C 88/46

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 88/06)

Šis pranešimas skelbiamas pagal Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM09

Pranešimo data: 2021 11 25

PATVIRTINTO PAKEITIMO APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS

1. Draudžiama auginti mišrius vynuogynus

Aprašymas

Uždraudžiama auginti vynuogynus, kuriuose skirtingos vynuogių veislės buvo auginamos dar iki įsigaliojant 1976 m. birželio 2 d. Įsakymui, jei nuimant vynuogių derlių neįmanoma atskirti įvairių vynuogių veislių.

Atitinkamai iš dalies keičiami produkto specifikacijos 3 dalies a.1 punktas ir bendrojo dokumento 5 dalies a punktas.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

Pagrindimas

Gaminant vyną „Rioja“ (SKVN), tokie mišrūs vynuogynai, kuriuose nuimant vynuogių derlių neįmanoma atskirti įvairių vynuogių veislių, yra uždrausti nuo 1976 m. Šis pakeitimas reiškia, kad draudimas įtrauktas į atitinkamą standartą, t. y. produkto specifikaciją.

2. Žemės klasifikavimas ir pranešimų apie vynuogynų pokyčius teikimas

Aprašymas

Nurodyta, kad saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo taryba yra atsakinga už vynuogynams sodinti tinkamos auginimo teritorijos klasifikavimą, taip pat už pranešimus apie pokyčius, susijusius su naujais ar persodintais vynuogynais ir pasikeitusiomis aplinkybėmis, galinčiomis turėti įtakos produkto specifikacijos laikymuisi.

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 2 dalį, tačiau bendrojo dokumento dėl to keisti nereikia.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

Pagrindimas

Saugomos kilmės vietos nuorodos „Rioja“ reguliavimo taryba, veikdama kaip valdymo ir kontrolės institucija, privalo patikrinti žemės, kurioje bus sodinami vynuogynai, kurių vynuogės gali būti naudojamos gaminant saugomą vyną, savybes. Ji taip pat turi tikrinti, ar bet kokie vynuogyno pokyčiai atitinka specifikacijas.

3. Naujų mažesnių geografinių vienetų, vadinamų „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė), apibrėžtis

Aprašymas

Buvo pripažinta keletas naujų mažesnių geografinių vienetų, jie pavadinti ir apibrėžti produkto specifikacijoje.

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 4 dalį ir bendrojo dokumento 6 dalį.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

Pagrindimas

Pagal ES teisės aktus (Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 55 straipsnio 2 dalį) mažesni geografiniai vienetai turi būti aiškiai apibrėžti produkto specifikacijoje ir bendrajame dokumente.

4. Brandinimo patalpoms taikomi reikalavimai

Aprašymas

Produkto specifikacija papildyta reikalavimais, taikomais patalpoms, kuriose vynai turi būti brandinami, t. y. turi būti vengiama vibracijos, patalpos turi būti gerai vėdinamos, taikomos tam tikros temperatūros ir drėgmės ribos. Taip pat buvo nustatyti reikalavimai dėl minimalaus atsargų kiekio, minimalaus statinių skaičiaus ir statinių talpos.

Reikia iš dalies pakeisti produkto specifikacijos 8 dalies b.10 ir b.11 punktus, tačiau bendrojo dokumento dėl to keisti nereikia.

Tai yra standartinis pakeitimas, nes jo negalima priskirti nė vienai iš rūšių, nustatytų Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 14 straipsnio 1 dalyje.

Pagrindimas

Šioms brandinimo patalpoms reikalavimai buvo nustatyti stebėsenos ir kokybės užtikrinimo tikslais.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Rioja

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

5. Rūšinis putojantis vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. Baltieji ir rožiniai vynai (sausi ir pusiau sausi)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Baltieji vynai: šiaudų geltonumo spalvos su žaliųjų citrinų atspalviais, skaidrūs, šviesūs. Kvapas – žalių vaisių, gėlių ir žolių, būdingas konkrečiai veislei. Skonis – vidutinio rūgštumo, gaivus.

Rožiniai vynai: braškių spalvos su aviečių (lašišos, jei tai vynas „Crianza“) atspalviu, šviesūs, skaidrūs. Kvapui būdingi raudonųjų vaisių ir uogų, gėlių pokvapiai. Skoniui būdinga gera rūgštumo ir vaisių poskonio pusiausvyra, juntamas gaivumas.

