C 278/21

Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodyto pranešimo apie vyno sektoriaus produkto specifikacijos standartinio pakeitimo patvirtinimą paskelbimas

(2022/C 278/08)

Šis pranešimas skelbiamas Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/33 (1) 17 straipsnio 5 dalį.

PRANEŠIMAS APIE STANDARTINĮ BENDROJO DOKUMENTO PAKEITIMĄ

„Fiefs Vendéens“

PDO-FR-A0733-AM02

Paraiškos pateikimo data: 2022 5 12

1. Pakeitimo aprašymas ir pagrindimas

1. Oficialusis geografinių kodų registras

Aprašymas ir pagrindimas

Geografinės vietovės savivaldybių sąrašas atnaujintas atsižvelgiant į Oficialųjį geografinių kodų registrą.

Vietovės ribos lieka nepakitusios.

Iš dalies pakeistas bendrojo dokumento 6 punktas.

2. Nustatytas sklypų plotas

Aprašymas ir pagrindimas

Kompetentingo nacionalinio komiteto, patvirtinusio nustatytas sklypų ribas, posėdžių sąrašas buvo papildytas 2022 m. vasario 9 ir 10 d. data.

Šiuo pakeitimu siekiama įtraukti datą, kurią kompetentinga valdžios institucija patvirtino geografinėje gamybos vietovėje nustatyto sklypų ploto pakeitimą. Sklypų nustatymas reiškia geografinėje gamybos vietovėje esančių sklypų, kuriuose gali būti gaminamas saugomos kilmės vietos nuoroda žymimas produktas, parinkimą.

Bendrajam dokumentui šie pakeitimai įtakos neturi.

3. Pereinamojo laikotarpio nuostatos

Aprašymas ir pagrindimas

Išbraukiamos nebegaliojančios pereinamojo laikotarpio priemonės.

Pereinamojo laikotarpio priemonės, susijusios su sklypų registro tvarkymu, taikymas nutrauktas.

Šis pakeitimas neturi poveikio bendrajam dokumentui.

4. Nuoroda į kontrolės įstaigą

Aprašymas ir pagrindimas

Siekiant suderinti tekstą su kitomis nuorodų specifikacijomis, peržiūrėta nuorodos į kontrolės įstaigą redakcija. Šis pakeitimas yra tik redakcinio pobūdžio.

Dėl šio pakeitimo bendrasis dokumentas nekeičiamas.

BENDRASIS DOKUMENTAS

1. Produkto pavadinimas

Fiefs Vendéens

2. Geografinės nuorodos tipas

SKVN – saugoma kilmės vietos nuoroda

3. Vynuogių produktų kategorijos

1. Vynas

4. Vyno (-ų) aprašymas

1. Baltieji ir rožiniai vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Gaminami baltieji, rožiniai ir raudonieji vynai.

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

— minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: baltieji vynai – 10 %, rožiniai vynai – 10,5 %, raudonieji vynai – 10,5 %;

— visuminė didžiausia alkoholio koncentracija tūrio procentais po sodrinimo: baltieji vynai – 12 %, rožiniai vynai – 12 %, raudonieji vynai – 12,5 %;

— didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis: baltieji vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, rožiniai vynai – 11 miliekvivalentų viename litre, raudonieji vynai – 13 miliekvivalentų viename litre;

— didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: baltieji vynai – 3 g/l, rožiniai vynai – 3 g/l, raudonieji vynai – 2,5 g/l;

— didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – 0,4 g viename litre arba mažiau.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendras rūgščių kiekis Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 14,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

2. Raudonieji vynai

TRUMPAS APRAŠYMAS

Vynams būdingos tokios analitinės savybės:

— minimali natūrali alkoholio koncentracija tūrio procentais: 11 %

— didžiausias fermentuojamųjų cukrų (gliukozės ir fruktozės) kiekis: 2,5 g viename litre;

— didžiausias obuolių rūgšties kiekis: raudonieji vynai – ne daugiau kaip 0,4 g viename litre.

Bendrasis rūgštingumas, bendras sieros dioksido kiekis ir bendra faktinė alkoholio koncentracija tūrio procentais atitinka Europos Sąjungos teisės aktuose nustatytas taisykles.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos.

Bendrosios analitinės savybės Didžiausia bendra alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausia faktinė alkoholio koncentracija (tūrio %) Mažiausias bendras rūgščių kiekis Didžiausias lakiųjų rūgščių kiekis (miliekvivalentais viename litre) 16,3 Didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (miligramais viename litre)

5. Vyno gamybos metodai

1. Konkretūs vynininkystės metodai

a. Konkretus vynininkystės metodas

Gaminant rožinius vynus draudžiama taikyti apdorojimą medžio anglimis, nepriklausomai nuo to, ar jos būtų naudojamos vienos, ar mišiniuose su kitais preparatais.

Gaminant raudonuosius vynus leidžiama naudoti gryninamojo sodrinimo techniką. Tokiu atveju nustatomas didžiausias 10 % dalinės koncentracijos dydis, palyginti su gamybos apimtimi.

Po sodrinimo vynų visuminė alkoholio koncentracija tūrio procentais neviršija: baltųjų vynų – 12 %, rožinių vynų – 12 %, raudonųjų vynų – 12,5 %.

Be to, kas nurodyta pirmiau, vynai turi būti gaminami laikantis visų Sąjungos lygmeniu ir Kaimo ir jūrų žuvininkystės kodekse nustatytų vynininkystės praktikos reikalavimų.

b. Auginimo praktika

Mažiausias vynuogyno tankumas – 5 000 vynmedžių sodinių viename hektare.

Tarpai tarp eilių ne didesni nei 1,80 m, o tarpai tarp sodinių toje pačioje eilėje – 0,90–1,30 m.

Vynmedžiai genimi ant sodinio paliekant daugiausiai 10 pumpurų ir:

— taikant paprastąjį arba dvigubą Guyot metodą

— arba trumpai, paliekant daugiausiai 5 ataugas ant sodinio.

Genėjimas baigiamas iki derliaus metų gegužės 31 d.

c. Medžio anglys

Vyno gamybai taikomi apribojimai

Gaminant rožinius vynus medžio anglis leidžiama naudoti apdorojant misą ir dar besifermentuojantį jauną vyną, neviršijant 15 % atitinkamo vyndario konkrečiais derliaus metais pagaminto rožinio vyno tūrio ir daugiausiai 60 g dozės vienam hektolitrui.

2. Didžiausias gamybos kiekis

a. Baltieji ir rožiniai vynai

66 hektolitrai iš vieno hektaro.

b. Raudonieji vynai

62 hektolitrai iš vieno hektaro.

6. Nustatyta geografinė vietovė

Vynuogių derlius renkamas, vynas gaminamas ir brandinamas toliau išvardytų Vandėjos departamento savivaldybių teritorijoje, kurią 2011 m. vasario 10 d. nacionalinio kompetentingo komiteto posėdyje patvirtino Nacionalinis kilmės ir kokybės institutas (INAO). Dieną, kai kompetentingas nacionalinis komitetas patvirtino šią specifikaciją, ta vietovė apėmė toliau nurodytų savivaldybių arba jų dalių, kaip jos 2021 m. apibrėžtos Oficialiajame geografinių kodų registre, teritoriją:

Auchay-sur-Vendée (tik Auzay deleguotosios savivaldybės teritorija), Brem-sur-Mer, Bretignolles-sur-Mer, Le Champ-Saint-Père, Chantonnay, Château-Guibert, La Couture, L’Ïle-d’Olonne, Longèves, Mareuil-sur-Lay-Dissais, Les Sables d’Olonne pour le seul territoire de la commune déléguée d’Olonne-sur-Mer, Pissotte, Le Poiré-sur-Velluire, Rives de l’Yon, Rosnay, Le Tablier, Vairé, Vix.

7. Vyninių vynuogių veislė (-ės)

„Cabernet franc N“

„Chardonnay B“

„Chenin B“

„Négrette N“

„Pinot noir N“

8. Ryšys (-iai) su geografine vietove

Geografinė vietovė driekiasi tarp Vandėjos gamtinio regiono šiaurėje iki grūdinėms kultūroms skirtos Liusono lygumos pietuose. Armorikos aukštumos pakraštys žymi geografinės vietovės ribas iš vakarų į rytus: nuo Le Sabl d’Olono Atlanto pakrantėje iki Fontene le Konto. Vynuogynas auga daugiausia į pietų ir pietvakarių pusę nukreiptuose 3–5 % statumo šlaituose tose vietovėse, kur aukštumos pakraštį kerta formuojantysis hidrografinis tinklas. „Brem“ geografinės nuorodos vynuogynas įveistas pelkingo Olono raisto apylinkėse, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – palei Lė ir Jono upių slėnius, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos upės pakrantėse. Šią geografinę vietovę sudaro Vandėjos departamento pietinės dalies aštuoniolikos savivaldybių teritorija.

Geologiniu požiūriu geografinė vietovė yra palyginti vienalytė ir išsidėsčiusi ant kristalinio Armorikos pagrindo su kalkiniais juros periodo dariniais. Dirvožemį daugiausia sudaro skalūnai ir riolitas, rečiau – gneisas ir amfibolitas, o kalbant apie „Vix“ geografinę nuorodą – klintys. Šias klintis dažniausiai dengia terciaro eros upių sąnašos iš smėlio ir žvyro. Todėl tiksliai nustatytiems sklypams, kuriuose renkamas vynuogių derlius, daugiausia būdingas rudas rūgštus dirvožemis, kuriame yra daug stambių dalelių. Šis dirvožemis iš esmės skiriasi nuo šiaurinėje dalyje esančio bokažo gilaus dumbluoto dirvožemio ir nuo labiau į pietus esančios lygumos derlingo molingo dirvožemio. Vandėjos pietinei daliai būdingas vidutinis vandenyninis klimatas, gerokai šiltesnis nei labiau į šiaurę esančiame bokaže. Be to, šioje dalyje klimatas ne toks lietingas ir saulėtesnis, o vasarą dažnai trūksta lietaus (Olono ir La Rošelio regionai yra saulėčiausi regionai Atlanto pakrantėje, kuriuose per 6 mėnesius (nuo birželio iki rugsėjo) saulė vidutiniškai šviečia 1 430 valandų). Vidutinė metinė temperatūra svyruoja nuo 12 °C iki 12,5°C. Didesni temperatūros skirtumai jaučiami keliaujant iš vakarų į rytus, atitinkamai didėjant aukščiui ir mažėjant jūros įtakai.

Žmogiškųjų veiksnių, darančių įtaką ryšiui, aprašymas

Daugybė dokumentų, kuriuose rašoma apie regiono abatijoms ir vienuolynams mokamą dešimtinės mokestį už vynuogių produktus, rodo, kaip viduramžiais Vandėjoje buvo plėtojama vynuogininkystė. Nuo XI amžiaus pradėta aktyvi „Brem“ geografinės nuorodos vynų prekyba su Olandija. XII–XV amžiuose „Mareuil“ geografinės nuorodos vynai krovininėmis valtimis buvo gabenami iki Sen Benua ir Moriko prie Lė uostų, tuomet į La Rošelį, kur buvo pakraunami į Anglijon plaukiančius laivus.

Kad sužinotume apie anuomet naudotas vynuogių veisles, turėjome sulaukti Rablė, kuris 1520–1528 m. viešėjo Fontene le Konte ir Majezė, raštų. Jau XVI ir XVII amžiuose dažniausiai auginama baltųjų vynuogių veislė buvo „Chenin B“ („Brem“ vynuogyne vadinama „Franc Blanc“, „Vix“ – „Blanc d’Aunis“), o rožiniams ir raudoniesiems vynams daugiausia buvo naudojama veislė „Pinot noir N“ („Brem“ vynuogyne vadinama „Pinot Rosé“ arba „Bourgogne“, „Mareuil“ vynuogyne – „Ragoûtant“, o „Vix“ vynuogyne – „Chantonnay“ arba „Folle Noire“). XVIII amžiuje pradėta auginti „Cabernet franc N“ vynuogių veislė.

Vandėjoje vynuogininkystė labiausiai suklestėjo XIX amžiuje (1880 m. vynuogynai užėmė 18 000 hektarų). Vynuogynus nusiaubus vynuoginėms filokseroms, pietų Vandėjos gamintojai pradėjo labiau specializuotis ir geriausiai saulės apšviečiamuose šlaituose atgaivino vynuogynus. Juose buvo auginami tradicinėmis veislėmis įskiepyti augalai, taip pat daugiausia „Gamay N“, „Chardonnay B“, „Cabernet-sauvignon N“ veislės ir, atsižvelgiant į vietovę, „Sauvignon blanc B“ veislė „Vix“ vynuogyne ir „Grolleau gris G“ veislė „Brem“ vynuogyne.

Po Antrojo pasaulinio karo gamintojai nusprendė sujungti penkias pagrindines istorines gamybos vietas. 1953 m. buvo sukurtas pavadinimas „Anciens Fiefs du Cardinal“ (liet. senoji kardinolo valda), kaip nuoroda į Rišeljė, 1608 m. paskelbtą Liusono vyskupu, nes jis buvo didelis „Mareuil“ geografinės nuorodos vynų rėmėjas. Tuo metu buvo susistemintos ir sutrumpintos gamybos taisyklės, siekiant pagerinti kokybę ir išsaugoti vietinius veislių parinkimo ypatumus. 1965 m. „Anciens Fiefs du Cardinal“ suteikta nuoroda „Appellation d’origine simple“ (paprasta kilmės vietos nuoroda), 1974 m. – nuoroda „Vins de pays“ (krašto vynai), o 1984 m. – „Appellation d’origine vin délimité de qualité supérieure“ (aukščiausios kokybės vyno kilmės vietos nuoroda). 1991 m. imtasi veiksmų siekiant vynams suteikti saugomos kilmės vietos nuorodą.

2009 m. vynuogynas užėmė 480 hektarų plotą, kurį dirbo maždaug 40 augintojų. Per metus buvo pagaminama vidutiniškai 27 000 hektolitrų vyno, iš kurių 45 % sudarė rožiniai vynai, 40 % – raudonieji vynai, 15 % – baltieji vynai. Baltiesiems vynams būdingas subalansuotas skonis, kuriame dominuoja gaivios natos. Šiems kokybiškiems ir subtiliems vynams dažniausiai būdinga puiki mineralų pusiausvyra ir plati gėlių bei vaisių natų gama.

Rožiniai vynai gali būti nuo šviesiai rožinės iki lašišos rožinės spalvos. Jie yra kiek rūgštoki, gaivūs bei švelnūs burnoje ir dažniausiai skleidžia vaisių aromatą.

Raudonieji vynai išsiskiria sodriu vaisių aromatu, kurį kartais lydi švelnių prieskonių, odos arba saldymedžio natos. Geografinių nuorodų „Brem“ ir „Pissotte“ vynai dažniausiai būna rubino arba granato spalvos, švelnaus ir subtilaus skonio, o „Mareuil“, „Chantonnay“ ir „Vix“ vynai gali būti įvairesnės spalvos ir labiau kompleksiško skonio. Dėl pietų Vandėjai būdingo pietinio klimato, pasižyminčio dideliu saulėtumu, taip pat akmenuoto ir negilaus dirvožemio, kuriame dominuoja skalūnai arba riolitas, šios geografinės vietovės vyndariai nuo seno gamina daugiausia rožinius ir raudonuosius vynus – jie sudaro vidutiniškai 85 % saugomos kilmės vietos nuorodos vyno gamybos.

Nuo Luaros slėnio iki pietvakarių besitęsiančio vynuogyno geografinė padėtis taip pat lėmė iš kartos į kartą perduodamą veislių parinkimo patirtį. Vynuogyne auginamas originalus vynuogių veislių derinys, kuriame juntama Luaros („Chenin“, „Cabernet franc“, „Grolleau gris“), žemyninė („Pinot noir“, „Gamay“) ir pietvakarių („Négrette“, „Cabernet-sauvignon“) įtaka. Vis dėlto baltiesiems vynams gaminti daugiausia naudojama „Chenin B“ veislė, rožiniams vynams gaminti naudojamos pagrindinės „Pinot noir N“ ir „Gamay N“ veislės, o raudonųjų vynų pagrindas – „Pinot noir N“, „Cabernet franc N“ ir „Négrette N“ veislės, kurios produktui suteikia jo išskirtines savybes.

Kiekvienos geografinės nuorodos istorija primena apie nuo seno susiklosčiusius skirtingus prekybinius kelius. „Brem“ geografinės nuorodos vynai buvo gabenami per Sen Martin de Bremo uostą, „Mareuil“ ir „Chantonnay“ – Lė upe, o „Vix“ ir „Pissotte“ – Vandėjos žiotimis. Nevienodi gamtiniai veiksniai (dirvožemis ir klimatas) lėmė, kad atitinkamose vietovėse gamintojai ištobulino skirtingas veislių parinkimo ir jų derinimo strategijas, dėl kurių šios saugomos kilmės vietos nuorodos vynai įgyja kompleksiškumą ir įvairių skoninių atspalvių. Šių penkių geografinių vietovių vynai niekada nebuvo maišomi vieni su kitais ir tokia praktika nėra pageidaujama.

Nuo 1985 m. saugomos kilmės vietos nuorodos „Fiefs vendéens“ žinomumas itin padidėjo ir šių vynų pardavimo kiekis išaugo beveik dvigubai. Šių vynų originalumą, gaivumą ir vaisių aromatą itin pamėgo Vandėjos regiono pajūryje viešintys poilsiautojai. Vynų įvairovė leidžia įvairiomis aplinkybėmis juos derinti su regiono virtuve.

9. Kitos pagrindinės sąlygos (išpilstymas, ženklinimas, kiti reikalavimai)

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo nurodoma viena iš šių papildomų geografinių nuorodų:

— „Brem“,

— „Chantonnay“,

— „Mareuil“,

— „Pissotte“,

— „Vix“,

jeigu vynai atitinka kiekvienai iš šių nuorodų specifikacijoje nustatytas gamybos sąlygas.

Atsižvelgiant į specifikacijoje nustatytas taisykles, prie saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimo gali būti papildomai nurodoma geografinė nuoroda „Val de Loire“.

Etiketėse visos neprivalomos nuorodos turi būti rašomos rašmenimis, kurių dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei dvigubas rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Ženklinimas

Teisinis pagrindas:

Nacionalinės teisės aktai

Papildomų reikalavimų rūšis:

Papildomos nuostatos dėl ženklinimo

Sąlygos aprašymas:

Rašmenų, kuriais užrašytos papildomos geografinės nuorodos „Brem“, „Chantonnay“, „Mareuil“, „Pissotte“ ir „Vix“, dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydis.

Papildomos geografinės nuorodos „Val de Loire“ rašmenų dydis (aukštis, plotis ir storis) negali būti didesnis nei du trečdaliai rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio.

Etiketėse su visomis privalomomis nuorodomis draudžiama pateikti vynuogių veislės pavadinimą.

Vynų etiketėse gali būti nurodyti vynuogių derliaus metai, jei tiems vynams gaminti buvo naudojamos tik atitinkamų metų vynuogės.

Vynų, kuriems suteikta saugoma kilmės vietos nuoroda „Fiefs Vendéens“, etiketėse galima nurodyti mažesnę geografinę vietovę, jeigu: ji yra įtraukta į kadastrą; ji minima derliaus deklaracijoje; jos į kadastrą įtrauktas pavadinimas nurodomas iškart po kilmės vietos nuorodos pavadinimo ir yra užrašytas rašmenimis, kurių dydis (aukštis ir plotis) nėra didesnis nei pusė rašmenų, kuriais užrašytas saugomos kilmės vietos nuorodos pavadinimas, dydžio. ».

Nuoroda į produkto specifikaciją

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ab074c84-057d-4f28-8501-8c98876fe25a

(1) OL L 9, 2019 1 11, p. 2.