Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Bosnijai ir Hercegovinai (SEC(2009)1459} /* KOM/2009/0596 galutinis - CNS 2009/0166 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 29.10.2009 KOM(2009) 596 galutinis 2009/0166 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Bosnijai ir Hercegovinai (SEC(2009)1459} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 11 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Komisija siūlo suteikti Bosnijai ir Hercegovinai makrofinansinę pagalbą (MFP) paskolos pavidalu, siekdama paremti Bosnijos ir Hercegovinos ekonomikos stabilizavimą ir jos išorės mokėjimų balanso ir biudžeto finansavimo poreikius, nustatytus TVF. Siūloma pagalba bus paremta valdžios institucijų būtinų fiskalinių koregavimų ir struktūrinių reformų programa, kad būtų užtikrintas fiskalinių ir užsienio sąskaitų tvarumas. Ji padės Bosnijai ir Hercegovinai likviduoti pasaulinės finansų krizės padarinius. Siūloma Bendrijos makrofinansinė pagalba papildys TVF paramą, numatytą pagal TVF valdybos 2009 m. liepos 8 d. patvirtintą rezervinį susitarimą, taip pat Pasaulio banko paramą, kuri bus teikiama su biudžeto rėmimo politika susijusių paskolų forma. Bendrijos makrofinansinė pagalba bus išimtinė ir ribota laiko požiūriu, ir ji bus teikiama su sąlyga, kad visų pirma bus daroma pažanga įgyvendinant esamą makrofinansinės pagalbos programą ir kad bus sėkmingai įvykdytos su šia pagalba sietinos ekonominės politikos sąlygos. Atsižvelgiant į 2010 m. nustatytus finansavimo poreikius, svarbu, kad Bendrijos makrofinansinė pagalba Bosnijai ir Hercegovinai būtų išmokėta iki 2010 m. pabaigos. | 120 | Bendrosios aplinkybės 2008 m. realiojo BVP augimas nukrito iki 5,4 %, palyginti su 2007 m. buvusiu 6,8 % augimu. Bosnija ir Hercegovina pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės poveikį pajuto paskutinį 2008 m. ketvirtį. Ekonominė veikla statybos, metalo ir automobilių pramonės šakose, taip pat paslaugų sektoriuje sulėtėjo, ir įmonės pradėjo atleidinėti darbuotojus. Labai sulėtėjo prekybos dinamika, o 2008 m. spalio mėn., kai per vieną mėnesį buvo atsiimta maždaug 12 % indėlių, kilo pavojus finansiniam stabilumui. Nors padėtis šalies finansų rinkose greitai stabilizavosi, mažėjant vidaus paklausai ekonominė veikla 2009 m. toliau lėtėjo. Nepaisant to, iš turimų trumpalaikių rodiklių, kaip antai pramonės gamybos, matyti, kad padėtis yra nevienoda: pirmą 2009 m. pusmetį Bosnijos ir Hercegovinos Federacijoje (kuri sudaro apie du trečdalius šalies ekonomikos) pramonės gamyba, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu, sumažėjo iki 10,4 %, tuo tarpu Serbų Respublikoje (kuri sudaro likusį trečdalį ekonomikos) ji padidėjo 17,1 %. Tačiau tokį padidėjimą Serbų Respublikoje iš esmės lėmė tai, kad 2008 m. gruodžio mėn. vėl pradėjo veikti naftos perdirbimo gamykla. 2009 m. gegužės mėn. metinis šalies vartotojų kainų indeksas tapo neigiamas ir birželio mėn. nukrito iki -1,8 %, palyginti su didžiausiu 2008 m. liepos mėn. beveik 10 % siekusiu indeksu. Dvylikos mėnesių slankusis infliacijos vidurkis birželio mėn. nukrito iki 3,8 %, palyginti su 2008 m. buvusiais 7,4 %. Einamųjų ir tolesnių metų perspektyvos tebėra nepalankios. TVF 2009 m. skirtoje programoje aprašytame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad kreditavimas neaugs, bus nedaug tiesioginių užsienio investicijų ir bus vykdomas fiskalinis taupymas, dėl ko labai sumažės vidaus paklausa, kurios poveikis ir investicijoms, ir vartojimui bus vienodas. Manoma, kad 2009 m. BVP sumažės 3 %, o 2010 m. jis tik nežymiai (0,5 %) padidės. 2008 m. einamosios sąskaitos deficitas padidėjo nuo 2007 m. buvusių 12,7 % BVP iki 17,7 % BVP; tai daugiausia lėmė pasaulinių kainų ir vidaus paklausos pokyčiai pirmą 2008 m. pusmetį, o dėl to padidėjo prekybos deficitas. Jis daugiau ar mažiau lygiomis dalimis finansuotas tiesioginėmis užsienio investicijomis ir naujomis paskolomis iš užsienio. Tačiau 2008 m. pabaigoje prekybos dinamika sulėtėjo dėl sumažėjusios paklausos, o importas mažėjo greičiau negu eksportas. 