LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 334/1

KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

EUROPOS SĄJUNGOS KONSOLIDUOTOSIOS METINĖS ATASKAITOS – 2012 FINANSINIAI METAI

2013/C 334/01

TURINYS

Konsoliduotųjų ataskaitų pastaba

ES biudžetas: nuo parengimo iki įvykdymo patvirtinimo

I DALIS Konsoliduotosios finansinės ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

Balansas

Finansinės veiklos ataskaita

Pinigų srautų ataskaita

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

II DALIS Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos ir aiškinamosios pastabos

ES biudžeto vykdymo rezultatai ir aiškinamosios pastabos

Suvestinės biudžeto vykdymo ataskaitos

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA 2012 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 148 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento IX antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamosiose pastabose. Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti. Remdamasis šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinęs, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyti Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. [parašas] Manfred KRAFF Komisijos apskaitos pareigūnas 2013 m. liepos 24 d.

ES BIUDŽETAS: NUO PARENGIMO IKI ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO

Europos Sąjungos (ES) konsoliduotosiose metinėse ataskaitose pateikta informacijos apie ES institucijų, agentūrų ir kitų įstaigų veiklą biudžeto ir kaupiamosios apskaitos požiūriu. Šios ataskaitos neapima valstybių narių metinių ataskaitų.

1. METINIS BIUDŽETAS

Iš ES biudžeto visoje Europos Sąjungoje finansuojama įvairių sričių politika ir programos. Remdamasi daugiametėje finansinėje programoje valstybių narių nustatytais prioritetais, Komisija vykdo specialias konkrečios srities programas, veiklą ir projektus. Gali būti remiami įvairiausi projektai: nuo švietimo projektų, kuriais skatinamas studentų ir mokytojų judumas, iki ūkininkams skirtų projektų, projektų, kuriais remiamos pelningos investicijos, dėl kurių sukuriamos arba išlaikomos darbo vietos, projektų, kurių tikslas — gerinti ES darbuotojų darbo aplinką ir stiprinti išorės sienų kontrolę.

Per 90 % ES biudžeto skiriama finansuoti tokioms ES politikos ir veiklos sritims, dėl kurių susitarė visos valstybės narės. Veikla grindžiamu biudžeto sudarymu užtikrinamas tiesioginis metinio biudžeto ir ES politikos sričių ryšys. Pagal veiklos rūšis sudarytoje biudžeto nomenklatūroje aiškiai nurodomos ES politikos sritys ir bendra kiekvienai iš šių sričių skiriamų išteklių suma.

Politikos sritys yra suskirstytos į maždaug 200 veiklos rūšių, iš kurių daugiau nei 110 apima veiklos biudžeto išlaidų kategorijas ir todėl biudžeto nomenklatūroje atitinka biudžeto skyrius. Šios politikos sritys daugiausia yra susijusios su veikla, nes pagrindine pagal jas vykdoma veikla siekiama padėti trečiosioms šalims atitinkamose jų veiklos srityse. Tačiau kitos politikos sritys, pvz., „Koordinavimas ir teisinės konsultacijos“ ir „Biudžetas“, yra horizontalios ir užtikrina tinkamą Komisijos veikimą. Veikla organizuojama pagal bendrą konceptualią prioritetų nustatymo, planavimo, biudžeto sudarymo, stebėjimo ir atskaitomybės sistemą, kurios pagrindinis tikslas – skatinti veiksmingą, ekonomišką ir efektyvų išteklių naudojimą.

Komisijos parengtą biudžetą paprastai gruodžio mėn. viduryje svarsto Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnyje nustatytos procedūros.

2. KAIP FINANSUOJAMA ES?

ES finansavimą sudaro dviejų pagrindinių kategorijų įplaukos: nuosavi ištekliai ir įvairios įplaukos.

2.1 Nuosavų išteklių įplaukos

ES automatiškai gauna nuosavų išteklių įplaukas, kad galėtų finansuoti savo biudžetą nelaukdama vėlesnio nacionalinių valdžios institucijų sprendimo. Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas įplaukas. Bendra nuosavų išteklių suma negali viršyti 1,23 % ES bendrųjų nacionalinių pajamų. Nuosavus išteklius galima suskirstyti į tradicinius nuosavus išteklius, nuosavus išteklius iš pridėtinės vertės mokesčio ir išteklius iš bendrųjų nacionalinių pajamų.

2.2 Įvairios įplaukos

Įvairios įplaukos, gaunamos iš ES veiklos, paprastai sudaro mažiau nei 10 % visų įplaukų. Tai, pavyzdžiui, įplaukos iš konkurencijos bylų baudų ir įplaukos, gautos įvykdžius vykdomuosius raštus sumoms išieškoti, skirtus privačiojo ir viešojo sektoriaus skolininkams, kiek tai susiję su ES projektų valdymu. Šiai kategorijai taip pat priklauso Teisingumo Teismo paskirti baudų mokėjimai valstybėms narėms, nevykdančioms priimto sprendimo. Už bet kokią laiku nesumokėtą skolą skaičiuojami delspinigiai. Kai trečiųjų šalių, išskyrus valstybes nares, skolos lieka nesumokėtos, Komisija (ir Taryba) gali priimti sprendimus nustatyti mokėjimo prievolę, kurie yra tiesiogiai vykdytini pagal vykdymo teritorijoje galiojančio civilinio proceso taisykles. Įsipareigojimų nevykdantiems skolininkams taikomos skolų išieškojimo procedūros, kurias vykdo Europos Komisijos teisės tarnyba, padedama išorės teisės firmų.

3. KAIP VALDOMAS IR NAUDOJAMAS ES BIUDŽETAS?

3.1 Pirminės veiklos išlaidos

ES veiklos išlaidos priskiriamos įvairioms finansinės programos išlaidų kategorijoms ir gali būti įvairių rūšių, atsižvelgiant į tai, kaip pinigai išmokami ir valdomi. 2012 m. ataskaitose Komisija išlaidas klasifikuoja toliau nurodyta tvarka.

Tiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai biudžetą tiesiogiai vykdo Komisijos tarnybos.

Netiesioginis centralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija biudžeto vykdymo užduotis paveda ES arba nacionalinės teisės subjektams, kaip antai ES viešosios teisės įstaigoms arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms.

Decentralizuotas valdymas: taikomas tais atvejais, kai Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis perduoda trečiosioms šalims.

Pasidalijamasis valdymas: pagal šį valdymo metodą biudžeto vykdymo užduotys perduodamos valstybėms narėms. Didžioji išlaidų dalis valdomos pagal šį metodą, kuris taikomas tokioms sritims kaip žemės ūkio išlaidos ir struktūriniai veiksmai.

Jungtinis valdymas: pagal šį metodą Komisija tam tikras biudžeto vykdymo užduotis paveda tarptautinėms organizacijoms.

Ši klasifikacija pasikeis 2014 m., kai įsigalios atnaujintas Finansinis reglamentas.

3.2 Komisijos finansų pareigūnai

Komisijos narių kolegija prisiima bendrą politinę atsakomybę, tačiau faktiškai pati nevykdo jai suteiktų biudžeto vykdymo įgaliojimų. Kiekvienais metais ji šias užduotis perduoda atskiriems ES institucijų tarnautojams, kurie atsiskaito Kolegijai ir kuriems taikomi Finansinis reglamentas ir Tarnybos nuostatai. Šie darbuotojai – paprastai generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai – yra vadinami įgaliotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais. Jie savo ruožtu biudžeto vykdymo užduotis gali perduoti perįgaliotiesiems leidimus suteikiantiems pareigūnams.

Leidimus suteikiantys pareigūnai atsako už visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint pasiekti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su biudžetu ir pačia veikla, įskaitant teisinių įsipareigojimų patvirtinimą, veiklos rezultatų stebėjimą, mokėjimų atlikimą ir prireikus lėšų susigrąžinimą. Patikimas finansų valdymas ir tinkama atskaitomybė kiekvienoje tarnyboje užtikrinama atskiriant valdymo kontrolę (už kurią atsakingi leidimus suteikiantys pareigūnai) nuo vidaus audito ir reikalavimų laikymosi kontrolės, taikant aiškius vidaus kontrolės standartus (parengtus pagal tarptautinius standartus), vykdant ex ante ir ex post patikras, nepriklausomą vidaus auditą remiantis rizikos įvertinimu ir už veiklą reguliariai atsiskaitant atskiriems Komisijos nariams.

Kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas turi parengti metinę veiklos, už kurią jis atsakingas, ataskaitą. Šioje ataskaitoje jis atsiskaito už politikos srities rezultatus ir pateikia pagrįstą patikinimą, kokį jis gali pateikti, kad jo ataskaitoje apibūdintai veiklai skirti ištekliai buvo panaudoti pagal paskirtį ir laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros teikia reikiamas garantijas dėl susijusių operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Remdamasi Finansinio reglamento 66 straipsniu Komisija priima metinių veiklos ataskaitų suvestinę, bendrą vidaus auditoriaus nuomonę, kuria Komisija prisiima bendrą politinę atsakomybę už ES biudžeto valdymą pagal SESV 317 straipsnį. Suvestinė ir metinės veiklos ataskaitos skelbiamos http://ec.europa.eu/atwork/planning-and-preparing/synthesis-report/index_lt.htm.

Apskaitos pareigūnas vykdo leidimus suteikiančių pareigūnų parengtus mokėjimo pavedimus ir vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. Jis taip pat yra atsakingas už institucijos iždo valdymą, apskaitos taisyklių ir metodų nustatymą, apskaitos sistemų tvirtinimą, apskaitos tvarkymą ir metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyti finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

3.3 Įsipareigojimas naudoti ES biudžetą

Prieš prisiimant teisinį įsipareigojimą (pavyzdžiui, sudarant sutartį arba dotacijos susitarimą) su trečiąja šalimi, į metinį biudžetą turi būti įtraukta biudžeto eilutė, pagal kurią būtų galima vykdyti atitinkamą veiklą. Biudžeto eilutėje taip pat turi būti pakankamai lėšų išlaidoms padengti. Jeigu tenkinamos šios sąlygos, reikiamos lėšos turi būti rezervuojamos biudžete kaip apskaitos sistemos biudžetinis įsipareigojimas.

Kol leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtino teisinio įsipareigojimo, iš ES biudžeto negalima naudoti jokių pinigų.

Patvirtintas biudžetinis įsipareigojimas įtraukiamas į biudžeto apskaitos sistemą ir asignavimai atitinkamai panaudojami. Tačiau tai neturi poveikio finansinėms ataskaitoms (arba didžiajai knygai), nes dar nėra išlaidų.

3.4 Mokėjimų atlikimas

3.4.1 Bendrosios taisyklės

Kol už atitinkamą operaciją atsakingas leidimus suteikiantis pareigūnas nepatvirtina biudžetinio įsipareigojimo, mokėjimų atlikti negalima. Kai mokėjimas patvirtinamas apskaitos sistemoje, atliekamas pervedimas į gavėjo sąskaitą. Per metus Komisija atlieka daugiau nei 1,8 mln. mokėjimų. Komisija yra SWIFT (Pasaulinės tarpbankinių finansinių telekomunikacijų organizacijos) narė.

3.4.2 Išankstinis finansavimas, išlaidų ataskaitos ir išlaidų tinkamumas

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame teisinio įsipareigojimo dokumente nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra naudojami tuo tikslu, kuriam buvo suteikti teisinio įsipareigojimo dokumente nustatytu laikotarpiu, arba turi būti grąžinti, t. y. jei pagalbos gavėjas nepatiria tinkamų finansuoti išlaidų, jis privalo ES grąžinti išankstinio finansavimo sumą. Todėl sumokėta išankstinio finansavimo suma nėra laikoma galutinėmis išlaidomis tol, kol nėra laikomasi atitinkamų sąlygų, ir atliekant pradinį mokėjimą ES balanse priskiriama turtui. Kai patvirtinamos tinkamos finansuoti išlaidos ir gaunamos grąžinamos sumos, išankstinio finansavimo suma sumažinama (visiškai arba iš dalies).

