Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos /* KOM/2008/0677 galutinis - COD 2008/0201 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2008.10.30 KOM(2008) 677 galutinis 2008/0201 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Informacinės ir ryšių technologijos (toliau – IRT) turi didelę reikšmę Europos Sąjungos (toliau – ES) produktyvumui ir bendrojo vidaus produkto (toliau – BVP) augimui bei iš pagrindų keičia mūsų visuomenę ir ekonomiką. IRT ir toliau yra pagrindinis ekonomikos ir socialinės srities modernizavimą skatinantis veiksnys. Bendrija imasi iniciatyvos, siekdama sukurti įtrauktimi pagrįstą informacinę visuomenę, grindžiamą aktyviu informacijos ir informacinių technologijų naudojimu teikiant viešąsias paslaugas, taip pat mažosiose ir vidutinėse įmonėse (toliau – MVĮ) ir namų ūkiuose. Lyginamoji analizė yra itin svarbi vykdant Bendrijos politikos ir pažangos, padarytos siekiant Lisabonos tikslų, stebėseną. Tam būtina suderinta, patikima, aukštos kokybės ir laiku pateikiama informacinės visuomenės Bendrijos statistika. | 120 | Bendrosios aplinkybės Komunikate „i2010 — Europos informacinė visuomenė augimui ir užimtumui skatinti“[1] Komisija skatina atvirą ir konkurencingą skaitmeninę ekonomiką, pabrėžia IRT kaip įtraukties ir gyvenimo kokybę skatinančio veiksnio vaidmenį bei pateikia išsamią IRT ir žiniasklaidos sektoriaus strategiją. Lyginamoji analizė, susijusi su šia strategija, laikoma itin svarbia stebint atnaujintų Lisabonos strategijos tikslų siekiant padarytą pažangą. Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengė „i2010“ lyginamosios analizės sistemą[2], kurioje pateikiamas pagrindinių susijusio stebėsenos proceso rodiklių sąrašas. Šie rodikliai suskirstyti pagal pagrindinius „i2010“ strategijos tikslus, t. y. Europos informacinės erdvės stebėsena, įmonių atliekami IRT moksliniai tyrimai ir inovacijos, socialinė įtrauktis, viešosios paslaugos ir gyvenimo kokybė. Šioje srityje nuolat reikalingi statistiniai duomenys, kadangi IRT vis dar turi didelį poveikį Europos įmonėms ir visuomenei. Dalyvaujamojo žiniatinklio sukūrimas, pasaulinis skaičiavimo tinklas, „daiktų internetas“ (angl. Internet of Things), universalus ryšys ir naujos kartos tinklai – visa tai pabrėžia statistinių duomenų apie informacinę visuomenę poreikį. Be to, manoma, kad IRT ir su IRT susijusios inovacijos yra pagrindinis žinių ekonomikos vystymąsi skatinantis veiksnys. Internetas keičiasi ir iš informacijos šaltinio virsta vis labiau dalyvaujamuoju pasauliniu žiniatinkliu. Piliečiai vis aktyviau dalyvauja kuriant žiniatinklį ir naudoja jį tinklaraščiui kurti, dalytis informacija ir socialiniam ryšiui palaikyti. Yra akivaizdžių požymių, kad internetas taps pasauliniu skaičiavimo išteklių tinklu, kuriuo bus suteikiama galimybė per atstumą tiksliai laiku naudotis saugiais kompiuterių ištekliais. Šie pokyčiai itin svarbūs Europos įmonėms, kadangi geriau paskirstant išteklius tikimasi gerokai pagerinti produktyvumą. Ateityje nuolat daugės fiksuotaisiais arba belaidžiais tinklais sujungtų įtaisų, jutiklių ir objektų. Jie galės sąveikauti su aplinka ir savarankiškai siųsti informaciją į kitus įtaisus. Šie transporto, aplinkos, sveikatos apsaugos, tvarumo ir saugos sistemų požiūriu svarbūs „daiktų interneto“ pokyčiai bus labai naudingi ekonomikai. Mobiliojo ryšio priemonės tampa vis intelektualesnės – vienas prietaisas gali atlikti kelias funkcijas. Žmonės vis labiau naudoja mobiliojo ryšio prietaisus, kuriais belaidžiu internetu galima atsisiųsti ir išsiųsti informaciją. Tai padės plėtoti dalyvaujamąjį žiniatinklį ir paskatins lokalizuotųjų paslaugų atsiradimą. Viena šios tendencijos pasekmių yra padidėjęs duomenų srautas, paspartinsiąs perėjimą prie kur kas greitesnio interneto protokolu pagrįsto antros kartos plačiajuosčio ryšio. Perėjimas prie kitos kartos tinklų – tai vienas svarbiausių su