Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: — Europos Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; — jūrų biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti jūrų vandens rūšių gyvūnai, įskaitant anadrominių ir katadrominių rūšių gyvūnus visais jų gyvenimo ciklo etapais; — gėlo vandens biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti gėlo vandens rūšių gyvūnai; — žvejybos laivas – laivas, turintis verslinei jūrų biologinių išteklių žvejybai skirtą įrangą; — Sąjungos žvejybos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; — didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis – didžiausias žuvų kiekis, kurį iš žuvų išteklių galima išžvejoti neribotą laiką; — žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; — ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas – metodas, kurį taikant užtikrinama didelė gyvųjų vandens išteklių nauda, o tiesioginis ir netiesioginis žvejybos operacijų poveikis jūrų ekosistemoms yra nedidelis ir jos nekenkia tolesniam tų ekosistemų gyvavimui, įvairovei bei vientisumui; — mirtingumo dėl žvejybos koeficientas – per tam tikrą laiką sužvejotų išteklių žuvų kiekio ir vidutinio per tą laiką galimo sužvejoti išteklių žuvų kiekio santykis; — išteklius – išskirtinėmis savybėmis pasižymintis jūrų biologinis išteklius konkrečioje valdymo zonoje; — sužvejojamų žuvų kiekio apribojimas – per nustatytą laiką iškraunamų išteklių arba išteklių grupių žuvų kiekio apribojimas; — išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje, pvz., nustatant priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamų sužvejoti žuvų kiekį; — apsaugos priemonė – atsargumo priemonė, skirta apsisaugoti nuo to, kas nepageidaujama, arba užkirsti tam kelią; — techninės priemonės – priemonės, kuriomis tuo, kad nustatomos žvejybos įrankių naudojimo sąlygos bei jų struktūra ir ribojama prieiga prie žvejybos rajonų, reguliuojama sužvejojamo kiekio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos poveikis ekosistemų komponentams; — žvejybos galimybės – kiekybiškai apibrėžta juridinė teisė sužvejoti žuvis, išreikšta sužvejotų žuvų kiekius ir (arba) žvejybos pastangomis, ir funkciškai susijusios sąlygos, būtinos kiekybiškai apibrėžti tos teisės panaudojimo lygį; — žvejybos pastangos– žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; — perleidžiamoji žvejybos koncesija – atšaukti galima teisė į tam tikrą valstybei narei paskirtų arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (1) 19 straipsnį valstybės narės priimtuose valdymo planuose nustatytų žvejybos galimybių dalį, kurią jos turėtojas gali perduoti kitiems teisėtiems tokių perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams; — individualios žvejybos galimybės – metinės žvejybos galimybės, paskirtos valstybės narės perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams remiantis tai valstybei narei priklausančia žvejybos galimybių dalimi; — žvejybos pajėgumai – laivo tonažas, išreikštas GT (bendruoju tonažu), ir jo galia, išreikšta kW (kilovatais), kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/86 4 ir 5 straipsniuose (2); — akvakultūra – vandens organizmų veisimas ir auginimas naudojant metodus, kuriais siekiama, kad šių organizmų produktyvumas būtų didesnis nei natūralioje aplinkoje, šiems organizmams per visą veisimo ir auginimo laikotarpį iki pat produkcijos surinkimo ir ją surenkant išliekant fizinio arba juridinio asmens nuosavybe; — žvejybos licencija – licencija, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 9 dalyje; — žvejybos leidimas – leidimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 10 dalyje; — žvejyba – natūralioje aplinkoje gyvenančių vandens organizmų rinkimas arba gaudymas arba sąmoningas priemonių, kuriomis juos galima surinkti arba sugauti, naudojimas; — žuvininkystės produktai – vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas; — veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu; — sunkus pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje; — galutinis mokslinių duomenų vartotojas – subjektas, kurį mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domina mokslinė žuvininkystės sektoriaus duomenų analizė; — leidžiamo sužvejoti kiekio perteklius – ta leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio dalis, kurios pakrantės valstybė negali sužvejoti dėl pajėgumų stokos; — akvakultūros produktai – vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, bet kuriuo gyvenimo ciklo etapu; — neršianti išteklių biomasė – apskaičiuota konkretaus ištekliaus žuvų, kurios dauginasi nustatytu metu, įskaitant tiek patinus, tiek pateles, taip pat gyvavedes žuvis, masė; — mišrioji žvejyba – žvejyba, kai rajone, kuriame žvejojama, yra daugiau nei vienos rūšies žuvų ir jos gali būti sužvejotos žvejybos įrankiais; — tausios žvejybos susitarimai – tarptautiniai susitarimai, sudaryti su kita valstybe siekiant už Sąjungos finansinį įnašą gauti galimybę naudoti išteklius arba naudotis vandenimis.

