ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.3.2

Eurofound ) maždaug keturi penktadaliai jų teigia, kad norėtų dirbti nors keletą valandų per savaitę, o maždaug pusė pageidautų dirbti 32 valandas per savaitę arba daugiau šis sveikintinas noras dirbti turi skatinti politikos formuotojus numatyti veiksmus ir iniciatyvas, kuriuose būtų veiksmingai atsižvelgiama į kiekvieno pogrupio ypatumus . Neaktyvūs gyventojai yra įvairūs. Europos gyvenimo ir darbo sąlygų gerinimo fondas ( ( 10 ) pirmiausia tyrė keturis svarbiausius pogrupius: žmonės, kurie teigia, kad mokosi (pvz., jaunimas), namų šeimininkai, pensininkai ar neįgalieji. Šie įvairūs marginalizuoti pogrupiai labai skiriasi savo ypatumais ir jiems iškylančiomis kliūtimis, susijusiomis su sveikata, asmeniniu gyvenimu, išsilavinimo ir mokymo lygiu, profesinio orientavimo ir mokomosios praktikos poreikiais. Iš tikrųjų profesinės patirties trūkumas yra bendras bruožas, labiausiai būdingas jaunuoliams ir namų šeimininkams; jis mažiau būdingas neįgaliesiems ir pensininkams, kurie pagal amžių gali būti priskiriami darbingo amžiaus pensininkams. Dviem pastarosioms kategorijoms dažniau būdingos sveikatos problemos ir, kaip ir ilgalaikiams bedarbiams, aukštas atskirties lygis. Apskritai neaktyvūs žmonės dažnai susiduria su keletu sunkumų įsidarbinti. Daugelis jų pageidautų dirbti pagal vieną ar kitą formulę: ( 11 ) . Pagal šį rodiklį galima daryti išvadą, kad šie ekonomiškai neaktyvūs asmenys ieško tinkamo pobūdžio darbo ir yra pasirengę dirbti ilgiau nei tik vos keletą valandų per savaitę, be to, tai leidžia manyti, kad jų finansinė padėtis gali būti sudėtinga. EESRK mano, kad
2.7.

Rytų Azijos šalių konkurencija yra didžiąja dalimi pagrįsta nacionaline protekcionistine politika, įskaitant dotacijas, kitą finansinę paramą, vietos turinio reikalavimus ir kt. Be to, kitaip nei Europa, naujus statinius šios šalys nuolat užsisako savo laivų statyklose. Europos laivų savininkai, priešingai, krovininius laivus ir atviros jūros pagalbinius laivus užsisako nebe Europos, o Azijos laivų statyklose. Todėl per pastarąjį dešimtmetį pasikeitė Europos užsakymų portfelis; buvo pereita prie technologiškai pažangių laivų, turinčių didesnę pridėtinę vertę, laivų statybos. Įdomu yra tai, kad šie pokyčiai prasidėjo tuo metu, kai pati Europos laivybos pramonė pasinaudojo finansinės ar fiskalinės paramos programomis.
4.2.

Nors geriausiai žinomi didelių pramonės grupių įgyvendinti konkretūs pavyzdžiai, svarbų vaidmenį stiprinant ir skatinant visuomenėje funkcionalumo ekonomiką gali atlikti ir labiau tradiciniai sektoriai, tokie kaip žemės ūkio (pvz., per bendrą pirkimą) ir pradedančios įmonės. Be to, MVĮ irgi gali remtis FE koncepcija ir ją įgyvendinti, ieškodamos naujų sprendimų savo klientams. Tam tikros organizacijos, pavyzdžiui, kooperatyvai, gali paskatinti horizontalesnį valdymą, kuriame naudotojas būtų visateisis dalyvis.
3.4.

Yra daugybė Kinijos plėtros ekscesų pavyzdžių. 2011–2013 m. šalis sunaudojo 6,6 mlrd. t cemento – daugiau nei JAV sunaudojo per visą XX amžių (4,4 mlrd. t). Tai reiškia, kad per trejus metus Kinija sunaudojo tiek cemento, kiek visoms JAV reikmėms jo prireikė per šimtą metų. Ne tik neefektyviai naudojami ištekliai, bet ir reikia turėti didžiulių pramonės pajėgumų, kad per labai trumpą laiką būtų galima pagaminti tokį medžiagų kiekį.
2.4.

