Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo Sąjungos vardu /* COM/2014/070 final - 2014/0036 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) su šešiomis ASEAN šalimis, įskaitant Singapūrą. Su Singapūru derybos pradėtos 2005 m. spalio mėn., baigtos – 2013 m. gegužės mėn. pabaigoje. Abi šalys PBS parafavo 2013 m. spalio 14 d. Singapūre. PBS su Singapūru yra ketvirtas iš vadinamosios antros kartos susitarimų, parafuotų su atskiromis ASEAN šalimis (Indonezija, Filipinais ir Vietnamu). PBS su Singapūru pakeis dabartinę 1980 m. Europos ekonominės bendrijos ir Pietryčių Azijos valstybių asociacijos narių bendradarbiavimo susitarimu nustatytą teisinę sistemą. PBS su Singapūru – dar vienas svarbus žingsnis siekiant aktyvesnio ES įsitraukimo į politinį ir ekonominį Pietryčių Azijos gyvenimą. Be to, PBS bus sudarytos sąlygos stiprinti politinį dialogą ir bendradarbiavimą įvairiose srityse, todėl ES ir jos valstybės narės galės veiksmingiau plėtoti dvišalius ryšius su Singapūru. Į PBS įtrauktos įprastinės ES politinės nuostatos dėl žmogaus teisių, Tarptautinio baudžiamojo teismo, masinio naikinimo ginklų, šaulių ir lengvųjų ginklų ir kovos su terorizmu. Be to, jame numatytas bendradarbiavimas apima tokias sritis kaip sveikata, aplinka, klimato kaita, energetika, mokesčiai, švietimas ir kultūra, darbas, užimtumas ir socialiniai reikalai, mokslas bei technologijos ir transportas. Susitarime taip pat aptariami teisinio bendradarbiavimo, pinigų plovimo ir teroristų finansavimo, organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos klausimai. Prie PBS pridedamas papildomas raštas, kuris yra neatsiejama Susitarimo dalis. Jame įtvirtinamas šalių susitarimas, kad pasirašydamos Susitarimą jos patvirtina, jog remdamosi objektyviai prieinama informacija jos nežino apie jokius viena kitos vidaus teisės aktus ar jų taikymo būdus, dėl kurių jos galėtų pradėti taikyti priemones, kurios nustatomos, kai nevykdomos prievolės. Į PBS taip pat įtrauktos nuostatos dėl bendradarbiavimo mokesčių srityje. Atsižvelgiant į tai, kad tarptautiniu mastu rengiamas naujas pasaulinis automatinio keitimosi informacija mokesčių tikslais standartas, manoma, kad būtų tikslinga, jei pasirašydamos PBS abi šalys pasirašytų šiam klausimui skirtą bendrą deklaraciją. Nors ši deklaracija nėra neatsiejama PBS dalis, ja abi šalys išreikštų tvirtą politinę valią ir ketinimą plėtodamos dvišalius tarpusavio santykius taikyti naująjį standartą. Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą papildo 2013 m. rugsėjo 20 d. Singapūre ES ir Singapūro parafuotas Laisvosios prekybos susitarimas. Abu šie susitarimai – tai pagrindas, kuriuo ES ir Singapūrui sudaromos sąlygos tarpusavio santykius pakylėti į aukštesnį lygmenį. Komisija pažymi, kad dėl Tarybos sprendimo Nr. 2012/272/ES dėl PBS su Filipinais pasirašymo vyksta bylos C-377/12 nagrinėjimas: Komisija kreipėsi į Teismą prašydama panaikinti šį sprendimą, nes Taryba įtraukė naują teisinį pagrindą, susijusį su transportu (SESV 91 ir 100 straipsniai), readmisija (SESV 79 straipsnio 3 dalis) ir aplinka (SESV 191 straipsnio 4 dalis). Teismo byla C-377/12 taip pat susijusi su Tarybos sprendimo dėl PBS su Singapūru pasirašymo pasiūlymu. Atsižvelgiant į Teismo sprendimą byloje C-377/12, Tarybos sprendimo dėl PBS su Singapūru pasirašymo pasiūlymas yra grindžiamas 207 ir 212 straipsniais bei 218 straipsnio 5 dalimi. Komisija atkreipia Tarybos dėmesį į Susitarimo konstatuojamąją dalį, susijusią su Sutarčių 21 ir 22 protokolais pagrįsta konkrečia Jungtinės Karalystės, Airijos ir Danijos pozicija. Ši konstatuojamoji dalis įtraukta tik dėl šio teksto kilmės. Šią konstatuojamąją dalį vėliau gali tekti išbraukti arba performuluoti atsižvelgiant į tai, koks sprendimas bus priimtas byloje C-377/12, kuri šiuo metu nagrinėjama Teisingumo Teisme. Komisijos nuomone, kol ši byla nagrinėjama, Susitarimo sudarymo procedūros užbaigti negalima. 2014/0036 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo pasirašymo Sąjungos vardu EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 ir 212 straipsnius kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą[1], kadangi: (1) 2004 m. lapkričio 25 d. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl Partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo su Singapūro Respublika (toliau – Susitarimas); (2) derybos buvo baigtos ir Susitarimas parafuotas 2013 m. spalio 14 d.; (3) Susitarimas turėtų būti pasirašytas su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau. Prie Susitarimo pridedamas papildomas raštas yra neatsiejama Susitarimo dalis ir turėtų būti pasirašytas kartu su Susitarimu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Suteikiami įgaliojimai Sąjungos vardu pasirašyti Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimą ir prie Susitarimo pridedamą papildomą raštą su sąlyga, kad Susitarimas bus sudarytas[2]. 2 straipsnis Tarybos generalinis sekretoriatas parengia įgaliojamąjį raštą, kuriuo Susitarimo derybininko nurodytam (-iems) asmeniui (-ims) suteikiami įgaliojimai pasirašyti Susitarimą su sąlyga, kad jis bus sudarytas, ir papildomą raštą. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalios kitą dieną po jo priėmimo. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL C , , p. . [2] Susitarimo tekstas bus paskelbtas kartu su sprendimu dėl jo sudarymo. I PRIEDAS Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos PARTNERYSTĖS IR BENDRADARBIAVIMO SUSITARIMAS EUROPOS SĄJUNGA, toliau – Sąjunga, ir BELGIJOS KARALYSTĖ, BULGARIJOS RESPUBLIKA, ČEKIJOS RESPUBLIKA, DANIJOS KARALYSTĖ, VOKIETIJOS FEDERACINĖ RESPUBLIKA ESTIJOS RESPUBLIKA, AIRIJOS RESPUBLIKA, GRAIKIJOS RESPUBLIKA, ISPANIJOS KARALYSTĖ, PRANCŪZIJOS RESPUBLIKA, KROATIJOS RESPUBLIKA ITALIJOS RESPUBLIKA, KIPRO RESPUBLIKA, LATVIJOS RESPUBLIKA, LIETUVOS RESPUBLIKA, LIUKSEMBURGO DIDŽIOJI HERCOGYSTĖ, VENGRIJOS RESPUBLIKA, MALTA, NYDERLANDŲ KARALYSTĖ, AUSTRIJOS RESPUBLIKA, LENKIJOS RESPUBLIKA, PORTUGALIJOS RESPUBLIKA, RUMUNIJA, SLOVĖNIJOS RESPUBLIKA, SLOVAKIJOS RESPUBLIKA, SUOMIJOS RESPUBLIKA, ŠVEDIJOS KARALYSTĖ, JUNGTINĖ DIDŽIOSIOS BRITANIJOS IR ŠIAURĖS AIRIJOS KARALYSTĖ, Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Susitariančiosios Šalys (toliau – valstybės narės) ir SINGAPŪRO RESPUBLIKA, (toliau – Šalys), ATSIŽVELGDAMOS į tradicinę Šalių draugystę ir glaudžius istorinius, politinius ir ekonominius ryšius, KADANGI Šalys mano, kad ypač svarbu, kad jų santykiai būtų visapusiški, KADANGI Šalys mano, kad šis susitarimas yra dalis platesnių ir nuoseklių jų santykių, grindžiamų susitarimais, kurių šalimis jos yra, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS Šalių įsipareigojimą laikytis demokratijos principų, žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių, nustatytų Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose taikytinuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, kurių susitariančiosiomis šalimis yra Šalys, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS įsipareigojimą laikytis teisinės valstybės ir gero valdymo principų, taip pat norą skatinti ekonominę ir socialinę savo tautų pažangą, atsižvelgiant į darnaus vystymosi principą ir aplinkos apsaugos reikalavimus, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS norą aktyviau bendradarbiauti tarptautinio stabilumo, teisingumo ir saugumo srityse ir taip skatinti tvarų socialinį ir ekonominį vystymąsi, mažinti skurdą ir įgyvendinti Jungtinių Tautų (JT) Tūkstantmečio vystymosi tikslus, IŠREIKŠDAMOS savo besąlygišką įsipareigojimą kovoti su visų formų terorizmu ir nustatyti veiksmingas tarptautines priemones jo sunaikinimui užtikrinti, remiantis atitinkamomis Jungtinių Tautų Saugumo tarybos (JT ST) priemonėmis, visų pirma JT ST rezoliucija Nr. 1373, KADANGI Sąjunga 2001 m. priėmė ir 2004 m. atnaujino išsamų Kovos su terorizmu veiksmų