ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
3.4.

EESRK mano, kad atliekant teisės aktų analizę daugiausia dėmesio reikėtų skirti standartizavimo sistemai. Diegiant inovacijas visose (technikos ir mokslo) srityse, reikia gebėti atitikti pažangą ne tik vadovaujantis standartu, kuris bet kuriuo atveju dažnai būna pasenęs dėl sparčios technologijų plėtros, bet ir pasinaudojant lygiaverčiais alternatyviais sprendimais. Taikant lygiaverčius alternatyvius sprendimus, taigi nesilaikant standarto, per teismo sprendimus gali kilti didelių problemų dėl atsakomybės, be to, teisme labai sudėtinga įrodyti, kad alternatyvūs sprendimai yra lygiaverčiai (arba dažnu atveju geresni). Dėl to rengiant darniuosius standartus, visų pirma tuos, kurie taikomi statybinėms medžiagoms, labai svarbu numatyti priemonių geriau remti novatoriškus alternatyvius sprendimus.
4.1.5.

Taksonomijos reglamente jau numatytas priimti deleguotasis aktas, apimantis likusius keturis aplinkos tikslus, t. y. vandentvarką, biologinę įvairovę, taršos prevenciją ir žiedinę ekonomiką (1d veiksmas), yra tinkamas sprendimas siekiant integruoto tvarumo metodo. Be to, EESRK palankiai vertina Komisijos pareiškimą, kad ji pasiūlys analizės kriterijus, susijusius su biologine įvairove, siekdama susieti biologinės įvairovės sritį su klimato politika. Taip pat naudinga tai, kad bus įtraukta vidutinio aplinkosauginio veiksmingumo ekonominė veikla ir atskiriama ekonominė veikla, nedaranti reikšmingo poveikio aplinkosauginiam tvarumui, nuo ekonominės veiklos, kurią vykdant aplinkosauginiam tvarumui daroma reikšminga žala (1b veiksmas). Be to, numatoma iki 2021 m. pabaigos paskelbti ataskaitą dėl Taksonomijos reglamente numatytų ekonominė veiklos rūšių, kuriomis daromas arba nedaromas reikšmingas poveikis. EESRK primygtinai ragina, kad ataskaita būtų pateikta numatytu laiku. Plečiant taksonomiją būtina atkreipti dėmesį ir į tai, kad būtų išvengta spragų, kurios visų pirma atsiranda dėl sudėtingesnių taisyklių ir kuriomis pasinaudojant būtų vykdomas ekomanipuliavimas.
Susitarimas dėl nulinių muitų tarifų prekybai prekėmis, jeigu jos atitinka „kilmės taisykles“, ir apskritai laisvas kapitalo judėjimas yra svarbūs pasiekimai. Tačiau EESRK yra susirūpinęs, kad dėl asmenų judėjimo (nuo 2021 m. birželio 30 d.) ir paslaugų teikimo dar nėra susitarta. Be to, „Brexit’as“ vyksta kartu su COVID-19 krize, dėl kurios jau pradėjo kilti nedarbo lygis ir sumažėjo pajamos. EESRK taip pat yra labai susirūpinęs dėl to, kad gilėjanti socialinė nelygybė tapo labiau matoma visoje ES, ir pakartoja, kad „Europos socialinių teisių ramsčio (ESTR) įgyvendinimas turėtų būti nustatytas ir kaip sanglaudos politikos prioritetas“ ( 5 )
1.4.

Kartu atsižvelgdamas į tai, kad pagal EGADP išduotos paskolos yra išskirtinė priemonė, taikoma išimtinėmis aplinkybėmis, EESRK siūlo apsvarstyti galimybę vidutinės trukmės laikotarpiu šių paskolų neįtraukti į valstybių narių biudžeto deficito skaičiavimus pagal ES fiskalinę sistemą. Be to, būtina tęsti ekonominę plėtrą skatinančią fiskalinę politiką, todėl EESRK įspėja, kad nereikėtų per anksti atsisakyti paramos priemonių, pavyzdžiui, bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, ir pasisako už naujų fiskalinių taisyklių, kurios atspindėtų socialines ir ekonomines realijas po pandemijos, nustatymą.
3.7.2

