FRONTEX duomenimis, 2014 m. dažniausiai neteisėtai ES sieną kirsdavo būtent Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys, sudarę 75 proc. visų neteisėtai ES sieną kirtusių asmenų. 2014 m. vien į Italiją neteisėtai atvyko per 170 000 migrantų, t. y. 277 proc. daugiau nei 2013 m. Migrantų skaičius nuolat augo ir Graikijoje, į kurią atvyko daugiau kaip 50 000 neteisėtų migrantų (153 proc. daugiau nei 2013 m.). Pirmųjų 2015 m. mėnesių statistika rodo, kad tendencijos Italijoje nesikeičia. Be to, Graikijoje per pirmuosius keturis 2015 m. mėnesius neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius gerokai išaugo ir sudaro per 50 proc. visų 2014 m. neteisėto sienos kirtimo atvejų (beveik 28 000 per pirmuosius keturis 2015 m. mėnesius, palyginti su beveik 55 000 per visus 2014 m.). Nemenką dalį neteisėtų migrantų šiuose dviejuose regionuose sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečiams, remiantis Eurostato duomenimis, ES užtikrina aukšto lygio apsaugą (2014 m. Sirijos ir Eritrėjos – šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis viršija 75 proc. – piliečiai Italijoje sudarė daugiau kaip 40 proc., o Graikijoje – daugiau kaip 50 proc. atvykėlių).

Pasiūlyme primenama apie galimybę Tarybai pagal Sutarties 78 straipsnio 3 dalį remiantis Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavus su Europos Parlamentu, priimti laikinąsias priemones valstybės narės, išskyrus Italiją ir Graikiją, labui, jei toje valstybėje narėje dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarytų panaši nepaprastoji padėtis. Be to, pasiūlyme numatyta, kad tokios priemonės prireikus galėtų apimti šiame sprendime numatytų tos valstybės narės prievolių sustabdymą.

Visų pirma šiuos sprendimu užtikrinant sparčią prieigą prie adekvačių tarptautinės apsaugos suteikimo procedūrų siekiama apsaugoti teisę į prieglobstį ir užtikrinti negrąžinimo principo taikymą, kaip nustatyta Chartijos 18 ir 19 straipsniuose. Be to, užtikrinant atitinkamų asmenų perkėlimą į valstybę narę, kuri turi galimybių sudaryti adekvačias priėmimo sąlygas ir suteikti integracijos galimybių, šiuo sprendimu siekiama užtikrinti visapusišką pagarbą žmogaus teisei į orumą ir apsaugą nuo kankinimo arba žiauraus ar žeminamo elgesio ar baudimo, kaip nustatyta Chartijos 1 ir 4 straipsniuose. Sprendimu taip pat siekiama apsaugoti vaiko teises pagal Chartijos 24 straipsnį ir teisę į šeimos vienovę pagal Chartijos 7 straipsnį.

Įvairios finansinės ir operatyvinės priemonės, kurių iki šiol ėmėsi Europos Komisija ir EASO Italijos ir Graikijos prieglobsčio sistemoms paremti, buvo nepakankamos, kad būtų išspręstos šių dviejų valstybių narių krizinės padėties keliamos problemos. Atsižvelgiant į būtinybę skubiai reaguoti į pirmiau aprašytą migrantų antplūdį ir padėties rimtumą, tolesniais ES veiksmais neviršijama to, kas būtina veiksmingo padėties pagerinimo tikslams pasiekti. Visų pirma pasiūlymu numatyta per dvejus metus iš Italijos ir Graikijos į kitų valstybių narių teritorijas perkelti atitinkamai 24 000 ir 16 000 asmenų, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos. Remiantis 2014 m. ir 2015 m. pirmųjų keturių mėnesių statistiniais duomenimis, palyginti su visu neteisėtai Italijos ir Graikijos sieną kirtusių asmenų skaičiumi, perkeltinų asmenų procentinė dalis yra 12 proc. Italijos atveju ir 19 proc. Graikijos atveju.

2015/0125 (NLE)

Pasiūlymas

TARYBOS SPRENDIMAS

kuriuo Italijos ir Graikijos labui nustatomos laikinosios priemonės tarptautinės apsaugos srityje

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – Sutartis), ypač į jos 78 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę,

kadangi:

(1)pagal Sutarties 78 straipsnio 3 dalį vienoje arba keliose valstybėse narėse dėl staigaus trečiųjų šalių piliečių antplūdžio susidarius nepaprastajai padėčiai, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, gali priimti laikinąsias priemones atitinkamos valstybės narės ar kelių valstybių narių labui;

(2)pagal Sutarties 80 straipsnį Sąjungos politikai pasienio kontrolės, prieglobsčio ir imigracijos srityse ir jos įgyvendinimui turėtų būti taikomas solidarumo ir teisingo atsakomybės pasidalijimo tarp valstybių narių principas, o šios srities Sąjungos aktuose turi būti numatytos atitinkamos šio principo įgyvendinimo priemonės;

(3)pastarojo meto krizė Viduržemio jūros regione paskatino Sąjungos institucijas nedelsiant pripažinti, kad regionas susiduria su išskirtiniais migracijos srautais, ir pradėti raginti imtis konkrečių solidarumo su pasienio valstybėmis narėmis priemonių. 2015 m. balandžio 20 d. bendrame užsienio ir vidaus reikalų ministrų posėdyje Europos Komisija pristatė dešimties punktų planą, kuriame nustatyti skubūs kovos su krize veiksmai, įskaitant įsipareigojimą apsvarstyti skubaus perkėlimo mechanizmo galimybes;

