LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 318/20

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Informacinėmis technologijomis paremto mokymosi visą gyvenimąindėlio į konkurencingumą, pramonės permainas ir socialinio kapitalo vystymą Europoje

(2006/C 318/03)

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis savo Darbo tvarkos taisyklių 29 str. 2 dalimi, 2006 m. sausio 19 d. nutarė parengti nuomonę savo dėl Informacinėmis technologijomis paremto mokymosi visą gyvenimą indėlio į konkurencingumą, pramonės permainas ir socialinio kapitalo vystymą Europoje

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2006 m. rugpjūčio 31 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas Marian Krzaklewski. Bendrapranešėjis András Szücs.

429-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2006 m. rugsėjo 13–14 d. (rugsėjo 13 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 181 nariui balsavus už, 6 - prieš ir 11 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas įsitikinęs, kad elektroninių priemonių naudojimas švietime ir profesiniame rengime (e-learning) (1) turi padėti Europos Sąjungai įgyvendinti veiksmus, susijusius su mokymo efektyvumo ir kokybės gerinimu, pvz., sudarant galimybes mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo priemones teikti darbo vietoje. Tai padės, be kita ko, mažinti darbuotojų mokymo išlaidas ir labai pagerinti įmonių, visų pirma, mažų ir vidutinių, konkurencingumą.

1.2 Komiteto nuomone, IRT technologijomis paremtas švietimas ir mokymas (Informacijos ir ryšių technologijos, angl. Information and Communication Technologies — ICT) ES dar nėra suderintas. Taip yra dėl kalbų ir kultūrų įvairovės ir nepakankamo atitinkamų rinkų išsivystymo.

1.2.1 Norint pakeisti šią padėtį, reikia visas švietimo institucijas padaryti atviresnes, taip pat ir mokymosi visą gyvenimą sritį (LL — lifelong learning) (2), kad būtų galima iš tikrųjų įgyvendinti naujas mokymosi formas ir jas taikyti vis plačiau, ir taip paremti žinių ir praktikos sąsają siekiant planuojamo technologinio ir ekonominio vystymosi sinergijos.

1.2.2 Komiteto nuomone, Komisija gali geriausiai nubrėžti šiame kontekste naują kryptį. Komunikacijos ir koordinavimo klausimas turi didžiulės reikšmės Komisijos tarnyboms, ypač švietimo ir informacinės visuomenės srityse.

1.2.3 Atėjo laikas pripažinti šioje srityje bendrą tendenciją plėtoti e.mokymąsi ir gilinti profesines žinias; tai užtikrina vienodus požiūrius ir padeda kurti papildomą naudą.

1.3 Komitetas yra įsitikinęs, kad ES reikia daugiau žinių apie IRT, ypač apie šių technologijų teikiamas galimybes remti mokymąsi pramonės srityje ir mokymąsi visą gyvenimą. Tam reikia: — kuo daugiau mokymo priemonių darbo vietoje, skirtų spręsti tam tikrame konkrečiame kontekste iškylančias problemas, — metodų ir požiūrių, kurių laikantis pripažįstami ankstesni mokymosi rezultatai, taip pat įvertinančių darbą bei praktinę veiklą, bei skatinančių aktyviai dalyvauti tiek individualiose, tiek kolektyvinėse mokymosi programose.

1.4 EESRK ragina ES ir valstybių narių institucijas, kad jos įgyvendindamos vystymosi programas, padedančias kurti informacinę visuomenę, atkreiptų dėmesį į tai, jog šie procesai nesukeltų kokių nors atskirties formų ir kad nebūtų sudaroma jokių socialinių, ekonominių ir geografinių apribojimų naudotis elektronine infrastruktūra kaip mokymo priemone.

1.4.1 Komitetas pabrėžia, kad norint visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje taikyti IRT, ypač Bendrijos kaimo vietovėse ir mažuose miesteliuose, svarbiausia sąlyga yra ES ir valstybių narių vyriausybių parama plačiajuosčio interneto (3) prieigai, leidžiančiai elektroniniu būdu naudotis mokymosistemomis. Naujųjų valstybių narių kaimo vietovėse padėtis yra itin bloga. Tai dar labiau patvirtina teiginį, kad plačiajuosčio interneto prieigai neturi būti jokių kliūčių.

