ES bendradarbiauja su Jungtinėmis Tautomis, Raudonuoju Kryžiumi ir tarptautinėmis nevyriausybinėmis organizacijomis, siekdama užtikrinti, kad humanitarinė parama būtų teikiama kuo greičiau. Komisija nuolat palaiko ryšį su Ukrainos valdžios institucijomis, kad padėtų kroviniams kirsti sieną į Ukrainą. Pasitelkdama SCSM Komisija spartina pagalbos teikimą Ukrainai per Lenkijoje, Slovakijoje ir Rumunijoje įsteigtus centrus.

Šiuo metu rengiamas 85 mln. EUR dydžio ES humanitarinės pagalbos priemonių rinkinys, skirtas nuo karo Ukrainoje nukentėjusiems asmenims, siekiant teikti maisto, vandens, vaistų ir užtikrinti sveikatos priežiūros pajėgumus, prieglobstį ir apsaugą. Be to, siekdama paremti Moldovoje esančius pabėgėlius, ES skyrė 5 mln. EUR pagrindiniams poreikiams patenkinti. Kartu 27 šalys pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą (SCSM) siekia pateikti reikmenų už daugiau kaip 100 mln. EUR. Pirmosios siuntos jau pasiekė tuos, kuriems Ukrainoje reikia pagalbos; tai daugiau kaip 4 mln. prekių, įskaitant transporto priemones, medicinos reikmenų rinkinius, palapines, antklodes ir miegmaišius. Specialūs medicinos reikmenys, įskaitant respiratorius ir deguonį iš rescEU strateginio medicinos reikmenų rezervo, jau pakeliui.

Negalima leisti, kad karas trukdytų teikti pagalbą jos reikalingiems žmonėms. Labai reikalinga humanitarinė pagalba turi pasiekti visas Ukrainos dalis. Bet kokios pilietybės civiliams gyventojams taip pat turi būti leidžiama išvykti iš apgultų miestų. Todėl humanitarinės pagalbos teikimo užtikrinimas, be kita ko, sukuriant humanitarinius koridorius, yra neatidėliotinas prioritetas. Sudaryti sąlygas saugiai ir netrukdomai į šalį patekti humanitariniams darbuotojams ir būtiniems reikmenims yra teisinė pareiga pagal tarptautinę humanitarinę teisę. ES toliau bendradarbiaus su tarptautinėmis organizacijomis ir partneriais, kad būtų užtikrinta galimybė teikti pagalbą ir kad kuo greičiau pradėtų veikti humanitariniai koridoriai.

Civilių aukų skaičius Ukrainoje kasdien didėja. Net ir tiems, kurie nepatiria tiesioginių atakų, kyla realus pavojus, kad bus padaryta žala jų būstui ar sutriks vandens ir elektros energijos tiekimas. Dėl karo veiksmų maisto tiekimas tampa vis sudėtingesnis. Kritiškai svarbi ligoninių infrastruktūra nuolat susiduria su elektros energijos tiekimo pertrūkiais, be to, kyla pavojus, kad greitosios pagalbos automobiliai ir sveikatos priežiūros darbuotojai pateks į susišaudymą. Pagalbos agentūroms vis sunkiau pristatyti būtinus reikmenis pagalbos reikalingiems žmonėms, o karui plečiantis ši problema darosi dar opesnė.

ES teikia didelio masto paramą pačiai Ukrainai, kad padėtų jai atlaikyti krizę, įskaitant skubią 1,2 mlrd. EUR makrofinansinę pagalbą paskolų forma ir papildomą 120 mln. EUR paramą Ukrainos biudžetui. Be to, Europos investicijų bankas su Europos Komisijos sutikimu paskelbė apie neatidėliotiną 668 mln. EUR paskolų, skirtų Ukrainos valdžios institucijų likvidumui padidinti, paskirties pakeitimą. Toliau teikiama parama pagrindiniams Ukrainos pilietinės visuomenės partneriams.

·Ukrainiečiai sudaro apie keturis penktadalius nuo karo Ukrainoje bėgančių žmonių. Be to, tai grįžtantys ES piliečiai, taip pat yra Indijos, Nigerijos ir Turkijos piliečių.