(4)2015 m. balandžio 23 d. išvadose Europos Vadovų Taryba nusprendė, inter alia, stiprinti vidaus solidarumą ir atsakomybę ir visų pirma įsipareigoti pasienio valstybėms narėms teikti didesnę pagalbą nepaprastosios padėties atveju, taip pat apsvarstyti variantus, kaip savanorišku pagrindu būtų galima organizuoti perkėlimą tarp visų valstybių narių, ir pasienio valstybėse narėse pasinaudoti Europos prieglobsčio paramos biuro (EASO) komandomis siekiant bendrai nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus, be kita ko, registruoti migrantus ir imti jų pirštų atspaudus;

(5)2015 m. balandžio 29 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas pakartojo, kad Sąjunga savo atsaką į pastaruoju metu Viduržemio jūros regione įvykusias nelaimes turi grįsti solidarumu ir sąžiningu dalijimusi atsakomybe ir labiau remti valstybes nares, į kurias atvyksta daugiausia (absoliučiais skaičiais arba proporcingai) pabėgėlių ir tarptautinės apsaugos prašytojų;

(6)su dideliu į jų teritorijas atvykstančių migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, skaičiaus padidėjimu 2014 m. susidūrė ne viena valstybė narė; keliose iš jų tokios tendencijos išliko ir pirmaisiais 2015 m. mėnesiais. Kad padėtų susidoroti su tokiu padidėjimu, kelioms valstybėms narėms Europos Komisija suteikė skubią finansinę pagalbą, o EASO – operatyvinę pagalbą;

(7)itin didelį spaudimą patyrusios ir neseniai tragiškus įvykius Viduržemio jūroje išgyvenusios Italija ir Graikija susidūrė su precedento neturinčiais migrantų, įskaitant tarptautinės apsaugos prašytojus, kuriems akivaizdžiai reikia tarptautinės apsaugos, srautais, atvykstančiais į jų teritorijas ir sukeliančiais nemenką spaudimą jų migracijos ir prieglobsčio sistemoms;

(8)Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros (FRONTEX) duomenimis, 2014 m. dažniausiai neteisėtai Sąjungos sieną kirsdavo Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais atvykstantys asmenys. 2014 m. vien į Italiją neteisėtai atvyko per 170 000 migrantų, t. y. 277 proc. daugiau nei 2013 m. Migrantų skaičius nuolat augo ir Graikijoje, į kurią atvyko daugiau kaip 50 000 neteisėtų migrantų (153 proc. daugiau nei 2013 m.). Pirmųjų 2015 m. mėnesių statistika rodo, kad tendencijos Italijoje nesikeičia. Be to, Graikijoje per pirmuosius 2015 m. mėnesius neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius gerokai išaugo ir sudaro per 50 proc. visų 2014 m. neteisėto sienos kirtimo atvejų (beveik 28 000 per pirmuosius keturis 2015 m. mėnesius, palyginti su beveik 55 000 per visus 2014 m.). Nemenką dalį neteisėtų migrantų šiuose dviejuose regionuose sudarė migrantai iš tų šalių, kurių piliečiams, remiantis Eurostato duomenimis, Sąjunga užtikrina aukšto lygio apsaugą (2014 m. Sirijos ir Eritrėjos – šalių, kurių piliečių prašymų patenkinimo lygis viršija 75 proc. – piliečiai Italijoje sudarė daugiau kaip 40 proc., o Graikijoje – daugiau kaip 50 proc. neteisėtų migrantų). Eurostato duomenimis, 2014 m. į Graikiją neteisėtai atvyko 30 505 sirai, palyginti su 8 220 sirų 2013 m.;

(9)Eurostato duomenimis, Italijoje 2014 m. tarptautinės apsaugos prašymus pateikė 64 625 asmenys, palyginti su 26 920 2013 m. (143 proc. prieaugis). Graikijoje prašymų skaičius išaugo mažiau: čia pateikta 9 430 prašymų (15 proc. daugiau nei ankstesniais metais);

(10)FRONTEX duomenimis, dar vienu svarbiu migracijos maršrutu iš Vakarų Balkanų į Sąjungą 2014 m. neteisėtai atvyko 43 357 asmenys. Tačiau daugumai iš Balkanų atvykstančių migrantų prima facie nereikia tarptautinės apsaugos, o 51 proc. atvykstančiųjų grupių sudaro tik kosoviečiai;

(11)įgyvendinant migracijos ir prieglobsčio politiką jau imtasi įvairių veiksmų Italijai ir Graikijai paremti, be kita ko, joms skirta nemenka pagalba nepaprastosios padėties atveju ir EASO operatyvinė pagalba. Italija ir Graikija 2007–2013 m. buvo antra ir trečia pagal pagalbos dydį finansinės paramos pagal Solidarumo ir migracijos srautų valdymo bendrąją programą (SOLID) gavėjos, be to, jos gavo nemenką papildomą nepaprastosios padėties pagalbą. 2014–2020 m. Italija ir Graikija liks pagrindinės Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo (AMIF) paramos gavėjos;