Santrauka Portugalijos teisingumo sistema ir toliau patiria sunkumų, susijusių su jos veiksmingumu, ypač administraciniuose ir mokesčių teismuose. Pradėtos kelios iniciatyvos, kuriomis siekiama pagerinti teisingumo kokybę ir veiksmingumą, ypatingas dėmesys skiriamas skaitmeninių sprendimų įgyvendinimui visų tipų teismuose. Imtasi svarbių reformų, susijusių su teismų žemėlapio pritaikymu, siekiant turimus išteklius suderinti su nustatytais poreikiais. Pasigirdus kaltinimams dėl konkrečių elektroninės bylų paskirstymo sistemos pažeidimų, Aukštoji teismų taryba ėmė taikyti drausmines sankcijas ir tiria galimus bylų paskirstymo pažeidimus. Kovos su korupcija baudžiamosios teisės sistema iš esmės nustatyta. Rengiama nacionalinė kovos su korupcija strategija. Iki 2019 m. gruodžio mėn., kai vyriausybė paskelbė rengsianti nacionalinę kovos su korupcija strategiją, nebuvo jokio koordinuoto strateginio požiūrio į korupciją. Politika ir teisėkūros sprendimai daugiausia buvo taikomi padrikai, siekiant pašalinti įvairius nustatytus trūkumus. Kovoje su korupcija pažangą toliau darė specializuota baudžiamojo persekiojimo ir kriminalinė policija. Visgi efektyvų baudžiamąjį persekiojimą kovoje su korupcija riboja išteklių trūkumas ir nepakankama teisėsaugos institucijų specializacija. 2019 m. buvo priimtas ir įsigaliojo teisės aktų rinkinys, skirtas skaidrumui valstybės tarnyboje, turto deklaracijoms ir nesuderinamumui. Prevenciniai veiksmai vis dar riboti, Korupcijos prevencijos tarybai trūksta pajėgumų, susijusių su ištekliais ir specializacija, todėl ji daugiausia vykdo informuotumo didinimo veiklą. Naujai įsteigta Skaidrumo užtikrinimo tarnyba, atsakinga už turto deklaracijų bei interesų konflikto stebėseną ir priežiūrą, dar nevykdo savo funkcijų. Konstitucijoje įtvirtinta saviraiškos ir informacijos laisvė, taip pat žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, vyrauja pagarbos žurnalistų redakcinei laisvei kultūra. Audiovizualinės žiniasklaidos reguliavimo institucija – Entidade Reguladora para a Comunicação Social (ERC) – laikoma nepriklausoma ir efektyvia. Kalbant apie kitas susirūpinimą keliančias sritis, Europos Žmogaus Teisių Teismas nustatė, kad laisvės atėmimo bausmėmis už garbės ir orumo įžeidimą pažeidžiama saviraiškos laisvė. Teisės sistema apima nuostatas dėl informacijos apie žiniasklaidos nuosavybę ir finansavimą atskleidimo, taip pat dėl valstybinių reklamos kampanijų skaidrumo. Abu aspektus kontroliuoja žiniasklaidos reguliavimo institucija. Teisė susipažinti su valdžios institucijų turima informacija ir dokumentais saugoma specialiais teisės aktais. Kalbant apie stabdžių ir atsvarų sistemą, konstitucijos peržiūros sistemoje numatyta galimybė atlikti ex ante ir ex post kontrolę, taip pat įtraukti atvejai, kai nepriimami teisės aktai, kurie turėjo būti priimti. Ombudsmenas turi plataus masto įgaliojimą apsaugoti pagrindines teises, o už nepagrįstą nepakankamą bendradarbiavimą su ombudsmenu taikoma baudžiamoji atsakomybė. Taikomos teisėkūros proceso skaidrumo apsaugos priemonės, taip pat užtikrinamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas. Auštoji teismų taryba turi teisę siūlyti teisėkūros iniciatyvas, susijusias su teisminių institucijų darbo tobulinimu. Pilietinė visuomenė gauna naudą iš įgalinančios teisinės sistemos ir aktyviai veikia.