Abiem atvejais aromatai brandinimo proceso metu ąžuolo medienos aromatai maišosi su kitais aromatais (vanilės, skrudinimo ir dūmų pokvapiais), o rūgštumas jungiasi su skrudinto medžio pokvapiais.

* Alkoholio koncentracija skiriasi priklausomai nuo parajonių ir brandinimo.

* Senesniems nei vienų metų vynams būdingas didesnis lakumas.

* Didžiausias SO 2 kiekis – 180 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

* Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 13,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 240

2. Baltieji ir rožiniai vynai (pusiau saldūs ir saldūs)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Baltieji vynai: šiaudų geltonumo spalvos su žaliųjų citrinų atspalviais, skaidrūs, šviesūs. Kvapas – žalių vaisių, gėlių ir žolių, būdingas konkrečiai veislei. Skonis – vidutinio rūgštumo, ragaujant juntamas gaivumas ir saldumas (priklauso nuo rūšies).

Rožiniai vynai: braškių spalvos su aviečių (lašišos, jei tai vynas „Crianza“) atspalviu, šviesūs, skaidrūs. Kvapui būdingi raudonųjų vaisių ir uogų, gėlių pokvapiai. Skoniui būdinga gera rūgštumo ir vaisių poskonio pusiausvyra, ragaujant juntamas gaivumas ir saldumas (priklauso nuo rūšies).

Abiem atvejais aromatai brandinimo proceso metu ąžuolo medienos aromatai maišosi su kitais aromatais (vanilės, skrudinimo ir dūmų pokvapiais), o rūgštumas jungiasi su skrudinto medžio pokvapiais.

* Alkoholio koncentracija skiriasi priklausomai nuo parajonių ir brandinimo.

* Senesniems nei vienų metų vynams būdingas didesnis lakumas.

* Didžiausias SO 2 kiekis – 180 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

* Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 10,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 25 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 240

3. Raudonieji vynai (sausi ir pusiau sausi)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Jauni vynai – purpurinės spalvos, su violetiniais atspalviais; vynai „Crianza“ – kaštono spalvos ir vyšnių raudonumo; vynai „Rezerva“ – vyšnių raudonumo, su rubino atspalviais; vynai „Gran Rezerva“ – rubino raudonumo, su rusvais atspalviais. Kvapas: intensyvus, vaisinis, su vynuogių veislei būdingais aromatais ir gėlių pokvapiais, vynų „Crianza“ – su skrudinto ąžuolo aromatais. Vynų „Rezerva“ ir „Gran Rezerva“ kvapas kompleksiškesnis, su stipriais aromatais. Skonis: malonus, būdinga gera rūgštumo, alkoholio ir taninų kiekio pusiausvyra. Brandinant skonis tampa švelnesnis ir ilgiau juntamas.

* Alkoholio koncentracijos ribos skiriasi priklausomai nuo parajonių ir brandinimo.

* Lakusis rūgštingumas: jei tai senesnis kaip vienų metų sausas vynas, alkoholio koncentracijai neviršijant 10 % tūrio lakumas ne didesnis kaip 1 g/l, o viršijus 10 % – 0,06 g/l kiekvienam alkoholio laipsniui.

* SO 2 : ne daugiau kaip 140 mg/l, jei cukraus kiekis mažesnis kaip 5 g/l.

* Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11,5 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 3,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 13,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 180

4. Rūšiniai putojantys vynai (baltieji arba rožiniai)

TRUMPAS APRAŠYMAS

Iš gerti patiekto vyno smulkių burbuliukų pavidalu nuolat išsiskiria anglies dioksidas.

Rūšinis putojantis vynas, kaip ir jo pirminės fermentacijos cuvée, – skaidrus, be suspenduotų dalelių, įvairių gelsvų ir rausvų atspalvių.

Kvapui turi būti aiškiai būdingas gaivumas ir vaisių aromatas, taip pat kompleksiškumas dėl antrinės fermentacijos metu ant dugno buvusių nuosėdų. Tai ypač būdinga vynams „Reserva“ ir „Gran Añada“. Vynas turi būti be trūkumų, visų pirma – be tokių, kurių priežastis yra oksidacija arba redukcija.

* Kai apribojimų nėra numatyta, taikomi galiojantys teisės aktai.