elektroniniais ryšiais susijusių uždavinių artimiausiais metais. Komisija, konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, nustatė plačiajuosčio ryšio skverbties indeksą, kuriuo būtų galima palyginti bendrą valstybių narių raidą pagal kelis rodiklius, taip pat įvairius socialinius ekonominius aspektus ir naudojimąsi pažangiomis paslaugomis. Statistiniai duomenys itin svarbūs tęsiant šios srities raidos stebėseną. Kasmetinėje pavasario ataskaitoje Europos Vadovų Tarybai naudotiems struktūriniams rodikliams parengti reikia išsamios informacinės visuomenės srities statistinės informacijos. | 130 | Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos 2004 m. balandžio 21 d. Reglamentu (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos[3] apibrėžiamas metinis statistinių duomenų teikimas pagal du modulius: „įmonių ir informacinė visuomenė“ ir „individualūs asmenys, namų ūkiai ir informacinė visuomenė“. Reglamente numatytas ilgiausias penkerių metų po jo įsigaliojimo dienos laikotarpis. Pagrindinės suinteresuotosios šalys pripažįsta, kad svarbiausi galiojančio reglamento tikslai beveik pasiekti. Europos Sąjungoje vykstantis derinimo procesas turėjo didelį poveikį IRT statistikos pokyčiams visame pasaulyje ir iškėlė Europos Bendrijų statistikos tarnybą (Eurostatas) ir Europos statistikos sistemą į pirmaujančias pozicijas. Pasiūlymu iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 808/2004 bus užtikrinamas statistinių duomenų apie tai, kaip namų ūkiai, atskiri asmenys ir įmonės naudojasi IRT, teikimas lyginamosios analizės sistemos ir Lisabonos strategijoje numatyto jos tolesnio vystymo tikslais. Be to, šiuo pakeitimu siekiama atnaujinti teikiamų statistinių duomenų temas, kad jos atitiktų IRT srities raidą. Taip pat būtų tobulinamos duomenų analizės priemonės, siekiant geriau naudoti statistinius duomenis ir mažinti respondentams tenkančią naštą. Tuo tikslu įgyvendinant siūlomą Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programos (MEETS)[4] bus nustatomi nauji duomenų analizės metodai. Reglamento pasiūlymas atitinka naują Komisijos politinį požiūrį į teisės aktų paprastinimą ir geresnį reglamentavimą, kaip nurodyta 2006 m. lapkričio 14 d. komunikate „Geresnio reglamentavimo Europos Sąjungoje strateginė apžvalga“[5] ir komunikate „Dėl respondentų naštos mažinimo, reikalavimų paprastinimo ir prioritetų nustatymo Bendrijos statistikos srityje”[6]. Tai vienas iš paspartintų veiksmų, nurodytų 2007 m. sausio 24 d. komunikato „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“[7] III priede. | 140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Informacinės visuomenės paslaugos laikomos itin svarbiomis Europos vidaus rinkos vystymuisi[8]. Visų pirma elektroninės prekybos srityje suteikiama daug galimybių kurti naujas darbo vietas; elektroninė prekyba skatina ekonomikos augimą ir įmonių investicijas į inovacijas bei gali padėti didinti konkurencingumą. Šiuo atžvilgiu svarbu, remiantis statistiniais rodikliais, stebėti e. prekybos vystymąsi vidaus rinkoje. Išsami statistinė informacija naudinga apibrėžiant IRT įgūdžių rodiklius ir apie juos pranešant, taip nustatant išsamią rodiklių ir lyginamųjų standartų sistemą, skirtą Lisabonos strategijos švietimo ir mokymo tikslų[9] siekiant padarytai pažangai stebėti. Pasiūlymas atitinka Komisijos prioritetus ir geresnio reglamentavimo, paprastinamo ir naštos respondentams mažinimo iniciatyvą. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pasiūlymas buvo svarstomas su duomenų rengėjais Europos statistikos sistemoje, susijusiose darbo grupėse, taip pat su statistikos tarnybų vadovais bei verslo ir socialinės statistikos skyrių direktoriais. Konsultuotasi ir su atitinkamais Komisijos generaliniais direktoratais ir tarnybomis (Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos – toliau INFSO, Įmonių ir pramonės – toliau ENTR, Vidaus rinkos ir paslaugų – toliau MARKT, Sveikatos ir vartotojų reikalų – toliau SANCO, Regioninės politikos – toliau REGIO, Švietimo ir kultūros – toliau EAC, Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių – toliau EMPL, generaliniais direktoratais ir Jungtiniu tyrimų centru – toliau JRC). Pasiūlymas taip pat aptartas su tarptautinėmis organizacijomis (Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija – toliau EBPO). | 212 | Atsakymų santrauka, ir kaip į juos buvo atsižvelgta Dabartinis pasiūlymas – tai intensyvių visų suinteresuotųjų šalių derybų rezultatas. Atsižvelgiant į tai, kad IRT sparčiai kinta, manoma, kad pasiūlyme svarbu išlaikyti lankstumą temų, kurių statistinius duomenis reikia teikti, atžvilgiu. Dėl šios priežasties reikia, kad statistiniai duomenys būtų teikiami greitai. Temos atnaujintos siekiant užtikrinti jų suderinamumą su tikėtina informacinės visuomenės technologijų raida. Imtasi priemonių siekiant užtikrinti derėjimą su kitomis socialinės statistikos sritimis. Galiausiai, teikiant atskirus duomenų įrašus atsiras daugiau galimybių atlikti statistinių duomenų analizę. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Susijusios mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Nacionaliniai ir Komisijos (JRC, INFSO, ENTR, MARKT, SANCO generalinių direktoratų) atstovai, dalyvavę Eurostato specialiosios paskirties grupių ir darbo grupės „Informacinės visuomenės statistika“ posėdžiuose – tai dabartinius teisės aktus, nacionalines informacinės visuomenės statistikos rinkimo ir kaupimo sistemas bei naujas IRT raidos tendencijas išmanantys specialistai. | 222 | Taikyti metodai Rengiant pasiūlymą specialistai aktyviai dalyvavo specialiosios paskirties grupių ir darbo grupės posėdžiuose bei konsultavo raštu. | 223 | Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Pagrindiniai ekspertai – nacionalinių statistikos tarnybų ir JRC, INFSO, ENTR, MARKT, SANCO, REGIO, EAC ir EMPL generalinių direktoratų atstovai. | 2249 | Gautų ir panaudotų patarimų santrauka Nebuvo užsiminta apie galimus rimtus pavojus, kurių pasekmės būtų nepataisomos. | 225 | Ekspertai dalyvavo nustatant naujų temų, susijusių su kompiuterių ir interneto naudojimu, kuriomis ateityje turėtų būti renkami statistiniai duomenys, apibrėžtis. | 226 | Priemonės, kuriomis siekiama supažindinti visuomenę su ekspertų nuomone Specialios paskirties grupės ir darbo grupės posėdžių darbo dokumentus ir protokolus galima rasti per CIRCA. | 230 | Poveikio ir rezultatų analizė Nustatytos dvi alternatyvos: 1 alternatyva. (Dabartinis reglamentas nustos galioti 2009 m.) – nebūtų įmanoma atlikti IRT naudojimo įmonėse ir namų ūkiuose tyrimų ir gauti Europos lygmeniu suderintų duomenų, nes tai nebūtų numatyta Europos teisės aktuose. Šitaip palaipsniui būtų grįžtama į padėtį iki 2005 m. Skirtingų šalių statistiniai rodikliai nebuvo tarpusavyje suderinti ir todėl jų nebuvo galima palyginti. Rodiklių rinkinys nebuvo priderintas prie Europos politikos poreikių. Kadangi IRT naudojimas atskirose valstybėse narėse vis dar gerokai skiriasi, labai tikėtina, kad valstybės narės taikys skirtingus su IRT susijusius rodiklius. Prireikė daug laiko, kol surinkti nacionaliniai statistiniai duomenys buvo paskelbti Europos lygmeniu. Kiekvienoje šalyje būtų taikomi skirtingi kokybės standartai. Dėl to gali atsitikti taip, kad atskirai surinkti duomenys, labiausiai tikėtina – privačiame sektoriuje, pakeistų oficialius statistinius duomenis Europos lygmeniu, ir taip statistiniai duomenys netektų patikimumo tiek Europos, tiek valstybių narių lygmenimis. Suderinti Europos politikos institucijų ir valstybių narių požiūrį būtų vis sudėtingiau. 