ES lygmeniu priimtas išsamus asbesto srities teisės aktų rinkinys dėl uždraudimo, ribinių verčių ir darbuotojų apsaugos. Be asbesto prekybos ir platinimo uždraudimo, buvo nustatytos ribinės vertės, ir speciali ES direktyva reglamentuoja darbo sąlygas (7), o įmonių sertifikavimas, informavimas ir darbuotojų mokymai yra privalomi. Tačiau ES teisinės nuostatos dažnai yra labai bendro pobūdžio ir dėl to jos skirtingai įgyvendinamos. Be to, vis dar trūksta konkrečių nuostatų dėl įvairioms funkcijoms skirto mokymo lygio ar nuostatų dėl asbesto šaltinių registravimo.
1.30

Be to, labai svarbu numatyti, kad abiejų šalių vidaus stebėsenos mechanizmų atstovai susitiktų bent kartą per metus, kartu įvertintų tvaraus vystymosi skyriaus įgyvendinimą ir teiktų pranešimus bei rekomendacijas šalims.
8.1

5 lentelėje pateikiami Eurostato duomenys apie valstybių narių finansus. 12 euro zonos šalių vidutinė 68,8 proc. BVP valstybės skola viršija Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) konvergencijos tikslą — 60 proc., ES 15 (63,0 proc.) ir ES 25 šalių (61,9 proc.) vidurkius. Apskritai stebimųjų sąraše esančių valstybių skola yra mažesnė nei 50 proc. BVP ir dažniausiai daug mažesnė. Išimtis yra Austrija* (61,7 proc.). Be to, per 1999–2006 m. laikotarpį visos stebimųjų sąraše esančios šalys valstybės skolą sumažino. Sumažinimas buvo ypač ryškus Airijoje*, Nyderlanduose* ir Švedijoje*. Iš kontrolinės grupės šalių tik Ispanijos valstybės skola yra mažesnė nei 50 proc. BVP ir per šį laikotarpį smarkiai sumažėjo. Italijos (106,8 proc.) ir Graikijos (95,3 proc.) rezultatai prasčiausi.
3.6

Be to, priimdami elgesio kodeksą, Europos centriniai vertybinių popierių depozitoriumai (CSD), pagrindinės sandorio šalys (angl. „central counterparties“ arba CCP) ir biržos įsipareigojo Komisijai laikytis daugelio priemonių (23). Taip visų pirma siekiama sustiprinti infrastruktūros operatorių efektyvumą ir tarpusavio sąveiką. Tikimasi, kad dėl to tarptautinės tarpuskaitos ir atsiskaitymo sąnaudos Europoje sumažės. Jau 2007 m. pradžioje įgyvendintos pirmosios įsipareigojimo dalys. Taip kainodara tapo skaidresnė, nes skelbiami suvienodinti kainų sąrašai, kuriuos naudotojai gali lengviau palyginti. Be to, infrastruktūros operatoriai įsipareigojo pagerinti jų sistemos prieinamumą ir sistemų tarpusavio sąveiką. 2007 m. birželio pabaigoje paskelbtos gairės konkretizuoja šį įsipareigojimą, suteikdamos galimybę veiksmingai sujungti sistemas į tinklą. Kadangi iki šiol Elgesio kodeksas ir jo įgyvendinimas praktikoje buvo teigiamai įvertinti – tai patvirtino ir Komisijos narys Charlie McCreevy 2007 m. liepos 10 d. Europos Parlamente – atrodytų, kad buvo žengtas teisingas žingsnis skatinant pigesnę vertybinių popierių tarpuskaitą ir atsiskaitymus visoje Europoje.
7.4.2

EESRK mano, kad 1997 m. Europos Komisijos pavedimu parengtame tyrime Bendros Europos žemės ūkio ir kaimo politikos link (angl. Towards a common agricultural and rural policy for Europe) (13) išsakytos žinomų žemės ūkio ekonomistų mintys dėl rinkų stabilizavimo žemės ūkio srityje ateityje dar labiau atitiks tikrovę: — didelė rizika, susijusi su priklausomybe nuo oro sąlygų, — platus daugelio mažų ūkių pasiskirstymas teritorijoje, jie turi daug nekilnojamo turto ir žemės, tačiau galimybės disponuoti juo yra ribotos, — labai didelė priklausomybė nuo metų laikų ir biologiškai nulemtų vystymosi ir augimo procesų, — įpareigojimas reguliariai tiekti kasdieninio vartojimo produktus.
1.3