planą ir pagal jį ėmėsi įvairių priemonių, o po išpuolių Madride Europos Vadovų Taryba 2004 m. kovo 25 d. paskelbė svarbią Deklaraciją dėl kovos su terorizmu, be to, 2005 m. gruodžio mėn. Sąjunga priėmė ES kovos su terorizmu strategiją, DAR KARTĄ PATVIRTINDAMOS, kad asmenys, atsakingi už visai tarptautinei bendruomenei susirūpinimą keliančius sunkiausius nusikaltimus, neturėtų likti nenubausti ir juos būtina veiksmingai persekioti imantis priemonių nacionaliniu lygmeniu ir stiprinant tarptautinį bendradarbiavimą, MANYDAMOS, kad sąžiningas ir nepriklausomas Tarptautinio baudžiamojo teismo veikimas yra svarbus taikai ir tarptautiniam teisingumui, KADANGI Europos Vadovų Taryba nurodė, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas kelia didelę grėsmę tarptautiniam saugumui, ir 2003 m. gruodžio 12 d. priėmė Kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategiją, o 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Sąjungos Taryba jau buvo patvirtinusi Sąjungos politiką dėl ginklų neplatinimo klausimo įtraukimo į Sąjungos santykius su trečiosiomis šalimis, ir visos tarptautinės bendruomenės įsipareigojimas kovoti su masinio naikinimo ginklų ir siuntimo į taikinį priemonių platinimu grindžiamas bendru sutarimu priimta JT ST rezoliucija Nr. 1540. Šis tarptautinės bendruomenės įsipareigojimas įtvirtintas JT ST rezoliucijomis Nr. 1673 ir Nr. 1810, KADANGI Europos Vadovų Taryba pažymėjo, kad šaulių ir lengvieji ginklai kelia vis didesnę grėsmę taikai, saugumui ir vystymuisi, ir 2005 m. gruodžio 16 d. priėmė Kovos su neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų bei jų šaudmenų kaupimu ir prekyba jais strategiją. Šioje strategijoje Europos Vadovų Taryba pabrėžė būtinybę užtikrinti išsamią ir nuoseklią saugumo ir vystymosi politikos koncepciją, PRIPAŽINDAMOS 1980 m. kovo 7 d. Europos ekonominės bendrijos ir Pietryčių Azijos tautų asociacijos (ASEAN) narių Indonezijos, Malaizijos, Filipinų, Singapūro bei Tailando bendradarbiavimo susitarimo ir vėlesnių prisijungimo protokolų svarbą, PRIPAŽINDAMOS, kad svarbu stiprinti Šalių santykius ir aktyviau bendradarbiauti, ir pripažindamos jų bendrą norą tvirtinti, gilinti ir įvairinti santykius abiem Šalims svarbiose srityse, laikantis lygybės, natūralios gamtinės aplinkos saugojimo ir abipusės naudos principų, PATVIRTINDAMOS norą stiprinti Sąjungos ir Singapūro Respublikos bendradarbiavimą, pagrįstą bendromis vertybėmis ir abipuse nauda bei visiškai atitinkantį vykdomą regioninę veiklą, PATVIRTINDAMOS norą stiprinti Azijos ir Europos savitarpio supratimą, pagrįstą lygybės, pagarbos viena kitos kultūros ir politikos normoms ir skirtingoms nuomonėms principais, PATVIRTINDAMOS norą stiprinti prekybos ryšius sudarant Laisvosios prekybos susitarimą, PAŽYMĖDAMOS, kad į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo V antraštinės dalies III dalies taikymo sritį patenkančios šio susitarimo nuostatos Jungtinei Karalystei ir Arijai privalomos ne kaip Sąjungos daliai, o kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims, nebent Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija kartu praneštų Singapūrui, kad Jungtinei Karalystei ir (arba) Airijai jos privalomos kaip Sąjungos daliai pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėtą Protokolą Nr. 21 dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės. Jei Jungtinė Karalystė ir (arba) Airija pagal Protokolo Nr. 21 4a straipsnį nebėra saistomos kaip Sąjungos dalis, Sąjunga kartu su Jungtine Karalyste ir (arba) Airija nedelsdamos praneša Singapūrui apie bet kokį savo pozicijos pasikeitimą; tokiu atveju Susitarimo nuostatos joms privalomos kaip atskiroms Susitariančiosioms Šalims. Tai taikoma ir Danijai pagal prie minėtų sutarčių pridėtą Protokolą Nr. 22 dėl Danijos pozicijos, SUSITARĖ: I antraštinė dalis POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS 1 straipsnis Bendrieji principai 1. Šalių vidaus ir tarptautinė politika grindžiama pagarba demokratijos ir teisinės valstybės principams ir pagrindinėms žmogaus teisėms, nustatytoms Visuotinėje žmogaus teisių deklaracijoje ir kituose taikytinuose svarbiuose tarptautiniuose žmogaus teisių dokumentuose, kurių susitariančiosiomis šalimis yra Šalys, ir ši pagarba yra esminis šio susitarimo elementas. 2. Šalys patvirtina, kad laikosi Jungtinių Tautų chartijoje išdėstytų bendrų vertybių. 3. Šalys patvirtina įsipareigojimą skatinti tvarų vystymąsi, bendradarbiauti sprendžiant klimato kaitos ir globalizacijos problemas ir prisidėti siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų. 4. Šalys dar kartą patvirtina, kad jos laikosi gero valdymo, teisinės valstybės, įskaitant teisminių institucijų nepriklausomumą, ir kovos su korupcija principų. 5. Šalys pagal šį susitarimą bendradarbiauja laikydamosi atitinkamų vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų. 2 straipsnis Bendradarbiavimo tikslai Siekdamos stiprinti dvišalius santykius Šalys įsipareigoja plėtoti išsamų dialogą ir skatinti tolesnį bendradarbiavimą abiem Šalims svarbiuose sektoriuose. Jos visų pirma stengiasi: a) bendradarbiauti visuose svarbiuose regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose ir organizacijose; b) bendradarbiauti kovos su terorizmu ir tarptautiniu nusikalstamumu srityse; c) bendradarbiauti kovos su sunkiausiais tarptautinės bendruomenės susirūpinimą keliančiais nusikaltimais srityje; d) bendradarbiauti visais kovos su masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu ir neteisėtu šaulių ir lengvųjų ginklų kaupimu ir prekyba jais aspektais; e) abiejų Šalių naudai užtikrinti tinkamas sąlygas prekybai ir skatinti, kad ji augtų ir vystytųsi; f) bendradarbiauti visose abiem Šalims svarbiose prekybos ir investicijų srityse, siekdamos lengvinti prekybą ir investicijų srautus ir užkirsti kelią prekybos ir investicijų kliūtims ir jas šalinti, laikydamosi esamų ir būsimų regioninių ES ir ASEAN iniciatyvų ir jas papildydamos; g) bendradarbiauti teisingumo, laisvės ir saugumo srityje, įskaitant teisinės valstybės principą ir teisinį bendradarbiavimą, duomenų apsaugą, migraciją, neteisėtą žmonių gabenimą ir prekybą žmonėmis, kovą su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu, pinigų plovimu ir neteisėtais narkotikais; h) bendradarbiauti visuose abiem Šalims svarbiuose sektoriuose, visų pirma muitų, makroekonominės politikos ir finansų įstaigų, mokesčių, pramonės politikos ir mažųjų ir vidutinių įmonių, informacinės visuomenės, mokslo ir technologijų, energetikos, transporto, švietimo ir kultūros, aplinkos ir gamtos išteklių, sveikatos ir statistikos; i) Singapūro atveju – aktyviau dalyvauti Sąjungos ir visos Azijos bendradarbiavimo programose ir skatinti prisijungti prie naujų tokių programų; j) didinti Šalių svarbą ir matomumą viena kitos regionuose; k) pradėti nuolat palaikomą dialogą dėl geresnio viena kitos visuomenių savitarpio supratimo ir gilesnio Azijos ir Europos kultūrinių, religinių ir visuomeninių skirtumų suvokimo. II antraštinė dalis DVIŠALIS, REGIONINIS IR TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS 3 straipsnis Bendradarbiavimas regioninėse ir tarptautinėse organizacijose 1. Šalys įsipareigoja keistis nuomonėmis ir bendradarbiauti regioniniuose ir tarptautiniuose forumuose bei organizacijose, pavyzdžiui, JT, ASEAN ir ES dialoge, ASEAN regioniniame forume, Azijos ir Europos susitikime (ASEM) ir Pasaulio prekybos organizacijoje (PPO), jei Šalys susitaria, kad taip keistis nuomonėmis ir bendradarbiauti yra abipusiai naudinga. 2. Šalys taip pat susitaria šiose srityse skatinti bendradarbiauti ekspertų grupes, akademines bendruomenes, nevyriausybines organizacijas ir žiniasklaidą, rengdamos seminarus, konferencijas ir organizuodamos kitą susijusią veiklą su sąlyga, kad toks bendradarbiavimas bus pagrįstas abipusiu sutarimu. 