2008 m. lapkričio mėn., pirmą kartą per daugiau kaip dvejus metus mėnesiniai prekybos deficito rodikliai pagerėjo. Pirmą 2009 m. pusę importas sumažėjo labiau negu eksportas (25,3 %, palyginti su 23,4 %), todėl prekybos deficitas sumažėjo 26,7 %. Dėl šios priežasties einamosios sąskaitos deficitas pirmą ketvirtį sumažėjo daugiau nei perpus, palyginti su tuo pačiu praeitų metų laikotarpiu, ir siekė tik apie 10 % BVP. Tokį kritimą daugiausia lėmė prekybos pokyčiai, šiek tiek padidėjęs einamųjų pervedimų balansas taip pat prie to prisidėjo, nes oficialiai registruotų perlaidų buvo 6,4 % daugiau, palyginti su tuo pačiu praeitų metų laikotarpiu. Nuo 2008 m. rugsėjo mėn., kai oficialios užsienio valiutos atsargos buvo didžiausios, iki 2009 m. birželio mėn. jos sumažėjo 16,8 %. Tačiau jos vis dar sudaro 23 % BVP ir dengia daugiau nei penkių mėnesių importą. 2009 m. pradžioje valstybės biudžete buvo vis labiau juntami ekonominės veiklos sulėtėjimo poveikis. Siekdama sušvelninti šį poveikį, Nacionalinė fiskalinė taryba pirmą 2009 m. ketvirtį leido naudoti apie 90 mln. EUR iš buvusios Jugoslavijos perimtų lėšų, kurios sudaro centrinio banko atsargų dalį. Tačiau to nepakako, nes valstybės finansai vis labiau juto sumažėjusių pajamų ir didelių išlaidų įsipareigojimų poveikį. Todėl susidūrusios su blogėjančia ekonomine aplinka ir prieš tai vykdytos prastos fiskalinės politikos padariniais, Nacionalinės fiskalinės tarybos atstovaujamos visų valdymo lygių valdžios institucijos 2009 m. gegužės mėn. baigė derybas su Tarptautiniu valiutos fondu dėl rezervinio susitarimo, kuriame prisiimti įsipareigojimai vykdyti struktūrines reformas ir fiskalinio koregavimo priemones. Kai tik pradėta vykdyti su TVF sutarta išankstinė priemonė (t. y. Nacionalinė fiskalinė taryba priėmė trejų metų biudžeto planą ir visuose valstybės lygmenyse iš naujo subalansavo biudžetus, dėl ko tikimasi, kad konsoliduoto biudžeto deficitas sieks 4,7% BVP, o ne 7,8 %, kuris būtų neatlikus šio koregavimo), Fondo valdyba 2009 m. liepos 8 d. patvirtino trejų metų 1,15 mlrd. EUR paskolą. Iš karto po to išmokėta pirma maždaug 203 mln. EUR dalis. | 130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Nėra | 140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymu siekiama esant dabartinei ekonominei padėčiai remti Bosnijos ir Hercegovinos ekonomikos stabilizavimo programą. Juo papildomi: Tarybos patvirtinta Europos ekonomikos atkūrimo programa, skirta skatinti ir koordinuoti ES ir valstybių narių atsako į krizę politiką ES ir stabilizacijos ir asociacijos procesas su šalimis kandidatėmis ir potencialiomis šalimis kandidatėmis, kuriuo siekiama paremti galimas būsimas valstybes nares per pasirengimo narystei procesą; visų pirma, dėl Kopenhagos ekonominių stojimo kriterijų, t. y. reikalavimo sukurti veikiančią rinkos ekonomiką, susijusių šalių reikalaujama užtikrinti makroekonominį stabilumą. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 219 | Rengdamos šį Komisijos pasiūlymą, Komisijos tarnybos palaikė ryšius su Bosnijos valdžios institucijomis, Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, kad aptartų pagalbos poreikius. Prieš teikdama pasiūlymą Komisija konsultavosi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kuris prieštaravimų nepareiškė. Tarybai priėmus sprendimą, Komisijos tarnybos ves derybas su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis dėl susitarimo memorandumo ir paskolos susitarimo, kad nustatytų išsamias pagalbos įgyvendinimo sąlygas. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 229 | Padedant Komisijos paskirtiems išorės konsultantams bus parengtas veiklos vertinimas, skirtas Bosnijos ir Hercegovinos viešojo sektoriaus finansinių procedūrų ir administracinės kontrolės kokybei ir patikimumui nustatyti. | 230 | Poveikio vertinimas Makrofinansinė pagalba turės tiesioginio poveikio Bosnijos ir Hercegovinos mokėjimų balansui, todėl sumažės finansinių suvaržymų įgyvendinant valdžios institucijų ekonominę programą, ir ja bus prisidedama prie biudžeto deficito finansavimo. Makrofinansine pagalba taip pat bus padedama siekti bendrų stabilizavimo programos, dėl kurios susitarta su TVF, tikslų; ji visų pirma skirta tam, kad trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu pagerėtų šalies fiskalinis tvarumas. Projektų finansavimas ir (arba) techninė pagalba nebūtų tinkami šiems makroekonominiams tikslams siekti. Kai parama teikiama mokėjimų balansui ir biudžetui, kaip siūloma Bosnijos ir Hercegovinos atveju, pagalbos išmokomis padedama kaupti centrinio banko rezervus, kaip numatyta makroekonomikos stabilizavimo programoje; jos taip pat gali būti skirtos biudžeto deficitui finansuoti. EB pagalba taip pat padės valdžios institucijoms įgyvendinti trumpalaikės ir vidutinės trukmės politikos kryptis, nurodytas ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Europos partnerystėje. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Komisija Bosnijai ir Hercegovinai suteikia makrofinansinę pagalbą paskolos forma. Šiuo tikslu Komisija įgaliojama pasiskolinti iki 100 mln. EUR kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. Pagalba bus išmokama dviem dalimis. Ilgiausias vidutinis paskolos grąžinimo terminas – ne ilgiau kaip 15 metų. Pagalbą administruoja Komisija, kuri su valdžios institucijomis susitaria dėl konkrečių ekonominės politikos ir finansinių sąlygų, susijusių su paskolos dalių išmokėjimu. Bus stebima, ar tinkamai laikomasi su Finansiniu reglamentu suderintų konkrečių reikalavimų dėl sukčiavimo ir kitų pažeidimų prevencijos. Pagalba visiškai atitiks makroekonominius tikslus, numatytus TVF programoje ir Bosnijos ir Hercegovinos ekonominės politikos dokumentuose, pvz., „Bosnijos ir Hercegovinos fiskalinio balanso ir politikos bendrojoje sistemoje“. Ji taip pat bus suderinta su ilgesnio laikotarpio politikos tikslais, numatytais 2008 m. vasario mėn. patvirtintame ES ir Bosnijos ir Hercegovinos partnerystės susitarime. Dėl konkrečių ekonominės politikos sąlygų, susijusių su paskolos dalių mokėjimu, Komisija ketina sutelkti dėmesį į kelias sritis, visų pirma į valstybės finansų valdymą. Komisija taip pat gali nuspręsti sutelkti pastangas ties konkrečiomis ypatingos svarbos politikos kryptimis, kaip antai ES ir Bosnijos ir Hercegovinos Europos partnerystės susitarime ir 2009 m. pažangos ataskaitoje, kurią planuojama patvirtinti 2009 m. spalio mėn. numatyti prioritetai, arba priemonėmis, kurios bus laikomos tinkamomis atlikus pirmiau minėtą veiklos vertinimą. | 310 | Teisinis pagrindas Sutarties 308 straipsnis. | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | 331 | Pagalbos suma – iki 100 mln. EUR – atitinka 77 % likutinės sumos, reikalingos Bosnijos ir Hercegovinos finansiniams poreikiams patenkinti 2010 m. įgyvendinant TVF programą, neskaitant TVF ir Pasaulio banko suteiktos makroekonominės pagalbos. Likusi dalis, 30 mln. EUR, bus padengta su London Club suderinus skolos atidėjimą. Ši Bendrijos didelė parama teikiama atsižvelgiant į esamą išskirtinę padėtį, nes besitęsianti ekonomikos krizė daro didelį poveikį Bosnijos ir Hercegovinos ekonomikai. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūlomos priemonės – kitos. | 342 | Kadangi nėra pagrindų reglamento dėl makrofinansinės pagalbos priemonės, vienintelė tokiai pagalbai turima teisinė priemonė yra ad hoc Tarybos sprendimai pagal Sutarties 308 straipsnį. | POVEIKIS BIUDžETUI | 401 | Pagal Garantijų fondo reglamentą[1] 2010 m. išmokėtos 100 mln. EUR paskolos atidėjinių suma bus gauta 2012 m. ir sieks daugiausia 9 mln. EUR. | PAPILDOMA INFORMACIJA | Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga | 533 | Pasiūlyme nustatytas riboto naudojimosi laikotarpis. | 2009/0166 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Bosnijai ir Hercegovinai EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[3], pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) Bosnijos