I.Teisingumo sistema

Portugalijos teisingumo sistema pagrįsta teismų sistema, kurią sudaro Konstitucinis Teismas, Aukščiausiasis Teisingumo Teismas, pirmosios ir antrosios instancijų teismai, Aukščiausiasis Administracinis Teismas, pirmosios ir antrosios instancijų administraciniai ir mokesčių teismai bei Audito Rūmai. Aukštoji teismų taryba, Aukštoji administracinių ir mokesčių teismų taryba ir Aukštoji prokuratūros taryba taiko drausmines priemones atitinkamiems teisėjams, joms yra patikėtos susijusios valdymo funkcijos. Be to, jos kompetentingos skirti, perkelti ir paaukštinti teisėjus ir prokurorus. Teisėjus ir prokurorus atitinkama taryba skiria atviro konkurso tvarka, atsižvelgdama į vertinimo balus, gautus pabaigus privalomus mokymo kursus Teisėjų studijų centre. Prokuratūra yra nepriklausoma nuo teisminės valdžios ir veikia savarankiškai nuo vykdomosios valdžios. Ji turi savo valdymo sistemą, kurioje aukščiausias organas yra Generalinė prokuratūra. Advokatų asociacija yra nepriklausomas viešąja teise reglamentuojamas juridinis asmuo, kuris, vykdydamas savo viešuosius įgaliojimus, atlieka reguliavimo funkcijas.

Nepriklausomumas

Vyksta diskusijos dėl aukštųjų teismų tarybų sudėties pakeitimų. Aukštąją teismų tarybą sudaro Aukščiausiojo Teisingumo Teismo pirmininkas (pirmininkaujantis asmuo), du respublikos prezidento paskirti nariai, septyni parlamento išrinkti nariai ir septyni teisėjai, išrinkti kitų teisėjų vadovaujantis proporcingo atstovavimo principu. Kadangi aukštosioms taryboms suteikti svarbūs įgaliojimai, susiję su teisėjų skyrimu ir karjera, pabrėžiama, kad svarbu apsaugoti jų nepriklausomumą nuo politikų įtakos. 2018 m. parlamentas atmetė pasiūlymą dėl teisės akto, kuriuo keičiama Aukštosios prokuratūros tarybos sudėtis, padidinat narių ne prokurorų skaičių, todėl prokurorai toliau sudaro daugumą Aukštosios prokuratūros tarybos narių. Panašus pasiūlymas dėl Aukštosios teismų tarybos sudėties pakeitimų buvo neformaliai išsiųstas 2019 m., tačiau toliau nebuvo nagrinėjamas. Nors pasiūlymas oficialiai nebuvo pateiktas svarstyti parlamente, svarbu, kad pokyčiai būtų daromi atsižvelgiant į Europos Tarybos rekomendacijas.

Tikrinama elektroninė bylų paskirstymo teismuose sistema. Tiek teisingumo teismuose, tiek administraciniuose ir mokesčių teismuose bylos paskirstomos elektroniniu būdu – sistema atsitiktine tvarka paskirsto bylas pagal iš anksto nustatytą algoritmą, sudarant sąlygas internetu konsultuotis dėl bylų paskirstymo. Tačiau 2020 m. pradžioje, kai geriausiems teisėjams buvo pareikšti kaltinimai aukšto lygio korupcijos, prekybos poveikiu ir pinigų plovimo byloje, pasigirdo įtarimų dėl sistemos pažeidimų ir kišimosi į atsitiktinio bylų paskirstymo procesą. Aukštoji teismų taryba taikė drausmines sankcijas dviem iš byloje dalyvaujančių teisėjų, taip pat šiuo metu ji atlieka galimų pažeidimų skirstant bylas tyrimą. Aukštoji taryba apie susidariusią padėtį prabilo viešai, pabrėždama šių įtarimų rimtumą ir žalą, kuri gali būti padaryta tam, kaip piliečiai ir įmonės suvokia teisingumą.

Suprastėjo teismų nepriklausomumo suvokimas plačiojoje visuomenėje. Plačioji visuomenė teismų ir teisėjų nepriklausomumą suvokia kaip vidutinį (40 proc. juos suvokia kaip „pakankamai nepriklausomus“ arba „visai nepriklausomus“), bet nuo 2017 m. suvokimas prastėjo. Įmonės jį suvokia labiau teigiamai (45 proc. teismus ir teisėjus suvokia kaip „pakankamai nepriklausomus“ arba „visai nepriklausomus“); palyginti su ankstesniais metais, tai – geresnis rezultatas.

