LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 295/1

OLAF Priežiūros komiteto veiklos ataskaita

2007 m. birželio mėn.–2008 m. gegužės mėn.

(2008/C 295/01)

OLAF Priežiūros komiteto nariaiLuis LÓPEZ SANZ-ARANGUEZPirmininkasAukščiausiojo Teismo prokuroras (Ispanija)Kálmán GYÖRGYITeisingumo ir teisėsaugos ministro vyriausiasis patarėjas, Vengrijos Respublikos generalinis prokuroras, išėjęs į pensiją (Vengrija)Peter STRÖMBERGValstybės apskaitininkų priežiūros valdybos direktorius (Švedija)Diemut R. THEATOBuvęs Europos Parlamento narys, buvęs Biudžeto kontrolės komiteto pirmininkas (Vokietija)Rosalind WRIGHTPatariamosios grupės sukčiavimo klausimais pirmininkė (Jungtinė Karalystė)

TURINYS

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

ĮVADAS

I. PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

I–1. Posėdžiai

I–2. Sekretoriatas

II. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

II–1. OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas: OLAF nepriklausomumo stiprinimas

II–1.1. Nuolatinis stebėjimas Priežiūros komiteto iniciatyva (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 1 dalis)

II–1.2. Nuolatinis stebėjimas, grindžiamas OLAF generalinio direktoriaus Priežiūros komitetui pateikiama informacija (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis)

II–1.2.1. Ilgiau negu devynis mėnesius atliekami tyrimai

II–1.2.2. Rekomendacijos institucijoms

II–1.2.3. Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms

II–1.3. Bylos, kurių prima facie nėra pagrindo pradėti: informacija, kuri akivaizdžiai ir neabejotinai nepriklauso OLAF kompetencijai

II–1.4. OLAF de minimis politika: smulkūs pažeidimai, kuriuos pakankamai gerai gali ištirti kitos tarnybos

II–1.5. OLAF veikla sukčiavimo prevencijos srityje

II–2. OLAF tyrimų funkcijos vykdymas

II–2.1. OLAF procedūrinės tyrimų taisyklės

II–2.2. Tyrimų valdymas

II–2.3. Administracinis organizavimas ir personalo politika, susijusi su OLAF tyrimų funkcija

III. SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

III–1. Santykiai su OLAF

III–2. Santykiai su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

1 PRIEDAS. Priežiūros komiteto posėdžių tvarkaraštis

2 PRIEDAS. Nuo 2006 m. gruodžio 1 d. iki 2008 m. gegužės 31 d. Priežiūros komiteto priimtų nuomonių sąrašas

3 PRIEDAS. Nuomonė Nr. 1/2008 „Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylos“

4 PRIEDAS. Nuomonė Nr. 2/2008 „2008 m. OLAF metinis valdymo planas“

5 PRIEDAS. Nuomonė Nr. 3/2008 „OLAF 2009 m. preliminarus biudžeto projektas“

PIRMININKO ĮŽANGINIS ŽODIS DĖL PRIEŽIŪROS KOMITETO VEIKLOS ATASKAITOS

Su malonumu pateikiu antrąją dabartinio Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (toliau – OLAF arba Tarnyba) Priežiūros komiteto (toliau – Komitetas) 2007 m. birželio mėn.–2008 m. gegužės mėn. veiklos ataskaitą.

Priežiūros komitetas įsipareigojęs visapusiškai prisidėti prie svarbios OLAF kovos su sukčiavimu, korupcija ir Europos bendrijos finansiniams interesams kenkiančia neteisėta veikla ir stiprinti OLAF nepriklausomumą, nuolat stebėdamas Tarnybos tyrimus. Dabar yra tinkamas mūsų kadencijos laikas atlikti šias užduotis, nes įgijome gerą supratimą ir įvairiausių žinių apie OLAF bei jos veiklos mastą.

Įgiję šios praktinės patirties, paspartinome OLAF tyrimų stebėjimą: nagrinėjome daug bylų, siekdami išsaugoti tyrimus atliekančios OLAF nepriklausomumą ir kokybišką darbą. Rašydamas šią ataskaitą, Priežiūros komitetas baigė rengti kai kuriuos dokumentus: nuomonę dėl smulkių pažeidimų, de minimis, bylų, išsamią ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų priežasčių analizę ir kai kurių bylų, neišspręstų per ketverius metus nuo jų pradėjimo, vertinimą. Nuolatinis tyrimų stebėjimas yra ypač svarbi priemonė siekiant užtikrinti, kad pradedant, atliekant tyrimus ir rengiant bylų ataskaitas būtų užtikrintas visiškas nepriklausomumas. Mes, kaip nepriklausomas komitetas, turime puikias sąlygas šiai užduočiai atlikti, todėl tam skiriame ir skirsime visas savo pastangas ir kompetenciją.

Pažymime, kad OLAF rengia naują veiklos vadovą, kurį kruopščiai peržiūrėsime ir pateiksime dalykiškų pastabų. Kaip pažymėjome ankstesnėje veiklos ataskaitoje, Priežiūros komitetas nustatė, kad daugelis su OLAF tyrimais susijusių klausimų galėtų būti išspręsta turint aiškias darbo tvarkos taisykles, kurių laikytis privalėtų visi OLAF pareigūnai. Tai visų pirma pasakytina apie pernelyg ilgą kai kurių šių tyrimų trukmę. Tikimės, kad naujajame vadove bus nustatytos aiškios darbo tvarkos taisyklės ir priimtini kiekvieno tyrimų proceso etapo terminai.

Komitetą džiugina OLAF iniciatyvos, kuriomis ji siekia, kad tyrimai taptų veiksmingesni, tačiau dar daug reikia nuveikti. Tikimės, kad OLAF persvarstys valdymo ir žmogiškųjų išteklių politiką ir kad apskritai ištekliai bus skiriami racionaliau, siekiant stiprinti OLAF tyrimų funkciją.

Per nagrinėjamą laikotarpį palaikėme glaudžius santykius su OLAF vadovybe, įskaitant generalinį direktorių, direktoratų direktorius ir skyrių vadovus, taip pat su visos OLAF darbuotojais. Gerai bendradarbiavome su OLAF ir esame įsitikinę, kad mūsų bendradarbiavimas tęsis ir ateityje stiprės. Be to, esame tikri, kad ir toliau palaikysime glaudžius darbo santykius su ES institucijomis.

Pagrindinis mūsų, kaip nepriklausomo komiteto, tikslas – padėti OLAF didinti veiksmingumą ir stiprinti jos nepriklausomumą, esame tvirtai pasiryžę toliau eiti šiuo keliu.

Norėčiau ypač padėkoti Priežiūros komiteto sekretoriatui už neįkainojamą pagalbą.

ĮVADAS

Europos kovos su sukčiavimu tarnybos Priežiūros komitetas buvo įsteigtas siekiant sustiprinti ir užtikrinti OLAF nepriklausomumą, nuolat stebint, kaip Tarnyba vykdo tyrimų funkciją. Komitetas teikia nuomones OLAF generaliniam direktoriui ir privalo kasmet pranešti institucijoms apie Tarnybos veiklą. Ši dabartinio Komiteto veiklos ataskaita yra antroji ir skirta 2007 m. birželio 1 d.–2008 m. gegužės 31 d. vykdytai veiklai aptarti.

2007 m. spalio mėn. patvirtintoje pirmojoje veiklos ataskaitoje (1) Komitetas pabrėžė, kad OLAF turi užtikrinti tvirtą ir veiksmingą vadovavimą, vykdyti aiškią tyrimų politiką ir užtikrinti aiškų procedūrų valdymą, taikyti vidaus kontrolės priemones siekiant išvengti galimų interesų konfliktų atliekant tyrimus ir laikytis tvirtos personalo politikos; visi šie aspektai daro tiesioginį poveikį nepriklausomam tyrimų atlikimui ir jų veiksmingumui. Komitetas taip pat siūlo keisti būdą, kuriuo OLAF praneša Komitetui apie ilgiau negu devynis mėnesius atliekamus tyrimus. Ataskaita aptarta su Komisijos pirmininko pavaduotoju Siim Kallas, Komisijos generaline sekretore Catherine Day, Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitetu (pranc. COCOBU) ir su Slovėnijos pirmininkavimo ES metu veikusios Tarybos kovos su sukčiavimu darbo grupės atstovais. Komitetas patenkintas gautais teigiamais atsiliepimais ir pagalba. OLAF generalinis direktorius Franz-Hermann Brüner teigė, kad ataskaitą laiko gera priemone bendriems tikslams siekti.

Iki 2007 m. gruodžio mėn. Komiteto pirmininkė buvo Rosalind Wright, po to vienerių metų kadencijai išrinktas Luis López Sanz-Aránguez.

