[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 12.4.2005 KOM(2005) 134 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI IR EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI Vystymosi politikos darnaSpartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio plėtros tikslų {SEK(2005) 455} TURINYS 1. Vystymosi politikos darna 3 2. Įsipareigojimas užtikrinti darną 4 3. ES politikos įgyvendinimas 6 3.1. Prekyba 6 3.1.1. Dohos plėtros darbotvarkė (DPD) 6 3.1.2. Dvišalės ir vienašalės priemonės 7 3.2. Aplinka 8 3.2.1. Tvarus vartojimas ir gamyba 8 3.2.2. Daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai (DAA) 9 3.2.3. ES tvariosios plėtros iniciatyvos 9 3.3. Saugumas 9 3.3.1. Europos saugumo strategija 9 3.3.2. Valdymas, valstybės silpnumas, konfliktų prevencija 10 3.4. Žemės ūkis 11 3.4.1. Bendroji žemės ūkio politika 11 3.4.2. Pagalba maisto produktais 12 3.4.3. Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės 12 3.5. Žuvininkystė 13 3.6. Socialinė globalizacijos dimensija, užimtumo ir deramo darbo rėmimas 13 3.7. Migracija 15 3.8. Moksliniai tyrimai ir naujovės 15 3.9. Informacinė visuomenė 16 3.10. Transportas 17 3.11. Energija 17 4. Įgyvendinimas ir priežiūra 18 1 priedas – akronimai 20 1. VYSTYMOSI POLITIKOS DARNA Būtina gerinti bendradarbiavimą vystymosi labui, įskaitant didesnį finansavimą ir veiksmingesnę pagalbą, tačiau to neužtenka, kad iki 2015 m. besivystantis pasaulis pasiektų Tūkstantmečio plėtros tikslus (TPT). Visuotinai pripažįstama, kad veiksmingai padidinus išsivysčiusių šalių politikos darną[1], besivystančios šalys galėtų daug sėkmingiau siekti TPT. Atsižvelgdama į tai, Taryba nusprendė, kad į bendrą nacionalinių TPT ataskaitų ir ES apibendrintų ataskaitų struktūrą reikia įtraukti atskirą skirsnį apie vystymosi politikos darną [2]. 2004 m. birželio mėnesį Taryba pakartojo išvadas[3], kad ES „tvirtai rems JT pastangas spartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio plėtros tikslų“. Atsižvelgdama į šį įsipareigojimą, 2004 m. lapkritį[4] savo išvadose Taryba pasveikino Komisijos pasiūlymą „rengti konkrečius ambicingus pasiūlymus siekiant 2015 m. numatytų tikslų plėtros finansavimo, vystymosi politikos darnos ir prioriteto Afrikai srityse.“ Komunikate pateikiamas Komisijos pasiūlymas dėl politikos darnos. Kiti du Tarybos išvadose minėti klausimai (plėtros finansavimas ir prioritetas Afrikai) aptariami kituose komunikatuose[5]. Visi šie komunikatai sudaro Komisijos pasiūlymų dėl ES indėlio į TPT peržiūrą paketą, kuris bus pateiktas per 2005 m. rugsėjo mėnesį vyksiantį aukšto lygio JT posėdį. ES įsipareigojimas užtikrinti politikos darną yra ne tik pagrindinis politinis įsipareigojimas TPT prasme. Jis paremtas tvirtu EB Sutarties teisiniu pagrindu (178 str.). Naujojoje ES Konstitucijoje[6] šis įsipareigojimas užtikrinti darną formuluojamas dar griežčiau (III straipsnis – 292, III straipsnis – 316). Atsižvelgiant į didelę ES politikos aprėptį, darnai užtikrinti reikia daugialypio apsisprendimo, kuris turi būti įgyvendinamas visoje ES tvariosios plėtros strategijos sistemoje. Su vystymusi nesusijusioms politikos kryptims derėtų suprasti plėtros politikos tikslus, o bendradarbiavimas plėtros labui turėtų, jei įmanoma, prisidėti siekiant kitų ES politikos sričių tikslų. Apskritai – ir įskaitant artėjančią plėtros politikos peržiūrą – taikomas šis platus apibrėžimas. Tačiau šiame konkrečiame komunikate laikomasi siauresnio požiūrio. Spręsdama kaip paspartinti pažangą siekiant TPT, ES įsipareigoja peržengti bendradarbiavimo vystymosi labui ribas ir pagalvoti, kaip politikos sritys, nesusiję su pagalba, galėtų padėti besivystančioms šalims pasiekti TPT . Reikėtų tinkamai įvertinti ES politikos sričių, nesusijusių su pagalba, poveikį besivystančioms šalims ir šių sričių galimybes prisidėti prie vystymosi proceso šiose šalyse. ES politikos sritys – prekyba, žemės ūkis, žuvininkystė, maisto sauga, transportas ir energija – daro tiesioginę įtaką besivystančių šalių gebėjimui plėsti vidaus ūkį, o tai yra tvarios pažangos siekiant TPT pagrindas. ES migracijos politika dėl poveikio migrantų piniginių perlaidų srautams daro įtaką daugelio besivystančių šalių mokėjimų balansams. ES aplinkos apsaugos politika ne tik tiesiogiai veikia bendrąją pažangą siekiant užtikrinti aplinkos apsaugos tvarumą (TPT7), bet jos pasekmės jaučiamos faktiškai visiems kitiems TPT – per glaudžius ryšius tarp aplinkos ir skurdo, naudojimosi gamtiniais ištekliais ir jų valdymo, moterų vaidmens, sveikatos, vaikų mirtingumo ir mokyklos lankymo. ES politika mokslinių tyrimų ir informacinės visuomenės klausimais gali išplėsti galimybes gauti medicinos ir švietimo paslaugas besivystančiose šalyse. ES pozicija dėl globalizacijos ir silpnų valstybių vaidina esminį vaidmenį kuriant palankų politinį klimatą TPT siekti. Todėl visos šios ES politikos sritys privalo tinkamai atsižvelgti į lyčių lygybės klausimą, kad galimas jų poveikis nesumažėtų perpus. Jos turi būti įgyvendinamos stabilioje ir saugioje aplinkoje, kadangi vystymasis yra neįmanomas be taikos ir saugumo. O taikos ir saugumo nėra be vystymosi. 2002 m. į išsamų „geresnio reglamentavimo“ paketą[7] Komisija įtraukė poveikio vertinimo priemonę, kuri taikoma visiems jos tarnybų numatytiems pasiūlymams. Ji pagerins rengiamų priemonių darną, kadangi šios priemonės dėka atitinkamos Komisijos tarnybos bendradarbiauja analizuodamos pasiūlymą, o suinteresuotosios šalys, kurias gali paveikti šis pasiūlymas, yra konsultuojamos dėl siekiamų politikos tikslų įvairių padarinių. 