad audituojamas subjektas – daugeliu atvejų Komisija – visiškai sutiko su daugiau nei dviem trečdaliais mūsų rekomendacijų ( 3.14 langelis ). 3.3 priede pateikta mūsų 2017 m. specialiosiose ataskaitose valstybėms narėms skirtų rekomendacijų santrauka. 3.12 langelis. Daugelyje specialiųjų ataskaitų vertinama tai, kaip įgyvendinamas patikimo finansų valdymo principas Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 3.13 langelis. Rekomendacijos apima labai įvairias temas Šaltinis: Europos Audito Rūmai. 3.14 langelis. Mūsų audituojami subjektai priima didžiąją daugumą mūsų rekomendacijų Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 1a išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 1b išlaidų kategorija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ 3.38. 2017 m. priėmėme septynias specialiąsias ataskaitas dėl šių daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijų (47). Norime atkreipti dėmesį į kai kurias pagrindines išvadas ir rekomendacijas, pateiktas trijose iš šių ataskaitų. i) Specialioji ataskaita Nr. 2/2017 „Komisijos derybos dėl 2014–2020 m. partnerystės susitarimų ir sanglaudos programų“ 3.39. Nustatėme, kad partnerystės susitarimai buvo veiksmingi tikslingai skiriant finansavimą strategijai „Europa 2020“ ir tai, kad veiksmų programos turėjo tvirtą „intervencijos logiką“. Vis dėlto konkrečioms programoms skirti ir bendrieji rodikliai buvo nustatyti ir išdirbiams, ir rezultatams. Dėl to atsirado labai daug rodiklių ir rizika, kad bus sukurta papildoma administracinė našta ir kils problemų apibendrinant duomenis nacionaliniu ir ES lygmenimis. 3.39. Komisija pažymi, kad konkrečioms programoms skirtų veiksmingumo rodiklių nėra numatyta subendrinti ES lygmeniu. Šie specialieji rodikliai yra tinkami naudoti nustatant tikslus ir teikiant šių tikslų įgyvendinimo veiksmingumo ataskaitas, o bendri rodikliai suteikia galimybę teikti ataskaitas apie pasiektus rezultatus pagal iš anksto nustatytas kategorijas, atitinkančias visoje ES dažnai atliekamas investicijas. Konkrečioms programoms skirti išdirbio rodikliai yra susiję su fiziniais produktais ir suteikia galimybę įvertinti, kokių pokyčių pasiekta įgyvendinant ES finansuojamas intervencijas į programas. Šios intervencijos yra specialiai pritaikomos konkrečiose vietose kylančioms kliūtims šalinti. Iš esmės jos turi būti nustatytos konkrečiai kiekvienam regionui ir numatytam veiksmui. 3.40. Rekomendavome, kad: 3.40. — valstybės narės turėtų nebenaudoti nereikalingų konkrečioms programoms skirtų rodiklių, ir tai, kad — Komisija turėtų pateikti bendrą sąvokų „išdirbis“ ir „rezultatas“ apibrėžtį ir pasiūlyti jas įtraukti į Finansinį reglamentą, nustatyti svarbiausius išdirbių ir rezultatų rodiklius veiksmingumui vertinti ir taikyti veiksmingumu grindžiamo biudžeto sudarymo principą. — Nuosekli veiksmingumo vertinimo terminija įtraukta į peržiūrėtą Finansinį reglamentą. Išdirbių ir rezultatų rodiklių apibrėžtis jau įtraukta į Komisijos pasiūlymą dėl Bendrųjų nuostatų reglamento programavimo laikotarpiu po 2020 m. (COM(2018) 375 final). Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo programavimo laikotarpiu po 2020 m. (COM(2018) 372 final) pateiktas bendrų išdirbių ir rezultatų rodiklių sąrašas. Šis bendrų rodiklių sąrašas yra išsamesnis nei 2014–2020 m. sąrašas ir tikimasi, kad tai padės sumažinti konkrečioms programoms skirtų rodiklių skaičių. Dėl veiksmingumu grindžiamo biudžeto koncepcijos Komisija pažymi, kad ES biudžetas jau yra grindžiamas rezultatais, todėl biudžeto valdymo institucija, sudarydama biudžetą, gali atsižvelgti į informaciją apie veiksmingumą, nes prie biudžeto projekto pridedamose programų ataskaitose pateikiama informacijos apie programų tikslus ir jų įgyvendinimo pažangą. ii) Specialioji ataskaita Nr. 5/2017. Jaunimo nedarbas 3.41. Nustatėme tai, kad nors įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą buvo padaryta tam tikros pažangos ir pasiekta tam tikrų rezultatų, padėtis neatitiko pirminių lūkesčių, kurie buvo iškelti pradėjus vykdyti Jaunimo garantijų iniciatyvą, kuria buvo siekiama visiems nedirbantiems, nesimokantiems ir mokymuose nedalyvaujantiems jaunuoliams duoti geros kokybės darbo, tęstinio švietimo, praktikos ar stažuotės pasiūlymą per keturis mėnesius nuo mokyklos baigimo arba darbo netekimo. Nustatėme, kad audito metu Jaunimo užimtumo iniciatyvos indėlis siekiant Jaunimo garantijų iniciatyvos tikslų buvo labai nedidelis. 3.41. Nuo 2014 m., kai iniciatyva pradėta praktiškai įgyvendinti, kasmet registruojama daugiau nei 5 milijonai Jaunimo garantijų iniciatyvos dalyvių ir kiekvienais metais nuo 2014 m. daugiau nei 3,5 milijono dalyvių pradeda dirbti, mokytis, stažuotis ar dalyvauti pameistrystės programose (šaltinis – Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD Jaunimo garantijų duomenų bazė). Dabar yra 2,2 milijono mažiau darbo neturinčių jaunuolių ir 1,4 milijono mažiau jaunuolių, kurie nesimoko, nedirba ar nedalyvauja mokymuose (šaltinis – Eurostatas). Jaunimo užimtumo iniciatyvos lėšomis finansuojami veiksmai bus įgyvendinami bent jau iki 2023 m. ir parama bus teikiama daugiau NEET jaunimo. Siekiant užtikrinti, kad valstybėse narėse, kuriose yra didelis jaunimo nedarbas, gyvenantis jaunimas galėtų ir toliau gauti paramą, Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. „Europos socialinio fondo +“ („ESF +“) reikalaujama, kad valstybės narės, kuriose yra daug nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo, ne mažiau kaip 10 % savo „ESF +“ lėšų skirtų jaunimo užimtumo veiksmams. Pasiūlyme atsižvelgiama į 2014–2020 m. patirtį, taip pat supaprastinti kai kurie reikalavimai, siekiant palengvinti priemonių, kurios yra svarbios įgyvendinant Jaunimo garantijų iniciatyvą, įgyvendinimą. 3.42. Visų pirma rekomendavome, kad valstybės narės turėtų: 3.42. — parengti išsamią Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo sąnaudų apžvalgą visai nedirbančių, nesimokančių ir mokymuose nedalyvaujančių jaunuolių populiacijai nustatyti ir nustatyti susijusių priemonių įgyvendinimo prioritetus pagal turimą finansavimą, — Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta pirmiausia valstybėms narėms. Komisija pageidautų išsamesnės visų planuojamų Jaunimo garantijų iniciatyvos įgyvendinimo priemonių sąnaudų apžvalgos ir kai įmanoma, valstybėms narėms paprašius, padės valstybėms narėms vykdyti šį procesą. — užtikrinti, kad kokybiškais būtų laikomi tik tie pasiūlymai, kurie atitinka dalyvio profilį ir darbo rinkos paklausą bei suteikia galimybę tvariai integruotis į darbo rinką. — Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms. Komisija išnagrinės galimybę aptarti kokybės kriterijų standartus Užimtumo komitetui vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvos stebėjimo darbą. iii) Specialioji ataskaita Nr. 15/2017. Ex ante sąlygos ir veiksmingumo rezervas sanglaudos politikos srityje 3.43. Šioje specialiojoje ataskaitoje nustatėme, kad ex ante sąlygomis užtikrinta nuosekli sistema, kuria remtasi 2014–2020 m. programavimo laikotarpio pradžioje vertinant valstybių narių pasirengimą panaudoti ES lėšas. Tačiau nebuvo aišku, kokiu mastu dėl to iš tikrųjų pavyko praktiškai pasiekti permainų. Taip pat padarėme išvadą, kad veiksmingumo sistema ir rezervas 2014–2020 m. laikotarpiu greičiausiai nenulems esminio sanglaudai skirtų lėšų perskirstymo veiksmingiau įgyvendinamoms programoms. 