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: — Europos Sąjungos vandenys – vandenys, į kuriuos valstybės narės turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, išskyrus vandenis greta Sutarties II priede išvardytų teritorijų; — jūrų biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti jūrų vandens rūšių gyvūnai, įskaitant anadrominių ir katadrominių rūšių gyvūnus visais jų gyvenimo ciklo etapais; — gėlo vandens biologiniai ištekliai – esamų ir galimų naudoti gėlo vandens rūšių gyvūnai; — žvejybos laivas – laivas, turintis verslinei jūrų biologinių išteklių žvejybai skirtą įrangą; — Sąjungos žvejybos laivas – laivas, plaukiojantis su valstybės narės vėliava ir įregistruotas Sąjungoje; — didžiausias tausus leidžiamas sužvejoti kiekis – didžiausias žuvų kiekis, kurį iš žuvų išteklių galima išžvejoti ilgą laiką — žuvininkystės valdymui taikomas atsargumo principas – principas, pagal kurį tinkamos mokslinės informacijos trūkumas neturėtų būti priežastimi atidėti valdymo priemones, skirtas tikslinėms rūšims, su jomis susijusioms arba nuo jų priklausomoms rūšims ir netikslinėms rūšims bei jų aplinkai išsaugoti, arba tų priemonių nesiimti; — ekosisteminis žuvininkystės valdymo metodas – metodas, kurį taikant užtikrinama didelė gyvųjų vandens išteklių nauda, o tiesioginis ir netiesioginis žvejybos operacijų poveikis jūrų ekosistemoms yra nedidelis ir jos nekenkia tolesniam tų ekosistemų gyvavimui, įvairovei bei vientisumui; — mirtingumo dėl žvejybos koeficientas – ; — išteklius – — sužvejojamų žuvų kiekio apribojimas – per nustatytą laiką iškraunamų išteklių arba išteklių grupių žuvų kiekio apribojimas; — išteklių išsaugojimo lygio atskaitos taškas – žuvų išteklių populiacijos parametrų (pvz., biomasės arba mirtingumo dėl žvejybos koeficiento) reikšmė, naudojama žuvininkystės valdymo srityje, pvz., nustatant priimtiną biologinės rizikos lygį arba planuojamų sužvejoti žuvų kiekį; — apsaugos priemonė – atsargumo priemonė, skirta apsisaugoti nuo to, kas nepageidaujama, arba užkirsti tam kelią; — techninės priemonės – priemonės, kuriomis tuo, kad nustatomos žvejybos įrankių naudojimo sąlygos bei jų struktūra ir ribojama prieiga prie žvejybos rajonų, reguliuojama sužvejojamo kiekio sudėtis pagal rūšis bei žuvų dydį ir žvejybos poveikis ekosistemų komponentams; — žvejybos galimybės – kiekybiškai apibrėžta juridinė teisė sužvejoti žuvis, išreikšta sužvejotų žuvų kiekius ir (arba) žvejybos pastangomis, ir funkciškai susijusios sąlygos, būtinos kiekybiškai apibrėžti tos teisės panaudojimo lygį; — žvejybos pastangos– žvejybos laivo pajėgumų ir veiklos sandauga; laivų grupės žvejybos pastangos – visų grupės laivų žvejybos pastangų suma; — perleidžiamoji žvejybos koncesija – atšaukti galima teisė į tam tikrą valstybei narei paskirtų arba pagal Reglamento (EB) Nr. 1967/2006 (1) 19 straipsnį valstybės narės priimtuose valdymo planuose nustatytų žvejybos galimybių dalį, kurią jos turėtojas gali perduoti kitiems teisėtiems tokių perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams; — individualios žvejybos galimybės – metinės žvejybos galimybės, paskirtos valstybės narės perleidžiamųjų žvejybos koncesijų turėtojams remiantis tai valstybei narei priklausančia žvejybos galimybių dalimi; — žvejybos pajėgumai – laivo tonažas, išreikštas GT (bendruoju tonažu), ir jo galia, išreikšta kW (kilovatais), kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2930/864 ir 5 straipsniuose (2)[2]; — akvakultūra – vandens organizmų veisimas ir auginimas naudojant metodus, kuriais siekiama, kad šių organizmų produktyvumas būtų didesnis nei natūralioje aplinkoje, šiems organizmams per visą veisimo ir auginimo laikotarpį iki pat produkcijos surinkimo ir ją surenkant išliekant fizinio arba juridinio asmens nuosavybe; — žvejybos licencija – licencija, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 9 dalyje; — žvejybos leidimas – leidimas, kaip nurodyta Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 4 straipsnio 10 dalyje; — žvejyba – natūralioje aplinkoje gyvenančių vandens organizmų rinkimas arba gaudymas arba sąmoningas priemonių, kuriomis juos galima surinkti arba sugauti, naudojimas; — žuvininkystės produktai – vandens organizmai, kurie yra žvejybos veiklos rezultatas; — veiklos vykdytojas – fizinis arba juridinis asmuo, valdantis arba turintis įmonę, kuri vykdo veiklą, susijusią su bet kuriuo žuvininkystės ir akvakultūros produktų gavybos, perdirbimo, pardavimo, platinimo ir mažmeninės prekybos etapu; — sunkus pažeidimas – pažeidimas, kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1005/2008 42 straipsnio 1 dalyje ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009 90 straipsnio 1 dalyje; — galutinis mokslinių duomenų vartotojas – subjektas, kurį mokslinių tyrimų ar valdymo tikslais domina mokslinė žuvininkystės sektoriaus duomenų analizė; — leidžiamo sužvejoti kiekio perteklius – ta leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio dalis, kurios pakrantės valstybė negali sužvejoti dėl pajėgumų stokos; — akvakultūros produktai – vandens organizmai, kurie yra akvakultūros veiklos rezultatas, bet kuriuo gyvenimo ciklo etapu; — neršianti išteklių biomasė – apskaičiuota konkretaus ištekliaus žuvų, kurios dauginasi nustatytu metu, įskaitant tiek patinus, tiek pateles, taip pat gyvavedes žuvis, masė; — mišrioji žvejyba – žvejyba, kai rajone, kuriame žvejojama, yra daugiau nei vienos rūšies žuvų ir jos gali būti sužvejotos žvejybos įrankiais; — tausios žvejybos susitarimai – tarptautiniai susitarimai, sudaryti su kita valstybe siekiant už Sąjungos finansinį įnašą gauti galimybę naudoti išteklius arba naudotis vandenimis; — . —