Darbo rinkos modeliuose, grindžiamuose išskirtinai tik kolektyvinėmis derybomis, darbo užmokesčio deramumo nenagrinėja nei valstybė, nei vyriausybinė agentūra. Šios sutartys priklauso tik socialiniams partneriams ir tik jie gali jas aiškinti. Būtų nepriimtina kolektyvinėse sutartyse numatyti darbo užmokesčio dydžio peržiūrą. Be to, atsižvelgiant į socialinių partnerių autonomiją, kyla abejonių dėl jų įpareigojimo apskritai sudaryti susitarimus prieinamu ir skaidriu būdu, juo labiau kad šias sutartis gali aiškinti ir peržiūrėti tik socialiniai partneriai. EESRK taip pat primena, kad kolektyvinėse sutartyse ne visada apribojami minimaliojo darbo užmokesčio ar darbo užmokesčio dydžiai. Be to, informacijos teikimo įpareigojimai yra labai imlūs darbui, o kai kuriais atvejais reikalaujamų duomenų neįmanoma pateikti.
1.7.

Nors pripažįstame, kad OEV sektorius gali prisidėti prie bendro išmetamo CO 2 kiekio mažinimo, efektyvus tausus technologijų naudojimas taip pat gali sumažinti aviacijos išmetamą CO 2 kiekį. Šis požiūris turėtų būti laikomas priemone dar labiau sumažinti aviacijos pramonės pėdsaką. Pripažįstama, kad tokios technologijos kaip tvarieji aviaciniai degalai gali ženkliai sumažinti išmetamą CO 2 kiekį – gerokai daugiau nei galima pasiekti šiuo pasiūlymu.
2.6.2

Komisija pabrėžia, kad, siekiant padidinti gamybą, reikia suteikti investuotojams ir pramonei daugiau aiškumo ir tikrumo. Todėl ji pasiūlys bendrą mažo anglies dioksido kiekio standartą, kuris bus taikomas skatinant naudoti vandenilio gamybos įrenginius pagal jų tiesiogiai išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekį. Ji taip pat galėtų pasiūlyti išsamią terminologiją ir ES lygmens vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių sertifikavimo kriterijus, visų pirma remiantis tokiomis esamomis iniciatyvomis kaip „CertifHy“. Be to, atliekant būsimą ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ES ATLPS) peržiūrą, reikėtų įdiegti papildomus mechanizmus, kurie galėtų paskatinti vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio gamybą. Taip pat būtų galima sukurti sandorių dėl anglies dioksido kainų skirtumo (angl. Carbon Contract for Difference , CCfD) konkursų sistemas, t. y. skelbti kvietimus teikti ilgalaikius projektus, valstybės lėšomis padengiant CO 2 vykdymo kainos (t. y. 55–90 EUR / tCO 2 ) ir faktinės CO 2 kainos skirtumą. Galiausiai, galėtų būti numatytos tiesioginės ir skaidrios, rinka grindžiamos paramos vandenilio gamybai iš atsinaujinančiųjų išteklių schemos, taikomos konkurso tvarka.
1.8.

Šis nelankstumas, visų pirma susijęs su terminais, per kuriuos bankai gali atlikti neveiksnių pozicijų perleidimo operacijas, turi būti labai kruopščiai valdomas, kad siūlomas supaprastinimas nebūtų pernelyg naudingas tiems, kurie specializuojasi neveiksnių paskolų tvarkymo srityje, ir dėl to realiosios ekonomikos įmonės patirtų (papildomų) sunkumų, jei bankai būtų priversti išsilaisvinti nuo šių paskolų per pernelyg trumpą laiką.
1.4

EESRK pakartoja savo ankstesnėje nuomonėje pateiktą prašymą 30 proc. visų ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skirtų išteklių skirti ESF+, be to, 30 proc. esamų ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. Kadangi iš dalies pakeistame pasiūlyme numatyta 5 proc. išteklių skirti kovai su vaikų skurdu, šiame prašyme nurodomas visiškas būtino finansavimo minimumas. Be to, EESRK pritaria tam, kad nesimokančio, nedirbančio ir mokymuose nedalyvaujančio (NEET) jaunimo įtraukčiai skirtas minimalus finansinis paketas būtų padidintas iki 15 proc.; reikėtų atsižvelgti į kai kuriuose ES regionuose esantį didesnį NEET moterų skaičių, skiriant specialų finansavimą.
EESRK teigiamai įvertino pateiktus pasiūlymus dėl taksonomijos, kurie yra pirmasis Tvaraus augimo finansavimo veiksmų plano ( 7 ) įgyvendinimo etapas. Komitetas, be kita ko, palankiai įvertino pasiūlymą sukurti naujus anglies pėdsako mažinimo ir teigiamo poveikio mažinant anglies pėdsaką lyginamuosius indeksus. Be to, šis pagrindas taip pat turi derėti su veiksmų plane užsibrėžtais plataus užmojo tikslais, pagal kuriuos Europa yra pasirengusi imtis pasaulio lyderės vaidmens. Atėjo metas imtis veiksmų laikantis šio plataus užmojo tikslo ir atitinkamai parengti taksonomiją.
Numatoma, kad

