Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo baigiama importuojamam, inter alia, Rusijos kilmės ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį /* KOM/2011/0932 galutinis - 2011/0464 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas) taikymu atliekant su importuojamu Rusijos kilmės ferosiliciu susijusią dalinę tarpinę peržiūrą. Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas teikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Reglamentu (EB) Nr. 172/2008 Taryba nustatė galutines antidempingo priemones inter alia Rusijos kilmės importuojamam ferosiliciui. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Su tyrimu susijusios suinteresuotosios šalys turėjo galimybę ginti savo interesus atliekant tyrimą pagal pagrindinio reglamento nuostatas. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nenumatytas bendras poveikio vertinimas, tačiau jame pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Siūlomų veiksmų santrauka 2010 m. vasario 18 d. Komisija inicijavo dalinę tarpinę peržiūrą, kurioje nagrinėtas tik dempingas, pareiškėjas „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“, su juo susijusi akcinė bendrovė „Kuznetsk Ferroalloy Works“, atsižvelgiant į importuojam Rusijos kilmės ferosiliciui taikomas antidempingo priemones. Atlikus peržiūrą padaryta išvada, kad tęsiasi didelės apimties dempingas. Kita išvada – dėl didelio dempingo skirtumo pasikeitusios aplinkybės nėra ilgalaikės. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą reglamento, kuriuo baigiama Rusijos kilmės importuojamam ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra iš dalies nekeičiant galiojančių priemonių, projektą. Reglamentas turėtų būti paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje ne vėliau kaip 2012 m. sausio 25 d. Teisinis pagrindas 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių. Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. Nuoroda apie Sąjungai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkinės veiklos vykdytojams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – Tarybos reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos, nes pagrindiniame reglamente kitų galimybių nenumatyta. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Pasiūlymas neturi poveikio Sąjungos biudžetui. 5. NEPRIVALOMI DUOMENYS Pasiūlyme nėra neprivalomų duomenų. 2011/0464 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo baigiama importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui taikomų antidempingo priemonių dalinė tarpinė peržiūra pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1225/2009 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: 1. Procedūra 2. Galiojančios priemonės 3. Reglamentu (EB) Nr. 172/2008[2] (toliau – pirminis reglamentas) Taryba nustatė galutinį antidempingo muitą importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui. Priemonės – 17,8 %–22,7 % ad valorem muito norma. Tyrimas, kuriuo grindžiamas šis reglamentas, toliau vadinamas pradiniu tyrimu. 4. Prašymas atlikti peržiūrą 5. 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalį gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą (toliau – tarpinė peržiūra). Prašyme, kurį pateikė Rusijos eksportuojanti gamintoja akcinė bendrovė „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ ir su ja susijusi akcinė bendrovė „Kuznetsk Ferroalloy Works“ (toliau kartu vadinamos pareiškėju) buvo tik prašoma išnagrinėti su pareiškėju susijusį dempingą. Remiantis pareiškėjo dempingo skirtumu pareiškėjui taikoma 22,7 % antidempingo muito norma. 6. Prašyme pareiškėjas teigė, kad pasikeitė su pareiškėju susijusios aplinkybės, kuriomis remiantis buvo nustatytos galiojančios priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai. 7. Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad nebėra būtina jam toliau taikyti dabartinio dydžio priemonę ir taip atlyginti dempingo daromą žalą. Remiantis prašyme pateikta informacija, palyginus pareiškėjo vidaus rinkos kainas su jo eksporto į Sąjungą kainomis buvo matyti, kad dempingo skirtumas yra daug mažesnis už galiojančią priemonę. 8. Peržiūros inicijavimas 9. Pasikonsultavusi su Patariamuoju komitetu ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų tarpinei peržiūrai inicijuoti, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi, nusprendė inicijuoti dalinę tarpinę peržiūrą, kurią atliekant buvo tiriami tik su pareiškėju susiję dempingo aspektai. 2010 m. spalio 27 d. Komisija Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje [3] paskelbė pranešimą apie inicijavimą (toliau – pranešimas apie inicijavimą) ir pradėjo tyrimą. 10. Nagrinėjamasis produktas ir panašus produktas 11. Tarpinėje peržiūroje nagrinėjamasis produktas yra toks pat kaip ir pradiniame tyrime, t. y. Rusijos kilmės ferosilicis, kurio KN kodai šiuo metu yra 7202 21 00, 7202 29 10 ir 7202 29 90. 12. Rusijoje gaminamas ir joje parduodamas produktas ir į Sąjungą eksportuojamas produktas pasižymi tokiomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis ir turi tą pačią paskirtį, todėl pagal pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalį jie laikomi panašiais produktais. 13. Susijusios šalys 14. Komisija oficialiai pranešė Sąjungos pramonei, pareiškėjui ir eksportuojančios šalies valdžios institucijoms apie tarpinės peržiūros inicijavimą. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė pateikti nuomonę raštu ir būti išklausytoms. 15. Komisija pareiškėjui išsiuntė klausimynus ir per tam tikslui nustatytą laikotarpį gavo atsakymą. Komisija surado ir patikrino visą, jos manymu, dempingui nustatyti būtiną informaciją ir atliko tikrinamuosius vizitus šiose vietose: 16. akcinėje bendrovėje „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ (CHEM), Čeliabinske, Rusijoje; 17. akcinėje bendrovėje „Kuznetsk Ferroalloy Works“ (KF), Kuznecke, Rusijoje, ir 18. „RFA International LP“ (RFAI), Mishawaka, JAV ir „Nieuwdorp Zld“ Olandijoje. 19. Tiriamasis laikotarpis 20. Atliekant tyrimą buvo nagrinėjamas 2009 m. spalio 1 d.–2010 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – peržiūros tiriamasis laikotarpis arba PTL). 21. Ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis 22. Įžanga 23. Pradžioje primenama, kad pagal ES teismų praktiką[4] pagrindinio reglamento 11 straipsnio 3 dalimi grindžiamoje peržiūroje vertinant būtinybę toliau taikyti galiojančias priemones, institucijos turi didelę laisvę veikti, įskaitant galimybę atlikti susijusių eksportuotojų kainodaros perspektyvinį vertinimą. Susiklosčius tokioms aplinkybėms institucijos privalo išnagrinėti pareiškėjo argumentus, kodėl jam susiklosčiusių aplinkybių pokyčiai yra ilgalaikiai ir tariamai pateisinantys muito sumažinimą arba net panaikinimą. 24. Pareiškėjas teigė, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdį galima pagrįstai laikyti ilgalaikiu, todėl pareiškėjui taikomų priemonių dydis turėtų būti sumažintas arba jos išvis turėtų būti panaikintos, nes nėra tikimybės, kad greitu metu vėl bus importuojama dempingo kaina apskritai arba tokiu kiekiu, koks nustatytas pradiniame tyrime. 25. Dėl klausimo, ar pareiškėjas toliau vykdė dempingą ES rinkoje per PTL[5] 26. Prieš atsakant į įvairius pareiškėjo argumentus dėl (tariamai) ilgalaikio (tariamai) pasikeitusių aplinkybių pobūdžio, tikslinga pirmiausia aprašyti, kaip institucijos vertina klausimą, ar per PTL pareiškėjas galėjo ES rinkoje tebevykdyti dempingą. 27. Normalioji vertė 28. Siekiant nustatyti normaliąją vertę, pirmiausia nustatyta, ar bendra bendrovės panašaus produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje apimtis yra tipiška, palyginti su bendra į Sąjungą eksportuojamų produktų apimtimi. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalį pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikoma tipiška, jeigu bendra pardavimo vidaus rinkoje apimtis yra ne mažesnė nei 5 % bendros nagrinėjamojo produkto pardavimo Sąjungoje apimties. Nustatyta, kad bendra bendrovės panašaus produkto pardavimo apimtis vidaus rinkoje yra tipiška. 29. Nustatyta, ar kiekvienos rūšies produkto, kurį bendrovė pardavė vidaus rinkoje ir kurį, kaip nustatyta, galima tiesiogiai palyginti su tos rūšies produktu, kuris eksportuojamas parduoti į Sąjungą, pardavimo vidaus rinkoje apimtis buvo pakankamai tipiška, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Konkrečios rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje apimtis laikyta pakankamai tipiška, jeigu bendras tos rūšies produkto, per PTL parduoto vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams, kiekis sudarė ne mažiau nei 5 % bendro į Sąjungą eksportuoto panašios rūšies produkto parduoto kiekio. 30. Taip pat nagrinėta, ar galima laikyti, kad kiekvienos rūšies produktas vidaus rinkoje buvo parduodamas įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai atlikta nustatant, kokia per kiekvieną laikotarpį kiekvienos rūšies eksportuoto nagrinėjamojo produkto pardavimo vidaus rinkoje nepriklausomiems pirkėjams dalis buvo pelninga. 31. Tų rūšių produkto, kurio kiekis, parduotas tos rūšies produkto vidaus rinkoje didesnėmis už vieneto sąnaudas kainomis, buvo didesnis nei 80 %, o vidutinė svertinė tos rūšies produkto pardavimo kaina buvo ne mažesnė nei tos rūšies produkto vieneto gamybos sąnaudos, atveju normalioji vertė kiekvienai produkto rūšiai apskaičiuota pagal viso nagrinėjamosios rūšies produkto pardavimo faktinių vidaus rinkos kainų vidutinę svertinę kainą, neatsižvelgiant į tai, ar pardavimas buvo pelningas ar nepelningas. 32. Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningo pardavimo apimtis sudarė ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties arba jeigu tos rūšies produkto vidutinė svertinė kaina buvo mažesnė už vieneto gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus rinkos kainą, kuri buvo apskaičiuota pagal tos rūšies produkto tik pelningo pardavimo vidaus rinkoje per visus laikotarpius vidutinę svertinę kainą. 33. Kai siekiant nustatyti normaliąją vertę nebuvo galima remtis bendrovės parduodamo konkrečios rūšies produkto vidaus rinkos kainomis, normalioji vertė buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį. 34. Apskaičiuojant normaliąją vertę pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 3 dalį, pardavimo, bendrųjų ir administracinių (toliau – PBA) išlaidų ir pelno apimtis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 6 dalies pirmą pastraipą buvo pagrįsta faktiniais bendrovės panašaus produkto gamybos ir pardavimo įprastomis prekybos sąlygomis duomenimis. 35. Eksporto kaina 36. Bendrovės pardavimas eksportui į ES vykdomas per su ja susijusios bendrovės RFAI Šveicarijos filialą, kuris per PTL atliko visus importo veiksmus, susijusius su į laisvą apyvartą Sąjungoje išleidžiamomis prekėmis, t. y. susijusio importuotojo veiksmus. 37. Todėl eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį remiantis kainomis, už kurias importuoti produktai buvo pirmiausia perparduoti nepriklausomam pirkėjui, ir pakoreguota atsižvelgiant į visas nuo importo iki perpardavimo patirtas sąnaudas ir pagrįstą PBA išlaidų bei pelno dydį. Kadangi naujų su gautu pelnu susijusių duomenų nepriklausomi importuotojai nepateikė, buvo remiamasi tuo pačiu pelno dydžiu, kuriuo remtasi per pradinį tyrimą, t. y. 6 %. 38. Pareiškėjas teigė, kad RFAI turėtų būti laikoma vieno ūkio subjekto dalimi, todėl nustatant eksporto kainas neturėtų būti atskaičiuojamos RFAI PBA išlaidos ir pelnas. 