Socialinis stabilumas ir vartotojų pasitikėjimas yra svarbi Europos integracijos dalis ir būtina sėkmingo paslaugų vidaus rinkos gyvavimo sąlyga. Diskusijos dėl Paslaugų direktyvos turi rimtų trūkumų, nes iš esmės neanalizuojamas direktyvos poveikis nacionalinėms socialinėms sąlygoms, užimtumui ir vartotojų interesams. EESRK, be kita ko, kritikavo tai, kad nebuvo pateikti statistiniai duomenys apie peržengiantį sieną judėjimą, kurį skatina laisvė teikti paslaugas ir įsisteigimo laisvė (3). Be to, beveik nėra patikimų duomenų apie galimus valstybių narių darbo rinkų struktūrinius pokyčius. Dėl to yra labai mažai apibendrinančių statistika pagrįstų poveikio įvertinimų ir atskirų dažnai neteisėto ar tik iš dalies teisėto pobūdžio atvejų tyrimų. Objektyviam poveikio vertinimui vienos kurios nors rūšies tyrimų nepakanka.
5.10

Be to, reikėtų pabrėžti, kad ES valstybėse narėse nelabai gerai žinoma ir suprantama sudėtinga pilietinės visuomenės padėtis Baltarusijoje, be to, atskirose valstybėse narėse ji suprantama nevienodai,
1.3

Analizuoti padėtį ES šalyse nėra paprasta, nes kiekviena šalis turi savo nepilnamečių nusikalstamumo apibrėžimą, paremtą įvairiais veiksniais. Kai kuriose šalyse ši sąvoka apima nepilnamečių elgesį pagal tų šalių įstatymuose arba baudžiamajame kodekse įtvirtintus elgesio rūšių apibrėžimus. Kitose šalyse, kur nepilnamečių justicijos sistema paremta auklėjimo arba gerovės modeliu, teisinė atsakomybė nepilnamečiams užtraukiama net ir už tokius veiksmus, kurie suaugusiesiems užtrauktų tik administracinę arba civilinę atsakomybę, o kartais — jokios (2). Be to, smarkiai skiriasi baudžiamosios sistemos: vienos šalys parengė baudžiamąją nepilnamečių teisę su ypatingomis baudžiamosiomis priemonėmis, kitos skiria nepilnamečiams tas pačias bausmes kaip ir suaugusiems, bet jas riboja ir sušvelnina. Be to, skiriasi ir amžius, nuo kurio nepilnamečiai gali būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn: nors dažniau sutariama dėl viršutinės amžiaus ribos (18 metų, nors kai kuriose po plėtros priimtose šalyse jis gali būti padidintas iki 21 metų), žemutinė amžiaus riba gerokai svyruoja — nuo 7 iki 16 metų (3).
4.1

ES miškų ištekliai nuolat auga. Per metus nukertama tik pusė metinio prieaugio, o miškų želdinimo programos sukuria papildomų miškų rezervų. Miškuose ir medienoje esanti anglis — tai didžiausios po vandenynų anglies sankaupos. Be to, medienos produktai pakeičia produktus, pagamintus iš neatsinaujinančių išteklių. Europos miškininkystės politika priklauso valstybių narių kompetencijai. ES teisės aktai ir tarptautiniai susitarimai daro vis didesnę įtaką Europos miškininkystės politikai. Ministrų konferencijoje dėl miškų apsaugos Europoje (MKMAE) buvo apibrėžti tvarios miškininkystės kriterijai ir rodikliai, kurie tapo atspirties tašku tvariam miškų išteklių naudojimui. ES turėtų paremti šį procesą atsižvelgdama į tvarų vystymą ir laikydamasi subsidiarumo principo.
2.1.2

Šiandien per mažai Europos Sąjungos gyventojų suvokia ES ir jos įtakos zonos teritoriją, kuri iš vakarų į rytus driekiasi nuo Atlanto vandenyno per Juodąją jūrą ir Volgos upę arba per Baltijos jūrą iki pat Rusijos vidurio, o iš šiaurės į pietus siekia Viduržemio jūrą, skalaujančią ir Afrikos žemyno krantus.
9.3