2. ĮSIPAREIGOJIMAS UžTIKRINTI DARNą Atsiliepdama į Tarybos prašymą ieškoti galimybių politikos darnos srityje, Komisija nustatė prioritetines sritis , kuriose ypač svarbu suderinti sinergijas su vystymosi politikos tikslais. Visos šios sritys tiesiogiai susiję su vienu ar keliais TPT. Jos yra TPT pagrindas (prekyba, aplinka) ir (arba) gali padėti jų siekti. Komisija nubrėžė kiekvienos prioritetinės srities bendrąsias gaires, t. y. „ vystymosi įsipareigojimų darnos metmenis “, kurios paspartins pažangą siekiant TPT, jeigu besivystančiose šalyse bus įgyvendinama tinkama politika, užtikrinamas deramas valdymas ir pasiekta pažanga įgyvendinant žmogaus teises. Visose šiose politikos srityse bus atsižvelgta į lyčių lygybę. Komisija kviečia Tarybą, Europos Parlamentą ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą patvirtinti šiuos įsipareigojimus kaip bendrą ES ir jos valstybių narių pasižadėjimą stiprinti darną ir svarų indėlį siekiant TPT. ES vystymosi įsipareigojimų darna Prekyba: ES yra tvirtai įsipareigojusi užtikrinti Dohos plėtros darbotvarkės bei ES ir AKR šalių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) tvarius rezultatus, skatinančius vystytis. ES ir toliau tobulins Bendrąją preferencijų sistemą, siekdama padidinti besivystančių šalių eksportą į ES. ES toliau sieks integruoti prekybą į vystymosi strategiją ir, prireikus, padės besivystančioms šalims vykdyti vidaus reformas. Aplinka: ES sieks pažaboti netvarų vartojimą ir netvarias gamybos tendencijas pasauliniu mastu. ES padės besivystančioms šalims įgyvendinti daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus (DAAS) ir dės pastangas, kad per DAAS derybas būtų atsižvelgta į besivystančių šalių pajėgumus. ES kels skurdžiosioms valstybėms palankias iniciatyvas, susijusias su aplinkos apsauga, ir formuos atitinkamas politikos kryptis. Saugumas: Saugumą ir vystymąsi Komisija laikys papildomais darbotvarkės klausimais siekdama sukurti saugią aplinką, įveikti skurdą, karą, aplinkos kokybės blogėjimą ir reformuoti nuviliančias ekonomines, socialines ir politines struktūras. ES stiprins savo vykdomą politiką remdama gerą ir veiksmingą valdymą, pastangas stiprinti valstybę ir užkirsti kelią konfliktams, aiškiai išreikšdama savo poziciją dėl sudėtingų partnerysčių arba savo funkcijų neatliekančių valstybių. ES sustiprins ginklų eksporto kontrolę, kad ES pagaminti ginklai nebūtų panaudoti prieš civilius gyventojus arba įtampos ar konfliktų židiniuose besivystančiose šalyse. ES skatins bendradarbiauti kovoje prieš korupciją, organizuotą nusikalstamumą ir terorizmą. Žemės ūkis: ES dės pastangas siekdama sumažinti prekybos iškraipymus, kuriuos nulemia pagalbos žemės ūkio sektoriui priemonės, ir skatins besivystančių šalių žemės ūkio vystymąsi. Žuvininkystė: EB kreips daug dėmesio šalių, su kuriomis Bendrija sudarys dvišalius žvejybos susitarimus, vystymosi tikslams. Atsižvelgdama į naująją, nuo 2003 m. įgyvendinamą EB politiką dėl partnerystės žvejybos srityje susitarimų su trečiosiomis šalimis, EB skatins sudaryti žvejybos susitarimus, kad būtų galima racionaliai ir tvariai eksploatuoti perteklinius jūrinių valstybių jūrų išteklius abiejų Šalių labui. Socialinis globalizacijos, užimtumo ir deramo darbo aspektas: ES stiprins Socialinę globalizacijos dimensiją siekdama užtikrinti, kad visi – ir vyrai, ir moterys – gautų maksimalią naudą. Savo bendruoju tikslu ES laikys užimtumą ir deramą darbą visiems. Migracija: ES skatins sinergiją tarp migracijos ir vystymosi, kad migracija palankiai veiktų vystymąsi. Moksliniai tyrimai ir naujovės: ES stengsis integruoti, kur įmanoma, vystymosi tikslus į savo MTTP ir naujovių politiką ir padės besivystančioms šalims išplėsti savo vidaus pajėgumus šioje srityje. Informacinė visuomenė: ES spręs skaitmeninės atskirties problemą, informacinių ir komunikacijos technologijų potencialą panaudodama kaip vystymosi įrankį ir reikšmingą išteklių šaltinį TPT pasiekti. Transportas: ES nagrinės specialiuosius neturinčių išėjimo prie jūros ir jūrinių besivystančių valstybių poreikius, rems intermodalumą tinklų sujungimo tikslais, saugumą ir apsaugą. Energija: ES yra tvirtai įsipareigojusi prisidėti tenkinant besivystančių šalių poreikius ir tuo tikslu sudaryti galimybes naudotis tvariosios energijos šaltiniais ir remti energijos infrastruktūrų ir tinklų sujungimą. | 3. ES POLITIKOS įGYVENDINIMAS Ženkliu mastu minėti įsipareigojimai užtikrinti darną jau daro įtaką ES vykdomai politikai. Jau buvo įgyvendinta daug priemonių, ir jau numatyta daug naujų veiksmų. Šio komunikato raison d’etre yra tai, kad visi įsipareigojimai ir veiksmai yra vertinami pagal bendras pastangas pasiekti TPT. Pripažindama, kad šiuos politikos tikslus reikia laikyti vystymosi įsipareigojimų darnos gairėmis atsižvelgiant į TPT, ES dar kartą patvirtina ir pabrėžia savo pažadą veiksmingai jas įgyvendinti atsižvelgdama į TPT terminą nuo dabar iki 2015 m. Šiame skyriuje pateikiami pagrindiniai veiksmai ir argumentai, remiantys ES vystymosi įsipareigojimų darną. 3.1. Prekyba Prekybos politika yra galingas įrankis, padedantis siekti TPT, kaip antai, skurdo mažinimas ir tvarioji plėtra. Šiame skirsnyje visų pirma nagrinėjami įsipareigojimai ir veiksmai daugiašaliu, dvišaliu ir vienašaliu lygmeniu. Techninės paramos prekybai (TPP) klausimas išsamiau aptariamas „Plėtros finansavimo“ komunikate. 3.1.1. Dohos plėtros darbotvarkė (DPD) ES yra tvirtai įsipareigojusi užtikrinti Dohos plėtros darbotvarkės tvarius rezultatus, skatinančius vystytis. | ES visada siūlė vystymąsi laikyti pagrindiniu klausimu tebevykstančiame PPO derybų etape. ES padarė didelę nuolaidą, kad Dohos plėtros darbotvarkė būtų sėkmingai įgyvendinama, o būtent: įsipareigojo palaipsniui nutraukti savo eksporto subsidijas , jeigu bus panaikintos visos eksporto subsidijos. - Įgyvendinus DPD, žemės ūkio produktams, pramonės gaminiams ir paslaugoms turėtų būti sudarytos geresnės sąlygos patekti į rinką , o tai bus naudinga besivystančioms šalims, ir dėl to sustiprės daugiašalės taisyklės. - Nauji įsipareigojimai ir taisyklės turi užtikrinti būtiną lankstumą ( Specialiosios ir diferencijuotosios sąlygos ) (SDT) besivystančių šalių atžvilgiu, visų pirma mažiausiai išsivysčiusių, ir šalių, kurių ekonomika yra nedidelio masto arba pažeidžiama. - Pramoninių tarifų srityje ES įsipareigoja visiškai panaikinti tarifų plėtimą, didelius tarifus ir aukščiausias tarifų ribas , visų PPO narių sektorių liberalizavimą visoms prekėms, kurios gali dominti besivystančias šalis, ir kiek įmanoma (kuo arčiau nulio) sumažinti tekstilės gaminiams, drabužiams ir avalynei taikomus muitus. - Remdamasi ES iniciatyva „Viskas, išskyrus ginklus“, ES toliau dės pastangas įtikinti kitas išsivysčiusias