39. Šis tvirtinimas negali būti priimtinas dėl šių priežasčių: 40. du eksportuojantys gamintojai turi savo atskirus pardavimo eksportui skyrius; 41. RFAI aktyviai tarptautiniu lygmeniu dalyvauja grupės veikloje (pvz., pagalba klientams, logistika ir pristatymų tvarkaraštis, gamybos priemonių ir svarbiausių žaliavų pirkimas ir kt.); 42. RFAI Šveicarijos filialas atlieka visas funkcijas, kurias paprastai atlieka susijęs importuotojas Europos Sąjungoje; 43. RFAI parduoda ferosilicį savo vardu ir savo sąskaita nesusijusiems pirkėjams Europos Sąjungoje ir kitose šalyse; 44. RFAI ir du susijusius Rusijos gamintojus KF ir CHEM sieja pirkėjo–pardavėjo santykiai; 45. kiekviena bendrovė rengia savo finansinę ataskaitą ir nėra suvestinių finansinių ataskaitų, ir 46. kiekviena bendrovė teikia atitinkamoms institucijoms savo mokesčių deklaracijas. 47. Todėl argumentas, kad apskaičiuojant eksporto kainą neturėtų būti atskaičiuojamos PBA išlaidos ir pelnas, turėjo būti atmestas. Toliau (2.3 punkte) atsakyme dėl galutinio faktų atskleidimo bus aptartos pareiškėjo pastabos šiuo klausimu. 48. Pareiškėjas taip pat teigė, kad apskaičiuojant eksporto kainą pagal pagrindinio reglamento 11 straipsnio 10 dalį neturėtų būti atskaičiuojamas antidempingo muitas, nes muitas tinkamai atsispindi perpardavimo kainose ir vėlesnėse pardavimo kainose Sąjungoje. Dėl šio argumento – atlikus tyrimą nustatyta, kad Europoje svertinės vidutinės mažmeninės ferosilicio kainos padidėjo palyginti su pradinio tyrimo kainomis, o dabartinės perpardavimo kainos iš esmės daugiau kaip 22,7 % didesnės nei tokios kainos pradiniame tyrime. Todėl darytina išvada, kad antidempingo muitas tinkamai atsispindi pareiškėjo perpardavimo kainose. Dėl to šis pareiškėjo argumentas galėtų būti priimtinas, ir apskaičiuojant nustatytąsias eksporto kainas pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį nebuvo atskaičiuoti antidempingo muitai. 49. Palyginimas 50. Normalioji vertė ir eksporto kaina buvo lyginamos remiantis gamintojo kaina EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą, koreguojant pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį prireikus ir pateisinamais atvejais buvo deramai atsižvelgta į transporto, draudimo, galutines ir tvarkymo išlaidas, kreditų išlaidas ir komisinius. 51. Dempingo skirtumas 52. Kaip nustatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje, kiekvienos rūšies produkto vidutinė svertinė normalioji vertė buvo palyginta su atitinkamos rūšies nagrinėjamojo produkto vidutine svertine eksporto kaina. Atlikus palyginimą nustatytas dempingas. 53. Siekdamos apskaičiuoti dempingo skirtumą, kaip ir pradiniame tyrime, institucijos nurodė, kad CHEMK ir KF yra glaudžiai susijusios. Kaip ir pradiniame tyrime, ir laikantis nusistovėjusios institucijų praktikos, visai grupei buvo apskaičiuotas vienodas dempingo skirtumas. Per galutinį faktų atskleidimą pagal šiuo tikslu taikytą metodą kiekvieno eksportuojančio gamintojo atveju buvo apskaičiuotas dempingo dydis prieš nustatant visos grupės vidutinį svertinį dempingo dydį. Pažymėtina, kad ši metodika skyrėsi nuo pradiniame tyrime taikytos metodikos, kai dempingas buvo apskaičiuotas išskaidant visus susijusius duomenis pagal gamybos subjektų vidaus pardavimą, gamybos sąnaudas, pelningumą ir ES pardavimą. Pareiškėjas teigė, kad šios metodikos taikymas prieštarautų pagrindinio reglamento 11 straipsnio 9 daliai. Šis klausimas irgi bus aptartas plačiau (2.3 punkte). 54. Po galutinio faktų atskleidimo pateiktų pastabų, susijusių su dempingo skirtumu per PTL, analizė 55. Pareiškėjas pateikė keletą pastabų dėl įvairių skaičiavimo aspektų, pvz., gamybos sąnaudų, PBA išlaidų, pelno dydžio, normaliosios vertės ir koregavimų. Buvo atsižvelgta į visas šias pastabas ir prireikus ištaisytos kanceliarinės klaidos. Todėl buvo pakeistos galutinės išvados. 