EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.30 
SEK(2011) 1385 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria iš dalies kei čiama Direktyva 
2006/43/EB d ėl teisės aktų nustatyto metin ės finansin ės atskaitomyb ės ir konsoliduotos 
finansinės atskaitomyb ės audito 
 
ir 
 
Pasiūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas d ėl konkrečių viešojo intereso įmonių 
teisės aktų nustatyto audito reikalavim ų 
{KOM(2011) 779 galutinis} 
{SEK(2011) 1384 galutinis}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva, kuria iš dalies kei čiama Direktyva 
2006/43/EB d ėl teisės aktų nustatyto metin ės finansin ės atskaitomyb ės ir konsoliduotos 
finansinės atskaitomyb ės audito 
 
ir 
 
Pasiūlymas 
 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas d ėl konkrečių viešojo intereso įmonių 
teisės aktų nustatyto audito reikalavim ų 
1. ĮVADAS  
Auditas kartu su prieži ūra ir įmonių valdymu tur ėtų būti vienas pagrindini ų finansinio 
stabilumo užtikrinimo veiksni ų, nes juo patvirtinamas įmonių finansini ų ataskait ų 
teisingumas. Griežtas aud itas labai svarbus siekiant  atkurti rinkos pasitik ėjimą. 
Komisija ėmėsi iniciatyvos ištirti audito rink ą – 2010 m. spalio m ėn. paskelb ė žaliąją knygą. 
Per konsultacijas d ėl jos gauta 700 įvairių suinteresuot ųjų subjektų atsakymų.  
2011 m. rugs ėjo 14 d. pranešime d ėl žaliosios knygos Eur opos Parlamentas pritar ė holistiniam 
Komisijos poži ūriui ir pagrindiniams jos pasi ūlymams d ėl audito rinkos pertvarkymo. 
Jungtinės Valstijos taip pat svarsto svarbius pakeitimus, vis ų pirma susijusius su auditori ų 
nepriklausomumu. Rimtai svarstoma galimyb ė nustatyti privalom ą audito įmonių rotaciją, taip 
siekiant pašalinti didelius tr ūkumus. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Įmonių finansini ų ataskaitų auditas yra viešojo intereso sumetimais teikiama paslauga. 
Auditas padeda užtikrinti finansini ų ataskaitų teisingum ą ir patikimum ą. Ši paslauga, viena 
vertus, yra teis ės aktų nustatytas pavedimas tam tikrai kvalifikuot ų specialist ų grupei, kita 
vertus, tai visoms įmonėms teisės aktų nustatyta prievol ė. Kai kurie dideli ų įmonių audito 
rinkos aspektai yra nors ir  ne identiški, bet panaš ūs į kredito reiting ų agentūrų (KRA) rinkos 
aspektus. Pirmojoje rinkoje dominuoja vadinamasis Didysis ketvertas (PWC, KPMG, Ernst 
and Young  ir Deloitte ), o antrojoje –  trys stambios KRA (S&P, Moody's , Fitch ). Be to, abiems 
rinkoms b ūdingas interes ų konfliktas, nes nuomon ės subjektas kartu yra ir klientas. Į biržos 
sąrašus įtrauktų įmonių požiūriu, vertybini ų popierių emitentas, d ėl kurio ataskait ų ir 
kreditingumo teikiamos audito ir reiting ų agentūrų nuomonės, kartu yra ir šalis, kuri moka 
 
LT 3   LT auditoriui ir KRA. Ir aud itoriai, ir KRA savo veikl ą vykdo vadovaudamiesi teisiniu 
reikalavimu: įmonių finansini ų ataskaitų auditas yra privalomas, o pagal daugel į teisinių 
nuostatų reikalaujama nustatyti kredito reitingus. 