EESRK požiūriu didžiausia kliūtis pasiekti bendrą rinką yra pačios valstybės narės. Kai kurios vilkina įgyvendinimą, kitos įgyvendina per daug detaliai, tuo sukeldamos priešiškumą bendrai rinkai ir ES. Dar kitos trukdo, pvz., priimdamos nacionalinius teisės aktus, draudžiančius finansų įstaigų, kaip bankų, valdymo perėmimą per sienas. Kitos leidžia savoms valstybės valdomoms ūkio šakoms vykdyti įmonių valdymo perėmimą per sienas, tačiau neužtikrina abipusiškumo. Kai kurių šalių valstybės valdomų ūkio šakų galimybės pasinaudoti neribotomis lėšomis iškreipia konkurenciją ir yra viena iš problemų, kurią Komisija iki šiol vengia spręsti.
2.1.4

Nelaimei, sričių, paveiktų nesugebėjimo prisitaikyti, yra daug. Galime, be kita ko, paminėti šiuos pavyzdžius: — Pensijų finansavimas: daugelyje mūsų valstybių mažiausiai ką galime pasakyti yra tai, kad problemos sprendimas buvo per ilgai atidėliojamas, kad jis buvo pradėtas per vėlai ir vykdomas paskubomis bei prieštaringomis sąlygomis, kurių buvo galima išvengti. — Didesnio skaičiaus darbingo amžiaus grupių atitinkamas vaidmuo ir indėlis įmonių ir administracijų veikloje: sprendžiant klausimus, susijusius su darbuotojais ir eksploatacinių išlaidų sumažinimu, kai kur buvo neužtektinai atsižvelgta į „netiesioginę žalą“ bei iškreiptus padarinius, kuriuos sukėlė trumparegiškos priemonės. — Tęstinis mokymasis: susirūpinimas dėl darbingo amžiaus trukmės ilginimo kai kur buvo per dažnai ignoruojamas, kalbant apie „vyresnio amžiaus“ darbuotojus. — Miestų planavimas, būsto sąlygos, bendro naudojimo įrangos ir komercinių objektų vieta: Šiose srityje dominuojančiose koncepcijose dažnai užmirštama atsižvelgti į tai, kokie yra jaunesnių žmonių, vyresnių žmonių, kartu ir ne kartu gyvenančių šeimų konkretūs poreikiai. — Materialaus paveldo perdavimas: teisinės ir mokesčių nuostatos praktiškai nebuvo persvarstytos ir pataisytos atsižvelgiant į demografinę raidą. — Santykis tarp mokslo erdvės ir darbo erdvės: šioje srityje vos kelios šalys pasiekė geresnių rezultatų negu kitos, kurių daugiau ir kurios atsilieka. — Patirties ir atminties paveldo išsaugojimas, vertinimas, pritaikymas ir bendras naudojimas: technologinis progresas, vadybos naujovės, tam tikras „jaunystės kulto“ išaukštinimas nukreipė dėmesį nuo pavojaus prarasti žinių, sugebėjimų, patirties ir atminimo paveldą. — Kultūra: tikriausiai mes kartais per daug pataikaudami (3) dievinome atsirandančias kultūras, nesugebėdami pakankamai atskirti to, kad atsiranda dėl mados, nuo to, kas atsirado tvaraus progreso išradimų dėka. Mes leidome išsivystyti tokiems reiškiniams kaip užmarštis, panieka, baimė, apgailestavimas ir, galiausiai, atskirtis tarp kartų.
Šis argumentas EESRK neįtikina. Dėl Rusijos karinės agresijos prieš Ukrainą labai išaugo karinių skrydžių skaičius, taip pat padaugėjo pakeisto maršruto skrydžių virš oro erdvės – į abi kategorijas skirstant laiko tarpsnius neatsižvelgiama. Be to, būtina atskirti krovinių vežimą oro transportu, kuris krizės laikotarpiu sumažėjo nedaug, ir keleivių judėjimą, kuris tikrai sumažėjo. Keleivių vežimo rinkoje būtina tolesnė diferenciacija: įvedus ES COVID-19 pažymėjimą keleivių srautai ES viduje daug greičiau grįžo į priešpandeminį lygį, tačiau vidaus oro eismas ir tolimieji skrydžiai yra visiškai kituose atsigavimo etapuose. Numatoma, kad verslo klientų srautai į ankstesnį lygį grįš daug lėčiau nei laisvalaikio tikslais keliaujančiųjų srautas ( 4 ) . Tai jokiu būdu nereiškia, kad keleivių judėjimas laisvalaikio tikslais nuosekliai atsigaus: dalis šio augimo gali būti siejama su po dvejų COVID-19 metų išaugusia atostogų paklausa. Pagrindiniai Europos tinklo vežėjai į savo orlaivių parkus dar negrąžino didelių tolimojo susisiekimo orlaivių „Airbus 380“ būtent dėl to, kad oro transporto bendrovėms šiuo metu tenka didelės degalų sąnaudos, ir dėl to, kad nesitiki, jog oro eismo paklausa gerokai ir nuolat didės. Suinteresuotųjų subjektų pateikti duomenys rodo, kad oro eismo srautai turėtų padidėti iki 90 proc., palyginti su 2019 m. lygiu, tačiau keleivių vežimo paklausa – tik iki 78 proc. Jei orlaivio užimtumo lygis yra mažesnis, galima numatyti, kad oro transporto bendrovės, pavyzdžiui, per dieną sujungs kelis skrydžius, kad išlaikytų skrydžių pelningumą ( 5 ) . Paklausai įtakos turės didėjanti infliacija ir kylanti ekonomikos nuosmukio rizika kai kuriose šalyse. Todėl prognozės neturėtų būti grindžiamos regionais, kurių ekonomika atsigauna labiausiai, bet turėtų atspindėti ir ypač stipriai nukentėjusius subrinkas.
2.5.