šalis vykdyti savo įsipareigojimus dėl mažiausiai išsivysčiusių šalių, padarytų per MIŠ III konferenciją (Briuselis, 2001 m.), ir netaikyti muitų bei kvotų visam MIŠ eksportui , o taip pat skatins daugiau pažengusias besivystančias šalis suteikti daugiau galimybių kitoms šalims patekti į Pietų šalių rinką. - ES taip pat pripažįsta būtinybę per derybas atsižvelgti į teisėtus išsivysčiusių šalių interesus dėl prekybos reguliavimo ir dėl lengvatų sumažinimo . Taikydama Tvaraus poveikio įvertinimo (TPĮ) mechanizmą, ES įvertins diferencijuotą prekybos liberalizavimo poveikį besivystančioms šalims. - ES stengsis pasiekti tokių derybų dėl prekybos paslaugomis (GATS) rezultatų, kurie suteiktų reikšmingas naujas patekimo į rinką galimybes sektoriuose ir tiekimo būdus, svarbius besivystančioms šalims, įskaitant GATS 4 režimą (skirtą užsieninių paslaugų tiekimui per laikiną fizinių asmenų judėjimą). Derybų rezultatai turi atsižvelgti į besivystančių šalių teisę apsaugoti viešąsias paslaugas ir plėsti galimybes naudotis technologijomis ir investuoti į pagrindines infrastruktūrines paslaugas – telekomunikacijas, transportą, energiją, vandentiekio ir finansines paslaugas. - ES yra pasiryžusi įgyvendinti Dohos deklaraciją dėl Intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba ( TRIPS) ir visuomenės sveikatos bei susijusį 2003 m. rugpjūčio 30 d. PPO sprendimą, ji rems besivystančių šalių įgyvendinimo veiksmus vykdydama savo strategiją dėl galimybės įsigyti įperkamus vaistus . - ES yra pasirengusi paremti sistemą, kuri įpareigotų pareiškėją patentui gauti atskleisti genetinius išteklius ir susijusią tradicinę informaciją . - ES rems PPO taisyklių stiprinimą, visų pirma antidempingo ir žuvininkystės subsidijų srityse, kurios yra ypač patrauklios besivystančioms šalims. - ES yra įsipareigojusi užtikrinti priemonių, skirtų muitų administravimui ir prekybai palengvinti , kūrimą besivystančiose šalyse įgyvendinant DPD. Supaprastintos procedūros paskatintų besivystančių šalių eksportą, palengvintų gabenimą išėjimo prie jūros neturinčių šalių teritorijose ir pagerintų mokesčių rinkimą. - ES yra pagrindinė PPO prekybos ir aplinkos apsaugos derybų, per kurias bus sprendžiamas inter alia aplinkosaugą ir ekonomikos vystymą skatinančių prekių bei paslaugų liberalizavimo klausimas ir nagrinėjama su aplinka susijusių prekybos taisyklių aiškinimo problema, varomoji jėga. 3.1.2. Dvišalės ir vienašalės priemonės ES yra tvirtai įsipareigojusi užtikrinti ES ir AKR šalių ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) (taip pat derybų su Mercosur ir Pietų Amerika, Andų bendrija ir Viduržemio jūros šalimis) tvarius rezultatus, skatinančius vystytis. ES ir toliau tobulins Bendrąją preferencijų sistemą, siekdama padidinti besivystančių šalių eksportą į ES. ES toliau sieks integruoti prekybą į vystymosi strategiją ir, prireikus, padės besivystančioms šalims vykdyti vidaus reformas. | - Iki 2007 m. ES sieks užbaigti derybas dėl ekonominės partnerystės susitarimų (EPS) su visais šešiais AKR regionais. Pagrindiniai šio proceso tikslai yra skatinti Pietų šalių prekybą , stiprinti ir integruoti regionines rinkas . Per derybas bus atsižvelgta į tvaraus vystymosi aspektus remiantis Tvaraus poveikio įvertinimu. - EPS įgyvendinimą parems vystymosi bendradarbiavimas, visų pirma stiprinant pasiūlos pajėgumus ir konkurencingumą. Šia prasme ES stebės, kaip įgyvendinama su EPS susijusi parama. EPS dėka bus įgyvendinamos reformos svarbiausiose srityse: investicijų, muitų ir prekybos skatinimo, mokesčių, užimtumo, socialinės ir aplinkosaugos. - ES yra įsipareigojusi per EPS derybas žemės ūkį laikyti svarbiausia sritimi. Į derybas bus įtrauktas AKR šalių žemės ūkio produktų eksporto į ES rinką klausimas. ES pasiūlė, kad AKR šalių rinkos būtų atvertos asimetriškai ir laipsniškai. Bus suteikti pakankami pereinamieji laikotarpiai, kurie gali būti pratęsti ilgiau nei 10 metų atsižvelgiant į AKR šalių vystymosi poreikius. Be to, nustačius atitinkamas apsaugos ir maisto saugos sąlygas, bus užtikrintas lankstumas. - ES jau baigia peržiūrėti muitų tarifų lengvatas, autonomiškai suteikiamas pagal Bendrąją preferencijų sistemą (BPS) . Naujoji 2005–2008 m. BPS bus skirta šalims, kurioms labiausiai reikia pagalbos, ji bus paprastesnė, skaidresnė ir stabilesnė. Be to, joje bus numatyta papildomų muitų tarifų lengvatų, skatinančių tvarų vystymąsi ir gerą valdymą. ES nagrinėja galimybes supaprastinti ir sušvelninti produkto kilmės taisykles , taikomas lengvatinės prekybos režimui, kad jos geriau atitiktų besivystančių šalių poreikius ir suvaržymus. - Kad besivystančios šalys galėtų geriau pasinaudoti atsivėrusiomis prekybos galimybėmis , ES toliau sieks integruoti prekybą į vystymosi strategiją ir padės joms vykdyti būtinas vidaus ir struktūrines reformas , siekiant išspręsti pasiūlos apribojimo ir koregavimo sąnaudų problemas. 3.2. Aplinka Visuotinai pripažįstama, kad pasaulis nebesiekia TPT7, siekiančio užtikrinti aplinkos tvarumo. Jeigu planuojama įgyvendinti Tūkstantmečio plėtros tikslus, įskaitant TPT7, reikia nuveikti daugiau siekiant atsižvelgti į aplinkosaugos problemas. 3.2.1. Tvarus vartojimas ir gamyba ES sieks pažaboti netvarų vartojimą ir netvarias gamybos tendencijas pasauliniu mastu. | Pirmoji ES iškylanti problema yra savo pačios gamybos ir vartojimo tendencijų poveikis pasaulio aplinkai (ES „pėdsakas“). Ekonominį augimą reikia atsieti nuo aplinkos kokybės blogėjimo. ES jau įgyvendinamos įvairios politikos kryptys ir priemonės, skatinančios tvarų vartojimą ir gamybą, skirtos ir pasiūlos, ir paklausos klausimams. - ES įsipareigojo parengti dešimtmetę tvaraus vartojimo ir gamybos programą – pasaulinio ir vietinio masto. Šiam tikslui taip pat pasitarnaus ir būsimoji teminė tvaraus gamtinių išteklių naudojimo strategija. - Būtina didinti pastangas siekiant sumažinti pasaulinį ES pėdsaką , visų pirma srityse, kuriose reikalai krypsta į blogąją pusę. 3.2.2. Daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai (DAA) ES padės besivystančioms šalims įgyvendinti daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus (DAAS) ir dės pastangas, kad per