Svarbu pripažinti, kad tuos interesus reikia tinkamai suderinti. Atsižvelgiant į tai, kad didel ės į 
biržos sąrašus įtrauktos įmonės ir finans ų įstaigos daro didesn į socialinį poveikį, svarbu 
sukurti griežtesn ę ir tvirtesn ę jų finansini ų ataskaitų audito sistem ą. Todėl kai kurie 
susirūpinimą keliantys klausimai yra aktualesni įmonėms, daran čioms poveik į labai dideliam 
skaičiui suinteresuot ųjų subjektų: pavyzdžiui, į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms ir tam tikr ą 
veiklą, ypač finansini ų paslaugų sektoriuje, vykdan čioms įmonėms (šiose taisykl ėse jos 
vadinamos viešojo intereso įmonėmis). Tie susir ūpinimą keliantys klausimai yra: 
• lūkesčių skirtumai  tarp to, ko suinteresuotieji subjektai tikisi iš audito, ir to, k ą 
auditoriai iš tikr ųjų atlieka; daugelis klausia, kaip bankai gal ėjo bankrutuoti pra ėjus 
vos keliems m ėnesiams po teigiam ų audito išvad ų pateikimo. Be to, labai tr ūksta 
keitimosi informacija tarp auditori ų ir prieži ūros institucij ų apie akivaizdžius 
audituojam ų įmonių, ypač finansų sektoriaus, finansinio stabilumo tr ūkumus; 
• tokioje aplinkoje, kurioje auditas iš esm ės yra tapęs viena iš perteklini ų komercini ų 
paslaugų, kurias auditoriai teikia savo klientams, nepriklausomumas  nėra nei 
užtikrinamas, nei įrodomas. D ėl to, kad reguliariai nerengiami konkursai d ėl audito 
paslaugų ir nevyksta reguliari audito įmonių rotacija, pamintas pagrindinis audito 
principas – profesinis skepticizmas;  atsiduriame aplinkoje, kurioje daugyb ė 
audituojam ų įmonių iš tiesų palaiko draugiškus ryšius  su savo auditoriumi; taip 
pažeidžiama pati nepriklausomumo esm ė. 
• rinkos koncentracija ir  pasirinkimo galimybi ų trūkumas : rinka yra tokia 
poliarizuota, jog retai pas itaiko, kad viešojo intereso įmonės auditorius neb ūtų viena 
iš Didžiojo ketverto įmonių. Daugumoje valstybi ų narių Didysis ketvertas atlieka 
daugiau kaip 85 proc. dideli ų į biržos s ąrašus įtrauktų įmonių (FTSE 350 
ekvivalentas) audit ą. Audituojam ų įmonių ir jų auditorių draugiški ryšiai, taip pat 
rinkoje įsitvirtinusi nuomon ė nulėmė Didžiojo ketverto dominavim ą. Net ir tais 
palyginti retais atvejais, kai organizuojami konkursai d ėl audito paslaug ų, ne 
Didžiojo ketverto įmonės samdomos nenoriai.  
Visos šios problemos rodo, kad investuotojai ir kiti suinteresuotieji subjektai negali 
besąlygiškai pasitik ėti visišku audito nuomon ės nepriklausomumu, taigi ir jos kokybe. Per 
valstybių narių (taip pat JAV) nacionalini ų audito prieži ūros institucij ų atliekamus 
patikrinimus pernelyg dažnai nustatoma, ka d nepriklausomumas yra nepakankamas. 
Nors nė vienas suinteresuot asis subjektas netur ėtų pasikliauti vien audito išvada, kad 
susidarytų nuomon ę apie įmonės finansin į stabilum ą, vis dėlto itin svarbu, kad 
suinteresuotasis subjektas gal ėtų pasitikėti finansini ų ataskaitų, dėl kurių pateikta teigiama 
audito išvada, pagr įstumu. Ypa č suinteresuotieji subjektai tur ėtų galėti pasikliauti tuo, kad 
audituojama įmonė prognozuojamoje ateityje gal ės tęsti savo veikl ą, t. y. vykdyti savo 
įsipareigojimus kreditoriams.  
Yra ir kit ų susirūpinimą keliančių klausimų, susijusių su audito rinka, kurie kyla ne tik d ėl 
viešojo intereso įmonių, bet dėl visų įmonių, kurios turi b ūti audituojamos. Tai gana 
specifiniai S ąjungai aktual ūs klausimai, ir juos reikia spr ęsti norint padidi nti vidaus rinkos 
veiksmingum ą: 
 
LT 4   LT • šiuo metu auditoriai turi būti patvirtinti kiekvienoje valstyb ėje narėje, kurioje jie 
nori vykdyti teis ės aktų nustatyt ą auditą. Fiziniai asmenys, nor ėdami gauti 
patvirtinim ą, privalo kiekvienoje valstyb ėje narėje, kurioje jie nori vykdyti audit ą, 
išlaikyti kvalifikacin į egzaminą arba testą, o tai susij ę su biurokratija ir s ąnaudomis. 