* Didžiausia faktinė alkoholio koncentracija – 13 % tūrio.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia visuminė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) 11 Mažiausias bendrasis rūgštingumas 5,5 g/l vyno rūgšties Didžiausias lakusis rūgštingumas (miliekvivalentais viename litre) 10,83 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre) 140

5. Vyno gamybos metodai

5.1. Pagrindiniai vynininkystės metodai

Auginimo praktika

Laikoma, kad vynuogynai tampa tinkami derliui nuimti nuo ketvirtojo augimo ciklo (arba, gavus leidimą, anksčiau).

Išskyrus tam tikrus atvejus, draudžiama auginti mišrius vynuogynus, kuriuose nuimant vynuogių derlių būtų neįmanoma atskirti įvairių vynuogių veislių.

Tankis: 2 850–10 000 vynmedžių hektare.

Genėjimo ir (arba) formavimo sistemos: taurės formos genėjimas ir panašūs metodai, dviejų atšakų metodas, stiebo ir atšakos metodas, vienos atšakos arba vienakrypčių atšakų metodas, dvigubas „Guyot“ genėjimas (taikoma tik šioms veislėms: „Chardonnay“, „Sauvignon Blanc“, „Verdejo“, baltųjų vynuogių veislei „Maturana“, baltųjų vynuogių veislei „Tempranillo“ ir „Turruntés“).

Didžiausia apkrova: 12 pumpurų ant vieno vynmedžio; pirmiau nurodytų baltųjų vynuogių veislių atveju – 16 pumpurų ant vieno vynmedžio, veislės „Grenache“ atveju – 14 pumpurų ant vieno vynmedžio. Galimos išimtys.

Drėkinimas: leidžiamas. Nuo rugpjūčio 15 d. iki derliaus nuėmimo gali būti drėkinama tik naudojant vietines sistemas, iš anksto, prieš 24 valandas, turi būti pateiktas rašytinis pranešimas; drėkinti naudojant purkštuvus galima tik gavus leidimą; kitus metodus taikyti draudžiama.

Rūšiniams putojantiems vynams gaminti skirtos vynuogės gali būti skinamos tik rankomis (mechaninis skynimas draudžiamas).

Specialus vynininkystės metodas

Veislių santykis pagal vyno rūšis:

RAUDONIEJI VYNAI: ne mažiau kaip 95 % raudonųjų vynuogių veislių vynuogių, jei vynuogės be kotelių, ir ne mažiau kaip 85 %, jei vynuogės su koteliais.

BALTIEJI VYNAI: 100 % baltųjų vynuogių.

ROŽINIAI VYNAI: ne mažiau kaip 25 % raudonųjų vynuogių.

RŪŠINIAI PUTOJANTYS VYNAI (BALTIEJI IR ROŽINIAI): turi būti naudojamos baltosios ir (arba) raudonosios vynuogės. Rožiniuose vynuose turi būti ne mažiau kaip 25 % raudonųjų vynuogių.

Skirtingų spalvų vynuogės gali būti maišomos tik jas atvežus.

Vynuogių savybės: sveikos, pasiekiama alkoholio koncentracija ne mažesnė kaip: raudonųjų vynų – 11 % tūrio, baltųjų vynų – 10,5 % tūrio, rūšinių putojančių vynų – 9,5 % tūrio.

Didžiausia perdirbimo išeiga:

— 70 litrų / 100 kg derliaus, gaminant vynus. Išimtiniais atvejais ši išeiga gali būti kitokia, tačiau turi būti laikomasi tam tikrų ribų;

— 62 litrai / 100 kg derliaus, gaminant rūšinius putojančius vynus. Išimtiniais atvejais ši išeiga gali būti kitokia, tačiau turi būti laikomasi tam tikrų ribų;

— 65 litrai /100 kg derliaus, gaminant vynus, ženklinamus nuoroda „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė). Nukrypimai negalimi.

Su vyno gamyba susiję apribojimai

Draudimai:

— Gaminant vynus su saugoma kilmės vietos nuoroda draudžiama naudoti misos arba vyno frakcijas, gautas taikant netinkamą spaudimą.