2 alternatyva. (Dabartinis reglamentas bus iš dalies keičiamas) – iš dalies pakeitus dabartinį reglamentą būtų galima užtikrinti nenutrūkstamą statistinių duomenų apie informacinę visuomenę teikimą. Statistinių rodiklių apibrėžtis būtų suderinta Europos Sąjungos mastu. Toliau ji būtų derinama nustatant bendrą pavyzdinį klausimyną ir atnaujinant metodinį vadovą, kuriame taip pat būtų apibrėžti bendri kokybės principai. Rodiklių rinkinys būtų priderintas prie atitinkamų Europos politikos poreikių. Duomenų rinkimo laikotarpis būtų suderintas su valstybėmis narėmis, nes tai svarbu siekiant atsižvelgti į sezoninį poveikį. Būtų užtikrintas greitas statistinių duomenų paskelbimas Europos lygmeniu. Statistinių duomenų prieinamumas ir patikimumas Europos ir valstybių narių lygmenimis būtų didesnis nei pasirinkus 1 alternatyvą. Būtų daug lengviau atlikti Europos ir nacionalinės politikos lyginamąją analizę. Dabartiniam reglamentui nustojus galioti, našta respondentams nebūtų labai sumažinta, kadangi valstybės narės toliau nacionaliniu lygmeniu rinktų statistinius duomenis apie informacinę visuomenę. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 305 | Siūlomų veiksmų santrauka Iš dalies pakeisto reglamento tikslas – užtikrinti galiojančios bendros sistemos, skirtos patikimai, suderintai, laiku pateikiamai ir aukštos kokybės Bendrijos statistikai apie informacinę visuomenę sistemingai rengti, tęstinumą ir statistinių duomenų apie tai, kaip namų ūkiai, atskiri asmenys ir įmonės naudojasi IRT, teikimą. Be to, pasiūlymu siekiama atnaujinti reglamentą atsižvelgiant į greitai besivystančios statistikos srities poreikius. | 310 | Teisinis pagrindas Bendrijos statistikos teisinis pagrindas – Europos bendrijos steigimo sutarties 285 straipsnis. Taryba bendro sprendimų priėmimo tvarka nustato statistikos rengimo priemones, jeigu tai būtina vykdant Bendrijos veiklą. Šiame straipsnyje išdėstyti Bendrijos statistikos rengimo reikalavimai: laikytis nešališkumo, patikimumo, objektyvumo, mokslinio nepriklausomumo, ekonomiškumo ir statistinių duomenų konfidencialumo principų. | 320 | Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tada, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. | Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šios (-ių) priežasties (-čių). | 321 | Valstybės narės negali deramai pasiekti šio pasiūlymų tikslų – sukurti bendrą sistemingo Bendrijos informacinės visuomenės statistikos rengimo sistemą. | Bendrijos veiksmai leis geriau siekti pasiūlymo tikslų dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). | 324 | Šiuos tikslus galima greičiau įgyvendinti Bendrijos lygmeniu remiantis Bendrijos teisės aktais, nes tik Komisija gali koordinuoti būtiną statistinės informacijos derinimą Bendrijos lygmeniu, o valstybės narės gali organizuoti palyginamų informacinės visuomenės statistinių duomenų rinkimą ir rengimą. Todėl Bendrija gali imtis veiksmų laikydamasi subsidiarumo principo, kaip nustatyta Sutarties 5 straipsnyje. | 325 | Tai padės formuoti Europos lygmens politiką ir atlikti jos lyginamąją analizę. Lyginamoji analizė leis lengviau lyginti padėtį valstybėse narėse. | 327 | Reglamento tikslas – sukurti bendrą sistemingo informacinės visuomenės Bendrijos statistinių duomenų rengimo sistemą Europos lygmeniu. Tai geriausiai galima pasiekti koordinuojant veiksmus Europos lygmeniu. | Todėl pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). | 331 | Atsižvelgiant į proporcingumo principą, šiuo reglamentu nesiekiama daugiau, nei yra būtina užsibrėžtam tikslui įgyvendinti, ir jame nenumatyta jokių veiksmų, kurie nėra būtini siekiant šio tikslo. Šiame reglamente valstybėms narėms nenurodomos duomenų rinkimo priemonės, o tik apibrėžiami teiktini duomenys, siekiant užtikrinti suderintą struktūrą ir teikimo terminus. | 332 | Siūlomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 808/2004 pakeitimas neįpareigoja valstybių narių keisti informacinės visuomenės statistikos rengimo sistemos. Pasiūlyme numatytas derinimas su kita socialine statistika dėl bendrų socialinės ekonominės srities pagrindinių kintamųjų. Be