1.Įvadas

Interneto platformos yra svarbūs skaitmeninės ekonomikos inovacijų ir augimo veiksniai. Jos sudarė sąlygas beprecedentei prieigai prie informacijos ir informacijos mainams, atvėrė naujų rinkos galimybių, ypač mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Be to, dauguma žmonių šiandien informaciją ir kitą turinį internete paprastai pasiekia per interneto platformas: naršykles, socialinius tinklus, mažuosius tinklaraščius ar vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformas. Pastaruoju metu keitėsi platformų verslo modeliai – jos vis glaudžiau siejo naudotojus ir turinį, visų pirma tikslinės reklamos reikmėms. Šios platformos jungia milijardus naudotojų su didžiuliais turinio ir informacijos kiekiais ir teikia novatoriškų paslaugų piliečiams ir įmonėms.

Tačiau didelį susirūpinimą kelia masinė neteisėto turinio, kurį galima įkelti, taigi ir pasiekti internetu, sklaida. Tam reikia duoti tvirtą ir veiksmingą atkirtį. Kas neteisėta fiziniame pasaulyje, neteisėta ir internete. Terorizmo kurstymas, ksenofobiniai ir rasistiniai pasisakymai, kuriais viešai skatinama neapykanta ir smurtas, taip pat seksualinės prievartos prieš vaikus medžiaga Europos Sąjungoje yra už įstatymo ribų. Didėjantis teroristinės medžiagos prieinamumas internete ir tokio turinio sklaida kelia didelę grėsmę saugumui, saugai ir aukų orumui. Europos Sąjunga reagavo į šį susirūpinimą keletu priemonių. Tačiau nūdienos skaitmeninei visuomenei skubu spręsti neteisėto turinio internete aptikimo ir pašalinimo uždavinį.

Sunerimusi dėl keliolikos teroristinių išpuolių Europos Sąjungoje ir teroristinės propagandos internete suaktyvėjimo, 2017 m. birželio 22–23 d. Europos Vadovų Taryba pareiškė, jog „tikisi, kad pramonė (...) plėtos naujas technologijas ir priemones, kuriomis būtų pagerintas automatinis turinio, kuriuo skatinama vykdyti teroro aktus, aptikimas ir jo pašalinimas. Prireikus tai turėtų būti papildyta atitinkamomis teisėkūros priemonėmis ES lygmeniu“. Šie raginimai atkartoti pareiškimuose, kuriuos G 7 ir G 20 vadovai paskelbė neseniai įvykusiuose aukščiausiojo lygio susitikimuose. 2017 m. birželio mėn. Europos Parlamentas rezoliucijoje dėl interneto platformų taip pat paragino „sugriežtinti kovos su neteisėtu ir žalingu turiniu internete priemones“ šiose platformose ir skatino Komisiją pateikti pasiūlymų šioms problemoms spręsti.

Toms interneto platformoms, kurios daugumai interneto naudotojų yra prieigos prie turinio tarpininkės, tenka didelė atsakomybė prieš visuomenę – apsaugoti naudotojus ir plačiąją visuomenę ir užkirsti kelią nusikaltėliams bei kitiems pažeidimus internete darantiems asmenims piktnaudžiauti jų paslaugomis. Jų suteiktose atvirose skaitmeninėse erdvėse neturi tarpti, pavyzdžiui, teroras, neteisėtos neapykantą kurstančios kalbos, smurtas prieš vaikus ar prekyba žmonėmis. Tos erdvės neturi tapti įstatymo užribiu. Akivaizdu, kad neteisėto turinio plitimas internete gali pakirsti piliečių pasitikėjimą skaitmenine aplinka ir jos patikimumą, be to, jis galėtų kelti grėsmę tolesnei ekonominei platformų ekosistemos plėtrai ir bendrajai skaitmeninei rinkai. Interneto platformos turėtų dėti daug daugiau pastangų spręsti šią problemą: jos už tai atsakingos, nes atlieka vieną svarbiausių visuomenės funkcijų.

Kova su neteisėtu turiniu internete neatsietina nuo tinkamų ir patikimų apsaugos priemonių, kuriomis būtų užtikrinta susijusių įvairių pagrindinių teisių apsauga. Tai, kaip bus pasiekta tokia pusiausvyra, labai priklauso ir nuo interneto platformų, nes jų įtaka suteikiant prieigą prie informacijos vis didėja. Kovojant su neteisėtu turiniu internete Europos Sąjungoje reikėtų remtis ES veiksmais pasaulinėje arenoje ir į juos atsižvelgti.