ir Hercegovinos ir Europos Sąjungos santykiai plėtojami remiantis stabilizacijos ir asociacijos procesu ir Europos partneryste; 2008 m. birželio 16 d. Bosnija ir Hercegovina ir Komisija pasirašė Stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir Laikinąjį susitarimą dėl prekybos ir su prekyba susijusių reikalų. (2) Nuo 2008 m. ketvirto ketvirčio Bosnijos ekonomika patirdavo vis stipresnius smūgius dėl tarptautinės ekonomikos ir finansų krizės – mažėjo gamyba, prekyba ir biudžeto pajamos.; (3) Bosnijos ir Hercegovinos ekonomikos stabilizavimas ir atkūrimas remiamas Tarptautinio valiutos fondo (TVF) finansine pagalba. 2009 m. gegužės mėn. Bosnijos valdžios institucijos susitarė su TVF dėl naujos programos, pagal kurią per trejus metus būtų išmokėta 1,15 mlrd. EUR; ją TVF valdyba patvirtino 2009 m. liepos mėn. (4) Atsižvelgdama į prastėjančią ekonominę padėtį ir perspektyvas, Bosnija ir Hercegovina paprašė Bendrijos papildomos makrofinansinės pagalbos. (5) Kadangi pagal TVF prielaidas 2010 m. išliks mokėjimų balanso finansavimo trūkumas, laikoma, kad makrofinansinė pagalba yra tinkamas atsakas į Bosnijos ir Hercegovinos prašymą šiuo metu susiklosčius išskirtinėms aplinkybėms, siekiant padėti stabilizuoti ekonomiką kartu įgyvendinant dabartinę TVF programą. Numatoma, kad esama finansinė pagalba padės mažinti biudžeto finansavimo poreikius. (6) Siekiant užtikrinti veiksmingą Bendrijos finansinių interesų apsaugą, susijusią su dabartine finansine pagalba, būtina numatyti, kad Bosnija ir Hercegovina vykdytų tinkamas priemones, susijusias su sukčiavimo, korupcijos ir kitų su pagalba siejamų pažeidimų prevencija ir kova su jais, Komisija – kontrolę, o Audito Rūmai – auditą. (7) Šios Bendrijos finansinės pagalbos suteikimas nepažeidžia biudžeto valdymo institucijos galių. (8) Šią pagalbą turėtų administruoti Komisija, konsultuodamasi su Ekonomikos ir finansų komitetu. (9) Šiam sprendimui priimti Sutartyje nenumatyta kitų įgaliojimų, išskyrus nurodytus 308 straipsnyje. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis 1. Bendrija suteikia Bosnijai ir Hercegovinai paskolos formos makrofinansinę pagalbą, kurios didžiausia pagrindinė suma 100 mln. EUR, o ilgiausias vidutinis grąžinimo terminas 15 metų, siekdama padėti Bosnijai ir Hercegovinai stabilizuoti ekonomiką ir sumažinti jos mokėjimų balanso ir biudžeto poreikius, kaip numatyta dabartinėje TVF programoje. 2. Šiuo tikslu Komisija įgaliota Europos bendrijos vardu pasiskolinti reikalingus išteklius. 3. Išmokamą Bendrijos finansinę pagalbą administruoja Komisija nepažeisdama TVF ir Bosnijos ir Hercegovinos susitarimų. 4. Bendrijos finansinė pagalba teikiama dvejus metus nuo 2 straipsnio 1 dalyje nurodyto susitarimo memorandumo įsigaliojimo pirmosios dienos. Tačiau dėl susiklosčiusių aplinkybių Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, gali nuspręsti pratęsti teikimo laikotarpį ne ilgiau kaip vieneriems metams. 2 straipsnis 1. Komisija turi įgaliojimus, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, susitarti su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis dėl su Bendrijos makrofinansine pagalba susijusių ekonominės politikos sąlygų, kurios turi būti nustatytos susitarimo memorandume. Sąlygos turi atitikti TVF ir Bosnijos ir Hercegovinos pasirašytų susitarimų nuostatas. Pagalbos finansinės sąlygos turi būti išsamiai išdėstytos paskolos susitarime, dėl kurio susitaria Komisija ir Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos. 2. Bendrijos finansinės pagalbos įgyvendinimo laikotarpiu Komisija prižiūri, ar Bosnijos ir Hercegovinos finansiniai mechanizmai, administracinės procedūros ir vidaus bei išorės kontrolės mechanizmai, susiję su šia Bendrijos finansine pagalba, yra patikimi. 3. Komisija reguliariai tikrina, ar Bosnijos ir Hercegovinos ekonominė politika atitinka Bendrijos pagalbos tikslus ir ar tinkamai vykdomos sutartos ekonominės politikos sąlygos. Atlikdama tikrinimus Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Tarptautiniu valiutos fondu ir Pasaulio banku, ir prireikus su Ekonomikos ir finansų komitetu. 