56. Be to, pareiškėjas paprašė Komisijos dempingo dydį išreikšti CIF verte, kurią jis pats nustatė šio tyrimo tikslais, todėl buvo padaryta nuoroda į pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį. Argumentas buvo grindžiamas tuo, kad muitinei nurodyta kaina yra perdavimo kaina, kuri galbūt galėtų būti teisinga kaina muitinės tikslais, bet tai nėra ta kaina, kuri turėtų būti naudojama apskaičiuojant dempingą antidempingo tyrime. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes eksporto kainos ir normaliosios vertės skirtumas, t. y. dempingo dydis turėtų būti išreikštas tuo pačiu pagrindu kaip ir tas dydis, kurį vėliau naudoja muitinė siekdama nustatyti mokėtiną muitą. Tai iš esmės yra CIF vertė, kurią pareiškėjas nurodė muitinei. Dėl to atliekant skaičiavimus buvo naudojamas pastarasis dydis. 57. Dėl gamybos sąnaudų apskaičiavimo – pareiškėjas prieštaravo Komisijos metodui, kai normaliajai vertei apskaičiuoti naudojama pagrindiniam sąnaudų elementui priskiriama vidutinė pirkimo iš nesusijusio tiekėjo kaina vietoj tam pačiam sąnaudų elementui priskiriamos faktinės kainos, sumokėtos susijusiam tiekėjui. Šis argumentas turėjo būti atmestas, nes susijusio tiekėjo nustatyta kaina buvo žymiai mažesnė už kainą, kurį už tas pačias žaliavas buvo sumokėta nepriklausomam tiekėjui. Todėl šios kainos negalima laikyti įprastomis rinkos sąlygomis taikoma kaina. Todėl šį išlaidų elementą reikėjo pakoreguoti. 58. Po faktų atskleidimo pareiškėjas teigė, kad į pakavimo išlaidas nebuvo nuosekliai atsižvelgta lyginant eksporto kainas su normaliosiomis vertėmis. Šis klausimas buvo išnagrinėtas ir prireikus ištaisytos kanceliarinės klaidos. 59. Pareiškėjas taip pat pateikė pastabų dėl konkrečios rūšies produkto eksporto sandėrių neįtraukimo. Šios rūšies produkto ES parduotas kiekis sudarė mažiau kaip 5 % pareiškėjo ES parduoto susijusio produkto kiekio per PTL. Šis argumentas turi būti atmestas, nes šios rūšies produktas nebuvo parduodamas vidaus rinkoje ir nebuvo pateiktos specifinės gamybos sąnaudos. Kadangi per PTL į ES buvo eksportuojamas mažas šios rūšies produkto kiekis, nuspręsta, kad nėra tikslinga apskaičiuoti normaliąją vertę remiantis kitų rūšių produkto gamybos sąnaudomis ir tokiu būdu atlikti koregavimą dėl produktų skirtumų. 60. Be to, kaip jau paaiškinta, visų pirma dėl dviejų svarbių dempingo skirtumo apskaičiavimo elementų, i) klausimo, ar CHEMK, KF ir RFAI sudaro vieną ūkio subjektą[6] ir ii) atskiro dempingo dydžio apskaičiavimo CHEMK atveju ir KF atveju[7], pareiškėjas, reaguodamas į galutinį faktų atskleidimą pateikė išsamių pastabų. 61. Dėl pirmo argumento ir visų pirma dėl pareiškėjo pareiškimų, pateiktų sureagavus į galutinį faktų atskleidimą, pateikiami šie pastebėjimai. 62. Pareiškėjas pakartojo savo poziciją, kad du eksportuojantys gamintojai ir susijęs komercinės veiklos subjektas RFAI priklauso tiems patiems naudos gavėjams ir yra jų kontroliuojami, todėl jis nebūtų savarankiškas ir paprasčiausiai turėtų laikytis savininkų nurodymų. Jis sutiko su visais 24 konstatuojamojoje dalyje išvardytais elementais, bet nepritarė tam, kaip institucijos juos įvertino, nes jie neturi įtakos tam, ar CHEMK, KF ir RFAI priklauso vienam ūkio subjektui. 63. Institucijos atmeta pareiškėjo pastabas. Jau minėti kriterijai, ypač juos vertinant visus kartu, yra pakankamai svarūs, kad būtų galima atmesti pareiškėjo argumentą. Visi 24 konstatuojamojoje dalyje išvardyti elementai rodo, kad esama grupės struktūros, pagal kurią visos bendrovės yra atskiri teisiniai subjektai, kuriuose KF ir CHEMK visiškai atliko eksportuojančių gamintojų funkciją (gamybos ir eksporto funkciją), o RFAI vykdo veiklą daugiausia kaip susijęs komercinės veiklos subjektas / importuotojas Europos Sąjungoje. 