4 straipsnis Regioninis ir dvišalis bendradarbiavimas 1. Palaikydamos dialogą ir bendradarbiaudamos pagal šį susitarimą abi Šalys, skirdamos deramą dėmesį dvišalio bendradarbiavimo klausimams, susitars kiekviename to dialogo ir bendradarbiavimo sektoriuje veiklą vykdyti dvišaliu ar regioniniu lygiu, arba derinti abiejų šių lygių veiklą. Pasirinkdamos tinkamą lygį Šalys stengsis užtikrinti kuo didesnį poveikį ES ir ASEAN partneriams ir kuo labiau juos įtraukti, kartu kuo veiksmingiau išnaudodamos turimus išteklius, atsižvelgdamos į politines ir institucines įgyvendinimo galimybes ir užtikrindamos nuoseklumą kitos veiklos, kurioje dalyvauja ES ir ASEAN partneriai, atžvilgiu. 2. Prireikus Šalys gali nuspręsti teikti finansinę paramą bendradarbiavimui srityse, kurioms taikomas šis susitarimas arba kurios su juo susijusios, laikydamosi savo finansinių procedūrų ir atsižvelgdamos į savo išteklius. Bendradarbiaujant visų pirma gali būti rengiamos mokymo programos, praktiniai susitikimai ir seminarai, ekspertų mainai, studijos ir vykdoma kita Šalių sutarta veikla. III antraštinė dalis BENDRADARBIAVIMAS TARPTAUTINIO STABILUMO, TEISINGUMO, SAUGUMO IR VYSTYMOSI SRITYSE 5 straipsnis Bendradarbiavimas kovos su terorizmu srityje Šalys dar kartą patvirtina kovos su terorizmu svarbą, laikydamosi teisinės valstybės principo ir atitinkamų savo prievolių pagal JT chartiją, susijusias JT ST rezoliucijas ir tarptautinę teisę, įskaitant taikytiną žmogaus teisių ir pabėgėlių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę. Atsižvelgdamos į šias nuostatas, 2006 m. rugsėjo 8 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 60/288 išdėstytą JT pasaulinę kovos su terorizmu strategiją ir 2003 m. sausio 28 d. Bendrąją ES ir ASEAN deklaraciją dėl bendradarbiavimo kovojant su terorizmu, Šalys susitaria bendradarbiauti ir siekti užkirsti kelią terorizmui ir neleisti jo vykdyti, visų pirma: a) visiškai įgyvendindamos JT ST rezoliuciją Nr. 1373 ir kitas taikytinas JT rezoliucijas, tarptautines konvencijas ir dokumentus; b) pagal taikytiną tarptautinę ir nacionalinę teisę keisdamosi informacija apie teroristų grupes ir jų rėmimo tinklus; c) keisdamosi nuomonėmis apie kovos su terorizmu priemones ir metodus, įskaitant techninėje ir mokymo srityse, ir keisdamosi terorizmo prevencijos patirtimi; d) bendradarbiaudamos taip, kad būtų sustiprintas tarptautinis sutarimas dėl kovos su terorizmu ir jo norminės bazės, ir siekdamos kuo greičiau susitarti dėl Susitarimo dėl bendrosios tarptautinio terorizmo konvencijos, kuria būtų papildyti galiojantys JT kovos su terorizmu dokumentai; e) skatindamos JT šalis nares bendradarbiauti, kad visomis tinkamomis priemonėmis būtų veiksmingai įgyvendinama JT pasaulinė kovos su terorizmu strategija; f) kovodamos su terorizmu keistis geriausia praktika žmogaus teisių apsaugos srityje. Šalys susitaria, kad pagal šį straipsnį bus bendradarbiaujama laikantis atitinkamų vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų. 6 straipsnis Tarptautinių prievolių dėl baudimo už sunkius tarptautinį susirūpinimą keliančius nusikaltimus vykdymas 1. Šalys dar kartą patvirtina, kad už sunkiausius tarptautinės bendruomenės susirūpinimą keliančius nusikaltimus privaloma bausti ir veiksmingai persekioti, imantis nacionalinio lygmens priemonių, laikantis atitinkamų prisiimtų tarptautinių prievolių ir bendradarbiaujant su šioms reikmėms įsteigtais tarptautiniais tribunolais. 2. Šalys mano, kad tarptautinei taikai ir teisingumui užtikrinti labai svarbu įsteigti tokius veiksmingai veikiančius tribunolus. Šalys susitaria bendradarbiauti ir dalytis patirtimi ir techninėmis žiniomis apie teisinių nuostatų pakeitimus, būtinus atitinkamoms Šalių tarptautinėms prievolėms įgyvendinti ir įvykdyti. 3. Šalys pripažįsta Tarptautinio baudžiamojo teismo svarbą kovojant su nebaudžiamumu ir susitaria palaikyti dialogą dėl jo sąžiningo ir nepriklausomo veikimo. 7 straipsnis Kova su masinio naikinimo ginklų platinimu 1. Šalys mano, kad masinio naikinimo ginklų ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimas tiek valstybiniams, tiek nevalstybiniams subjektams kelia vieną iš didžiausių grėsmių tarptautiniam stabilumui ir saugumui. 2. Todėl Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su masinio naikinimo ginklų (MNG) ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu, besąlygiškai laikydamosi savo prievolių, prisiimtų pagal tarptautines nusiginklavimo ir neplatinimo sutartis, susitarimus ir kitas taikytinas JT rezoliucijas ir tarptautinius dokumentus, kurių susitariančiosiomis šalimis yra Šalys, ir jas įgyvendindamos nacionaliniu lygmeniu. Šalys susitaria, kad ši nuostata yra esminis šio susitarimo elementas. 3. Be to, Šalys susitaria bendradarbiauti ir prisidėti kovojant su MNG ir jų siuntimo į taikinį priemonių platinimu: a) kiekviena Šalis imasi reikiamų priemonių, kad pasirašytų ar ratifikuotų visus kitus atitinkamus tarptautinius dokumentus, svarbius kovai su MNG platinimu, arba prireikus prie jų prisijungtų ir juos visiškai įgyvendintų, b) sukurdamos veiksmingą nacionalinės eksporto kontrolės sistemą, kuria būtų kontroliuojamas su MNG susijusių prekių eksportas ir tranzitas, įskaitant MNG dvejopo naudojimo technologijų galutinės paskirties kontrolę, ir užtikrinamos veiksmingas teisinio ar administracinio vykdymo užtikrinimo priemones, įskaitant veiksmingas eksporto kontrolės pažeidimų sankcijas ir prevencines priemones. 4. Bendradarbiaudamos Šalys susitaria nuolat palaikyti dialogą dėl klausimų, susijusių su kova su MNG platinimu. Šis dialogas gali būti vykdomas regioniniu lygmeniu. 8 straipsnis Šaulių ir lengvieji ginklai 1. Šalys pripažįsta, kad neteisėta šaulių ir lengvųjų ginklų (ŠLG), taip pat jų šaudmenų gamyba, perdavimas ir paleidimas į apyvartą, pernelyg didelio jų kiekio kaupimas ir nekontroliuojamas platinimas tebekelia didelę grėsmę taikai ir tarptautiniam saugumui. 2. Šalys susitaria laikytis ir besąlygiškai įgyvendinti savo atitinkamas prievoles spręsti neteisėtos prekybos ŠLG ir šaudmenimis problemą pagal galiojančius tarptautinius susitarimus, kurių susitariančiosiomis šalimis jos yra, ir atitinkamas JT ST rezoliucijas, taip pat įsipareigojimus pagal kitus šios srities tarptautinius dokumentus, pavyzdžiui, JT neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visų aspektų prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo veiksmų programą. 3. Šalys įsipareigoja bendradarbiauti ir užtikrinti veiksmų koordinavimą, papildomumą ir sąveiką kovodamos, remdamosi savo tarptautinėmis prievolėmis, su neteisėta prekyba ŠLG, įskaitant šaudmenis, pasauliniu, regioniniu, subregioniniu ir nacionaliniu lygmenimis ir susitaria nuolat palaikyti politinį dialogą, kuriuo bus papildomas ir remiamas šio įsipareigojimo įgyvendinimas. IV antraštinė dalis BENDRADARBIAVIMAS PREKYBOS IR INVESTICIJŲ SRITYJE 9 straipsnis Bendrieji principai 1. Šalys palaiko dvišalį dialogą prekybos ir investicijų klausimais, siekdamos stiprinti ir tobulinti daugiašalę prekybos sistemą ir dvišalę Šalių tarpusavio prekybą. 2. Todėl Šalys veiksmingai bendradarbiauja tarpusavyje prekybos ir investicijų klausimais, taip pat ir įgyvendindamos Laisvosios prekybos susitarimą. Minėtas susitarimas yra specialus susitarimas, kuriuo įgyvendinamos šio susitarimo prekybai skirtos nuostatos, ir sudaro neatsiejamą bendrųjų dvišalių santykių ir bendros institucinės struktūros dalį, kaip nurodyta 43 straipsnio 3 dalyje. 3. Šalys gali nuspręsti plėtoti prekybinius ir investicinius ryšius, be kita ko, 10–16 straipsniuose nurodytose srityse. 