I. PRIEŽIŪROS KOMITETO DARBO METODAI

I–1. Posėdžiai

Komitetas laikėsi mėnesinių posėdžių grafiko ir surengė vienuolika uždarų plenarinių posėdžių, kuriuose dalyvavo visi nariai (2). Komiteto posėdžiai nėra vieši, visi jų darbo dokumentai konfidencialūs, nors OLAF, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos generaliniai sekretoriatai gali susipažinti su posėdžių protokolais, kad būtų užtikrintas skaidrumas ir jiems būtų nuolat teikiama informacija apie Komiteto veiklą. OLAF generaliniam direktoriui pateiktoms Komiteto nuomonėms Komiteto nariai vienbalsiai pritarė, ir, siekiant padaryti veiksmingesnį konkrečių Komitetą dominančių klausimų parengimą ir kontrolę, patvirtinti pranešėjai (pranc. rapporteurs) (3).

Kaip ir praėjusiu ataskaitiniu laikotarpiu, Komitetas toliau kvietė OLAF generalinį direktorių ir kai kuriuos darbuotojus į savo posėdžius, kad galėtų su jais aptarti Komiteto darbui svarbius klausimus, gauti susijusios informacijos ir informuoti apie Komiteto veiklą.

I–2. Sekretoriatas

Komiteto sekretoriato įsipareigojimai apibrėžti Komiteto darbo tvarkos taisyklėse (4), pagal kurias sekretoriatui tenka svarbus vaidmuo padedant Komitetui atlikti visas užduotis ir užtikrinant, kad Komitetas galėtų visiškai nepriklausomai vykdyti savo teisinius įgaliojimus.

Per pirmuosius dvejus kadencijos metus pastebėjęs sunkumų įdarbinant ir skiriant sekretoriato darbuotojus (5), Komitetas pasiūlė (6) OLAF etatų plano išnašoje numatyti aštuonis tinkamai kvalifikuotų sekretoriato darbuotojų etatus, kad Komiteto darbas ateityje nesustotų, kad būtų užtikrintas jo tęstinumas ir stiprinamas Komiteto nepriklausomumas.

II. OLAF TYRIMŲ FUNKCIJA

II–1. OLAF tyrimų funkcijos stebėjimas: OLAF nepriklausomumo stiprinimas

Svarbiausios OLAF funkcijos – nepriklausomai pradėti tyrimus ir juos atlikti, o po tyrimų rengti bylų ataskaitas. Dabartinis Priežiūros komitetas nuo pat kadencijos pradžios nutarė visokeriopai naudotis teisės aktų leidėjo jam suteiktomis teisinėmis priemonėmis, skirtomis OLAF tyrimų funkcijai nuolat stebėti.

Po paskutinės ataskaitos Komitetas suaktyvino ilgiau negu devynis mėnesius trunkančių tyrimų, pirmą kartą – tyrimų, kurie, praėjus daugiau kaip ketveriems metams, liko nebaigti, ir valstybių narių nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotų bylų stebėjimą. Komitetas taip pat išnagrinėjo kiekvieno mėnesio operatyvinės veiklos statistiką.

II–1.1. Nuolatinis stebėjimas Priežiūros komiteto iniciatyva (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 1 dalis)

Tam tikri per ilgai trunkantys OLAF tyrimai kėlė Komitetui susirūpinimą. OLAF taip pat mano, kad pirmenybė turėtų būti teikiama senesnių bylų tyrimo trukmės trumpinimui (7).

Atsižvelgdamas į vadovaujamąjį OLAF vaidmenį tam tikrose tyrimų srityse, kuriose ji taip pat turi aiškią procedūrinę kompetenciją, Komitetas nusprendė išnagrinėti visas OLAF A direktorato „Tyrimai ir operacijos I“ bylas, kurios, praėjus daugiau kaip ketveriems metams, liko nebaigtos arba buvo pradėtos 2004 m. Pranešėjai išnagrinėjo informaciją, susijusią su visų A direktorato sektorių 26-iomis OLAF tyrimų bylomis: 13 vidaus tyrimų (Europos institucijos), 5 vidaus ir (arba) išorės tyrimai (ES institucijos), 6 tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos tyrimai ir 2 išorės pagalbos tyrimai.

Analizės tikslas – patikrinti, ar nebuvo pernelyg ilgai vėluota dėl priežasčių, kurios galėjo kelti pavojų įgaliojimui nepriklausomam tyrimų atlikimui arba pakenkti jų rezultatams.

Nagrinėdamas bylas Komitetas deramai atsižvelgė į: OLAF vadove išdėstytų taisyklių laikymąsi; bylų skirstymą į baudžiamąsias, drausmines arba finansines; perdėtą vėlavimą; neveiklumo laikotarpius ir senaties terminus; interesų konfliktus, iškilusius atliekant tyrimus; pagarbą žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms; pavojų nepriklausomam tyrimų atlikimui. Be to, atliktas bendras bylų kokybės ir bylų valdymo sistemos (CMS) atitikimo spausdintinei versijai vertinimas.

Nors kiekviena byla savita, akivaizdu, kad visoms būdinga perdėtas vėlavimas ir nepaaiškinami neveiklumo laikotarpiai tyrimo etape. Kai kurios iš šių bylų, priskirtų prie „vidaus tyrimų“, iš tiesų buvo „pagalbos atliekant pažeidimo tyrimą“ bylos. Šios ir kitos bylos, teisingai priskirtos prie vidaus tyrimų, nebuvo užbaigtos, nors šiuo metu nesiimama jokių tiriamųjų veiksmų.

Išskyrus analizės ir vertinimo laikotarpius, OLAF vadove nėra nustatyta aiškių tyrimų trukmės terminų. Dėl šio trūkumo susidaro teisinis netikrumas ir gali kilti pavojus, kad nebus laikomasi senaties terminų ir iškils kitų teisingumui kenkiančių veiksnių.

Komitetas susirūpinęs dėl to, kad trūksta veiksmingų bylų patikros priemonių, padedančių OLAF išvengti tokio pavojaus. Komitetas pripažįsta OLAF tyrimų ir operacijų direktoratų dviejų valdybos narių paskyrimą ir tam pritaria, tačiau jų įgaliojimai nėra aiškiai apibrėžti, ir Komitetas baiminasi, kad nesant aiškių darbo tvarkos taisyklių, vis dar yra veiksnių, galinčių pakenkti tyrimo sėkmei.

Visus OLAF tyrimus, kurie, praėjus daugiau kaip ketveriems metams, liko nebaigti, dabar nagrinėja pranešėjai. Ateinančiais mėnesiais bus padarytos bendros ir atskiros išvados, kurios bus aptartos OLAF generaliniam direktoriui skirtoje nuomonėje.

Atlikdamas OLAF bylų stebėjimą, Komitetas nagrinėjo OLAF bylų valdymo sistemos duomenų bazės spausdintines ir elektronines bylas. Komitetas pastebėjo, kad OLAF dokumentų indeksavimas ir katalogavimas organizuojamas nepakankamai tiksliai ir sistemingai. Komiteto nuomone, būtina atkreipti dėmesį į smulkmenas, kad būtų išvengta bet kokios painiavos ir išlaikytas bylų tęstinumas. Be to, Komiteto manymu, siekiant sutaupyti laiko, bylų pastabas su bylos faktų santrauka viena iš Komisijos darbo kalbų turėtų rengti tyrėjas, sugebantis skaityti dokumentus originalo kalba.

II–1.2. Nuolatinis stebėjimas, grindžiamas OLAF generalinio direktoriaus Priežiūros komitetui pateikiama informacija (Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis)

II–1.2.1. Ilgiau negu devynis mėnesius atliekami tyrimai

Komitetas toliau nagrinėjo OLAF tyrėjų parengtas ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitas. Komitetas išnagrinėjo visas – 141 – 2007 m. sausio–gruodžio mėn. šios rūšies ataskaitas (78 % tyrimų, pradėtų šiuo laiku, buvo atliekama ilgiau negu devynis mėnesius) pagal mėnesius ir sektorius, ypatingą dėmesį skirdamas priežastims, dėl kurių bylos nebuvo užbaigtos per devynis mėnesius. Komitetas pastebėjo, kad pusėje tokių ataskaitų OLAF minėjo šią priežastį: „Nors išteklių skirta daug, dėl tyrimo apimties reikia daugiau laiko.“

Metinėje 2005–2007 m. veiklos ataskaitoje Komitetas pasiūlė iš pagrindų keisti informaciją, pateikiamą OLAF ataskaitose, kurios skirtos išsamioms didelio tyrimų vėlavimo priežastims nurodyti, ir atkreipti dėmesį į galimus senaties terminus (8).