visoje ES tikėtina

gyvenimo trukmė nuo gimimo padidės
5.3.

Šiuos bandomuosius projektus reikėtų įgyvendinti kaip įmanoma greičiau su vietos išrinktais atstovais, universitetais ir mokslinių tyrimų centrais, specialistais ir pilietinės visuomenės atstovais. Šiais projektais turėtų būti sudarytos sąlygos plėtoti ir išbandyti pagrindinius veiksmus ir priemones, siekiant pagerinti dabartinę nepatenkinamą padėtį bandomosiose vietovėse. EESRK rekomenduoja Viduržemio, Juodojoje jūroje, Atlanto vandenyno pakrantėje, Šiaurės jūroje ir Baltijos jūroje, taip pat vidaus vandenų teritorijose, kuriose yra didelių padėties pagerinimo galimybių, įgyvendinti pagrįstą bandomųjų projektų skaičių. Šie projektai galėtų, pavyzdžiui, apimti labai daug maistinių medžiagų turinčių ar užterštų vandenų valymą įvairiose vietovėse, pavyzdžiui, uostuose arba turizmo zonose, naudojant konkrečias filtruojančias rūšis, pavyzdžiui, austres, jūrų ežius, midijas ir vandens augalus (dumblius), arba atkuriant migracinius maršrutus ir nerštavietes, kad būtų atkurti migruojančių žuvų gyvavimo ciklai. Be to, šiais projektais taip pat reikėtų išbandyti gebėjimą dideliu mastu surinkti CO 2 . Bandomaisiais projektais taip pat būtų galima nustatyti, ar naudojant naujas technologijas būtų galima gaminti energiją iš jūrų ir ežerų arba ieškoti naujų būdų išsaugoti vandens išteklius.
5.4.

Atsižvelgiant į darnaus vystymosi programą, svarstomi etiniai aspektai daugiausia apima su žmonėmis susijusius aspektus, todėl priklauso socialiniam tvarumo aspektui. Be to, dirbtinis intelektas turėtų apimti tokius aplinkosaugos aspektus, kurie susiję su klimato kaita ir gamtiniais ištekliais, įskaitant tausų energijos ir žaliavų naudojimą ir, be kita ko, produktų priešlaikinio nusidėvėjimo vengimą. Be to, pagal ekonominio tvarumo principą būtina, kad sprendimai dėl dirbtinio intelekto būtų ekonomiškai pagrįsti, t. y. našūs, pelningi ir konkurencingi.
2.2.

Svarbu skirti sąvokas, o terminas „internetas“ yra pernelyg abstraktus. Į interneto sąvoką patenka ir žiniatinklis, ir socialiniai tinklai bei „juodasis tinklas“. Taip pat egzistuoja daiktų tinklas. Tai akivaizdžios saugumo spragos vykstant kibernetiniam karui. Pavyzdžiui, pastaruoju metu ISIS verbuotojams paprasčiau palaikyti ryšius per kompiuterinių žaidimų konsoles nei per žiniatinklį. Žodžių junginys „pasiruošti ir sudaryti sąlygas teroristinei veiklai“ nesiejamas nei su internetu, nei su socialiniais tinklais, tik su „juoduoju tinklu“. Be to, didžiosios interneto bendrovės (GAFAM) nevykdo veiklos „juodajame tinkle“ ar užkoduotuose tinkluose.
3.11.

Be to, kaip teigia The Boston Consulting Group , tiek tūkstantmečio kartos atstovai (angl. millennials ), tiek moterys vis labiau siekia savo finansinius ir investavimo tikslus derinti su vertybėmis, tačiau dėl to nemažina su grąža susijusių savo lūkesčių. Kitaip tariant, jie siekia visos papildomos vertės, apimančios ne vien finansavimo grąžą.
2.6.