to, atskirų duomenų įrašų teikimas leistų sumažinti nacionalinių statistikos tarnybų naštą. Našta įmonėms nekinta nuo tada, kai ji buvo labai sumažinta pagal 2007 m. įgyvendinimo priemonių programą[10]. | Pasirinkta priemonė | 341 | Siūloma priemonė – reglamentas | 342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Tinkamos priemonės pasirinkimas priklauso nuo teisės akto tikslo. Atsižvelgiant į informacijos poreikį Europoje, Bendrijos statistikos srityje vyrauja tendencija kaip pagrindinius aktus dažniau taikyti reglamentus nei direktyvas. Reglamentas yra priimtinesnis, kadangi jame nustatomos vienodos visai Bendrijai taikytinos teisės nuostatos, užtikrinant tikslų ir visuotinį taikymą valstybėse narėse. Jis taikomas tiesiogiai, todėl jo nereikia perkelti į nacionalinę teisę. Direktyvose, kuriomis siekiama derinti nacionalinius įstatymus, nustatomi tikslai, kurių valstybės narės privalo siekti, tačiau nacionalinėms valdžios institucijoms paliekama teisė pasirinkti būdus, kuriais jos sieks šių tikslų. Be to, direktyvos turi būti perkeltos į nacionalinę teisę. Reglamento pasirinkimas atitinka kitus statistikos teisės aktus, kurie buvo priimti nuo 1997 m. | POVEIKIS BIUDžETUI | 401 | Duomenų rinkimas neturi papildomo poveikio Bendrijos biudžetui. | PAPILDOMA INFORMACIJA | 510 | Paprastinimas | 511 | Pasiūlyme numatyta paprastinti tiek valstybės institucijų (ES arba nacionalinių), tiek privačiųjų šalių administracines procedūras. | 513 | Pasiūlyme nurodytos temos, pagal kurias turėtų būti renkami duomenys apie informacinę visuomenę, ir apibrėžiamas teikiamų duomenų suskirstymas arba socialiniai ir ekonominiai pagalbiniai rodikliai. Aiškiai nurodyta, kad kasmet teikiami duomenys apims tik dalį temų ir suskirstymo. Individualių asmenų ir (arba) namų ūkių moduliui pateikiant atskirų duomenų įrašus, nacionalinių statistikos tarnybų našta bus mažesnė nei pateikiant suvestinius duomenis, nes tada šioms tarnyboms nebereikia rengti suvestinių duomenų. | 514 | Šis pasiūlymas – tai vienas iš paspartintų veiksmų, nurodytų komunikato „Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa“ III priede. Komisijos darbiniame dokumente (COM(2008) 35) pranešama apie didelę pažangą, padarytą paprastinimo priemonėmis ir trumpesniu statistinių rodiklių sąrašu, pateiktu 2007 m. įgyvendinimo reglamente, mažinant įmonėms tenkančią naštą. | E-13485 | 2008/0201 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 808/2004 dėl informacinės visuomenės Bendrijos statistikos (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 285 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[11], atsižvelgdami į Statistikos programų komiteto, įsteigto Tarybos sprendimu 89/382/EEB, Euratomas[12], nuomonę, laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje[13] nustatytos tvarkos, kadangi: 1. Informacinės visuomenės statistiniai duomenys teikiami kasmet, kaip nustatyta 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 808/2004[14], tačiau ne daugiau kaip penkerius ataskaitinius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos – iki 2009 m. Vis dėlto yra nuolatinis poreikis Europos lygmeniu, kad aiški statistinė informacinės visuomenės srities informacija būtų teikiama kasmet. 2. 2005 m. kovo mėn. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime pabrėžta, jog svarbu sukurti įtrauktimi pagrįstą informacinę visuomenę, grindžiamą aktyviu informacijos ir informacinių technologijų (toliau – IRT) naudojimu teikiant viešąsias paslaugas, taip pat mažosiose ir vidutinėse įmonėse (toliau – MVĮ) bei namų ūkiuose. 3. 2006 m. kovo mėn. pavasario susitikime Europos Vadovų Taryba pripažino, kad labai svarbu produktyviau naudoti informacines ir ryšio technologijas įmonėse ir administracinėse organizacijose, ir paragino Komisiją ir valstybes nares aktyviai įgyvendinti „i2010“ strategiją. Ja skatinama atvira ir konkurencinga skaitmeninė ekonomika ir pabrėžiamas IRT kaip įtrauktį ir gyvenimo kokybę skatinančio veiksnio vaidmuo. Ji laikoma svarbiausiu atnaujintos Lisabonos partnerystės ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui veiksniu. 