Kalbant konkrečiau, Komitetas OLAF generaliniam direktoriui pasiūlė „keisti devynių mėnesių ataskaitų santraukos formą, įtraukiant papildomą informaciją, kuri leistų tinkamai įvertinti tyrimų eigą. Ataskaitą siūloma papildyti tokia informacija: teisinis pažeidimo aprašas, data arba laikotarpis, kai buvo padarytos tiriamos veikos, vertinimo trukmė prieš priimant sprendimą dėl bylos pradėjimo, galimos sankcijos už tiriamas veikas arba jų teisinės pasekmės ir tiriamų veikų senaties terminai“.

OLAF generalinis direktorius oficialiai laikėsi šios Komiteto rekomendacijos. Vis dėlto, nors OLAF B direktorato „Tyrimai ir operacijos II“ tyrimų ir operacijų skyriai, rengdami ataskaitas, atsižvelgė į Komiteto prašomą pateikti informaciją, OLAF A direktorato „Tyrimai ir operacijos I“ tyrimų ir operacijų skyriai nesilaikė rekomendacijos (9). Dėl to Komitetas susidūrė su tokiomis pat problemomis, kokios iškilo ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu. „Taktinė pertrauka atliekant tyrimą“ dažnai nurodyta kaip nebaigto tyrimo priežastis. Komitetas anksčiau siūlė jos nenurodyti kaip bylos nagrinėjimo nebaigimo priežasties, nes nurodžius tokią priežastį nėra visiškai aišku, kodėl vėluojama. Be to, pastebėta, kad trečdalyje bylų nebuvo paminėtas numatomas tyrimo baigimo laikas.

Komitetas atkreipė OLAF generalinio direktoriaus dėmesį į skirtingus abiejų direktoratų požiūrius. Tik 2008 m. sausio mėn. A direktorato skyriai, rengdami santraukas, atsižvelgė į Komiteto prašymus. Šios ataskaitos (2008 m. sausio–gegužės mėn. 54 ataskaitos) Komiteto taip pat nagrinėjamos ir kartu su minėta 141 ataskaita bus aptartos OLAF generaliniam direktoriui skirtoje nuomonėje.

II–1.2.2. Rekomendacijos institucijoms

OLAF generalinis direktorius įpareigotas pranešti Komitetui apie bylas, kuriose atitinkama institucija, įstaiga arba agentūra neveikė pagal OLAF rekomendacijas (10). Per ataskaitinį laikotarpį Komitetui pranešta tik apie dvi tokias bylas, kurias Komitetas ištyrė ir aptarė. Kadangi praneštų bylų mažai, Komitetas nėra pajėgus daryti bendrų išvadų arba teikti rekomendacijų. Vis dėlto šios bylos kelia susirūpinimą, kad OLAF nevykdė veiksmingos kontrolės, neatsižvelgė į senaties terminus ir, nepaisydama to, ėmėsi daugelio nereikalingų administracinių darbų. Komitetas susirūpinęs dėl to, kad per ataskaitinį laikotarpį pranešta apie tik dvi bylas, nes tai rodo, jog nėra metodiškai atsiskaitoma.

Komitetas siūlo OLAF sukurti metodišką atsiskaitymo už bylas, kurias nagrinėdama institucija, įstaiga arba agentūra neveikė pagal OLAF rekomendacijas laikydamosi teisinio įsipareigojimo, sistemą.

II–1.2.3. Bylos, kurias tiriant informacija turi būti perduodama nacionalinėms teisminėms institucijoms

Komiteto tikslas – vertinti OLAF tyrimų ataskaitų kokybę bei naudą nacionalinėms teisminėms institucijoms ir siekti, kad tyrimų išvados būtų paremtos tik tokiais argumentais, kurie gali būti naudingi kaip įrodymai valstybės narės, kurioje būtina juos naudoti, teismo procese (11).

OLAF generalinis direktorius reguliariai perduoda Komitetui bylų, nusiųstų valstybių narių teisminėms institucijoms, kopijas. Per ataskaitinį laikotarpį Komitetas išnagrinėjo 43 šios rūšies bylas. Šias bylas Komiteto posėdžiuose pristatė bylų medžiagą perdavę OLAF teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai. Remiantis išankstiniu tyrimu, vyksta viešos Komiteto ir šio skyriaus atstovų diskusijos esminiais ir procedūrinių tyrimų klausimais.

Komitetas ypatingą dėmesį skyrė pažeidimų klasifikavimui ir jų senaties terminui. Komitetas taip pat tikrina, ar faktų aprašymas adresatams yra aiškus ir suprantamas. Galiausiai nariai stengiasi užtikrinti, kad ataskaitos būtų laikomos priimtinais įrodymais susijusios valstybės narės teismo procese. Jeigu pažeidimas sudėtinis ir yra padarytas keliose valstybėse narėse, Komitetas taip pat stengiasi nustatyti objektyvias priežastis, dėl kurių OLAF pasirinko tam tikrą valstybę narę ir būtent jai pateikė bylą.

Komitetas pastebėjo, kad kai kuriais atvejais galutinės ataskaitos nacionalinėms teisminėms institucijoms buvo nusiųstos praėjus bylų senaties terminui, o kitais atvejais byla nebuvo svarbi ir šios institucijos jos nepradėjo. Komitetas taip pat atkreipė dėmesį, kad to būtų galima išvengti, jeigu teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjas anksčiau prisidėtų prie tyrimo. Visais atvejais, kai OLAF teisėjų konsultacija atrodo labai svarbi, jų dalyvavimo lygmuo ir laiko pasirinkimas nėra metodiškas.

Vertėtų pažymėti, kad OLAF ataskaitas gaunančios valstybės narės teisminės institucijos nėra įpareigotos pradėti teismo proceso (12). Nuo šių institucijų priklauso, ar jos priims sprendimą pagal jų teritorijoje taikomas teisės normas ir, jeigu reikia, pagal baudžiamosios politikos prioritetus.

Visa tai turint omenyje ir siekiant, kad siunčiamos ataskaitos būtų aiškesnės, būtų tikslinga užtikrinti, kad visos šios ataskaitos visada būtų grindžiamos tuo pačiu iš anksto nustatytu pavyzdžiu, taip užtikrinant, kad niekas nebūtų praleista ir visos svarbios dalys būtų įtrauktos atsižvelgiant į teisinius valstybės narės reikalavimus ir nacionalines vertinimo taisykles.

Komitetas taip pat nuolat gauna iš OLAF informaciją apie tuos atvejus, kai nacionalinės institucijos, įskaitant prokuratūros tarnybas, gavusios iš OLAF bylų medžiagą, nepradeda teismo proceso. Taip atsitiko dviem 2007 m. perduotoms byloms ir vienai 2008 m. perduotai bylai – teisminės institucijos, kurioms šios bylos buvo perduotos, nutarė nesiimti jokių tolesnių veiksmų.

II–1.3. Bylos, kurių prima facie nėra pagrindo pradėti: informacija, kuri akivaizdžiai ir neabejotinai nepriklauso OLAF kompetencijai

Komitetas išnagrinėjo 212 bylų, kurių iš pirmo žvilgsnio nėra pagrindo pradėti, reprezentatyviąją imtį (24 % visų 2003–2007 m. bylų), kuriose OLAF gauta informacija nepriklausė OLAF kompetencijai, todėl nereikėjo išsamiai įvertinti arba pradėti oficialaus tyrimo (13). Analizės tikslas – patikrinti, ar OLAF teisingai taiko vadove nustatytas taisykles, ir išnagrinėti, kokios procedūros šiuo metu taikomos tiriant šios rūšies bylas.

Komitetas priėjo prie išvados, kad OLAF tinkamai taiko galiojančias taisykles ir kad procedūros sudaro OLAF sąlygas greitai baigti tokias bylas nenaudojant per daug išteklių. Komitetas nenustatė jokios imties bylos, kuriai labiau tiktų kitokia tvarka arba reikėtų viso tyrimo. Vis dėlto Komitetas pažymi, jog dabartinė praktika, kai gaunamą informaciją vertina tyrėjai, skiriasi nuo numatytos procedūrų vadove, pagal kurią apdoroti gaunamą informaciją yra skyriaus vadovo pareiga. Komitetas siūlo OLAF į tai atsižvelgti peržiūrint veiklos procedūrų vadovą.

II–1.4. OLAF de minimis politika: smulkūs pažeidimai, kuriuos pakankamai gerai gali ištirti kitos tarnybos

Komitetui yra žinoma, kad svarbiausias veiksnys sprendžiant, ar pradėti bylą, ne visada yra finansinis poveikis. OLAF taip pat įpareigotas atsižvelgti į kitus veiksnius, pavyzdžiui, į politinę informacijos svarbą ir į Bendrijų reputaciją, taip pat į Komisijos visiško nepakantumo sukčiavimui ir korupcijai politikos laikymąsi. Vis dėlto tai neturėtų reikšti, kad OLAF turi apdoroti visų rūšių pradinę informaciją ir tirti visas bylas, neatsižvelgdama į jų finansinio poveikio mastą.