Šio dinamiško politinio atsako poveikį didina milijonų europiečių asmeninė užuojauta sunkioje padėtyje atsidūrusiems pabėgėliams. Šeimos yra pasirengusios priimti pabėgėlius į savo namus, bendruomenės – aprūpinti maistu ir pastoge, verslas – teikti paslaugas ir siūlyti darbą, žmonės visoje ES ir už jos ribų – teikti reikmenis ir paramą; visa tai yra akivaizdus įrodymas, kad Europos vertybės yra gyvybingos. Tai įsipareigojimas, kuriuo galima remtis, nes vis didėjant pabėgėlių krizės mastui būtina užtikrinti stabilumą žmonėms, patyrusiems karo traumą. Komisija svetainėje „Europa“ pateiks informaciją, siekdama padėti piliečiams ir privačiajam sektoriui užtikrinti, kad jų parama nuo karo bėgantiems asmenims galėtų būti teikiama per patikimas organizacijas ir atitiktų poreikius. Taip pat svarbu užtikrinti, kad kovojant su dezinformacija, kuria siekiama pakenkti Europos solidarumui, būtų teikiama aukštos kokybės informacija.

Neišprovokuota Rusijos karinė agresija ir invazija į Ukrainą sukrėtė pasaulį. Pasaulis pasmerkė agresiją – tai Jungtinėse Tautose patvirtino didžioji dauguma valstybių . Rusija pažeidė taisyklėmis grindžiamą tarptautinę tvarką, nes savo veiksmais siekia destabilizuoti Europos saugumo struktūrą. Per be atrankos vykdomus išpuolius prieš civilius gyventojus žuvo daug žmonių, daugybę šeimų ištiko tragedija, sunaikinta daug taikių bendruomenių. Ukrainos žmonių pasiryžimas padaryti viską, kas įmanoma ginant demokratiją ir tautą, yra didžiulis.

Per kelis vizitus vietoje Komisijos atstovai tiesiogiai įsitikino, kad Lenkija, Slovakija, Vengrija ir Rumunija, taip pat kaimyninė Moldova vykdo labai svarbias paramos prie jų sienų atvykstantiems pabėgėliams programas. Šis darbas ir tų šalių žmonių dosnumas ir užuojauta padeda iškart psichologiškai paremti pabėgėlius ir perkeltuosius asmenis, kuriems teko bėgti iš savo namų.

....ir tiesioginė parama solidarumo pastangoms

Šiai veiklai būtina visokeriopa ES parama. Lenkija ir Slovakija aktyvavo SCSM ir pradeda gauti prieglobstį ir medicininę pagalbą. Atsižvelgiant į atvykusių asmenų skaičių, akivaizdu, kad konkrečias sveikatos problemas būtina spręsti ir pagrindinius sveikatos patikrinimus būtina atlikti iškart žmonėms atvykus. Atvykstantys asmenys gali būti sužeisti arba sirgti lėtinėmis ligomis ir jiems reikalinga skubi medicininė priežiūra. COVID-19 vis dar yra papildomas iššūkis. Komisija ir jos agentūros intensyviai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų galimybę naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir vaistais, nustatytų, be kita ko, ligoninių lovų, chirurginių nudegimų gydymo pajėgumų ir pagalbos reikalingų pacientų vežimo poreikius ir užtikrintų atitinkamą operatyvinę pagalbą.

Todėl kai valstybėms narėms gali tekti labai greitai suteikti prieglobstį, tiekti reikmenis ir paslaugas, skubiems viešiesiems pirkimams numatytos taisyklės gali būti taikomos kaip per 2015–2016 m. migracijos krizę ir COVID-19 pandemiją.

ES finansavimas valstybėms narėms nedelsiant skiriamas pagal jų 2014–2020 m. nacionalines vidaus reikalų programas, kurios vis dar gali būti naudojamos finansinei paramai teikti, kad būtų galima užtikrinti pastogę, maistą ir sveikatos priežiūrą, be kita ko, skiriant papildomų darbuotojų. Komisija dės visas pastangas, kad esamos lėšos būtų lengvai ir greitai prieinamos ir galėtų būti visiškai išnaudotos. Komisija siūlo pratęsti šių priemonių įgyvendinimo laikotarpį, kad valstybėms narėms būtų suteikta daugiau lankstumo: greitai patvirtinus Europos Parlamentui ir Tarybai, būtų galima panaudoti apie 420 mln. EUR papildomos paramos. Be to, skubiu finansavimu iš 2021–2027 m. Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo bus paremtos poveikį patyrusios valstybės narės.