3 straipsnis 1. Komisija šią Bendrijos finansinę pagalbą Bosnijai ir Hercegovinai teikia dviem paskolos dalimis, laikydamasi 2 dalies sąlygų. Paskolos dalių dydis bus nustatytas susitarimo memorandume. 2. Sprendimą dėl dalių išmokėjimo Komisija priima atsižvelgdama į tai, ar tinkamai įgyvendinamos ekonominės politikos sąlygos, dėl kurių susitarta susitarimo memorandume. Antra dalis negali būti išmokėta anksčiau nei praėjus trims mėnesiams po pirmos dalies išmokėjimo. 3. Bendrijos lėšos pervedamos į Bosnijos ir Hercegovinos centrinį banką. Laikantis nuostatų, kurios turi būti išdėstytos susitarimo memorandume, įskaitant nepatenkintų biudžeto finansavimo poreikių patvirtinimą, lėšos, kurių vertė apskaičiuota vietos valiuta, gali būti pervestos į Bosnijos ir Hercegovinos ir jų institucijų iždus, kurie yra galutiniai gavėjai. 4 straipsnis 1. Šiame sprendime nurodytos Bendrijos skolinimosi ir skolinimo operacijos atliekamos eurais taikant tą pačią lėšų įskaitymo datą, ir dėl jų Bendrijai nereikia spręsti su terminų pasikeitimu susijusių klausimų, ji nepatiria jokios valiutų kurso ar palūkanų normos rizikos arba bet kokios kitos komercinės rizikos. 2. Komisija, Bosnijai ir Hercegovinai paprašius, imasi visų būtinų priemonių, siekdama užtikrinti, kad paskolos terminai ir sąlygos būtų papildyti išankstinio grąžinimo sąlyga, atitinkančia atitinkamą skolinimosi operacijų terminų ir sąlygų nuostatą. 3. Bosnijos ir Hercegovinos prašymu ir kai atsižvelgiant į aplinkybes galima sumažinti paskolos palūkanų normą, Komisija gali refinansuoti visus pirminius įsiskolinimus ar jų dalį arba pakeisti atitinkamas finansines sąlygas. Refinansavimas arba sąlygų keitimas turi būti atliekami pagal 1 dalyje nustatytas sąlygas, ir dėl jų neturi būti pratęstas vidutinis susijusios paskolos grąžinimo terminas arba neturi padidėti refinansavimo arba sąlygų keitimo dieną mokėtina kapitalo suma. 4. Visas Bendrijos išlaidas, susijusias su skolinimosi ir skolinimo operacijomis pagal šį sprendimą, padengia Bosnija ir Hercegovina. 5. Ekonomikos ir finansų komitetas nuolat informuojamas apie šio straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytų operacijų eigą. 5 straipsnis Bendrijos finansinė pagalba įgyvendinama pagal 2002 m. birželio 25 d. Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[4] nuostatas ir jo įgyvendinimo taisykles[5]. Susitarimo memorandume ir paskolos susitarime, dėl kurių turi būti susitarta su Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijomis, visų pirma numatomos tinkamos priemonės, kurių imasi Bosnija ir Hercegovina dėl sukčiavimo, korupcijos ir kitų su pagalba siejamų pažeidimų prevencijos ir kovos su jais. Juose taip pat numatoma Komisijos, įskaitant Europos kovos su sukčiavimu tarnybą (OLAF), kontrolė su teise vietoje atlikti patikrinimus ir apžiūras, Audito Rūmų vykdomas auditas, kuris prireikus atliekamas vietoje. 6 straipsnis Iki kiekvienų metų rugpjūčio 31 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje pateikiamas šio sprendimo įgyvendinimo per praėjusius metus vertinimas. Ataskaitoje nurodomas pagal 2 straipsnio 1 dalį susitarimo memorandume išdėstytų politikos sąlygų, Bosnijos ir Hercegovinos einamųjų ekonominių ir fiskalinių rezultatų ir Komisijos sprendimo išmokėti pagalbos dalį ryšys. 7 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas […] FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS Makrofinansinė pagalba Bosnijai ir Hercegovinai 2. VEIKLA GRINDŽIAMO VALDYMO IR VEIKLA GRINDŽIAMO BIUDŽETO SUDARYMO SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-ios) veiklos rūšis (-ys): Antraštinė dalis 01 – Ekonomikos ir finansų reikalai, 03 – Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), su išlaidų kategorijomis: 01 04 01 14 – Garantijų fondo atidėjiniai 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė Pradžia 2010 m., preliminariai numatyta, kad visos pagalbos lėšos turėtų būti išmokėtos 2010 m. dviem dalimis (antrą ir ketvirtą ketvirtį). Vis dėlto negalima atmesti vėlavimų tikimybės, dėl kurių pagalbos teikimo operacija būtų pratęsta. 