Komitetas nustatė kai kurias labai nereikšmingas bylas (pvz., klaidingi pareigūnų pareiškimai dėl išlaidų, kurias sudaro mažos pinigų sumos), kurios galėjo būti tuoj pat perduotos Komisijos tyrimų ir drausmės tarnybai (IDOC), kurios kompetencijai priklauso tirti šios rūšies vidaus bylas, taip pat profesinio nusižengimo bylas. Be to, iš Komiteto patirties matyti, kad OLAF būtų naudinga glaudžiau bendradarbiauti su IDOC. Todėl svarbu, kad OLAF kuo greičiau įgyvendintų susitarimo su IDOC memorandumą, kuriame būtų aiškiau apibrėžta, ką turėtų tirti OLAF ir kas turėtų būti perduota IDOC, taip pat praktiniai klausimai, pavyzdžiui, galimybė susipažinti su bylų medžiaga.

Komiteto nuomone, OLAF būtų naudinga kurti vidaus de minimis politiką pagal jos tyrimų politiką ir prioritetus. Komitetas mano, kad esant galimybei OLAF turėtų siekti skirti išteklių sunkesnėms byloms tirti pagal tyrimų strategiją, kurią nustatytų pati, taip nukreipiant darbo krūvį ir žmogiškuosius išteklius nuo bylų, kurių finansinis poveikis mažas.

II–1.5. OLAF veikla sukčiavimo prevencijos srityje

Per ataskaitinį laikotarpį OLAF reguliariai pristatė Komitetui naujas sukčiavimo ir korupcijos prevencijos iniciatyvas. Nors iš esmės Komitetas remia OLAF pastangas sukčiavimo ir korupcijos srityje, mano, kad šioje srityje darbas turėtų būti glaudžiai siejamas su OLAF tyrimais ir operatyvine veikla. Komitetui ypač įdomu, kaip, remdamasi konkrečiais tyrimų rezultatais, OLAF galėtų panaudoti šią patirtį ir įgytas žinias strateginiams sunkumams sukčiavimo ir korupcijos srityje įveikti, kaip teigiama Reglamente (EB) Nr. 1073/1999 (14).

Atsižvelgdamas į ribotus tiriamajai ir prevencinei veiklai skirtus išteklius, Komitetas siūlo OLAF nedelsiant apsvarstyti, kaip teikti pirmenybę sukčiavimo ir korupcijos prevencijai, kad ištekliai nebūtų nukreipti nuo atliekamų tyrimų. Komitetas pabrėžia būtinybę iš esmės padidinti OLAF direktoratų bei skyrių, atsakingų už sukčiavimo prevenciją ir direktoratų bei skyrių, atsakingų už tyrimus, informacijos srautą, bendradarbiavimą bei koordinavimą, kad atliekant tyrimus įgyta patirtis galėtų būti iš tiesų naudinga šios srities OLAF iniciatyvoms. Toks sugretinimas yra svarbus, kad, kaip ir tikimasi, OLAF indėlis šioje srityje būtų naudingas Komisijos tarnyboms.

II–2. OLAF tyrimų funkcijos vykdymas

II–2.1. OLAF procedūrinės tyrimų taisyklės

2007 m. balandžio mėn. OLAF pateikė Komitetui OLAF veiklos procedūrų vadovo projektą (trumpąjį variantą). Komitetas mano, kad OLAF tyrėjams reikalingas aiškus ir praktiškas vadovas, parengtas kaip naudinga priemonė tyrimams atlikti: jame turėtų būti paaiškintos įvairiais tyrimo etapais taikomos procedūros, taisyklės ir terminai. Šis OLAF procedūrų vadovo projekto variantas neatitiko Komiteto lūkesčių.

Rengiant šią ataskaitą OLAF buvo bebaigianti naujojo OLAF veiklos procedūrų vadovo projektą, dėl kurio Komitetas pateiks pastabas, atsižvelgdamas į minėtus punktus.

II–2.2. Tyrimų valdymas

Nuo kadencijos pradžios Komitetas atsižvelgė į tiesioginį poveikį, kurį tyrimų funkcijos vykdymui daro OLAF valdymas, vadovybė ir organizavimas (15). Komitetas yra tikras, kad dėl teigiamų šių sričių pokyčių padidės OLAF atliekamų tyrimų našumas ir veiksmingumas: vėlavimo kontrolė ir tyrimų kokybė bei našumas. Komiteto nuomone, pagal dabartinius teisės aktus (16) OLAF generaliniam direktoriui, kaip Tarnybos vadovui, suteikiami įgaliojimai priimti sprendimus klausimais, susijusiais su bendru OLAF veiklos valdymu ir organizavimu.

Komitetas pažymi, kad esama tam tikrų teigiamų pokyčių, susijusių su tyrimų valdymu. Komitetas džiaugiasi B direktorato „Tyrimai ir operacijos II“ ir C direktorato „Veiklos ir politikos rėmimas“ direktorių paskyrimu, taip pat A ir B direktoratų tarybos patarėjų paskyrimu.

Ataskaitinio laikotarpio pabaigoje Komitetas susitiko su A ir B direktoratų direktoriais (17) aptarti naujausių įvykių, susijusių su atitinkamomis jų darbo sritimis, ir savo sumanymų dėl ateities. Komitetas norėtų palaikyti glaudesnius ir atviresnius santykius su OLAF vadovais. Komitetas visiškai palaiko OLAF direktorių pastangas gerinti tyrimų kontrolę ir priežiūrą, nori padėti OLAF ir prireikus jam patarti.

Komitetas siūlo OLAF vadovybei geriau nustatyti aiškią tyrimų politiką ir strateginį tyrimų planavimą, kuris, Komiteto nuomone, taip pat pagerintų skaidrumą ir padėtų veiksmingiausiai valdyti didelės apimties tyrimus bei atitinkamus naudotinus išteklius.

Komitetas taip pat ragina OLAF vadovybę nustatyti aiškesnius OLAF valdymo prioritetus ir pagrindinės funkcijos viziją. Komitetas mano, kad dėl skaidrumo trūkumo gali būti vėluojama išnagrinėti bylos medžiagą ir taip kliudoma valstybės narėms imtis tolesnių veiksmų pagal OLAF rekomendacijas. Iš OLAF bylų, perduotų nacionalinėms teisminėms institucijoms, pristatymo matyti, jog kai kurių bylų medžiaga nacionalinių teisminių institucijų nebuvo nagrinėjama dėl to, kad senaties terminas buvo pasibaigęs prieš perduodant bylą. Be to, iš Komiteto devynių mėnesių ataskaitų analizės (18) matyti, kad daugelio vėlavimo atvejų (dėl menko prioriteto, išteklių trūkumo ir taktinės pertraukos) nagrinėjant bylų medžiagą būtų galima išvengti, jeigu būtų geresnis valdymas ir planavimas.

Komitetas taip pat pabrėžia tinkamos kokybės kontrolės priemonių ir priemonių vėlavimui išvengti svarbą, taip pat gerai veikiančios atsiliepimų sistemos ir tyrimų vertinimo reikšmę. Jei būtų patikima kontrolės sistema ir gairės, OLAF vadovybei būtų lengviau kontroliuoti veiklos rezultatus ir nustatyti problemas sritis. Kita vertus, sistema turėtų taip pat sudaryti sąlygas imtis, kaip rekomenduojama, veiksmų padėčiai ištaisyti, atsižvelgiant į padarytas išvadas. Pagrindinės priemonės kontrolei ir atsiliepimų sistemoms gerinti yra vidaus skaidrumas ir komunikacija.

Komitetas parengė nuomonę dėl OLAF 2008-ųjų metinio valdymo plano (AMP) (19), kuriame Komitetas pateikė tam tikrų pasiūlymų dėl valdymo tikslų ir veiklos rezultatų rodiklių (20).

II–2.3. Administracinis organizavimas ir personalo politika, susijusi su OLAF tyrimų funkcija

Komiteto nuomone, OLAF generalinis direktorius turėtų būti atsakingas už veiksmingos personalo politikos vykdymą pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus, kaip nustatyta 1999 m. Komisijos sprendime (21). Be to, OLAF generalinis direktorius turėtų naudotis visiška savo, kaip paskyrimų institucijos, funkcijų lankstumu, kad užtikrintų sklandų personalo įdarbinimą, darbuotojų perkėlimą Tarnybos viduje, jų atleidimą ir veiksmingai OLAF veiklai būtinų pareigybių ir asignavimų skyrimą.

Komitetas išnagrinėjo 2009 m. OLAF preliminarų biudžeto projektą ir parengė nuomonę (22), kurioje ypač pabrėžė glaudaus personalo politikos derinimo su tyrimų skyrių poreikiais svarbą.