4. 2006 m. balandžio mėn. „i2010“ aukšto lygio grupė patvirtino „i2010“ lyginamosios analizės sistemą, kuria nustatomas pagrindinių rodiklių, skirtų Europos informacinės visuomenės raidai lyginti, sąrašas, kaip numatyta „i2010“ strategijoje. 5. 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu 1639/2006/EB dėl konkurencingumo ir inovacijų bendrosios programos įsteigimo (2007–2013 m.)[15] siekiama Bendrijoje didinti konkurencingumą ir inovacijų pajėgumą, skatinti žinių visuomenės tobulėjimą ir subalansuotu ekonomikos augimu pagrįstą darnų vystymąsi. Sprendime reikalaujama, kad Bendrija, siekdama remti politikos formavimą, atitinkamose srityse parengtų tvirtą analitinį pagrindą. Programa remiami veiksmai, skirti oficialia statistika pagrįstai politikos analizei. 6. 2007 m. gruodžio mėn. vykusiuose ministrų debatuose dėl e. įtraukties Komisijos komunikatas dėl Europos e. įtraukties iniciatyvos – „Dalyvavimas informacinėje visuomenėje“[16] pirmininkaujančios valstybės narės išvadose palankiai priimtas. Pripažinta, kad svarbu skatinti e. įtrauktį kaip pagrindinį Europos uždavinį. Komisija ir ministrai ypač buvo raginami integruoti e. įtrauktį kaip naują socialinės politikos aspektą. E. įtraukties politika turėtų būti siekiama spręsti e. prieinamumo kliūtis, užpildyti skaitmeninio raštingumo spragas ir skatinti mažiau informacinėje visuomenėje aktyvius asmenis veiksmingiau dalyvauti. 7. Informacinės visuomenės vystimuisi palyginti skirti rodikliai, kaip teigiama Bendrijos politikos strategijose, kaip antai „i2010“ strategijos „i2010“ lyginamosios analizės sistema ir jos tolesnė raida pagal Lisabonos strategiją, turi būti pagrįsti išsamia statistine informacija. 8. Todėl Reglamentas (EB) Nr. 808/2004 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 808/2004 iš dalies keičiamas taip: 9. 3 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: "1. Rengiamus statistinius duomenis sudaro informacija, kurios reikia nustatant Bendrijos politikos strategijas, skirtas bendrai Europos informacinei erdvei, verslo inovacijoms ir Europos informacinei visuomenei vystyti, kaip antai „i2010“ lyginamosios analizės sistema ir jos raida pagal Lisabonos strategiją, ir kuri yra naudinga struktūriniams rodikliams, taip pat kita informacija, būtina kaip vienodas pagrindas, pagal kurį analizuojama informacinė visuomenė.“ 10. 6 straipsnio 1 dalis pakeičiama taip: "1. Šiuo reglamentu ir jo įgyvendinimo priemonėmis reikalaujamus duomenis ir metaduomenis, taip pat konfidencialius duomenis, valstybės narės teikia Komisijai (Eurostatui), laikydamosi galiojančių Bendrijos nuostatų dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo. Šios Bendrijos nuostatos taikomos tvarkant rezultatus, jei juose yra konfidencialių duomenų.“ 11. 7 straipsnio 2 dalis pakeičiama taip: "2. Šiame reglamente taikomi tokie perduodamų duomenų kokybės vertinimo kriterijai: 12. aktualumas, susijęs su statistikos atitikties esamiems ir potencialiems vartotojų poreikiams laipsniu; 13. tikslumas, susijęs su įverčių artumu nežinomoms tikrosioms reikšmėms; 14. pateikimas laiku, susijęs su laiko tarpu nuo galimybės pasinaudoti informacija ir įvykio ar reiškinio, kurį ji apibūdina; 15. punktualumas, susijęs su laiko tarpu nuo duomenų paskelbimo datos iki datos, kurią jie turėjo būti pateikti; 16. prieinamumas ir aiškumas, susiję su sąlygomis ir būdais, kuriais vartotojai gali gauti duomenis, juos naudoti ir aiškinti; 17. palyginamumas, susijęs su taikomų statistinių sąvokų bei vertinimo priemonių ir procedūrų skirtumų poveikio vertinimu, kai statistiniai duomenys lyginami tarp geografinių vietovių, sektorių sričių ar laikui bėgant; 18. suderinamumas, susijęs su tinkamumu būti patikimai derinamu įvairiais būdais ir įvairioms reikmėms. Taikant kokybės vertinimo parametrus, Komisija (Eurostatas), glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, parengia išsamius kokybės vertinimo kriterijus ir bendruosius standartus, skirtus pateiktų duomenų kokybei užtikrinti. Šie standartai skelbiami metodiniame vadove.