10 straipsnis Sanitarijos ir fitosanitarijos (SF) klausimai Šalys gali aptarti teisės aktus, sertifikavimo ir tikrinimo procedūras bei keistis susijusia informacija, visų pirma pagal Sutartį dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo, išdėstytą 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše priimtos Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties 1A priede. Bendradarbiaujant gali būti: a) sprendžiamos Šalies iškeltos dvišalės sanitarijos ir fitosanitarijos problemos; b) keičiamasi informacija apie sanitarijos ir fitosanitarijos klausimus; c) skatinama taikyti tarptautinius standartus, jei tokių yra, d) nustatyta dialogo apie gerąją praktiką, susijusią su standartais, bandymų ir sertifikavimo procedūromis bei regioninių ar nacionalinių standartų lygiavertiškumo vertinimu, tvarka. 11 straipsnis Techninių prekybos kliūčių klausimai Šalys skatina taikyti tarptautinius standartus, bendradarbiauja ir keičiasi informacija apie standartus, atitikties vertinimo procedūras ir techninius reglamentus, ypač pagal PPO sutartį dėl techninių prekybos kliūčių. 12 straipsnis Muitinė 1. Šalys dalijasi importo, eksporto ir kitų muitinės procedūrų supaprastinimo patirtimi ir tiria jų supaprastinimo galimybes, užtikrina muitų ir prekybos nuostatų skaidrumą, plėtoja bendradarbiavimą muitų srityje ir veiksmingas abipusės administracinės pagalbos priemones ir siekia bendro sutarimo ir bendrų veiksmų įgyvendindamos atitinkamas tarptautines iniciatyvas, be kita ko, prekybai palengvinti. 2. Šalys skiria ypač daug dėmesio siekiui stiprinti tarptautinės prekybos saugumą ir saugą, užtikrinti prekybos lengvinimo ir kovos su sukčiavimu ir pažeidimais pusiausvyrą. 13 straipsnis Investicijos Šalys gali skatinti patrauklios ir stabilios aplinkos abipusėms investicijoms kūrimą, nuolat palaikydamos dialogą, kuriuo siekiama didinti supratimą ir bendradarbiavimą investicijų klausimais, ieškoti administracinių priemonių investicijų srautams palengvinti ir skatinti, kad investuotojams būtų nustatytos stabilios, skaidrios, atviros ir nediskriminacinės taisyklės. 14 straipsnis Konkurencijos politika Šalys gali skatinti veiksmingą konkurencijos taisyklių nustatymą ir taikymą, taip pat informacijos sklaidą, kad kitos Šalies rinkose veikiančioms įmonėms būtų užtikrintas didesnis skaidrumas ir teisinis tikrumas. 15 straipsnis Paslaugos Šalys gali užmegzti nuolatinį dialogą, kuriuo būtų siekiama keistis informacija apie savo atitinkamus teisės aktus, skatinti patekimą į viena kitos rinkas, skatinti priėjimą prie kapitalo išteklių ir technologijų, skatinti paslaugų teikimą abiejų regionų ir trečiųjų šalių rinkose. 16 straipsnis Intelektinės nuosavybės apsauga Šalys laiko intelektinės nuosavybės teises[1] svarbiomis ir pripažįsta didėjančią jų reikšmę jų teritorijoje kuriant naujoviškus gaminius, paslaugas ir technologijas, ir susitaria toliau bendradarbiauti ir keistis nekonfidencialia informacija apie susitartą veiklą ir projektus, siekdamos skatinti naudotis šiomis teisėmis, jas saugoti ir užtikrinti jų vykdymą, tam užtikrindamos, be kita ko, veiksmingą ir efektyvų muitų teisės aktų įgyvendinimą. V antraštinė dalis BENDRADARBIAVIMAS TEISINGUMO, LAISVĖS IR SAUGUMO SRITYJE 17 straipsnis Teisinė valstybė ir teisinis bendradarbiavimas 1. Bendradarbiaudamos teisingumo, laisvės ir saugumo srityje Šalys mano, kad ypač svarbu diegti teisinės valstybės principą ir visais lygiais stiprinti institucijas, visų pirma teisėsaugos ir teisingumo įgyvendinimo srityse. 2. Bendradarbiaudamos Šalys taip pat keisis informacija apie teisės sistemas ir teisės aktus. 18 straipsnis Duomenų apsauga 1. Šalys susitaria palaikyti dialogą dėl geresnės asmens duomenų apsaugos, remdamosi geriausiais tarptautiniais principais ir praktika, pavyzdžiui, nustatytais JT kompiuterinių asmens duomenų bylų tvarkymo gairėse (1990 m. gruodžio 14 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 45/95). 2. Bendradarbiaujant asmens duomenų apsaugos srityje gali būti, inter alia, keičiamasi informacija ir techninėmis žiniomis. 19 straipsnis Migracija 1. Šalys dar kartą patvirtina, kaip svarbu bendrai valdyti tarp jų teritorijų vykstančios migracijos srautus. 2. Šalys nustato dialogo su migracija susijusiais klausimais tvarką, įskaitant teisėtą ir neteisėtą migraciją, neteisėtą žmonių gabenimą ir prekybą žmonėmis bei tarptautinės apsaugos suteikimo asmenims, kuriems jos reikia. Šis dialogas grindžiamas abipusiai sutarta darbotvarke, sąlygomis ir klausimais. 3. Kiekviena Šalis prireikus gali įtraukti migracijos klausimus į savo ekonominio ir socialinio vystymosi strategijas, save laikydama migrantų kilmės, tranzito ir (arba) paskirties šalimi. 4. Šalių bendradarbiavimas grindžiamas konkrečiu Šalių poreikių vertinimu, atliktu abiem Šalims konsultuojantis tarpusavyje. Šalys susitaria, kad taip bus bendradarbiaujama laikantis Sąjungos ir Singapūro vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų bei politikos. Bendradarbiaujant gali būti visų pirma skiriama dėmesio: a) esminėms migracijos priežastims; b) kiekvienos Šalies prievolių pagal tarptautinę migracijos teisę plėtojimui ir įgyvendinimui, įskaitant tarptautinės apsaugos suteikimo asmenims, kuriems jos reikia, klausimais; c) leidimo atvykti į šalį taisyklėms, į šalį įleistų asmenų teisėms ir statusui, vienodam požiūriui į teisėtai šalyje gyvenančius užsieniečius, jų švietimui, mokymui ir integracijai, taip pat kovos su rasizmu ir ksenofobija priemonėms; d) veiksmingos nelegalios imigracijos, neteisėto migrantų gabenimo ir prekybos žmonėmis prevencijos politikos sukūrimui, įskaitant kovos su neteisėtu žmonių gabenimu užsiimančių asmenų ir prekiautojų žmonėmis tinklus ir tokios prekybos aukų apsaugos būdus; e) neteisėtai šalies teritorijoje gyvenančių asmenų grąžinimui humaniškomis ir oriomis sąlygomis, įskaitant jų savanoriško grįžimo skatinimą; f) abipusiai svarbiems vizų ir kelionės dokumentų saugumo klausimams; g) abipusiai svarbiems sienų kontrolės klausimams. 5. Bendradarbiaudamos nelegalios imigracijos prevencijos ir kontrolės srityje Šalys taip pat susitaria, kad: a) valstybės narės paprašyta, Singapūro Respublika sutinka be jokių formalumų priimti atgal visus savo piliečius, neteisėtai esančius tos valstybės narės teritorijoje, nustačius tų piliečių pilietybę, ir b) Singapūro Respublikos paprašyta, kiekviena valstybė narė sutinka be jokių formalumų priimti atgal visus savo piliečius, neteisėtai esančius Singapūro Respublikos teritorijoje, nustačius tų piliečių pilietybę. Minėtais tikslais valstybės narės ir Singapūro Respublika savo piliečiams suteikia tinkamus asmens dokumentus. Jeigu grąžintinas asmuo neturi jokių dokumentų ar kitų jo pilietybės įrodymų, atitinkamos Šalies, į kurią asmuo turi būti grąžintas (t. y. atitinkamos valstybės narės arba Singapūro Respublikos), kompetentingos diplomatinės atstovybės ir konsulinės įstaigos, kitai Šaliai (t. y. Singapūro Respublikai arba atitinkamai valstybei narei) paprašius, surengia pokalbį su asmeniu, kad būtų nustatyta jo pilietybė. 6. Šalys susitaria paprašius pradėti derybas dėl Sąjungos ir Singapūro Respublikos susitarimo, kuriuo būtų reglamentuojamas Singapūro Respublikos piliečių ir valstybių narių piliečių, kitų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės grąžinimas. 20 straipsnis Kova su organizuotu nusikalstamumu Šalys susitaria bendradarbiauti ir kovoti su organizuotu nusikalstamumu ir korupcija. Bendradarbiaujant visų pirma siekiama įgyvendinti ir skatinti, kai tinkama, taikyti atitinkamus tarptautinius standartus ir dokumentus, kaip antai JT konvenciją prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą ir JT konvenciją prieš korupciją. 21 straipsnis Bendradarbiavimas kovojant su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu 1. Šalys susitaria d ėl poreikio dirbti ir bendradarbiauti siekiant užkirsti kelią jų finansų sistemų naudojimui pinigams, gautiems iš nusikalstamos veiklos, plauti, pagal atitinkamas Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) rekomendacijas. 2. Šalys keisis ekspertinėmis žiniomis taisyklių rengimo ir įgyvendinimo srityse ir veiksmingo tinkamų standartų ir priemonių taikymo srityje. 