• Sąjungoje nei audito praktikos standartai, nei auditori ų priežiūra nėra suderinti; 
audito prieži ūra nėra visose valstyb ėse narėse neginčytinai nepriklausoma nuo audito 
profesijos; prieži ūros nepriklausomum ą mažina tai, kad tikrinant audito įmones 
dalyvauja audito veikla užsiimantys spec ialistai. Be to, didžiuliai nacionalinio 
lygmens ištekli ų skirtumai lemia tai, kad prieži ūra yra nevienoda , o 
bendradarbiavimas Europos lygmeniu silpnas.  Taip pat taikomi audito standartai n ėra 
pritaikyti pagal įmonių, ypač vidutinių, dydį;  
• šiuo metu galioja audito įmonių nuosavyb ės apribojimas, pagal kur į ne auditoriams 
draudžiama tur ėti didelę audito įmonių nuosavyb ės dalį, taip apribojamos vidutini ų 
audito įmonių galimybės augti. 
3. SUBSIDIARUMAS IR PROPORCINGUMAS  
Pagal galiojan čias ES taisykles, net 2006 m. pri ėmus Teisės aktų nustatyto audito direktyv ą, 
valstybėms narėms paliekama nemažai laisv ės vadovautis savo nuoži ūra. Todėl Sąjungoje 
atsirado dideli ų skirtumų. 
Kadangi valstyb ėms narėms teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių kvalifikacijos 
srityje paliekama nemažai laisv ės vadovautis savo nuoži ūra ir valstyb ėse narėse taikoma 
nevienoda prieži ūros tvarka, b ūtina imtis darni ų veiksmų Sąjungos lygmeniu. 
Be to, galiojan čiuose teis ės aktuose neišspr ęsti rizikos, kuri ą kelia dabartin ė rinkos strukt ūra, 
ir poreikio, kad aukštesn ės klasės rinkoje veikt ų daugiau įmonių, klausimai.  
Pagal savo pob ūdį teisės aktų nustatytas auditas yra ES teis ės aktų reikalavimas, tod ėl visi 
pakeitimai, kuriais siekiama spr ęsti pagrindines problemas, S ąjungoje tur ės būti įdiegti 
teisinėmis priemon ėmis. 
4. TIKSLAI IR POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Iniciatyvos audito  srityje prisid ėtų prie pažangos kitose finansinio reguliavimo srityse, 
pavyzdžiui, įmonių valdymo, apskaitos ir kredito reiting ų.  
Bendras pakeitim ų audito srityje tikslas : padėti užtikrinti veiksming ą finansų ir ne finans ų 
rinkų veikimą stiprinant audito profesijos vaidmen į rinkoje, kad auditas atitinkamiems ūkio 
subjektams ir rinkai priimtinomis s ąnaudomis suteikt ų patikimesn ės, skaidresn ės ir 
prasmingesn ės informacijos apie įmonių finansinių ataskaitų teisingum ą. 
Šiame skyriuje išd ėstytomis pagrindini ų reikalavim ų įgyvendinimo politikos galimyb ėmis 
siekiama spr ęsti pirmiau pristatytas problemas. Priimtiniausios galimyb ės yra pažym ėtos 
paryškintu šriftu .  
 
LT 5   LT 1 konkretus tikslas. Paaiškinti ir apibr ėžti teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių 
vaidmenį apskritai ir konkre čiai viešojo intereso įmonių atžvilgiu  
1.1. Galimyb ės padidinti bendr ą verslo k ūrėjų ir (arba) rinkos informuotum ą apie audito 
apimtį. 
0. Pagrindinis scenarijus. 
1. ES taisykl ėse patikslinti ir tiksliai apibr ėžti teisės aktų nustatyto audito apimt į (jos 
neišplečiant).  
2. Iš naujo apib ūdinti teisės aktų nustatyto audito apimt į, pašalinant l ūkesčių skirtumus: 
auditoriai tur ėtų griežtai analizuoti įmonės „veiklos t ęstinumo“ prielaid ą. 
1.2. Galimyb ės tobulinti informacij ą, kurią auditorius pateikia vart otojams ir audituojamoms 
įmonėms (viešojo intereso įmonėms). 
0. Pagrindinis scenarijus. 
1. Tobulinti ir išpl ėsti audito išvad ą, kad joje b ūtų pateikiama daugiau informacijos 
visuomenei.  