1.4.2 Atsižvelgdamas į tai, EESRK kreipiasi į EK prašydamas, kad plačiajuosčio interneto prieiga būtų pripažinta platesnės strategijos dalimi, leidžiančia suteikti interneto prieigai visuotinės svarbos paslaugų statusą.

1.5 Komiteto nuomone, nuotolinio kompiuterizuoto švietimo ir mokymo srityse reikia atkreipti ypatingą dėmesį į atotrūkio tarp kartų pavojų, kadangi suaugusiųjų mokymosi visą gyvenimą srityje vis daugiau priemonių įgyvendinama taikant IRT.

1.6 EESRK taip pat norėtų atkreipti dėmesį, kad e.mokymasis turi būti kuriamas taip, kad jis taip pat būtų prieinamas regos negalią turintiems asmenims. Yra žinomi techniniai šios srities projektai, taigi autoriai, rengiantys vadovėlius, susijusius su e. mokymusi, privalo laikytis taisyklių, parengtų organizacijose, kurios atstovauja neregių bendruomenėms.

1.7 EESRK įsitikinęs, kad nuotolinis mokymas, paremtas IRT (e. mokymas) galėtų būti veiksminga priemonė, padedanti gerinti įmonių konkurencingumą, didinti jų ekonominį potencialą, ypač mažų ir vidutinių įmonių, kurioms tenka svarbiausias vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir kuriant darbo vietas.

1.8 Komitetas mano, kad IRT paremto nuotolinio mokymosi visą gyvenimą populiarinimas Europos Sąjungoje turės didžiausią įtaką ne tik didinant įmonių konkurencingumą, bet ir gerinant jose dirbančių žmonių socialinį kapitalą, tai savo ruožtu padės kelti Europos įmonių kapitalo vertę.

1.9 EESRK patvirtina, kad reikia skubiai apibrėžti naują pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių dialogo vaidmenį remiant ir įgyvendinant ES darbo rinkų srityje e.mokymu paremtą mokymąsi visą gyvenimą. Visų ES šalių visuomenės parengimas dalyvauti visą gyvenimą trunkančio, IRT paremto mokymosi programose padės kuriant Europos žinių erdvę ir žiniomis grindžiamą visuomenę (4).

1.10 Komitetas pastebi, kad IRT buvo taikomos mokymosisi ir kvalifikacijos kėlimo programose ne taip plačiai kaip tikėtasi. Todėl ES ir nacionalinės atsakingosios institucijos raginamos imtis priemonių, kurios padėtų gerokai padidinti e.mokymo taikymą praktikoje. Tokia raida labai prisidėtų prie pramonės konkurencingumo ir našumo didinimo.

1.11 EESRK ragina ES institucijas atkreipti ypatingą dėmesį į MVĮ, jų tinklus bei joms atstovaujančias organizacijas ir užtikrinti, kad, jos rengdamos savo mokymus, iš tiesų naudotųsi IRT.

1.12 Komitetas pastebi, kad naudojant kompleksines programas ir paskatas reikia nuolat ir sistemingai remti mokytojus, kurie tampa šiuolaikinių technologijų ir metodikų instruktoriais (informatikos pedagogika).

1.13 EESRK norėtų pabrėžti, kad Europos Komisija turėtų ypatingą dėmesį skirti intelektinės nuosavybės teisių, susijusių su IRT paremtu švietimu, klausimui.

1.14 Savo išvadose, pateiktose skyriuje Išvados ir rekomendacijos, Komitetas siūlo remiantis ES jau naudojamais pavadinimais, pvz., e. Europa, e. mokymasis, e. įgūdžiai ir pan., įteisinti visą gyvenimą trunkančio, IRT paremto mokymosi apibrėžtį — e-LL (e- Lifelong Learning) — ir kartu akcentuoti poreikį plėtoti ir skleisti tokio mokymosi formą vykdant e. Europa veiksmų planą ir paskesnę i2010 iniciatyvą.