DAAS derybas būtų atsižvelgta į besivystančių šalių pajėgumus. ES kels skurdžiosioms valstybėms palankias iniciatyvas, susijusias su aplinkos apsauga, ir formuos atitinkamas politikos kryptis. | Daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų požiūriu besivystančios šalys prisiima rimtų įsipareigojimų. ES suteikia svarbių išteklių, padėdama šioms šalims įgyvendinti savo įsipareigojimus, ir supranta, kad, bėgant laikui, DAAS turi kisti, kadangi besivystančios šalys įgyja daugiau patirties ir galimybių savo įsipareigojimams įvykdyti. - Besivystančios šalys yra ypač jautrios klimato pokyčiams . Pasaulio pastangos sumažinti klimato pokyčius – o tam ES teikia pirmenybę – yra tiesiogiai naudingoms šioms šalims. Pagal Kioto protokolą Švariosios plėtros mechanizmas turėtų būti labai naudingas besivystančioms šalims, nes jis leis padidinti tvariojo vystymosi išteklius. - ES siekia vadovaujančio vaidmens įgyvendinant Biologinės įvairovės konvenciją (BĮK) ir pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimo tvaraus vystymo klausimais (PSTV) biologinės įvairovės tikslą. ES turėtų padidinti biologinei įvairovei skirtą finansavimą ir sustiprinti priemones, akcentuojančias biologinę įvairovę teikiant vystymosi paramą. - Cheminės saugos srityje ES toliau rems mechanizmus, kurių tikslas – apsaugoti besivystančias šalis nuo pavojingų medžiagų ir atliekų ir tokiu būdu išvaduoti pasaulį nuo pačių kenksmingiausių dirbtinių medžiagų, ypač kenksmingų besivystančiose šalyse. 3.2.3. ES tvariosios plėtros iniciatyvos - ES veiksmų planas, skirtas miškų įstatymo įgyvendinimui, valdymui ir prekybai (MĮĮVP), remia licencijavimo sistemą siekiant užtikrinti, kad visas medienos eksportas į Europą būtų teisėtas, ir skatina reformas medyną kertančiose šalyse. - ES vandens iniciatyva ir AKR bei ES vandens infrastruktūros priemonė (kurioms finansuoti skirta 500 milijonų eurų iš Europos plėtros fondo (EPF)) yra didžiausias indėlis įgyvendinant TPT ir PSTV dėl vandens ir sanitarijos integruoto požiūrio į vandens išteklių valdymą upių baseinuose požiūriu. Jų abiejų tikslas yra padidinti ES paramos veiksmingumą ir panaikinti finansinį skirtumą siekiant šių tikslų. - ES energijos iniciatyva ir AKR bei ES energijos priemone (kurioms finansuoti siūloma skirti 250 milijonų eurų iš EPF) siekiama, kad būtų lengviau pasinaudoti moderniomis energijos paslaugomis; šį tikslą galima pasiekti įgyvendinus PSTV įsipareigojimus, kuriais susiejama energija ir TPT įgyvendinimas. ES taip pat remia Johanesburgo atsinaujinančios energijos koaliciją – bendradarbiavimo atsinaujinančios energijos srityje forumą. 3.3. Saugumas 3.3.1. Europos saugumo strategija Saugumą ir vystymąsi Komisija laikys papildomais darbotvarkės klausimais siekdama sukurti saugią aplinką, įveikti skurdą, karą, aplinkos kokybės blogėjimą ir reformuoti nuviliančias ekonomines, socialines ir politines struktūras. | Europos saugumo strategijoje, kurią 2003 m. gruodį patvirtino Europos Taryba, pateikiami argumentai dėl integruoto požiūrio į konfliktų prevenciją, krizių valdymą ir kitas grėsmes saugumui. Nė viena iš naujųjų grėsmių nėra išimtinai karinė, todėl kiekvieną jų reikia spręsti taikant ir civilines, ir karines priemones. - ES nuosekliai ir veiksmingai įgyvendins ES ir (arba) EB išorės veiksmų planus saugos ir vystymosi srityse skatindama integruotą politiką ir priemonių derinį . - ES sieks suderinti neatidėliotinus veiksmus krizių atveju su ilgalaikėmis strategijomis ir nekurs politikos sričių hierarchijos. Stiprindama politinę savo partnerystės aspektą, tuo pat metu ES stengsis nedidinti politinio sąlyginumo ir (arba) nenukreipti vystymuisi skirtų išteklių nuo pagrindinio vystymosi tikslo panaikinti skurdą. - ES siekia eksportuoti į kitas šalis stabilumą ir saugumą, tuo pačiu saugodama individualias teises ir laisves. 3.3.2. Valdymas, valstybės silpnumas, konfliktų prevencija ES stiprins savo vykdomą politiką remdama gerą ir veiksmingą valdymą, pastangas stiprinti valstybę ir užkirsti kelią konfliktams, aiškiai išreikšdama savo poziciją dėl sudėtingų partnerysčių arba savo funkcijų neatliekančių valstybių. | Pastaraisiais metais valstybių, kurias galima pavadinti sunkiais partneriais, savo funkcijų neatliekančių arba silpnų valstybių skaičius ženkliai padidėjo, ir tai yra rimta problema tarptautinei visuomenei. TPT negalima pasiekti be pažangos šiose šalyse, kurių gyventojai sudaro beveik 30 % žmonių, uždirbančių mažiau kaip vieną dolerį per dieną[8]. - ES rems pastangas geriau valdyti, kovos su korupcija ir tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir stengsis užkirsti kelią valstybių silpnėjimui ir konfliktams. Ji taip pat sieks nuosekliau apibrėžti savo politiką kooperatinių ir nekooperatinių finansinių ir mokesčių rojaus atžvilgiu[9]. - ES prisidės stiprinant skubaus įspėjimo sistemą ir šalių partnerių bei regioninių organizacijų institucinius gebėjimus , kurie padėtų jiems aktyviai spręsti valstybės silpnumo ir konfliktų problemas. Be to, ES giliau analizuos valstybės silpnumo priežastis, bendrai prižiūrės ir vertins sudėtingas partnerystes ir (arba) savo funkcijų neatliekančias valstybes. - ES mano, kad dialogas tarp kultūrų ir tautų yra esminė pasaulinės strategijos dalis siekiant užtikrinti taikų sambūvį, o kartu – ir vystymąsi. ES dės pastangas vystyti arba stiprinti tarpkultūrinį dialogą su besivystančiomis šalimis ir tarp jų pačių pagal sudarytas partnerystes. - ES stengsis užtikrinti, kad moterys aktyviai dalyvautų sprendžiant konfliktus ir palaikant taiką. 