Iš dalies pakeistas Prokuratūros statutas ir Bendrųjų teismų teisėjų statutas. Be kita ko, abiejuose naujuosiuose statutuose panaikinta anksčiau Aukščiausiojo Teismo pirmininko ir generalinio prokuroro atlyginimui taikyta viršutinė riba, kuri buvo susieta su ministro pirmininko atlyginimu. Šiais daliniais pakeitimais užtikrinamos paralelinės teisėjų ir prokurorų karjeros galimybės. Taip pat naujuoju Prokuratūros statutu prokuratūros paslaugų struktūra pritaikyta prie naujos teritorinės organizacinės struktūros, nustatytos 2013 ir 2019 m. teismų žemėlapio reformomis. Juo taip pat įtvirtintos nuostatos, kuriomis siekiama nustatyti hierarchinės intervencijos ribas baudžiamosiose bylose . Teisėkūros proceso metu buvo konsultuojamasi su Aukštąja teismų taryba, Aukštąja prokuratūros taryba ir atitinkamomis profesinėmis asociacijomis.

Kokybė

Įgyvendintos naujos teismų žemėlapio ir teismų specializacijos reformos. Ši reorganizacija įvykdyta atlikus 2013 m. plataus masto teismų žemėlapio reformos vertinimą, ja siekiama pašalinti kai kuriuos nustatytus trūkumus. Visų pirma, be kita ko, siekiant būti arčiau piliečių, vėl atidaryta 20 teismų, kurie buvo uždaryti vykstant 2013 m. reformai. Be to, nauja reforma taip pat sudarytos sąlygos tolesnei specializacijai – steigiami labiau specializuoti teismai, visų pirma tose šalies teritorijose, kuriose anksčiau jų nebuvo, ir perkvalifikuojami jau esantys teismai. Reforma taip pat siekiama geriau paskirstyti turimus išteklius, atsižvelgiant į teismų darbo krūvį. Valdžios institucijos tikisi, kad ši reforma turės teigiamą poveikį teismų darbo veiksmingumui. Kartu įsigaliojo daliniai Administracinių ir mokesčių teismų statuto pakeitimai. Visų pirma jais numatyta sukurti keturias naujas specializuotas kolegijas: viešųjų pirkimų, administracines ir socialines kolegijas, mokesčių teisės vykdymo ir pažeidimų peržiūros kolegijas. Pirmosios specializuotos kolegijos pradės veikti 2020 m. rugsėjo mėn., ir jos bus įsteigtos teismuose, kuriuose nustatyta daugiausia susikaupusių bylų.

Toliau įgyvendinamos priemonės, skirtos teisingumo sistemos skaitmeninimui gerinti. Visų pirma Civilinio proceso kodekso pakeitimu visoms civilinėms byloms nustatytas standartinio skaitmeninimo principas. Tas pats principas jau buvo taikomas mokesčių ir administracinėse bylose. Visų pirma, dabar bylos šalys ir advokatai gali internetu susipažinti su dokumentais ir sekti visą proceso eigą. Įgyvendinamas antras programos „Justiça + Próxima“ etapas; ji grindžiama keturiais ramsčiais: veiksmingumu, inovacija, artumu ir humanizavimu. Šios programos dalis yra projektas „Tribunal + 360º“, kurio tikslas – teismuose užtikrinti visapusį skaitmeninimą ir įdiegti bepopierę sistemą, kartu supaprastinant piliečių ir teismų tarpusavio ryšį ir komunikaciją. Siekiant, kad piliečiams būtų paprasčiau dalyvauti teismo procesuose, taip pat vykdomi pokyčiai, susiję su teismų veikimu. Valdžios institucijos tikisi visiškai įgyvendinti projektą „Tribunal + 360º“ iki 2023 m. Kartu kuriamos mokymų iniciatyvos, siekiant supažindinti teisėjus ir teismo tarnautojus su naujomis priemonėmis.