Praėjus tam tikram laikui po išankstinio finansavimo mokėjimo, atitinkama ES įstaiga gauna prašymą kompensuoti išlaidas, kad būtų pateisinta, kaip gavėjas, vykdydamas teisinį įsipareigojimą, išleido išankstinio finansavimo sumą. Kaip dažnai per metus siunčiami prašymai kompensuoti šias išlaidas, priklauso nuo finansuojamos veiklos rūšies ir sąlygų; jie nebūtinai gaunami iki metų pabaigos.

Tinkamumo kriterijai apibrėžiami pagrindiniame teisės akte, kvietimuose teikti paraiškas, kituose dotacijų gavėjams skirtuose informaciniuose dokumentuose ir (arba) dotacijos susitarimų arba sprendimų dėl dotacijos skyrimo sąlygose. Po analizės tinkamos finansuoti sumos priskiriamos išlaidoms, o gavėjui pranešama, jei yra netinkamų finansuoti sumų.

4. SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLA

ES sutartimi pagrįstais pagrindiniais teisės aktais ES suteikiama teisė priimti skolinimosi programas, kad būtų galima mobilizuoti valstybėms narėms ir ne valstybėms narėms finansiškai remti reikalingus finansinius išteklius. Šiuo metu Europos Komisija ES vardu vykdo tris pagrindines programas – Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės, mokėjimų balanso priemonės ir makrofinansinės pagalbos priemonės, pagal kurias ji gali skirti paskolas ir jas finansuoti, kapitalo rinkose išleisdama skolos priemones, arba su finansų įstaigomis. Kadangi lėšų rinkimas yra kompensacinė operacija, ES biudžetui nėra tiesioginio poveikio, tačiau teisiniu požiūriu ES privalo ir toliau tvarkyti skolas.

5. ES BIUDŽETO APSAUGA: FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS

Finansiniame reglamente ir kituose galiojančiuose teisės aktuose, visų pirma susijusiuose su žemės ūkio ir sanglaudos politika, nustatyta teisė tikrinti išlaidas praėjus keleriems metams nuo to, kai jos buvo patirtos. Nustačius klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų, lėšos susigrąžinamos arba atliekamos finansinės pataisos. Klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų nustatymas ir jų ištaisymas yra paskutinis kontrolės sistemų veiklos etapas ir esminis dalykas, įrodantis, kad finansų valdymas yra patikimas.

Dotacijų atveju biudžeto išlaidų tinkamumą tikrina atitinkamos ES tarnybos arba – pasidalijamojo valdymo atveju – valstybės narės, remdamosi galiojančiuose teisės aktuose arba kiekvienos dotacijos sąlygose numatytais patvirtinamaisiais dokumentais. Siekiant optimizuoti kontrolės sistemų sąnaudų ir teikiamos naudos santykį, paskutinių prašomų sumų, valdomų tiesioginiu centralizuotu būdu, patvirtinamieji dokumentai paprastai tikrinami daug nuodugniau nei tarpinių prašomų sumų, todėl galima nustatyti tarpinių mokėjimų klaidų, kurios ištaisomos koreguojant galutinį mokėjimą. Be to, ES ir (arba) valstybė narė privalo tikrinti patvirtinamųjų dokumentų duomenų teisingumą atlikdamos patikras pareiškėjo patalpose finansuojamos veiklos vykdymo metu ir (arba) vėliau (ex post). Galiojančiuose teisės aktuose numatyta įvairių procedūrų, kurios taikomos, Komisijai ir valstybėms narėms nustačius klaidų, pažeidimų arba sukčiavimo atvejų – išsamesnės informacijos pateikta finansinių ataskaitų 6 pastaboje.

6. FINANSINĖ ATSKAITOMYBĖ

ES metines ataskaitas sudaro dvi atskiros, bet susijusios dalys:

a) finansinės ataskaitos;

b) biudžeto vykdymo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie biudžeto vykdymą.

Komisija priima metines ataskaitas ir jas teikia Audito Rūmams, kad jie atliktų auditą, ir galiausiai – Tarybai ir Parlamentui, kad jie patvirtintų biudžeto įvykdymą.

Be minėtų metinių ataskaitų, rengiamos ir mėnesinės biudžeto vykdymo ataskaitos.

6.1 Finansinės ataskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsako už ES finansinių ataskaitų parengimą ir užtikrina, kad jose visais reikšmingais aspektais būtų teisingai parodyta ES finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. Ataskaitos rengiamos pagal ES apskaitos taisykles, grindžiamas tarptautiniais finansinės atskaitomybės standartais (TFAS). Daugiau informacijos pateikta finansinių ataskaitų 1 pastaboje.

6.2 Biudžeto sąskaitos

Komisijos apskaitos pareigūnas atsako už mėnesinių ir metinių biudžeto vykdymo ataskaitų parengimą. Tik Komisijos biudžete numatyti administraciniai ir einamieji asignavimai. Kitos institucijos gauna tik administracinius asignavimus. Be to, biudžete išskiriami dviejų rūšių asignavimai: nediferencijuotieji ir diferencijuotieji. Nediferencijuotieji asignavimai naudojami metinėms operacijoms (kurios atitinka metinio periodiškumo principą) finansuoti. Diferencijuotieji asignavimai buvo įvesti, kad metinio periodiškumo principą būtų galima suderinti su poreikiu valdyti daugiametes operacijas. Jie daugiausia skirti finansuoti daugiametėms operacijoms. Diferencijuotieji asignavimai skirstomi į įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus:

— įsipareigojimų asignavimai: apima visų einamaisiais finansiniais metais prisiimtų teisinių įsipareigojimų sumą, skirtą veiklai, kuri trunka kelerius metus. Tačiau biudžetiniai įsipareigojimai veiksmams, besitęsiantiems ilgiau nei vienerius finansinius metus, gali būti išskirstomi keleriems metams į metines dalis;

— mokėjimų asignavimai: apima išlaidas, patiriamas dėl einamaisiais ir (arba) ankstesniais finansiniais metais prisiimtų įsipareigojimų.

Įvedus diferencijuotuosius asignavimus, atsirado įrašytų įsipareigojimų ir atliktų mokėjimų atotrūkis: šis atotrūkis, atitinkantis neįvykdytus įsipareigojimus, reiškia laiko skirtumą tarp įsipareigojimų įrašymo dienos ir atitinkamų mokėjimų dienos. Tai vadinama neįvykdytais įsipareigojimais.

7. AUDITAS IR BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMAS

7.1 Auditas

ES metines ataskaitas ir išteklių valdymą tikrina jos išorės auditorius – Europos Audito Rūmai, kurie parengia metinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Audito Rūmų pagrindinis uždavinys – atlikti išorinį, nepriklausomą ES metinių ataskaitų auditą. Vykdydami veiklą, Audito Rūmai parengia:

(1) veiklos, finansuojamos iš bendrojo biudžeto, metinę ataskaitą, kurioje pateikia išsamias pastabas apie metines ataskaitas ir susijusias operacijas;

(2) nuomonę, pagrįstą auditais ir pateiktą metinėje ataskaitoje kaip patikinimo pareiškimas, apie i) ataskaitų patikimumą ir ii) susijusių operacijų, įskaitant įplaukas, surinktas iš apmokestinamų subjektų, ir išmokas galutiniams gavėjams, teisėtumą ir tvarkingumą;

(3) specialiąsias ataskaitas, kuriose pateikiamos konkrečių sričių audito išvados.

7.2 Biudžeto įvykdymo patvirtinimas

Galutinis biudžeto priėmimo etapas — tam tikrų finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. ES sprendimą dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Europos Parlamentas. Tai reiškia, kad atlikus auditą ir pabaigus rengti metines ataskaitas, Taryba turi rekomenduoti, o paskui Europos Parlamentas turi nuspręsti, ar suteikti Komisijai ir kitoms ES įstaigoms ES biudžeto įvykdymo patvirtinimą už praėjusius finansinius metus. Šis sprendimas grindžiamas metinių ataskaitų, Komisijos metinės vertinimo ataskaitos, Audito Rūmų metinės ataskaitos bei Komisijos atsakymų analize, taip pat remiantis Komisijai skirtais tolesniais klausimais ir prašymais pateikti papildomos informacijos.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimas yra politinis biudžeto vykdymo išorės kontrolės aspektas ir sprendimas, kuriuo Europos Parlamentas, remdamasis Tarybos rekomendacija, atleidžia Komisiją (ir kitas ES įstaigas) nuo atsakomybės už tam tikro biudžeto valdymą, pažymėdamas to biudžeto egzistavimo pabaigą. Galimas vienas iš trijų šios biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros rezultatų: biudžeto įvykdymas patvirtinamas, biudžeto įvykdymo patvirtinimas atidedamas arba biudžeto įvykdymas nepatvirtinamas. Neatsiejama Europos Parlamento vykdomos metinės biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros dalis – posėdžiai, per kuriuos Europos Parlamento biudžeto kontrolės komiteto nariai užduoda Komisijos nariams klausimus, susijusius su politikos sritimis, už kurias jie atsako. Per plenarinį posėdį patvirtinami galutinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo ataskaita ir specialus prašymas Komisijai imtis veiksmų. Tarybos rekomendaciją dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo priima Ekonomikos ir finansų reikalų taryba. Tiek Europos Parlamento vykdoma metinė biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra, tiek Tarybos rekomendacijos dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo aptariamos metinėje stebėjimo ataskaitoje, kurioje Komisija išdėsto, kokių ėmėsi priemonių, kad patenkintų Europos Parlamento prašymus ir atsižvelgtų į Tarybos rekomendacijas.

I DALIS

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (1)

TURINYS

Balansas

Finansinės veiklos ataskaita

Pinigų srautų ataskaita

Grynojo turto pokyčių ataskaita

Finansinių ataskaitų pastabos

1. Svarbiausi apskaitos principai

2. Balanso pastabos

3. Finansinės veiklos ataskaitos pastabos

4. Pinigų srautų ataskaitos pastabos

5. Neapibrėžtieji turtas bei įsipareigojimai ir kita svarbi informacija

6. ES biudžeto apsauga

7. Finansinės paramos priemonės

8. Finansinės rizikos valdymas

9. Susijusių šalių atskleidimas

10. Įvykiai po balanso sudarymo dienos

11. Konsolidavimo mastas

BALANSAS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Nematerialusis turtas 2.1 188 149 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai 2.2 5 978 5 071 Nuosavybės metodu apskaičiuotos investicijos 2.3 392 374 Finansinis turtas 2.4 62 311 43 672 Gautinos ir susigrąžintinos sumos 2.5 564 289 Išankstinis finansavimas 2.6 44 505 44 723 113 938 94 278 TRUMPALAIKIS TURTAS Atsargos 2.7 138 94 Finansinis turtas 2.8 1 981 3 721 Gautinos ir susigrąžintinos sumos 2.9 14 039 9 477 Išankstinis finansavimas 2.10 13 238 11 007 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.11 10 674 18 935 40 070 43 234 IŠ VISO TURTO 154 008 137 512 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams 2.12 (42 503) (34 835) Atidėjiniai 2.13 (1 258) (1 495) Finansiniai įsipareigojimai 2.14 (57 232) (41 179) Kiti įsipareigojimai 2.15 (2 527) (2 059) (103 520) (79 568) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Atidėjiniai 2.16 (806) (270) Finansiniai įsipareigojimai 2.17 (15) (51) Mokėtinos sumos 2.18 (90 083) (91 473) (90 904) (91 794) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (194 424) (171 362) GRYNASIS TURTAS (40 416) (33 850) Rezervai 2.19 4 061 3 608 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (2) 2.20 (44 477) (37 458) GRYNASIS TURTAS (40 416) (33 850)

