4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi.

5.KITI ELEMENTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 nustatyta naudojimosi žvejybos galimybėmis taikant BLSK ir kvotas stebėsena.

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Šiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos 2021 m. tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos galimybės.

2016 m. liepos 20 d. įsigaliojo Reglamentas (ES) 2016/1139, kuriuo nustatytas daugiametis Baltijos jūros planas. Pagal to plano nuostatas žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į plano tikslus ir atitikti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos intervalus, nustatytus patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, pateiktose visų pirma ICES arba panašios nepriklausomos mokslo įstaigos. Daugiamečio plano 4 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad išteklių, dėl kurių pateikiama MSY rekomendacija, BLSK iš esmės neturi viršyti FMSY taško vertės (t. y. turi būti apatiniame FMSY intervale), nors pagal daugiamečio plano 4 straipsnio 4 dalį BLSK visada gali būti žemiau FMSY intervalo. Geros būklės išteklių BLSK gali viršyti FMSY taško vertę (t. y. gali būti viršutiniame FMSY intervale), jei laikomasi daugiamečio plano 4 straipsnio 5 dalyje išdėstytų sąlygų. Daugiamečio plano 5 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad dėl išteklių, kurių biomasė yra žemiau geros būklės ribų (vadinamojo Btrigger taško), reikia imtis tinkamų taisomųjų priemonių, skirtų užtikrinti, kad ištekliai greitai atsikurtų iki geros būklės lygio, ir, atsižvelgiant į biomasės sumažėjimą, visų pirma turi būti nustatytas žemiau viršutinio FMSY intervalo esantis BLSK. Jei išteklių biomasė yra žemiau net saugių biologinių ribų (vadinamojo Blim taško), daugiamečio plano 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad reikia imtis papildomų taisomųjų priemonių. Pagal pagrindinį BŽP reglamentą išteklių, dėl kurių pateikiamos atsargumo principu pagrįstos rekomendacijos, žvejybos galimybės turi būti nustatomos tokio dydžio, kad būtų užtikrinamas bent panašus išteklių išsaugojimo lygis. Be to, pagrindinio reglamento 8 konstatuojamojoje dalyje teigiama, kad su mišriąja žvejyba susijusiuose valdymo sprendimuose turėtų būti atsižvelgiama į tai, kad mišriosios žvejybos rajone sunku tuo pačiu metu žvejoti visų rūšių išteklius laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, visų pirma, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad didinant naudojamų žvejybos įrankių selektyvumą labai sunku išvengti žvejybą stabdančių žuvų rūšių reiškinio.

Žvejybos galimybės siūlomos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės).

Kai reikėjo nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų išteklių ES kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo išskaičiuoti iš BLSK, kuriuos rekomendavo ICES. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos pateikti reglamento priede.

ICES nustatė, kad vakarinės Baltijos jūros dalies silkių išteklių dydis ir toliau yra mažesnis už ICES nustatytą ribinį neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką, kurio nesiekiant gali sumažėti reprodukcinis pajėgumas (Blim). Atsižvelgdama į tai, kad vakarinės Baltijos jūros dalies silkių biomasės įvertis toliau sumažėjo ir jos dydis atitinka tik 48 proc. mažiausios atskaitos vertės (Blim), Komisija pagal daugiamečio plano 5 straipsnio 2 dalį ir 4 straipsnio 4 dalį siūlo nustatyti žemiau FMSY intervalų esantį BLSK. Ji siūlo naudoti apatinio intervalo vertę ir kartu kaip taisomąją priemonę pritaikyti papildomą sumažinimą. Taigi BLSK sudaro 1 575 tonų (–50 proc.).