3. IŠŠŪKIS PASIENYJE

Krizė lemia ypatingą spaudimą prie ES sienos su Ukraina. Atvykstantys asmenys turi būti užregistruoti, jiems būtina padėti patenkinti neatidėliotinus poreikius ir juos būtina saugiai nukreipti į kitą prieglobsčio vietą. Šis procesas turi vykti greitai, kartu laikantis tvarkos ir sudarant sąlygas būtinoms saugumo patikroms. ES tenka bendra atsakomybė padėti valdyti padėtį prie jos bendros sienos, remiant valstybes nares, kurios susiduria su šiuo papildomu spaudimu.

Sienų valdymo Ukrainoje rėmimas

Pirmasis trikdis – spūstys prie sienos Ukrainos pusėje. Savo taisykles Ukrainos sienos apsaugos institucijoms tenka įgyvendinti sunkiomis sąlygomis: trūksta darbuotojų, kyla IT sistemų problemų, be to, šalikelėse palikta daug automobilių. Siekdama veiksmingai valdyti srautus, Ukraina bando nukreipti žmones ir supaprastinti procedūras. Valstybės narės ir ES bendradarbiauja su Ukrainos valdžios institucijomis, kad padėtų šalinti kylančias kliūtis. Ypač svarbu siekti užtikrinti laisvą pagalbos reikmenų tiekimą į Ukrainą.

Dauguma prie Ukrainos ir valstybių narių sienų atvykstančių asmenų yra Ukrainos piliečiai. Tie iš jų, kurie turi biometrinius pasus, Europos Sąjungoje be vizų gali būti 90 dienų ir netgi pasinaudoti elektroniniais sienos perėjimo punktais, o ne laukti, kol juos patikrins sienos apsaugos pareigūnai. Daugelis vėl prisijungia prie šeimos ir draugų, kai kurie iš jų toliau keliaus iš atvykimo šalies pas artimuosius kitose valstybėse narėse. Svarbu, kad sienos tarp valstybių narių perėjimo punktuose tokiam judėjimui būtų sudarytos kuo palankesnės sąlygos. Tačiau yra daug įvairių kategorijų atvykstančiųjų. Tai, be kita ko, grįžtantys ES piliečiai, asmenys, kuriems Ukraina buvo suteikusi tarptautinę apsaugą, įskaitant daugelį nuo Lukašenkos režimo pabėgusių baltarusių, taip pat studentai ir darbuotojai iš viso pasaulio šalių. Labai svarbu, kad nuo Rusijos agresijos Ukrainoje bėgantiems asmenims būtų be išimčių užtikrinama visapusiška pagarba ir globa.

....siekiant užtikrinti saugų judėjimą...

Visų šių žmonių atžvilgiu būtina taikyti nestandartines nuostatas; valstybės narės susidūrė su didžiuliu atvykstančiųjų skaičiumi – vien prie Lenkijos sienos per dieną atvyksta apie 100 000 žmonių. Reaguodamos į tai valstybės narės padidino darbuotojų skaičių ir supaprastino procedūras. Labai svarbu užtikrinti tvarkingą atvykimą į ES remiantis bendrais standartais, kad siena būtų atvira žmonėms, kurie pabėgo iš ginkluoto konflikto zonų ir kuriems gali reikėti patekti į ES dėl humanitarinių priežasčių arba kad gautų tarptautinę apsaugą. Komisija jau paskelbė veiklos gaires , kuriomis siekiama padėti valstybių narių sienos apsaugos pareigūnams veiksmingai valdyti atvykstančius asmenis, kartu išlaikant aukštą saugumo lygį. Šiose gairėse nustatyta, kaip tokios priemonės kaip skubios pagalbos juostos gali padėti paspartinti paramą pažeidžiamiems asmenims ir kaip būtų galima supaprastinti kai kurias procedūras, įskaitant muitinės procedūras.