Komiteto nuomone, tai galima pasiekti toliau plėtojant žmogiškųjų išteklių strategiją, kuri sudaro sąlygas veiksmingai skirstyti darbuotojus pagal tikruosius poreikius ir sutartus prioritetus, taip pat skiriant naujų išteklių pagrindiniams tyrimo darbams. Šiuo metu nėra pusiausvyros tarp operatyvinės ir ne operatyvinės veiklos išteklių; OLAF turėtų pirmiausia geriau naudoti jau įgytus vidaus išteklius, užuot didinusi bendrą darbuotojų skaičių.

Komitetas pabrėžia, kaip svarbu sukurti specializuotą nuolatinę tyrėjų mokymo programą, kad būtų gerinamos jų žinios ir įgūdžiai, ypač susiję su finansinių Bendrijos taisyklių įgyvendinimu.

Stiprinti OLAF nepriklausomumą yra nepaprastai svarbu. OLAF laikinųjų darbuotojų klausimas yra itin reikšmingas stabilumo, tęstinumo ir nepriklausomumo požiūriu, nes šiuo metu didelę tyrėjų dalį sudaro pagal laikinąsias sutartis įdarbintas personalas. Komitetas džiaugiasi teigiamais 2007 ir 2008 m. pokyčiais, susijusiais su laikinųjų sutarčių pratęsimu neribotam laikui ir viešais konkursais. Be to, Komitetas ragina OLAF paaukštinti tarnyboje laikinuosius darbuotojus pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus ir 2005 m. generalinio direktoriaus sprendimą (23), kad pagerintų jų judumą, kartu atidžiai planuoti įdarbinimo politiką pasibaigus dabartiniams ir planuojamiems konkursams.

III. SANTYKIAI SU OLAF, ES INSTITUCIJOMIS, OLAF PARTNERIAIS IR SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS

III–1. Santykiai su OLAF

Nuo kadencijos pradžios Komitetas pateikė aštuonias nuomones (24): tris dėl OLAF preliminarių biudžeto projektų, vieną dėl devynių mėnesių ataskaitų, vieną dėl bylų, kurių prima facie nėra pagrindo pradėti, vieną dėl siūlomos OLAF reformos (įskaitant vieną papildomą nuomonę) ir dvi dėl klausimų, susijusių su OLAF tyrimų funkcijos vykdymu. Komitetui malonu, kad daugeliu atvejų OLAF sutiko atsižvelgti į Komiteto nuomones ir planuoja jas iki galo įgyvendinti.

Kad galėtų vertinti savo veiklos poveikį, Komitetas ragina OLAF pateikti jam išsamesnę ir reguliaresnę informaciją apie tai, kaip ji ketina įgyvendinti Komiteto rekomendacijas. Apskritai Komitetas yra įsitikinęs, kad jo rekomendacijos padės OLAF padidinti veiklos našumą ir visų pirma – patobulinti tam tikrus aspektus, kurie daro didžiausią įtaką Tarnybos veiklos nepriklausomumui ir tinkamam tyrimų funkcijos vykdymui.

Ataskaitiniu laikotarpiu Komitetas reguliariai susitikdavo su OLAF generaliniu direktoriumi, visais direktoriais, teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjais ir kitų skyrių darbuotojais, kurie su Komitetu aptardavo savo veiklą. Iš šių diskusijų Komitetas padarė išvadą, kad ataskaitoje minėti neaiškumai dėl OLAF tyrimų pobūdžio ir ypač žmogiškųjų išteklių valdymo klausimų taip pat rūpi OLAF vadovybei ir personalui. OLAF žino, kad reikia skubiai gerinti tyrimų planavimą ir strateginį valdymą, nustatyti tyrimų prioritetus, taisykles bei procedūras ir juos įgyvendinti.

Komitetas pabrėžė tyrimų kriterijų ir prioritetų svarbą, siekiant kuo geriau panaudoti esamus išteklius. Komitetas palaiko OLAF vyresniųjų pareigūnų nuomones, kad šiuo metu OLAF nebūtina nedelsiant didinti darbuotojų skaičių, verčiau reikėtų perskirstyti turimus vidaus išteklius ir rengti tinkamą darbuotojų mokymą, kad būtų teisingai pasirenkama, į ką kreipti dėmesį. Vis dėlto tam, kad įgyvendintų šias priemones ir iniciatyvas, OLAF vadovybė turi tvirčiau įsipareigoti ir vadovauti.

Ataskaitiniu laikotarpiu Komiteto pirmininkas ir pranešėjai, OLAF pakviesti, dalyvavo trijose OLAF konferencijose: prokurorų, atsakingų už kovą su sukčiavimu, konferencijoje Briuselyje, Briuselyje surengtoje Eurojusto OLAF konferencijoje dėl korupcijos ir Portugalijoje surengtoje bendroje ICSTE, ANU ir OLAF konferencijoje, skirtoje kovai su korupcija (25).

III–2. Santykiai su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis

Komitetas palaikė glaudžius santykius su Bendrijos institucijomis, OLAF partneriais ir suinteresuotosiomis šalimis ir yra įsipareigojęs nuolat keistis nuomonėmis su įstaigomis, turinčiomis bendrų interesų kovojant su sukčiavimu, korupcija ir neteisėta veikla, kenkiančia Bendrijos finansiniams interesams.

Šiuo tikslu ataskaitiniu laikotarpiu Komitetas susitiko su: Komisijos pirmininko pavaduotoju Siim Kallas, Komisijos generaline sekretore Catherine Day, Europos Parlamento Biudžeto kontrolės komitetu (COCOBU) ir jo pirmininku Herbert Bösch, COCOBU koordinatoriais ir COCOBU pranešėja OLAF bei Komitetui Ingeborg Grässle, Europos Vadovų Tarybos sekretoriato direktoriumi teisingumo ir vidaus reikalams Gilles de Kerchove, Slovėnijos pirmininkavimo ES metu veikusia Europos Vadovų Tarybos Kovos su sukčiavimu darbo grupe, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno padėjėju Joaquín Bayo Delgado ir su Europos ombudsmenu Nikiforos Diamandouros.

Iš šių diskusijų Komitetas padarė išvadą, kad Komisija ir OLAF geriau supranta vienas kitą ir palaiko glaudesnius darbo santykius; kad kartu ir visuotinai susirūpinta dėl vėlavimų atliekant ir užbaigiant vidaus tyrimus padarinių; kad OLAF veiklos pajėgumas būtų labai vertinamas teisingumo ir vidaus reikalų sistemoje ir kad OLAF reikalai turėtų būti apsvarstyti atsižvelgiant į Lisabonos sutartį ir Europos prokuratūroje. Ispanijos valstybės generalinio prokuroro pakviestas ir su juo bendradarbiaudamas Komitetas dalyvavo tarptautiniame seminare šia tema; seminare buvo siekiama suvienyti teisingumo srityje dirbančias institucijas, kad jos aptartų būsimą kovos su Europos Sąjungos finansiniams interesams kenkiančiais pažeidimais sistemą ir buvo svarstomas vaidmuo, galintis tekti OLAF naujojoje struktūroje.

Komitetas taip pat susitiko su Ispanijos valstybės generaliniu prokuroru Candido Conde-Pumpido ir Belgijos federaliniu prokuroru Johan Delmulle, siekdamas įvertinti OLAF tyrimų ataskaitų, perduodamų nacionalinėms teisminėms institucijoms, kokybę ir naudingumą, skatinti didesnį OLAF bei valstybių narių informacijos srautą ir raginti nacionalines institucijas iniciatyviai įgyvendinti su pareiga informuoti OLAF susijusias nuostatas (26). Komiteto funkcija taip pat yra padėti OLAF gerinti jos ir valstybių narių bendradarbiavimo lygį, nes tai iš esmės būtina, kad OLAF tyrimai būtų sėkmingi. Per diskusijas pabrėžta, kad baudžiamojo persekiojimo bei teisėsaugos institucijos ir OLAF dabar gerai bendradarbiauja ir keičiasi informacija. OLAF teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjų vaidmuo tebėra svarbus palaikant reguliarius santykius ir dirbant su nacionalinėmis teisminėmis institucijomis.

Po minėto tarptautinio seminaro 2008 m. sausio mėn. buvo pasirašytas Ispanijos valstybės generalinės prokuratūros ir OLAF bendradarbiavimo susitarimas. Komitetas ragina OLAF toliau stiprinti ryšius su nacionalinėmis institucijomis, nes apčiuopiami OLAF veiklos rezultatai taip pat priklauso nuo valstybių narių indėlio atliekant tyrimus ir tolesniuose etapuose.