2. Įžanga ir temos pagrindimas

2.1 Nuomonės objektas yra IRT paremto mokymosi visą gyvenimą indėlis į konkurencingumą, pramonės permainas ir socialinio kapitalo vystymą Europos Sąjungoje.

2.2 Įgyvendinant Lisabonos strategiją, mokymasis visą gyvenimą tampa viena iš svarbiausių sąvokų ugdymo politikoje ir naujose 2007-2013 m. ES švietimo programose (5). Lankstūs ir atviri švietimo ir profesinio rengimo metodai bei informacinės ir ryšių technologijos iš tiesų atlieka svarbiausią vaidmenį vystant žiniomis grindžiamą ekonomiką.

2.3 Tęsiant novatorišką programą e. Europa ir e. mokymąsi diegiančias priemones, kurios davė daug žadančių rezultatų, vertėtų pagalvoti, kaip reikėtų tuos laimėjimus pritaikyti siekiant pramonės permainų, kaip plėtoti tokių laimėjimų teikiamas galimybes ir apibrėžti ateities perspektyvas.

3. Bendrosios pastabos

3.1 Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba (6) įvertino informacinių technologijų svarbą vystant žmogiškuosius išteklius ir priėmė daugiametę programą (2004-2006), padėsiančią veiksmingiau diegti IRT Europos švietimo ir mokymo sistemose. Svarbiausias programos tikslas - naudoti IRT siekiant aukštesnės švietimo ir mokymo kokybės mokymosi visą gyvenimą srityje.

3.2 Atviros, lanksčios nuotolinio mokymo formos, kurios greta e. mokymosi vyravo pastarąjį dešimtmetį, šiuo metu iš naujo svarstomos, tačiau jau platesniame kontekste. IRT paremtas mokymasis arba e. mokymasis daro mūsų gyvenimą, mokymąsi ir darbą lankstesnius, jis laikomas viena iš svarbiausių priemonių siekiant įgyvendinti Lisabonos strategijos tikslus. Vis didesnę svarbą įgauna neformalus (7) mokymasis ir neinstitucinis (8) mokymasis, taip pat mokymasis darbo vietoje.

3.3 2004 m. EESRK nuomonėje dėl Lisabonos strategijos įgyvendinimo gerinimo (9) atkreipiamas dėmesys į poreikį ištirti naujas, žiniomis grindžiamos ekonomikos galimybes ir spartesnės informacinių technologijų bei inovacinių procesų sklaidos svarbą.

3.3.1 Taip pat atkreiptas dėmesys į švietimo sistemų spragas ir būtinybę labiau įtraukti socialinį aspektą į švietimo sistemas.

3.4 Pastarąjį dešimtmetį Bendrijos iškeltos iniciatyvos dėl IRT paremto mokymo, iš dalies davė labai gerų rezultatų, tačiau dalis jų pasirodė esantys nesuderinti, todėl neturėjo laukiamo kiekybinio ir kokybinio poveikio.

3.4.1 Iš pradžių taikyti mokymosi modeliai naudojantis elektroninio ryšio priemonėmis (e. mokymas), kurie buvo orientuoti į pavienius asmenis, perteikiant tik iš anksto numatytą medžiagą, beveik nesinaudojant didaktine parama ir vertintojų pagalba, iš dalies nuvylė tuos, kurie siekė greitai prisiderinti prie tokios mokymo formos.

3.4.2 Sparti technologijų pažanga, didėjantis konkurencijos spaudimas, taip pat nevienodi keleto pastarųjų metų vyriausybių politinių veiksmų tempai, kuriais buvo siekiama įtraukti IRT į švietimą ir profesinį rengimą, neleido tinkamai skatinti konsoliduoto profesinės kvalifikacijos kėlimo.

3.5 Planuojama, kad iki 2010 m. 12,5 % suaugusiųjų ES gyventojų nuo 25 iki 64 metų dalyvaus įvairių formų visą gyvenimą trunkančio mokymosi programose, šiuo metu vidutiniškai dalyvauja 10 % (10). Tik diegiant daugiau priemonių, kurios taikomos skleidžiant IRT paremtą švietimą ir profesinį rengimą, galima pasiekti užsibrėžtus tikslus.