3.43. Dėl taikant ex ante sąlygas praktiškai pasiektų permainų Komisija mano, kad vien minimalių reikalavimų, kurie nebuvo numatyti nė vienoje iš ankstesnių sanglaudos politikos sistemų, nustatymas turėtų pagerinti išlaidų veiksmingumą ir efektyvumą. Komisija galės įvertinti galutinį ex ante sąlygų poveikį įgyvendinus projektų programas. Be to, veiksmingumo sistema yra tik vienas iš kelių orientavimosi į rezultatus elementų. Veiksmingumo sistema ir veiksmingumo rezervas buvo sukurti siekiant daugiau dėmesio skirti veiklos rezultatams ir prisidėti prie Sąjungos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategijos tikslų siekimo. Jie nebuvo skirti tam, kad būtų reikšmingai perskirstytos sanglaudos politikos išlaidos. Vis dėlto, jeigu įgyvendinant programas nebus pasiektos veiksmingumo sistemoje nustatytos tarpinės reikšmės, veiksmingumo rezervą bus galima perskirti kitoms, veiksmingiau įgyvendinamoms programoms. 3.44. Komisijai rekomendavome: 3.44. — toliau plėtoti ex ante sąlygas, kaip priemonę, skirtą įvertinti valstybių narių pasirengimą įsisavinti ES lėšas, ir — Komisija pritarė rekomendacijai su sąlyga, kad ex ante sąlygos bus taikomos po 2020 m. — laikotarpio po 2020 m. veiksmingumo rezervą paversti labiau į rezultatus orientuota priemone, kurią taikant lėšos būtų perskirstomos gerų rezultatų pasiekusioms programoms. — Komisija pritarė rekomendacijai su sąlyga, kad veiksmingumo sistema ir rezervas bus taikomi po 2020 m. Komisijos pasiūlyme dėl Bendrųjų nuostatų reglamento programavimo laikotarpiu po 2020 m. (COM(2018) 375 final) nustatytos nuostatos dėl veiksmingumo sistemos, kurią sudaro tiek išdirbių, tiek rezultatų rodikliai, kurių tarpines reikšmes ir tikslus reikia nustatyti. Veiklos rezultatų peržiūrą keičia laikotarpio vidurio peržiūra, kuri turi būti grindžiama, be kita ko, pažanga, padaryta iki 2024 m. pabaigos siekiant veiksmingumo sistemos tarpinių reikšmių. 2 išlaidų kategorija „Tvarus augimas ir gamtos ištekliai“ 3.45. 2017 m. priėmėme šešias specialiąsias ataskaitas, susijusias su daugiametės finansinės programos 2 išlaidų kategorija (48). Trijose iš šių ataskaitų buvo nagrinėjami bendros žemės ūkio politikos veiksmingumo aspektai. Jose padarytos išvados yra itin svarbios vykdomos bendros žemės ūkio politikos reformos ir Komisijos komunikate „Maisto ir ūkininkavimo ateitis“ paskelbto naujo veiksmingumu grindžiamo įgyvendinimo modelio aplinkybėmis. i) Specialioji ataskaita Nr. 16/2017. Kaimo plėtros programavimas 3.46. Šioje specialiojoje ataskaitoje pažymėjome, kad dabartiniu laikotarpiu išlaidos kaimo plėtrai turėjo būti skiriamos daugiau dėmesio teikiant rezultatams, bet šis užmojis nebuvo įgyvendintas, nes nebuvo atitinkamos informacijos apie veiksmingumą. Rekomendavome sukurti bendrą į rezultatus orientuotų rodiklių rinkinį ir tai, kad tokie rodikliai turėtų būti tinkami kaimo plėtros intervencinės veiklos rezultatų ir poveikio vertinimui. 3.46. Atsakydama į SA Nr. 16/2017 4 rekomendacijos pastabas, Komisija įsipareigojo išanalizuoti visos BŽŪP veiksmingumo vertinimo gerinimo galimybes. 2018 m. birželio 1 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento COM(2018) 392 final (BŽŪP strateginiai planai). Kuriant naują įgyvendinimo modelį buvo parengti bendri į rezultatus orientuoti rodikliai: reglamento VII antraštinėje dalyje nustatyta veiklos rezultatų stebėsenos ir vertinimo sistema: nustatytos taisyklės, apie ką ir kada valstybės narės turi pranešti teikdamos savo BŽŪP strateginių planų įgyvendinimo pažangos ataskaitas, ir taisyklės dėl to, kaip ši pažanga bus stebima ir vertinama. ii) Specialioji ataskaita Nr. 10/2017. Kartų kaita 3.47. Padarėme išvadą, kad ES paramos jauniesiems ūkininkams tikslai ir laukiami rezultatai nebuvo tinkamai apibrėžti. Rekomendavome pagerinti intervencijos logiką. Šiuo tikslu rekomendavome, kad Komisija patobulintų poreikių vertinimo procedūrą, atrinktų nustatytus poreikius labiausiai atitinkančias paramos formas ir apibrėžtų konkrečius ir kiekybiškai įvertintus rezultatų tikslus. 3.47. Atsakydama į SA Nr. 10/2017 1 rekomendacijos pastabas Komisija įsipareigojo išanalizuoti ir apsvarstyti atitinkamas politikos priemones, kuriomis būtų galima remti jaunuosius ūkininkus, ir jų intervencijos logiką rengiant būsimus pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. 2018 m. birželio 1 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento COM(2018) 392 final (BŽŪP strateginiai planai). Pagal pasiūlymo naują įgyvendinimo modelį valstybės narės rengs BŽŪP strateginius planus, įskaitant ex ante poreikių vertinimą. Šiuo pagrindu planuose bus apibūdintos individualiai pritaikytos intervencijos, kurios skirtos nustatytiems poreikiams tenkinti ir kuriomis bus siekiama įgyvendinti politikos tikslus. Be kitų konkrečių tikslų, Reglamento 6 straipsnio g punkte nustatytas šis konkretus tikslas: pritraukti jaunuosius ūkininkus ir sudaryti palankesnes sąlygas verslo plėtrai kaimo vietovėse. Šiam tikslui bus taikomas konkretus rezultatų rodiklis, kad būtų galima kiekybiškai įvertinti tiek ex ante tikslinę reikšmę, tiek faktiškai pasiektą reikšmę. Pagal numatytą procedūrą šiuos BŽŪP strateginius planus vertins ir tvirtins Komisija. iii) Specialioji ataskaita Nr. 21/2017. Žalinimo priemonės 3.48. Padarėme išvadą, kad Komisija nenurodė, ko konkrečiai tikimasi pasiekti žalinimo priemonėmis. Taip pat priėjome prie išvados, kad dažnai kildavo savaimingumo efektas, o reikalavimai buvo maži. Dėl šių priežasčių padarėme išvadą, kad mažai tikėtina, jog dėl žalinimo labai pagerės aplinkos ir klimato padėtis. Rekomendavome Komisijai suformuluoti išsamią ES žemės ūkio priemonių, skirtų aplinkos ir klimato apsaugai, intervencijos logiką. Rekomendavome intervencijos logiką grįsti naujausiomis mokslinėmis žiniomis ir į ją įtraukti konkrečius tikslus. Toliau rekomendavome sutelkti visus esamus aplinkosaugos reikalavimus, siekiant sukurti naują bazinio aplinkosaugos lygio scenarijų, kuris būtų taikomas visiems bendros žemės ūkio politikos paramos gavėjams, ir tai, kad programos priemonės turėtų viršyti šį bazinio aplinkosaugos lygio scenarijų ir jomis reikėtų sutelkti dėmesį į veiksmingumo tikslų įgyvendinimą. 3.48. Komisija iš esmės pritarė SA Nr. 21/2017 rekomendacijoms. 2018 m. birželio 1 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento COM(2018) 392 final (BŽŪP strateginiai planai), kuriame plėtojama naujų su aplinka ir klimatu susijusių BŽŪP priemonių rinkinio intervencijos logika. Šioje naujoje žaliojoje struktūroje numatyta griežtesnė sąlygų sistema, pagal kurią visa BŽŪP parama gaunama tada, kai paramos gavėjai atitinka pagrindinius aplinkos, klimato kaitos, visuomenės sveikatos, gyvūnų sveikatos, augalų sveikatos ir gyvūnų gerovės standartus, įskaitant klausimus, kurie anksčiau buvo sprendžiami žalinimo srityje. Ši sąlygų sistema taikoma visiems BŽŪP paramos gavėjams ir ja grindžiamas būtinas su aplinka ir klimatu susijusių priemonių atitikties lygis, kurį viršijus valstybės narės nustatys savanoriškas sistemas, pavyzdžiui, naujos I ramsčio ekologinės sistemos ir II ramsčio agrarinės aplinkosaugos ir klimato srities įsipareigojimus, kurie sudarys platesnio masto intervencijos priemones, skirtas įvairiems valdymo įsipareigojimams remti. Visos šios priemonės sudarys programavimo metodą, kurį taikant daugiausia dėmesio bus skiriama veiksmingumo tikslų pasiekimui. 3 išlaidų kategorija „Saugumas ir pilietybė“ ir 4 išlaidų kategorija „Europos vaidmuo pasaulyje“ 3.49. Priėmėme penkias specialiąsias ataskaitas (49) dėl šių daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijų. Norime atkreipti dėmesį į kai kurias pagrindines išvadas ir rekomendacijas, pateiktas keturiose iš šių ataskaitų. i) Specialioji ataskaita Nr. 3/2017. Tunisas 3.50. Nustatėme, kad ES pagalbos Tunisui lėšos iš esmės buvo panaudotos tinkamai. Jomis smarkiai prisidėta prie šalies perėjimo prie demokratijos ir ekonominio stabilumo po 2010–2011 m. revoliucijos. Vis dėlto nustatėme, kad Komisija turėjo pernelyg didelių užmojų. Ji stengėsi per palyginti trumpą laikotarpį atsižvelgti į pernelyg daug prioritetų. Dėl to kilo daug Komisijos pagalbos valdymo trūkumų. 