Šiame komunikate išdėstomos interneto platformoms skirtos gairės ir principai, kaip sustiprinti kovą su neteisėtu turiniu internete bendradarbiaujant su nacionalinėmis valdžios institucijomis, valstybėmis narėmis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Komunikatu siekiama palengvinti ir suaktyvinti gerosios patirties, susijusios su neteisėto turinio prevencija, aptikimu bei šalinimu ir prieigos prie jo panaikinimu, įgyvendinimą, kad būtų užtikrintas veiksmingas neteisėto turinio šalinimas, didesnis skaidrumas ir pagrindinių teisių apsauga internete. Juo siekiama paaiškinti platformoms jų atsakomybę, kai jos imasi iniciatyvos aptikti ir šalinti neteisėtą turinį ar panaikinti prieigą prie jo – vadinamųjų „gerojo samariečio“ veiksmų.

2.Aplinkybės

Reaguodama į neteisėto turinio internete iššūkį, Europos Sąjunga jau ėmėsi ir privalomų, ir neprivalomų priemonių. Tarp šių politikos priemonių – Direktyva dėl kovos su seksualine prievarta prieš vaikus, jų seksualiniu išnaudojimu ir vaikų pornografija, Kovos su terorizmu direktyva, autorių teisių ir Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos reformų kontekste siūlomos priemonės.

Šias galiojančias ir siūlomas teisėkūros priemones papildė įvairios ne teisėkūros priemonės, tokios kaip Kovos su neteisėtu neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksas, ES interneto forumo kovos su teroristų propaganda veikla, Susitarimo memorandumas dėl padirbtų prekių prekybos internetu, Komisijos pranešimas dėl internetu parduodamų gaminių rinkos priežiūros, internetu parduodamų maisto grandinės produktų, ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais veiksmų planas, Direktyvos dėl nesąžiningos komercinės veiklos įgyvendinimo gairės arba bendri nacionalinių institucijų veiksmai Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje tinkle. Europos strategija dėl vaikams geresnio interneto yra savireguliavimo iniciatyva, kurios tikslas – pagerinti interneto aplinką vaikams ir jaunuoliams, turint omenyje riziką pamatyti tokią medžiagą kaip smurtinis ar seksualinį išnaudojimą rodantis turinys arba patyčios kibernetinėje erdvėje.

2016 ir 2017 m. komunikatuose Komisija pabrėžė, kad interneto platformoms reikia veikti atsakingiau ir visoje ES dėti daugiau savireguliavimo pastangų šalinti neteisėtą turinį. Be to, Komisija taip pat įsipareigojo geriau koordinuoti įvairius sektorinius dialogus su platformomis ir išnagrinėti, ar reikia rekomenduoti oficialias pranešimo ir reagavimo procedūras. Tai turėtų būti daroma pasitelkiant (ir jiems nekliudant) jau vykdomus dialogus ir kitose srityse inicijuotus veiksmus, pavyzdžiui, Europos saugumo darbotvarkės įgyvendinimą arba kovą su neteisėtomis neapykantą kurstančiomis kalbomis.

Pastarojo meto ataskaitos dėl kai kurių šių sektorinių iniciatyvų rodo tam tikrą pažangą. Kaip rodo 2017 m. birželio mėn. ataskaitos dėl neapykantą kurstančių kalbų, turinio, apie kurį gauta pranešimų, šešių mėnesių imtis keliose ES šalyse rodo, kad pašalinta 28–59 proc. daugiau turinio ir kad esama didelių skirtumų tarp platformų. Nustatyta, kad per tą patį laikotarpį šiek tiek padidėjo šalinimo sparta, tačiau 28 proc. atvejų neteisėtas turinys pašalintas tik po savaitės. Tai rodo, kad ne reglamentavimu pagrįstas metodas gali duoti tam tikrų rezultatų, ypač kai kartu su juo taikomos visų atitinkamų veiklos vykdytojų bendradarbiavimą lengvinančios priemonės. ES interneto forumo pastangomis kovoti su teroristiniu turiniu nuo forumo įsteigimo pradžios pašalinta maždaug 80–90 proc. turinio, apie kurį pranešė Europolas. Kalbant apie vaikų seksualinio išnaudojimo medžiagą, karštųjų linijų sistema INHOPE jau 2015 m. nurodė, kad šalinimo veiksmingumas siekia 91 proc. per 72 valandas, o 1 iš 3 turinio vienetų pašalinamas per 24 valandas.