Etapui iki paraiškos pateikimo nustatomi terminai, kurių viena kompetentinga institucija privalo laikytis, kad pabaigtų pagrindinius šio etapo tarpsnius. Todėl: — ne vėliau kaip per du mėnesius nuo projekto rengėjo parengto pranešimo gavimo dienos viena kompetentinga institucija turi arba patvirtinti leidimų išdavimo proceso pradžią, arba, jei mano, kad projektas nėra parengtas tinkamai, pranešimą atmesti informuojant apie tai raštu, — per tris mėnesius nuo leidimų išdavimo proceso pradžios viena kompetentinga institucija, glaudžiai bendradarbiaudama su projekto rengėju ir kitomis atitinkamomis institucijomis, turi parengti ir projekto rengėjui pateikti išsamius paraiškos metmenis, kurie turi būti pateikti prieš tai, kai gali būti išduoti leidimai, kurių reikia norint pradėti vykdyti projektą, — ne vėliau kaip per du mėnesius nuo išsamių paraiškos dokumentų pateikimo dienos kompetentinga institucija turi raštu informuoti projekto rengėją, ar paraiškos byla yra parengta.
1.8.

Be to, valstybės obligacijomis užtikrintų vertybinių popierių klausimu labai svarbu laikytis teigiamo požiūrio į „rinkas“ ir kitus pagrindinius suinteresuotuosius subjektus. Reikia susitarti, kad jie stengtųsi šią priemonę įgyvendinti. Per parengiamąsias konsultacijas su suinteresuotaisiais subjektais rinkos ir valstybių narių atstovai gana kritiškai vertino šią idėją. Komitetas laikosi nuomonės, kad, siekiant kartu rasti konstruktyvius sprendimus, būtina užmegzti dialogą ir pradėti konsultacijas su visais suinteresuotaisiais subjektais.
3.2.

EESRK mano, kad „FinTech“ veiksmų planas yra nepaprastai svarbus siekiant plėtoti ir stiprinti kapitalo rinkas į jas integruojant skaitmeninimą, taigi, svarbus ir tų rinkų sąjungai, kuri yra svarbus Europos Sąjungos prioritetas. Be to, jis laikosi nuomonės, kad šis veiksmų planas gali būti svarbiausias veiksnys MVĮ sektoriui, kuris sudaro 99 % visų Europos įmonių, nes veiksmų planas stiprina jų finansavimo galimybes ir dėl to MVĮ galės priimti paprastesnius ir prieinamus sprendimus.
3.5.

Antra vertus EESRK mano, kad aptariamiems pasiūlymams pasirinktas teisinis pagrindas yra tinkamas, taip pat galima juos teigiamai įvertinti subsidiarumo ir proporcingumo principų požiūriu, be to, pasirinktos teisinės priemonės yra labiausiai tinkamos nustatytiems tikslams pasiekti. Komitetas apgailestauja tik dėl per didelio tam tikrų nuostatų lankstumo, kadangi, nepaisant to, kad naudojami reglamentai, jomis paliekama pernelyg didelė veiksmų laisvė valstybėms narėms ir nesuteikiama daugiau galimybių griežtesnei kontrolei, nors ES būtų galėjusi tai daryti pasirinkus tam tikrus kitus būdus, kurie buvo atmesti.
2.7.

ALD „.eu“ yra vienas iš didžiausių tarptautinių aukščiausio lygio domenų. Remiantis Komisijos duomenimis, yra daugiau kaip 3,8 mln. registravimų. Po tokių domenų, kaip „.de“, „.uk“ ir „.nl“, tai yra ketvirtasis pagal dydį Europos lygmens ALD. Visame pasaulyje yra daugiau 700 akredituotų registratorių. Nuo jo taikymo pradžios „.eu“ domeno registravimų skaičius labai didėjo, tačiau per pastaruosius dvejus metus augimas sustojo. Vidutinis registracijos pratęsimo rodiklis (80 %) yra didesnis už bendrą vidurinį rodiklį (70–75 %). Be to, mobiliųjų programėlių, paieškos sistemų ir socialinės žiniasklaidos naudojimas prieigai prie interneto turinio sumažina domenų vardų matomumą ir didina spaudimą tradiciniams domenų vardams.
4.1.2.

