Komisijos ataskaita dėl komitetų darbo 2006 m. {SEC(2007) 1713} /* KOM/2007/0842 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.12.2007 KOM(2007) 842 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA DĖL KOMITETŲ DARBO 2006 M. {SEC(2007) 1713} Remdamasi 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 4 dalimi Komisija teikia metinę ataskaitą dėl komitetų darbo 2006 m. Ją sudaro bendros pastabos apie komitologijos sistemos plėtojimą, horizontalioji komitetų veiklos apžvalga ir priedas, kuriame teikiami išsamūs statistiniai pagal atskirus Komisijos departamentus sugrupuoti duomenys apie atskirus komitologijos komitetus[1]. Priede taip pat teikiamos pastabos apie pakeitimus dėl komitetų skaičiaus ir apie išskirtinius atvejus, susijusius su konkrečiais priemonių projektais, pavyzdžiui, nepalankiomis nuomonėmis ir Tarybai perduotais klausimais. 1. BENDROS PASTABOS APIE KOMITOLOGIJOS SISTEMOS PLėTOJIMą 1.1. Komitologijos procedūros reforma Tarybos sprendimas 2006/512/EB, iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 1999/468/EB, priimtas 2006 m. liepos 17 d.[2] Jis įsigaliojo 2006 m. liepos 23 d. Iš dalies keičiant Tarybos sprendimą 1999/468/EB ketinta patenkinti nuolatinius Europos Parlamento prašymus išplėsti jo teises tikrinant pagal bendro sprendimo procedūrą priimtų teisės aktų įgyvendinimą. Šiuo pakeitimu nustatoma reguliavimo procedūra su tikrinimu. Ši procedūra nustatyta naujame 5a straipsnyje. Ji papildo jau esamas procedūras (patariamąją, valdymo, reguliavimo ir apsaugos procedūras). 1.1.1. Reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymo sritis Reguliavimo procedūros su tikrinimu taikymo sritis apibrėžta 2 straipsnyje pridėtoje naujoje 2 dalyje. Turi būti tenkinami du reikalavimai: pagrindinis teisės aktas turi būti priimtas pagal bendro sprendimo procedūrą ir turi suteikti Komisijai įgaliojimus priimti „ bendro pobūdžio priemones, skirtas iš dalies pakeisti neesmines pagrindinio dokumento nuostatas, inter alia, (...) įrašant naujas neesmines nuostatas“ (toliau šios įgyvendinimo priemonės – norminamojo pobūdžio priemonės). Norminamojo pobūdžio priemonės, kaip apibrėžta ankstesnėje pastraipoje, yra bendro pobūdžio priemonės (kitaip negu konkrečios priemonės, skirtos specialiai paskirtiems operatoriams ir (arba) valstybėms narėms), kuriomis: - oficialiai iš dalies keičiamas bendro sprendimo pagrindinis teisės aktas (arba jo straipsnis ar priedas), pavyzdžiui, bendro pobūdžio priemonės, skirtos bendro sprendimo pagrindinio teisės akto techniniams priedams suderinti su mokslo pažanga, būtų laikomos norminamojo pobūdžio priemonėmis; arba - bendro sprendimo pagrindinis teisės aktas papildomas naujomis taisyklėmis (priešingai negu paprastai taikant kriterijus, nustatytus pagrindiniame akte), pavyzdžiui, finansinių paslaugų srityje tokiomis priemonėmis būtų laikomos priemonės, kuriomis pridedama papildoma informacija, kuri turi būti įtraukta į apžvalgas. 1.1.2. Procedūra Reguliavimo procedūros su tikrinimu etapai apibrėžti naujame 5a straipsnyje. Abiem teisės aktų leidimo institucijoms – Europos Parlamentui ir Tarybai – suteikiama teisė kontroliuoti įgyvendinimo priemonių projekto turinį. Ši teisė viršija 8 straipsnyje įtvirtintą dabartinę Europos Parlamento „teisę vykdyti analitinę priežiūrą“, pagal kurią leidžiama tik tikrinti, ar Komisija neviršijo pagrindiniu aktu jai suteiktų įgyvendinimo įgaliojimų (ir sudaromos sąlygos priimti neprivalomą Europos Parlamento rezoliuciją). Kaip ir pagal dabartinę reguliavimo procedūrą, pagal naująją reguliavimo procedūrą su tikrinimu skiriamos dvi situacijos. Jei komitetas pateikia palankią