Diskutuodamas su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno padėjėju Joaquín Bayo Delgado, Komitetas pabrėžė, kad nuolatinė galimybė susipažinti su OLAF duomenimis buvo neatskiriama jo darbo dalis, leidžianti Komitetui vykdyti savo stebėjimo įgaliojimus ir kartu užtikrinti, kad būtų taikomos visos asmens duomenų apsaugos ir konfidencialumo nuostatos. 2007 m. liepos mėn. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikė nuomonę (27), kurioje padarė išvadą, kad „nėra pagrindo manyti, jog pažeidžiamos Reglamento Nr. 45/2001 nuostatos, kuriomis visiškai atsižvelgiama į nuomonės nuostatas“. Komitetas pritarė Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno rekomendacijoms ir įsipareigojo visas jas įgyvendinti.

IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS

I. Svarbiausia Komiteto funkcija – nuolat stebėti OLAF tyrimus siekiant užtikrinti nepriklausomą tyrimų pradėjimą, atlikimą ir bylų ataskaitų rengimą. Ši priemonė yra būtina OLAF tyrimų nepriklausomumui iš pat pradžių stiprinti, ir Komitetas yra įsipareigojęs siekti šio tikslo.

II. Komitetas susirūpinęs dėl pernelyg ilgai trunkančių tam tikrų tyrimų ir išnagrinėjo visus tyrimus, atliekamus daugiau negu ketverius metus ir priklausančius OLAF A direktoratui „Tyrimai ir operacijos I“. Komitetas išnagrinėjo 26 tyrimus, nesikišdamas į jų atlikimą, ir pastebėjo, kad esama nepaaiškinamų neveiklumo laikotarpių ir neteisingo bylų skirstymo į kategorijas. Komitetas ragina OLAF įgyvendinti griežtos kontrolės priemones, kad atliekant tyrimus būtų išvengta interesų konfliktų.

III. Komitetas išnagrinėjo visas tyrimų, atliekamų ilgiau negu devynis mėnesius, ataskaitas (iš viso 195). Tikrinamos vėlavimo priežastys ir numatytas tyrimų baigimo laikas. Komitetas toliau nagrinės šį klausimą su OLAF.

IV. Komitetas siūlo, kad OLAF teisminių ir teisinių konsultacijų skyriaus teisėjai daug anksčiau visiškai įsitrauktų į tyrimus, kad būtų iki galo atsižvelgta į senaties terminus ir užtikrinta, kad nacionalinėms teisminėms institucijoms perduotus tyrimus kiekviena valstybė narė galėtų pripažinti įrodymais.

V. Komitetą tenkina jo išnagrinėtų 212 bylų, nepradėtų dėl akivaizdaus pagrindo, reprezentatyvioji imtis, ir jis daro išvadą, kad dabartinė OLAF kompetencijai nepriklausančios informacijos tvarkymo tvarka sudarė OLAF galimybę labai greitai ir veiksmingai baigti šias bylas. Vis dėlto Komitetas siūlo, kad atitinkama nuoroda OLAF procedūrų vadove derėtų su dabartine OLAF praktika.

VI. Komiteto nuomone, OLAF nėra įpareigota apdoroti visų rūšių informacijos ir svarstyti visų bylų, nepaisydamas jų finansinio poveikio, ir primygtinai siūlo jai formuoti de minimis politiką smulkių pažeidimų, kurių finansinis poveikis labai mažas, atvejais ir kritiškai įvertinti, kada šios bylos galėtų būti perduotos Komisijos tyrimų ir drausmės tarnybai. Be to, Komitetas ragina OLAF įgyvendinti susitarimo su Komisijos tyrimų ir drausmės tarnyba memorandumą, siekiant aiškiau apibrėžti su šiomis bylomis susijusio darbo pasidalijimą.

VII. Komitetas gavo ir peržiūrėjo dvi OLAF praneštas bylas, kuriose institucija nesilaikė OLAF rekomendacijų. Komitetas primygtinai siūlo OLAF nuolat stebėti ir reguliariai pranešti Komitetui apie visas tokias bylas, taip gerinant OLAF tolesnių veiksmų našumą.

VIII. Komitetas siūlo OLAF persvarstyti mėnesinių statistinių ataskaitų turinį ir formą, nes dabar duomenys nėra nei aiškinami atsižvelgiant į kokybės kriterijus, nei su jais susieti, todėl Komitetas negali jų patikrinti.

IX. Komitetas svarstė OLAF valdymo poveikį OLAF tyrimų funkcijai ir visiškai pritaria priimtoms priemonėms, kuriomis gerinamas tyrimų valdymas ir ypač jų planavimas, kontrolė ir priežiūra. Komitetas primygtinai siūlo OLAF daugiau dėmesio skirti valdymui, strateginiam planavimui ir kontrolei, taip pat atsiliepimų dėl operatyvinės veiklos sistemoms. Pirmiausia Komitetas siūlo OLAF geriau apibrėžti tyrimų politiką ir nustatyti aiškesnius valdymo prioritetus bei viziją, susijusią su tikslu ir bendrais sėkmės veiksniais. Tvirtas OLAF vadovų įsipareigojimas yra būtina darnaus ir našaus darbo sąlyga.

X. Komitetas siūlo OLAF kurti žmogiškųjų išteklių strategiją ir pirmiausia daugiau ir aukščiausios kvalifikacijos žmogiškųjų išteklių skirti operatyvinei veiklai, kuri yra pagrindinė OLAF veikla. Neaišku, ar OLAF turi tvirtą teisinį pagrindą tam tikrai ne pagrindinei veiklai vykdyti, pvz., kontroliuoti ir valdyti Bendrijos išlaidų programas. Komitetas siūlo OLAF vadovams imtis priemonių pusiausvyrai tarp operatyvinei ir ne operatyvinei veiklai skirtų išteklių atstatyti ir rūpintis nuolatiniu tyrėjų mokymu.

XI. Komitetas siūlo OLAF dirbti su Komisijos administracija, kad būtų kuo geriau įgyvendinama Tarnybos personalo politika. Komitetas džiaugiasi teigiamais OLAF laikinųjų darbuotojų padėties pokyčiais ir siūlo OLAF pagal Europos Bendrijų pareigūnų tarnybos nuostatus paaukštinti tarnyboje laikinuosius darbuotojus.

XII. Komitetas siūlo OLAF sutelkti pastangas sukčiavimo ir korupcijos prevencijos srityje, kad per tyrimus įgytą kompetenciją ir žinias galėtų praktiškai panaudoti visos Komisijos tarnybos. Komitetas siūlo OLAF gerinti vidaus koordinavimą ir užtikrinti nuolatinį šios srities informacijos srautą tarp direktoratų.

XIII. Komitetas mano, kad visos minėtos rekomendacijos turi būti tinkamai atsispindėti naujajame procedūrų vadove, kuris yra pagrindinė darbo priemonė tyrimams atlikti. Komitetas tvirtai tiki, kad patvirtinus procedūrų vadovą, kuriame būtų aiškios veiklos procedūros ir terminai, bus sukurta nuosekli OLAF tyrimų sistema ir sustiprės Tarnybos nepriklausomumas. Komitetas įsipareigoja dalykiškai prisidėti prie procedūrų vadovo rengimo.

XIV. Kad būtų išvengta sunkumų įgyjant būtinų Komiteto sekretoriato išteklių, Komitetas siūlo sekretoriato pareigybes numatyti OLAF etatų plane. Komiteto sekretoriato darbuotojai turėtų būti skiriami gavus aiškų Komiteto sutikimą, taip užtikrinant, kad Komitetas visiškai nepriklausomai atliktų savo funkcijas.

(1) Pirmoji veiklos ataskaita (2005 m. gruodžio mėn.–2007 m. gegužės mėn.) (OL L 123, 2008 5 20, p. 1).

(2) Žr. 1 priedą.

(3) OLAF Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklių 8 straipsnis (OL L 33, 2007 2 2, p. 1).

(4) Komitetas taisykles priėmė 2006 m. rugpjūčio mėn. ir paskelbė 2007 m. vasario mėn. (OLAF Priežiūros komiteto darbo tvarkos taisyklės (OL L 33, 2007 2 2)).

(5) 2006 m. birželio mėn. OLAF paskelbė du konkursus sekretorių pareigoms. Vienas sekretorius paskirtas 2007 m. sausio mėn., kitas – 2007 m. liepos mėn.

(6) Žr. 5 priedą.

(7) Septintoji OLAF veiklos ataskaita (2006 m.).

(8) 2005 m. gruodžio mėn.–2007 m. gegužės mėn. Komiteto metinės veiklos ataskaitos III rekomendacija ir Komiteto nuomonė Nr. 1/2007 (4 priedas).

(9) B direktoratas (4 skyriai): Žemės ūkio, Muitų I, Muitų II, Struktūrinių priemonių. A direktoratas (4 skyriai): Vidaus tyrimų (Europos institucijos), Vidaus ir (arba) išorės tyrimų (ES institucijos), Tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos, Išorės pagalbos.