3. Bendradarbiaujant visų pirma sudaromos sąlygos kiek įmanoma aktyviau keistis susijusia informacija ir ekspertinėmis žiniomis apie tai, kaip priimti tinkamus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu standartus, lygiaverčius šioje srityje veikiančių tarptautinių institucijų, pavyzdžiui, FATF, taikomiems standartams. 22 straipsnis Bendradarbiavimas kovojant su neteisėtais narkotikais 1. Šalys bendradarbiauja, siekdamos užtikrinti suderintą požiūrį, pagrįstą veiksmingu kompetentingų institucijų, įskaitant sveikatos, teisingumo, vidaus reikalų ir muitinės sektoriuose veikiančias institucijas, veiksmų koordinavimu, siekdamos sumažinti neteisėtų narkotikų pasiūlą, prekybą jais ir jų paklausą bei neigiamus narkotikų vartojimo padarinius atskiriems asmenims ir visai visuomenei. Šalys bendrai stengiasi užtikrinti veiksmingesnę neteisėto narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) naudojimo prevenciją. 2. Šalys susitaria dėl bendradarbiavimo priemonių šiems tikslams pasiekti. Veiksmai grindžiami bendrai sutartais principais, atitinkančiais susijusias tarptautines konvencijas, Politinę deklaraciją ir Specialiąją deklaraciją dėl narkotikų paklausos mažinimo gairių, patvirtintų 1998 m. birželio mėn. JT Generalinės Asamblėjos specialiojoje sesijoje dėl narkotikų ir 2009 m. kovo mėn. 52-osios JT Narkotinių medžiagų komisijos posėdžio patvirtintą politinę deklaraciją ir veiksmų planą dėl tarptautinio bendradarbiavimo siekiant priimti integruotą ir suderintą strategiją pasaulinei narkotikų problemai spręsti. 3. Šalys keisis ekspertinėmis žiniomis nacionalinių teisės aktų ir politikos rengimo, nacionalinių institucijų ir informacinių centrų steigimo, darbuotojų mokymo, su narkotikais susijusių tyrimų srityse ir narkotinių medžiagų pirmtakų (prekursorių) naudojimo neteisėtai narkotinių ir psichotropinių medžiagų gamybai prevencijos srityje. VI antraštinė dalis BENDRADARBIAVIMAS KITUOSE SEKTORIUOSE 23 straipsnis Bendradarbiavimas žmogaus teisių srityje 1. Šalys susitaria bendradarbiauti abipusiai sutartais atvejais ir skatinti laikytis žmogaus teisių ir veiksmingai jas saugoti, be kita ko, įgyvendindamos taikytinus tarptautinius žmogaus teisų dokumentus, kurių susitariančiosiomis šalimis yra Šalys. 2. Šio bendradarbiavimo sritys gali būti inter alia: a) skatinimas laikytis žmogaus teisių ir švietimas žmogaus teisių klausimais; b) žmogaus teisių srityje veikiančių tinkamų nacionalinių ir regioninių institucijų stiprinimas; c) turiningo ir išsamaus dialogo žmogaus teisių klausimais užmezgimas; d) bendradarbiavimo su žmogaus teisių srityje veikiančiomis JT institucijomis stiprinimas. 24 straipsnis Bendradarbiavimas finansinių paslaugų srityje Šalys stengiasi skatinti bendradarbiavimą finansinių paslaugų srityje abipusiai svarbiais klausimais, remdamosi atitinkamomis savo programomis ir teisės aktais, ir, kai taikytina, pagal atitinkamas 9 straipsnio 2 dalyje nurodytas Laisvosios prekybos susitarimo nuostatas. Sąjungos ir Singapūro Respublikos finansų sektorių reguliavimo ir priežiūros institucijos bendradarbiauja finansų sektorių reguliavimo ir priežiūros klausimais. Finansų sektoriaus reguliavimo ir priežiūros institucijos konsultuosis tarpusavyje dėl tinkamiausių bendradarbiavimo būdų. 25 straipsnis Dialogas ekonominės politikos klausimais 1. Šalys susitaria bendradarbiauti ir skatinti keitimąsi informacija apie savo ekonomikos tendencijas bei politiką ir dalytis ekonominės politikos koordinavimo patirtimi regioninio ekonominio bendradarbiavimo ir integracijos kontekste. 2. Šalys stengiasi stiprinti savo valdžios institucijų dialogą ekonominiais klausimais, kurie Šalių susitarimu gali būti susiję su pinigų politika, fiskaline politika (įskaitant mokesčius), valstybės finansais, makroekonominiu stabilizavimu ir užsienio skola. 26 straipsnis Bendradarbiavimas mokesčių srityje 1. Šalys, siekdamos stiprinti ir plėtoti ekonominę veiklą ir kartu atsižvelgdamos į poreikį sukurti tinkamą reguliavimo sistemą, pripažįsta 2 ir 3 dalyje nurodytus gero mokesčių srities valdymo principus ir įsipareigoja juos įgyvendinti. 2. Tuo tikslu Šalys, veikdamos pagal savo atitinkamą kompetenciją, pripažįsta kovos su abipusiai sutarta žalinga mokesčių praktika svarbą ir gerins tarptautinį bendradarbiavimą mokesčių srityje, siekdamos kovoti su mokesčių vengimu, ir įgyvendins tarptautiniu mastu suderintą skaidrumo ir keitimosi informacija mokesčių reikmėms standartą, išdėstytą 2008 m. EBPO Pavyzdinėje sutartyje dėl pajamų bei kapitalo apmokestinimo, siekdamos sudaryti sąlygas veiksmingai taikyti atitinkamas Šalių mokesčių taisykles. 3. Šalys susitaria, kad šie principai įgyvendinami visų pirma laikantis galiojančių arba būsimų dvišalių Singapūro Respublikos ir valstybių narių mokesčių srities susitarimų. 27 straipsnis Bendradarbiavimas pramonės ir MVĮ politikos srityje 1. Atsižvelgdamos į savo atitinkamą ekonominę politiką ir tikslus, Šalys susitaria skatinti su pramonės politika susijusį bendradarbiavimą visose tam tinkamose srityse, visų pirma siekdamos gerinti mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) konkurencingumą. 2. Taip bendradarbiaudamos jos siekia: a) keistis informacija ir patirtimi, kaip sukurti pagrindines MVĮ konkurencingumo stiprinimo sąlygas; b) skatinti įmonių socialinę atsakomybę bei atskaitingumą ir atsakingą verslo praktiką, įskaitant tausų vartojimą ir gamybą. Šis bendradarbiavimas papildomas vartotojams svarbiais klausimais, kaip antai informacija apie gaminius ir vartotojo vaidmuo rinkoje; b) skatinti ūkio subjektų ryšius, remti bendras investicijas ir bendrų įmonių bei informacijos tinklų kūrimą, visų pirma pasinaudodamos galiojančiomis Sąjungos horizontaliomis programomis, ypač skatindamos, kad partneriai keistųsi programine ir technine įranga; d) sudaryti palankesnes sąlygas naudotis finansais, teikti informaciją ir skatinti naujoves. 3. Šalys skatins stiprinti abiejų Šalių privačiųjų sektorių santykius naujuose ar esamuose forumuose, taip pat ir priemonėmis, skirtomis padėti abiems šalims skatinti MVĮ internacionalizavimą. 28 straipsnis Informacinė visuomenė 1. Pripažindamos, kad informacinės ir ryšių technologijos (IRT) yra esminis šiuolaikinio gyvenimo elementas ir yra gyvybiškai svarbios ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, Šalys stengiasi koordinuoti šios srities savo politiką, taip siekdamos skatinti ekonominį vystymąsi. 2. Bendradarbiaujant šioje srityje dėmesys visų pirma skiriamas: a) dalyvavimui išsamiame regioniniame dialoge apie įvairius informacinės visuomenės aspektus, visų pirma elektroninių ryšių politikos ir reglamentavimo geriausią praktiką telekomunikacijų paslaugų licencijavimo ir kitose srityse; naujoms informacijos perdavimo paslaugoms, pvz., interneto telefonijos; brukalų šalinimui; dominuojančių paslaugų teikėjų elgesio valdymui ir didesniam reglamentavimo institucijų veiklos skaidrumui ir veiksmingumui; b) Šalių tinklų ir paslaugų sujungimui ir sąveikumui; c) naujų informacinių ir ryšių technologijų standartizavimui ir sklaidai; d) Šalių mokslinių tyrimų bendradarbiavimo IRT srityje skatinimui; e) bendradarbiavimui vykdant bendrus mokslinių tyrimų projektus IRT srityje; f) abipusiai sutartiems informacinės visuomenės saugumo aspektams ir g) telekomunikacijų (įskaitant radijo) įrangos atitikties vertinimui. 29 straipsnis Bendradarbiavimas audiovizualinių ir kitų informacijos sklaidos priemonių srityje Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą audiovizualinių ir kitų informacijos sklaidos priemonių srityje. Bendradarbiaujant bus (šiuo sąrašu neapsiribojant): a) keičiamasi nuomonėmis apie audiovizualinių ir kitų informacijos sklaidos priemonių politiką; b) drauge organizuojami abipusiai svarbūs renginiai; c) vykdoma bendra mokymo veikla ir d) lengvinama bendra produkcija ir pradedamos diskusijos dėl bendros audiovizualinės produkcijos susitarimų. 