64. Dėl antro argumento – tyrimo peržiūros atveju šiuo klausimu nebūtina priimti galutinę poziciją. Taip yra dėl dviejų priežasčių. Pirma, net jeigu šis argumentas būtų priimtas (prieš tai atitinkamais atvejais priėmus 29 konstatuojamojoje dalyje minėtus argumentus), vis tiek būtų nustatyta, kad pareiškėjas vykdė dempingą ES rinkoje per PTL, o dempingo skirtumas siekė apie 13 %. Antra, kaip jau aiškinta, bet kokiu atveju šiuo metu neturima pakankamai įrodymų, kad būtų galima kalbėti apie ilgalaikį dempingo skirtumą per PTL. 65. Sąjungos pramonė, reaguodama į galutinį faktų atskleidimą, teigė, kad dėl peržiūros tyrimo pareiškėjo produktams taikomas muitas turėtų būti padidintas, nes laikantis prielaidos, kad visi pareiškėjo argumentai bus atmesti, nustatytas dempingo skirtumas per PTL buvo didesnis už taikomą muitą. Tačiau, kaip jau buvo paaiškinta, nėra pakankamai įrodymų dėl ilgalaikių aplinkybių pokyčių, todėl neįmanoma pagrįsti muito keitimo – nei jo didinimo, nei mažinimo. 66. Klausimo, ar esama ilgalaikių aplinkybių pokyčių, pateisinančių muito sumažinimą ar panaikinimą, analizė 67. Nepaisant to, kad, kaip jau minėta, kai kurie pareiškėjo argumentai buvo priimti, vis tiek buvo nustatyta, kad jis vykdė dempingą ES rinkoje per PTL, o dempingo skirtumas siekė mažiausiai 13 %. Be to, kaip bus paaiškinta toliau, bet kokiu atveju neturima pakankamai įrodymų, kad būtų galima kalbėti apie ilgalaikį dempingo skirtumą per PTL. 68. Pareiškėjas savo argumentus dėl ilgalaikių aplinkybių pokyčių buvimo priežasties pagrindė toliau nurodytais pareiškimais. 69. i) Pirma, pareiškėjas nurodė eksporto pardavimo struktūros pokyčius, dėl kurių, o kartu ir dėl naujų augančių rinkų paieškos padidėjo ferosilicio eksporto kainos visose eksporto rinkose, įskaitant ES, palyginti su kainomis per pradinį tyrimą. Tačiau pareiškėjas nepateikė pagrįstų įrodymų, rodančių ryšį tarp naujos bendrovių struktūros, naujų augančių rinkų paieškos ir didesnių kainų ES rinkoje. Tyrimo išvados irgi nerodo tokio ryšio. Priešingai – nors eksporto kainos per PTL buvo akivaizdžiai didesnės palyginti su nustatytomis kainomis pradinio tyrimo tiriamuoju laikotarpiu, jos vis tiek buvo itin nestabilios. Vienas pavyzdys: per PTL mažiausios ir didžiausios sandorio kainų už toną perkamiausio modelio ES rinkoje skirtumas siekė daugiau nei 100 %. Toks pat nestabilumas nustatytas ir vidaus rinkoje, bet ES rinkos kainų tendencija skyrėsi nuo vidaus rinkos kainų tendencijos. Tai taip pat pasakytina apie 12 mėnesių laikotarpį prieš PTL, kuris buvo atidžiai nagrinėtas tuo pačiu metu atliekant muito grąžinimo tyrimą. Atrodo, kad eksporto pardavimo kainos iš tikrųjų buvo panašios į pasaulinės rinkos kainas. 70. Po faktų atskleidimo pareiškėjas pateikė tuos pačius argumentus. Tačiau šį kartą vėl nebuvo pateikta pakankamai įrodymų. Todėl daroma išvada, kad šiuo metu nėra pakankamai duomenų, kad šios didesnės eksporto kainos yra ne kas kita kaip vyraujančių rinkos kainų (visų pirma ES rinkoje) per PTL pasekmė. Kitaip tariant, nepakanka įrodymų, kad pareiškėjo atlikti bendrovės eksporto struktūros pakeitimai buvo padidėjusių kainų priežastis ir dėl to tikėtina, kad ateityje kainų lygis išliks panašus (arba didesnis). Visų pirma priešingai nei nori pasakyti pareiškėjas, net ir tariant, kad dėl naujos struktūros grupė pradėjo dirbti veiksmingiau, tai nereiškia, kad ateityje jos eksporto į ES kainos bus didelės ir dėl to nebus vykdomas dempingas. 71. ii) Antra, pareiškėjas nurodė, kad jo eksporto į kitas rinkas kainos atitiko arba net viršijo jo pardavimo ES kainas. Siekiant geriau aprūpinti kitas rinkas buvo daug investuota. Todėl sumažinus arba panaikinus antidempingo priemones pareiškėjas nebūtų paskatintas didinti eksportą į ES ir (arba) sumažinti jo kainas. 