“ 19. I ir II priedai pakeičiami šio reglamento I ir II priedais. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas „I PRIEDAS 1 modulis. Įmonės ir informacinė visuomenė 20. TIKSLAI Šio modulio tikslas – laiku pateikti statistinius duomenis apie įmones ir informacinę visuomenę. Moduliu nustatomi reikalavimai, taikomi duomenų teikimo aprėpčiai, periodiškumui, nagrinėjamų temų apimčiai, teikiamų duomenų suskirstymui bei tipui ir būtiniems bandomiesiems tyrimams. 21. Aprėptis Šis modulis apima veiklos rūšis, nurodytas Europos bendrijos statistinio ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus (NACE 2 red.) C–N ir R sekcijose ir 95 skyriuje. Statistiniai duomenys rengiami įmonių vienetams. 22. Duomenų teikimo periodiškumas Statistiniai duomenys teikiami kasmet nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Ne visus rodiklius būtina teikti kasmet; kiekvieno rodiklio duomenų teikimo periodiškumas nustatomas ir priimamas 8 straipsnyje nurodytose įgyvendinimo priemonėse. 23. Temų aprėptis Rodikliai teikiami pagal tokį temų sąrašą: - IRT sistemos ir jų naudojimas įmonėse; - interneto ir kitų elektroninių tinklų naudojimas įmonėse; - elektroninė prekyba; - elektroninio verslo procesai ir organizaciniai aspektai; - IRT naudojimas įmonėse keistis informacija ir paslaugomis su vyriausybėmis ir viešojo administravimo įstaigomis (elektroninė valdžia); - IRT kompetencija įmonės vienete ir IRT įgūdžių poreikis; - IRT, interneto ir kitų elektronikos tinklų, elektroninės komercijos ir elektroninio verslo procesų naudojimo kliūtys; - IRT išlaidos ir investicijos; - IRT saugumas ir patikimumas; - IRT ir darnus vystymasis; - IRT poveikis produktyvumui, ekonomikos augimui, užimtumui, verslo organizavimui ir aplinkai; - IRT naudojimas nacionalinei ir tarptautinei ekonominei integracijai lengvinti; - prieiga prie interneto ir kitų tinklų technologijų, skirtų objektams ir prietaisams („daiktų internetas“) sujungti, ir naudojimasis jomis; - galimybė naudotis technologijomis, kurios sudaro sąlygas prisijungti prie interneto ar kitų tinklų bet kurioje vietoje bet kuriuo laiku (universalus ryšys) ir naudojimasis jomis. Visų temų nebūtina nagrinėti kiekvienais metais/?Ne visas temas būtina nagrinėti kiekvienais metais (buvo prieš tai taip versta)/Ne visų temų duomenis būtina rinkti kasmet. 24. Teikiamų duomenų suskirstymas Ne visus suskirstytus duomenis būtina teikti kasmet; būtini suskirstyti duomenys teikiami pagal šį sąrašą ir suderinami įgyvendinimo priemonėse: - pagal dydžio kategoriją, - pagal NACE poziciją, - pagal regioną: pagal regionus skirstoma į ne daugiau kaip tris grupes. - Duomenų teikimo tipas Valstybės narės perduos suvestinius duomenis Komisijai (Eurostatui). 25. Bandomieji tyrimai Jei nustatoma daug naujų duomenų reikalavimų, numanoma, kad bus pateikti nepakankamos kokybės duomenys arba reikalaujama naujų sudėtingų rodiklių, Komisija inicijuoja bandomuosius tyrimus arba bandomąsias priemones, kurias prieš pradėdamos rinkti duomenis savanoriškai atlieka valstybės narės. Šiais bandomaisiais tyrimais bus įvertinama galimybė surinkti atitinkamus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudą ir palyginus ją su surinkimo išlaidomis ir našta respondentams. Remiantis bandomųjų tyrimų arba bandomųjų priemonių rezultatais bus lengviau apibrėžti naujus rodiklius. II PRIEDAS 2 modulis. Individualūs asmenys, namų ūkiai ir informacinė visuomenė 26. TIKSLAI Šio modulio tikslas – laiku pateikti statistinius duomenis apie individualius asmenis, namų ūkius ir informacinę visuomenę. Moduliu nustatomi reikalavimai, taikomi duomenų teikimo aprėpčiai, periodiškumui, nagrinėjamų temų apimčiai, teikiamų duomenų suskirstymui bei tipui ir būtiniems bandomiesiems tyrimams. 