nuomonę, Komisija nedelsdama pateikia priemonių projektą Tarybai ir Europos Parlamentui tikrinti. Jeigu Europos Parlamentas ir Taryba per tris mėnesius neprieštarauja priemonių projektui, jį priima Komisija (5a straipsnio 3 dalies d punktas). Per šį laikotarpį Europos Parlamentas (narių dauguma) ir (arba) Taryba (kvalifikuota balsų dauguma), turėdami skirtingų priežasčių, gali prieštarauti priemonių projektui. Tokiu atveju Komisija komitetui gali teikti iš dalies pakeistą priemonių projektą arba teikti pasiūlymą dėl teisės akto priėmimo remdamasi Sutartimi (5a straipsnio 3 dalies c punktas). - Jeigu komitetas pateikia nepalankią nuomonę arba nuomonė nepateikiama, Komisija nedelsdama teikia Tarybai pasiūlymą dėl priemonių, kurių turi būti imtasi, ir perduoda jį Europos Parlamentui (5a straipsnio 4 dalies a punktas). Todėl Taryba gali per du mėnesius pirma pareikšti nuomonę apie numatytas priemones. Taryba gali prieštarauti siūlomoms priemonėms arba numatyti jas priimti kvalifikuota balsų dauguma. Tokiu atveju Taryba nedelsdama teikia jas Europos Parlamentui. Jei per minėtą dviejų mėnesių laikotarpį Taryba nepriima sprendimo, Komisija nedelsdama teikia priemones Europos Parlamentui, kad būtų atlikta analitinė priežiūra. - Antrame etape Europos Parlamentas turi teisę prieštarauti siūlomosioms priemonėms. Jeigu Parlamentas neprieštarauja, priemones priima Taryba (jeigu Taryba numatė priimti priemones) arba Komisija (jeigu Taryba nepriima sprendimo per du mėnesius). 1.2. Reformos įgyvendinimas 1.2.1. Suderinimas Galiojančių pagrindinių dokumentų suderinimas su naujosiomis komitologijos procedūromis yra įprasta procedūra, nes ji buvo atliekama iki Tarybos sprendimo 1999/468/EB. 2003 m. priimtais keturiais suderinimo reglamentais[3] iš dalies pakeisti visi galiojantys pagrindiniai teisės aktai, keičiant kiekvieną teisės aktą, tačiau tik jų komitologijos procedūras, nekeičiant jų turinio. Derinta šalinant kiekvienos procedūros (valdymo, reguliavimo ir apsaugos) variantus. Todėl viskas vyko automatiškai, o tai teisės aktų leidėjui palengvino tvirtinimą. Priešingai, pirmiau išdėstyti kriterijai (žr. 1.1.1 punktą) yra privalomi. Tai reiškia, kad kai taikomos sąlygos, turi būti numatyta reguliavimo procedūra su tikrinimu. Antraip priimtas teisės aktas yra neteisėtas. Todėl kiekvieną atvejį būtina išnagrinėti atskirai ir nustatyti, ar sąlygos taikyti naująją procedūrą yra tenkinamos. Bendrame pareiškime[4] Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija susitarė dėl pagrindinių teisės aktų, kurie turi būti nedelsiant suderinti su reguliavimo procedūra su tikrinimu, sąrašo. 2006 m. gruodžio 22 d. Komisija priėmė 26 atitinkamus pasiūlymus dėl šio prioritetinio suderinimo. Visi kiti pagal bendro sprendimo priėmimo procedūrą priimti pagrindiniai teisės aktai, kurie neįtraukti į 2006 m. liepos mėn. bendrą pareiškimą, taip pat turi būti suderinti. Komisija įsipareigojo patikslinti visus galiojančius teisės aktus ir prireikus pateikti atitinkamus pasiūlymus juos suderinti iki 2007 m. pabaigos. 1.2.2. Dvišalio susitarimo patikslinimas 2000 m. spalio mėn. dvišalis (Komisijos ir Europos Parlamento) susitarimas dėl procedūrų įgyvendinti Komitologijos sprendimą turi būti patikslintas, kad jį būtų galima suderinti su pareiškimu dėl skaidrumo ir (arba) atnaujintu registru, naująja reguliavimo procedūra su tikrinimu ir, kai galima, supaprastinti dabartinius susitarimus. Šį susitarimą numatyta pataisyti iki 2007 m. pabaigos. 