— Draudžiama naudoti nepertraukiamo veikimo sraigtinius presus, išcentrinio veikimo spaudimo įrenginius, draudžiama pašildyti vynuoges arba kaitinti misą ar vyną esant išspaudų, siekiant išgauti dažomąją medžiagą.

— Gaminant, brandinant ir laikant vyną draudžiama naudoti ąžuolo medienos gabalus.

— Draudžiama maišyti skirtingų rūšių vynus norint pagaminti vyną, kuris būtų kitoks nei maišomi vynai.

Konkrečios vyno gamybos sąlygos:

— Fermentavimas statinėse: gali būti taikomas tik gaminant baltuosius ir rožinius vynus, jie statinėse turi būti laikomi ne trumpiau kaip mėnesį.

— Maceravimas anglies dioksidu: gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti ne daugiau kaip 5 % baltųjų vynuogių be kotelių arba 15 % baltųjų vynuogių su koteliais.

— Rūšinis putojantis vynas: turi būti gaminamas tradiciniu būdu. Nuo išpilstymo į butelius iki nuosėdų nupylimo vynas ne trumpiau kaip 15 mėnesių iš eilės turi būti laikomas tame pačiame butelyje. Visas gamybos procesas, įskaitant etikečių klijavimą, turi būti atliekamas toje pačioje vyno darykloje. Antrinės fermentacijos metu faktinė alkoholio koncentracija neturi viršyti 1,5 % tūrio. Dėl expedition liqueur faktinė alkoholio koncentracija neturi padidėti daugiau kaip 0,5 % tūrio. Nupylus nuosėdas, vyną, jo nefiltruojant, galima perpilti į stiklinius butelius, kurių talpa mažesnė kaip 0,75 l ar bent 3 litrai. Rūgštinti arba blukinti draudžiama.

5.2. Didžiausia išeiga

1. Raudonųjų vynuogių veislės

6 500 kg vynuogių iš hektaro

2. Raudonųjų vynuogių veislės

45,5 hektolitro iš hektaro

3. Baltųjų vynuogių veislės

9 000 kg vynuogių iš hektaro

4. Baltųjų vynuogių veislės

63 hektolitro iš hektaro

5. Raudonosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė)

5 000 kg vynuogių iš hektaro

6. Raudonosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė)

32,5 hektolitro iš hektaro

7. Baltosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė)

6 922 kg vynuogių iš hektaro

8. Baltosios vynuogės, skirtos vynams, kurie bus ženklinami nuoroda „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė)

44,99 hektolitro iš hektaro

6. Nustatyta geografinė vietovė

„RIOJA ALTA“ (AUKŠTUTINĖ RIOCHA)

La Riochos autonominė sritis

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Burgoso provincija (Ebro Miranda): El Ternero (anklavas)

„RIOJA ORIENTAL“ (RYTŲ RIOCHA)

La Riochos autonominė sritis

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (šiaurinis rajonas)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navaros autonominė sritis

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

„RIOJA ALAVESA“ (ALAVOS RIOCHA)

Alavos provincija

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Lodosos savivaldybėje, dešiniajame Ebro krante esantys vynuogynai, įtraukti į tarybos vynuogynų registrą nuo 1991 m. balandžio 29 d., paliekami registre iki jų gyvavimo pabaigos.

Pasikeitus auginimo teritorijoje esančių savivaldybių riboms, registruoti vynuogynai iš vynuogynų registro nepašalinami.

Auginimo teritorijoje yra mažesnių geografinių vienetų, vadinamų „viñedos singulares“ (vynininkystės vietovės). Šie geografiniai vienetai yra mažesni už savivaldybes, juose gali būti vienas kadastrinis sklypas arba įvairūs atskiri sklypai. Vynmedžiams turi būti ne mažiau kaip 35 metai.

Pripažintos vynininkystės vietovės apibrėžtos 2019 m. birželio 28 d. Įsakymo Nr. APA/816/2019 priede (2019 m. liepos 30 d. Ispanijos oficialusis leidinys Nr. 181) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf), 2020 m. rugpjūčio 3 d. Įsakymo Nr. APA/780/2020 priede (2020 m. rugpjūčio 8 d. Ispanijos oficialusis leidinys Nr. 214) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf), 2021 m. gegužės 5 d. Įsakymo Nr. APA/468/2021 priede (2021 m. gegužės 14 d. Ispanijos oficialusis leidinys Nr. 115) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf) ir 2021 m. gegužės 5 d. Įsakymo Nr. APA/468/2021 klaidų ištaisyme (2021 m. birželio 9 d. Ispanijos oficialusis leidinys Nr. 137) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf).