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

Mln. EUR Pastaba 2012 m. 2011 m. VEIKLOS ĮPLAUKOS Įplaukos iš nuosavų išteklių ir įnašų 3.1 130 919 124 677 Kitos veiklos įplaukos 3.2 6 826 5 376 137 745 130 053 VEIKLOS IŠLAIDOS Administracinės išlaidos 3.3 (9 320) (8 976) Veiklos išlaidos 3.4 (124 633) (123 778) (133 953) (132 754) PAGRINDINĖS VEIKLOS PERTEKLIUS (DEFICITAS) 3 792 (2 701) Finansinės įplaukos 3.5 2 157 1 491 Finansinės išlaidos 3.6 (1 942) (1 355) Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų pokyčiai (8 846) 1 212 Bendrosioms ir asocijuotosioms įmonėms tenkanti grynojo deficito dalis 3.7 (490) (436) EKONOMINIS METŲ REZULTATAS (5 329) (1 789)

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

Mln. EUR Pastaba 2012 m. 2011 m. Ekonominis metų rezultatas (5 329) (1 789) Pagrindinė veikla 4.2 Amortizacija 39 33 Nuvertėjimas 405 361 Paskolų (padidėjimas) sumažėjimas (16 062) (27 692) Gautinų ir susigrąžintinų sumų (padidėjimas) sumažėjimas (4 837) 1 605 Išankstinio finansavimo (padidėjimas) sumažėjimas (2 013) (1 534) Atsargų (padidėjimas) sumažėjimas (44) (3) Atidėjinių padidėjimas (sumažėjimas) 299 234 Finansinių įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 16 017 27 781 Kitų įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 468 (45) Mokėtinų sumų padidėjimas (sumažėjimas) (1 390) 6 944 Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės įplaukos (1 497) (4 539) Kiti nepiniginiai pokyčiai 260 (75) Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas (sumažėjimas) 7 668 (2 337) Investicinė veikla 4.3 Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų vertės (padidėjimas) sumažėjimas (1 390) (693) Nuosavybės metodu apskaičiuotų investicijų (padidėjimas) sumažėjimas (18) 118 Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) sumažėjimas (837) (1 497) GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (8 261) (3 128) Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas (sumažėjimas) (8 261) (3 128) Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 2.11 18 935 22 063 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 2.11 10 674 18 935

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

Mln. EUR Rezervai (A) Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (B) Tikrosios vertės rezervas Kiti rezervai Sukauptas perteklius (deficitas) Ekonominis metų rezultatas LIKUTIS 2010 m. gruodžio 31 d. (61) 3 545 (48 163) 17 232 (27 447) Garantijų fondo rezervo pokytis 165 (165) 0 Tikrosios vertės pokyčiai (47) (47) Kita 2 (30) (28) 2010 m. ekonominio rezultato paskirstymas 4 17 228 (17 232) 0 2010 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (4 539) (4 539) Ekonominis metų rezultatas (1 789) (1 789) LIKUTIS 2011 m. gruodžio 31 d. (108) 3 716 (35 669) (1 789) (33 850) Garantijų fondo rezervo pokytis 168 (168) 0 Tikrosios vertės pokyčiai 258 258 Kita 21 (19) 2 2011 m. ekonominio rezultato paskirstymas 6 (1 795) 1 789 0 2011 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (1 497) (1 497) Ekonominis metų rezultatas (5 329) (5 329) LIKUTIS 2012 m. gruodžio 31 d. 150 3 911 (39 148) (5 329) (40 416)

FINANSINIŲ ATASKAITŲ PASTABOS

1. SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1 TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

Europos Sąjungos (ES) ataskaitos rengiamos pagal 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 (3) dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (toliau – Finansinis reglamentas) ir 2012 m. spalio 29 d. (4) Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012, nustatantį išsamias šio Finansinio reglamento taikymo taisykles.

Pagal Finansinio reglamento 143 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant nustatyti vienodas apskaitos, vertinimo ir ataskaitų pateikimo taisykles ir taip suderinti finansinių ataskaitų parengimo ir konsolidavimo procesą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, turi taikyti šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles. Apskaitoje sumos nurodomos eurais pagal kalendorinius metus.

1.2 APSKAITOS PRINCIPAI

Finansinių ataskaitų tikslas – teikti informaciją apie subjekto finansinę būklę, veiklos rezultatus ir pinigų srautus, kuri yra naudinga daugeliui šios informacijos vartotojų. ES, kaip viešojo sektoriaus subjekto, konkretesni tikslai – teikti informaciją, naudingą priimant sprendimus, ir parodyti subjekto atskaitomybę už jam pavestus išteklius. Šis dokumentas parengtas atsižvelgiant į šiuos tikslus.

Bendri aspektai (arba apskaitos principai), kurių reikia laikytis rengiant finansines ataskaitas, išdėstyti ES apskaitos taisyklėje Nr. 2 ir yra tokie patys, kaip ir aprašytieji TVSAS 1, t. y. teisingo pateikimo, kaupiamojo principo, veiklos tęstinumo, pateikimo nuoseklumo, sumavimo, atskaitymo ir palyginamosios informacijos.

Rengdama finansines ataskaitas pagal pirmiau minėtas taisykles ir principus vadovybė turi parengti įverčius, turinčius poveikio tam tikrų balanso ir finansinės veiklos ataskaitos punktų sumoms, taip pat susijusiai informacijai apie neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus.

1.3 KONSOLIDAVIMAS

Konsolidavimo mastas

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima visus svarbius kontroliuojamus subjektus (institucijas ir agentūras), asocijuotąsias ir bendrąsias įmones, tai yra 51 kontroliuojamą subjektą, 5 bendrąsias ir 4 asocijuotąsias įmones. Visą konsoliduotų subjektų sąrašą galima rasti 11,1 pastaboje. Palyginti su 2011 m., į konsoliduotąsias ataskaitas įtrauktas dar 1 kontroliuojamas subjektas (agentūra). Šis papildomo subjekto įtraukimas konsoliduotosioms finansinėms ataskaitoms reikšmingo poveikio neturi.

Kontroliuojami subjektai

Sprendimas konsoliduoti subjekto atskaitomybę grindžiamas kontrolės sąvoka. Kontroliuojami subjektai yra visi subjektai, kuriems ES turi teisę tiesiogiai ar netiesiogiai nustatyti finansų ir veiklos politiką, siekdama gauti naudos iš šių subjektų veiklos. Šia teise turi būti galima pasinaudoti iš karto. Kontroliuojamų subjektų atskaitomybė yra visiškai konsoliduota. Konsolidavimas pradedamas pirmąją kontrolės dieną ir baigiamas, kai tokia kontrolė baigiasi.

Dažniausiai taikomi bendri kontrolės kriterijai Europos Sąjungoje yra šie: subjekto sukūrimas remiantis steigimo sutartimis arba antrinės teisės aktais, subjekto finansavimas iš bendrojo biudžeto, balsavimo teisių valdymo organuose turėjimas, Europos Audito Rūmų atliekamas auditas ir Europos Parlamento teikiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimas. Akivaizdu, kad, siekiant pradėti kontrolę, subjekto lygmeniu reikia įvertinti, ar užtenka vieno pirmiau nurodyto kriterijaus, ar jų visų.

Pagal šį požiūrį laikoma, kad ES turi išskirtinę ES institucijų (išskyrus ECB) ir agentūrų (išskyrus įsteigtąsias pagal buvusią antrojo ramsčio politiką) kontrolę, todėl jos yra įtrauktos į konsoliduotąsias ataskaitas. Be to, likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (EAPB) taip pat laikoma kontroliuojamu subjektu.

Visos reikšmingos ES kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijos ir likučiai yra eliminuoti, o nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl nėra eliminuoti.

Bendrosios įmonės

Bendroji įmonė – tai subjektas, kurio ūkinę veiklą pagal sutartį bendrai kontroliuoja ES ir viena ar daugiau šalių (toliau – dalininkai). Bendra kontrolė – sutartimi įteisintas tiesioginis ar netiesioginis veiklos, suteikiančios naudojimo galimybių, kontrolės pasidalijimas.

Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. ES tenkanti jos bendrai kontroliuojamų subjektų rezultatų dalis įtraukiama į finansinės veiklos ataskaitą, o rezervų pokyčių dalis – į rezervus. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, ekonominių rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka bendrosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną.

Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš ES ir jos bendrai kontroliuojamų subjektų tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl yra neeliminuoti. Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams bendrosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo ES priimtų principų.

Asocijuotosios įmonės

Asocijuotosios įmonės – tai subjektai, kuriems ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi reikšmingos įtakos, bet jų nekontroliuoja. Jeigu ES tiesiogiai ar netiesiogiai turi 20 % ar daugiau balsavimo teisių, laikoma, kad turima reikšmingos įtakos.

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą ir iš pradžių pripažįstamas savikaina. ES tenkanti jos asocijuotųjų įmonių rezultatų dalis įtraukiama į finansinės veiklos ataskaitą, o rezervų pokyčių dalis – į rezervus. Pradinė savikaina ir visi pokyčiai (tolesni įnašai, ekonominių rezultatų ir rezervų pokyčių dalis, nuvertėjimas ir dividendai) atitinka asocijuotosios įmonės buhalterinę vertę sąskaitose balanso sudarymo dieną. Paskirstytas asocijuotosios įmonės pelnas sumažina turto balansinę vertę. Nerealizuotas pelnas ir nuostoliai iš ES ir jos asocijuotųjų įmonių tarpusavio operacijų nėra reikšmingi ir todėl neeliminuoti.

Panašioms operacijoms ir panašiomis aplinkybėmis įvykusiems įvykiams asocijuotosios įmonės gali taikyti apskaitos principus, kurie skiriasi nuo ES priimtų principų. Tais atvejais, kai ES turi 20 % arba daugiau investicinio kapitalo fondo, ji nesiekia turėti reikšmingos įtakos. Todėl tokie fondai vertinami kaip finansinės priemonės, priskiriamos prie parduoti laikomo finansinio turto.

Nekonsoliduoti subjektai, kurių lėšas valdo Komisija

ES darbuotojų sveikatos draudimo sistemos, Europos plėtros fondo ir Dalyvių garantijų fondo lėšas jų vardu valdo Komisija, tačiau ES šių subjektų nekontroliuoja, todėl jie neįtraukiami į jos konsoliduotąsias ataskaitas (išsamesnės informacijos apie atitinkamas sumas pateikta 11.2 pastaboje).

1.4 ATASKAITŲ RENGIMO PAGRINDAS

1.4.1 Valiuta ir perskaičiavimo pagrindas

Funkcinė ir ataskaitinė valiuta

ES funkcinė ir ataskaitinė valiuta yra euras, todėl finansinių ataskaitų duomenys nurodomi eurais (milijonais eurų).

Operacijos ir likučiai

Operacijos užsienio valiuta yra perskaičiuojamos eurais taikant operacijų dieną galiojantį valiutos kursą. Valiutos keitimo pelnas ir nuostoliai, patirti vykdant operacijas užsienio valiuta ir perskaičiuojant piniginį turtą ir įsipareigojimus užsienio valiuta, taikant metų pabaigoje galiojantį valiutos kursą, įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nekilnojamajam turtui, įrangai ir įrengimams bei nematerialiajam turtui, kurie išlaiko savo vertę eurais tokiu kursu, kuris galiojo jų įsigijimo dieną, taikomi skirtingi perskaičiavimo metodai.