3.3. Biudžeto ypatybės Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 01.04.01.14 | PI | DIF | NE | NE | NE | Nr. 4 | Pagalba suteikiant paskolą 01 04 01 14 – Garantijų fondo atidėjiniai Išorės veiksmų garantijų fondui lėšos atidedamos pagal Fondo reglamentą su daliniais pakeitimais. Pagal šį reglamentą atidėjiniai į Fondą apskaičiuojami ne nuo visos sprendimo priėmimo metu numatytos suteikti paskolos sumos, bet nuo metų pabaigoje negrąžintos sumos. Atidėjinių suma apskaičiuojama „n“ metų pradžioje iš planuojamos sumos atėmus Fondo grynojo turto vertę „n-1“ metų pabaigoje. Ši atidėjinių suma „n“ metais įrašoma į „n+1“ metų preliminarų biudžetą, o „n+1“ metų pradžioje visa ši suma viena operacija pervedama iš „Garantijų fondo atidėjinių“ (biudžeto eilutė 01 04 01 14). Todėl apskaičiuojant Fondui skiriamą atidėjinių sumą, 9 % (daugiausia 9 mln. EUR) visos faktiškai išmokėtos sumos bus įskaičiuota į planuojamą „n-1“ metų pabaigos sumą. 01 04 01 04 – Europos bendrijos garantija Bendrijos suteiktoms paskoloms, skirtoms teikti makrofinansinę pagalbą trečiosioms šalims. Biudžeto įrašas („p.m.“), kuriame nurodyta paskolos (100 mln. EUR) biudžeto garantijos suma, bus panaudotas tik tuomet, jei bus faktiškai pareikalauta šios garantijos. Tikimasi, kad biudžeto garantijos nebus pareikalauta. 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 | 2010 | Iš viso | Veiklos išlaidos[6] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1. | a | 0 | 0 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 0 | 0 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[7] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4. | c | 0 | 0 | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 0 | 0 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 0 | 0 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[8] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5. | d | 0 | 0 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6. | e | 0 | 0 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų | IŠ VISO ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 0 | 0 | Iš VISO MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 0 | 0 | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu X Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamos finansinės perspektyvos išlaidų kategorijos programavimą. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[9] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms X Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: 4.2. Žmogiškųjų išteklių visos darbo dienos ekvivalentas (įskaitant pareigūnus, laikinuosius ir išorės darbuotojus); išsami informacija pateikta 8.2.1 punkte. Metų poreikiai | 2009 | 2010 | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 1/3 | 1/3 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Bosnijos ekonomika labai nuketėjo nuo pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. 2008 m. ketvirtą ketvirtį pradėjo lėtėti ekonomikos augimas, ir numatoma, kad 2009 m. gamyba sumažės 3 %. Nors einamosios sąskaitos deficitas mažėja, dėl padidėjusių įsipareigojimų grąžinti trumpalaikes skolas bendri išorės finansavimo poreikiai išlieka dideli. Tarptautinis valiutos fondas apskaičiavo, kad išorės finansavimo trūkumui padengti TVF, Pasaulio Bankas ir oficialūs pagalbos teikėjai turės skirti 433 mln. EUR 2009 m. ir 563 mln. EUR 2010 m. Nors remiantis dabartinėmis prielaidomis programą numatoma visiškai finansuoti 2009 ir 2011 m., 2010 m. išlieka finansavimo trūkumas nepaisant TVF ir numatomos Pasaulio banko paramos; TVF skaičiavimais, trūkumas sudaro 130 mln. EUR, dalį šios sumos turės padengti Europos Bendrija (likusius 30 mln. EUR padengs London Club ). 