3.3.3. Prekyba ginklais, ginklų neplatinimas ir įprastinis nusiginklavimas ES sustiprins ginklų eksporto kontrolę, kad ES pagaminti ginklai nebūtų panaudoti prieš civilius gyventojus arba įtampos ar konfliktų židiniuose besivystančiose šalyse. | ES tebėra viena iš didžiausių ginklų gamintojų ir eksportuotojų. Todėl iškyla politikos darnos klausimas, visų pirma todėl, kad dauguma šių ginklų iš tiesų naudojami besivystančiose šalyse. Taigi, ES turėtų stiprinti mechanizmus ginklų perdavimui kontroliuoti. - ES aktyviai rems ginklų neplatinimo politiką , ypatingą dėmesį kreipdama į mažus ginklus ir lengvąją ginkluotę (MGLG), priešpėstines minas (PPM) ir nuo karo likusius sprogmenis (KLS). Šie ginklai gali užtęsti humanitarines krizes, kelti pavojų taikos procesui ir nacionaliniam bei regioniniam saugumui, skatinti nusikaltimus ir terorizmą, pakenkti konfliktų prevencijos programoms ir neigiamai paveikti socialinį ir ekonominį atkūrimą bei tvarų vystymąsi. - Į visa tai atsižvelgdama, ES turėtų stiprinti ginklų fizinio eksporto, licencijuotos užsienio gamybos, maklerių veiklos, tranzito ir perkrovimo reglamentavimą ir kontrolę. Ji sustiprins savo pastangas, įgyvendindama JT veiksmų planą dėl MGLG, ir turėtų priimti sprendimą dėl Europos ginklų perdavimo kodekso įgyvendinimo bei remti derybas dėl tarptautinės ginklų prekybos sutarties. - ES toliau rems įprastinių ginklų atsisakymo politiką, įgyvendindama įvairias priemones (vietos pajėgumų kūrimas, ginklų surinkimas ir naikinimas, pasienio kontrolė, tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir pan.), kurios turi būti konkrečiai suformuluotos ir integruotos į konfliktų prevencijos, krizių valdymo, rekonstrukcijos po konfliktų, ilgalaikės stabilizacijos ir vystymosi politikos sritis. 3.4. Žemės ūkis Žemės ūkis yra svarbiausias sektorius ekonominio augimo ir maisto saugumo prasme daugelyje besivystančių valstybių. ES remia žemės ūkio ir kaimo vietovių vystymą besivystančiose šalyse įgyvendinant ES veiksmų planą dėl žemės ūkio prekių. Komisija supranta, kad tarptautinės ir ES politikos kryptys ir taisyklės, pvz., bendroji žemės ūkio politika, drausminės nuostatos, taikomos pagalbai maisto produktais, bei sanitarijos ir fitosanitarijos standartai, privalo atlikti teigiamą vaidmenį kuriant palankią tarptautinę aplinką žemės ūkiui ir kaimo vietovėms besivystančiose šalyse. Vystymosi politikos darnos didinimas įgyja platesnę prasmę, kai paliečiami tokie klausimai kaip: maisto sauga, kaimo vietovių vystymas, žemėnauda, galimybė naudotis žeme arba tvarusis gamtinių išteklių naudojimas. Juos reikia nagrinėti nuosekliai, susiejant vieną su kitu ir pasauliniu mastu. ES dės pastangas siekdama sumažinti prekybos iškraipymus, kuriuos nulemia pagalbos žemės ūkio sektoriui priemonės, ir skatins besivystančių šalių žemės ūkio vystymąsi. | 3.4.1. Bendroji žemės ūkio politika 2003 ir 2004 m. patvirtintos bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos labai padeda sumažinti prekybos iškraipymą, kurio priežastis – ES teikiama parama žemės ūkiui, ir stiprina socialinį ir aplinkosauginį poveikį. Siekdama išlaikyti pažangą šioje srityje ir atsižvelgdama į vystymosi klausimus: - ES įvykdys BŽŪP reformą , visų pirma cukraus sektoriuje, kad ES teritorijoje būtų galima įgyvendinti reformą visuose sektoriuose ir labiau suderinti BŽŪP su Dohos plėtros darbotvarke. ES įgyvendins veiksmų planą, taikydama priemones protokolą dėl cukraus pasirašiusioms AKR šalims, kurio tikslas – padėti joms prisiderinti prie ES cukraus režimo reformos. - Pagal Johanesburgo įgyvendinimo planą BŽŪP vis labiau priderinamas prie tvarumo tikslų. BŽŪP tikslai yra padėti žemės ūkiui atlikti savo daugiaplanį vaidmenį visuomenėje: gaminti saugų ir sveiką maistą, prisidėti prie kaimo vietovių tvariosios plėtros ir apsaugoti bei pabrėžti dirbamos aplinkos ir jos biologinės įvairovės statusą. - Visos BŽŪP priemonės reguliariai vertinamos pagal slenkamąjį grafiką, o BŽŪP reformos pasiūlymai detaliai analizuojami. Komisija taip pat įsipareigojo sukurti politikos reformos medvilnės sektoriuje monitoringo sistemą, siekdama išnagrinėti jos poveikį gamybai ir prekybai, ir numatė pateikti ataskaitą 2009 m. - Atsižvelgdama į DPD įsipareigojimą lygiagrečiai panaikinti visas eksporto subsidijų formas, ES numato panaikinti žemės ūkio ir maisto produktų eksporto grąžinamąsias išmokas . 3.4.2. Pagalba maisto produktais ES mano, kad pagalba maisto produktais neturėtų būti teikiama siekiant realizuoti žemės ūkio produktų perteklių, kai slopinama vietinė gamyba ir normalūs komerciniai sandoriai. Ši pozicija atsispindi pagalbos maisto produktais politikoje, kurios tikslas – vystyti žemės ūkį besivystančiose šalyse, remti regioninę prekybą ir spręsti maisto krizes nesutrikdant rinkų. - Siekdama užtikrinti vystymosi planus ir vystymosi politikos veiksmingumą, ES pritaria PPO drausminių nuostatų, taikomų pagalbai maisto produktais , parengimui. Jai pavyko įtraukti drausminių nuostatų, taikomų pagalbai maisto produktais, klausimą į DPD diskusijas (eksporto konkurencija). - Be to, ES pavyko atnaujinti derybas dėl Pagalbos maisto produktais konvencijos , kad būtų galima aiškiai ir nuosekliai apibrėžti jos narių įsipareigojimus. ES dės visas pastangas, siekdama užtikrinti, kad į naująjį susitarimą būtų įtrauktas pagalbos maisto produktais kodeksas , kuriame būtų numatyta veikla, padedanti siekti vystymosi tikslų. 3.4.3. Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės ES aktyviai padės besivystančioms šalims prisitaikyti prie Sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) standartų, kad jos galėtų padidinti žemės ūkio ir žuvininkystės produktų (įskaitant perdirbtus produktus) eksportą. - Komisija apsvarstys galimybę sistemingai vertinti SFS priemonių poveikį besivystančioms šalims ir teikti paramą. Savo ruožtu toks vertinimas padės nustatyti reikiamas priemones arba veiksmus besivystančioms šalims padėti. - Kadangi maisto ir pašarų produktai greitai genda, ir jų pasiūlos laikotarpis yra trumpalaikis, reikėtų parengti skubios intervencijos priemonę, sprendžiančią SFS problemas, ir nustatyti atitinkamus išteklius. 