Piniginio turto ir įsipareigojimų užsienio valiuta likučiai metų pabaigoje perskaičiuojami eurais taikant gruodžio 31 d. valiutų kursus:

EURO kursas

Valiuta 2012 12 31 2011 12 31 BGN 1,9558 1,9558 CZK 25,1510 25,7870 DKK 7,4610 7,4342 GBP 0,8161 0,8353 HUF 292,3000 314,5800 LVL 0,6977 0,6995 LTL 3,4528 3,4528 PLN 4,0740 4,4580 RON 4,4445 4,3233 SEK 8,5820 8,9120 CHF 1,2072 1,2156 JPY 113,6100 100,2000 USD 1,3194 1,2939

Piniginių finansinių priemonių užsienio valiuta, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikrosios vertės pokyčiai, susiję su perskaičiavimo skirtumu, įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nepiniginio finansinio turto ir įsipareigojimų tikrąja verte, įskaitant pelną arba nuostolį, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą. Nepiniginių finansinių priemonių, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas turtas, perskaičiavimo skirtumai įtraukiami į tikrosios vertės rezervą.

1.4.2 Įverčių taikymas

Pagal TVSAS ir visuotinai priimtus apskaitos principus finansinėse ataskaitose nurodomos sumos privalo būti pagrįstos vadovybės įverčiais ir prielaidomis, pagrįstais patikimiausia turima informacija. Reikšmingi įverčiai turi apimti bent jau šiuos elementus: išmokų darbuotojams įsipareigojimų sumas, atidėjinius, finansinę riziką, susijusią su atsargomis ir gautinomis sumomis, sukauptas pajamas ir sąnaudas, neapibrėžtąjį turtą ir neapibrėžtuosius įsipareigojimus, taip pat nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų nuvertėjimo laipsnį. Faktiniai rezultatai gali skirtis nuo šių įverčių. Įverčių pokyčiai parodomi tuo laikotarpiu, kuriuo jie tampa žinomi.

1.5 BALANSAS

1.5.1 Nematerialusis turtas

Įsigytos kompiuterinės programinės įrangos licencijos nurodomos įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus amortizacijos ir nuvertėjimo nuostolius. Turtas amortizuojamas pagal tiesinį metodą atsižvelgiant į nustatytą jo naudojimo trukmę. Viduje kuriamas nematerialusis turtas kapitalizuojamas, kai jis atitinka susijusius ES apskaitos taisyklių kriterijus. Kapitalizuotinos sąnaudos apima visas tiesiogiai priskiriamas sąnaudas, kurių reikia turtui sukurti, pagaminti ir paruošti naudoti vadovybės numatytu būdu. Su mokslinių tyrimų veikla susijusios sąnaudos, nekapitalizuotinos technologinės plėtros sąnaudos ir priežiūros sąnaudos pripažįstamos išlaidomis, kai patiriamos.

1.5.2 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai

Visas nekilnojamasis turtas, įranga ir įrengimai parodomi įsigijimo savikaina, atėmus sukauptus nusidėvėjimo ir nuvertėjimo nuostolius. Į įsigijimo savikainą įtraukiamos išlaidos, tiesiogiai susijusios su turto įsigijimu arba statyba.

Paskesnės sąnaudos pridedamos prie turto balansinės vertės arba prireikus pripažįstamos atskiru turtu tik tais atvejais, kai yra tikėtina, kad ES ateityje gaus su tuo turtu susijusios ekonominės naudos arba naudojimo galimybių ir kad galima patikimai įvertinti tokio turto savikainą. Remonto ir priežiūros sąnaudos parodomos finansinio laikotarpio, kuriuo jos buvo patirtos, finansinės veiklos ataskaitoje.

Žemės ir meno kūrinių nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes laikoma, kad jų naudojimo trukmė neribota. Statomo turto nusidėvėjimas nėra skaičiuojamas, nes šiuo turtu dar negalima naudotis. Siekiant nustatyti kito turto likutinę vertę, jo nusidėvėjimas skaičiuojamas pagal tiesinį metodą, atsižvelgiant į to turto nustatytą naudojimo trukmę, taikant šias nusidėvėjimo normas:

Turto rūšis Tiesinio nusidėvėjimo norma Pastatai 4 % Įranga, mechanizmai ir įrengimai 10 %–25 % Baldai 10 %–25 % Įrenginiai ir įtaisai 10 %–33 % Transporto priemonės 25 % Kompiuterinė aparatinė įranga 25 % Kitas materialusis turtas 10 %–33 %

Perleidimo pelnas arba nuostoliai apskaičiuojami lyginant įplaukas, atėmus pardavimo išlaidas, su perleisto turto balansine verte ir įtraukiami į finansinės veiklos ataskaitą.

Nuoma

Materialiojo turto nuoma, kai ES iš esmės tenka visa su nuosavybe susijusi rizika ir atlygis, klasifikuojama kaip finansinė nuoma. Nuomos laikotarpio pradžioje finansinė nuoma kapitalizuojama nuomojamo turto tikrąja verte arba dabartine minimalių nuomos įmokų verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Kiekviena nuomos įmoka paskirstoma tarp įsipareigojimų bei finansavimo sąnaudų taip, kad sudarytų pastovią palūkanų normą finansavimo įsipareigojimų likučiui. Nuomos įsipareigojimai, atskaičiavus finansavimo sąnaudas, įtraukiami į kitus įsipareigojimus (ilgalaikius ir trumpalaikius). Palūkanos, tenkančios finansavimo sąnaudoms, parodomos finansinės veiklos ataskaitoje per nuomos laikotarpį, kad būtų galima nustatyti pastovią palūkanų normą kiekvieno laikotarpio įsipareigojimų likutinei vertei padengti. Turto, nuomojamo finansinės nuomos būdu, nusidėvėjimas skaičiuojamas per turto naudojimo trukmę arba nuomos laikotarpį, atsižvelgiant į tai, kuris iš jų trumpesnis.

Nuomos rūšis, kai nuomotojas išsaugo didžiąją dalį su nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio, klasifikuojama kaip veiklos nuoma. Veiklos nuomos įmokos tiesiniu metodu paskirstomos per nuomos laikotarpį ir apskaitomos kaip sąnaudos finansinės veiklos ataskaitoje.

1.5.3 Nefinansinio turto nuvertėjimas

Turtas, kurio naudojimo trukmė yra neribota, nėra amortizuojamas ar nudėvimas ir kasmet tikrinama, ar jis nenuvertėjo. Tikrinama, ar nenuvertėjo amortizuojamas ar nudėvimas turtas, vertė, kai tam tikri įvykiai arba aplinkybės rodo, kad balansinė turto vertė gali būti nepadengta. Nuvertėjimo nuostolis pripažįstamas kaip suma, kuria turto balansinė vertė viršija jo atsiperkamąją vertę. Atsiperkamoji vertė yra lygi turto tikrajai vertei, atėmus pardavimo išlaidas, arba naudojimo vertei, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų didesnė.

Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrengimų likutinės vertės ir naudojimo trukmė peržiūrimos ir prireikus koreguojamos bent kartą per metus. Jeigu turto balansinė vertė viršija jo apskaičiuotą atsiperkamąją vertę, turto balansinė vertė yra iš karto sumažinama iki atsiperkamosios vertės. Jeigu ankstesniaisiais metais nurodytos nuvertėjimo priežastys nebeaktualios, nuvertėjimo nuostoliai atitinkamai panaikinami.

1.5.4 Investicijos

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Jeigu esama nuvertėjimo požymių, kapitalo sąnaudos koreguojamos siekiant parodyti asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių grynojo turto padidėjimą arba sumažėjimą, priskiriamą ES po pirminio turto pripažinimo, ir prireikus sumažinamos iki mažesnės atsiperkamosios vertės. Atsiperkamoji vertė nustatoma, kaip aprašyta 1.5.3 pastaboje. Jeigu vėliau nuvertėjimo priežastys tampa nebeaktualios, vertės sumažinimo nuostolis pakeičiamas balansine verte, kuri būtų buvusi nustatyta, jeigu nebūtų buvęs pripažintas nuvertėjimo nuostolis.

Investicijos į rizikos kapitalo fondus

Investicijos į rizikos kapitalo fondus klasifikuojamos kaip parduoti laikomas turtas (žr. 1.5.5 pastabą) ir atitinkamai parodomos tikrąja verte, įskaitant pelną ir nuostolius, atsirandančius dėl tikrosios vertės pokyčių (įskaitant perskaičiavimo skirtumus), įtraukiamus į tikrosios vertės rezervą.

Kadangi investicijos į rizikos kapitalo fondus neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, jos kiekvienoje balanso eilutėje yra vertinamos žemesniąja iš šių dviejų verčių: savikaina arba priskirtina grynąja turto verte (GTV). Nerealizuotas pelnas, atsiradęs apskaičiuojant tikrąją vertę, įtraukiamus į rezervus, o nerealizuoti nuvertėjimo nuostoliai yra vertinami siekiant nustatyti, ar jie turi būti pripažįstami kaip nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje, ar kaip pokyčiai tikrosios vertės rezerve.

1.5.5 Finansinis turtas

Klasifikavimas

ES savo finansinį turtą klasifikuoja pagal šias kategorijas: finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis; paskolų ir gautinų sumų; investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą; parduoti laikomo finansinio turto. Dėl finansinių priemonių klasifikavimo nusprendžiama pirminio pripažinimo metu ir jis peržiūrimas kiekvieno balanso sudarymo dieną.

i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis

Finansinis turtas klasifikuojamas pagal šią kategoriją, jeigu yra įsigytas turint pagrindinį tikslą jį greitai parduoti arba jeigu taip nusprendė ES. Į šią kategoriją taip pat patenka išvestinės priemonės. Šios kategorijos turtas yra klasifikuojamas kaip trumpalaikis turtas, jeigu jį tikimasi realizuoti per 12 mėnesių nuo balanso datos.

ii) Paskolos ir gautinos sumos

Paskolos ir gautinos sumos – neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais, nekotiruojamas aktyviojoje rinkoje. Šios sumos atsiranda, kai ES tiesiogiai skolininkui suteikia pinigų, prekių arba paslaugų be ketinimo prekiauti gautinomis sumomis. Jos nurodomos kaip ilgalaikis turtas, išskyrus sumas, kurios turi būti sumokėtos per 12 mėnesių nuo balanso datos.

iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą

Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra neišvestinis finansinis turtas su fiksuotais arba nustatomais mokėjimais bei fiksuotais išpirkimo terminais, kurių ES ketina ir gali laikytis. Šiais finansiniais metais ES neturėjo jokių prie šios kategorijos priskiriamų investicijų.

(iv) Parduoti laikomas finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas yra neišvestinė priemonė, kuri arba patenka į šią kategoriją, arba nepatenka į jokią kitą kategoriją. Jis klasifikuojamas arba kaip trumpalaikis, arba kaip ilgalaikis turtas, priklausomai nuo laikotarpio, per kurį ES tikisi jį realizuoti ir kuris balanso sudarymo dieną paprastai yra likutinis terminas. Investicijos į nekonsoliduotus subjektus ir kitos investicijos į nuosavybės vertybinius popierius (pvz., rizikos kapitalo operacijos), kurios neapskaitomos pagal nuosavybės metodą, taip pat klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas.

Pirminis pripažinimas ir vertinimas

Finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, laikomo iki išpirkimo termino ir parduoti, pirkimas ir pardavimas pripažįstamas prekybos dieną – tą dieną, kai ES įsipareigoja pirkti arba parduoti turtą. Paskolos pripažįstamos tada, kai pinigai yra iš anksto sumokami skolininkams. Finansinės priemonės iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte. Sandorių, susijusių su visu finansiniu turtu, kuris neapskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, sąnaudos pridedamos prie tikrosios vertės pirminio pripažinimo metu. Finansinis turtas, apskaitomas tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, iš pradžių pripažįstamas tikrąja verte, o sandorio sąnaudos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinio turto tikroji vertė pirminio pripažinimo metu paprastai yra sandorio kaina (t. y. gauto atlygio tikroji vertė). Tačiau kai suteikiama ilgalaikė paskola, kuriai neskaičiuojamos palūkanos arba palūkanos yra mažesnės nei rinkos, jos tikroji vertė gali būti vertinama kaip visų būsimų piniginių įplaukų, diskontuotų vyraujančia rinkos palūkanų norma, taikoma panašiai priemonei su panašiu kredito reitingu, dabartinė vertė.