3.5.1 Atsižvelgiant į tai, kad per artimiausius penkerius metus tik 15 % naujų darbo vietų bus skirtos žemą kvalifikaciją turintiems asmenims, o 50 % naujų darbo vietų pareikalaus aukštos darbuotojų kvalifikacijos (11), dar didesnių sunkumų iškyla Komisijos ir valstybių narių švietimo ir profesinio rengimo programoms.

3.6 Naujoji ES iniciatyva, kuri buvo pradėta vadovaujantis Komisijos komunikatu „i2010“ (12) yra elektroninės integracijos iniciatyva, kuri apima tiek IRT integraciją, tiek ir IRT siekiant integracijos (13). Elektroninės integracijos politikos tikslas - pašalinti kliūtis taikant IRT ir remti IRT naudojimą norint užkirsti kelią atskirčiai, taip pat siekiant pagerinti ekonomikos našumą ir užimtumo galimybes.

3.6.1 Svarbus elektroninės integracijos aspektas — IRT paremtas nuotolinis mokymas, siekiant sumažinti visuomeninę atskirtį arba išvengti tų profesinių grupių atstovų atskirties, kuriems sunkiau naudotis tradicinėmis kvalifikacijos kėlimo formomis dėl geografinės padėties sąlygojamų ypatumų, socialinių priežasčių arba dėl jų specialių mokymosi poreikių.

3.6.2 Nuotolinio mokymo formų privalumai yra šie: nepriklausomumas nuo mokymosi vietos, galimybė derinti mokymosi tempą prie individualių besimokančiųjų poreikių, šiuolaikinių informacinių technologijų taikymas, galimybė sudaryti sąlygas kelti kvalifikaciją nepalankioje padėtyje esančių visuomenės grupių atstovams.

3.6.3 Savo neseniai pateiktoje nuomonėje (14) EESRK paragino vyriausybių ir pramonės šakų atstovus parengti ir paremti švietimo ir profesinio rengimo priemones IRT srityje, skirtas visuomenės grupėms, kurioms gresia e. atskirtis (15).

3.6.4 Elektroninės integracijos programos įgyvendinimas taip pat susijęs su parama skaitmeniniam raštingumui (16), kuris tapo šiuolaikinės, žiniomis grindžiamos visuomenės sinonimu. Artimiausiu metu pripažinti skaitmeninį raštingumą vienu iš svarbiausių visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų, beje, neseniai priimtos EESRK nuomonės (17) kontekste, atrodo ne tik būtina, bet tiesiog savaime suprantama.

3.7 Svarbią reikšmę įvairiems pramonės permainų aspektams turi e. įgūdžių (18) skatinimas. Sąvoka e. įgūdžiai apima IRT specialistus, naudotojus ir gebėjimus e. komercijos srityje. Neseniai Komisija, populiarindama plačią darbotvarkę e. įgūdžiai, pasiūlė įvairių priemonių, kurių dauguma susijusios su pramone ir skaitmeninio raštingumo sklaida darbo rinkoje, taip pat naujų skaitmeninio raštingumo gebėjimų vystymu ir sklaida (19).

3.7.1 Priemonėse, kurios susijusios tiek su e. įgūdžiais, tiek su IRT paremto mokymosi visą gyvenimą klausimais, svarbiausias vaidmuo tenka suinteresuotųjų subjektų atstovų partnerystei, t.y.: — profesinių sąjungų, — įmonių (IRT naudotojų), kurioms yra svarbi kvalifikuota darbo jėga, atstovų, — įvairių pramonės šakų, kurios atsakingos už naujų technologijų diegimą ir geriau išmano, kokios reikia kvalifikacijos, atstovų, — IRT pramonės atstovų, — įmonių, atliekančių mokslinius tyrimus IRT srityje, ir kuriančių naujus IRT produktus, — mokslininkų, atliekančių kiekybinius ir kokybinius e. įgūdžių aspektų tyrimus, — asmenų, kuriančių švietimo, mokslinių tyrimų, įmonių, naujovių, informacinės visuomenės politiką, — prognozuotojų, kurie įvairiais aspektais vertina visuomenėje vykstančius pokyčius ir visuomenės bei technologijų tarpusavio poveikį.