(10) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 11 straipsnio 7 dalis.

(11) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 10 konstatuojamoji dalis ir 9 straipsnio 2 dalis.

(12) Žr. taip pat 2006 m. spalio 4 d. Sprendimą HMT prieš Komisiją, T-193/04, 69 punktas.

(13) 2005 m. vasario 25 d. OLAF procedūrų vadovo 3.3.3.1 dalis, p. 76.

(14) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 1 straipsnio 2 dalis.

(15) Žr. 2007 m. spalio 17 d. pirmosios veiklos ataskaitos išvadas ir ataskaitoje pateiktą Komiteto nuomonę Nr. 1/2007 „OLAF ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos“.

(16) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 12 straipsnis ir Komisijos sprendimo Nr. 352/1999 5 straipsnis.

(17) A direktoratas (4 skyriai): Vidaus tyrimų (Europos institucijos), Vidaus ir (arba) išorės tyrimų (ES institucijos), Tiesioginių išlaidų ir išorės pagalbos, Išorės pagalbos. B direktoratas (4 skyriai): Žemės ūkio, Muitų I, Muitų II, Struktūrinių priemonių.

(18) Komiteto nuomonė Nr. 1/2007 „OLAF ilgiau negu devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos“.

(19) Žr. 4 priedą.

(20) Žr. 4 priedą.

(21) 1999 m. balandžio 28 d. Komisijos sprendimo 6 straipsnis (OL L 136/20, 1999 5 31, p. 1).

(22) Žr. 5 priedą.

(23) OLAF generalinio direktoriaus sprendimo dėl naujos OLAF laikinųjų darbuotojų priėmimo į tarnybą ir jų naudojimo politikos 1 straipsnis, kuriame nustatyta, kad „laikinieji darbuotojai gali būti vieną kartą perkeliami į aukštesnę kategoriją arba pareigų grupę generalinio direktoriaus sprendimu, pasitarus su jungtiniu komitetu“.

(24) Žr. 2 priedą, kuriame yra 2006 m. gruodžio 1 d.–2008 m. gegužės 31 d. Komiteto priimtų nuomonių sąrašas.

(25) Instituto Superior de Ciências do Trabalho e da Empresa/Australian National University/OLAF.

(26) Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 7 straipsnis.

(27) Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonė dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) duomenų apsaugos pareigūno pranešimo apie tyrimų funkcijos vykdymo nuolatinio stebėjimo išankstinį tikrinimą, 2007 liepos 19 d. byla 2007-0073.

1 PRIEDAS PRIEŽIŪROS KOMITETO POSĖDŽIŲ TVARKARAŠTIS 2007 m. Mėnuo Posėdžio data BIRŽELIS birželio 19 d. (antradienis)–20 d. (trečiadienis) LIEPA liepos 9 d. (pirmadienis)–10 d. (antradienis) RUGSĖJIS rugsėjo 18 d. (antradienis)–19 d. (trečiadienis) SPALIS spalio 16 d. (antradienis)–17 d. (trečiadienis) LAPKRITIS lapkričio 26 d. (pirmadienis)–27 d. (antradienis) GRUODIS gruodžio 11 d. (antradienis)–12 d. (trečiadienis) 2008 m. Mėnuo Posėdžio data SAUSIS sausio 23 d. (trečiadienis) VASARIS vasario 26 d. (antradienis)–27 d. (trečiadienis) BALANDIS balandžio 1 d. (antradienis)–2 d. (trečiadienis) balandžio 28 d. (pirmadienis)–29 d. (antradienis) GEGUŽĖ gegužės 27 d. (antradienis)–28 d. (trečiadienis)

2 PRIEDAS NUO 2006 m. GRUODŽIO 1 d. IKI 2008 m. GEGUŽĖS 31 d. PRIEŽIŪROS KOMITETO PRIIMTŲ NUOMONIŲ SĄRAŠAS 2006 m. Nuomonė Nr. 1/2006 „2007 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas“ Nuomonė Nr. 2/2006 dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų keitimo Papildoma nuomonė dėl Reglamento (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OALF) atliekamų tyrimų keitimo Priežiūros komiteto nuomonė Nr. 3/2006 „OLAF veiklos našumo rodikliai“ 2007 m. Nuomonė Nr. 1/2007 „OLAF daugiau kaip devynis mėnesius atliekamų tyrimų ataskaitos“ Nuomonė Nr. 2/2007 „2008 m. OLAF preliminarus biudžeto projektas“ 2008 m. Nuomonė Nr. 1/2008 „Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylos“ Nuomonė Nr. 2/2008 „2008 m. OLAF metinis valdymo planas“ Nuomonė Nr. 3/2008 „OLAF 2009 m. preliminarus biudžeto projektas“

3 PRIEDAS Briuselis, 2008 m. kovo 28 d. 1. 2007 m. rugsėjo 18–19 d. posėdyje OLAF priežiūros komitetas nusprendė ištirti, kokių veiksmų OLAF imasi akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų atveju (prima facie non-cases). 2. Siekdama daugiau dėmesio sutelkti į svarbesnes bylas, OLAF 2004 m. vadinamosioms akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų byloms pradėjo taikyti supaprastintą procedūrą. Ši procedūra taikoma tais atvejais, kai visa turima informacija leidžia daryti išvadą, kad OLAF akivaizdžiai ir jokiomis aplinkybėmis nėra kompetentinga imtis veiksmų (1) (pavyzdžiui, trečiosios valstybės piliečiui pateikus skundą, kad vietos mokesčių inspekcija netinkamai apmokestino jo pajamas). Pagal šią tvarką OLAF nebereikia pradėti oficialios procedūros, atlikti tyrimo ir netrukus po to jį nutraukti. 3. Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūrą 2003–2007 m. laikotarpiu OLAF taikė 894 byloms. Atlikdamas reprezentatyvų atrankinį tyrimą, OLAF priežiūros komitetas atsitiktine tvarka atrinko 212 akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylų, kartu užtikrindamas, kad šios bylos būtų iš visų operatyvinių padalinių ir tyrimo skyrių. Atsižvelgiant į tai reikėtų pažymėti, kad muitų, cigarečių ir pridėtinės vertės mokesčio klausimais retai pasitaiko akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylų. Išsprendusi įvarius asmens duomenų apsaugos klausimus, OLAF suteikė priežiūros komitetui neribotą prieigą prie visų imčių. 4. Galima pateikti tokį tyrimo rezultatų apibendrinimą. 4.1. Iš esmės OLAF tinkamai taiko akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūrą. Tai visų pirma pasakytina apie tokių kategorijų bylas, su kuriomis OLAF dažnai susiduria: — anoniminius skundus, — bylininkų skundus, — skundus dėl privačių asmenų teisinių ginčų, — skundus dėl nacionalinių programų, nesusijusių su Europos Sąjungos finansais, — skundus, susijusius su Bendrijos politikos arba programos įgyvendinimu. Šios bylos dažnai pasitaiko bendrosios žemės ūkio ir struktūrinės politikos srityje. Tokiais atvejais OLAF privalo nustatyti konkretų projektą ir toliau tirti aplinkybes, padedant kompetentingoms nacionalinėms institucijoms arba, pavyzdžiui, Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD arba Regioninės politikos GD. Jei atlikus tyrimą nenustatytas pakankamas pagrindas įtarti pažeidimą, šios bylos taip pat nutraukiamos kaip priskirtinos akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų byloms. Tokias bylas OLAF galėtų nutraukti kaip bylas nesant pažeidimo sudėties. Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūros privalumas – OLAF departamentas neprivalo nei vertinti, nei tirti aplinkybių. Tai labai palengvina administracinį darbą ir kartu pasiekiamas toks pats rezultatas (nutraukta procedūra). — Komisijos drausmės tarnyba (IDOC) praneša OLAF apie įtarimus dėl tarnybos pažeidimų ir klausia, ar OLAF norėtų toliau tirti aplinkybes. OLAF atsisakius, byla nutraukiama kaip akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų byla. Taigi akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūra teikia OLAF galimybę, nepatiriant didelių administracinių sąnaudų per trumpą laikotarpį užbaigti bylas, nepatenkančias į jos teisės aktais nustatytą kompetencijos sritį. 4.2. Kai kuriais atvejais akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūra taikoma ir peržengiant OLAF vadove pateiktą šios procedūros apibrėžtį, kaip matyti iš šių dviejų pavyzdžių: — Anonimas skambina į OLAF nemokama telefono linija, praneša apie įtarimus dėl netinkamo Europos lėšų panaudojimo ir nurodo telefono numerį. OLAF keletą kartų bando gauti iš skambintojo papildomos informacijos. Tačiau paaiškėja, kad tai neįmanoma, nes tokio telefono numerio nėra arba su skambintoju negalima susisiekti. Tokiu atveju negalima pradėti tyrimo, nes nenustatyta „pakankamai pagrįstų įtarimų“, būtinų pagal Europos Teisingumo Teismo praktiką. Todėl OLAF pagrįstai nutraukia procedūrą. — Kai kuriose procedūrose OLAF pirmiausia atlieka tyrimą ir atsižvelgusi į tyrimo rezultatus nutraukia bylą kaip akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylą. Palankiai vertintina tai, kad OLAF ne pernelyg skubotai užbaigia bylas kaip priskirtinas akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų byloms, o iš pradžių atlieka tyrimus, kad įsitikintų faktinėmis aplinkybėmis, ir tik po to nutraukia procedūrą. — Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūra OLAF nė karto nepasinaudojo norėdama „numarinti“ bylas, kuriose turėtų būti atliekamas išsamus tyrimas. Išvada Iš reprezentatyvaus atrankinio tyrimo matyti, kad akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų procedūra suteikia OLAF galimybę nepatiriant didelių administracinių sąnaudų per trumpą laikotarpį užbaigti bylas, nepatenkančias į jos teisės aktais nustatytą kompetencijos sritį. Šią procedūrą OLAF taiko laikydamasi reikiamo apdairumo. Atlikdamas atrankinį tyrimą, priežiūros komitetas nenustatė nė vieno atvejo, kur būtų buvę tikslinga taikyti kitą procedūrą arba atlikti išsamų tyrimą. (1) OLAF veiklos vadovas, p. 76: „Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų pateikimas. Gavęs informacijos, kuri aiškiai ir akivaizdžiai nepatenka į OLAF kompetenciją, atsakingas skyriaus vadovas gali pasiūlyti nevertinti informacijos. Skyriaus vadovas turi užpildyti Akivaizdžiai nepagrįstų kaltinimų bylų formą (2 priedas, 19 forma), kurią pasirašo B direktorato vadovas ir kuri kartu su pradine informacija grąžinama užregistruoti į archyvą. Byla įregistruojama bylų tvarkymo sistemoje (CMS), tačiau sistema rodo, kad byla užbaigta.“