Iš skolintų lėšų suteiktos paskolos vertinamos nominaliąja verte, kuri laikoma paskolos tikrąja verte. Tai daroma dėl šių priežasčių:

— ES skolinimo „rinkos sąlygos“ labai specifinės ir skiriasi nuo kapitalo rinkų sąlygų, kuriomis leidžiamos komercinės arba vyriausybės obligacijos. Kadangi skolintojai šiose rinkose gali rinktis alternatyvias investicijas, ši pasirinkimo galimybė atsispindi rinkos kainoje. Tačiau ES neturi alternatyvių investicijų galimybės, nes negali investuoti lėšų kapitalo rinkose; lėšas ji gali skolintis tik kad suteiktų paskolas tomis pačiomis normomis. Vadinasi, naudodama pasiskolintas lėšas ES negali pasinaudoti alternatyvaus skolinimo arba investicijų galimybėmis. Todėl nėra alternatyviųjų sąnaudų ir nėra pagrindo lyginti su rinkos normomis. Iš tiesų, ES skolinimo veikla pati savaime sudaro rinką. Kadangi alternatyviųjų sąnaudų galimybe nesinaudojama, rinkos kainoje netiksliai atspindima ES skolinimo operacijų esmė. Todėl netikslinga ES skolinimo tikrąją vertę nustatyti pagal komercines arba vyriausybės obligacijas.

— Be to, kadangi negalima palyginti su aktyviąją rinka arba panašiomis operacijomis, ES savo skolinimo operacijų, vykdomų teikiant EFPSP, mokėjimų balanso ir kitas tokias paskolas, tikrąją vertę turi nustatyti pagal taikomą palūkanų normą.

— Be to, šių paskolų atveju paskolos ir pasiskolintos lėšos dėl savo kompensacinio pobūdžio turi kompensacinį poveikį. Todėl faktinės paskolos palūkanos yra lygios faktinei susijusių pasiskolintų lėšų palūkanų normai. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansinių priemonių pripažinimas panaikinamas, kai teisių į pinigų srautus iš investicijų galiojimas baigiasi arba šios teisės yra perleidžiamos, kai ES perleidžia iš esmės visą su nuosavybe susijusią riziką ir atlygį.

Paskesnis vertinimas

i) Tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl kategorijoje „tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip pelnas arba nuostolis“ klasifikuojamo turto tikrosios vertės pasikeitimo, įtraukiami į laikotarpio, kada jie buvo patirti, finansinės veiklos ataskaitą.

ii) Paskolos ir gautinos sumos bei investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą yra parodomos amortizuota savikaina, taikant faktinių palūkanų metodą. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju ta pati palūkanų norma taikoma ir paskoloms, ir pasiskolintoms lėšoms, nes šios paskolos turi kompensacinių operacijų ypatybių, todėl paskolų ir skolinimosi sąlygų bei sumų skirtumai nėra reikšmingi. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

iii) Investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą. Šiuo metu ES neturi investicijų į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą.

iv) Parduoti laikomas finansinis turtas vėliau parodomas tikrąja verte. Pelnas ir nuostoliai, atsirandantys dėl parduoti laikomo finansinio turto tikrosios vertės pokyčių, pripažįstami tikrosios vertės rezerve. Kai turtas, klasifikuojamas kaip parduoti laikomas finansinis turtas, yra parduodamas arba nuvertėja, sukauptas tikrosios vertės koregavimas, anksčiau pripažintas tikrosios vertės rezerve, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Parduoti laikomo finansinio turto palūkanos, apskaičiuojamos taikant faktinių palūkanų metodą, pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje. Dividendai už parduoti laikomas nuosavybės priemones yra pripažįstami, kai nustatoma ES teisė gauti tokį mokėjimą. Aktyviosiose rinkose kotiruojamų investicijų tikroji vertė yra pagrįsta tuo metu siūlomomis kainomis. Jeigu finansinis turtas neturi aktyviosios rinkos (taip pat į biržų sąrašus neįtrauktų vertybinių popierių atveju), ES tikrąją vertę nustato taikydama vertinimo metodus. Jie apima pastarojo meto sandorių įprastomis rinkos sąlygomis naudojimą, sąsajas su kitomis iš esmės tokiomis pačiomis priemonėmis, diskontuotų pinigų srautų analizę, pasirenkamųjų sandorių kainų nustatymo modelius ir kitus vertinimo metodus, kuriuos paprastai naudoja rinkos dalyviai. Tais atvejais, kai investicijų į nuosavybės priemones, kurios neturi nustatytos rinkos kainos aktyviojoje rinkoje, tikroji vertė negali būti patikimai įvertinta, šios investicijos vertinamos savikaina, atėmus nuvertėjimo nuostolius.

Finansinio turto nuvertėjimas

ES kiekvieno balanso sudarymo dieną įvertina, ar yra objektyvių įrodymų, kad sumažėjo finansinio turto vertė. Finansinis turtas nuvertėja ir nuvertėjimo nuostoliai patiriami tada ir tik tada, jeigu yra objektyvių įrodymų, kad turtas nuvertėjo dėl vieno arba kelių įvykių po turto pirminio pripažinimo ir toks įvykis (arba įvykiai), dėl kurio (-ių) atsirado nuostolis, veikia finansinio turto, kuris gali būti patikimai apskaičiuotas, apskaičiuotus būsimuosius pinigų srautus.

a) Amortizuota savikaina parodomas turtas

Jeigu yra objektyvių įrodymų, kad nuvertėjo paskolos, gautinos sumos arba investicijos į iki išpirkimo termino laikomą finansinį turtą, parodomos amortizuota savikaina, tuomet nuostolio suma skaičiuojama kaip turto balansinės vertės ir apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų (neįtraukiant būsimų kredito nuostolių, kol jie nepatirti), diskontuotų taikant pradinę šio finansinio turto faktinių palūkanų normą, dabartinės vertės skirtumas. Turto balansinė vertė sumažinama, o nuostolio suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Jeigu paskolai arba investicijai į iki išpirkimo termino laikomą turtą taikoma kintama palūkanų norma, tuomet diskonto norma bet kokiam nuvertėjimo nuostoliui vertinti lygi sutartyje nustatytai dabartinei faktinių palūkanų normai. Finansinio įkaito apskaičiuotų būsimųjų pinigų srautų dabartinės vertės skaičiavimas parodo pinigų srautus, kurie gali atsirasti dėl prarastos teisės į įkeistą turtą, atėmus jo įsigijimo ir pardavimo sąnaudas, neatsižvelgiant į tai, ar teisės į šį turtą praradimas yra tikėtinas, ar ne. Jeigu nuvertėjimo nuostolio suma per kitą laikotarpį sumažėja, ir šis sumažėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimą, pirmiau pripažintas nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

b) Tikrąja verte parodomas turtas

Investicijų į nuosavybės vertybinius popierius, klasifikuojamų kaip parduoti laikomas finansinis turtas, atveju sprendžiant, ar sumažėjo vertybinių popierių vertė, atsižvelgiama į reikšmingą arba nuolatinį (ilgalaikį) vertybinio popieriaus vertės mažėjimą žemiau jo savikainos. Jeigu yra tokių įrodymų apie parduoti laikomą finansinį turtą, sukaupti nuostoliai, skaičiuojami kaip įsigijimo savikainos ir dabartinės tikrosios vertės skirtumas, atėmus bet kokius nuostolius dėl šio finansinio turto nuvertėjimo, anksčiau pripažintus finansinės veiklos ataskaitoje, yra pašalinami iš rezervų ir pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Finansinės veiklos ataskaitoje pripažinti nuosavybės priemonių nuvertėjimo nuostoliai finansinės veiklos ataskaitoje nėra panaikinami. Jeigu vėliau skolos priemonės, klasifikuojamos kaip parduoti laikomas finansinis turtas, tikroji vertė padidėja, o toks padidėjimas gali būti objektyviai susietas su įvykiu, įvykusiu jau pripažinus nuvertėjimo nuostolį, nuvertėjimo nuostolis finansinės veiklos ataskaitoje panaikinamas.

1.5.6 Atsargos

Atsargos parodomos savikaina arba grynąja galimo realizavimo verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Savikaina nustatoma pagal FIFO metodą (pirmiausiai sunaudojamos anksčiausiai įsigytos ar pagamintos atsargos). Į pagamintos produkcijos ir nebaigtų gaminių savikainą įtraukiamos žaliavos, tiesioginės darbo, kitos tiesiogiai priskiriamos sąnaudos ir susijusios gamybos pridėtinės išlaidos (remiantis įprastu veiklos pajėgumu). Grynoji galimo realizavimo vertė – apskaičiuota pardavimo kaina esant įprastoms verslo sąlygoms, atėmus gamybos užbaigimo sąnaudas ir pardavimo išlaidas. Kai atsargos laikomos realizavimui be mokesčio arba už nedidelį mokestį, jos įvertinamos savikaina arba dabartine atsargų atkuriamąja verte, atsižvelgiant į tai, kuri iš jų mažesnė. Dabartinė atkuriamoji vertė – tai išlaidos, kurias ES patirtų, jeigu įsigytų turtą finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

1.5.7 Išankstinio finansavimo sumos

Išankstinis finansavimas – tai mokėjimas, kuriuo gavėjui suteikiamas pinigų avansas, t. y. pradinės lėšos. Šios lėšos gali būti padalytos į kelis mokėjimus per konkrečiame išankstinio finansavimo susitarime nustatytą laikotarpį. Pradinės lėšos arba avansas yra grąžinami arba naudojami tuo tikslu, kuriuo buvo išmokėti, per susitarime nustatytą laikotarpį. Jeigu gavėjas nepatiria finansuoti tinkamų išlaidų, jis privalo išankstinį finansavimą grąžinti ES. Patvirtinus finansuoti tinkamas sąnaudas (kurios pripažįstamos kaip išlaidos) ir grąžintas sumas, išankstinio finansavimo suma (visiškai arba iš dalies) sumažinama.

Metų pabaigoje likusios išankstinio finansavimo sumos nustatomos iš pirminės (-ių) išmokėtos (-ų) sumos (-ų) atėmus: grąžintas sumas, prie išlaidų priskirtas tinkamas finansuoti sumas, metų pabaigoje dar nepadengtas apskaičiuotas tinkamas finansuoti sumas ir vertės sumažėjimą.

Palūkanos už išankstinį finansavimą pripažįstamos jų priskaičiavimo metu pagal atitinkamo susitarimo nuostatas. Metų pabaigoje sukauptų palūkanų įplaukos įvertinamos remiantis patikimiausia informacija ir šis įvertis įtraukiamas į balansą.

1.5.8 Gautinos sumos

Gautinos sumos parodomos pradine suma, atėmus nuvertėjimą. Gautinų sumų vertė sumažinama tada, kai yra objektyvių įrodymų, kad ES negalės surinkti visų pradinio dydžio gautinų sumų. Vertės sumažinimo suma lygi turto balansinės vertės ir atsiperkamosios vertės skirtumui. Vertės sumažinimo suma pripažįstama finansinės veiklos ataskaitoje. Remiantis ankstesne patirtimi taip pat taikomas neįvykdytų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti, kuriems dar nebuvo taikomas specialus vertės sumažinimas, bendras vertės sumažinimas. Informacijos apie metų pabaigoje pripažintų sukauptų pajamų tvarkymą pateikta 1.5.14 pastaboje.