3.8 Įgyvendinant tikslus, numatytus i.2010 strategijoje, taip pat projektus, susijusius su elektronine integracija, svarbiausia reikšmė tenka plačiajuosčio interneto prieigos sklaidai; ji neturi apsiriboti vien tik didžiaisiais miestais, bet privalo veiksmingai pasiekti ir silpniau išsivysčiusių regionų gyventojus (20).

3.8.1 Verta atkreipti dėmesį į tai, kad 15 ES valstybių miestų aglomeracijose apie 90 proc. įmonių ir namų ūkių turi plačiajuosčio interneto prieigą, tačiau kaimo vietovėse ir atokiose gyvenvietėse - tik 60 proc., o naujosiose ES valstybėse narėse tie skirtumai dar didesni.

3.8.2 Plačiajuostis interneto ryšys turi svarbiausią reikšmę ne tik įmonių konkurencingumo stiprinimui ir regionų ekonominiam vystymui, bet taip pat labai svarbus švietimui ir mokymui, ypač naudojant e.mokymą tęstinio mokymosi programose.

3.9 Būtų labai naudinga šiuo metu surengti politines diskusijas, norint patobulinti IRT paremto mokymosi visą gyvenimą praktiką ir padidinti tokios mokymo formos veiksmingumą. ES gali geriausiai apibrėžti šiame kontekste naują politikos kryptį.

3.9.1 Šiuo metu politikoje svarbiausias prioritetas skiriamas IRT diegimui formalaus švietimo įstaigose, ypač mokyklose ir universitetuose. IRT paremtam mokymuisi visą gyvenimą, neformaliam mokymui ir neinstituciniam suaugusiųjų mokymui skiriama daug mažiau dėmesio, taip pat skiriama daug mažiau išteklių skatinant pasinaudoti tokiomis galimybėmis.

4. Specialiosios pastabos

IT paremto mokymosi visą gyvenimą indėlis į Europos konkurencingumą ir našumą

4.1 Atsižvelgiant į 2002 m. Komisijos komunikato (21) bei EESRK nuomonės dėl mokymo ir produktyvumo nuostatas galima teigti, kad našumas yra raktas į Europos įmonių bei ūkio konkurencingumo didinimą ir ekonomikos augimą. Našumo padidėjimas nemaža dalimi priklauso nuo IRT taikymo įmonėse pažangos ir nuo darbuotojų gebėjimo prisitaikyti prie šiuolaikinės pramonės keliamų reikalavimų.

4.1.1 Nepaisant to, kad taip plačiai išreklamuotos e. technologijos pirmaisiais vystymosi etapais nepateisino lūkesčių, vis dėlto visuomenės ir ekonomikos sektoriai, sutelkę joms visą dėmesį, iš tiesų vystosi kaip niekada sparčiai ir jiems būdingas didžiulis ateities potencialas.

4.1.2 Šiame kontekste Europos Komisija visiškai pagrįstai pastebi ir vertina šiuolaikinių IRT svarbą skatinant konkurencingumą, naujoves bei žiniomis grindžiamą ekonomiką, ypač turint galvoje MVĮ.

4.2 Europos ekonomikos konkurencingumo gerinimo pagrindą sudaro profesinis mokymas, užtikrinamas įgyvendinant IRT paremtas programas ir mokymus. Sukūrus darnias, mobilias ir lanksčias mokymo ir kvalifikacijos kėlimo sistemas, skirtas darbo ieškantiems žmonėms, besirengiantiems pradėti dirbti asmenims, taip pat darbuotojams, dirbantiems pramonėje, bus galima greičiau pagilinti jų žinias ir įgyvendinti tikras technologines permainas bei naujoves gamybos įmonėse, o tai savo ruožtu padės didinti pastarųjų konkurencingumą.

4.2.1 Šiame kontekste visą gyvenimą trunkančio mokymosi, paremto IRT, diegimas įmonėse ir jų aplinkoje privalo pagerinti jų konkurencingumą ir padėti didinti jose dirbančių darbuotojų socialinį kapitalą, taip pat daryti teigiamą įtaką didinant Europos įmonių kapitalo vertę.