1.2.3. Komitologija ir skaidrumas: komitologijos dokumentų registras ir saugykla Pareiškime dėl Tarybos sprendimo 1999/468/EB 7 straipsnio 3 dalies (pareiškimas dėl skaidrumo)[5] Komisija įsipareigoja gerinti Komitologijos registro funkcijas, siekdama padėti Europos Parlamentui geriau sekti atskirus kiekvienos komitologijos procedūros etapus bei tvarkaraštį ir aiškiai nustatyti skirtingus gaunamuosius dokumentus. Todėl Komisija kaip papildomą priemonę reformoms, nustatytoms Tarybos sprendimu 1999/468/EB šiuo metu numatė ištirti, kaip galima būtų patobulinti registrą, kad Europos Parlamentas ir plačioji visuomenė turėtų galimybę skaidriau ir nuosekliau gauti saugykloje laikomus dokumentus. Registrą atnaujinti numatyta 2008 m. pradžioje. 1.3. Teismų praktikos raida 2004 m. kovo 5 d. Komisija Teismui pateikė prašymą panaikinti 2003 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2152/2003 dėl miškų ir aplinkos sąveikos monitoringo Bendrijoje ( Forest Focus ) 17 straipsnio 2 dalies tiek, kiek ji programos Forest Focus įgyvendinimo priemonėms taiko Tarybos sprendimo 1999/468/EB (Komitologijos sprendimas) 5 straipsnyje numatytą reguliavimo procedūrą. Komisijos teigimu, pagal Forest Focus reglamentą priimtos įgyvendinimo priemonės buvo valdymo priemonės, skirtos veiksmų programai. Įgyvendinant Bendrijos programas iš esmės taikoma tik valdymo procedūra, arba jei tinkama, patariamoji procedūra. 2006 m. vasario 23 d. sprendime (byloje C-122/04 – Komisija prieš Tarybą ir Parlamentą ) Teismas pabrėžė, kad nors Komitologijos sprendimo 2 straipsnyje nustatyti kriterijai nėra privalomi, kai Bendrijos įstatymų leidėjas, pasirinkdamas komiteto procedūrą, nukrypsta nuo šių kriterijų, tokį pasirinkimą būtina pagrįsti. Tačiau šiuo atveju Teismas nusprendė, kad Bendrijos įstatymų leidėjo pasirinkimas sutampa su Komitologijos sprendimo 2 straipsnio b dalyje nustatytais reikalavimais. Teismas pareiškė, kad Taryba pagrįstai manė, kad kai kurios programos Forest Focus nuostatos galėtų būti laikomos esminėmis ir kad vis dėlto Forest Focus reglamente jos nebuvo pakankamai išplėtotos, kad būtų laikomos valdymo priemonėmis, susijusiomis su programų įgyvendinimu. Vadinasi, valdymo procedūra pripažinta netinkama. Todėl reguliavimo procedūra pasirinkta vadovaujantis Komitologijos sprendimu. Dėl šių priežasčių Komisijos prašymas atmestas. 1.4. Plėtra 2005 m. balandžio 25 d. su Bulgarija ir Rumunija buvo pasirašyta Stojimo sutartis. Panašiai kaip ir dešimties naujųjų valstybių narių atveju prieš jų įstojimą 2004 m. gegužės mėn., Bulgarijai ir Rumunijai nuo 2005 m. balandžio 26 d. buvo suteiktas aktyvių stebėtojų statusas , jos galėjo dalyvauti komitetų posėdžiuose kaip aktyvios stebėtojos, iki abi šalys įstojo į Europos Sąjungą 2007 m. sausio 1 d. Turkija ir Kroatija, likusios šalys kandidatės, o nuo 2005 m. gruodžio mėn. – ir Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija dalyvauja remdamosi Komisijos komunikatu Tarybai dėl valstybių kandidačių dalyvavimo Bendrijos programose, agentūrose ir komitetuose[6]. 2. HORIZONTALIOJI VEIKLOS APŽVALGA 2.1. Komitetų skaičius Svarbu skirti komitologijos komitetus ir kitus subjektus, ypač pačios Komisijos sudarytas ekspertų grupes. Pastarosios rengia ir įgyvendina politiką, o komitologijos komitetai veikia teisės aktų įgyvendinimo srityje. Ši ataskaita susijusi tik su komitologijos komitetais. Komitologijos komitetų skaičius apskaičiuotas (2006 12 31) pagal veiklos sektorius ( I lentelė ). Palyginimui pateikiami ankstesnių metų duomenys (2005 12 31 padėtis). I LENTELĖ. bendras komitetų skaičius Politikos sektorius | 2005 m. | 2006 m. | Įmonės ir pramonė (ENTR) | 32 | 33 | Užimtumas, socialiniai reikalai ir lygios galimybės (EMPL) | 6 | 8 | Žemės ūkis ir kaimo plėtra (AGRI) | 31 | 30 | Transportas ir energetika (TREN) | 38 | 