2. Išsamesn ė ataskaita pa čiai audituojamai įmonei (audito komitetui ir vadovybei).  
3. Gerinti auditoriaus ir audito komiteto keitim ąsi informacija.  
4. Derinti 1–3 galimybes.  
1.3. Galimyb ės tobulinti auditori ų ir viešojo intereso įmonių priežiūros institucij ų 
komunikacijos kanalus. 
0. Pagrindinis scenarijus. Prievol ė tam tikrais atvejais pranešti apie taisykli ų pažeidimus.  
1. Rekomenduoti vesti reguliar ų auditorių ir viešojo intereso įmonių priežiūros institucij ų 
dialogą. 
2. Reikalauti vesti reguliar ų auditori ų ir viešojo intereso įmonių priežiūros institucij ų 
dialogą.  
2 konkretus tikslas. Didinti teis ės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir audito įmonių 
nepriklausomum ą ir stiprinti j ų profesinį skepticizm ą atliekant viešojo intereso įmonių teisės 
aktų nustatytą auditą 
2.1. Galimyb ės mažinti bet kokio interes ų konflikto rizik ą dėl viešojo intereso įmonėms 
teikiamų ne audito paslaug ų. 
0. Pagrindinis scenarijus. Bendrie ji nepriklausomumo kriterijai. 
1. Draudimas teikti audituojamai įmonei tam tikras ne audito paslaugas. 
2. Draudimas teikti audituojamom s įmonėms ne audito paslaugas.  
 
LT 6   LT 3. Vien audit ą atliekan čios įmonės: leidžiama atlikti tik teis ės aktų nustatyt ą auditą ir 
jos turi b ūti nesusijusios su ne audito paslaugas teikian čiomis įmonėmis. 
2.2. Galimyb ės mažinti bet kokio galimo interes ų konflikto rizik ą dėl esamos sistemos, pagal 
kurią audituojama įmonė pati pasirenka auditori ų ir jam moka. 
0. Pagrindinis scenarijus. Šioks toks audito  komiteto dalyvavimas skiriant auditorius. 
1. Griežtesn ės auditori ų skyrimo tvarkos taisykl ės, griežtesn ės struktūros audito 
komitetui skiriamas svarbesnis vaidmuo (bent du jo nariai turi b ūti nepriklausomi ir 
bent vienas j ų turi išmanyti audit ą). 
2. Auditori ų paskiria tre čioji šalis (t. y. reguliavimo institucija).  
2.3. Galimyb ės mažinti bet kokio galimo interes ų konflikto rizik ą dėl „familiarumo keliamos 
grėsmės“. 
0. Pagrindinis scenarijus. Tik pagri ndinio audito partnerio rotacija. 
1. Privaloma audito įmonės rotacija pra ėjus tam tikram laikot arpiui nuo audito 
užduoties vykdymo.  
2. Stiprinti audito komiteto vaidmen į atliekant auditori ų darbo prieži ūrą. 
3.  Nustatyti papildom us reikalavimus d ėl audito įmonių vidaus organizacin ės 
struktūros ir valdymo.  
4. Derinti 1–3 galimybes.  
3 konkretus tikslas. Geri nti viešojo intereso įmonių audito rinkos s ąlygas siekiant pagerinti 
audito kokyb ę 
3.1. Galimyb ės paprasčiau pakeisti audito įmonę. 
0. Pagrindinis scenarijus. Nereikalaujama skelbti konkurs ą norint pasamdyti nauj ą 
auditorių. 
1. Reguliar ūs konkursai. Audituojamos įmonės konkurso proced ūroje kviest ų dalyvauti 
būtiniausią įmonių, įskaitant Didžiajam ketvertui nepriklausan čias įmones, skai čių.  
2. Privaloma audito įmonės rotacija pra ėjus tam tikram laikotarpiui nuo audito užduoties 
vykdymo. 
3. Derinti 1 ir 2 galimybes.  
3.2. Galimyb ės sudaryti palankesnes s ąlygas objektyviai pasirinkti audito paslaug ų teikėją. 
0. Pagrindinis scenarijus. Didžiojo ketverto audito įmonių reputacija ir toliau bus kli ūtimi 
svarstyti ir pasirinkti kitas įmones. 
1. Drausti į audituojamos įmonės ir trečiosios šalies (pavyzdžiui, banko) sutartis 
 
LT 7   LT įtraukti nuostatas, kuriomis b ūtų ribojamos galimyb ės pasirinkti audito įmones.  