27. Aprėptis Šis modulis apima statistinius duomenis apie individualius asmenis ir namų ūkius. 28. Duomenų teikimo periodiškumas Statistiniai duomenys teikiami kasmet nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. Ne visus rodiklius būtina teikti kasmet; kiekvieno rodiklio duomenų teikimo periodiškumas nustatomas ir priimamas 8 straipsnyje nurodytose įgyvendinimo priemonėse. 29. Temų aprėptis Rodikliai teikiami pagal tokį temų sąrašą: - galimybė individualiems asmenims ir (arba) galimybė namų ūkiuose naudotis IRT ir jų naudojimas; - individualių asmenų ir (arba) namų ūkių naudojimasis internetu ir kitais elektroniniais tinklais įvairiais tikslais; - IRT saugumas ir patikimumas; - IRT kompetencija ir įgūdžiai; - IRT ir interneto naudojimo kliūtys; - IRT naudojimo poveikis individualiems asmenims ir (arba) namų ūkiams; - IRT naudojimas įmonėse keistis informacija ir paslaugomis su vyriausybėmis ir viešojo administravimo įstaigomis (elektroninė valdžia); - galimybė naudotis technologijomis, kurios sudaro sąlygas prisijungti prie interneto ar kitų tinklų bet kurioje vietoje bet kuriuo laiku (universalus ryšys) ir naudojimasis jomis. Visų temų nebūtina nagrinėti kiekvienais metais/?Ne visas temas būtina nagrinėti kiekvienais metais (buvo prieš tai taip versta)/Ne visų temų duomenis būtina rinkti kasmet. 30. Duomenų rengimo socialiniai ir ekonominiai pagalbiniai rodikliai Ne visus pagalbinius rodiklius būtina parengti kasmet; reikalaujami pagalbiniai rodikliai rengiami pagal šį sąrašą ir suderinami įgyvendinimo priemonėse: 31. namų ūkių statistiniams duomenims: 32. pagal namų ūkio tipą; 33. pagal pajamų grupę; 34. pagal regioną. 35. individualių asmenų statistiniams duomenims: 36. pagal amžiaus grupę; 37. pagal lytį; 38. pagal išsilavinimą; 39. pagal užimtumą; 40. pagal de facto šeiminę padėtį; 41. pagal kilmės šalį, pilietybę; 42. pagal regioną. 43. Duomenų teikimo tipas Valstybės narės suvestinius duomenis, pagal kuriuos negalima tiesiogiai nustatyti atitinkamų statistinių vienetų tapatybės, perduos Komisijai (Eurostatui). 44. Bandomieji tyrimai Jei nustatoma daug naujų duomenų reikalavimų, numanoma, kad bus pateikti nepakankamos kokybės duomenys arba reikalaujama naujų sudėtingų rodiklių, Komisija inicijuoja bandomuosius tyrimus arba bandomąsias priemones, kurias prieš pradėdamos rinkti duomenis savanoriškai atlieka valstybės narės. Šiais bandomaisiais tyrimais bus įvertinama galimybė surinkti atitinkamus duomenis, atsižvelgiant į duomenų naudą ir palyginus ją su surinkimo išlaidomis ir našta respondentams. Remiantis bandomųjų tyrimų arba bandomųjų priemonių rezultatais bus lengviau apibrėžti naujus rodiklius.“ [1] COM(2005) 229 galutinis. [2] http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm. [3] OL L 143, 2004 4 30, p. 49. [4] COM(2007) 433 galutinis [5] COM(2006) 689 galutinis. [6] COM(2006) 693 galutinis. [7] COM(2007) 23 galutinis. [8] OL L 178, 2000 7 17, p. 1. 2000 m. birželio 8 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/31/EB dėl kai kurių informacinės visuomenės paslaugų, ypač elektroninės komercijos, teisinių aspektų vidaus rinkoje (Elektroninės komercijos direktyva). [9] COM(2007) 61 galutinis. [10] COM(2008) 35 galutinis, 2008 m sausio 30 d. Komisijos darbinis dokumentas „Administracinės naštos mažinimas Europos Sąjungoje. 2007 m. pažangos ataskaita ir 2008 m. prognozės“. [11] OL C […], […], p. […]. [12] OL L 181, 1989 6 28, p. 47. [13] OL C […], […], p. […]. [14] OL L 143, 2004 4 30, p. 49. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1893/2006 (OL L 393, 2006 12 30, p. 1). [15] OL L 310, 2006 11 9, p. 15. [16] COM(2007) 694 galutinis.