72. Tačiau šio argumento nepakanka, kad būtų panaikintos arba sumažintos galiojančios priemonės. Primenama, kad net ir remiantis pačiu pareiškėju per PTL jis vykdė dempingą. Be to, pats pareiškėjas nurodė, kad ES išlieka viena iš jo tradicinių rinkų. Tą patvirtina tai, kad pareiškėjo pardavimo ES apimtis tebėra didelė; palyginus pardavimo apimtį su ES suvartojamu kiekiu per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį[8], ši apimtis atitiktų didelę rinkos dalį (5–20%, konfidencialumo sumetimais tikslių duomenų pateikti negalima). 73. Atskleidus faktus pareiškėjas pakartojo savo poziciją, kad naujos rinkos galimybės būtų siejamos ne su ES, bet kitomis rinkomis (Indijos, Azijos ir JAV). Tačiau pareiškėjas nepateikė jokių tvirtų įrodymų, pagrindžiančių jo rinkos strategijas. Tiek tebesantis dempingo skirtumas per PTL, tiek duomenų apie kitas rinkas trūkumas, tiek tarptautinių rinkų eksporto pardavimo kainų nestabilumas neleidžia patvirtinti šio argumento, todėl jis turi būti atmestas. 74. iii) Trečia, pareiškėjo nuomone, Rusijos vidaus rinka dėl didelės plieno gamybos išlieka viena iš svarbiausių jo rinkų ir tikimasi, kad panašaus produkto paklausa Rusijoje didės. Ferosilicio vidaus ir eksporto kainos irgi turėtų didėti žymiai greičiau nei gamybos sąnaudos. Todėl tikėtina, kad pareiškėjas dar labiau padidintų pardavimo apimtį vidaus rinkoje, taip pat dėl to, kad, pasak pareiškėjo, vienintelis kitas Rusijos gamintojas po paskutinio savininko pasikeitimo vykdytų gamybą siekdamas daugiausia patenkinti uždarojo naudojimo poreikius. 75. Net jeigu visi šie tvirtinimai būtų laikomi teisingais, išlieka akivaizdu, kad per PTL pareiškėjas vykdė dempingą, dempingo skirtumas buvo didelis, o kainos nestabilios. Be to, kaip jau buvo paaiškinta, iš pareiškėjo Europos Sąjungai parduoto kiekio nedarytina išvada, kad jis pasitraukė iš šios rinkos ar ketina greitu metu tai padaryti. 76. Pastabose, pateiktose atskleidus faktus, pareiškėjas teigė, kad vienintelis Komisijos atskleistuose faktuose pateiktas argumentas, paneigiantis vidaus rinkoje didėjančios paklausos svarbą – tai nustatytas didelis dempingo skirtumas. Be to, pareiškėjas toliau teigė, kad nors Komisija ir pripažino daugelį su Rusijos rinka susijusių svarbių pareiškimų, iš šių argumentų ji nepadarė tinkamos išvados. 77. Šie pareiškimai turi būti atmesti. Pirma, šio argumento neleidžia patvirtinti ne tik nustatytas dempingas, bet ir nustatytas kiekis. Antra, institucijos pažymi, kad Komisija nepripažino ir nepateikė vienareikšmiškų nepriklausomų duomenų, pagrindžiančių argumentą, kad tikimasi, jog nagrinėjamojo produkto paklausa Rusijoje išaugs, o grupės eksporto kainos augtų žymiai sparčiau nei gamybos sąnaudos. 78. iv) Ketvirta, pareiškėjas nurodė, kad daug metų jo ferosilicio gamybos vietos Rusijoje visu pajėgumu veikė ilgus metus, kad jis artimiausiu metu neketino padidinti bendrų ferosilicio gamybos pajėgumų ir kad nebuvo jokių faktų, rodančių priešingą padėtį. 79. Tačiau buvo pastebėta, kad po 2009 m. finansinės krizės pajėgumai buvo smarkai atnaujinti, ir pareiškėjas nurodė, kad pajėgumai išaugo 10 %–20 % (intervalas pateikiamas konfidencialumo sumetimais) palyginti su laikotarpiu iki 2009 m. finansinės krizės. 80. Atskleidus faktus pareiškėjas nurodė, kad nederėjo lyginti gamybos pajėgumų po PTL su pajėgumais per nagrinėjamąjį laikotarpį, nes pareiškėjas numatė 2009 m. finansinę krizę ir todėl jau buvo sumažinęs gamybos pajėgumus. Šis argumentas negali būti priimtas; nurodytas 10–20 % pajėgumų padidėjimas lyginant su 2009 m., o ne 2009 m., kai pajėgumai buvo labiausiai sumažėję. Be to, 2009 m. finansinė krizė dar negalėjo turėti poveikio pareiškėjo 2007 m. gamybos pajėgumams. 