Po kelerių metų ICES praeitais metais galėjo vėl atlikti analitinį rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių įvertinimą. Tačiau ji negalėjo nustatyti MSY atitinkančio mirtingumo dėl žvejybos intervalų verčių, todėl pateikė atsargumo principu pagrįstą rekomendaciją. Be to, ICES apskaičiavo, kad šių išteklių dydis nesiekia saugių biologinių ribų (Blim) ir toks išliks vidutinės trukmės laikotarpį net jei šie ištekliai visai nebus žvejojami. ICES apskaičiavo, kad nuo praėjusių metų biomasė dar labiau sumažėjo, ir dar kartą rekomendavo 2021 m. šių išteklių visai nežvejoti. Tačiau, kaip ir praėjusiais metais, nustačius nulinį BLSK, didžioji dalis žvejybos veiklos Baltijos jūroje būtų visiškai sustabdyta. 2020 m. gegužės mėn. ICES pateikė atnaujintą rekomendaciją dėl menkių priegaudos dydžio vykdant kitų išteklių žvejybą. Todėl, remdamasi panašiu požiūriu į tą, kurio laikytasi praėjusiais metais, Komisija siūlo nustatyti BLSK, kurį sudarytų tik neišvengiama priegauda vykdant kitų išteklių žvejybą (išskyrus tuos atvejus, kai vykdoma vien tik mokslinė žvejyba). Remdamasi šiomis mokslinėmis rekomendacijomis, Komisija siūlo nustatyti žvejybos galimybes, atitinkančias 20 proc. priegaudos dydį. Be to, atsižvelgdama į rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių būklę ir ICES rekomendacijos išvadą, kad žvejybos neršto metu draudimas gali duoti tokios papildomos naudos ištekliams, kokios vien tik BLSK neduotų (nes, pvz., netrikdant neršto pagerėtų išteklių pasipildymas), Komisija siūlo išlaikyti šiuo metu taikomą žvejybos vasarinio neršto metu draudimą, išskyrus atvejus, kai vykdoma vien tik mokslinė žvejyba ir tam tikra smulkioji priekrantės žvejyba pasyviosios žvejybos įrankiais. Galiausiai Komisija siūlo toliau drausti mėgėjų žvejybą 25 ir 26 pakvadračiuose, nes sužvejoti kiekiai, palyginti su priegaudos BLSK, būtų dideli.

Dėl vakarinės Baltijos jūros dalies menkių pernai ICES nurodė, kad išteklių padėtis yra pažeidžiama ir vėl blogėja. Todėl žvejybos galimybės buvo nustatytos apatinėje žemesnio FMSY intervalo dalyje, o 22–23 pakvadračiuose vėl nustatytas ilgesnės trukmės ir platesnio masto žvejybos žieminio neršto metu draudimas (išskyrus atvejus, kai vykdoma vien tik mokslinė žvejyba ir tam tikra smulkioji priekrantės žvejyba pasyviosios žvejybos įrankiais), nes, ICES nuomone, tokie žvejybos draudimai gali duoti papildomos naudos, kokios vien tik BLSK neduotų. Kadangi mėgėjų žvejyba smarkiai prisideda prie mirtingumo dėl žvejybos, mėgėjų žvejybos dienos riba sumažinta proporcingai BLSK. Galiausiai, kadangi 24 pakvadratyje rytinės ir vakarinės Baltijos jūros dalių menkių ištekliai maišosi tarpusavyje, 2019 m. priėmus neatidėliotinas priemones tame pakvadratyje didesniu nei šešių jūrmylių atstumu nuo kranto specializuotoji menkių žvejyba (išskyrus vien tik mokslinę žvejybą ir tam tikrą smulkiąją priekrantės žvejybą pasyviosios žvejybos įrankiais) buvo uždrausta ir leista sužvejoti tik neišvengiamą jų priegaudą. Be to, siekiant sudaryti tokias pat sąlygas, kaip rytiniame Baltijos jūros dalies menkių išteklių valdymo rajone, mėgėjų žvejyba 24 pakvadratyje didesniu nei šešių jūrmylių nuo kranto atstumu buvo uždrausta, nes šiuose rajonuose daugiausia aptinkama rytinės Baltijos jūros dalies menkių, o nuo birželio 1 d. iki liepos 31 d. nustatytas žvejybos vasarinio neršto metu draudimas (išskyrus atvejus, kai vykdoma vien tik mokslinė žvejyba ir tam tikra smulkioji priekrantės žvejyba pasyviosios žvejybos įrankiais). Nepaisant teigiamų perspektyvų praėjusiais metais, išteklių biomasė geros būklės lygio (Btrigger) nepasiekė. Todėl Komisija siūlo 2021 m. papildomų priemonių nekeisti, o 24 pakvadratyje taikomo žvejybos draudimo laikotarpį suderinti su žvejybos draudimo 25–26 pakvadračiuose laikotarpiu, trunkančiu nuo gegužės 1 d. iki rugpjūčio 31 d., nustatyti žemesnę taško vertę (Flower) atitinkančias žvejybos galimybes ir įtraukti ICES nurodytą menkių priegaudos 24 pakvadratyje kiekį, atitinkantį 20 proc. priegaudos dydį (išskyrus tam tikrą smulkiąją priekrantės žvejybą pasyviosios žvejybos įrankiais: jos atveju įtraukiamas priegaudos kiekis yra lygus 100 proc., nes šiai žvejybai priegaudos limitas netaikomas).