3.50. Ataskaitoje pripažįstama, kad ES pagalbos Tunisui lėšos iš esmės buvo panaudotos tinkamai. Iš tiesų ES pagalba buvo smarkiai prisidėta prie šalies ekonominio ir politinio stabilumo po revoliucijos, ypač įgyvendinant svarbias socialines ir ekonomines bei politines reformas. Dėl Komisijos užmojų Komisija pažymi, kad dėl socialinių ir ekonominių sunkumų, su kuriais Tunisas susidūrė po revoliucijos, veiksmų reikėjo imtis keliose srityse. Iki šiol gauta gerų rezultatų, nes ES pagalba labai prisidėta po revoliucijos didinant socialinį, ekonominį ir politinį šalies stabilumą. Komisija pabrėžia, kad telkdama pagalbą ji laikėsi savo pačios politikos. Iš tiesų, nepaisant to, kad nagrinėjamuoju laikotarpiu imtasi įvairios veiklos, ši veikla buvo susijusi su trimis 2014–2016 m. BPS nustatytais pagrindiniais sektoriais. Komisijos pagalbos veiksmingumas ir tvarumas visada buvo vieni iš pagrindinių svarstomų elementų kartu su tinkamumu, efektyvumu ir poveikiu. Komisija taip pat prisidėjo kuriant vidaus ir išorės stebėjimo mechanizmus ir stiprinant valstybės įstaigų atskaitomybę. 3.51. Rekomendavome Komisijai ir atitinkamais atvejais Europos išorės veiksmų tarnybai: 3.51. — gerinti programavimą ir skirti dėmesį ES paramai, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai ir ją jau įgyvendina (2017 m. rugpjūčio mėn. priimta nauja 2017–2020 m. BPS, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas trims intervencijos sektoriams: tęstinei politikai ir politiniam dialogui, koordinavimui su regioninėmis programomis ir nuolatiniam bendro programavimo procesui). — gerinti ES paramos biudžetui programų įgyvendinimą, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Atsižvelgdama į tai, kad dabar politinė padėtis Tunise yra stabilesnė, ir į glaudų bendradarbiavimą su kitais paramos teikėjais, Komisija sutinka, kad būsimų operacijų veiklos rezultatų rodikliai galėtų būti kryptingesni. Tačiau dėl tinkamumo kriterijų, remiantis paramos biudžetui gairių nuostatomis, ir toliau bus laikomasi dinamiško požiūrio. — teikti pasiūlymus paspartinti makrofinansinės paramos patvirtinimo procesą, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Komisija pažymi, kad, nors spartinant Parlamento ir Tarybos sprendimų dėl MFP priėmimą padaryta didelė pažanga, dar daug ką galima tobulinti. Pavyzdžiui, sprendimus būtų galima priimti greičiau, jeigu būtų sumažintas Europos Parlamento Tarptautinės prekybos komiteto (INTA) posėdžių prieš INTA balsavimą skaičius, jeigu Parlamentas sistemingai tvirtintų sprendimus per plenarinius posėdžius (įskaitant trumpuosius plenarinius posėdžius) iš karto po INTA balsavimo, jeigu per trumpuosius plenarinius posėdžius juos galėtų pasirašyti Parlamento ir Tarybos pirmininkai ir jeigu prireikus Taryba, priimdama sprendimus, taip pat taikytų rašytinę procedūrą. Komisija taip pat pažymi, kad, remdamasi ankstesnėmis Europos Audito Rūmų rekomendacijomis ir 2003 m. Parlamento priimta rezoliucija dėl MFP, 2011 m. pasiūlė pagrindų reglamentą dėl MFP, kuriuo, be kita ko, siekė paspartinti sprendimų priėmimą teisėkūros sprendimus pakeičiant įgyvendinimo aktais. Tačiau, kadangi teisėkūros institucijos nusprendė palikti teisėkūros procedūra priimamus aktus ir toliau taikyti įprastą teisėkūros procedūrą, 2013 m. Komisija šį pasiūlymą atsiėmė. — gerinti projektų planavimą. — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. ii) Specialioji ataskaita Nr. 6/2017. Krizės centrų koncepcija 3.52. Apskritai padarėme išvadą, kad krizės centrų koncepcija padėjo pagerinti migracijos valdymą dviejose priešakinėse valstybėse narėse – Graikijoje ir Italijoje, padidinant šių šalių priėmimo pajėgumus, pagerino registravimo procedūras ir pagalbos koordinavimą. 3.53. Rekomendavome, kad Komisija ir atitinkamos agentūros turėtų: 3.53. — padėti valstybėms narėms geriau taikyti krizės centrų koncepciją, visų pirma – kaip padidinti šių centrų pajėgumus, pagerinti nelydimų nepilnamečių registravimą, racionalizuoti ekspertų ir vaidmenų paskirstymą taikant krizės centrų koncepciją, — Komisija pritaria. — įvertinti ir toliau tobulinti krizės centrų koncepciją, stengiantis optimizuoti migrantų srautų valdymui skiriamą ES pagalbą. — Komisija pritaria. iii) Specialioji ataskaita Nr. 11/2017. Patikos fondas „Bêkou“ 3.54. Šioje specialiojoje ataskaitoje nustatėme, kad, nepaisant kai kurių trūkumų, atsižvelgiant į aplinkybes, ir sprendimas įsteigti patikos fondą „Bêkou“, ir fondo forma buvo tinkami. Nustatėme, kad fondo valdymu dar nebuvo išnaudotos visos galimybės trimis aspektais: suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimo; procedūrų skaidrumo, spartumo ir sąnaudų; ir stebėjimo ir vertinimo mechanizmų. 3.54. Patikos fondu „Bêkou“ pradėtas taikyti naujas ES ir jos valstybių narių veiksmų koordinavimo būdas, kuriuo šiuo etapu dar nėra visapusiškai naudojamasi. Komisija mano, kad, atsižvelgiant į visą projekto ciklo trukmę, bendra fondo „Bêkou“ veiklos sparta yra didesnė, palyginti su kitomis krizinėse situacijose taikomomis ES priemonėmis. Vis dėlto Komisija sutinka išsiaiškinti, kaip būtų galima dar labiau, nei šiuo metu leidžiama pagal vidaus taisykles, paspartinti atrankos procedūras, kartu užtikrinant tinkamą spartos ir skaidrumo pusiausvyrą. Stebėsenos ir vertinimo mechanizmai kuriami projektų lygmeniu ir bus laipsniškai tobulinami fondo lygmeniu. 3.55. Apskritai iki pradedant vykdyti auditą patikos fondu „Bêkou“ buvo padarytas teigiamas indėlis. Juo buvo pritraukta pagalbos, bet nedaug papildomų paramos teikėjų, ir vykdant daugumą jo projektų buvo pasiekti laukiami išdirbiai. Fondu buvo suteikta daugiau matomumo ES. 3.56. Komisijai rekomendavome: 3.56. — parengti papildomas gaires dėl pagalbos priemonių pasirinkimo ir poreikių analizės vykdymo, siekiant nuspręsti, kokia bus patikos fondo intervencijos apimtis, ir — Komisija pritarė šiai rekomendacijai, kuri bus įgyvendinta taip: Komisija yra parengusi gaires dėl patikos fondų, kuriose yra skyrius dėl patikos fondo steigimo sąlygų. Komisija yra pasirengusi peržiūrėti šių gairių apimtį ir turinį siekdama įtraukti išsamesnį Finansiniame reglamente nustatytų kriterijų, taikytinų vertinant ES patikos fondų steigimo sąlygas, apibūdinimą. Šiuo atžvilgiu Komisija mano, kad klausimas dėl lyginamųjų pranašumų vertinimo, palyginti su kitomis pagalbos priemonėmis, bus išspręstas atliekant ES patikos fondo steigimo sąlygų vertinimą. Komisija mano, kad gairės negali būti pernelyg griežtos, ypač skubiosios pagalbos patikos fondų atžvilgiu. — geriau koordinuoti paramos teikėjų veiklą, atrankos procedūras ir veiksmingumo vertinimą bei optimizuoti administracines sąnaudas. — Komisija pritarė šiai rekomendacijai, tačiau pabrėžė, kad su rekomendacija susijusioje tolesnėje veikloje atitinkamą vaidmenį turės atlikti kiti veiklos vykdytojai. Patikos fondo „Bêkou“ veikla jau yra koordinuojama su kitais atitinkamais paramos teikėjais ir veiklos vykdytojais. Tačiau Komisija sutinka, kad koordinavimas galėtų būti tinkamiau formaliai įtvirtintas ir kad koordinavimo galimybėmis turėtų naudotis visi PFB veiklos dalyviai. Komisija taiko savo standartines taisykles ir procedūras, taip pat vidaus taisykles, pagal kurias ES patikos fondų valdytojams tam tikrais atvejais leidžiama nuo šių standartinių taisyklių (vidaus gairių dėl krizių ir ES gairių dėl patikos fondų) nukrypti. Pavyzdžiui, gairėse dėl krizinių situacijų pripažįstama, kad krizinėse situacijose sudarant sutartis ir įgyvendinant projektus susiduriama su kliūtimis ir apribojimais, todėl, kai šalyje paskelbiama krizinė situacija, leidžiama taikyti lanksčias procedūras. iv) Specialioji ataskaita Nr. 22/2017. Rinkimų stebėjimo misijos 3.57. Šioje specialiojoje ataskaitoje nustatėme, kad Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija dėjo pagrįstas pastangas, siekdamos paremti ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų įgyvendinimą ir naudojosi šiuo tikslu savo turimomis priemonėmis. Padarėme išvadą, kad ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų pateikimas pastaraisiais metais pagerėjo, tačiau buvo būtina labiau konsultuotis vietoje. Europos išorės veiksmų tarnyba ir Komisija palaikė politinį dialogą ir teikė paramą rinkimams, siekdamos paremti rekomendacijų įgyvendinimą, tačiau padėties po rinkimų stebėjimo misijos nebuvo rengiamos taip dažnai, kaip būtų galėjusios vykti. Galiausiai, nebuvo nei centriniu lygmeniu rengiamos rekomendacijų apžvalgos, nei sistemingo jų įgyvendinimo būklės vertinimo. 