Tačiau atrodo, kad taikant dabar siūlomą nuostatą gali kilti neaiškumų dėl to, kada ją reikia taikyti, ir gali atsirasti reglamentavimo kliūčių įgyvendinti mišriojo krovinių vežimo projektus. Taigi taikant „vežimo ne automobilių keliu“ kriterijų lieka neatsakytas klausimas, ar lygiavertiškumas turėtų būti vertinamas pagal reikalingą laiką, atstumą kilometrais ar išlaidas. Be to, kriterijų „išvengti neįmanoma, kad kroviniai būtų vežami rentabiliai“ galima aiškinti įvairiai.
3.4

Taip yra nepaisant to, kad neteisėto turinio skaitmeninėje aplinkoje sąvoka teisiniu požiūriu skiriasi kiekvienoje valstybėje narėje ir priklauso nuo kiekvieno asmens etinio požiūrio. Taigi galima pateikti pavyzdžių, kurie nėra tokie akivaizdūs, kaip paminėti pirmiau, kai neteisėto turinio vertinimas priklauso nuo konfliktų, kuriuose susikerta pagrindinės teisės, pavyzdžiui, žodžio laisvė ir kitos pripažintos teisės, aiškinimo ir sprendimo, todėl būtina užtikrinti, kad būtų kuo labiau suderintos teisės ir užkirstas kelias tokiems susikirtimams. Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad svarbu imtis veiksmų prieš melagingų žinių skleidimą, todėl EESRK mano, kad interneto platformos turi suteikti vartotojams priemonių pranešti apie melagingas žinias tokiu būdu, kad būtų galima informuoti kitus naudotojus apie tai, jog buvo užginčytas turinio tikrumas. Be to, internetinės platformos galėtų plėtoti partnerystes su patikimais pranešėjais, t. y. sertifikuotomis faktų tikrinimo svetainėmis, siekiant sustiprinti vartotojų pasitikėjimą interneto turinio pagrįstumu.
3.9.

Vis dėlto, nors Komisijos požiūriui ir pritariama, tam tikrus aspektus būtų galima sugriežtinti siekiant užtikrinti, kad peržiūrėtas reglamentas būtų veiksmingas: reikėtų sutrumpinti tyrimo laikotarpį, be to, neturėtų būti įmanoma sustabdyti tyrimų be pagrįstos priežasties, pavyzdžiui, dėl susitarimo su šalimis dėl taisomųjų veiksmų ir tokių veiksmų įgyvendinimo. Taip pat turėtų būti numatyta laikinosios pagalbos priemonė.
4.7

EESRK nuomone, tiesiog būtina leisti vieną periodinio mokymo dieną padalyti į kelias dalis. Deja, pasiūlyme dėl direktyvos tokia galimybė nenumatoma, todėl kyla realus pavojus, kad dėl to atsiras prieštaravimų. Atsižvelgiant į tai, kad mokymo programos dalis gali būti baigta pasitelkiant e. mokymąsi, turėtų būti taikomas lankstus sprendimas, pavyzdžiui, padalijant vienus to paties dalyko septynių valandų trukmės mokymo kursus taip, kad dalis mokymo vieną dieną vyksta klasėje arba atliekant praktines užduotis, o kita dalis tęsiama kitą dieną e. mokymosi metodu. Tai būtina vien dėl to, kad patalpos, kuriose vyksta mokymai, dažnai būna skirtingose vietose.
3.4.1.

Darbo ateitis yra viena pagrindinių temų, kuriai būtina skirti daug dėmesio vykdant politines diskusijas ir socialinį dialogą kokybiško švietimo klausimais. Be to, didelio masto permainos keičia atliekamo darbo būdus. Todėl dabar, nepaisant atsirandančių naujų galimybių inovacijas paversti naujomis darbo vietomis, darbo pasaulyje būdingas didelis nenuspėjamumas tiek darbuotojų, tiek įmonių atžvilgiu. Be to, skaitmeninės revoliucijos lemiamos permainos dar labiau stiprina nenuspėjamumo ir sudėtingumo pojūtį, nors jos ir derinamos su naujomis teigiamomis galimybėmis. Kaip nurodyta pirmajame J.-C. Juncker vadovaujamos Komisijos parengtame Švietimo ir mokymo stebėsenos biuletenyje, „žmonių parengimas darbui yra tik viena medalio pusė. Švietimas atlieka lygiai tokį pat svarbų vaidmenį kuriant geresnę visuomenę“. Tačiau dabar net ir aukščiausią kvalifikaciją turintys darbuotojai gali prarasti darbą. Švietimas ir mokymas yra itin svarbūs, tačiau patys savaime jie nebegarantuoja tinkamo, stabilaus, gerai apmokamo darbo. Taip pat atrodo, kad nelygybė darbo rinkoje tapo susirūpinimą keliančiu klausimu, kurį reikia tinkamai spręsti.
1.7.

