KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI

2016 m. Europos kultūros sostinių (Donostijos-San Sebastiano ir Vroclavo) renginių ex post vertinimas

1.Įvadas

Ši ataskaita teikiama pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1622/2006/EB, nustatančio Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. , 12 straipsnį, kuriame reikalaujama, kad Komisija kiekvienais metais užtikrintų išorinį ir nepriklausomą praėjusių metų Europos kultūros sostinės renginių rezultatų vertinimą ir pateiktų Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui to vertinimo ataskaitą .

Ex post vertinimo rezultatai ir metodika išsamiau pateikiami pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

2.Veiklos pagrindas

2.1.Su Europos kultūros sostinės (EKS) programa susiję ES veiksmai

Europos kultūros miesto programa nuo jos įgyvendinimo tarpvyriausybiniu lygmeniu pradžios 1985 m. plėtojosi ir 1999 m. įgijo visaverčių ES veiksmų formatą . Šiuo metu ji reglamentuojama Sprendimu Nr. 445/2014/ES , tačiau miestams, kurie buvo paskelbti Europos kultūros sostinėmis iki 2019 m., taikomas Sprendimas Nr. 1622/2006/EB.

EKS veiksmais siekiama pabrėžti Europos kultūrų turtingumą bei įvairovę ir jų bendrus bruožus ir taip skatinti didesnį Europos piliečių tarpusavio pažinimą. Jais taip pat siekiama skatinti ilgalaikį, kultūra grindžiamą, miestų vystymąsi plačiąja prasme, kuris apima socialinį ir ekonominį poveikį, Europos kultūrinės veiklos vykdytojų, menininkų ir miestų tarpusavio bendradarbiavimo stiprinimą, taip pat vietos (ir užsienio) piliečių įsitraukimą į kultūrinę veiklą ir dalyvavimą joje.

2.2.2016 m. Europos kultūros sostinių atranka ir stebėsena

Pagal Sprendimą Nr. 1622/2006/EB teisė surengti 2016 m. EKS renginius buvo suteikta dviem valstybėms narėms – Ispanijai ir Lenkijai.

Atrankos procedūrą dviem etapais (sudarant trumpąjį tinkamiausių miestų kandidatų sąrašą ir pateikiant galutinę rekomendaciją) tuo pat metu atliko atitinkamos šių dviejų valstybių narių institucijos (t. y. atitinkamos jų kultūros ministerijos). Atrankos grupė, kurią sudarė trylika narių, iš kurių šešis paskyrė atitinkama valstybė narė, o kitus septynis – Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos, išnagrinėjo miestų kandidatų paraiškas, remdamasi sprendime Nr. 1622/2006/EB nustatytais tikslais ir kriterijais. Penkiolika Ispanijos ir vienuolika Lenkijos miestų dalyvavo konkurse 2010 m., o 2011 m. grupė rekomendavo 2016 m. EKS vardą suteikti Donostijai-San Sebastianui ir Vroclavui . Europos Sąjungos Ministrų Taryba šiuos du miestus Europos kultūros sostinėmis oficialiai paskelbė 2012 m.

Vėliau abiem miestams buvo taikomos stebėsenos priemonės: ES institucijų ir įstaigų paskirtų septynių nepriklausomų ekspertų grupė stebėjo pažangą miestams rengiantis tapti EKS ir teikė gaires, taip pat atliko papildomą užduotį – užtikrino, kad būtų laikomasi programos ir įsipareigojimų, dėl kurių šie miestai buvo atrinkti. 2013 m. rudenį ir 2015 m. pavasarį Donostijos-San Sebastiano ir Vroclavo atstovai dalyvavo dviejuose oficialiuose Komisijos organizuotuose stebėsenos susitikimuose. Stebėsenos proceso pabaigoje grupė Komisijai pateikė teigiamą rekomendaciją kiekvienam iš šių dviejų miestų skirti 1,5 mln. EUR Melinos Mercouri apdovanojimą. Šis programos „Kūrybiška Europa“ lėšomis finansuojamas piniginis apdovanojimas buvo išmokėtas abiem EKS 2015 m. rudenį.

2.3.2016 m. dviejų Europos kultūros sostinių renginių temos ir akcentai

Donostijos-San Sebastiano paraiška, pavadinta „Kultūra – bendram sambūviui“ (isp. Cultura para la convivencia), buvo aiškiai susieta su vietove – paraiška buvo parengta, remiantis nesena skausminga miesto praeitimi, pažymėta teroristų veiklos dešimtmečių.

Kadangi paraiškos pateikimo metu miesto kultūrinė pasiūla ir jo kultūros sektoriaus pajėgumai jau buvo labai gerai išplėtoti, labiau siekta rekomenduoti kitokio pobūdžio projektus, susijusius su tokiais jautriais klausimais, kaip smurtas arba terorizmas, ir taip padėti piliečiams suprasti susitaikymo su savo praeitimi prasmę.

Programa buvo grindžiama dviem koncepcijomis – „bendro sambūvio“ (angl. Co-existence) ir „miesto“ (angl. The City). Pirmoji koncepcija išreikšta tokiais trimis aspektais, kaip „Taikos švyturys“ (angl. Lighthouse of Peace), „Gyvenimo švyturys“ (angl. Lighthouse of Life) ir „Balsų švyturys“ (angl. Lighthouse of Voices), susijusiais atitinkamai su integracija ir bendru sambūviu, sveikata, darbu bei aplinka ir komunikacija. Antroji koncepcija buvo sumanyta kaip horizontalioji priemonė, kuria užtikrinama metodinė pagalba tokiose srityse, kaip kalbinės įvairovės tvarumas, kritinio mąstymo skatinimas pasitelkiant šiuolaikinį meną, piliečių dalyvavimas, kultūros ir technologijų ryšys ir interaktyvių situacijų kultūros erdvėse kūrimas; visa tai skirta padėti pasiekti visų atskirų projektų tikslus.

Vroclavo paraiška buvo pagrįsta platesnio masto Vroclavo miesto strategija, kurioje pabrėžiamas miesto plėtros potencialas – jis turi būti stiprinamas suteikiant pirmenybę investicijoms į kultūros ir sporto renginius ir infrastruktūros objektus.

„Kultūros metamorfozės“ (angl. Metamorphoses of Culture) – tokia buvo bendra patvirtinta koncepcija, kuri metaforiškai perteikė istorinę miesto transformaciją ir šiuolaikinius kultūrinių ir socialinių pokyčių procesus (įskaitant globalizaciją, imigraciją, ES plėtrą ir vis didesnę skaitmeninių ryšių svarbą). EKS programos šūkiu tapo „Erdvės – grožiui“ (angl. Spaces for Beauty), kadangi buvo ketinama „sukurti erdves, kuriose būtų galima atkurti visuomeniniame gyvenime ir kasdieniuose įpročiuose slypintį grožį“.