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Bendrijos finansinė parama rodo, kad šalis yra strategiškai svarbi kaip galima kandidatė prisijungti prie ES. Makrofinansinė pagalba yra tinkama priemonė esamai Bendrijos finansinei pagalbai papildyti; ja padedama visiškai finansuoti TVF remiamą ekonomikos stabilizavimo programą. Vadinasi, galima nustatyti svarbių sąsajų su jos poveikiu ekonomikos reformai ir stabilizavimui. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato veiklos rūšies „Tarptautiniai ekonomikos ir finansų reikalai“ tikslas „Makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims teikimas siekiant spręsti jų mokėjimų balanso krizę ir atkurti išorės skolos tvarumą“ yra susijęs su bendru tikslu – „Skatinti gerovę už Europos Sąjungos ribų“. Susiję rodikliai: „oficialios atsargos prekių ir paslaugų importo mėnesiais“ (numatomas rezultatas: „stabilizavimas arba padidėjimas“); ir „išorės skola BVP procentine išraiška“ (numatomas rezultatas: tvarus skolos lygis dabartinės programos pabaigoje). 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) X Centralizuotas valdymas X tiesioginis, vykdomas Komisijos ( netiesioginis, perduodama: ( vykdomosioms įstaigoms ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje ( nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-čioms) įstaigai (-oms) ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Pastabos 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Vykdomus veiksmus stebės Komisijos tarnybos atsižvelgdamos į makroekonominės ir struktūrinės politikos priemones, dėl kurių bus susitarta su Bosnijos valdžios institucijomis ir kurios bus įtrauktos į susitarimo memorandumą. Valdžios institucijų bus prašoma Komisijos tarnyboms reguliariai atsiskaityti apie šias priemones. Europos Komisijos delegacija Sarajeve taip pat teiks reguliarias su pagalbos stebėsena susijusių klausimų ataskaitas. Komisijos tarnybos palaikys glaudžius ryšius su TVF ir Pasaulio banku. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Ex-ante vertinimą atliko Komisijos tarnybos (Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato D1 skyrius). 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Bosnijai ir Hercegovinai pirmiau suteiktos makrofinansinės pagalbos operacijos ex-post vertinimas buvo atliktas 2007 m. Taip pat atlikti kitų Vakarų Balkanų šalių (Albanijos, Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir Serbijos) ir dviejų buvusios Tarybos Sąjungos naujų nepriklausomų valstybių (Armėnijos ir Tadžikistano) ex-post vertinimai. Šių vertinimų rezultatais galima pasinaudoti vykdant dabartinę operaciją Bosnijoje ir Hercegovinoje. 6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Nepriklausomą Bosnijos ir Hercegovinos suteiktos pagalbos ex-post vertinimą planuojama atlikti pagal Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato daugiametę vertinimo programą. 7. Kovos su sukčiavimu priemonės Siekdamos laikytis Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento reikalavimų Komisijos tarnybos vykdo nuolatinę finansinių ir administracinių procedūrų vertinimo programą visose trečiosiose šalyse, gaunančiose Bendrijos makrofinansinę pagalbą. Bosnijoje ir Hercegovinoje Komisijos tarnybos, padedamos tinkamus įgaliojimus turinčių išorės ekspertų, 2004 m. vertino su tokia pagalba susijusių finansinių ir administracinių procedūrų patikimumą ir priėjo prie išvados, kad Finansų ministerijų patikimo finansų valdymo sistema iš esmės veiksminga, o Centrinio banko – veiksminga. Vis dėlto vertinant nustatyta keletas sričių, kuriuose reikalingi patobulinimai; jie ypač reikalingi biudžeto kontrolės ir vidaus audito srityse. Europos Komisija užsakys, kad išorės konsultantai atliktų naują veiklos vertinimą. Jo rezultatais bus naudojamasi siekiant apibrėžti konkrečias su pagalbos išmokėjimu sietinas politines priemones, kad būtų sustiprintas Bosnijos ir Hercegovinos valstybės finansų valdymo sistemų veiksmingumas, skaidrumas ir patikimumas. Į siūlomą makrofinansinės pagalbos Bosnijai ir Hercegovinai teisinį pagrindą taip pat įtraukta nuostata dėl sukčiavimo prevencijos priemonių. Šios priemonės bus išsamiai išdėstytos susitarimo memorandume ir paskolos susitarime. Planuojama, kad bus numatytos kelios konkrečios politikos sąlygos, taikomos teikiant pagalbą, daugiausia valstybės finansų valdymo srityje, siekiant stiprinti pagalbos veiksmingumą, skaidrumą ir atsiskaitymą už ją. Makrofinansinei pagalbai bus taikomos tikrinimo, kontrolės ir audito procedūros, už kurias bus atsakinga Komisija, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Europos Audito Rūmai. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2009 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[10] (XX 01 01) | A*/AD | 1/3 | 1/3 | B*, C*/AST | Darbuotojai, finansuojami[11] pagal XX 01 02 str. | Kiti darbuotojai[12], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 1/3 | 1/3 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas Pvz., parengti susitarimo memorandumus ir paskolos susitarimą/susitarti dėl jų, palaikyti ryšius su valdžios institucijomis ir tarptautinėmis finansų institucijomis, stebėti šalies gavėjos ekonominę ir struktūrinę politiką, vykti į patikrinimo komandiruotes ir rengti Komisijos tarnybų ataskaitas, Komisijos procedūras, susijusias su pagalbos valdymu 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai X Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti. ( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n-tiesiems metams. ( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu. ( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP. 8.2.4. Į orientacinę sumą įskaičiuotos kitos administracinės išlaidos ( XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos ) Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė 01 03 02 Makroekonominė pagalba | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | – intra muros | – extra muros 1) Veiklos vertinimas 2) Ex-post vertinimas | 0,050 | 0,250 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0,050 | 0,250 | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | 0,030 | 0,030 | Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,030 | 0,030 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | NETAIKOMA | Apskaičiuota – Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | NETAIKOMA | 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos Mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) | 2009 metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | 0,020 | 0,010 | 0,030 | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | XX 01 02 11 03 – Komitetai[14] | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | XX 01 02 11 05 - Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | 3. Kitos administracinio pobūdžio išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 0,020 | 0,010 | 0,030 | Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos | Trys vieno/dviejų asmenų komandiruotės | [1] 2009 m. gegužės 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 480/2009, įsteigiančio Išorės veiksmų garantijų fondą (kodifikuota redakcija), 5 straipsnis. Atidėjiniai skiriami iš „Garantijų fondo atidėjinių“ (biudžeto eilutė 01 04 01 14). [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL C […], […], p. […]. [4] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 1995/2006 (OL L 390, 2006 12 30, p. 1). [5] Komisijos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [6] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [7] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [8] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių. [9] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [10] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [11] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [12] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [13] Prie atitinkamos (-ų) vykdomosios (-ųjų) agentūros (-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią finansinę teisės akto pažymą. [14] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.