1.5.9 Pinigai ir pinigų ekvivalentai

Pinigai ir pinigų ekvivalentai yra finansinės priemonės, apibrėžiamos kaip trumpalaikis turtas. Jie apima pinigus kasoje, bankuose laikomus indėlius iki pareikalavimo ir kitas trumpalaikes itin likvidžias investicijas, kurių pradinis terminas ne ilgesnis kaip trys mėnesiai.

1.5.10 Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams

Pensijų įsipareigojimai

ES vykdo fiksuotų išmokų pensijų planus. Nepaisant to, kad vienas trečdalis tikėtinų šių išmokų sąnaudų dengiamas iš darbuotojų atlyginimų, šie įsipareigojimai nefinansuojami. Balanse pripažintas įsipareigojimas, susijęs su fiksuotų išmokų pensijų planais, yra lygus dabartinei nustatytų išmokų įsipareigojimo vertei balanso sudarymo dieną. Fiksuotų išmokų įsipareigojimą apskaičiuoja nepriklausomi aktuarai, taikydami prognozuojamo sąlyginio vieneto metodą. Fiksuotų išmokų įsipareigojimo dabartinė vertė nustatoma diskontuojant įvertintus būsimuosius pinigų srautus, taikant vyriausybės obligacijų, kurios išreikštos valiuta, kuria bus mokamos išmokos, ir kurių išpirkimo terminas panašus į susijusio pensijų įsipareigojimo terminą, palūkanų normas.

Aktuarinis pelnas ir nuostoliai, atsiradę dėl praktinio koregavimo ir aktuarinių prielaidų pokyčių, iš karto pripažįstami finansinės veiklos ataskaitoje. Ankstesnės tarnybos sąnaudos iš karto pripažįstamosfinansinės veiklos ataskaitoje, išskyrus tuos atvejus, kai pensijų plano pokyčiai priklauso nuo darbuotojų, likusių tarnyboje tam tikram laikotarpiui (teisių suteikimo laikotarpiui). Tokiu atveju ankstesnės tarnybos sąnaudos yra amortizuojamos pagal tiesinį metodą per teisių suteikimo laikotarpį.

Ligos išmokos pasibaigus tarnybos laikotarpiui

ES rūpinasi savo darbuotojų sveikata, kompensuodama medicinines išlaidas. Kasdienei veiklai administruoti sukurtas atskiras fondas. Šia sistema naudojasi tiek dabartiniai darbuotojai, pensininkai, našliai ir našlės, tiek jų naudos gavėjai. Išmokos, mokamos nedirbantiems asmenims (pensininkams, našlaičiams ir t. t.), klasifikuojamos kaip išmokos darbuotojams pasibaigus tarnybos laikotarpiui. Atsižvelgiant į šių išmokų pobūdį, reikia atlikti aktuarinius skaičiavimus. Įsipareigojimas balanse nustatomas panašiu principu kaip ir pensijų įsipareigojimai (žr. pirmiau).

1.5.11 Atidėjiniai

Atidėjiniai pripažįstami tuomet, kai ES turi dabartinį teisinį arba konstruktyvų įsipareigojimą trečiosioms šalims, susijusį su praeities įvykiais, ir labai tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingos išteklių išmokos, o suma gali būti patikimai įvertinta. Atidėjiniai būsimiems veiklos nuostoliams nepripažįstami. Atidėjinio suma yra tiksliausias išlaidų, kurios, kaip numatoma, gali būti reikalingos finansinių ataskaitų sudarymo dieną turimam įsipareigojimui padengti, įvertis. Kai atidėjinys susijęs su daug punktų, įsipareigojimas vertinamas apskaičiuojant visus galimus rezultatus ir jų tikimybę (tikėtinos vertės metodas).

1.5.12 Finansiniai įsipareigojimai

Finansiniai įsipareigojimai klasifikuojami kaip finansiniai įsipareigojimai, vertinami tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, arba kaip finansiniai įsipareigojimai, parodomi amortizuota savikaina (pasiskolintos lėšos). Pasiskolintas lėšas sudaro iš kredito įstaigų pasiskolintos sumos ir skolos lakštais patvirtintos skolos. Pasiskolintos lėšos iš pradžių pripažįstamos tikrąja verte, lygia jų emisijos įplaukoms (gauto atlygio tikrajai vertei), atėmus sandorio sąnaudas, o vėlesniais laikotarpiais parodomos amortizuota savikaina, naudojant faktinių palūkanų metodą; bet koks įplaukų, atėmus sandorio sąnaudas, ir išpirkimo vertės skirtumas pripažįstamas finansinės veiklos ataskaitoje įsiskolinimo laikotarpiu, taikant faktinių palūkanų metodą.

Pasiskolintos lėšos klasifikuojamos kaip ilgalaikiai įsipareigojimai, išskyrus sumas, kurių išpirkimo terminas trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos. Iš pasiskolintų lėšų suteiktų paskolų atveju faktinių palūkanų metodas gali būti netaikomas paskoloms ir pasiskolintoms sumoms reikšmingumo sumetimais. ES patirtos sandorio sąnaudos, vėliau priskirtos paskolos gavėjui, yra tiesiogiai pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje.

Finansiniai įsipareigojimai, klasifikuojami pagal tikrąją vertę kaip pelnas arba nuostolis, apima išvestines priemones, kai jų tikroji vertė neigiama. Jų apskaita yra tokia pati kaip ir finansinio turto, vertinamo tikrąja verte kaip pelnas arba nuostolis, žr. 1.5.5 pastabą.

1.5.13 Mokėtinos sumos

Didžioji ES mokėtinų sumų dalis nėra susijusi su prekių arba paslaugų pirkimu, o yra neapmokėti dotacijų arba kitokio ES finansavimo gavėjų prašymai kompensuoti išlaidas. Jos registruojamos kaip mokėtinos sumos, lygios prašomai sumai, kai gaunamas prašymas kompensuoti išlaidas. Atlikus patikrinimą ir priėmus reikalavimus atitinkančias išlaidas, mokėtinos sumos vertinamos patvirtintos ir reikalavimus atitinkančios sumos dydžiu.

Mokėtinos sumos, susijusios su prekių ir paslaugų pirkimu, pripažįstamos gavus pradinės sumos sąskaitą, o susijusios išlaidos registruojamos apskaitoje, kai prekės yra pristatytos arba paslaugos suteiktos ir kai jas priima ES.

1.5.14 Sukauptos ir būsimųjų laikotarpių pajamos bei sąnaudos

Vadovaujantis ES apskaitos taisyklėmis, operacijos ir įvykiai finansinėse ataskaitose pripažįstami tuo laikotarpiu, su kuriuo jie susiję. Sukauptos išlaidos ataskaitinio laikotarpio pabaigoje pripažįstamos remiantis įvertinta pervedimo įsipareigojimo, kuris turi būti atliktas per tam tikrą laikotarpį, suma. Sukauptos išlaidos skaičiuojamos pagal išsamias Komisijos parengtas veiklos ir praktines gaires, kurių tikslas – užtikrinti, kad finansinėse ataskaitose būtų nurodyta tikra ir teisinga padėtis.

Įplaukos taip pat apskaitomos tuo laikotarpiu, su kuriuo jos susijusios. Metų pabaigoje, jeigu paslauga buvo suteikta, ES pristatė prekes arba yra sudarytas sutartinis susitarimas (t. y. remiantis sutartimi), bet sąskaita dar neišrašyta, finansinėse atskaitose bus pripažintos sukauptos pajamos.

Be to, metų pabaigoje, jeigu sąskaita išrašyta, o paslaugos dar nesuteiktos arba prekės dar nepristatytos, įplaukos bus atidėtos ir pripažintos kitą ataskaitinį laikotarpį.

1.6 FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

1.6.1 Įplaukos

Įplaukos iš neprekybinių operacijų

Jos sudaro didžiąją ES įplaukų dalį ir apima daugiausia tiesioginius bei netiesioginius mokesčius ir nuosavų išteklių sumas. Be mokesčių, ES taip pat gali gauti kitų šalių mokėjimus, kaip antai muitus, baudas ir dovanojamas lėšas.

BNP grindžiami ištekliai ir PVM ištekliai

Gautinos sumos yra pripažįstamos, kai Europos Komisija išsiunčia valstybėms narėms pareikalavimą įmokėti įnašus. Šios sumos vertinamos „pareikalauta suma“. Kadangi PVM ir BNP ištekliai grindžiami atitinkamų biudžetinių metų duomenų įverčiais, jie gali būti pakoreguoti, nes prieš valstybėms narėms paskelbiant galutinius duomenis sumos gali keistis. Įverčių pokyčio poveikis yra įtraukiamas nustatant laikotarpio, kai įvyko pokytis, grynąjį perteklių arba deficitą.

Tradiciniai nuosavi ištekliai

Gautinos sumos ir susijusios įplaukos pripažįstamos, kai iš valstybių narių gaunamos atitinkamos mėnesinės A ataskaitos (apimančios surinktus muitus ir mokėtinas sumas, kurios yra garantuotos ir neužginčytos). Finansinių ataskaitų sudarymo dieną valstybių narių surinktos, bet Europos Komisijai dar nesumokėtos laikotarpio įplaukos yra įvertinamos ir pripažįstamos kaip sukauptos įplaukos. Sumos, nurodytos iš valstybių narių gautose ketvirtinėse B ataskaitose (apimančios muitus, kurie nėra nei surinkti, nei garantuoti, taip pat garantuotas sumas, užginčytas skolininko), yra pripažįstamos kaip įplaukos, atėmus su jomis susijusias surinkimo sąnaudas (25 %). Be to, finansinės veiklos ataskaitoje pripažįstamas vertės sumažėjimas, lygus įvertintam susigrąžinimo skirtumui.

Baudos

Įplaukos iš baudų pripažįstamos, kai ES priima sprendimą skirti baudą ir apie tai oficialiai praneša adresatui. Jeigu kyla abejonių dėl įmonės mokumo, pripažįstamas teisės į gautinas sumas vertės sumažėjimas. Priėmus sprendimą skirti baudą, skolininkai per du mėnesius nuo pranešimo dienos turi:

— arba pritarti sprendimui (tokiu atveju jie privalo per nustatytą laikotarpį sumokėti baudą, ir suma laikoma ES galutinai surinkta),

— arba nepritarti sprendimui (tokiu atveju jie pateikia apeliacinį skundą pagal ES teisę).

Tačiau net pateikus apeliacinį skundą, pagrindinė baudos suma turi būti sumokėta per nustatytą trijų mėnesių laikotarpį, nes apeliacinis skundas nesustabdo sprendimo galiojimo (ES sutarties 278 straipsnis), arba, tam tikromis aplinkybėmis, pritarus Komisijos apskaitos pareigūnui, galima pateikti banko garantiją tai sumai.

Jeigu įmonė sprendimą apskundė ir jau laikinai sumokėjo baudą, suma parodoma kaip neapibrėžtasis įsipareigojimas. Tačiau, kadangi adresato apeliacinis skundas dėl ES sprendimo nesustabdo sprendimo galiojimo, gauti pinigai naudojami gautinai sumai padengti. Jeigu vietoj mokėjimo gaunama garantija, bauda lieka kaip gautina suma. Jeigu tikėtina, kad Bendrasis Teismas gali priimti ES nepalankų sprendimą, tokiai rizikai daromas atidėjinys. Jeigu pateikta garantija, neapmokėtos gautinos sumos vertė sumažinama laikantis reikalavimų. Banko sąskaitose, kuriose laikomos gautos sumos, sukauptos Europos Komisijos gautos palūkanos pripažįstamos įplaukomis ir atitinkama suma padidinamas neapibrėžtasis įsipareigojimas.

Įplaukos iš prekybinių operacijų

Prekių ir paslaugų pardavimo įplaukos pripažįstamos, kai didžioji su prekių nuosavybe susijusios rizikos ir atlygio dalis perduodama pirkėjui. Su paslaugų teikimu susijusio sandorio įplaukos pripažįstamos atsižvelgiant į sandorio baigtumo laipsnį finansinių ataskaitų sudarymo dieną.