....teikiant finansinę paramą ir pasitelkiant ES agentūras

ES taip pat didina finansinę paramą valstybėms narėms pagal Sienų valdymo ir vizų priemonę, kad padėtų valdyti sienas, pavyzdžiui, nustatyti atvykstančių asmenų tapatybę, taip pat užtikrinti pirminį priėmimą ir sveikatos priežiūrą.

Siekdama padėti valstybėms narėms, ES agentūros taip pat skiria papildomų darbuotojų ir teikia ekspertines žinias. Be pirmųjų 49 FRONTEX pareigūnų, kurie šiuo metu dislokuoti prie ES ir Ukrainos sienų ir sienos su Moldova, 162 pareigūnai šiuo metu dislokuojami Rumunijoje. FRONTEX yra pasirengusi padidinti paramą ir iš viso prie ES ir Ukrainos sienų nusiųsti daugiau kaip 2 600 pareigūnų. ES prieglobsčio agentūra (EUAA) yra pasirengusi padėti vykdyti tikrinimo, registravimo, informacijos teikimo ir prieglobsčio prašymų nagrinėjimo veiksmus ir tam skirti iki 130 ekspertų. Europolas teikia būtiną einamąją paramą, be kita ko, susijusią su galimu užsienio kovotojų buvimu ar kitomis žinomomis grėsmėmis saugumui. Europolo pareigūnai darbuojasi vietoje Slovakijoje ir Lenkijoje, o netrukus, kaip planuojama, ir Rumunijoje bei Vengrijoje. Kitos ES agentūros, pavyzdžiui, eu-LISA ir Pagrindinių teisių agentūra, taip pat greitai perorientavo savo darbą, kad galėtų padėti valstybėms narėms.

…ir paramą kaimyninėms šalims

Nuo vasario 24 d. Moldovai teko valdyti daugiau kaip 368 000 atvykstančių asmenų srautą. Neatidėliotinos pagalbos priemonių rinkinį ir paramą Moldovai pagal SCSM papildys tolesni veiksmai, kuriais bus reaguojama į kintančią padėtį, be kita ko, bus skirta 15 mln. EUR pagalba pabėgėlių krizei valdyti.

Siekdama teikti paramą saugiam trečiųjų šalių piliečių judėjimui ir repatriacijai į jų kilmės šalis iš kaimyninių šalių, Komisija imsis naujų veiksmų, kuriais bus teikiama operatyvinė parama ir stiprinami gebėjimai. Komisija greitai įvertins, ar reikia plėsti dabartinius Moldovoje vykdomus projektus, ir teiks paramą, be kita ko, prireikus pasitelks ES agentūras.

4. ES PRIIMA PABĖGĖLIUS IR PERKELTUOSIUS ASMENIS

Dėl dabartinės pabėgėlių krizės ES turės pasinaudoti visais savo pajėgumais, kad galėtų veikti greitai bei ryžtingai ir padėtų įveikti šį iššūkį. Šis iššūkis bus juntamas visoje ES ir visos valstybės narės turės išnaudoti savo pajėgumus, kad paremtų atvykstančius asmenis. Būtina ne tik teikti finansinę paramą, bet ir suburti visų lygmenų pilietinės visuomenės ir diasporos bendruomenių grupes, kurios gali padėti. Taip pat turime bendromis pastangomis bendradarbiauti su partneriais visame pasaulyje. ES sparčiai diegia sistemas, be kita ko, koordinuoja veiklą su partneriais, kad nuo karo bėgantiems asmenims būtų sudarytos stabilios bei palankios sąlygos ir kad būtų padedama nacionalinėms administracijoms toliau dirbti labai įtemptomis sąlygomis. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamiausių asmenų, kuriems gresia atskirtis, taip pat tų, kuriems gresia didžiausias pavojus, poreikiams. Dauguma atvykstančių asmenų yra moterys, nelydimi nepilnamečiai ir kiti vaikai. Vienas iš svarbiausių prioritetų bus užtikrinti tinkamą informavimą ir apgyvendinimą, užkirsti kelią išnaudojimui dėl lyties, remti vaikų priežiūrą ir greitai užtikrinti galimybę mokytis.