EESRK nuomone, svarbu, kad šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas ir pašalinimas būtų moksliškai įvertintas užtikrinant skaidrumą ir taikant bendrus rodiklius. Komitetas ragina Komisiją parengti miškų valdymo apskaitos taisykles taip, kad jos atspindėtų faktinius išmetimo ir sekvestracijos lygius. Be to, valstybės narės turi nustatyti nacionalinius miškų atskaitos lygius atsižvelgdamos į numatytą tvarų miškų išteklių naudojimą. ES taip pat turėtų parengti tikslią palydovinę pasaulinės miškų stebėsenos priemonę. Be to, reikėtų parengti tinkamus nemedingųjų augalų sekvestracijos žemės ūkio paskirties dirvožemyje apskaitos metodus. Taip pat svarbu, kad būtų išvengta dvigubos LULUCF išmetamo su biomase susijusių dujų kiekio apskaitos kituose sektoriuose.
3.5.

Strategijoje nustatyti keli svarbūs uždaviniai. Su iškastiniu kuru siejama daugiau kaip 80 % suvartojamos energijos, todėl šis sektorius labai svarbus siekiant mažo anglies dioksido kiekio tikslų ir pereinant prie efektyvesnės ir saugesnės energijos sistemos. Du trečdaliai ES pastatų (dauguma iš jų bus vis dar naudojami 2050 m.) buvo pastatyti prieš nustatant energijos vartojimo efektyvumo reikalavimus. Paskatos „tobulinti“ gali būti fragmentiškos dėl nuosavybės arba nuomos susitarimų ir silpnėti dėl tinkamų finansinių programų stokos. Šildymo sektoriuje trūksta rinkos dėsniais grindžiamos konkurencijos, statybininkai ir įrengėjai nėra pakankamai mokomi, jiems trūksta praktinių žinių, o buitiniai vartotojai nėra pakankamai informuoti apie galimą naudą. Pastatų renovacijos lygis yra žemas (0,4–1,2 % per metus); be to, ES susiduria su vis didėjančia energijos nepritekliaus problema.
4.4.1

Pasiūlyme didelis dėmesys skiriamas techninės (-ių) tarnybos (-ų), kurią (-ias) kaip bandymų laboratoriją (-as) paskyrė tipo patvirtinimo institucija, paskyrimo ir reguliaraus atitikties vertinimo procedūros tobulinimui. Tai gali būti laikoma teigiamu aspektu. Tačiau kyla pavojus, kad šiuo pasiūlymu bus nustatyti apsunkinantys ir pertekliniai reikalavimai, dėl kurių bereikalingai padidės sąnaudos ir bus vilkinamas laikas, o tai gali lemti netinkamą įgyvendinimą. Be to, skirtingų valstybių narių institucijos vykdo pernelyg daug techninių tarnybų kvalifikacijos patikrinimų, įskaitant dvigubas arba kryžmines patikras, taip pat siūlomas patikrų dažnis, atrodo, nėra ekonomiški ir gali prieštarauti JT EEK patvirtinimo sistemai.
2.5.

Be to, imigrantų, pabėgėlių ir saugumo problemos, kilusios po islamistų teroro išpuolių, sukėlė Europos gyventojų ir politikų paniką: be kita ko, sustiprėjo valstybių narių nesutarimas, atgijo nacionalizmas ir dėl to uždaromos sienos. Todėl skubus EPS užbaigimas nebėra prioritetas ir yra apskritai atidėtas; apie tai nebekalbama politinėse diskusijose ir spaudoje, o dėl „išvengto pavojaus“ turbūt džiaugiasi ne tik euroskeptikai, bet ir daug politikų.
1.4.

EESRK taip pat abejoja dėl realios galimybės įgyvendinti šį reglamentą bendroje rinkoje ir dėl teisinio pobūdžio aspektų; be to, pažymėtina, kad, be šių teisinių klausimų, reikia spręsti viešosios nuomonės ir politinės tvarkos problemą.
3.1.1.