4.3 Apie 1994 m. įvyko kiekybinis lūžis laipsniškai diegiant ir naudojant e.mokymą, kai pramonė, ypač stambiosios įmonės, pradėjo taikyti šį metodą ekstensyviai savo vidaus mokymuose ir darbuotojų kvalifikacijos kėlimo kursuose. Tai parodė, kad e.mokymas yra pakankamai brandus ir gali pasiūlyti konsoliduotų ir tvarių sprendimų ir kad ankstesnis paprastų reklamos ir rinkodaros priemonių etapas baigėsi. Mažosios ir vidutinės įmonės dėl įvairių priežasčių yra tarp nepalankioje padėtyje esančių e.mokymosi grupių; šis mokymosi metodas, kaip neretai būna su informacijų ir ryšių technologijomis, dažnai naudojamas nepakankamai, ir daugeliui mažųjų ir vidutinių įmonių darbuotojų gresia pavojus negauti galimybių mokytis visą gyvenimą. Didėjanti e.mokymosi sklaida galėtų gerokai prisidėti prie mažų ir vidutinių įmonių konkurencingumo ir našumo didinimo. Atsakingosios institucijos, tiek ES, tiek ir nacionaliniu lygiu turėtų labiau atkreipti dėmesį į šią aplinkybę ir įgyvendinti priemones, remiančias IRT taikymą mažų ir vidutinių įmonių mokymuose.

IRT paremto mokymosi visą gyvenimą indėlis į socialinio kapitalo vystymą

4.4 Socialinis kapitalas — tai pavienio individo gebėjimų, informacijos, kultūros, žinių ir kūrybiškumo visuma, taip pat žmonių ir organizacijų santykiai. Šių pagrindų reikšmę ekonomikos vystymuisi ir jį lydinčioms pramonės permainoms reikia išnagrinėti atsižvelgiant į tai, koks yra santykis tarp jų susidarymo, sklaidos ir naudojimo bei jais paremtos papildomos naudos kūrimo.

4.4.1 Aukštas socialinio kapitalo lygis tiesiogiai lemia gebėjimą parengti žinių visuomenę: kūrybingą, atvirą naujovėms ir pokyčiams, gebančią užmegzti tvirtus socialinius ir ekonominius ryšius. Investicijos į mokslą, švietimą ir mokymą yra vienas iš būdų kurti tokią visuomenę.

4.4.2 Socialinis kapitalas didėja esant gebėjimui bendradarbiauti, kuris pasireiškia suinteresuotųjų dalyvių plėtojama partneryste (žr. 3.7.1 punktą) visose programose ir priemonėse, susijusiose su švietimu ir mokymu, paremtu IRT, ypač visą gyvenimą trunkančio mokymo srityje.

IT paremto mokymosi visą gyvenimą indėlis į pramonės permainas, ypač susijusias su investicijomis į darbuotojų gebėjimų lavinimą, žmogiškųjų išteklių vystymą ir kovą su nedarbu

4.5 IRT paremtas nuotolinis švietimas ir mokymas leidžia sistemiškiau, greičiau ir mažesnėmis sąnaudomis perduoti žinias, o tai ypač svarbu pramonėje, kur žinios yra svarbi žmogiškojo kapitalo dalis; be to, toks mokymas padeda perduoti pramonei mokslinių tyrimų įstaigų žinias.

4.5.1 Gerai parengtas personalas, nuolat keliantis savo kvalifikaciją, yra svarbus veiksnys, lemiantis firmos arba įmonės vertę. Turint tokį personalą, galima keisti gamybos technologijas, gamybos profilį arba prisitaikyti prie darbo rinkos reikalavimų.

4.6 Europos Komisija pabrėžia (22), kad spartus technologijų vystymasis ir besikeičiančios ekonominės sąlygos reikalauja nuolatinių investicijų į žmogiškųjų išteklių vystymą dalyvaujant privatiems asmenims, įmonėms, socialiniams partneriams ir valdžios institucijoms. Deja, ES valstybėse nepastebima tendencija gerokai didinti švietimui skiriamas valstybės išlaidas, kurios vidutiniškai sudaro apie 5 proc. BVP, be to, skirtumai tarp pavienių valstybių yra didžiuliai, o kartais net milžiniški.