2. Didinti informacijos apie audito kokyb ę (skelbti patikrinim ų ataskaitas) ir audito 
įmones skaidrum ą (pavyzdžiui, įmonės turi skelbti savo finansines ataskaitas).  
3. Sukurti visoje Europoje taikom ą audito kokyb ės sertifikavimo sistem ą 
auditoriams arba įmonėms, kurios atitinka tam tikrus kokyb ės reikalavimus ir d ėl 
to gali atlikti aukštos kokyb ės viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyt ą auditą. 
4. Derinti 1–3 galimybes.  
3.3. Galimyb ės viešojo intereso įmonėms išplėsti audito paslaug ų teikėjų pasirinkimo 
alternatyvas. 
0. Pagrindinis scenarijus. Didel ėms viešojo intereso įmonėms pasirenkant audito įmonę 
apribojimai ir toliau taikomi. 
1.1 Vien audit ą atliekančios įmonės: viešojo intereso įmonių auditą atliks įmonės, kurios 
teikia tik audito paslaugas. 
1.2 Bendras auditas: didel ėms viešojo intereso įmonėms taikoma prievol ė turėti daugiau 
negu vien ą audito įmonę, iš kurių bent viena nepriklausyt ų didžiausi ųjų grupei. Abi 
audito įmonės būtų bendrai atsakingos už audit ą.  
1.3. Privalomas bendras aud itas, atliekamas tik didel ėse finansų sektoriaus viešojo intereso 
įmonėse.  
1.4 Privalomas bendras vis ų didelių viešojo intereso įmonių auditas, kur į atlieka vien audit ą 
atliekančios įmonės. 
1.5 Privalomas bendras dideli ų finansų sektoriaus viešojo intereso įmonių auditas, kur į 
atlieka vien audit ą atliekančios įmonės. 
1.6. Savanoriškas bendras vis ų viešojo intereso įmonių auditas, d ėl kurio sukuriamos paskatos audito 
paslaugų teikėjams ir audituojamoms įmonėms savanoriškai vykdyti bendr ą auditą.  
1.7 Savanoriškas bendras vis ų viešojo intereso įmonių auditas, kur į atlieka vien audit ą 
atliekančios įmonės. 
2. Panaikinti apribojim ą dėl audito įmonių priklausymo ne auditoriams, kartu 
išsaugant nepriklausomumo garantijas.  
3. Nustatyti viršutin ę didelių į biržos sąrašus įtrauktų įmonių teisės aktų nustatyto audito 
rinkos dalies rib ą (20 proc.). 
4. Derinti 1 ir 2 galimybes.  
4 konkretus tikslas. Vengti nereikaling ų papildom ų atitikties s ąnaudų, kurių patirtų ir 
audituojamos MV Į, ir audito paslaug ų teikėjai, ypač kai paslaugos teikiamos kitoje valstyb ėje 
4.1. Galimyb ės palengvinti auditori ų kompetencijos pripažinim ą kitose valstyb ėse. 
0. Pagrindinis scenarijus. Auditoriai ir audito įmonės turėtų būti patvirtinti kiekvienoje 
valstybėje narėje, kurioje jie nori vykdyti teis ės aktų nustatytą auditą.  
 
LT 8   LT 1. Visos valstyb ės narės pripažįsta kitoje valstyb ėje narėje patvirtintas audito įmones. 
Pagrindinis auditui vadovaujant is audito partneris valstyb ėje narėje, kurioje 
vykdomas auditas, privalo b ūti patvirtintas auditoriumi.  
2 Vienos valstyb ės narės patvirtinti teis ės aktų nustatyt ą auditą atliekantys auditoriai 
pripažįstami kitose valstyb ėse narėse (kai paslaugos te ikiamos kitoje valstyb ėje). 
3. Adaptacijos laikotarpio schema –  didesnė kvalifikacinio egzamino arba testo 
konvergencija, skaidrumas ir prog nozuojamumas (steigimosi atveju).  
4 Derinti 1–3 galimybes.  
4.2. Galimyb ės derinti audito standartus d ėl audito įmonių praktikos, nepriklausomumo ir 
vidaus kontrol ės visoje ES. 
0. Pagrindinis scenarijus. Audito standartai įvairiose valstyb ėse narėse gali skirtis. 
1. Visoje ES įdiegti Tarptautinius audito standa rtus (TAS). Prireikus juos galima 
papildyti nacionalin ėmis nuostatomis.  