7. Pagrindinė (-s) vyninių vynuogių veislė (-ės)

„ALARIJE“ – „MALVASÍA RIOJANA“

„ALBILLO MAYOR“ – „TURRUNTÉS“

„CHARDONNAY“

„GARNACHA BLANCA“

„GARNACHA TINTA“

„GRACIANO“

„MACABEO“ – „VIURA“

„MATURANA BLANCA“

„MATURANA TINTA“

„MAZUELA“

„SAUVIGNON BLANC“

„TEMPRANILLO“

„TEMPRANILLO BLANCO“

„VERDEJO“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

8.1. Vynas

Iš Aukštutinėje Riochoje auginamų vynuogių gaminamiems vynams ypatingos įtakos turi atlantinis klimatas. Dėl šio klimato vynams būdinga vidutinė alkoholio koncentracija ir didelis rūgštingumas. Dėl to šie vynai yra tinkami brandinti statinėse. Šiame rajone augimo ciklo metu yra mažiau valandų šviesos nei kilmės vietos nuorodos vietovėje, esančioje labiau į pietus. Joje taip pat daugiau lyja, o tai turi tiesioginės įtakos vyno rūgštingumui. Dėl šių veiksnių, taip pat dėl apsaugos, kurią suteikia Kantabrijos kalnų grandinė, vynai – tiek gryni, tiek maišomi su kituose rajonuose pagamintais vynais – įgyja geresnių savybių. Alavos Riochoje dėl atlantinio ir Viduržemio jūros klimato bendro poveikio vynams būdinga šiek tiek didesnė alkoholio koncentracija nei pirmiau minėtų vynų. Jie taip pat pasižymi mažesniu rūgštingumu ir yra universalesni, nes juos galima vartoti iš karto arba brandinti. Apsauga, kurią suteikia šiaurėje esanti Kantabrijos kalnų grandinė, turi dar didesnę reikšmę. Šviesos valandų skaičius panašus kaip ir Aukštutinėje Riochoje, tačiau lyja gerokai mažiau. Dėl universalumo šie vynai labai tinka maišytiems vynams gaminti. Galiausiai dėl piečiausiame rajone – Rytų Riochoje – gaminamų vynų pažymėtina, kad šiame rajone mažiau lyja ir vyrauja gana ryškus Viduržemio jūros klimatas, kuriam paprastai būdinga daugiau saulės šviesos. Vynai pasižymi didesne alkoholio koncentracija ir stipresniu alkoholio kvapu, šie vynai labai tinka maišyti norint pagaminti vynus, kuriuos ketinama brandinti. Be to, dėl klimatinių sąlygų vynus taip pat galima greičiau pradėti vartoti.

Analizuojant dirvožemį, išskiriami trys pagrindiniai tipai. Pirma, šiauriausia kilmės vietos nuorodos vietovės dalis pasižymi molingais ir klintingais dirvožemiais. Tai yra pagrindinė vynmedžių auginimo vietovė, besidriekianti nuo Alavos Riochos iki Aukštutinės Riochos. Be šių dirvožemių, pastarajame rajone ir Rytų Riochoje yra ir sąnašinių bei daug geležies turinčių dirvožemių, iš kurių gaunami ne tokie sodrūs vynai kaip minėtieji pirmiau.

Vertinant ekonominiu aspektu, vyno sektoriuje sukuriama 20 % regiono BVP. Atsižvelgiant į tai, kad taikomas senovinis vynuogynų auginimo metodas ir vynas regionui yra labai svarbus, būtina užtikrinti šio sektoriaus tvarumą. Todėl visiškai išnaudojamos aprašytosios gamtinės sąlygos. Pažymėtina, kad daug dėmesio skiriama brandinamiems vynams, dėl to čia yra didžiausia ąžuolinių statinių koncentracija pasaulyje.

8.2. Rūšinis putojantis vynas

Nors kilmės vietos nuoroda daugiausia žinoma dėl neputojančių vynų gamybos, kai kurios vyno daryklos nuo devynioliktojo amžiaus vidurio tradiciniu būdu gamina ir rūšinius putojančius vynus, taigi yra įgijusios praktinių žinių ir patirties.