81. Išvada: nepakanka įrodymų, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdis yra ilgalaikis 82. Atlikus pareiškėjo argumentų dėl ilgalaikio pasikeitusių aplinkybių pobūdžio analizę, glaustai išdėstytą pirmiau, padaryta išvada, kad šiuo metu neturima pakankamai įrodymų, kad pasikeitusių aplinkybių pobūdis yra ilgalaikis. Atrodo tikėtina, kad pareiškėjo eksporto kainos, o dėl to ir dempingo skirtumas toliau kis, visų pirma priklausomai nuo pasaulinės rinkos kainų pokyčių. Todėl galima laikyti, kad tam tikros pareiškėjo nurodytos pasikeitusios aplinkybės gali rodyti, kad pareiškėjo kainodara per PTL buvo ilgalaikio pobūdžio. Todėl daroma išvada, kad šiuo metu dar per anksti ir nepagrįsta sumažinti muito mokestį. 83. Įsipareigojimai 84. Pareiškėjas kartu su susijusiu importuotoju pasiūlė įsipareigojimą dėl kainų pagal pagrindinio reglamento 8 straipsnio 1 dalį. 85. Atlikus tyrimą patvirtinta, kad produkto kaina buvo labai nestabili. Kaip jau minėta 42 konstatuojamojoje dalyje, buvo nustatyta, kad per PTL pareiškėjo pardavimo ES kainos labai įvairavo. Todėl nėra tinkama prisiimti įsipareigojimą dėl fiksuotos šio produkto kainos. Nors eksportuotojas siūlė indeksavimo metodą, nepavyko nustatyti ryšio tarp gatavo produkto kainos nestabilumo ir ypač siūlomo indeksacijos metodo, kadangi jis irgi yra susijęs su gatavu produktu ir kainomis, kurioms turėjo įtakos importas dempingo kaina. Todėl siūlomas indeksavimo metodas laikomas netinkamu. 86. Dėl bendrovės nurodytos rizikos – buvo nustatyta, kad dėl sudėtingos bendrovės struktūros labai padidėjo kryžminės kompensacijos rizika: per komercinės veiklos subjektą už Sąjungos ribų kitam susijusiam trečiosios šalies filialui be nagrinėjamojo produkto galėtų būti parduoti kiti produktai, o vėliau perparduoti Sąjungai. 87. Galiausiai, kadangi yra kelios šio produkto skirtingos kokybės atmainos ir jis importuojamas daugiausia nesupakuotas, muitinė negalėtų atskirti cheminių specifikacijų (kurioms gali reikėti taikyti skirtingas minimalias importo kainas) neatlikusi atskiros kiekvieno sandorio analizės, todėl stebėsena būtų labai sudėtinga arba neįmanoma. 88. Todėl pasiūlytas įsipareigojimas buvo atmestas. 89. Peržiūros baigimas 90. Atsižvelgiant į išvadas dėl dempingo ir tai, kad nebuvo įrodytas ilgalaikis pasikeitusių aplinkybių pobūdis, daroma išvada, kad akcinei bendrovei „Chelyabinsk Electrometallurgical Integrated Plant“ ir jos susijusiai akcinei bendrovei „Kuznetsk Ferroalloy Works“ turėtų būti toliau taikomas muitas, kurio dydis nustatytas pirminiame reglamente, t. y. 22,7 %. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Pagal Reglamento (EB) Nr. 1225/2009 11 straipsnio 3 dalį inicijuota dalinė tarpinė antidempingo priemonių, taikomų importuojamam, inter alia , Rusijos kilmės ferosiliciui, peržiūra baigiama nekeičiant galiojančios antidempingo priemonės dydžio. 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 343, 2009 12 21, p. 51. [2] OL L 55, 2008 2 28, p. 6. [3] OL C 290, 2010 10 27, p. 15. [4] Visų pirma žr. 2009 m. lapkričio 17 d. sprendimą byloje T 143/06 MTZ Polyfilms Ltd prieš Europos Sąjungos Tarybą, Rink. p. II-4133. [5] Kaip paaiškinta toliau, pirmą kartą CHEMK ir KF normalioji vertė bei eksporto kaina buvo apskaičiuotos ir palygintos atskirai. Kad būtų aiškiau šioje dalyje vietoj „pareiškėjo“ vartojamas žodis „bendrovė“, nes, kaip jau minėta, pareiškėjas reiškia CHEMK kartu su KF. [6] Žr. 23 konstatuojamąją dalį. [7] Žr. 27 konstatuojamąją dalį. [8] Institucijos naudoja duomenis apie ES suvartojimą per pradinio tyrimo tiriamąjį laikotarpį, o ne PTL. Taip daroma todėl, kad institucijos nepatikrino duomenų apie ES suvartojimą per PTL, nes šioje peržiūroje tiriamas tik dempingas ir nenagrinėjami žalos klausimai.