30 straipsnis Mokslinis ir technologinis bendradarbiavimas 1. Šalys skatina, plėtoja ir lengvina bendradarbiavimą abipusiai svarbiose mokslo, technologijų ir inovacijų srityse, laikydamosi abiejų Šalių įstatymų ir kitų teisės aktų. 2. Bendradarbiaujant siekiama šių tikslų: a) skatinti keistis informacija apie mokslą, technologijas, inovacijas, politiką ir programas; b) skatinti ilgalaikius Šalių mokslo bendruomenių, mokslinių tyrimų centrų, universitetų ir pramonės ryšius; c) skatinti tyrėjų ir aukštojo mokslo įstaigų studentų mokymą ir judumą. 3. Remiantis Šalių diskusijomis ir konsultacijomis su kiekvienos šalies mokslinių tyrimų finansavimo agentūromis, bendradarbiavimas gali vykti rengiant bendrus mokslinių tyrimų projektus ir (arba) mainus, mokslininkų ir aukštojo mokslo įstaigų studentų susitikimus, seminarus ir mokymus pagal tarptautines judumo programas, užtikrinant kuo platesnę mokslinių tyrimų rezultatų sklaidą. 4. Šalys skatina atitinkamas aukštojo mokslo įstaigas, mokslinių tyrimų centrus ir gamybos sektorius, įskaitant MVĮ, dalyvauti plėtojant šį bendradarbiavimą. 5. Šalys susitaria stengtis didinti informuotumą apie mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo galimybes, suteikiamas pagal atitinkamas jų programas. 31 straipsnis Energetika 1. Šalys stengiasi aktyviau bendradarbiauti energetikos sektoriuje, siekdamos: a) įvairinti energijos šaltinius ir komerciniu mastu kurti naujų ir atsinaujinančiųjų rūšių energiją; b) kad energija būtų naudojama racionaliai, visų pirma skatindamos paklausos valdymą; c) skatinti efektyvaus energijos vartojimo technologijų perdavimą; d) kovoti su klimato kaita, taip pat apmokestinant anglies dioksidą; e) dar labiau stiprinti gebėjimus, galbūt rengiant mokymus ir lengvinant investavimą energetikos srityje pagal skaidrias, nediskriminacines ir su rinka derančias taisykles; f) skatinti konkurenciją energijos rinkoje. 2. Siekdamos šių tikslų Šalys stengiasi skatinti, ypač įvairiuose regioniniuose forumuose, atitinkamus energetikos sektoriaus planavimo subjektus palaikyti ryšius, o mokslinių tyrimų institutus ir universitetus vykdyti bendrus mokslinius tyrimus. Abi Šalys įvertins papildomas galimybes vadovaujantis galiojančiu teisiniu ir politiniu pagrindu aktyviau bendradarbiauti branduolinės saugos ir saugumo srityje. Nurodydamos 34 straipsnį ir 2002 m. Johanesburge įvykusio Pasaulio viršūnių susitikimo tvaraus vystymosi klausimais išvadas, Šalys gali dėti pastangas įvertinti galimybės naudotis energijos paslaugomis prieinama kaina ir tvarios plėtros sąsajas. Ši veikla gali būti skatinama remiantis Europos Sąjungos energetikos iniciatyva, pradėta Pasaulio viršūnių susitikime tvaraus vystymosi klausimais. 32 straipsnis Transportas 1. Šalys susitaria dar aktyviau bendradarbiauti atitinkamose transporto politikos srityse, siekdamos gerinti krovinių ir keleivių vežimą, skatinti saugą ir saugumą, kovą su piratavimu ir ginkluotais laivų apiplėšimais, saugoti aplinką, skatinti taikyti aukštos kokybės veiklos standartus ir didinti savo transporto sistemų efektyvumą. Šalys primena 1 straipsnio 5 dalyje nurodytą susitarimą ir dar kartą patvirtina, kad visose svarbiose transporto srityse bus bendradarbiaujama laikantis atitinkamų Šalių vidaus įstatymų ir kitų teisės aktų. 2. Bendradarbiaudamos pagal 1 dalį Šalys siekia skatinti: a) keitimąsi informacija apie atitinkamą savo transporto politiką, ypač apie miesto transportą ir daugiarūšio transporto tinklų jungtis ir sąveikumą, taip pat geležinkelių, uostų ir oro uostų valdymą; b) naudoti visuotinę palydovų navigacijos sistemą, ypač daug dėmesio skiriant abipusiai svarbiems reglamentavimo, pramonės ir rinkos vystymosi klausimams; c) dialogą apie oro transportą, siekiant aktyviau bendradarbiauti aviacijos politikos klausimais ir imtis bendrų veiksmų oro transporto paslaugų srityje, inter alia, derantis dėl susitarimų ir juos įgyvendinant. Šalys toliau plėtos savo ryšius ir prireikus nagrinės galimybes parengti išsamų susitarimą, skirtą oro transporto paslaugoms. Be to, Šalys, kai abipusiai naudinga, aktyviau bendradarbiaus techniniais ir reglamentavimo klausimais aviacijos saugos, saugumo, oro eismo valdymo, įskaitant jo keliamos taršos mažinimą, konkurencijos teisės taikymo oro transporto pramonei ir jos ekonominio reguliavimo srityse, siekdamos remti reglamentavimo derinimą, naikinti kliūtis verslui ir stiprinti dialogą su aviacija susijusiais aplinkosaugos klausimais, pavyzdžiui, dėl rinka grindžiamomis kovos su visuotiniu atšilimu priemonėmis pagal prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemas. Tuo remdamosi Šalys įvertins dar glaudesnio bendradarbiavimo civilinės aviacijos srityje galimybes; d) plėtoti jūrų transporto paslaugų srities dialogą, kuriuo būtų siekiama neriboti patekimo į tarptautinę jūrų rinką ir prekybą komerciniais ir nediskriminaciniais pagrindais, ir taip pat siekiama remti įsipareigojimą palaipsniui panaikinti esamas krovinių rezervavimo sistemas, neįvesti krovinių dalinimo sąlygų, steigtis jūrų transporto paslaugų srityje, įskaitant pagalbines paslaugas, galimybės naudotis pagalbinėmis ir uosto paslaugomis atžvilgiu nustatyti nacionalinį režimą laivams, plaukiantiems su kitos Šalies vėliava arba valdomiems kitos Šalies piliečių ar bendrovių, ir nustatyti teisę teikti transporto paslaugas „nuo durų iki durų“ ir e) įgyvendinti saugumo, saugos ir taršos prevencijos standartus, pirmiausia jūrų ir oro transporto srityse pagal atitinkamas abiejų Šalių pasirašytas tarptautines konvencijas, įskaitant bendradarbiavimą atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, siekiant užtikrinti geresnį tarptautinių taisyklių laikymąsi. 33 straipsnis Švietimas ir kultūra 1. Siekdamos gerinti tarpusavio supratimą ir geriau supažindinti su savo kultūra, Šalys susitaria skatinti bendradarbiavimą švietimo ir kultūros srityse, tinkamai atsižvelgdamos į savo įvairovę. 2. Šalys taip pat stengiasi imtis atitinkamų priemonių kultūriniams mainams skatinti ir bendroms iniciatyvoms vykdyti įvairiose kultūros srityse, taip pat organizuodamos bendrus kultūros renginius. Todėl Šalys taip pat susitaria toliau remti Azijos ir Europos fondo veiklą. 3. Šalys susitaria konsultuotis ir bendradarbiauti atitinkamuose tarptautiniuose forumuose, pavyzdžiui, JT švietimo, mokslo ir kultūros organizacijoje, siekdamos bendrų tikslų ir skatindamos kultūros įvairovę. 4. Be to, Šalys ypač daug dėmesio skiria priemonėms, skirtoms užmegzti nuolatinius atitinkamų jų specializuotų įstaigų ryšius ir skatinti informacijos, praktinės patirties, studentų, ekspertų, jaunimo bei jaunų darbuotojų ir techninių išteklių mainus, pasinaudojant Pietryčių Azijai skirtų Sąjungos programų teikiamomis galimybėmis švietimo ir kultūros srityje ir abiejų Šalių šioje srityje įgyta patirtimi. 5. Šalys skatina savo švietimo įstaigas aktyviau vykdyti mainus ir bendradarbiauti, siekdamos skatinti savitarpio supratimą ir geriau suprasti bei vertinti viena kitos kultūrą, ekonomiką ir socialines sistemas. Visų pirma Šalys stengiasi lengvinti studentų ir mokslininkų judumą pagal programą „Erasmus Mundus“ ar kitas panašias programas. 34 straipsnis Aplinka ir gamtos ištekliai 1. Šalys sutaria, kad reikia saugoti ir tvariai valdyti gamtos išteklius ir biologinę įvairovę, kurie yra dabartinės ir būsimų kartų vystymosi pagrindas. 2. Visuose Šalių veiksmuose, kurių jos imasi pagal šį susitarimą, atsižvelgiama į 1992 m. JT aplinkos ir plėtros konferencijos, 2002 m. Pasaulio viršūnių susitikimo tvaraus vystymosi klausimais ir 2012 m. JT konferencijos tvaraus vystymosi klausimais rezultatų įgyvendinimą. 