Gaivumas ir rūgštumas – du pagrindiniai gaminamų rūšinių putojančių vynų ypatumai. Kilmės vietos nuorodos vietovė yra teritorijoje, kuriai pagal Winklerio skalę yra būdingos vėsesnės temperatūros. Dėl to augimo ciklai yra trumpi, vynuogėse susiformuoja tinkamas fenolio junginių kiekis, tačiau nesusidaro didelė alkoholio koncentracija, todėl vynuogės labai tinka šiems vynams gaminti.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Išpilstymas nustatytoje geografinėje vietovėje.

Sąlygos aprašymas

Vynai, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Rioja“, turi būti išpilstomi į butelius tik Reguliavimo tarybos registruotose vyno daryklose. Priešingu atveju vyno neleidžiama ženklinti kilmės vietos nuoroda.

Šis reikalavimas nustatytas atsižvelgiant į tai, kad tuo atveju, kai vynas išvežamas iš gamybos vietovės ir išpilstomas į butelius už jos ribų, vyno, kaip galutinio vartotojui siūlomo produkto, kokybei kyla didesnis pavojus nei tuo atveju, kai šios operacijos atliekamos toje pačioje vietovėje. Šiuo reikalavimu siekiama apsaugoti vyno „Rioja“ gerą vardą, sugriežtinant jo ypatingų savybių ir kokybės kontrolę. Juo užtikrinama pripažintos kilmės vietos nuorodos apsauga, o tai naudinga visiems susijusiems gamintojams. Šis sprendimas buvo patvirtintas 2000 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu.

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Žodis „RIOJA“ turi būti aiškiai matomas etiketėje. Iš karto po žodžiu „RIOJA“ turi būti pateikti šie elementai: užrašas „Denominación de Origen Calificada“ („Saugoma kilmės vietos nuoroda“), Reguliavimo tarybos spaudas, prekės ženklas, ir registruotos vyno daryklos pavadinimas arba prekybinis pavadinimas.

Kol nebaigtas brandinimo procesas, reklamuojant ir ženklinant parduodamus vynus negalima naudoti terminų „statinė“ ir „medis“.

Rajono arba savivaldybės pavadinimą naudoti galima, jei vynuogės yra iš tos vietovės ir jei vynas pagamintas, brandintas (jei taikytina) ir išpilstytas toje vietovėje. Tačiau vynui gaminti gali būti naudojama iki 15 % vynuogių, užaugintų registruotuose vynuogynuose, esančiuose savivaldybėse, kurios ribojasi su rajonu arba savivaldybe, kuriame (-ioje) yra įsisteigęs veiklos vykdytojas. Turi būti pateikti įrodymai, kad pirmiau minėtieji 15 % vynuogių bus specialiai tiekiami ne trumpiau kaip 10 metų iš eilės.

Rūšinių putojančių vynų etiketėse užrašas „Método Tradicional“ („Tradicinis metodas“) turi būti pateiktas iškart po termino, kuriuo nurodomas cukraus kiekis, o jo šriftas turi būti ne didesnis už šriftą, kuriuo užrašytas pavadinimas „Rioja“.

Etiketėje su privaloma informacija pateikto užrašo „Método Tradicional“ („Tradicinis metodas“) šriftas turi būti ne mažesnis kaip 0,3 cm.

Terminas „viñedo singular“ (vynininkystės vietovė) turi būti pateiktas tiesiai po vynuogyno, užregistruoto kaip prekės ženklas, pavadinimu, o jo šrifto dydis, storis ir spalva negali būti didesni ar ryškesni už šrifto, kuriuo užrašytas pavadinimas „Rioja“, dydį, storį ir spalvą.

Teisinis pagrindas

Nustatytas nacionalinės teisės aktuose.

Papildomos sąlygos rūšis

Papildomos su ženklinimu susijusios nuostatos.

Sąlygos aprašymas

Nepažeidžiant to, kas išdėstyta pirmiau, privaloma laikytis minimalių ženklinimo reikalavimų, nustatytų pagal 2015 m. gegužės 12 d. Įstatymo Nr. 6/2015 dėl saugomų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų, taikomo plačiau nei autonominėse srityse, 17 straipsnio h dalies 4 punktą.

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.