ICES vertinimu, centrinės dalies silkių biomasė nebesiekia geros būklės lygio (Btrigger). Todėl Komisija pagal 5 straipsnio 1 dalį siūlo nustatyti žvejybos galimybes, esančias žemiau viršutinio FMSY intervalo. ICES vertinimu, esant tokiam mirtingumo dėl žvejybos lygiui biomasė geros būklės lygio ribą turėtų vėl viršyti jau 2021 m.

Siūlomi Rygos įlankos silkių BLSK, taip pat šprotų BLSK patenka į Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 3 dalyje nurodytą MSY grindžiamo mirtingumo dėl žvejybos intervalą. Šprotų biomasę palaiko vos vienų sėkmingų metų klasė, todėl vertinamos biomasės kiekis buvo peržiūrėtas ir sumažintas. Remiantis vertinimais, paskutiniųjų 2019 metų klasė yra didesnė už vidurkį, todėl turėtų būti išlaikyta ir ateinančiais metais. Be to, reikėtų atsižvelgti į tarprūšinius aspektus, nes šprotai sužvejojami vykdant mišriąją žvejybą, per kurią žvejojamos ir silkės, o šių BLSK pagal daugiamečio plano taisykles turi būti gerokai sumažintas. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir siekdama išvengti rizikos ateityje prarasti daugiau išteklių biomasės, Komisija siūlo BLSK nedidinti ir palikti tokį, koks buvo.

Jūrinių plekšnių BLSK atitinka tiek MSY rekomendaciją dėl išteklių 21–23 pakvadračiuose, tiek ICES metodą, taikytiną ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų, šiuo atveju – 24–32 pakvadračių ištekliams. Atsižvelgdama į tarprūšinius aspektus, Komisija siūlo jų BLSK nekeisti. Menkės sudaro neišvengiamą jūrinių plekšnių žvejybos priegaudą, o Komisija siūlo menkių žvejybos galimybes sumažinti.

Pagrindinio baseino lašišų, Suomijos įlankos lašišų ir Botnijos įlankos silkių BLSK atitinka ICES sukurtą metodą, kuris taikomas ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų. Komisija siūlo nustatyti ICES rekomenduojamus kiekius atitinkančias žvejybos galimybes. Suomija ir Estija paprašė, kad būtų išlaikytas dėl pagrindinio baseino lašišų prieš dvejus metus nustatytas ribotas tarprajoninis lankstumas. Atsižvelgdama į savo siūlymą žvejybos galimybes pagrindiniame baseine padidinti, o Suomijos įlankoje sumažinti, Komisija siūlo tarprajoninį lankstumą padidinti iki 25 proc. ir 500 egzempliorių.

Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas atsargumo principu pagrįstas BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, dėl kurių taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi tik jei valstybės narės nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis.

2020/0208 (NLE)

Pasiūlymas