2. TAS diegimas, valstyb ės narėms leidžiama nuo j ų nukrypti. 
4.3. Galimyb ės užtikrinti, kad teis ės aktų nustatytas auditas b ūtų pritaikytas MV Į poreikiams. 
0.  Pagrindinis scenarijus. audito standartai taikomi neatsižvelgiant į audituojamos įmonės 
dydį. 
1. Reikalauti, kad valstyb ės narės užtikrint ų galimyb ę atlikti proporcing ą ir 
supaprastint ą MVĮ auditą. 
2. Nustatyti, kad vietoj teis ės aktų nustatyto audito MV Į būtų atliekamos ribotos perži ūros. 
5 konkretus tikslas. Didi nti viešojo intereso įmonių auditorių reglamentavimo ir prieži ūros 
veiksmingum ą, nepriklausomum ą ir nuoseklum ą visoje ES.  
5.1. Galimyb ės užtikrinti nacionalin ės teisės aktų nustatytą auditą atliekančių auditorių ir 
audito įmonių priežiūros nepriklausomum ą ir veiksmingum ą. 
0. Pagrindinis scenarijus. audito pr ofesijos atstovai per profesines įstaigas aktyviai dalyvauja 
audito prieži ūros veikloje. 
1. Įsteigti nepriklausom ą ES prieži ūros institucij ą, kuri būtų atsakinga už viešojo intereso 
įmonių, darančių poveikį suinteresuotiesiems subjektams kitose valstyb ėse, audit ą 
atliekančių audito įmonių priežiūrą. 
2. Stiprinti nacionalines audito prieži ūros institucijas. Įgaliojimai, teis ės ir 
nepriklausomumo reikal avimai audito prieži ūros institucijoms taikomi ES 
lygmeniu, bet prieži ūra vykdoma nacionaliniu lygmeniu.  
5.2. Galimyb ės įsteigti veiksming ą visoje ES veikiant į bendradarbiavimo prieži ūros srityje 
mechanizm ą, kuris taip pat užtikrint ų veiksming ą viršvalstybini ų audito įmonių struktūrų 
 
LT 9   LT priežiūrą. 
0. Pagrindinis scenarijus. Ekspert ų grupė (EGAOB), kuri ą sudaro nacionalini ų viešojo 
sektoriaus prieži ūros institucij ų atstovai ir kuria i vadovauja Komisija. 
1. Bendradarbiavimas su 3 lygmens Lamfalussy  pobūdžio komitetu. EGAOB suteikiamas 
nepriklausomas teisinis statusas, ji spr ęstų dėl savo darbo, Komisija b ūtų tik stebėtoja. 
2. Bendradarbiavimas visoje ES auditori ų priežiūros srityje su EVPRI 
(bendradarbiaujant su EBI ir EDPPI).  
3. Nauja Europos audito prieži ūros institucij ų tarnyba, specialiai pa skirta vykdyti audito 
rinkos prieži ūrą. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Bendras poveikis 
Visos kartu priimtiniausios politikos galimyb ės padės užtikrinti finansin į stabilum ą, nes 
griežtas auditas ir prasmingos a udito išvados užtikrins finansin ės informacijos teisingum ą. 
Visiškas nepriklausomumas –  svarbiausia griežto audito s ąlyga –  bus pasiektas tam tikromis 
priemonėmis, pavyzdžiui: privaloma audito įmonių rotacija, draudimu auditoriui audituojamai 
įmonei teikti ne audito paslaugas ( įskaitant auditori ų pertvarkym ą į vien audit ą atliekančias 
įmones). Maža to, tokiomis priemon ėmis bus sukurta tvirtesn ė rinka, kurioje daugiau įmonių 
galės dalyvauti ir įgyti patirties audituojant dideles viešojo intereso įmones. Pritaikius 
tarptautiniu lygiu pripažintus audi to standartus ir pašalinus kli ūtis teikti audito paslaugas 
kitose valstyb ėse bus galima sukurti labiau integruot ą Europos audito rink ą. Kartu su bet 
kuriais teis ės aktų nustatyto audito pa tobulinimais visoje S ąjungoje tur ėtų būti vykdoma 
labiau nepriklausoma ir veiksmingesn ė priežiūra, vykti reguliarus prieži ūros institucij ų 
tarpusavio ir prieži ūros institucij ų ir auditori ų dialogas.  