3.58. Rekomendavome Europos išorės veiksmų tarnybai: 3.58. — sistemingai suinteresuotiesiems subjektams teikti konsultacijas dėl ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų prieš jas priimant, — Su suinteresuotaisiais subjektais bus sistemingai konsultuojamasi dėl bendro rekomendacijų turinio (ne dėl konkretaus rekomendacijų rengimo, kad nebūtų daroma poveikio ataskaitos nepriklausomumui). — dažniau vykdyti tolesnio stebėjimo veiksmų misijas, — EIVT ir Komisija yra įsipareigojusios stiprinti ES RSM rekomendacijų laikymąsi; tam naudojamos įvairios priemonės, be kita ko, padėties po rinkimų stebėjimo misijos (PRSM), parama rinkimams, politinis dialogas. — gauti centriniu lygmeniu rengiamą ES rinkimų stebėjimo misijų rekomendacijų apžvalgą ir sistemingai vertinti tokių rekomendacijų įgyvendinimo būklę. — Komisija sieks, kad būtų skirta finansinių išteklių centralizuotos saugyklos, kurioje būtų saugomos ES RSM rekomendacijos, steigimui. 5 išlaidų kategorija „Administravimas“ ir ataskaitos dėl „Gerai veikiančios bendrosios rinkos ir pinigų sąjungos“ 3.59. 2017 m. parengėme keturias specialiąsias ataskaitas prioritetinėje srityje „Gerai veikianti bendroji rinka ir pinigų sąjunga“ (50). 3.60. Norime atkreipti dėmesį į daugelį pagrindinių dviejų iš šių ataskaitų išvadų ir rekomendacijų. i) Specialioji ataskaita Nr. 17/2017. Komisijos intervenciniai veiksmai dėl Graikijos finansų krizės 3.61. Šioje specialiojoje ataskaitoje padarėme išvadą, kad Graikijos ekonominio koregavimo programos, dėl kurių susitarta po finansų krizės, suteikė trumpalaikį finansinį stabilumą ir buvo sudarytos galimybės tam tikrai reformos pažangai. Tačiau programos padėjo Graikijai atsigauti tik iš dalies. 2017 m. viduryje jomis dar nebuvo pavykę atkurti šalies galimybių finansuoti savo poreikius rinkose. 3.62. Negalėjome įvertinti Europos Centrinio Banko vaidmens, nes jam kilo abejonių dėl mūsų įgaliojimų ir jis mums nepateikė pakankamų audito įrodymų. 3.63. Komisijai rekomendavome: 3.63. — geriau suskirstyti sąlygas pagal svarbą ir nurodyti, kokių būtinų priemonių reikia skubiai imtis disbalansui pašalinti, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Politikos veiksmų svarba buvo nustatyta tinkamai, visų pirma bendroje programoje su TVF. Komisija, be kita ko, pasinaudojo gerai žinoma TVF išankstinių veiksmų ir struktūrinių kriterijų, kurie yra esminės reformos, reikalingos norint užbaigti peržiūrą ir išmokėti lėšas, sistema. Veiksmai buvo laipsniškai patobulinti pasitelkiant papildomus išankstinius veiksmus struktūrinių reformų srityje ir taikant tarpines reikšmes. Įgyvendinant dabartinę ESM ekonominio koregavimo programą taip pat pradėta taikyti pagrindinių uždavinių sąvoka. — užtikrinti, kad programos būtų įtrauktos į bendrą šalies ekonomikos augimo strategiją, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Komisija pažymi, kad dabartinėje ESM sutartyje numatytos kryptingesnės programos, pvz., skirtos konkrečių sektorių disbalansui, kai gali būti netikslinga rengti išsamią ekonomikos augimo strategiją. — stengtis pasiekti susitarimą su programų partneriais, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai ir priminė, kad ji negali įpareigoti kitų institucijų pripažinti darbo metodų, kuriems realiai turi būti bendrai pritarta tiek iš esmės, tiek pagal turinį. — sistemingiau vertinti valstybės narės administracinius gebėjimus įgyvendinti reformas, — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Įgyvendinant ESM ekonominio koregavimo programą ypatingas dėmesys skiriamas reformų, kuriomis gerinama viešojo sektoriaus esminių viešųjų prekių ir paslaugų teikimo kokybė ir efektyvumas (4 ramstis), įgyvendinimui. Techninė parama buvo glaudžiai suderinta su ESM ekonominio koregavimo programos nuostatomis, pagal kurias programos parama daugeliui reformų buvo aiškiai įtraukta į 2015 m. rugpjūčio mėn. susitarimo memorandumą ir vėlesnius papildomus susitarimo memorandumus. Per tris mėnesius nuo ESM programos sukūrimo Komisija susitarė su Graikijos valdžios institucijomis dėl Paramos struktūrinėms reformoms techninio bendradarbiavimo plano, kuris taip pat buvo paskelbtas Komisijos svetainėje. Paramos struktūrinėms reformoms tarnyba teikia ir koordinuoja paramą Graikijos valdžios institucijoms beveik visose ESM programos reformų srityse. — atlikti paeiliui vykdomų programų, kurių bendra trukmė viršija trejus metus, tarpinį vertinimą ir panaudoti šiuos rezultatus vertinant jų koncepciją ir stebėjimo tvarką. — Komisija pritarė šiai rekomendacijai. Ji jau atliko kitų euro zonos šalių, kuriose buvo įgyvendinamos ekonominio koregavimo programos, ex post vertinimus. ii) Specialioji ataskaita Nr. 23/2017. Bendra pertvarkymo valdyba 3.64. Šioje specialiojoje ataskaitoje padarėme bendrą išvadą, kad gana ankstyvu etapu, kai atlikome auditą, būta trūkumų Bendrai pertvarkymo valdybai rengiantis vykdyti savo užduotis. Pripažinome, kad tokius trūkumus reikėjo vertinti atsižvelgiant į aplinkybes – Bendra pertvarkymo valdyba buvo per labai trumpą laikotarpį sukurta nuo nulio. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 3.65. Be kita ko, nustatyti šie trūkumai: — vėluota įdarbinti darbuotojus, — neišsamus į Bendros pertvarkymo valdybos kompetencijos sritį patenkančių bankų pertvarkymo planavimas ir neišsami jo taisyklių sistema, — pertvarkymo planuose nebuvo tinkamiausių pertvarkymo strategijų įgyvendinamumo ir įtikinamumo vertinimo, — neaiškiai paskirstomos užduotys nacionalinėms pertvarkymo institucijoms ir Bendrai pertvarkymo valdybai, — Bendros pertvarkymo valdybos ir Europos Centrinio Banko įgaliojimų disbalansas. 3.66. Padarėme išvadą, kad siekiant pagerinti sistemą reikėjo imtis daugelio veiksmų. Bendrai pertvarkymo valdybai rekomendavome: — užbaigti rengti į jos kompetencijos sritį patenkančius bankų pertvarkymo planus ir baigti formuoti savo pertvarkymo planavimo taisyklių sistemą, — sparčiau darbinti savo darbuotojus ir žmogiškųjų išteklių skyriui skirti pakankamų išteklių, — išsiaiškinti su nacionalinėmis pertvarkymo institucijomis, kaip reikėtų pasiskirstyti veiklos užduotis ir atsakomybę, ir — bendradarbiauti su Europos Centriniu Banku siekiant užtikrinti, kad ji gautų visą būtiną informaciją, ir paraginti teisėkūros institucijas imtis būtinų veiksmų, siekiant esamą sistemą diegti praktiškai. 3.67. Taip pat paskelbėme specialiąją ataskaitą Nr. 14/2017 „ES Teisingumo Teismo bylų valdymo veiksmingumo peržiūra“. Šioje specialiojoje ataskaitoje buvo nagrinėjamos tolesnio Teisingumo Teismo bylų valdymo tobulinimo galimybės. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3 DALIS. ATSIŽVELGIMAS Į REKOMENDACIJAS 3.68. Šioje dalyje pateikti mūsų metinės peržiūros, skirtos nustatyti, kokiu mastu Komisija vykdė su mūsų rekomendacijomis susijusius taisomuosius veiksmus, rezultatai. Tolesnė rekomendacijų peržiūra, kurią atliekame mūsų specialiosiose ataskaitose, yra svarbus veiklos audito ciklo etapas. Be to, kad tolesnė rekomendacijų peržiūra teikia mums ir mūsų suinteresuotiesiems subjektams grįžtamąją informaciją apie mūsų darbo poveikį, ji padeda skatinti Komisiją ir valstybes nares įgyvendinti mūsų rekomendacijas. A. Apimtis ir metodas – naujas metodas 3.69. Ankstesniais metais analizavome tik atrinktas specialiąsias ataskaitas. Vadovaudamiesi savo 2018–2020 m. strategija, dabar šią praktiką plečiame. Toliau peržiūrėsime visas veiklos audito rekomendacijas, kurias pateikėme Komisijai prieš trejus metus. 3.70. Išanalizavome 17 specialiųjų ataskaitų iš 24, kurios buvo paskelbtos 2014 m. ir kurios nėra analizuojamos kitur (51). Iš viso šiose ataskaitose buvo 135 rekomendacijos. 3.71. Savo tolesnę peržiūrą atlikome remdamiesi dokumentų peržiūra ir pokalbiais su Komisijos darbuotojais. Tuomet, siekdami užtikrinti teisingą ir subalansuotą peržiūrą, savo nustatytus faktus nusiuntėme Komisijai ir savo galutinėje analizėje atsižvelgėme į jos atsakymus. Padarėme išvadas dėl 100 rekomendacijų įgyvendinimo. Negalėjome padaryti išvadų dėl likusių 35 rekomendacijų (kurios sudaro 26 % visų rekomendacijų, daugiau nei dukart didesnis pastarųjų 6 metų vidurkis (12 %), nes jos buvo skirtos valstybėms narėms ar kitoms ES institucijoms (52). B. Kaip Komisija atsižvelgė į mūsų rekomendacijas? 3.72. Padarėme išvadą, kad Komisija visiškai įgyvendino 58 (58 %) rekomendacijas iš 100. Iš likusių rekomendacijų, 17 (17 %) ji įgyvendino daugeliu atžvilgių, 19 (19 %) – tam tikrais atžvilgiais, o 6 (6 %) – visiškai neįgyvendino (žr. 3.15 langelį ). Rekomendacijų įgyvendinimo padėtis išsamiai parodyta 3.1 priede . 3.72. Komisija pažymi, kad, Audito Rūmų vertinimu, trys ketvirtadaliai įvertintų rekomendacijų buvo įgyvendintos visiškai ar daugeliu atžvilgių. Komisija nepritarė šešioms rekomendacijoms, kurios visai nebuvo įgyvendintos. 3.15 langelis. Mūsų 2014 m. atlikto veiklos audito rekomendacijų įgyvendinimas Šaltinis: Europos Audito Rūmai. AUDITO RŪMŲ PASTABOS 3.73. Visiškai įgyvendintų rekomendacijų rezultatai iš esmės atitinka ankstesnių metų duomenis. Tačiau daugeliu atžvilgiu įgyvendintų rekomendacijų procentinė dalis buvo 7 % mažesnė nei per pastaruosius šešerius metus registruotas 25 % vidurkis. Tam tikrais atžvilgiais įgyvendintų rekomendacijų proporcija buvo 7 % didesnė nei šešerių metų 12 % vidurkis. Tikėtina, kad dėl mūsų taikyto pakeisto analizės metodo (žr. 3.69 dalį). 3.74. Nustatėme, kad po mūsų rekomendacijų dažnai būdavo imamasi konkrečių taisomųjų priemonių. Didžioji visiškai įgyvendintų 58 rekomendacijų dauguma buvo įgyvendinta per dvejus metus (45 % – 2014 m. ir 43 % – 2015 m.). 3.75. Negalėjome patikrinti, kaip buvo įgyvendinta dauguma rekomendacijų, kurios buvo skirtos tik valstybėms narėms (žr. 3.71 dalį). Tačiau galėjome išanalizuoti, kaip buvo įgyvendintos šešios valstybėms narėms arba bendrai Komisijai ir kitoms audituotoms įstaigoms pasidalijamojo valdymo sąlygomis skirtos rekomendacijos. Visos buvo iš dalies arba visiškai įgyvendintos (53). 3.76. Atkreipėme dėmesį į sritis, kuriose Komisija ypač veiksmingai įgyvendino mūsų rekomendacijas. Vienos specialiosios ataskaitos išorės veiksmų srities, priklausančios DG DEVCO ir DG NEAR kompetencijai (Specialioji ataskaita Nr. 16/2014) visos devynios rekomendacijos buvo visiškai įgyvendintos. Visų taisomųjų veiksmų (išskyrus vieną) buvo imtasi per vienus metus. Šio audito objektas buvo regioninių investicinių priemonių dotacijų derinimas su finansinių institucijų paskolomis, siekiant remti ES išorės politiką. DG MARE taip pat įgyvendino visas po akvakultūros audito mūsų pateiktas rekomendacijas (Specialioji ataskaita Nr. 10/2014). 3.77. Iš pradžių Komisija atmetė devynias rekomendacijas. Šios rekomendacijos buvo susijusios su DG AGRI, DG REGIO ir DG DEVCO. Vėliau trys rekomendacijos buvo įgyvendintos tam tikrais aspektais (54). Šešios rekomendacijos, kurios nebuvo įgyvendintos, kai atlikome tolesnę peržiūrą, buvo iš specialiosios ataskaitos dėl vyno sektoriaus ir verslo inkubatorių. Visos šios rekomendacijos buvo atmestos tuo metu, kai 2014 m. atlikome auditus. Daugeliu atvejų taip nutiko dėl to, kad Komisija manė, jog mūsų rekomendacijos turėjo būti skirtos valstybėms narėms. Kai kuriais atvejais Komisija iš esmės sutiko su mūsų nustatytais faktais, bet praktiškai negalėjo priimti mūsų rekomendacijų (55). Atmestų arba iš dalies priimtų rekomendacijų lygis buvo panašus į ankstesnių metų lygį. AUDITO RŪMŲ PASTABOS KOMISIJOS ATSAKYMAI 3.78. Galiausiai pastebėjome, kad mums atlikus veiklos auditus, padaryti tam tikri svarbūs patobulinimai, tačiau išliko tam tikrų nustatytų trūkumų. Šie trūkumai apibūdinti 3.2 priede . IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS Išvados 3.79. Informacijos apie veiksmingumą tikslas – nurodyti, ar politikos kryptimis ir programomis veiksmingai ir efektyviai siekiama tikslų, visų pirma kaip jų siekia generaliniai direktoratai, Komisija kaip organizacija ir ES biudžeto kontekste. Jei reikalingi patobulinimai, informacija veiksmingumą turėtų būti naudojama siekiant informuoti apie būtinų taisomųjų priemonių kūrimo procesą ir stebėti jų įgyvendinimą. 3.80. Tai, kokiu būdu organizacija naudoja savo sukuriamą ir renkamą informaciją apie veiksmingumą sprendimų priėmimo procese, daro įtaką jos ilgalaikei sėkmei įgyvendinant rezultatais grindžiamą valdymą ir siekiant geresnių rezultatų. 3.81. Toliau pateikiame savo išvadas. 3.81. 1. Esama tam tikrų ribų, kiek Komisija gali naudotis informacija apie veiklos rezultatus (3.6–3.13 dalys) — ES daugiametėje finansinėje programoje lankstumas perskirstant lėšas yra ribotas. — Komisija pateikė pasiūlymų dėl biudžeto lankstumo didinimo pagal būsimą daugiametę finansinę programą. — Nors lėšos buvo perskirstytos visų pirma dėl būtinybės nedelsiant reaguoti į pabėgėlių krizę ir dėl grėsmės saugumui, šis perskirstymas yra paskutinės daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros rezultatas, tai buvo padaryta ne dėl veiksmingumo aplinkybių. — Perskirstymo sprendimai priimami atsižvelgiant į daugelį veiksnių. Komisija pažymi, kad reikia gerokai palaukti, kol gaunama išsami informacija apie veiklos rezultatus. — Sunku įvertinti, kokiu mastu ES biudžeto įnašu prisidedama prie aukšto lygio tikslų, nes lygiagrečiai taikomos kelios strateginės programos. — Įvertinti, kokiu mastu prisidedama prie aukšto lygio tikslų, taip pat sunku, nes sunku nustatyti aiškias tiesiogines Komisijos tarnybų veiklos arba ES biudžeto lėšomis finansuojamos programos sąsajas su pažanga, padaryta siekiant aukšto lygio politinių tikslų. Daugelis kitų išorės veiksnių lemia šių tikslų įgyvendinimą ir daugelis veiklos vykdytojų dalyvauja regioniniu, nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygmenimis. Šis sudėtingumas yra būdingas aplinkai, kurioje veikia Komisija ir ES biudžetas; tai nėra pačios veiksmingumo sistemos trūkumas. 