36 | Aplinka (ENV) | 32 | 35 | Moksliniai tyrimai (RTD) | 3 | 3 | Informacinė visuomenė ir žiniasklaida (INFSO) | 10 | 12 | Žuvininkystė ir jūrų reikalai (FISH) | 3 | 4 | Vidaus rinka (MARKT) | 10 | 13 | Regioninė politika (REGIO) | 2 | 3 | Mokesčiai ir muitų sąjunga (TAXUD) | 10 | 10 | Švietimas ir kultūra (EAC) | 7 | 12 | Sveikata ir vartotojų apsauga (SANCO) | 15 | 16 | Teisingumas, laisvė, saugumas (JLS) | 13 | 15 | Išorės santykiai (RELEX) | 3 | 4 | Prekyba (TRADE) | 12 | 12 | Plėtra (ELARG) | 3 | 4 | EuropeAid (AIDCO) | 8 | 15 | Humanitarinė pagalba (ECHO) | 1 | 1 | Statistika (ESTAT) | 8 | 8 | Biudžetas (BUDG) | 2 | 2 | Kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) | 1 | 1 | Iš VISO | 250 | 277 | 2.2. Nuomonių ir įgyvendinimo priemonių skaičius Kaip ir ankstesnėse ataskaitose, šioje pateiktas bendras komitetų pateiktų oficialių nuomonių [7] ir jomis pagrįstų Komisijos priimtų įgyvendinimo priemonių (t. y. teisės aktų, administracinių ir finansinių sprendimų) skaičius. Šie skaičiai rodo komitetų našumą ( IV lentelė ). Bendras komitetų pateiktų nuomonių skaičius 2006 m. buvo 2 933 (2005 m. – 2 582), Komisijos priimtų įgyvendinimo priemonių skaičius buvo 2 862 (2005 m. – 2 654). IV LENTELĖ. nuomonių ir įgyvendinimo priemonių skaičius (2006 m.) Nuomonės | Įgyvendinimo priemonės | Nuomonės | Įgyvendinimo priemonės | ENTR | 74 | 10 | EAC | 61 | 61 | EMPL | 18 | 1 | SANCO | 340 | 328 | AGRI | 1 576 | 1 576 | JLS | 56 | 38 | TREN | 61 | 44 | RELEX | 2 | 4 | ENV | 55 | 42 | TRADE | 6 | 5 | RTD | 212 | 212 | ELARG | 74 | 75 | INFSO | 74 | 74 | AIDCO | 297 | 297 | FISH | 19 | 19 | ECHO | 45 | 45 | MARKT | 10 | 8 | ESTAT | 19 | 13 | REGIO | 9 | 2 | BUDG | 1 | 1 | TAXUD | 50 | 42 | OLAF | 2 | 4 | Didelis kai kuriuose politikos sektoriuose – žemės ūkio (1 576), sveikatos ir vartotojų apsaugos (328 ), EuropeAid (297), mokslinių tyrimų (212) ir informacinės visuomenės (73) – priimtų įgyvendinimo priemonių skaičius taip pat rodo, kad Komisija turi daug jai priskirto darbo taikydama komitologijos procedūras šiose srityse[8]. Palyginti su praėjusiais metais, galima pastebėti ypatingą padidėjimą EuropeAid sektoriuje (124 įgyvendinimo priemonės 2005 m.), o įmonių ir pramonės (10 įgyvendinimo priemonių 2006 m., 2005 m. – 55), taip pat mokesčių ir muitų sąjungos sektoriuje (7 įgyvendinimo priemonės 2006 m., 2005 m. – 47) – sumažėjimą. [1] Priedas teikiamas kaip Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. [2] OL L 200, 2006 7 22, p. 11. Konsoliduota Komitologijos sprendimo versija paskelbta OL C 255, 2006 10 21, p. 4. [3] 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 806/2003, 2003 m. balandžio 14 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 807/2003, 2003 m. gegužės 26 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1105/2003 ir 2003 m. rugsėjo 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1882/2003. [4] OL C 255, 2006 10 21, p. 1. [5] OL C 171, 2006 7 22, p. 21. [6] COM (1999) 710 galutinis, priimta 1999 m. gruodžio 20 d. Taip pat žr. Komisijos komunikatą Tarybai ir Parlamentui dėl Vakarų Balkanų šalių pasirengimo dalyvauti Bendrijos programose ir agentūrose (COM (2003) 748 galutinis, priimta 2003 m. gruodžio 3 d.). [7] Įskaitant palankias ir nepalankias nuomones, priimtas taikant reguliavimo ir valdymo procedūras oficialiai balsavus. Atvejai, kai „išvados nepadarytos“ (arba „išvadų nėra“), t. y. kai oficialus balsavimas įvyko, tačiau reikalinga (kvalifikuota) balsų dauguma nepasiekta, neįskaičiuoti. [8] Reikia pažymėti, kad absoliutus priimtų priemonių skaičius savaime nerodo politinės, ekonominės ar finansinės priimtų sprendimų svarbos.