Įvairūs tęstiniai sektoriniai dialogai taip pat atskleidė, kad skirtinguose sektoriuose turinio aptikimui, identifikavimui, šalinimui ir pakartotinio įkėlimo prevencijai taikomos procedūros yra labai panašios. Tomis išvadomis pasinaudota rengiant šį komunikatą.

Bendras ES lygmens teisinis pagrindas šalinti neteisėtą turinį yra Elektroninės komercijos direktyva, kuria, inter alia, suderinamos sąlygos, kuriomis tam tikros platformos gali pasinaudoti atsakomybės už visoje bendrojoje rinkoje priglobiamą neteisėtą turinį išimtimis.

Neteisėtas turinys interneto platformose gali būti platinamas visų pirma per internetines paslaugas, kurios leidžia įkelti trečiosios šalies turinį. Tokioms prieglobos paslaugoms tam tikromis sąlygomis taikomas Elektroninės komercijos direktyvos 14 straipsnis. Tuo straipsniu nustatyta, kad prieglobos paslaugų teikėjai negali būti atsakingi už informaciją, kurią saugo trečiųjų šalių prašymu tik tada, jei a) neturi faktinių žinių apie neteisėtą veiklą arba informaciją ir reikalavimų atlyginti žalą atžvilgiu nežino apie faktus ar aplinkybes, rodančias, kad verčiamasi neteisėta veikla arba teikiama neteisėta informacija, arba b) gavę tokių žinių arba apie tai sužinoję, nedelsdami panaikina šią informaciją arba atima galimybę ją pasiekti. Kita vertus, direktyva turėtų „sukurti tinkamą pagrindą sukurti greitas ir patikimas procedūras, kurios panaikintų arba atimtų prieigą prie neteisėtos informacijos“.

Be to, 15 straipsniu valstybėms narėms neleidžiama nustatyti „teikėjams nei bendros prievolės teikiant (...) [14 straipsniu] reglamentuojamas paslaugas stebėti informaciją, kurią jie perduoda arba saugo, nei bendros prievolės aktyviai domėtis faktais arba aplinkybėmis, rodančiomis nelegalią veiklą.“ Kita vertus, direktyvos 47 konstatuojamojoje dalyje primenama, kad tai taikoma tik bendro pobūdžio stebėjimo prievolėms ir automatiškai „netaikoma priežiūros [=stebėjimo] prievolėms konkrečiu atveju ir ypač neturi įtakos nacionalinės valdžios institucijų sprendimams, išleistiems vadovaujantis nacionaliniais įstatymais.“

Šiame kontekste 2016 m. komunikate dėl internetinių platformų Komisija įsipareigojo išsaugoti subalansuotą ir nuspėjamą interneto platformų atsakomybės režimą, kaip pagrindinę reglamentavimo tvarką, padedančią bendrojoje skaitmeninėje rinkoje kurti ir diegti skaitmenines inovacijas.

Šio komunikato rekomendacijos neprieštarauja ES teisės aktams ir skiriamos interneto platformų veiklai, ypač tų platformų teikiamoms prieglobos paslaugoms Elektroninės komercijos direktyvos 14 straipsnio prasme, ir apima visas neteisėto turinio kategorijas, tinkamai atsižvelgiant į tai, kad su skirtingų tipų turiniu gali tekti elgtis skirtingai.

Šiuo metu Europos Sąjungoje nėra suderinto ir nuoseklaus metodo neteisėtam turiniui šalinti. Iš tiesų, Europos Sąjungoje taikomi skirtingi požiūriai, priklausomai nuo valstybių narių, turinio kategorijos arba interneto platformos tipo. Metodą labiau suderinus, kova su neteisėtu turiniu taptų veiksmingesnė. Tai būtų naudinga ir bendrosios skaitmeninės rinkos plėtrai, ir sumažintų išlaidas, kurių reikia norint atitikti gausias interneto platformų taisykles, be kita ko, naujiems rinkos dalyviams.