4 PRIEDAS Briuselis, 2008 m. vasario 26 d. 2008 m. OLAF metinis valdymo planas sausio mėn. buvo pateiktas priežiūros komiteto sekretoriatui. Priežiūros komitetas jį aptarė sausio ir vasario mėn. vykusiuose posėdžiuose, visų pirma atsižvelgdamas į su tarnybos tiriamąja funkcija susijusius aspektus. Todėl priežiūros komitetas palankiai vertina tai, kad buvo nustatyti aiškūs tikslai ir apibrėžti veiklos rodikliai (rezultatų rodikliai ir uždaviniai), ir tikisi, kad jie padės didinti visų OLAF operacijų veiksmingumą, skaidrumą ir atskaitomybę. Priežiūros komitetas pažymi, kad, palyginti su 2007 m., pakito OLAF bendras strateginis ir operatyvinis tikslas – „visiškas nepakantumas“ buvo pakeistas siekiu „mažinti sukčiavimą“. Kadangi tai yra esminis strateginis pokytis, reikėtų patikslinti sąvoką „minimalus sukčiavimo lygis“, kad būtų galima suformuluoti gaires ir įvertinti, ar vykdoma veikla padeda siekti bendro tikslo. Kita vertus, OLAF ištekliai labai riboti, todėl priežiūros komitetas mano, kad bendras valdymo tikslas turėtų būti nukreiptas į sunkesnių sukčiavimo atvejų (t. y. lemiančių sunkesnes finansines pasekmes) tyrimą, kurių išaiškinimas pagerintų tarnybos reputaciją ir kartu padėtų kuo veiksmingiau naudoti Bendrijos lėšas. Metiniame valdymo plane šis klausimas atskirai neaptariamas. Dėl rezultatų rodiklių ir keturių konkrečių tikslų siekiamybės: priežiūros komitetas abejoja, ar bylų, užbaigtų rekomendacija taikyti drausmės procedūrą, skaičius yra realus tikslas, turint galvoje, kaip sunku iš anksto nuspėti tyrimo baigtį. Be to, sunku numatyti, kaip šį tikslą pritaikyti siekiui didinti pagalbos, stebėjimo ir koordinavimo atvejų skaičių, nes OLAF šioje srityje neatlieka vadovaujančio vaidmens. Priežiūros komitetas abejoja rodiklio „didinti teisminių ir drausmės procedūrų skaičių remiantis OLAF rekomendacijomis“ verte, nes galimybė pasiekti šį tikslą peržengia OLAF įgaliojimų ribas. Be to, iš 2006 m. metinio valdymo plano laikotarpio vidurio apžvalgos matyti, kad šiuo metu OLAF iš valstybių narių teisminių institucijų negauna nuoseklios ir patikimos informacijos apie teismines priemones, kurių imtasi įgyvendinant tarnybos rekomendacijas. Priežiūros komiteto siūlymu, kur kas naudingiau būtų siekti gerinti informacijos srautą tarp OLAF ir atitinkamų valstybių narių valdžios institucijų. Atsižvelgdamas į tai, priežiūros komitetas taip pat pageidautų, kad nedelsiant būtų aiškiau apibrėžtas teisinis pagrindas, užduotys ir atsakomybė įvairiose srityse, kuriose įgyvendinamos tolesnės priemonės, ir kad tai būtų įtvirtinta metiniame valdymo plane. 2007 m. birželio mėn. vykusiame susitikime su OLAF atstovais priežiūros komitetas, be kita ko, pažymėjo, kad OLAF neturi teisinio pagrindo Komisijos vardu imtis tolesnių finansinių priežiūros priemonių. Dėl finansinio poveikio pasakytina, kad nuoseklią įvairių kategorijų bylų finansinio poveikio vertinimo politiką ar gaires reikėtų apibrėžti dar prieš įvardijant ją kaip tikslą metiniame valdymo plane. Priežiūros komitetas mano, kad dviejuose tyrimo departamentuose ir įvairiuose skyriuose finansiniam poveikiui įvertinti taikomi skirtingi apskaičiavimo metodai. Parengtos tokios gairės turėtų būti susietos su de minimis politikos įgyvendinimo strategija ir orientuotos į išlaidų veiksmingumą atsižvelgiant į esamus išteklius. Metiniame valdymo plane nurodoma, kad OLAF tyrimai turi būti atliekami per normos ribų neviršijantį laikotarpį, kuris vidutiniškai trunka 24 mėnesius (rezultato rodiklis 2.1). Priežiūros komitetas pažymi, kad, remiantis ankstesnėmis OLAF metinėmis veiklos ataskaitomis, šis tikslas per pastaruosius trejus metus nebuvo pasiektas. 2005–2007 m. laikotarpiu tyrimai vidutiniškai truko 24–28 mėnesius. Vis dėlto dabartiniame metiniame veiklos plane šis tikslas nebuvo pakeistas. Priežiūros komitetas abejoja, ar toks tikslas apskritai įgyvendinamas ir realistiškas. Ar nereikėtų imtis veiksmingesnių valdymo priemonių šiam tikslui pasiekti. Be to, bylų išaiškinimo rodiklis (rezultato rodiklis 2.2) turėtų būti beveik lygus vienetui – anksčiau pasiektam koeficientui, jei jis skaičiuojamas atsižvelgiant į naujas per kalendorinius metus pradėtas bylas. Tačiau priežiūros komitetas norėtų sužinoti, kokių priemonių OLAF vadovybė ketina imtis siekdama įveikti esamą darbo krūvį (apie 400 bylų 2007 m gruodžio mėn.), nes siekis įgyvendinti šį tikslą tikrai nepadės sumažinti bylų skaičiaus. Dėl kitos papildomos veiklos (3 ir 4 tikslai) priežiūros komitetas mano, kad kai kurie tikslai ir uždaviniai suformuluoti pernelyg bendrai ir todėl sunkiai įvertinami. Tą būtų galima pasakyti, pavyzdžiui, apie tokius aspektus: „Glaudesni santykiai ir bendradarbiavimas su Europolu ir Eurojustu“, „Ryšių su visais suinteresuotais partneriais tinklas“, „OLAF – vertingas partneris ieškant pagalbos ir paramos“ ir „Veiksmingas OLAF operatyvinės patirties naudojimas ir veiksmingas OLAF tyrimų rezultatų naudojimas siekiant atgrasyti nuo sukčiavimo ir pažeidimų“. Galiausiai, priežiūros komitetas pageidautų, kad metinėje valdymo ataskaitoje būtų nurodoma, kaip įgyvendinamos jo rekomendacijos.