Pažangiai valdomų sienų sumanymas yra sveikintinas, bet pavėluotas. Pagrindinis su griežtesniu ir pažangesniu sienų valdymu susijęs uždavinys – užtikrinti, kad nebūtų pažeistos migrantų žmogaus teisės. Be to, nereikėtų paminti negrąžinimo principo net ir tais atvejais, kai tai padaryti bus sunku dėl to, kad ne visada paprasta ir aišku, kaip pabėgėlius atskirti nuo ekonominių migrantų. Pažangiai valdomos sienos turi būti saugomos paisant pagrindinių teisių ir laisvių.
4.19.

EESRK palankiai vertina tai, kad ES vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams Federica Mogherini, pasitelkdama diplomatijos klimato kaitos srityje veiksmų planą, savo išorės politikoje aktyviai sprendžia klimato kaitos švelninimo klausimus (10). Be to, svarbus ir tinkamas signalas yra ir Europos Komisijos pirmininko J. C. Junckerio pareiškimas, kuriame jis išreiškia norą pasiekti, kad ES pasaulyje pirmautų atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje – ne tik dėl to, kad tai naudinga kovojant su klimato kaita, bet ir dėl to, kad tai sukurtų naujas darbo vietas ir stiprintų energetinį saugumą.
4.6.

Komisijos tarnybos, pripažindamos šios sąvokos dviprasmiškumą ir dėl to kylantį teisinį netikrumą, paragino stebėsenos centrą kaupti nacionalinių teismų praktikos, susijusios su INT pažeidimais, pavyzdžius, kad būtų galima, be kita ko, patikslinti minėtą sąvoką. Be to, šių metų vasarą paskelbus universitetams skirtą kvietimą pareikšti susidomėjimą, kurio tikslas išanalizuoti ekonomines intelektinės nuosavybės sąvokas, 2014 m. rugsėjo 19 d. buvo surengtas pirmasis ekonomikos seminaras. Seminare kai kurie specialistai diskutavo dėl praktinio sąvokų „komercinis mastas“ ir „komerciniai tikslai“ vartojimo IN pažeidimų kontekste (9) ir dėl galimo jų aiškinimo žvelgiant iš ekonominių pozicijų.
3.3.1

Pagal Reglamentu (EB) Nr. 3/2008 nustatytą tvarką, valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos du kartus per metus atrinkdavo kampanijas, kurioms galima skirti Sąjungos paramą. Tada jos gautus pasiūlymus perduodavo Europos Komisijai, kuri savo ruožtu juos peržiūrėdavo. Šiuo pasiūlymu siekiama supaprastinti procedūrą programų atrankai įvedant vieno langelio principą; atranką vieną kartą per metus vykdys Komisija. Be jokių abejonių, tai supaprastins administracines procedūras. Tačiau už „paprastų“ programų (kurias teikia tik viena valstybė narė) valdymą toliau bus bendrai atsakingos valstybės narės po to, kai programas atrinks Komisija.
1.4

Užsienyje gyvenantiems piliečiams balsuoti nacionaliniuose rinkimuose leidžia iš viso 23 ES valstybės narės. Neoficialios, specialiai šiai nuomonei organizacijos „Europeans Throughout the World“ (ETTW) atliktos apklausos rezultatai parodė Europos ekspatriantų organizacijas be kita ko manant, kad teisę balsuoti išsaugoti būtina dėl šių svarių priežasčių: — balsavimas rinkimuose – vietos savivaldos, regionų, nacionaliniuose ar Europos – yra pagrindinė demokratinė teisė, kurią būtina remti ir saugoti. — Kad nacionaliniai rinkimai būtų tikrai demokratiški, būtina išgirsti visų piliečių, taip pat ir tų, kurie nusprendė gyventi ir dirbti užsienyje, balsą. — Balsavimas nacionaliniuose rinkimuose leidžia užsienyje gyvenantiems piliečiams palaikyti svarbius ryšius su savo šalimi ir išlikti „atsakingais piliečiais“ ir „gerais europiečiais“. — Užsienyje gyvenantys piliečiai iš esmės yra savo valstybių „ambasadoriai“, be to, dažnai susiduria su savo valstybėse priimtų politinių sprendimų pasekmėmis. — Europoje balsavimas užsienyje įkūnija Europos šūkį „Suvienyti įvairovėje“.