4.7 Investicijos į žmogiškųjų išteklių vystymą turi tiesioginės įtakos našumo augimui, be to, tai patraukli investicijų forma mikroekonomikos bei socialiniu lygiu. Tyrimai (23) rodo, kad kiekvieni mokslo metai tiesiogiai prisideda prie ekonomikos augimo apie 5 proc. trumpalaikės trukmės laikotarpiu ir apie 2,5 proc. - ilgalaikės trukmės laikotarpiu. Šiuos faktus patvirtina savo išvadose Europos Vadovų Taryba (24), kuri pabrėžia, kad investicijos į mokymą ir kvalifikacijos kėlimą duoda didžiulę naudą, kuri gerokai viršija išlaidas.

4.8 Dėl sparčios technologijų pažangos atsiranda naujų, kompiuterine technika paremtų gamybos įrenginių, kurių aptarnavimui reikia IRT išmanančių darbuotojų. Ne visada pavyksta iškart jų surasti, tačiau jei mokymo ir kvalifikacijos kėlimo kursuose bus plačiai naudojamos IRT, ir ypač mokymosi visą gyvenimą srityje, darbo rinkoje iš tiesų bus lengviau rasti tokių darbuotojų.

4.9 Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių ir atsižvelgiant į šiuo metu vykstančias pramonės permainas verta imtis intensyvių priemonių, skirtų sparčiam IRT diegimui visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje. Tokios priemonės turi padėti Europos gamybos įmonių darbuotojams ir besimokantiems bedarbiams greičiau įgyti naujų žinių ir gebėjimų. Visų pirma bedarbiams reikia užtikrinti galimybę dalyvauti IRT mokymuose, kurie finansuojami valstybės lėšomis (25).

4.9.1 Bedarbiai nėra labai suinteresuoti savarankiškai siekti žinių, kadangi jų galimybės pritaikyti įgytas žinias yra pernelyg menkos. Geriausia motyvacija yra konkreti naujo darbo galimybė, kurią teikia tam tikras mokymas ar perkvalifikavimas; būtų tiesiog idealu, jei tokį mokymą surengtų firma, kuri siūlo darbo vietą.

4.9.2 Tai galėtų sudaryti palankias sąlygas įgyvendinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi naudojant IRT; tačiau tose srityse, kur to ypač reikėtų (žemės ūkio regionai, kuriuose gamybos įmonės merdi, tai itin būdinga naujosioms valstybėms narėms), nėra tinkamos infrastruktūros.

4.9.3 Tų sričių infrastruktūrai reikalinga valstybės ir ES pagalba, kadangi IRT įmonės neskuba padengti išlaidų, susijusių su interneto prieigos diegimu neturtinguose regionuose (mažuose miesteliuose ir kaimuose).

2006 m. rugsėjo 13 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Anne-Marie SIGMUND

(1) e-Learning (e. mokymas) — tai naujų įvairialypės terpės technologijų bei interneto naudojimas siekiant pagerinti mokymosi kokybę, palengvinus informacijos ir paslaugų prieinamumą, taip pat siekti pagerinti nuotolinį komunikavimą ir bendradarbiavimą.

(2) LL (angl. Lifelong Learning) mokymasis visą gyvenimą: šis terminas reiškia, kad naujų žinių įgijimas laikomas nuolatiniu procesu, kuris tęsiasi ir baigus mokyklą ar įgijus aukštojo mokslo diplomą, ir trunka visą žmogaus profesinės karjeros laiką, netgi sulaukus pensinio amžiaus. Jis apima visus žmogaus gyvenimo etapus ir visuomenės grupes, ypač dėl galimybių, kurias teikia mokymasis naudojant elektronines ryšių priemones (šaltinis: www.elearningeuropa.info).

(3) Plačiajuosčio interneto prieiga - tai ypač didelės spartos ryšio kanalas, užtikrinantis greitą ir lengvą prieigą prie informacijos ir e. mokymosi sistemų (šaltinis: www.elearningeuropa.info).

(4) Žiniomis grindžiama visuomenė — tai visuomenė, kurios organizuota veikla paremta žinių kūrimu, sklaida ir taikymu, siekiant nuolat gerinti gebėjimus ir daugiau dėmesio skirti šeimai, visuomeninei ir profesinei veiklai, COM(2001), 678 final.