3.5. Žuvininkystė ES kreips daug dėmesio šalių, su kuriomis Bendrija sudarys dvišalius žvejybos susitarimus, vystymosi tikslams. Atsižvelgdama į naująją, nuo 2003 m. įgyvendinamą ES politiką dėl partnerystės žvejybos srityje susitarimų su trečiosiomis šalimis, ES skatins sudaryti žvejybos susitarimus, kad būtų galima racionaliai ir tvariai eksploatuoti perteklinius jūrinių valstybių jūrų išteklius abiejų Šalių labui. | Nuo 2003 m. EB pradėjo vykdyti naują politiką, skatindama partnerystę su trečiosiomis šalimis žuvininkystės srityje. Atsižvelgdama į tai, ES imsis tokių veiksmų: - Remdamasi 2002 m. Bendrosios žuvininkystės politikos (BŽP) reforma, EB palaipsniui pakeis ankstesnius susitarimus dėl leidimo naudotis žvejybos rajonais partnerystės žvejybos srityje susitarimais (PŽSS)[10]. Visi susitarimai dėl leidimo naudotis žvejybos rajonais, kuriuose numatyti Bendrijos finansiniai įnašai trečiosioms šalims, vėliausiai iki 2008 m. bus pakeisti partnerystės susitarimais. - Partnerystės žvejybos srityje susitarimai bus sudaromi skatinant tvarų žuvų išteklių naudojimą šalyse partnerėse. Per PŽS derybas EB ir konkreti trečioji šalis stengsis užtikrinti, kad pastaroji skirtų reikiamą dėmesį racionaliai ir tvariai savo išteklių eksploatacijai ir vidaus žuvininkystės politikos tobulinimui. EB stiprins sąsajas tarp vystymosi politikos ir partnerystės žvejybos srityje susitarimų, siekdama pagerinti žuvų išteklių valdymą trečiųjų šalių vandenyse ir tvarios žuvininkystės politikos įgyvendinimą. - Ne vėliau kaip 2006 m. EB pradės įgyvendinti veiksmų planą, kuris leistų pagerinti mokslinių konsultacijų dėl žuvų atsargų ES nepriklausančių šalių vandenyse kokybę ir prieinamumą. Patobulinta duomenų apie atsargas bazė bus naudojama per būsimas PŽSS derybas. - Jeigu Ministrų Taryba tai patvirtintų, esamus dvišalius PŽSS principus tam tikrais atvejais gali papildyti regioniniai principai . - Kaip PPO narė, EB derėsis dėl subalansuoto daugiašalio žuvininkystės subsidijų režimo. 3.6. Socialinė globalizacijos dimensija, užimtumo ir deramo darbo rėmimas ES stiprins socialinę globalizacijos dimensiją siekdama užtikrinti, kad visi – ir vyrai, ir moterys – gautų maksimalią naudą. Savo bendruoju tikslu ES laikys užimtumą, teisingą ekonominį vystymąsi ir deramą darbą visiems. | Pasaulinės komisijos ataskaitoje dėl socialinės globalizacijos dimensijos reikalaujama sąžiningos globalizacijos, kuri būtų naudinga visiems[11]. 2004 m. gegužę šiuo klausimu Komisija priėmė Komunikatą[12]. ES įsipareigoja sutelkti visas savo politikos sritis – prekybos, vystymosi ir išorės santykių – ir priemones, kad galėtų sėkmingiau spręsti globalizacijos problemą. Šiuo tikslu ES bendradarbiaus su nacionalinėmis institucijomis ir socialiniais partneriais. - ES rems pastangas užtikrinti politikos darną tarp tarptautinių institucijų bei dialogą ir bendradarbiavimą tarp PPO, Bretton Woods institucijų ir TDO. - ES skatins aktyviai spręsti socialines prisitaikymo pasekmes ir su globalizacija susijusį restruktūrizavimą, bendradarbiaujant su TDO dėl prekybos politikos poveikio užimtumui ir socialiniams klausimams. - ES skatina įtraukti užimtumo ir deramo darbo[13] klausimus , visų pirma jaunų žmonių atžvilgiu, į būsimą TPT ir Tūkstantmečio deklaracijos peržiūrą. Šiuo tikslu ES visų pirma bendradarbiaus su JT, TDO ir kitomis tarptautinėmis organizacijomis. - ES rems iniciatyvas, remiančias produktyvų užimtumą , investicijas į žmogiškuosius išteklius, perskirstymo mechanizmus, socialinę apsaugą, lyčių lygybę, socialinį dialogą ir veiksmingą teisių darbe taikymą. Tokių iniciatyvų pavyzdys galėtų būti jaunų žmonių apmokymas ir galimybės dirbti savanoriais, kad jie galėtų įgyti daugiau savarankiškumo, naujos patirties ir galų gale įgytų darbinės kvalifikacijos. - ES skatins gerai valdyti finansų, mokesčių ir teismų srityse. - ES rems sąžiningą prekybą kaip tvariosios plėtros ir skurdo mažinimo įrankį. - ES toliau rems Europos įmonių socialinės atsakomybės (ĮSA)[14] strategiją kaip svarbų verslo indėlį į tvarią plėtrą ir skurdo mažinimą. Bus kreipiamas ypatingas dėmesys ĮSA vystymosi dimensijai apibrėžti atsižvelgiant į a) svarbiausių tarptautinių aplinkos ir socialinių konvencijų įgyvendinimą, b) tiekimo grandinę besivystančiose šalyse ir c) ES nepriklausančių suinteresuotųjų šalių dalyvavimą. - Skatindamos ĮSA, Komisija ir valstybės narės turėtų numatyti sąlygą, kad viešuosiuose pirkimuose dalyvauti galima tik tuomet, jeigu vykdomos daugiašalėms įmonėms skirtos gairės. 3.7. Migracija ES skatins sąveiką tarp migracijos ir vystymosi, kad migracija palankiai veiktų vystymąsi. | ES toliau skatins teigiamą požiūrį į migracijos ir vystymosi ryšį, remdamasi 2002 m. gruodžio Komunikatu dėl migracijos ir vystymosi[15]. Daugiau pasiūlymų dėl šios srities bus pateikta atskirame komunikate, kuris bus paskelbtas šiais metais. Jie bus pagrįsti sėkminga praktika ir turėtų būti skirti visų pirma šiems klausimams: - ES skatins gerai valdomą tarptautinę darbo migraciją ir parengs ES politikos dėl ekonominės migracijos principus[16]. - ES sieks užtikrinti – bendradarbiaudama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis – pigius ir saugius migrantų privačių piniginių perlaidų kanalus ir nagrinės mechanizmus, padedančius sukurti tokių privačių finansinių srautų galimybes ir pagreitinančius vystymui skirtas investicijas. - ES toliau svarstys – bendradarbiaudama su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir agentūromis – kaip protų „nutekėjimą“ paversti protų „papildymu“[17]. Vienas iš šios politikos tikslų – patarti ES valstybėms narėms ir atitinkamoms suinteresuotosioms šalims atsisakyti aktyvaus įdarbinimo politikos svarbiausiuose visuomenės ir trečiųjų šalių vystymo sektoriuose, įskaitant sveikatos apsaugos ir mokslinių tyrimų sektorius vargingiausių šalių regionuose, kuriuose paslaugų tinklas mažiausiai išvystytas. - ES rems nacionalinių bendruomenių pastangas skatinti socialinį ir ekonominį savo kilmės šalių vystymąsi ir palaikys žiedinę migraciją (taikydama atitinkamą vizų politiką). - ES ieškos būdų kaip sustiprinti Pietų šalių migracijos vystymosi poveikį teikdama vystymosi paramą. 3.8. Moksliniai tyrimai ir naujovės ES stengsis integruoti, kur įmanoma, vystymosi tikslus į savo MTTP ir naujovių politiką ir padės besivystančioms šalims išplėsti savo vidaus pajėgumus šioje srityje. | Pagrindinė varomoji jėga, siekiant pakelti žmonių gerovę, yra naujovės. Ekonominių, socialinių ir aplinkosauginių sąlygų gerinimas priklauso nuo intensyvaus žinių kaupimo proceso, kuriam teigiamą įtaką daro mokslinių tyrimų rėmimas. ES remia mokslinius tyrimus besivystančiose šalyse įgyvendindama Mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros pagrindų programą. Tokiu atveju: - ES bendradarbiaus su besivystančiomis šalimis siekdama joms padėti a) remti mokslą ir technologijas bei šiuo tikslu – mažąsias bei vidutines įmones, b) pagerinti mokslinių tyrimų, technologijų ir aukštojo išsilavinimo infrastruktūras, c) padidinti savo žmogiškuosius išteklius moksliniams tyrimams atlikti ir technologijoms vystyti taikant įvairias tarptautinio mobilumo sistemas, tuo pačiu siekiant išvengti protų nutekėjimo, ir d) užtikrinti galimybes jauniems žmonėms gauti aukštąjį išsilavinimą – visų pirma merginoms. - ES toliau vystys Europos mokslinių tyrimų zoną ir stiprins tarptautinę jos reikšmę, siekdama, kad ji pirmiausia tarnautų vystymosi tikslams. ES rems bendrus tyrimus, skirtus pagrindinėms besivystančių šalių problemoms. Daugelio su TPT tikslais susijusių projektų, finansuojamų iš Bendrijos pagrindų programos, skirtos moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, ir kitos panašios tyrimų veiklos (pvz., ES Vandens iniciatyvos mokslinių tyrimų dalis) tikslas yra stiprinti koordinavimą, sudaryti naujas partnerystes ir stiprinti vykdomą bei būsimą veiklą žinioms kaupti užtikrinant mokslinį pagrindą naujoms problemoms spręsti. - ES skatins integruoti, tam tikrais atvejais, vystymosi klausimus į įvairius Technologijų forumus ir partnerystes (miškininkystės, biotechnologijų, vandens tiekimo ir sanitarijos, sveikatos tyrimų ir kt. srityse) siekiant užtikrinti abipusę naudą Europai ir besivystančioms šalims – tokia iniciatyva buvo iškelta Europos ir besivystančiųjų šalių partnerystės klinikinių tyrimų srityje ir Pasaulinio gyvūnų sveikatos technologijų forumo dėka. - ES rems iniciatyvas, kurios didins galimybes naudotis žemės stebėjimo duomenimis, kad būtų lengviau planuoti ir priimti vystymosi politikos sprendimus besivystančiose šalyse. Atsižvelgiant į tai, Afrikos šalių įtraukimas į PŽSSS bus tiesiogiai naudingas jų politikai. - ES rems vietos ir regioninių pajėgumų kūrimą taikant integruotus tyrimus, parodomąją ir mokomąją veiklą, kurioje dalyvauja atitinkamos besivystančių ir išsivysčiusių šalių suinteresuotosios šalys, visų pirma remiantis bendradarbiavimu tarp JT ir BUVEINIŲ bei Europos Komisijos. 3.9. Informacinė visuomenė ES spręs skaitmeninės atskirties problemą, informacinių ir komunikacijos technologijų potencialą panaudodama kaip vystymosi įrankį ir reikšmingą išteklių šaltinį TPT pasiekti. | Informacijos ir komunikacijų technologijos (IKT) plinta visuose sektoriuose. IKT padeda veiksmingiau teikti viešąsias paslaugas. Jos skatina ekonominį augimą, stiprina gerą valdymą ir vaidina reikšmingą vaidmenį siekiant bendrų visuomenės tikslų, pvz., kultūrinės įvairovės. Pagal IKT politiką ES vykdys tokią veiklą: - ES teiks techninę paramą reglamentavimo srityje ir skatins kurti pajėgumus, rems regioninį reglamentų harmonizavimą, pradės dialogą dėl elektroninių strategijų ir keisis sėkmingos praktikos pavyzdžiais ir standartais, taip pat kurs suinteresuotųjų šalių tinklus. - Skatindama visuotinai naudotis IKT, visų pirma Afrikoje į pietus nuo Sacharos, ES apsvarstys galimybę remti nacionalines strategijas, padedančias valstybinio sektoriaus ištekliais privataus sektoriaus investicijoms. Remdamasi šiomis strategijomis, ES propaguos IKT taikymą, pvz., elektroninę integraciją, e. valdžią, e. mokymą, e. sveikatą ir e. verslą. - ES leido besivystančioms šalims dalyvauti Mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pagrindų programoje ir Informacinės visuomenės projektuose. Tai leidžia išmėginti naujoviškus bandomuosius projektus ir sustiprinti sėkmingiausias vietos iniciatyvas bei skatina išplėsti švietimo ir tyrimų tinklus. 3.10. Transportas ES nagrinės specialiuosius neturinčių išėjimo prie jūros ir jūrinių besivystančių valstybių poreikius, rems intermodalumą tinklų sujungimo tikslais, saugumą ir apsaugą. | ES didins paramą tvarioms multimodalioms transporto sistemoms, kurios palaiko regioninės integracijos ir prekybos strategijas, remdamasi Europos transporto politikos 2010 metams ir 2003 m. Alma-Atos veiksmų programos principais. Įgyvendindama transporto politiką, ES padės besivystančioms šalims tokiomis priemonėmis: - ES toliau stiprins savo įtaką tarptautinėse organizacijose (pvz., Tarptautinėje jūrų organizacijoje ir Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje) siekdama užtikrinti veiksmingas ir gausias oro ir jūrų transporto paslaugas saugioje ir švarioje aplinkoje, palaikančioje tvariąją plėtrą ir regioninę prekybą. - ES toliau rems Tarptautinės darbo organizacijos pastangas gerinti lygiateises jūreivių darbo sąlygas atsižvelgiant į Konsoliduotą darbo jūroje standartų konvenciją, kuri turėtų būti priimta 2006 m. pradžioje. - ES rems tarptautines, regionines ir subregionines organizacijas, siekdama palengvinti transporto tranzitą . - ES toliau dės pastangas didinti saugumą tarptautinėje logistinėje grandinėje ir stiprinti transporto saugumą ir apsaugą , dvišaliu ir regioniniu mastu skatindama derinti besivystančių šalių įstatymus su tarptautiniais jūrų ir aviacijos saugos ir saugumo teisės aktais. - ES ieškos galimybių, kaip besivystančios šalys galėtų pasinaudoti Europos palydovų navigacijos sistemos „Galileo“ teikiamais pranašumais. 3.11. Energija ES yra tvirtai įsipareigojusi prisidėti tenkinant besivystančių šalių poreikius ir tuo tikslu sudaryti galimybes naudotis tvariosios energijos šaltiniais ir remti energijos infrastruktūrų ir tinklų sujungimą. | Būtina užtikrinti tvarias, aukštos kokybės, patikimas ir prieinamas galimybes naudotis atitinkamais energijos šaltiniais – šalims, kurios šiuo metu negali pasinaudoti energijos paslaugomis, ir dėl būsimo našumo padidėjimo bei ekonomikos vystymosi, kuris turės palaikyti prognozuojamą gyventojų skaičiaus augimą ir urbanizaciją besivystančiose šalyse. Įgyvendindama energijos politiką, ES turėti prisiimti tokius įsipareigojimus: - ES rems institucinę pagalbą, techninę paramą ir tinklų jungimą, kad paramą gaunančios šalys sugebėtų įgyvendinti savo energijos strategijas, pvz., taikant porines operacijas, stiprinančias šių šalių administracinius ir reguliavimo pajėgumus ir (arba) ad hoc techninės paramos mechanizmus. - ES padės kurti atitinkamą teisinę bazę ir naujus finansinius mechanizmus, siekdama skatinti investicijas į nekenksmingas technologijas remiantis valstybinėmis ir privačiomis partnerystėmis. - ES skatins regioninį bendradarbiavimą , kad būtų sujungtos energijos infrastruktūros. - ES skatins integruoti energiją kaip bendrąjį vystymosi strategijų aspektą, įskaitant skurdo mažinimo strategijos dokumentus (SMSD). Į energijos sektoriaus programas ir projektus reikia nuolat įtraukti energijos efektyvumo tikslus. 