2. Komisijos veiklos rezultatų vertinimo sistemomis suteikiama galimybė naudotis dideliais duomenų kiekiais, bet ne visada laiku (3.14–3.18 dalys) — Komisijos generaliniai direktoratai informaciją apie veiksmingumą renka įvairiais formatais ir iš įvairių šaltinių, taip sugeneruodami daug su veikla susijusios informacijos. Keli generaliniai direktoratai, siekdami pagerinti savo informacijos apie veiksmingumą sistemą, neseniai įdiegė naujas veiksmingumo duomenų panaudojimo priemones ir procesus. — Anksčiau nustatėme gerą ataskaitų apie veiklos rezultatus teikimo praktiką, skirtą įgyvendinti Komisijai. Apklausų respondentai patvirtino, kad reikia tolesnių pokyčių, pavyzdžiui, informacijos apie veiklą teikimo savalaikiškumo ar gairių rengiant veiklos rezultatų ataskaitas požiūriu. 3. Komisija naudoja informaciją apie veiksmingumą programoms ir politikos kryptims valdyti, tačiau ne visada imamasi taisomųjų veiksmų, kai tikslai nepasiekiami (3.19–3.26 dalys) — Informacija apie veiksmingumą daugiausia naudojama generalinių direktoratų lygmeniu programoms ir politikos kryptims valdyti. Kadangi kasdienio valdymo poreikius atitinkanti informacija apie veiksmingumą nėra suderinta su generalinių direktoratų ir Komisijos išoriniais ataskaitų teikimo įsipareigojimais, generaliniai direktoratai paprastai nenaudoja Komisijos pagrindinių veiklos rezultatų ataskaitų, kad galėtų valdyti ES biudžeto veiksmingumą. — Komisija teikia informaciją apie ES biudžeto veiksmingumą, be kita ko, metinėse pagrindinėse veiklos rezultatų ataskaitose (įskaitant metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą ir programų ataskaitas) pagal atitinkamus teisinius įpareigojimus. — Iš apklausos rezultatų taip pat matyti, kad blogi veiklos rezultatai nereiškia, kad visais atvejais bus imtasi taisomųjų veiksmų. Rezultatai patvirtino, kad labiau tikėtina, kad nepasiekus tikslo tai turės pasekmių generaliniams direktoratams, kuriuose informacija apie veiksmingumą naudota dažnai. — Kaip pažymi Audito Rūmai, daugiau nei 70 % respondentų nurodė, kad neįvykdžius tikslų rengiami veiksmų planai ir vykdomas intensyvesnis stebėjimas, o daugiau nei 60 % respondentų teigė, kad neįvykdžius tikslų atliekamas vertinimas. Pateikti rezultatai atspindi tyrimo dalyvių nuomonę. Siekiant nustatyti, ar buvo imtasi tinkamų tolesnių veiksmų, reikėtų įvertinti kiekvieną konkretų atvejį, tinkamai atsižvelgiant į biudžeto sistemos apribojimus. 4. Komisija savo veiklos rezultatų ataskaitose paprastai neaiškina, kaip naudojama informacija apie veiksmingumą (3.27–3.31 dalys) Iš generalinių direktoratų ir Komisijos jų veiklos rezultatų ataskaitose nereikalaujama paaiškinti, kaip informacija apie veiksmingumą buvo naudojama sprendimų priėmimo procese. Vis dėlto dažnai generalinių direktoratų veiksmingumo ataskaitose, taip pat jų programų ataskaitose pateikiama ribota tokio pobūdžio informacija. 5. Nuolat tobulinant veiksmingumo kultūrą, tikimasi tolesnės pažangos (3.32–3.36 dalys) Mūsų apklausoje dalyvavusių generalinių direktoratų vadovai nurodė keletą numanomų sunkumų, dėl kurių jie toliau nesinaudojo informacija apie veiksmingumą, kad pasiektų geresnių rezultatų. Mūsų apklausos rezultatai patvirtino, kad iš tikrųjų reikia daugiau mokymų, kaip naudotis informacija apie veiksmingumą, ir kad reikia veiksmingiau skleisti žinias ir gerąją patirtį. Keletas veiksmų, kurių Komisija imasi, kad taptų labiau orientuota į veiklos rezultatus, gali būti laikomi pirmaisiais žingsniais dedant daugiau pastangų siekiant reikšmingo kultūrinio pokyčio. Ilgainiui šis kultūrinis pokytis turėtų paskatinti Komisiją ir sudarant ES biudžetą vis daugiau dėmesio skirti rezultatų siekimui ir poveikiui. Komisija mano, kad ji jau turi gerai išplėtotą veiksmingumo kultūrą ir pastaruoju metu ėmėsi įvairių priemonių, kad ši kultūra būtų dar labiau stiprinama (56). Taip pat žr. pavyzdžius, kuriuos Audito Rūmai pateikė 3.32 dalyje, kokių priemonių Komisija ėmėsi siekdama stiprinti veiksmingumo kultūrą, ir Komisijos atsakymą į 3.36 dalies pastabas. 3.82. 3.37–3.67 dalyse pateikiame pagrindines išvadas ir rekomendacijas iš atrinktų specialiųjų ataskaitų, kurias paskelbėme 2017 m. 3.83. Šiais metais vykusia ankstesnių rekomendacijų tolesne peržiūra (žr. 3.68–3.78 dalis) patvirtinama, kad trys ketvirtadaliai rekomendacijų, kurias mes įvertinome, buvo visiškai arba daugeliu atžvilgių įgyvendintos. Tai reiškia, kad daugeliu atvejų buvo įdiegtos taisomosios priemonės. 19 % atvejų rekomendacijos buvo įgyvendintos tik tam tikrais atžvilgiais, reikšmingi trūkumai išlikę (žr. 3.2 priedą ). Tai yra 7 % daugiau nei vidurkis pastaruosius šešerius metus, tikriausiai dėl mūsų pakeisto analizės metodo. Rekomendacijos 3.84. 3.4 priede pateikti tolesnių veiksmų peržiūros, kaip buvo įgyvendintos trys mūsų 2014 m. metinėje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos, išvados. Viena nebuvo įgyvendinta, o kitoms dviem analizuoti nepakako įrodymų. 3.85. Remdamiesi savo 2017 m. išvadomis, rekomenduojame Komisijai imtis šių veiksmų: — 1 rekomendacija. Nauju DFF laikotarpiu Komisija turėtų pasiūlyti priemones, skirtas palengvinti ir supaprastinti strategines programas, pagal kurias vykdomas ES biudžetas, taip stiprindama atskaitomybę už rezultatus ir didindama aiškumą ir skaidrumą visiems suinteresuotiesiems subjektams. Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija sutinka, kad ES biudžeto įgyvendinimo metodas turėtų būti kuo nuoseklesnis ir paprastesnis ir kad labai svarbu užtikrinti rezultatų pasiekimo aiškumą ir skaidrumą. Komisija mano, kad jos pasiūlymai dėl būsimos daugiametės finansinės programos ir susijusių sektorių programų sudaro nuoseklią būsimo biudžeto sistemą. Šiais pasiūlymais siekiama prisidėti prie politinių prioritetų, dėl kurių Europos šalių vadovai susitarė Bratislavoje ir Romoje. Jie grindžiami informacija, kurią pateikė įvairiausi suinteresuotieji subjektai iš visos Europos. Galutinį sprendimą dėl šios programos vieningai priims Taryba, gavusi Europos Parlamento pritarimą. Audito Rūmai nurodo kitas „strategines programas“, kurios gali turėti įtakos biudžeto vykdymui po 2020 m. Tai yra kitos Komisijos politiniai prioritetai ir Europos Vadovų Tarybos strateginė darbotvarkė. Šios programos yra rengiamos pagal institucijų institucines prerogatyvas, kurios yra apibrėžtos Sutartyje. Komisija kartu su kitomis institucijomis atliks savo funkciją užtikrindama nuoseklų požiūrį į būsimos daugiametės finansinės programos įgyvendinimą. Be to, Komisija mano, kad būsimo biudžeto sistema turėtų būti pakankamai lanksti, kad būtų galima veiksmingai reaguoti į atsirandančius nenumatytus poreikius. Tai natūrali ir neišvengiama sudėtingos aplinkos, kurioje vykdomas ES biudžetas, pasekmė. Tai reikštų, kad siekiant aukšto lygio išmatuojamų tikslų, tinkamų nurodytiems veiksmams siekiant rezultatų (57) ir nustatytų visam daugiametės finansinės programos biudžetui visą jo vykdymo laikotarpį (58), reikia bendradarbiauti su suinteresuotaisiais subjektais. Įgyvendinimo data: 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos priėmimas. Pasiūlymuose dėl būsimų finansinių programų pagal daugiametę finansinę programą pateikiama išsamių ir išmatuojamų tikslų ir rodiklių, kurie bus naudojami šių programų rezultatams stebėti ir valdyti programavimo laikotarpiu. Galutinį sprendimą dėl šių programų struktūros priims Europos Parlamentas ir Taryba pagal įprastą teisėkūros procedūrą. Komisija informaciją apie pažangą pateiks atitinkamose veiklos rezultatų ataskaitose. Be to, Komisija kartu su kitomis institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais apsvarstys galimybę papildyti šiuos programos lygmens tikslus ir rodiklius aukšto lygio išmatuojamais tikslais, susietais su politiniais prioritetais. — 2 rekomendacija. Į veiklos rezultatų ataskaitas, be kita ko, į metinę valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitą, Komisija turėtų įtraukti naujausią su veikla susijusią informaciją apie pažangą, padarytą siekiant tikslų, ir turėtų visada imtis atitinkamų veiksmų, ar siūlyti veiksmus, kai šie tikslai nepasiekti. Įgyvendinimo data: 2019 m. pabaiga. Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija toliau teiks ataskaitas apie padarytą pažangą ir, kai tinkama, teiks pasiūlymus. Metinėse veiklos ataskaitose ir programų ataskaitose kasmet pateikiama naujausia turima su veikla susijusi informacija pagal visus ES biudžeto veiksmingumo rodiklius. Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra apibendrinamoji ataskaita, kurioje nurodomos kitos išsamesnės veiklos rezultatų ataskaitos. Ji neskirta išsamiai informacijai apie visus veiksmingumo rodiklius pateikti. Komisija pažymi, kad Komisijos rengiamos veiklos rezultatų ataskaitos iš dalies priklauso nuo valstybių narių ir kitų veiklos vykdytojų pateiktos informacijos kokybės, prieinamumo ir pateikimo laiku. Kaip Audito Rūmai pripažino 3.81 dalies 1 išvadoje, yra tam tikrų tolesnių veiksmų, kurių galima imtis nepasiekus tikslų, apribojimų. Atsakomybe už biudžeto rezultatus ir tolesnius veiksmus dalijasi visi veiklos vykdytojai, dalyvaujantys vykdant ES biudžetą, todėl Komisija tiesiogiai ar išimtinai jų nekontroliuoja. — 3 rekomendacija. Komisija turėtų supaprastinti ES biudžeto veiksmingumo rodiklius ir pagerinti aukšto lygio bendrųjų tikslų, konkrečių programų ir politikos tikslų suderinimą. Šiuo tikslu ji turėtų imtis šių veiksmų: Komisija pritaria šiai rekomendacijai. a) Ji turėtų nustatyti tiesioginę sąsają tarp kiekvienos išlaidų programos teisinio pagrindo konkrečių tikslų ir bendrųjų tikslų. a) Komisija pritaria šiai rekomendacijai; ji įgyvendinama Komisijos pasiūlymais dėl finansinių programų pagal būsimą daugiametę finansinę programą. Šiuose pasiūlymuose nustatyta aiški tikslais ir rodikliais grindžiama veiksmingumo sistema. Galutinę veiksmingumo sistemų formą nulems teisėkūros procedūros baigtis. b) Ji turėtų peržiūrėti visais lygmenimis naudojamus ES biudžeto veiksmingumo rodiklius, taip pat registruodama informaciją, kaip antai numatomas kiekvieno rodiklio naudotojas ir numatoma jo paskirtis. Jei šios informacijos neįmanoma nustatyti, ji turėtų apsvarstyti galimybę rodiklį pašalinti. b) Komisija pritaria šiai rekomendacijai; ji įgyvendinama pasiūlymais dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Visi nustatyti finansinių programų rodikliai buvo kritiškai peržiūrėti atliekant išlaidų peržiūrą, kai Komisija rengė pasiūlymus dėl būsimos daugiametės finansinės programos. Todėl buvo pateikti pasiūlymai dėl mažesnio kokybiškesnių programos veiksmingumo rodiklių skaičiaus. Skirtingi rodiklių lygmenys skirti skirtingiems tikslams pasiekti, įskaitant rezultatais grindžiamą valdymą, taip pat informuoti apie rezultatus, pasiektus vykdant ES biudžetą. c) Ji turėtų užtikrinti, kad generalinių direktoratų kasdieniam programų ir politikų valdymui naudojama informacija būtų suderinta su subendrinta pagrindinėse veiksmingumo ataskaitose pateikiama informacija. Įgyvendinimo data: 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos priėmimas. c) Komisija pritaria šiai rekomendacijai, tačiau pažymi, kad skirtingos informacijos rūšys ir lygmenys yra svarbūs teikiant ataskaitas apie biudžeto rezultatus suvestiniu lygmeniu ir Komisijai, nacionalinėms valdžios institucijoms, finansų įstaigoms ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams vykdant kasdienį ES biudžeto valdymą. Ši rekomendacija bus įgyvendinta pateikus nurodymus tarnyboms dėl atitinkamų veiklos rezultatų ataskaitų rengimo. — 4 rekomendacija. Komisija pagrindinės veiksmingumo ataskaitose turėtų teikti informaciją apie tai, kaip ji naudoja informaciją apie veiksmingumą. Ji turėtų kiek įmanoma reguliariau teikti informaciją ir atsižvelgti į laiką, kurio reikia šiai informacijai gauti, kaip su ES biudžetu susijusi veiksmingumo informacija buvo panaudota jai priimant sprendimus. Įgyvendinimo data: 2019 m. pabaiga. Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija pažymi, kad dėl to, jog išsamios informacijos apie finansinių programų veiksmingumą rinkimas užtrunka, pagrindinė galimybė pasinaudoti informacija apie veiksmingumą atsiranda rengiant būsimų finansinių programų teisinę sistemą. Prie Komisijos pasiūlymo dėl būsimos daugiametės finansinės programos pridėtoje išlaidų peržiūroje ir poveikio vertinimuose, paskelbtuose kartu su pasiūlymais dėl būsimų finansinių programų, dažnai pateikiama nuorodų į vertinimo rezultatus, audito išvadas ir kitus informacijos apie veiksmingumą šaltinius ir paaiškinama, kaip šia patirtimi buvo pasinaudota rengiant būsimas programas. — 5 rekomendacija. Komisija turėtų įdiegti ir pagerinti priemones ir iniciatyvas, kad būtų daugiau dėmesio skiriama veiksmingumui Komisijos vidaus kultūroje, remiantis jau pasiekta pažanga. Šiuo tikslu ji turėtų: Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisijos tarnybos turi gerai išplėtotą veiksmingumo kultūrą. Kaip pripažįstama šiame skyriuje, pastaruoju metu buvo dedama daug pastangų (pavyzdžiui, pertvarkytas strateginio planavimo ir programavimo ciklas, 2014–2020 m. išlaidų programų laikotarpio vidurio vertinimai, 2021–2027 m. išlaidų programų rengimas) siekiant daugiau dėmesio skirti veiksmingumui tiek politiniu, tiek paslaugų lygmeniu. Komisija yra įsipareigojusi toliau skatinti veiksmingumo kultūrą, deramai atsižvelgdama į tai, kad Komisija lygiagrečiai atsako už patikimą ES biudžeto finansų valdymą. a) suteikti savo vadovams daugiau žinių ir gairių apie veiklos valdymą ir apie informacijos apie veiksmingumą naudojimą priimant sprendimus; a) Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija įvertins, kaip geriausiai užtikrinti, kad visi vadovai galėtų susipažinti su išsamiomis veiklos valdymo gairėmis, kurias yra parengusi Komisija, įskaitant, jei reikia, vykdant informuotumo didinimo ir mokymo veiklą. Komisija taip pat apsvarstys, ar yra trūkumų, susijusių su dabar siūloma informacija. b) keistis gerąja informacijos apie veiksmingumą naudojimo patirtimi Komisijoje ir su pagrindiniais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, valstybėmis narėmis, ir b) Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija ir toliau reguliariai diskutuos su veiksmingumu susijusiais klausimais tiek atitinkamuose vidaus tinkluose, tiek bendradarbiaudama su kitomis institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais. Pavyzdžiui, į rezultatus orientuoto biudžeto tarpžinybinei darbo grupei teko esminis vaidmuo reguliariai suburiant vyresniuosius vadovus, didinant informuotumą ir formuojant bendrą veiksmingumo supratimą. Be to, rengiant būsimų programų veiksmingumo sistemą buvo sukurtas techninio lygio veiksmingumo priemonių pogrupis, kuriam pavesta rinkti žinias apie įgytą ir gerąją patirtį bei skatinti koordinuotą požiūrį. 2017 m. Komisija surengė du ekspertų susitikimus su dalyviais iš Europos Parlamento, valstybių narių ir kitų suinteresuotųjų subjektų, kuriuose buvo aptariamas informacijos apie veiksmingumą naudojimas. c) dar labiau gerinti savo vidaus kultūrą, kad galėtų daugiau dėmesio skirti veiklos rezultatams, atsižvelgdama į generalinių direktoratų nurodytus sunkumus (59), taip pat į apklausos respondentų nurodytas pažangos galimybes (60) ir į peržiūrėto Finansinio reglamento, į rezultatus orientuoto biudžeto iniciatyvos, vykdomų projektų veiklos rezultatų ataskaitų teikimo ir kitų šaltinių teikiamas galimybes. Įgyvendinimo data: 2020 m. pabaiga. c) Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija mano, kad jos tarnybose jau yra labai gerai įtvirtinta veiksmingumo kultūra, ir toliau nagrinės, kaip ją būtų galima dar labiau sustiprinti.