Ekonominis poveikis 
Geresnis auditas ir informatyvesn ės audito išvados sustiprins rink ų pasitikėjimą, o 
suinteresuotieji subjektai bus inform uojami apie visas su bet kuria konkre čia įmone susijusias 
problemas. D ėl tokio pasitik ėjimo naudos tiesiogiai gaus ne tik investuotojai ir kreditoriai, bet 
ir pati įmonė (ir jos darbuotojai). Audituojam ų įmonių pateikiamos finansin ės informacijos 
kokybė ir patikimumas taip pat bus labiau diferencijuojami. Tai tur ėtų įtakos verslo vykdymo 
sąnaudoms, pavyzdžiui, įmonių apyvartinio kapitalo poreiki ui: kreditoriai palankesnes s ąlygas 
labiau link ę taikyti patikimesn ėms įmonėms. 
Sąnaudos ir nauda 
Taikant priemones, pavyzdžiui, stiprinant audito komitetus, rengiant išsamesnes audito 
išvadas ir oficiali ą vidaus ataskait ą, organizuojant konkursus d ėl audito paslaug ų ir vykdant 
audito įmonių rotaciją, ir audituojamos, ir audito įmonės patirs papildom ų sąnaudų. Nors 
tiksliai nurodyti bendras s ąnaudas sunku, iš poveikio vertinimo matyti, kad padid ėjusias 
sąnaudas, kaip procentin ę bendrų sąnaudų dalį, ir audituojamos, ir audito įmonės galės 
padengti.  
 
LT 10   LT Naudą kiekybiškai įvertinti taip pat sunku, pasi ūlymais bus suteikiama galimyb ė teikti 
aukštesnės kokybės ir patikimesnes audito paslaugas. Informatyvesn ės audito išvados gal ėtų 
sumažinti kapitalo išlaidas. Audito įkainiai taip pat gali sumaž ėti, nes rinkoje atsiras daugiau 
paslaugas teikian čių dalyvių.  
Uždraudus auditoriams teikti ne audito paslaugas bus sudarytos vienodos veiklos s ąlygos 
kitiems paslaug ų teikėjams, ypa č MVĮ, pavyzdžiui, teisininkams, konsultantams, IT 
tiekėjams, mokes čių konsultantams ir pan. D ėl tokios konkurencingesn ės aplinkos tur ėtų 
sumažėti kainos tokias paslaugas perkan čioms įmonėms.  
Visa ES ekonomika taip pat gaus  pastovios grynosios naudas, nes S ąjungos lygiu bus 
nustatyti bendri audito standartai.  
Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai 
Diskusijos Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitete išryškino patikimos finansin ės 
informacijos apie įmonių stabilum ą svarbą darbuotojams. Nors auditas nedaro tiesioginio 
poveikio aplinkai, jis yra itin naudingas, nes užtikrina, kad visi įsipareigojimai, susij ę su žalos 
aplinkai šalinimu, arba kiti reikalavimai b ūtų tinkamai nustatyti ir kiekybiškai įvertinti.  
Administracin ė našta 
Dėl konkurs ų, rotacijos ir bendro audito papildom ų sąnaudų patirs ir audituojamos įmonės, ir 
auditoriai. Kita vertus, pa šalinus tarpvalstybines kli ūtis ir Sąjungoje nusta čius bendrus 
standartus, dabartin ė administracin ė audito paslaug ų teikimo kitose valstyb ėse narėse našta 
sumažės. MVĮ administracin ė našta taip pat sumaž ės jau vien d ėl to, kad valstyb ės narės turės 
užtikrinti proporcing ą ir supaprastint ą MVĮ auditą. 
Teisinės priemon ės, perkėlimas į nacionalin ę teisę ir atitikties aspektai 
Priėmus ir direktyv ą, ir reglament ą būtų geriau užtikrintas esam ų teisės aktų patobulinimas ir 
būtų sukurta suderinta sistema ypa č svarbiems pakeitimams diegti.  
Stebėsena ir vertinimas 
Priimtiniausi ų politikos galimybi ų stebėsena ir vertinimas bus vykdomi trimis etapais: 
1) perkėlimas į nacionalin ę teisę ir (arba) pereinamasis laikotarpis; 2) Komisijos, nacionalini ų 
institucijų ir EVPRI vykdoma steb ėsena; 3) ilgesnio laikotarpi o politikos vertinimas.