Kainų šuolį daugiausia paskatino kylančios dujų kainos, kurios padarė devynis kartus didesnį poveikį elektros kainai nei per tą patį laikotarpį stebimas anglies kainų padidėjimas. Dujų saugoma mažai, o ES priklausomybė nuo grynojo energijos importo apskritai yra didžiausia per pastaruosius 30 metų (60,6 % 2019 m., palyginti su 58,2 % 2018 m. ir 56 % 2000 m.). Ir taip yra nepaisant to, kad energetikos sąjungos tikslas buvo ir yra mažinti šią priklausomybę. Ataskaitoje apie energetikos sąjungos būklę reikėtų ne tik nurodyti tokius neigiamus skaičius, bet ir paaiškinti, kodėl įgyvendinant tikslą sumažinti priklausomybę nuo importo nė per plauką nepasistūmėta į priekį.
5.14.

EESRK puikiai supranta, kad didžioji dalis metano nuteka už ES ribų, todėl būtina nustatyti ES importuojamų dujų metano normą ir užtikrinti, kad jos būtų laikomasi. Tokia importuojamoms dujoms taikoma norma turėtų būti lyginamoji norma, pagal kurią būtų nustatomas priimtinas pirminėje grandyje išmetamas teršalų kiekis. Ši norma turėtų būti nustatyta jau šiuo reglamentu. Be to, reikėtų apsvarstyti galimybę į CO 2 apmokestinimo sistemą įtraukti ankstyvojo etapo taršą metanu.
vi.

Skaitmeninė revoliucija lėmė demokratinės politikos pertvarką. Svarbų vaidmenį politinėse kampanijose atlieka įvairios internetinės priemonės. Kai kuriomis tokių kampanijų siekiama sukelti nepasitikėjimą bei nusivylimą ir iškreipti mąstymą bei supratimą. EESRK pritaria Komisijai, kad dėl to politinių kampanijų skaitmeninimas, nepaisant suteikiamų beprecedenčių priemonių užmegzti ryšius su žmonėmis, gali turėti neigiamo poveikio demokratijai. Iš tiesų, remiantis „Eurobarometro“ duomenimis, pusė europiečių teigia, kad naudodamiesi internetu jie susidūrė su dezinformacija ir nesantaiką sėjančiu turiniu internete. Be to, trečdalis šių europiečių buvo informuoti apie turinį ir negalėjo nustatyti, ar tai buvo politinė reklama (4).
1.6.

Be to, siūlomos ataskaitų teikimo ir reikalavimų laikymosi procedūros gali daryti neproporcingą finansinį poveikį MVĮ, kurioms ES žaliasis standartas gali atrodyti pernelyg apsunkinantis, ir taip atgrasyti jas nuo tolesnio augimo. To taip pat reikia vengti, todėl EESRK rekomenduoja priežiūros ir ataskaitų teikimo reikalavimų atžvilgiu laikytis pragmatiško požiūrio. Jei būtų išvengta pernelyg didelių apribojimų ir perteklinio reguliavimo, taip pat ir įmonių emitenčių atveju, ES žaliųjų obligacijų standartą būtų lengviau įtvirtinti visose ES kapitalo rinkose. Mažinant ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro įmonės emitentės laikomos tokiomis pat svarbiomis kaip ir Komisijos žaliųjų obligacijų emisija, todėl EESRK mano, kad reikia suvienodinti viešojo sektoriaus ir įmonių emitenčių išleidžiamoms žaliosioms obligacijoms taikomus standartus.
1.2.