Palūkanų pajamos ir išlaidos

Palūkanų pajamos ir išlaidos pripažįstamos finansinės veiklos ataskaitoje, taikant faktinių palūkanų metodą. Šis metodas taikomas finansinio turto arba finansinio įsipareigojimo amortizuotai savikainai apskaičiuoti ir palūkanų pajamoms arba palūkanų išlaidoms per atitinkamą laikotarpį paskirstyti. Apskaičiuodama faktinę palūkanų normą, ES įvertina pinigų srautus, atsižvelgdama į visas finansinės priemonės sutartines nuostatas (pavyzdžiui, išankstinio mokėjimo pasirinkimą), tačiau neatsižvelgia į būsimus kredito nuostolius. Skaičiuojant įtraukiami visi mokesčiai ir kitos sumos, kurias sutarties šalys sumokėjo arba gavo viena iš kitos ir kurios yra neatskiriama faktinės palūkanų normos dalis, taip pat sandorio sąnaudos ir visi kiti priedai arba nuolaidos.

Kai finansinis turtas arba panašaus finansinio turto grupė yra nurašyta dėl nuvertėjimo nuostolių, vertinant nuvertėjimo nuostolį palūkanų pajamos pripažįstamos taikant palūkanų normą, naudojamą diskontuojant būsimus pinigų srautus.

Dividendų pajamos

Dividendų pajamos pripažįstamos tada, kai nustatoma teisė gauti mokėjimą.

1.6.2 Išlaidos

Prekybinių operacijų išlaidos, patiriamos perkant prekes ir paslaugas, pripažįstamos, kai prekės pristatomos ir jas priima ES. Jos vertinamos pradine sąskaitoje nurodyta suma. ES yra būdingos neprekybinių operacijų išlaidos, sudarančios didžiąją visų išlaidų dalį. Jos susijusios su pervedimais lėšų gavėjams ir gali būti trijų rūšių: teisės į gautinas sumas, pervedimai pagal susitarimą ir atskiros dotacijos, įnašai ir dovanojamos lėšos.

Pervedimai pripažįstami išlaidomis tą laikotarpį, kurį įvyko įvykiai, dėl kurių buvo atliktas pervedimas, jeigu tik pervedimo pobūdis yra leidžiamas pagal teisės aktus (Finansinį reglamentą, Tarnybos nuostatus arba kitus teisės aktus) arba yra pasirašyta sutartis, pagal kurią leidžiama atlikti pervedimą; lėšų gavėjas atitiko visus tinkamumo kriterijus galima pagrįstai apskaičiuoti sumą. galima pagrįstai apskaičiuoti sumą.

Kai gaunamas bet koks pripažinimo kriterijus atitinkantis prašymas atlikti mokėjimą arba kompensuoti išlaidas, jis pripažįstamas išlaidomis, lygiomis reikalavimus atitinkančiai sumai. Finansuoti tinkamos išlaidos, kurios turi būti kompensuotos lėšų gavėjams, tačiau apie kurias dar nėra pranešta, metų pabaigoje yra įvertinamos ir įrašomos kaip sukauptos išlaidos.

1.7 NEAPIBRĖŽTIEJI TURTAS IR ĮSIPAREIGOJIMAI

1.7.1 Neapibrėžtasis turtas

Neapibrėžtasis turtas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti turtas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių. Neapibrėžtasis turtas parodomas, kai tikimasi gauti ekonominės naudos arba turėti naudojimo galimybių.

1.7.2 Neapibrėžtieji įsipareigojimai

Neapibrėžtasis įsipareigojimas – dėl praeities įvykių galintis atsirasti įsipareigojimas, kurio buvimas bus patvirtintas tiktai įvykus arba neįvykus vienam ar daugiau ES nevisiškai kontroliuojamų neapibrėžtų būsimų įvykių; arba esamas įsipareigojimas, atsiradęs dėl praeities įvykių, kuris dar nėra pripažintas, nes nėra tikėtina, kad įsipareigojimui įvykdyti bus reikalingi ekonominę naudą arba naudojimo galimybių teikiantys ištekliai, arba, retais atvejais, kai įsipareigojimo suma negali būti pakankamai patikimai nustatyta.

2. BALANSO PASTABOS

ILGALAIKIS TURTAS

2.1 NEMATERIALUSIS TURTAS

Mln. EUR Suma Bendroji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. 301 Papildomas įsigijimas 89 Perleidimas (11) Kiti pakeitimai 0 Bendroji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. 379 Sukaupta amortizacija 2011 m. gruodžio 31 d. (152) Amortizacijos sąnaudos per metus (39) Perleidimas 4 Kiti pakeitimai (4) Sukaupta amortizacija 2012 m. gruodžio 31 d. (191) Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. 188 Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. 149

Šios sumos pirmiausia susijusios su kompiuterine programine įranga.

2.2 NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

Į statomą turtą 2012 m. gruodžio 31 d. įtraukta 660 mln. EUR (2011 m. 219 mln. EUR) turto, susijusio su projektu „Galileo“, ES pasaulinės navigacijos palydovine sistema, kuri kuriama padedant Europos kosmoso agentūrai (EKA). Kai sistema bus užbaigta, ją sudarys 30 palydovų, 2 kontrolės centrai ir 16 antžeminių stočių. Balanse nurodyta suma parodo Komisijos patirtas kapitalizuotinas šio projekto sąnaudas nuo 2011 m. spalio 22 d., kada buvo sėkmingai paleisti pirmieji du šios sistemos palydovai. Iki tos dienos, kaip paaiškinta ankstesnėse metinėse ataskaitose, Komisijos nuomone, vykdomas projekto etapas – moksliniai tyrimai, todėl pagal ES apskaitos taisykles, visos patirtos sąnaudos laikytos išlaidomis. Planuojama, kad nuo projekto pradžios iki dabartinės finansinės programos laikotarpio pabaigos biudžetas bus 3 837 mln. EUR. Kitos finansinės programos laikotarpiu numatyta išleisti dar 5 400 mln. EUR, kad iki 2020 m. sistema būtų visiškai paleista, naudojama, teiktų „Galileo“ paslaugas, ir kad būtų pasirengta naujos kartos palydovų išdėstymui – visa tai bus finansuojama vien tik iš ES biudžeto. 2012 m. išlaidomis pripažinta 13 mln. EUR nekapitalizuotinų technologinės plėtros sąnaudų suma.

Balanso sudarymo dieną nuo 2011 m. rudens buvo paleisti keturi palydovai ir, kai tik vienas po kito bus baigti jų bandymai, pasibaigs projekto tinkamumo patvirtinimo orbitoje etapas. Šį etapą kartu finansuoja ES ir EKA pagal abiejų šalių sudarytą dotacijos susitarimą; EKA oficialiai perduos statomą turtą ES. Šiam teisiniam perdavimui reikės EKA tarybos pritarimo. EKA valstybėmis narėmis yra visos ES valstybės narės ir Norvegija bei Šveicarija. Dabar Komisija neturi priežasčių manyti, kad kuri nors iš EKA valstybių narių kliudys tokiam perdavimui.

NEKILNOJAMASIS TURTAS, ĮRANGA IR ĮRENGIMAI

Mln. EUR Žemė ir pastatai Įranga ir įrengimai Baldai ir transporto priemonės Kompiuterinė aparatinė įranga Kitas materialusis turtas Finansinė nuoma Statomas turtas turtas Iš viso Bendroji balansinė vertė praėjusiųjų metų pabaigoje 4 118 528 229 557 228 2 685 645 8 990 Papildomas įsigijimas 96 42 22 52 11 511 583 1 317 Perleidimas (26) (23) (21) (54) (11) 0 0 (135) Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą 102 8 0 12 0 (14) (111) (3) Kiti pakeitimai 24 3 3 11 3 (1) 1 44 Bendroji balansinė vertė metų pabaigoje 4 314 558 233 578 231 3 181 1 118 10 213 Sukauptas nusidėvėjimas praėjusiųjų metų pabaigoje (1 999) (425) (166) (396) (137) (796) (3 919) Nusidėvėjimo sąnaudos per metus (138) (45) (20) (67) (21) (114) (405) Atkurtas nusidėvėjimas 0 0 0 0 0 1 1 Perleidimas 3 23 21 51 10 5 113 Perkėlimas iš vienos turto kategorijos į kitą — 0 0 (11) 0 14 3 Kiti pakeitimai (3) (2) (1) (13) (2) (7) (28) Sukauptas nusidėvėjimas metų pabaigoje (2 137) (449) (166) (436) (150) (897) (4 235) Grynoji balansinė vertė 2012 m. gruodžio 31 d. 2 177 109 67 142 81 2 284 1 118 5 978 Grynoji balansinė vertė 2011 m. gruodžio 31 d. 2 119 103 63 161 91 1 889 645 5 071

Mokėtinos įmokos, susijusios su finansine nuoma ir panašiomis teisėmis į gautinas sumas, balanse parodomos kaip ilgalaikiai ir trumpalaikiai įsipareigojimai (taip pat žr. 2.15 ir 2.18.1 pastabas). Jie išskaidomi toliau pateikiamoje lentelėje.

FINANSINĖ NUOMA

Mln. EUR Aprašymas Sukauptos sąnaudos Būsimos mokėtinos sumos Vertė iš viso Paskesnės turto išlaidos Turto vertė Nuvertėjimas Grynoji balansinė vertė (A) < 1 metai > 1 metai > 5 metai Iš viso įsipareigojimų (B) (A+B) (C) (A+B+C) (D) =(A+B+C+D) Žemė ir pastatai 992 63 342 1 686 2 091 3 083 61 3 144 (877) 2 267 Kitas materialusis turtas 18 7 11 1 19 37 — 37 (20) 17 Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. 1 010 70 353 1 687 2 110 3 120 61 3 181 (897) 2 284 Palūkanos 85 307 502 893 Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2012 m. gruodžio 31 d. 155 660 2 189 3 003 Iš viso būsimų minimalių nuomos įmokų 2011 m. gruodžio 31 d. 153 608 1 859 2 620

2.3 NUOSAVYBĖS METODU APSKAIČIUOTOS INVESTICIJOS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale 2.3.1 42 62 Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale 2.3.2 350 312 Iš viso 392 374

2.3.1 Dalyvavimas bendrųjų įmonių kapitale

Mln. EUR BĮG SESAR ITER NVI KEV Iš viso Suma 2011 m. gruodžio 31 d. 0 0 0 25 37 62 Įnašai — 70 116 98 54 338 Grynojo rezultato dalis — (70) (106) (91) (91) (358) Suma 2012 m. gruodžio 31 d. 0 0 10 32 0 42

Dalyvavimas asocijuotųjų ir bendrųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį.

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Ilgalaikis turtas 226 211 Trumpalaikis turtas 106 123 Ilgalaikiai įsipareigojimai 0 0 Trumpalaikiai įsiskolinimai (291) (314) Įplaukos 8 8 Išlaidos (427) (379)

Likviduojama bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG)

Bendroji įmonė „Galileo“ (BĮG) pradėta likviduoti 2006 m. pabaigoje ir šis procesas tebevyksta. 2012 m. įmonė veiklos nevykdė ir toliau vyko jos likvidavimo procesas, todėl įplaukų negavo ir išlaidų nepatyrė.

Bendroji įmonė SESAR

Šios bendrosios įmonės tikslas – užtikrinti Europos oro eismo vadybos sistemos modernizavimą ir spartų pagrindinio oro eismo vadybos Europoje plano įgyvendinimą koordinuojant ir sutelkiant visas atitinkamas ES mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros pastangas. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 46,12 % SESAR kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Komisijos įnašas, numatytas SESAR (2007–2013 m.), yra 700 mln. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 157 mln. EUR.