4. Įgyvendinimas ir priežiūra Atsižvelgdama į TPT tikslus, 2004 m. gruodį Europos Taryba paragino toliau stiprinti vystymosi politikos darną „ plačiau ir sistemingiau naudojant esamus konsultacijų, poveikio vertinimo ir procedūrų mechanizmus, įgalinančius apžvelgti atitinkamas politikos sritis įvertinant jų poveikį besivystančioms šalims ”[18]. Įgyvendindama šį teiginį, ES inter alia nagrinės esamus vertinimo ir apžvalgos mechanizmus, kuriuos taiko Europos Komisija, ir apsvarstys galimybę pritaikyti juos – tinkamai pakoregavus jų formą – Tarybai ir Europos Parlamentui. Siekdama stiprinti vystymosi politikos darną, Komisija ieškos būdų ir priemonių jau esamoms priemonėms stiprinti, visų pirma Poveikio vertinimo priemonėms. Komisija užtikrins, kad į jos taikomus vertinimo metodus būtų įtraukti lyčių aspektai ir tokiu būdu politikos įtaką vertintų moterų ir vyrų atžvilgiu. Poveikio apžvalgos gerinimo problemą reikia spręsti ir politiniu, ir techniniu lygiu. Vystymosi bendradarbiavimo srityje yra numatyti įvairūs konsultacijų mechanizmai, padedantys keistis informacija ir poveikio analizės duomenimis bei stiprinantys abipusį bendradarbiavimą siekiant užtikrinti vystymosi politikos darną[19]. ES apsvarstys galimybę sustiprinti ir išplėsti tokią praktiką, siekdama užtikrinti, kad vystymosi politikos darna rūpėtų ne tik vystymosi politikos rengėjams, bet ir su vystymusi nesusijusių politikos krypčių autoriams. Kaip praktinį žingsnį į priekį, Komisija siūlo stebėti , kaip įgyvendinami ES darnos įsipareigojimai atsižvelgiant į TPT. ES vystymosi darnos ataskaita Siekdama sustiprinti ES politikos darną TPT remti, Komisija parengs ES vystymosi politikos darnos vidurio ataskaitą – nuo dabar iki kitos tarptautinės TPT peržiūros, kuomet bus apžvelgta šiame Komunikate pateikiamų darnos įsipareigojimų pažanga. | 1 PRIEDAS – AKRONIMAI AKR Afrikos, Karibų baseino ir Ramiojo vandenyno šalys BŽŪP Bendroji žemės ūkio politika BĮK Biologinės įvairovės konvencija BŽP Bendroji žuvininkystės politika DPD Dohos plėtros darbotvarkė EB Europos bendrija EPF Europos plėtros fondas EPS Ekonominės partnerystės susitarimai MĮĮVP Miškų įstatymo įgyvendinimas, valdymas ir prekyba. PŽSS Partnerystės žvejybos srityje susitarimas BRIST Bendrųjų reikalų ir išorės santykių Taryba GATS Bendrasis susitarimas dėl muitų tarifų ir prekybos BPS Bendroji preferencijų sistema IKT Informacijos ir komunikacijų technologijos TDO Tarptautinė darbo organizacija MIŠ Mažiausiai išsivysčiusios šalys TPT Tūkstantmečio plėtros tikslai DAAS Daugiašaliai aplinkos apsaugos susitarimai EBPO Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija VPD Vystymosi politikos darna MGLG Maži ginklai ir lengvoji ginkluotė SDT Specialiosios ir diferencijuotos sąlygos SFS Sanitarija ir fitosanitarija TPP Techninė parama prekybai TRIPS Intelektinės nuosavybės teisių aspektai, susiję su prekyba PSTV Pasaulio valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimas tvaraus vystymo klausimais [1] Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) pasiūlė taip apibrėžti vystymosi politikos darną (VPD): „Vystymosi politikos darna yra darbas siekiant užtikrinti, kad vyriausybės vykdomos vystymosi politikos tikslų ir rezultatų nesumenkintų tos pačios vyriausybės vykdomos kitos politikos kryptys, kurios daro įtaką besivystančioms šalims, ir kad šios kitos kryptys paremtų, jei įmanoma, vystymosi tikslus. [2] 2004 m. birželio mėnesį buvo patvirtinta 2005 m. Tūkstantmečio plėtros tikslų (TPT) apžvalgos ataskaitų bendroji struktūra. [3] Be to, Europos Taryba patvirtino, kad „Sąjunga privalo stiprinti savo lyderio pozicijas kovoje prieš skurdą visame pasaulyje“, Europos Tarybos išvados, 2004 m. bir˛elis. [4] GAERC išvados, 2004 m. lapkritis. [5] „Spartinti pažangą siekiant Tūkstantmečio plėtros tikslų – Europos Sąjungos indėlis“, KOM(2005)132; ir „Vystymosi finansavimas ir pagalbos veiksmingumas“, KOM(2005)133. [6] Sutartis dėl Konstitucijos Europai buvo pasirašyta 2004 m. spalio 29 d. Romoje, ji įsigalios 2006 m. lapkričio 1 d., jeigu ją bus ratifikavusios visos valstybės narės. [7] KOM(2002) 278 galutinis/2 [8] „Kodėl turime veiksmingiau dirbti silpnose valstybėse“ DFID, 2005 m. sausis. [9] Žr. Komunikatą dėl įmonių finansinių pažeidimų prevencijos ir likvidavimo [KOM(2004)611 galutinis, 2004 m. rugsėjo 27 d.] [10] Remiantis 2004 m. liepą priimtomis Tarybos išvadomis. [11] Pasaulinės komisijos ataskaita dėl socialinės globalizacijos dimensijos, 2004 m. vasaris. [12] Komunikatas dėl socialinės globalizacijos dimensijos, KOM(2004)383, 2004 m. gegužė. Pasaulinės Komisijos ataskaitą ir komunikatą 2004 m. gruodį pasveikino Europos Taryba, o 2005 m. kovą savo išvadomis – Užimtumo ir socialinių reikalų taryba. [13] Deramo darbo sąvoka apima (produktyvaus) užimtumo, socialinės apsaugos, teisių darbe (įskaitant Pagrindinius darbo standartus) skatinimą ir socialinio dialogo, kaip antai: iniciatyvos darbdavių organizacijų ir darbuotojų pajėgumams didinti, stiprinimą. [14] KOM(2002) 347 [15] KOM(2002) 703 [16] Žalioji knyga apie ES poziciją ekonominei migracijai valdyti. KOM(2004)811. [17] Pavyzdys galėtų būti Bendrijos pagrindų programa, skirta moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, kurioje numatytos įvairios tarptautinio mobilumo schemos, atsižvelgiančios į šią problemą. [18] Europos Tarybos išvados, 2004 m. gruodis. [19] Pavyzdžiui, neoficialus ES vystymosi politikos darnos tinklas ir kiti konkretūs darbo susitarimai, tokie kaip: žemės ūkio, prekybos ir vystymosi tinklas ir bendradarbiavimas pačiame sektoriuje vykdant ES veiksmų planą dėl žemės ūkio prekių.