3. Šalys stengiasi toliau bendradarbiauti aplinkosaugos klausimais, taip pat dalydamosi geriausia šių sričių patirtimi: a) klimato kaitos ir energijos vartojimo efektyvumo; b) ekologinių ir švarių technologijų, ypač – saugių ir tvarių; c) gebėjimų stiprinimo įgyvendinant daugiašalius aplinkos apsaugos susitarimus ir derantis dėl jų; d) pakrančių ir jūros aplinkos; e) neteisėtos medienos ruošos ir susijusios prekybos problemų sprendimo ir tvarios miškotvarkos skatinimo. 35 straipsnis Užimtumas ir socialiniai reikalai 1. Šalys susitaria aktyviau bendradarbiauti užimtumo ir socialinių reikalų srityje, įskaitant bendradarbiavimą regioninės ir socialinės sanglaudos, sveikatos ir darbo saugos, lyčių lygybės ir deramo darbo srityse, siekdamos stiprinti socialinį globalizacijos aspektą. 2. Šalys dar kartą patvirtina būtinybę remti visiems naudingą globalizacijos procesą ir kaip esminę tvaraus vystymosi ir skurdo mažinimo prielaidą skatinti visišką bei našų užimtumą ir deramą darbą, kaip patvirtinta 2005 m. spalio 24 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucijoje Nr. 60/1 ir 2006 m. Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos aukšto lygio susitikime priimtoje ministrų deklaracijoje (2006 m. liepos 5 d. JT Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba E/2006/L.8) ir kaip nustatyta 2008 m. Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracijoje dėl socialinio teisingumo siekiant sąžiningos globalizacijos. Šalys atsižvelgia į savo ekonominės ir socialinės padėties ypatumus ir skirtumus. 3. Vadovaudamosi prievolėmis, susijusiomis su naryste TDO, ir 1998 m. Tarptautinės darbo konferencijos 86-ojoje sesijoje priimta TDO pagrindinių darbo teisių ir principų deklaracija ir tolesnėmis priemonėmis, Šalys įsipareigoja laikytis toliau išvardytų su pagrindinėmis teisėmis susijusių principų, juos remti ir veiksmingai įgyvendinti: a) laisvė burtis į asociacijas ir veiksmingas kolektyvinių derybų teisės pripažinimas; b) visų formų priverstinio ar privalomojo darbo panaikinimas; c) veiksmingas vaikų darbo panaikinimas ir d) su užimtumu ir profesija susijusios diskriminacijos panaikinimas. Šalys dar kartą patvirtina įsipareigojimą veiksmingai įgyvendinti TDO konvencijas, kurias Singapūro Respublika ir valstybės narės yra atitinkamai ratifikavusios. Šalys nuolat ir nepaliaudamos dės pastangas ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti pagrindines TDO konvencijas ir keisis informacija apie tai. Be to, Šalys svarstys galimybes ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti kitas TDO konvencijas, atsižvelgdamos į vidaus aplinkybes. Šalys keisis informacija apie tai. 4. Šalys gali pradėti abipusiai naudingą bendradarbiavimo veiklą, inter alia, dėl abipusiai sutartų konkrečių programų ir projektų, taip pat dialogą, bendradarbiavimą ir iniciatyvas abiem Šalims svarbiomis temomis dvišaliu arba daugiašaliu lygmenimis, pavyzdžiui, ASEM, ASEAN, ES ir TDO. 36 straipsnis Sveikata 1. Šalys susitaria bendradarbiauti sveikatos klausimais, siekdamos gerinti sveikatos sąlygas įvairiose srityse, inter alia, sunkių užkrečiamųjų ligų, kaip antai ŽIV / AIDS, paukščių gripas ir kiti žmonėms pavojingą pandemiją galintys sukelti gripai, sunkių neužkrečiamųjų ligų ir jų rizikos veiksnių, be kita ko, keisdamosi informacija ir bendradarbiaudamos tam, kad ligos būtų anksti nustatomos, kontroliuojamos ir vykdoma jų prevencija, ir įgyvendindamos tarptautinius sveikatos srities susitarimus. 2. Atsižvelgiant į turimus išteklius, bendradarbiaujama gali būti: a) vykdant pagrindinių užkrečiamųjų ir neužkrečiamųjų ligų epidemiologijos projektus; b) įgyvendinant mainų, stažuočių ir mokymo programas; c) įgyvendinant programas ir projektus, skirtus sveikatos paslaugoms ir sveikatos sąlygoms gerinti; d) dalijantis informacija ir bendradarbiaujant vaistų ir medicinos prietaisų reglamentavimo srityse ir e) skatinant visapusiškai įgyvendinti tarptautinius sveikatos srities susitarimus, pavyzdžiui, Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles ir Tabako kontrolės pagrindų konvenciją. 37 straipsnis Statistiniai duomenys Remdamosi Sąjungos ir ASEAN bendradarbiavimu statistikos srityje, Šalys stengiasi skatinti statistikos metodų ir praktikos derinimą, įskaitant statistinių duomenų rinkimą ir sklaidą, kad abipusiai priimtinomis sąlygomis galėtų naudotis prekybos prekėmis ir paslaugomis, tiesioginių užsienio investicijų, taip pat bet kurių kitų šiame susitarime numatytų sričių, kurių statistinius duomenis įmanoma rinkti, apdoroti, analizuoti ir skleisti, statistiniais duomenimis. 38 straipsnis Pilietinė visuomenė Šalys pripažįsta potencialų organizuotos pilietinės visuomenės įnašą į pagal šį susitarimą vykdomą dialogą ir bendradarbiavimą ir stengiasi skatinti veiksmingą dialogą su organizuota pilietine visuomene. VII antraštinė dalis BENDRADARBIAVIMO PRIEMONĖS 39 straipsnis Bendradarbiavimui skiriami ištekliai 1. Siekdamos įgyvendinti šiame susitarime nustatytus bendradarbiavimo tikslus ir atsižvelgdamos į savo turimus išteklius ir teisės aktus, Šalys susitaria skirti tinkamų išteklių, taip pat finansinių. 2. Šalys skatina Europos investicijų banką tęsti savo veiklą Singapūro Respublikoje pagal savo procedūras ir finansavimo kriterijus. 40 straipsnis Parama trečiųjų šalių vystymuisi 1. Šalys susitaria keistis informacija apie savo paramos vystymuisi politiką, siekdamos užmegzti nuolat palaikomą dialogą apie šios politikos tikslus ir savo atitinkamas paramos vystymuisi programas, įgyvendinamas trečiosiose šalyse. 2. Be to, Šalys skatina imtis bendrų veiksmų, kuriais mažiau išsivysčiusiose Pietryčių Azijos ir kitų regionų šalyse būtų teikiama techninė pagalba ir skatinama vystyti žmogiškuosius išteklius. VIII antraštinė dalis INSTITUCINĖ STRUKTŪRA 41 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Pagal šį susitarimą Šalys susitaria įsteigti Jungtinį komitetą, sudarytą iš abiejų Šalių atitinkamo aukšto lygio atstovų, kurio uždaviniai yra: a) užtikrinti tinkamą šio susitarimo veikimą ir įgyvendinimą; b) nustatyti su šio susitarimo tikslais susijusius prioritetus; c) teikti rekomendacijas šio susitarimo tikslams pasiekti. 2. Jungtinio komiteto posėdžiai paprastai vyksta ne rečiau kaip kas dveji metai pakaitomis Singapūre ir Briuselyje abipusiu sutarimu nustatytą dieną. Jungtiniam komitetui bendrai pirmininkauja po vieną kiekvienos iš Šalių atstovą. Jungtinio komiteto posėdžių darbotvarkė nustatoma Šalių sutarimu. Šalių sutarimu taip pat gali būti šaukiami neeiliniai Jungtinio komiteto posėdžiai. 3. Jungtinis komitetas gali steigti specialius pakomitečius, kurie jam padėtų vykdyti uždavinius. Kiekviename Jungtinio komiteto posėdyje šie pakomitečiai jam pateikia išsamias savo veiklos ataskaitas. 4. Remdamasis šiuo straipsniu Jungtinis komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles ir vykdo savo uždavinius bendru sutarimu. Savo darbo tvarkos taisyklėse Jungtinis komitetas nustato 44 straipsnyje numatytų konsultacijų tvarką ir stengiasi susitarti dėl bendros darbo kalbos. 5. Kai tinkama, abipusiai sutarus Jungtinis komitetas aptaria 43 straipsnio 3 dalyje nurodytų specialių susitarimų veikimą ir įgyvendinimą. IX antraštinė dalis BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 42 straipsnis Galimų būsimų pasikeitimų sąlyga 1. Siekdamos tvirčiau bendradarbiauti Šalys abipusiu sutarimu gali išplėsti šį susitarimą, taip pat jį papildyti konkrečių sektorių ir veiklos susitarimais arba protokolais. 2. Įgyvendindama šį susitarimą bet kuri Šalis gali teikti pasiūlymus dėl bendradarbiavimo srities išplėtimo, atsižvelgdama į taikant šį susitarimą įgytą patirtį. 43 straipsnis Kiti susitarimai 1. Nepažeidžiant atitinkamų Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo nuostatų, nei šiuo susitarimu, nei pagal jį vykdomais veiksmais nedaromas joks poveikis valstybių narių įgaliojimams pradėti dvišalį bendradarbiavimą su Singapūro Respublika ar, kai tinkama, sudaryti su Singapūro Respublika naujus partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimus. 2. Šis susitarimas neturi įtakos atitinkamų Šalių prisiimtų įsipareigojimų tretiesiems asmenims taikymui ar įgyvendinimui. 