(5) „Integruota veiksmų programa visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje“. COM(2004) 474 final, 2004 07 14.

(6) 2003 m. gruodžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimas Nr. 2318/2003/EB, patvirtinantis daugiametę (2004–2006 m.) veiksmingos informacijos ir komunikacijos technologijų (IKT) integracijos į Europos švietimo ir mokymo sistemas programą (e-mokymosi programa).

(7) Neformalus mokymasis vyksta šalia mokymo, kurį užtikrina visuotinės bendrojo ir profesinio lavinimo sistemos, tačiau jį baigus nebūtinai išduodami diplomai ar kvalifikacijos pripažinimo pažymėjimai. Neformalus mokymasis gali būti surengtas darbo vietoje arba jį gali surengti pilietinės visuomenės grupės arba organizacijos (tarp jų jaunimo organizacijos, profesinės sąjungos ir politinės partijos). Neformalaus mokymosi paslaugas gali siūlyti organizacijos ar tarnybos, įsteigtos siekiant papildyti formalaus mokymosi sistemas. EU Commission, SEC(2000) 1832.

(8) Neinstitucinis mokymasis — tai mokymasis iš kasdieninių situacijų, iškylančių darbo aplinkoje, šeimoje, laisvalaikiu. Neinstitucinis mokymas nėra organizuojamas ar institucionalizuojamas (apibrėžiant tikslus, trukmę ir žinių lygį). Dalyvis neinstitucinį mokymasis supranta kaip neplanuotą (be išankstinio ketinimo) mokymąsi. Paprastai baigimo pažymėjimai nei duodami.

EU Commission, SEC(2000) 1832.

(9) Lisabonos strategijos įgyvendinimo gerinimo.

(10) „Švietimo ir profesinio rengimo modernizavimas — gyvybiškai svarbus gerovės ir socialinės sanglaudos Europoje veiksnys“. COM (2005) 549 final, 2005 11 30.

(11) 2005 2 21 Tarybos išvados dėl švietimo, jaunimo ir kultūros.

(12) COM(2005) 229 final.

(13) Ministrų konferencija ICT for an inclusive society, Ryga, 2006 6 11.

(14) Dėl e. prieinamumo.

(15) E. atskirtis (angl. e — exclusion) — skaitmeninė atskirtis elektroninių ryšių srityje.

(16) Skaitmeninis raštingumas — vienas iš bendrųjų gebėjimų, būtinų norint aktyviai dalyvauti informacinės visuomenės arba naujosios informacinės terpės kultūroje. Jo esmę sudaro įgūdžiai ir gebėjimai, susijusę su naujomis technologijomis, kurių vis labiau reikia kasdieniniame gyvenime, „E. mokymosi programa“2003 m. gruodžio 5 d.

(17) Nuomonė„Dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų“, 2006 m. gegužė.

(18) Raport RAND Europe „The Supply and Demand of E-skills in Europe“, 2005 m. rugsėjis.

(19) e. įgūdžiai - tai asmens gebėjimas naudotis IRT paremtomis žiniomis, taip pat gebėjimai ir nuostatos, susijusios su IRT taikymu, leidžiantys atlikti reikiamo lygio profesines užduotis.

(20) Europos Komisijos komunikatas dėl atotrūkio įdiegiant plačiajuostį ryšį mažinimo, 2006 3 21.

(21) COM(2002) 262 final.

(22) Komisijos komunikatas dėl efektyvaus investavimo į mokymą ir profesinį rengimą: Europai keliami reikalavimai, COM(2002) 779, 2003 1 10 (dok. 5269/03).

(23) De la Fuente ir Ciccone: „Žmogiškasis kapitalas globalioje, žiniomis grindžiamoje ekonomikoje“. Baigiamasis pranešimas Užimtumo ir socialinių reikalų generaliniam direktoratui, Europos Komisija, 2002 m.

(24) Pirmininkavimo ES išvados, Europos Vadovų Taryba, 2006 m. kovo 23-24 d. (dok. 7775/06).

(25) Nuomonė i2010 Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti.