LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 48/134

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 97/68/EB nuostatos dėl variklių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą

(COM(2010) 362 galutinis – 2010/0195 (COD))

2011/C 48/23

Vienintelis pranešėjas Antonello PEZZINI

Taryba ir Europos Parlamentas, vadovaudamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 114 straipsniu, atitinkamai 2010 m. rugsėjo 7 d. ir 2010 m. rugsėjo 7 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiamos Direktyvos 97/68/EB nuostatos dėl variklių, pateiktų rinkai pagal lankstumo schemą

COM(2010) 362 galutinis – 2010/0195 (COD).

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę.

465-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. rugsėjo 15–16 d. (rugsėjo 16 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę vieningai.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Komitetas įsitikinęs, kad tikslas pateikti Europos rinkai ne kelių mobiliosiose mašinose naudojamą variklį, kuris išmestų vis mažiau anglies monoksido, azoto oksidų, angliavandenilių ir kietųjų dalelių (1) ir darytų vis mažesnį poveikį aplinkai, yra labai svarbus ir atitinka Europos Sąjungos iki 2020 m. užsibrėžtus sveikatai pavojingų ir klimatui poveikį darančių išmetamų teršalų mažinimo tikslus.

1.2 Komitetas taip pat mano, kad ypač pasaulio krizės laikotarpiu ne kelių mobiliosiose mašinose įrengiamus variklius gaminančiai Europos pramonei būtina užtikrinti:

— tinkamą konkurencingumo lygį,

— galimybes ir laiką moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai,

— tinkamą lankstumo lygį taikant pažangią gamybos praktiką ir atliekant būtinus įrangos pakeitimus (2), kurie nekeldami pavojaus užimtumui sudarytų galimybes pasiekti numatytas išmetamų teršalų ribas ir jų laikytis.

1.3 Komitetas remia Europos Komisijos pasiūlymą, kuriuo siekiama iki 50 proc. padidinti lankstumo ribą sektoriams, kuriems jau yra taikoma direktyvoje dėl variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, numatyta lankstumo schema (3), ir pritaikyti visus rinkai pateikiamus variklius, kad jie atitiktų numatytas schemas, taip pat į lankstumo schemą įtraukti automotrises ir lokomotyvus taikant jiems 20 proc. lankstumo ribą.

1.4 Komitetas yra jau anksčiau minėjęs (4), kad etaloninius degalus naudojančių variklių tipo patvirtinimu garantuojama, kad šie varikliai atitinka naujas IIIB etapo ribines vertes, tačiau išmetami teršalai šias vertes atitiks tik tuo atveju, jei rinkoje iš tiesų bus tokių degalų.

1.4.1 Atsižvelgiant į technologiją, kuri reikalinga IIIB etapo (5) kietųjų dalelių ir azoto oksidų išmetalų ribinei vertei pasiekti (6), daugelyje valstybių narių reikės sumažinti degaluose esantį sieros kiekį, kad jis būtų mažesnis už šiuo metu nustatytą lygį, ir apibrėžti etaloninių degalų ypatumus.

1.5 Komitetas mano, kad norint pasiekti tikslus, reikia ne tik nustatyti griežtas ribines vertes, bet ir apibrėžti konkrečiose situacijose taikomas bandomąsias procedūras ir riboti laboratorijoje atliekamus bandymus, kurių metu pasiekti rezultatai tik teoriniai, o teršalų kontrolės metodai prieštaringi. Todėl būtina tiksliai nustatyti ne kelių mobiliųjų mašinų išmetamųjų dujų išmetimą realaus jų panaudojimo metu, o ne vertinti tik motorų veikimą ir jų išmetamus teršalus bandymų stende.

1.6 Komitetas reiškia susirūpinimą dėl galimybės laikytis III B ir IV etapo įsigaliojimo terminų ir su jais susijusių tipo patvirtinimo procedūrų, todėl kelia klausimą, ar nebūtų tikslinga atidėti III B etapo įgyvendinimą dvejiems, o IV etape numatytas priemones trejiems metams siekiant įsitikinti, kad bus galima deramai laikytis numatytų reikalavimų.

1.7 Komiteto nuomone, MVĮ yra ypač sunku įgyvendinti lanksčias atitikties schemas ir laikytis perėjimo iš vieno etapo į kitą terminų, kadangi įrenginiams ir varikliams, visų pirma moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai, taip pat atitikties vertinimui numatytos sąnaudos yra, žinoma, didesnės mažoms įmonėms nei didelėms pramonės grupėms.

1.8 Komitetas mano, kad turint omenyje tai, kad ne kelių mašinos mechaniniu požiūriu gali susidėvėti greičiau nei varikliai (7), svarbu atsižvelgti į per visą variklių eksploatavimo trukmę išmestus teršalus, įskaitant laikotarpį po jų mechaninių dalių pakeitimo, ir įvesti visiems taikomą techninį trukmės reikalavimą, kuris padėtų išvengti, kad ilgainiui padidės išmetamų teršalų lygis.

1.9 Komitetas laikosi nuomonės, kad į I priede numatytuose tipo patvirtinimo liudijimuose turėtų būti ne tik nurodyti pagal lankstumo schemą rinkai teikiamų variklių ženklų pavyzdžiai ir papildomi ženklai, bet ir išsamiai išdėstytos privalomos priemonės, leidžiančios užtikrinti atitiktį ribinėms vertėms, numatytoms nuostatose, kuriomis remiantis patvirtintas tipas.

1.10 Komitetas mano, kad labai svarbu sutelkti bendras Europos Sąjungos ir tarptautines pastangas ir parengti vienodus ir visuotinai pripažįstamus techninius standartus siekiant skatinti šio sektoriaus pasaulio prekybą ir vis labiau suderinti ES ir trečiosiose šalyse galiojančias išmetamų teršalų ribas.

1.11 EESRK rekomenduoja parengti atnaujintas taikymo gaires, tokiu būdu sudarant palankesnes sąlygas variklių gamintojams ir (visų pirma) įrangos gamintojams įgyvendinti atskirų etapų nuostatas; Komitetas taip pat siūlo vykdyti aktyvaus prognozavimo veiklą ir aplinkos apsaugos požiūriu įvertinti ne kelių mobiliųjų mašinų perspektyvas ir galimybes skatinti ekologinį ženklinimą šiame sektoriuje.

1.11.1 Reikia, kad vykdomos informavimo kampanijos padėtų ne kelių mobiliųjų mašinų ir įrangos, į kurią integruojami modifikuoti varikliai, gamintojams bei galutiniams vartotojams suprasti, jog būtina teisingai taikyti įvairių veiklos, kurią vykdant išmetama mažiau teršalų, plėtojimo etapų nuostatas formuojant naujus ekologiškus profesinius įgūdžius ir vartojimo modelius šiuo tikslu kartu su socialiniais parneriais ir valdžios institucijomis sukuriant Europos naujų kompetencijų ir atitinkamų paramos mechanizmų sertifikavimo sistemą.

2. Įžanga

2.1 Direktyva 97/68/EB (dėl variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose) taikoma slėginio uždegimo varikliams, kurių galia didesnė nei 18 kW ir mažesnė nei 560 kW. Šioje direktyvoje nustatytos variklių išmetamų teršalų – anglies monoksido, azoto oksidų, angliavandenilių ir kietųjų dalelių – ribos. Be to, joje nustatyti vis griežtesni išmetamųjų teršalų ribojimo etapai ir jų įgyvendinimo terminai, iki kurių reikia užtikrinti didžiausią atitiktį leistiniems kiekiams teršalų, kuriuos išmeta:

— statybos mašinose įrengti dyzeliniai varikliai,

— žemės ir miškų ūkio mašinos,

— automotrisės ir lokomotyvai,

— vidaus vandenų laivai,

— pastovaus greičio varikliai,

— įvairiose mašinose naudojami nedideli benzininiai varikliai.

2.2 Variklių, įrengiamų ne kelių mobiliosiose mašinose, standartai, dėl kurių Komitetas ne kartą turėjo progą pareikšti nuomonę (8), buvo keletą kartų keisti: Direktyva 2001/63/EB, Direktyva 2002/88/EB ir Direktyva 2004/26/EB. Pastarąja direktyva įvestos lankstumo schemos, skirtos palengvinti perėjimą nuo vieno išmetalų kiekio ribojimo etapo prie kito.

2.3 Paskutiniojoje 2010 m. kovo 31 d. Komisijos Direktyvoje 2010/26/EB numatytas laikotarpis, kuriuo tam tikruose nedideliuose rankiniuose įrenginiuose naudojamiems benzininiams (kibirkštinio uždegimo) varikliams taikoma leidžianti nukrypti nuostata, pratęstas iki 2013 m. liepos 31 d. ir aiškiau apibrėžti tam tikro tipo tvirtinimo techniniai mechanizmai, būtini, kad būtų laikomasi III B etapo reikalavimų. Be to, taip supaprastinta administracinė paraiškų dėl lankstumo schemos pateikimo procedūra.

2.4 Panašūs standartai galioja Jungtinėse Amerikos Valstijose, jų kiek mažiau laikomasi Japonijoje, tuo tarpu kitose ekonominės galios šalyse, pavyzdžiui, Kinijoje, Indijoje, Rusijoje, Brazilijoje, nėra šios srities teisės aktų.

2.5 Įvestos lankstumo schemos turėtų sudaryti galimybę įmonėms prisitaikyti prie naujų standartų, kadangi techniniai sprendimai, kad varikliai atitiktų III B etapo reikalavimus, „apskritai dar nėra parengti“ ir „įrangos gamintojams reikalingi tolesni moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, kad būtų galima užtikrinti atitinkančių III B etapo reikalavimus mašinų tiekimą rinkai.“ (9)

2.6 Be to, Europos ne kelių mobiliųjų mašinų gamintojai, visų pirma statybos įrangos (10) ir žemės ūkio mašinų, nuo 2008 m. rudens patiria skaudžias pasaulio ekonomikos ir finansų krizės pasekmes.

2.6.1 Kad būtų išsaugotas pramonės vystymąsis ir užtikrinta aplinkos apsauga reikia:

— išlaikyti Europos ne kelių mobiliųjų mašinų pramonės konkurencingumą ir padėti jai įveikti trumpalaikius dėl ekonomikos krizės kylančius sunkumus,

— sudaryti galimybes pramonei toliau finansuoti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, kad būtų sukurta visų tipų produktams skirta technologija, reikalinga III B etape,

— riboti išmetalų kiekius senus ne kelių mobiliųjų mašinų variklius pakeičiant švaresniais varikliais.

2.7 Valstybių narių teisės aktų, susijusių su dujinių teršalų ir kietųjų dalelių, kurias išmeta ne kelių mobiliųjų mašinų vidaus degimo varikliai, taikytinų mažinimo priemonių suderinimas reglamentuojamas ES nuostatomis. Jose numatytos riboto lankstumo schemos, kuriose nustatytos dar griežtesnės išmetamų teršalų ribos ir jų atitikties datos.

2.8 Komisija, siekdama atsižvelgti į ekonomikos krizės poveikį ir būtinybę gerokai padidinti pastangas, kurios reikalingos mokslinių tyrinių ir technologijų plėtros, taikomųjų inovacijų ir techninio standartizavimo srityje, užsibrėžė tikslą kuo labiau sušvelninti įvestus nelanksčius reikalavimus.

3. Pasiūlymas iš dalies keisti direktyvą

3.1 Pasiūlyme numatyti tokie Direktyvos 97/68/EB pakeitimai:

3.1.1 perėjimo nuo III A etapo išmetamų teršalų kiekio reikalavimų prie III B etapo reikalavimų laikotarpiu – variklių, naudojamų antžeminėse mašinose ir tiekiamų rinkai pagal lankstumo schemą, procentinis skaičius pagal kiekvieną variklių kategoriją didinamas nuo 20 iki 50 proc. pirminės įrangos gamintojų metinės įrangos apyvartos arba siūloma kita galima alternatyva – didžiausio variklių, kurie gali būti tiekiami rinkai pagal lankstumo schemą, skaičiaus pakeitimas;

3.1.2 automotrisių ir lokomotyvų varymui naudojamų variklių galimas įtraukimas į lankstumo schemą, suteikiant pirminės įrangos gamintojams galimybę tiekti rinkai ribotą skaičių variklių pagal lankstumo schemą;

3.1.3 šių priemonių taikymo laikotarpis baigiasi 2013 m. gruodžio 31 d.

3.2 Taigi pasiūlytoje alternatyvoje numatyta išplėsti esamą lankstumo schemą ir ją taikyti sektoriams, kuriems ji iki šiol netaikyta. Toks sprendimas laikomas geriausia alternatyva, kadangi sudaro galimybę pasiekti tinkamos pusiausvyros tarp poveikio aplinkai ir ekonominės naudos, kurios pasiekta mažinant atitikties sąnaudas, reikalingas rinkai prisitaikyti prie naujų išmetalų kiekio ribų.

4. Bendrosios pastabos

4.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) pritaria Komisijos pasiūlymui užtikrinti daugiau lankstumo įvairiuose ne kelių mobiliųjų mašinų variklių išmetalų – anglies monoksido, azoto oksidų, angliavandenilių ir kietųjų dalelių – ribojimo etapuose.

4.2 EESRK pritaria Komisijai, kad pasaulio ekonomikos ir finansų krizės sąlygomis svarbu ne tik išlaikyti Europos ne kelių mobiliųjų mašinų pramonės konkurencingumo lygį ir užimtumą šiame sektoriuje, bet ir užtikrinti aukštą aplinkos apsaugos ir Europos piliečių gerovės lygį.

4.3 Kaip ir ankstesnėse nuomonėse dėl Komisijos teisės aktų pasiūlymų mažinti išmetamo CO2 kiekį, EESRK patvirtina, kad remia visas Komisijos iniciatyvas, skirtas konkretiems išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslams pasiekti, kadangi tai yra svarbiausias aspektas sprendžiant su klimato kaita, aplinkos apsauga ir sveikata susijusias problemas.

4.4 Todėl Komitetas remia Europos Komisijos pasiūlymą iki 50 proc. padidinti lankstumo ribą sektoriams, kuriems jau yra taikoma 1997 m. ne kelių mobiliųjų mašinų direktyvoje ir vėlesniuose jos pakeitimuose numatyta lankstumo schema, taip pat pritaria pasiūlymui šią schemą taikyti automotrisėms ir lokomotyvams, kurių skaičius turi neviršyti 20 proc. įrangos, parduodamos su tos kategorijos varikliais, metinės apyvartos.

4.5 EESRK pakartoja (11), kad išmetamų teršalų kiekis atitiks šias vertes tik tuo atveju, jei rinkoje realiai bus atitinkamų degalų; taip pat pabrėžia, kad atsižvelgiant į tai, kad reikalinga technologija III B ir IV etapo kietųjų dalelių ir azoto oksidų išmetamų ribinei vertei pasiekti, daugelyje valstybių narių būtina sumažinti šiuo metu degaluose esantį sieros kiekį ir nustatyti vienos rūšies etaloninius degalus, kurie atitiktų dabartinę degalų rinkos padėtį (12).

4.6 Be to, EESRK pabrėžia, kad sudėtinga ir sunku pervarstyti direktyvą, kuria, remiantis tinkamai pagrįstais motyvais, siekiama, pirma, dar labiau sumažinti anglies monoksido, azoto oksidų, angliavandenilių ir kietųjų dalelių išmetamą kiekį ir, antra, siekti, kad nesumažėtų susijusių sektorių, veikiančių ypatingai konkurencingoje pasaulio rinkoje ir susiduriančių su įspūdingo masto krizės pasekmėmis, konkurencingumas.

4.7 Šiuo požiūriu Komitetas mano, kad labai svarbu sutelkti bendras Europos Sąjungos ir tarptautines pastangas, kad būtų parengti aiškūs ir visuotinai pripažįstami techniniai standartai siekiant skatinti pasaulio prekybą ir vis labiau suderinti ES ir trečiosiose šalyse galiojančias išmetamų teršalų ribas.

4.8 EESRK supranta nuogąstavimams tų, kurie baiminasi pernelyg didelio mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros bei ne kelių mobiliųjų mašinų atitikties įvertinimo poveikio pramonės sąnaudoms. Iš anksto nenumačius šių sąnaudų ir jų nepaskirsčius per tam tikrą laikotarpį, gali kilti pavojus užimtumui susijusiuose sektoriuose.

4.9 EESRK atkreipia dėmesį, kad norint tiksliai apibrėžti tikslus, reikia nustatyti ne tik griežtas ribines vertes, bet ir konkrečiose situacijose taikomas bandymų procedūras ir vengti taikyti tik laboratorijose gautus rezultatus, taip pat prieštaringas išmetalų kiekio kontrolės strategijas; visa tai būtina siekiant aiškiai ir tiksliai įvertinti ne kelių mobiliųjų mašinų išmetamųjų dujų išmetimą realiomis jų naudojimo sąlygomis, o ne tik atliekant bandymus bandymų stende (13).

4.10 Komitetas mano, kad ypatingą dėmesį reikia skirti šio sektoriaus MVĮ, kurias ypač apsunkina taikomos lanksčios atitikties schemos, įgyvendinimo ir perėjimo iš vieno etapo į kitą terminai, kadangi sąnaudos būtinos įrangos ir variklių atitikčiai yra visuomet kur kas didesnės mažoms įmonėms nei didelėms pramonės grupėms.

4.10.1 EESRK rekomenduoja parengti atnaujintas taikymo gaires, tokiu būdu sudarant palankesnes sąlygas variklių gamintojams ir (visų pirma) įrangos, į kurią bus integruojami šie varikliai, gamintojams įgyvendinti atskirų etapų nuostatas. Be to, reikėtų kartu su gairėmis parengti gerosios praktikos vadovą ir vykdyti aktyvaus prognozavimo veiklą ir aplinkos apsaugos požiūriu įvertinti ne kelių mobiliųjų mašinų perspektyvas ir galimybes skatinti ekologinį ženklinimą šiame sektoriuje.

5. Konkrečios pastabos

5.1 Komitetui kyla didelių abejonių dėl galimybės laikytis numatytų III B ir IV etapų įsigaliojimo terminų ir atitinkamų tipo tvirtinimo procedūrų.

5.1.1 EESRK kelia klausimą, ar nebūtų tikslinga atidėti III B etapo įgyvendinimo pradžią dvejiems, o IV etapo trejiems metams siekiant įsitikinti, kad praktikoje bus galima tinkamai laikytis numatytų reikalavimų.

5.2 Komitetas mano, kad į I priede numatytuose tipo patvirtinimo liudijimuose turėtų būti ne tik nurodyti pagal lankstumo schemą rinkai teikiamų variklių ženklų pavyzdžiai ir papildomi ženklai, bet ir išsamiai išdėstytos privalomos priemonės, leidžiančios užtikrinti, kad bus užtikrinta atitiktis ribinėms vertėms, numatytoms nuostatose, kuriomis remiantis patvirtintas tipas.

5.3 Galiausiai Komitetas mano, jog būtų tikslinga, kad Komisija, remdamasi gamybos įmonių, naudotojų ir valstybių narių pateiktais duomenimis, parengtų ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komitetui, kurioje būtų pristatyta siūlomos direktyvos įgyvendinimo pažanga ir jos poveikis darbo rinkai ir konkretaus išmetamų teršalų požiūriu, taip pat įvertintas ne kelių mobiliųjų mašinų indėlis aplinkos apsaugos srityje ir įgyvendinant ES „20-20-20“ tikslus.

2010 m. rugsėjo 16 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) CO, NOx, HC, KD.

(2) Mašinų gamintojai turi iš esmės peržiūrėti struktūrų, kuriose bus įrengti nauji motorai, projektą.

(3) Direktyva 97/68/EB.

(4) OL C 220, 2003 09 16, p. 16.

(5) Nuo 2011 m. sausio 1 d.

(6) Žr. 1 išnašą.

(7) Žr. 4 išnašą.

(8) OL C 407, 1998 12 28, OL C 260, 2001 9 17, p. 1, OL C 220, 2003 9 16, p. 16.

(9) Kartu su COM(2010) 362 galutinis pateikiamas 2010 m. liepos 7 d. SEC(2010) 829.

(10) http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/mechanical/non-road-mobile-machinery/publications-studies/index_en.htm

(11) Žr. 4 išnašą.

(12) Žr. 2003 m. kovo 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/17/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės.

(13) Žr. visų pirma JT Europos ekonomikos komisijos (UNECE) veikalą: Exhaust emissions test protocol of non-road mobile machinery (NRMM) – Draft global technical regulation concerning the test procedure for compression-ignition (CI) engines to be installed in agricultural and forestry tractors and in non-road mobile machinery with regard to the emission of pollutants by the engine.