3. Neatsižvelgdamos į 9 straipsnio 2 dalį Šalys gali papildyti šį susitarimą sudarydamos specialius susitarimus bet kurioje bendradarbiavimo srityje, kuriai taikomas šis susitarimas. Šie specialūs susitarimai yra neatsiejama visų dvišalių santykių, kuriuos reglamentuoja šis susitarimas, dalis ir bendros institucinės struktūros dalis. 44 straipsnis Susitarimo nevykdymas 1. Jei kuri nors Šalis mano, kad kita Šalis nevykdo tam tikrų šiuo susitarimu numatytų savo prievolių, ji gali imtis tinkamų priemonių. Prieš tai, jei tai nėra ypatingos skubos atvejis, ta Šalis siekia, o kita Šalis sutinka, pradėti konsultacijas, kad klausimas būtų išspręstas abipusiai priimtinu būdu. Šios konsultacijos gali vykti 41 straipsnyje nurodytame Jungtiniame komitete, kuris dėl to klausimo gali pateikti rekomendaciją ar kitaip jį išspręsti Šalims abipusiai priimtinu būdu. 2. Ypatingos skubos atvejais apie numatomą taikyti tinkamą priemonę nedelsiant pranešama kitai Šaliai. Kitai Šaliai paprašius pradedamos ne ilgesnės nei 15 dienų konsultacijos, per kurias siekiama išspręsti klausimą abipusiai priimtinu būdu. Šiam laikotarpiui pasibaigus gali būti pradėta taikyti tinkama priemonė. 3. Pasirenkant tinkamas priemones, pirmenybė turi būti teikiama toms priemonėms, kurios mažiausiai trikdo šio susitarimo ar kito specialaus susitarimo veikimą. Apie šias priemones nedelsiant pranešama kitai Šaliai ir dėl jų konsultuojamasi Jungtiniame komitete, jei kita Šalis to prašo. 4. Šalys susitaria, kad norint teisingai aiškinti ir praktiškai taikyti šį susitarimą, šiame straipsnyje terminas „tinkamos priemonės“ reiškia prievolių pagal šį susitarimą ar kitą specialų susitarimą, nurodytą 9 straipsnio 2 dalyje ir 43 straipsnio 3 dalyje, sustabdymą arba laikiną nevykdymą arba bet kokia kita Jungtinio komiteto rekomenduota priemonė. Tos tinkamos priemonės įgyvendindamos laikantis tarptautinės teisės normų ir yra proporcingos pagal šį susitarimą prisiimtoms prievolėms, kurių nesilaikoma. Be to, Šalys susitaria, kad 1 ir 2 dalyse nurodyti ypatingos skubos atvejai yra: a) kai šis anuliuojamas pažeidžiant bendrąsias tarptautinės teisės taisykles arba b) kai pažeidžiamas vienas iš esminių šio susitarimo elementų, nurodytų 1 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje. 45 straipsnis Priemonės Norėdamos palengvinti bendradarbiavimą pagal šį susitarimą, abi Šalys suteikia garantijas ir priemones, būtinas jų funkcijoms vykdyti. 46 straipsnis Teritorinis taikymas Susitarimas taikomas teritorijoje, kurioje galioja Europos Sąjungos sutartis ir Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, tose sutartyse nustatytomis sąlygomis, ir Singapūro Respublikos teritorijoje. 47 straipsnis Šalių sąvokos apibrėžtis Šiame susitarime Šalys − Sąjunga arba jos valstybės narės arba Sąjunga ir jos valstybės narės, atsižvelgiant į atitinkamas jų galias, ir Singapūro Respublika. 48 straipsnis Informacijos atskleidimas Jokia šio susitarimo nuostata nėra aiškinama kaip reikalavimas, kad kuri nors Šalis atskleistų informaciją, jei jos atskleidimas prieštarautų esminiams tos Šalies saugumo interesams ar tarptautinei taikai ir saugumui. 49 straipsnis Įsigaliojimas ir trukmė 1. Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio po to, kai Šalys viena kitai praneša apie tam tikslui būtinų teisinių procedūrų užbaigimą, dieną. 2. Šis susitarimas sudaromas penkerių metų laikotarpiui. Jis automatiškai pratęsiamas kitiems vienų metų laikotarpiams, jei Singapūro Respublika arba Sąjunga ir jos valstybės narės ne vėliau nei likus šešiems mėnesiams iki kito vienų metų laikotarpio pabaigos viena kitai raštu nepraneša apie savo ketinimą nepratęsti šio susitarimo. 3. Šis susitarimas iš dalies keičiamas Šalims susitarus. Pakeitimai įsigalioja tik po to, kai viena Šalis kitai Šaliai praneša, kad atlikti visi būtini formalumai. 4. Susitarimas gali būti nutrauktas Singapūro Respublikai ar Sąjungai ir jos valstybėms narėms kitai Šaliai pateikus raštišką denonsavimo pranešimą. Susitarimo nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams po to, kai kita Šalis gauna pranešimą. 50 straipsnis Deklaracijos ir papildomi raštai Bendros deklaracijos ir papildomas raštas yra neatsiejama šio susitarimo dalis. 51 straipsnis Pranešimai Pranešimai pagal 49 straipsnį teikiami atitinkamai Europos Sąjungos Tarybos generaliniam sekretoriatui ir Singapūro Respublikos užsienio reikalų ministerijai. 52 straipsnis Autentiški tekstai Šis susitarimas sudarytas anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, kroatų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų ir vokiečių kalbomis, ir visi tekstai yra autentiški. Šalims skirtingai aiškinant šį susitarimą klausimas perduodamas Jungtiniam komitetui. Priimta [vieta] [data] Europos Sąjungos vardu Singapūro Respublikos vardu Belgijos Karalystės vardu Bulgarijos Respublikos vardu Čekijos Respublikos vardu Danijos Karalystės vardu Vokietijos Federacinės Respublikos vardu Estijos Respublikos vardu Airijos vardu Graikijos Respublikos vardu Ispanijos Karalystės vardu Prancūzijos Respublikos vardu Kroatijos Respublikos vardu Italijos Respublikos vardu Kipro Respublikos vardu Latvijos Respublikos vardu Lietuvos Respublikos vardu Didžiosios Liuksemburgo Hercogystės vardu Vengrijos vardu Maltos vardu Nyderlandų Karalystės vardu Austrijos Respublikos vardu Lenkijos Respublikos vardu Portugalijos Respublikos vardu Rumunijos vardu Slovėnijos Respublikos vardu Slovakijos Respublikos vardu Suomijos Respublikos vardu Švedijos Karalystės vardu Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės vardu Bendra deklaracija dėl 44 straipsnio (Susitarimo nevykdymas) Šalys susitaria, kad 44 straipsnio 4 dalies b punkte nurodytas esminio šio susitarimo elemento pažeidimas yra ypač išskirtinis sisteminis, sunkus ir didelio masto 1 straipsnio 1 dalyje ir 7 straipsnio 2 dalyje nustatytų prievolių nesilaikymas. Bendra deklaracija dėl 52 straipsnio (Autentiški tekstai) Skirtingai aiškinant šį susitarimą atsižvelgiama į tai, kad derybos dėl šio susitarimo vyko anglų kalba. [Papildomas raštas] Dėl Europos Sąjungos ir jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo abi Šalys patvirtina susitariančios, kad pasirašydamos šį susitarimą jos, remdamosi objektyviai prieinama informacija, nežino apie jokius viena kitos vidaus teisės aktus ar jų taikymo būdus, dėl kurių reikėtų taikyti Susitarimo 44 straipsnį. Europos Sąjungos ir jos valstybių narių vardu Singapūro Respublikos vardu [1] Šiame straipsnyje intelektinės nuosavybės teisės yra: a) taikomos visų kategorijų intelektinei nuosavybei, kuriai taikomi 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše priimtos Pasaulio prekybos organizacijos steigimo sutarties 1C priede išdėstytos Sutarties dėl intelektinės nuosavybės teisių aspektų, susijusių su prekyba, II dalies 1–7 skirsniai, būtent: i) autorių teisės ir gretutinės teisės, ii) patentai, iii) prekių ženklai, iv) dizainas, v) integrinių grandynų topografija, vi) geografinės nuorodos, vii) komercinių paslapčių apsauga ir b) augalų veislių nuosavybės teisės. Sąjungos atveju šiame susitarime patentams taip pat priskiriamos teisės, gaunamos pagal papildomos apsaugos liudijimus. II PRIEDAS BENDRA DEKLARACIJA Remdamosi Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Singapūro Respublikos partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimo 26 straipsniu, abi šalys pareiškia tvirtai pasiryžusios siekti, kad bet kurios iš šalių prašymu dvišaliais susitarimais būtų įgyvendintas EBPO priimtas naujasis automatinio keitimosi informacija pasaulinis standartas. EUROPOS SĄJUNGOS IR JOS VALSTYBIŲ NARIŲ VARDU || SINGAPŪRO RESPUBLIKOS VARDU 2014 m. ............ .... d.