Užimtumo gairėse turi būti atsižvelgiama į COVID-19 pandemijos poveikį darbo rinkai, Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planą ir Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo, kuriame buvo nustatyti plačių užmojų socialiniai tikslai užimtumo, kovos su skurdu ir prieigos prie įgūdžių srityse, rezultatus. Taip pat reikės stebėti, kokį poveikį užimtumui padarys paramos priemonės, kaip antai programa SURE ir priemonė „Next Generation ES“, pagal kurias savitarpio pagalbos tikslais leidžiamos ES obligacijos – skolos vertybiniai popieriai, kuriais naudojantis remiama ir darbo politika. Be to, nacionaliniais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais bus užtikrinamas išteklių prieinamumas įgyvendinant valstybių narių darbo politiką, tačiau jiems būdingos tam tikros politikos sąlygos, susijusios su tikslais, veiklos sritimis ir lėšų panaudojimu, ypatingą dėmesį skiriant aktyviai darbo rinkos politikai.
5.2.2.

EESRK atkreipia dėmesį į įvairių suinteresuotųjų subjektų ir valstybių narių išreikštą susirūpinimą dėl to, ar agentūrai eu-LISA vykdant nuolatinę sistemos e. CODEX veiklą ir tolesnę jos plėtrą bus pakankamai užtikrintas teisminių institucijų nepriklausomumo principas. Dabartinės pasiūlymo nuostatos, kuriose minimas teisminių institucijų nepriklausomumas, nėra pakankamos. Atsižvelgiant į šio principo svarbą, reikia griežtesnės formuluotės. Be to, EESRK prašo patikslinti, kaip siūloma e. CODEX valdymo struktūra šis principas bus veiksmingai užtikrinamas praktikoje.
1.11.

Nors pasiūlymas dėl bandomosios tvarkos yra sveikintinas, EESRK vis dėlto mano, kad penkerių metų terminas, per kurį Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija (ESMA) turi pateikti ataskaitą Komisijai, yra pernelyg ilgas, palyginti su skaitmeninių finansų technologijų raidos sparta. Be to, siekiant užtikrinti šiame etape dalyvavusių naudotojų apsaugą, reikėtų atkreipti dėmesį į pasitraukimo iš eksperimentinės bandomosios tvarkos taisykles.
3.2.7.

ex post vertinimą užtikrinamas geras valdymas. Nuostata dėl peržiūros sudaromos sąlygos patikrinti, ar atitinkamas teisės aktas yra tinkamai įgyvendinamas, taip pat papildyti, pakeisti arba pritaikyti atitinkamą teisės aktą, atsižvelgiant į mokslines žinias, vietos aplinkybes ar konsultacijas su socialiniais partneriais. Tačiau iš keleto naujausių pavyzdžių matyti, kad šios nuostatos dėl peržiūros ne visais atvejais formuluojamos taip, kad Komisija ir valstybės narės galėtų atlikti integruotą atitinkamo teisės akto poveikio vertinimą. Be to, Europos Audito Rūmai pabrėžia, kad nuostatų dėl peržiūros turinys ne visada aiškus, ypač kai kalbama apie rezultatą, kurio tikimasi iš prašomos atlikti peržiūros, ir tinkamą laiką ex post peržiūrai atlikti Atliekant ES teisės aktų poveikio vidaus rinkos veikimuivertinimą užtikrinamas geras valdymas. Nuostata dėl peržiūros sudaromos sąlygos patikrinti, ar atitinkamas teisės aktas yra tinkamai įgyvendinamas, taip pat papildyti, pakeisti arba pritaikyti atitinkamą teisės aktą, atsižvelgiant į mokslines žinias, vietos aplinkybes ar konsultacijas su socialiniais partneriais. Tačiau iš keleto naujausių pavyzdžių matyti, kad šios nuostatos dėl peržiūros ne visais atvejais formuluojamos taip, kad Komisija ir valstybės narės galėtų atlikti integruotą atitinkamo teisės akto poveikio vertinimą. Be to, Europos Audito Rūmai pabrėžia, kad nuostatų dėl peržiūros turinys ne visada aiškus, ypač kai kalbama apie rezultatą, kurio tikimasi iš prašomos atlikti peržiūros, ir tinkamą laikąperžiūrai atlikti ( 10 )
Be to, 2018 m. bendrame pranešime ( 18 ) teigiama, kad „atsižvelgiant į svarbias infrastruktūros iniciatyvas, kaip svarbios ekonominės, prekybos ir investicijų partnerės, ES ir Kinijos Liaudies Respublika turėtų tęsti svarbiausių iniciatyvų plėtros ir įgyvendinimo derinimą ir stiprinti bendradarbiavimą prekybos, investicijų lengvinimo, elektroninės prekybos, sujungiamumo, infrastruktūros, IT, energijos tinklų, žmonių sujungiamumo ir kitose srityse“. Be to, jame nurodoma, kad abiejų pusių institucijos turėtų „užtikrinti, kad visos bendros iniciatyvos ir projektai būtų tvarūs fiskaliniu ir aplinkos atžvilgiu ir taip prisidėtų prie DVT įgyvendinimo“. Jame taip pat pažymima, kad „Darbotvarkėje iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarime pabrėžiamas neįgyvendintas pasaulinės infrastruktūros poreikis ir konstatuojama, kad įgyvendinant iniciatyvą „Viena juosta, vienas kelias“ ir Europos ir Azijos sujungiamumo strategiją būtina atsižvelgti į visus DVT“.
2.19.

EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija pasirinko pakeisti tradicinį požiūrį į techninę pagalbą , panaikindama prioritetinį tikslą, pagal kurį nukreipiama ši parama. Vietoj to pasiūlyme numatoma bendra fiksuota 2,5 % norma kiekvienai programai – užtikrinant 100 % investicijų, skirtų techninės pagalbos išlaidoms padengti. Kitoms techninei pagalbai priskiriamoms investicijoms taip pat gali būti taikomas bendrasis finansavimas (jei tokio reikia), papildomai prie šios 2,5 % normos. EESRK palankiai vertina šį supaprastintą metodą. Be to, kad suteikė prioritetą proporcingumo principui, lankstumo didinimui ir partnerystės valdymui, Komisija pasirinko netaikyti apribojimų lėšų sumai, kuri skiriama partnerių, įskaitant pilietinei visuomenei atstovaujančias institucijas, instituciniams pajėgumams.
5.1.

Remiantis aiškinamuoju memorandumu, specialiosioms transporto priemonėms taikomos išimtys dėl išmetamo CO 2 standartų. Konkrečios išimtys yra nustatytos 1 straipsnio antroje pastraipoje (išmetamo CO 2 atskaitos vertės apskaičiavimas) ir 4 straipsnyje (gamintojo vidutinis savitasis išmetamų teršalų kiekis). Kita vertus, jos nėra minimos nei 2 straipsnyje (taikymo sritis), nei 6 straipsnyje (gamintojų savitosios teršalų išmetimo normos). Taigi šių transporto priemonių statusas pagal pasiūlymą dėl reglamento nėra visiškai aiškus. Tačiau atrodo, kad specialiosioms transporto priemonėms iš tikrųjų taikomi 1 straipsnio a ir b punktuose nustatyti išmetamo CO 2 kiekio mažinimo tikslai ir į jas atsižvelgiama nustatant konkretiems gamintojams taikomas teršalų išmetimo normas, taip pat nustatant išmetamųjų teršalų skolas pagal 7 straipsnį. EESRK manymu, reikėtų geriau paaiškinti konkretų specialiųjų transporto priemonių statuso poveikį, galbūt papildant 17 konstatuojamąją dalį.
1.1.3.

Vis dėlto EESRK mano, kad ši iniciatyva pasiūlyta per vėlai, be to, pernelyg siaura pasiūlymo taikymo sritis, neapibrėžti ir nepakankamai griežti numatyti mechanizmai, nepakankamos priemonės veiksmingam jo vykdymui ir, svarbiausia, užmojo, politinės valios ir ryžto stoka gali tapti kliūtimis jame nustatytiems tikslams įgyvendinti.
4.2.

Be kiekvienos Šalies sukurtos vietos patarėjų grupės, ES ir Korėjos LPS taip pat numatyta kartą per metus organizuoti pilietinės visuomenės forumą (10), kuriame abi vietos patarėjų grupės dirba kartu per bendrą posėdį ir turi galimybę rengti nuomones ir rekomendacijas.