(1) Sutarties dėl ES veikimo 317 straipsnis.

(2) 2016–2020 m. strateginio plano ir 2016 m. valdymo plano rengimo nurodymai, 2015 m. lapkričio 20 d., Ares (2015)5 332 669: žr. 1 skirsnio 1.1 dalį.

(3) http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(4) https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_en

(5) Pavyzdžiui, Kanados generalinio auditoriaus, Naujosios Zelandijos kontrolieriaus ir generalinio auditoriaus, JAV vyriausybės atskaitomybės tarnybos ir Jungtinės Karalystės nacionalinio audito biuro ataskaitos.

(6) DG AGRI, DG CONNECT, DG DEVCO, DG EAC, DG EMPL ir Generalinis sekretoriatas.

(7) Europos Parlamentas ir Taryba.

(8) Žr. „Biudžeto sudarymas ir veiksmingumas Europos Sąjungoje. Peržiūra, susijusi su į rezultatus orientuotu ES biudžetu“, kurią atliko EBPO Viešojo valdymo direktoratas, 3.2.4 dalis: http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17–5jfnx7fj38r2?crawler=true.

(9) Žr., pavyzdžiui, Sankt Galeno teisės mokyklos teisės ir ekonominių mokslinių tyrimų dokumentų serijos darbinį dokumentą Nr. 2015-04, 2014 m. rugsėjo mėn., „Kokią įtaką informacija apie veiksmingumą gali turėti teisės aktų leidėjams? Sprendimų dėl biudžeto priėmimo eksperimentas su teisės aktų leidėjais“ (angl. What can performance information do to legislators? A budget decision experiment with legislators): https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772.

(10) Žr. COM(2016) 603 final, p. 14, „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“, http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=lt.

(11) Žr., pavyzdžiui., Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 15/2017 „Ex ante sąlygos ir veiksmingumo rezervas sanglaudos politikos srityje – naujoviškos, bet dar neveiksmingos priemonės“ ir Specialiąją ataskaitą Nr. 16/2017 „Kaimo plėtros programavimas: reikia mažinti sudėtingumą ir daugiau dėmesio skirti rezultatams“ (https://www.eca.europa.eu).

(12) Žr. COM(2016) 603 final.

(13) Šis klausimas anksčiau buvo aptartas 2016 m. metinės ataskaitos 3.18–3.19 dalyse, 2015 m. metinės ataskaitos 3.18–3.21 dalyse ir 2014 m. metinės ataskaitos 3.7–3.12 dalyse.

(14) Taip pat žr. Komisijos atsakymus į Audito Rūmų 2016 m. metinės ataskaitos 3.18–3.19 dalių, Audito Rūmų 2015 m. metinės ataskaitos 3.18–3.21 dalių ir Audito Rūmų 2014 m. metinės ataskaitos 3.7–3.12 dalių pastabas.

(15) Įgyvendindamas Europos semestro iniciatyvą, DG EAC taip pat dirba su DG ECFIN ir DG EMPL švietimo srityje, rengdamas metines ataskaitas šalims, kad nustatytų problemas, pateiktų išvadas ir rekomendacijas kiekvienai valstybei narei.

(16) Žr. „ES jaunimo strategijos vertinimas ir Tarybos rekomendacija dėl jaunųjų savanorių judumo visoje ES, galutinė ataskaita“, santrauka, p. 4: „ES jaunimo strategijos tikslai ir prioritetai iš esmės atitiko strategijos „Europa 2020“ tikslus. Tačiau taip iš esmės yra dėl to, kad labai daug dėmesio skirta jaunimo bendradarbiavimo sistemai, o ne pastangoms suderinti dvi strategijas. Apklausti suinteresuotieji subjektai dažnai suvokė dvi strategijas kaip atskiras programas, kurių kiekviena turi savo tikslus, o ne kaip integruoto ilgalaikio ES plano dalį“.

(17) Vis dėlto nenagrinėjome jų naudojimo masto ar naudingumo.

(18) 2016 m. metinės ataskaitos 3 skyriaus „Siekiant ES biudžeto rezultatų“ 3.13–3.51 dalys.

(19) Aptariant informacijos pateikimą laiku, nustatėme problemas, turinčias įtakos programai „Horizontas 2020“, 2015 m. metinės ataskaitos 3.31 ir 3.51–3.53 dalyse.

(20) Panašiai Jungtinių Amerikos Valstijų vyriausybės atskaitomybės tarnyba įvairiose ataskaitose pažymėjo, kad federalinės agentūros gali įgyvendinti įvairią praktiką, kuria pagerintų arba supaprastintų informacijos apie veiksmingumą naudojimą (nustatytų problemas ir imtųsi taisomųjų veiksmų; sukurtų strategiją ir paskirstytų išteklius; pripažintų ir atlygintų už veiksmingumą, taip pat nustatytų ir pasidalytų veiksmingais metodais), kad būtų pasiekta geresnių rezultatų. Žr. toliau nurodytas JAV vyriausybės atskaitomybės tarnybos ataskaitas: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21) Žr. 2015 m. metinės ataskaitos 3.62–3.63 dalis ir 2014 m. metinės ataskaitos 3.71–3.73 dalis.

(22) Žr. 1 rekomendaciją 2015 m. metinėje ataskaitoje ir 2 rekomendaciją 2014 m. metinėje ataskaitoje.

(23) Taip pat žr. 2016 m. metinės ataskaitos 3 skyriaus „Siekiant ES biudžeto rezultatų“ 1 dalies 1 skirsnį „Veiksmingumo ataskaitų teikimo sistema“.

(24) Diagramoje vartojamų terminų apibrėžtys: rodiklis – savybė ar požymis, kuris yra reguliariai matuojamas siekiant įvertinti tikslo pasiekimo mastą; rezultatų rodiklis – tiesioginių adresatų patiriami betarpiški pokyčiai, jiems baigus dalyvauti intervencinėje veikloje; poveikio rodiklis – ilgesnio laikotarpio padariniai, kuriuos galima pastebėti per tam tikrą laikotarpį po intervencinės veiklos.

(25) Žr. DEVCO 2016 m. metinės veiklos ataskaitos 10 priedą (ypač p. 457–459).

(26) Strateginio planavimo ir programavimo ciklas buvo pertvarkytas 2016 m. ir nuo tada metinėse veiklos ataskaitose pateikiama informacija apie Komisijos darbo programos įvykdymą. Įtraukiama informacija apie išdirbio rodiklius, anksčiau nustatytus generalinio direktorato metiniame valdymo plane.

(27) https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en. Šioje bendroje interneto svetainėje pateiktos nuorodos į kiekvieno generalinio direktorato individualią metinės veiklos ataskaitos svetainę. Nuo 2016 m. metinių veiklos ataskaitų paskelbimo iki 2018 m. sausio 30 d. bendroje interneto svetainėje apsilankė 2 700 lankytojų. 2017 m. individualiose metinių veiklos ataskaitų svetainėse aplankytų puslapių peržiūrų skaičius buvo 7 509. Tačiau 2016 m. metinės veiklos ataskaitos taip pat galėjo būti skelbiamos kitose interneto svetainėse. Šių svetainių lankytojų ir puslapių peržiūrų duomenų nėra.

(28) Šią nuomonę taip pat išreiškė Kanados generalinio auditoriaus tarnyba: „Duomenys apie veiksmingumą turi būti naudojami ir kartu turi būti matoma, kaip kiti juos naudoja“, žr. 22 skirsnį. „Labai svarbu akivaizdžiai naudoti informaciją apie veiksmingumą“: „Rezultatais pagrįsto valdymo įgyvendinimas. Literatūros pamokos“ (angl. Implementing Results-Based Management: Lessons from the Literature),

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html.

(29) Žr. 2017 m. metinės veiklos ataskaitos rengimo nurodymus, p. 3.

(30) Strateginis planas, valdymo planas ir metinė veiklos ataskaita.

(31) Vienas iš principų yra tas, kad „bendra politikos koncepcija ir bendros žemės ūkio politikos formavimas grindžiamas politine ir ekonomine analize, vertinimu ir poveikio vertinimais“, žr. DG AGRI 2016–2020 m. strateginį planą, p. 5.

(32) Žr. DG C