Vyksta diskusijos dėl teisingumo sistemos išteklių. Suinteresuotieji subjektai neretai reiškia susirūpinimą dėl teisingumo sistemai skiriamų mažesnių biudžetinių išteklių bei materialiųjų ir žmogiškųjų išteklių trūkumo. Pavyzdžiui, bendras šiuo metu pirmosios instancijos mokesčių ir administraciniuose teismuose dirbančių teisėjų skaičius yra gerokai mažesnis nei nustatyta teisinėje sistemoje; šią aplinkybę suinteresuotieji subjektai sieja su veiksmingumo klausimais, nustatytais mokesčių ir administraciniuose teismuose. Kai kurios paskelbtos priemonės, skirtos teismų veiksmingumui didinti, lieka neįgyvendintos dėl biudžeto apribojimų. Tarp jų – patariamųjų kabinetų steigimas siekiant padėti teisėjams; nors ši priemonė numatyta teisėje, Aukštoji taryba informavo, kad, neturint tam skirtų išteklių, šios priemonės įgyvendinimas bus neįmanomas. Nepakankami prokuratūrų žinioje esantys žmogiškieji ir techniniai ištekliai taip pat įvardyti kaip veiksmingo baudžiamojo persekiojimo apribojimas.

Imtasi kelių priemonių, siekiant apriboti COVID-19 pandemijos poveikį teisingumo sistemos veikimui. Kilus COVID-19 pandemijai, Portugalija paskelbė nepaprastąją padėtį, o vėliau ir nelaimės padėtį. Šiuo laikotarpiu priimtos kelios priemonės, susijusios su teismų darbu, visų pirma, nuotolinio darbo sistemų taikymu, taip pat galimybėmis nuotoliniu būdu rengti teismo posėdžius ir atlikti kitas procedūras. Suinteresuotieji subjektai pabrėžia turimų skaitmeninių priemonių svarbą siekiant išvengti visiško sistemos paralyžiavimo šiuo laikotarpiu. Nors pirmosios instancijos teismuose skubių ir neskubių bylų paskirstymo procesas niekada nenutrūko, neskubių bylų terminai buvo laikinai sustabdyti, o neskubūs veiksmai – atidėti. Palaipsniui panaikinant neatidėliotinas priemones, Portugalija numato teisingumui skirtų priemonių rinkinį. Visų pirma, siekiant išspręsti galimų susikaupusių bylų ir bylinėjimosi atvejų padidėjimo problemą, sukurtas laikinas teismo mokesčių mažinimo režimas, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos sudaryti teisme susitarimus. Be to, darbo ir komercinių bylų teismų darbuotojams (teisėjams ir teismo tarnautojams) bus skirtas pastiprinimas, nes tikimasi sulaukti daugiau su ekonominėmis ir socialinėmis paslaugomis susijusių bylų.

Veiksmingumas

Nepaisant patobulinimų, veiksmingumo požiūriu teisingumo sistema ir toliau susiduria su sunkumais. Šis klausimas taip pat aptartas konkrečiai šaliai skirtoje rekomendacijoje dėl poreikio didinti mokesčių ir administracinių teismų darbo veiksmingumą, kuri parengta įgyvendinant 2020 m. Europos semestrą. Portugalija dėjo pastangas, kad išspręstų šias problemas, įgyvendindama įvairias šalies teismų darbo veiksmingumo didinimo priemones. Visų pirma, įsteigtos greitojo reagavimo grupės, kurių tikslas – mažinti mokesčių ir administraciniuose teismuose susikaupusių bylų skaičių. Šių pastangų dėka gerokai padidėjo veiksmingumas. Visgi teismuose tebėra palyginti daug susikaupusių bylų, o bylų nagrinėjimas užtrunka palyginti ilgai. Šios problemos ypač neigiamai veikia teisingumą administravimo ir mokesčių srityje; šių bylų nagrinėjimas šalyje yra ilgiausias tarp valstybių narių – bylų nagrinėjimo pirmosios instancijos administraciniuose ir mokesčių teismuose trukmė išlieka ilgesnė nei 900 dienų, o antrosios instancijos teismuose – ilgesnė nei 1 000 dienų. Be to, nepaisant to, kad bylų išnagrinėjimo rodiklis padidėjo daugiau nei 100 proc., Portugalija ir toliau išlieka tarp pirmaujančių šalių pagal neišnagrinėtų administracinių bylų skaičių. Su administracinių ir mokesčių teismų darbo veiksmingumu susijusius sunkumus taip pat pabrėžė Europos Taryba.