Tarptautinė ITER branduolio sintezės energijos organizacija (ITER)

Tarptautinės ITER organizacijos darbe dalyvauja ES ir, Kinija, Indija, Rusija, Pietų Korėja, Japonija, JAV. ITER įkurta, kad: valdytų ITER įrenginius, skatintų eksploatuoti ITER įrenginius, didintų visuomenės supratimą apie branduolio sintezės energiją ir skatintų jos priimtinumą visuomenei, ir vykdytų bet kokią kitą veiklą, būtiną jos tikslui pasiekti. ES (Euratomo) įnašas į Tarptautinę ITER organizaciją teikiamas per Branduolių sintezės energetikos vystymo agentūrą, ir be kita ko, apima valstybių narių ir Šveicarijos įnašus. Visas įnašas teisiškai laikomas Euratomo įnašu į ITER, kadangi valstybės narės ir Šveicarija ITER nuosavybės teisių neturi. ES teisiškai priklauso bendrosios įmonės Tarptautinės ITER organizacijos kapitalo dalis, Komisija privalo jį nurodyti savo ataskaitose. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 44,25 % ITER kapitalo dalies. Visas (orientacinis) Euratomo įnašas, numatytas ITER (2007–2041 m.), yra 8 949 mln. EUR.

Jungtinės technologijų iniciatyvos

Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė jungtinių technologijų iniciatyvų forma plėtojama steigiant bendrąsias įmones pagal Sutarties 187 straipsnį, siekiant įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo darbotvarkėje nustatytus tikslus. NVI ir KEV yra įtrauktos į šią išlaidų kategoriją, tačiau trys kitos: ARTEMIS, „Švarus dangus“ ir ENIAC, nors ir teisiškai vadinamos bendrosiomis įmonėmis, apskaitos požiūriu jos turėtų būti laikomos asocijuotosiomis įmonėmis (todėl kaip tokios įmonės įtrauktos į 2.3.2 pastabą), kadangi Komisija šiems subjektams turi reikšmingos įtakos, bet jų bendrai nekontroliuoja.

Jungtinė naujoviškų vaistų technologijų iniciatyva (NVI)

Bendroji įmonė NVI remia ikikonkurencinius farmacinius mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą valstybėse narėse ir asocijuotose šalyse, siekdama padidinti investicijas į mokslinius tyrimus biofarmacijos sektoriuje ir skatindama tokioje veikloje dalyvauti mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ). 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 78,58 % NVI kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 1 mlrd. EUR.

Kuro elementų ir vandenilio bendroji įmonė (KEV)

KEV bendrosios įmonės tikslas – sutelkti viešojo ir privačiojo sektorių išteklius, siekiant suaktyvinti mokslinių tyrimų veiklą ir padidinti bendrą Europos mokslinių tyrimų veiklos efektyvumą ir paspartinti kuro elementų bei vandenilio technologijų plėtrą ir diegimą. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 80,6 % KEV kapitalo dalies. Didžiausias orientacinis ES įnašas iki 2017 m. gruodžio 31 d. – 470 mln. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 12 mln. EUR.

2.3.2 Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale

Mln. EUR EIF ARTEMIS „Švarus dangus“ ENIAC Iš viso Suma 2011 m. gruodžio 31 d. 292 0 0 20 312 Įnašai — 22 97 16 135 Grynojo pertekliaus (deficito) dalis 9 (22) (97) (22) (132) Kiti nuosavybės pokyčiai 35 — — — 35 Suma 2012 m. gruodžio 31 d. 336 0 0 14 350

Dalyvavimas asocijuotųjų įmonių kapitale apskaitomas pagal nuosavybės metodą. Toliau nurodytos balansinės vertės sumos priskiriamos ES pagal jai tenkančią kapitalo procentinę dalį.

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Statomas 505 460 Įsipareigojimai (191) (162) Įplaukos 33 28 Deficitas (177) (182)

Europos investicijų fondas (EIF)

Europos investicijų fondas (EIF) yra ES finansų įstaiga, kurios specializacija – teikti rizikos kapitalą ir garantijas MVĮ. Komisija apmokėjo 20 % kapitalo dalies, nepareikalautas likutis yra 720 mln. EUR.

Mln. EUR EIF Visas EIF kapitalas Komisijos pasirašyta dalis Visas akcinis kapitalas 3 000 900 Apmokėta (600) (180) Nepareikalauta 2 400 720

Bendroji įmonė ARTEMIS

Ši įmonė sukurta siekiant kartu su privačiojo sektoriaus partneriais įgyvendinti jungtinę technologijų iniciatyvą įterptųjų kompiuterinių sistemų srityje. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 420 mlrd. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 5 mln. EUR (95,2 % kapitalo dalies).

Bendroji įmonė "Švarus dangus"

Šios įmonės paskirtis – paspartinti švarių oro transporto technologijų ES kūrimą, tvirtinimą ir demonstravimo veiklą, visų pirma sukurti visiškai naujovišką oro transporto sistemą, kuria siekiama sumažinti oro transporto poveikį aplinkai. Didžiausias orientacinis Komisijos įnašas – 800 mlrd. EUR. Nepripažinta bendra nuostolių dalis yra 48 mln. EUR (62,89 % kapitalo dalies).

Bendroji įmonė ENIAC

ENIAC paskirtis – apibrėžti bendrai sutartą nanoelektronikos srities mokslinių tyrimų darbotvarkę ir nustatyti mokslinių tyrimų prioritetus siekiant plėtoti ir įtvirtinti šios srities universaliuosius gebėjimus. Šių tikslų bus siekiama sutelkiant viešojo ir privačiojo sektorių išteklius siekiant paremti veiklą, projektų forma vykdomą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros srityje. Visas ES įsipareigojimas yra 450 mln. EUR. 2012 m. gruodžio 31 d. Komisijai priklausė 95,90 % ENIAC kapitalo dalies.

2.4 ILGALAIKIS FINANSINIS TURTAS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas 2.4.1 4 870 2 272 Paskolos 2.4.2 57 441 41 400 Iš viso 62 311 43 672

2.4.1 Parduoti laikomas ilgalaikis finansinis turtas

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Garantijų fondas (5) 1 327 1 475 Likviduojama EAPB 1 102 — BUFI investicijos 832 — Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) 593 — Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) 52 — Europos cheminių medžiagų agentūra 52 — Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas 188 188 Rizikos kapitalo operacijos 123 134 ETP steigimo programa 305 234 Kitos parduoti laikomo turto investicijos 296 241 Iš viso 4 870 2 272

Siekiant geriau pristatyti ekonomikos padėtį, nuo 2012 m. visas parduoti laikomas finansinis turtas pateikiamas atsižvelgiant į balanso sudarymo dieną likusį išpirkimo terminą. Turtas, kurio išpirkimo terminas finansinių ataskaitų sudarymo dieną yra daugiau kaip 1 metai, parodomas kaip ilgalaikis, o turtas, kurio išpirkimo terminas yra iki 2013 m. pabaigos, – kaip trumpalaikis (žr.2.8 pastabą). Minėta 2012 m. Garantijų fondo suma, priešingai nei 2011 m., parodoma be grynųjų pinigų ir pinigų ekvivalentų (2011 m. 302 mln. EUR) ir susijusių įsipareigojimų (2011 m. 1 mln. EUR). Jei 2011 m. ataskaitose būtų buvę laikomasi dabartinio požiūrio, palyginimas būtų atrodęs taip:

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Garantijų fondas (6) 1 327 973 Likviduojama EAPB 1 102 982 BUFI investicijos 832 588 Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) 593 365 Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) 52 47 Europos cheminių medžiagų agentūra 52 91 Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas 188 188 Rizikos kapitalo operacijos 123 134 ETP steigimo programa 305 234 Kitos parduoti laikomo turto investicijos 296 241 Iš viso 4 870 3 843

Garantijų fondas

Išorės veiksmų garantijų fondas pagal Tarybos sprendimą apima ES garantijomis užtikrintas paskolas, visų pirma Europos investicijų banko (EIB) skolinimo operacijas už ES ribų ir makrofinansinės pagalbos (MFP) paskolas bei Euratomo paskolas už ES ribų. Tai ilgalaikė priemonė, skirta bet kokioms ES garantuotoms įsipareigojimų nevykdančių skolininkų skoloms padengti. Fondą sudaro ES bendrojo biudžeto įmokos, kurios atitinka 9 % operacijų kapitalo vertės, už investuotą fondo turtą gautos palūkanos ir sumos, susigrąžintos iš įsipareigojimų nevykdančių skolininkų, kurių atžvilgiu fondas turėjo panaudoti savo garantiją. Bet koks susidaręs metinis perteklius grąžinamas į ES biudžetą kaip įplaukos.

ES turi įtraukti garantijų rezervą, kad padengtų trečiosioms šalims suteiktas paskolas. Šio rezervo paskirtis – padengti Garantijų fondo reikalavimus ir, jei reikia, panaudotas garantijas, kurios viršija fondo sumas, kad tos sumos galėtų būti apmokėtos iš biudžeto. Šis rezervas atitinka numatytą sumą, t. y. 9 % negrąžintų paskolų likučio metų pabaigoje.

Likviduojama EAPB

Likviduojamos EAPB atveju visas parduoti laikomas finansinis turtas yra skolos vertybiniai popieriai eurais, kotiruojami aktyviojoje rinkoje. 2012 m. gruodžio 31 d. skolos vertybinių popierių (išreikštų tikrąja verte), kurių laikotarpis iki galutinio išpirkimo baigiasi 2013 m., vertė yra 490 mln. EUR (2011 m.: 481 mln. EUR).

BUFI investicijos

Laikinai surinktas baudas nuo 2010 m. sausio 1 d. Komisija valdo specialiai sukurtame fonde (BUFI) ir investuoja į finansines priemones, priskiriamas parduoti laikomo finansinio turto kategorijai.

Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė RPFP

Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę valdo EIB, o Komisijos investicijų portfelis naudojamas atidėjiniams, kurie skirti paskolų ir garantijų, kurias EIB suteikė finansuoti tinkamiems mokslinių tyrimų projektams, finansinei rizikai padengti. 2007–2013 m. laikotarpiu Komisijai iš viso numatytas iki 1 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio iki 800 mln. EUR yra iš specialiosios programos „Bendradarbiavimas“, o 200 mln. EUR – iš specialiosios programos „Pajėgumai“. EIB įsipareigojo suteikti tokią pačią sumą.

2012 m. gruodžio 31 d. duomenimis, Komisijos įnašas, įskaitant ELPA ir trečiųjų šalių įnašus, į RFFP siekė 1 006 mln. EUR. Įnašus EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2012 m. gruodžio 31 d. – 754 mln. EUR) ir terminuotus grynųjų pinigų indėlius (314 mln. EUR). Pirmiau nurodyta 948 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (5.2.1 pastaba) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2012 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų arba garantijų įsipareigojimai vykdant RSFF operacijas, įvertis. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria RPFP.

Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT)

Iš Paskolų garantijų priemonės TEN-T projektams suteikiamos garantijos siekiant sumažinti įplaukų riziką pirmaisiais TEN transporto projektų įgyvendinimo metais. Konkrečiai garantija visiškai padengtų rezervines kredito linijas ir ja būtų pasinaudota tik tais atvejais, kai projekto pinigų srautų nepakaktų palūkanoms už skolą, susidariusią gavus privilegijuotąją paskolą, mokėti. Ši priemonė – bendras Komisijos ir EIB finansinis produktas, todėl pagal TEN-T reglamentą numatyta 2007–2013 m. iš ES biudžeto skirti 500 mln. EUR. EIB skirs dar 500 mln. EUR, taigi taikant priemonę bus galima iš viso panaudoti 1 mlrd. EUR.

2012 m. gruodžio 31 d. Komisijos įnašas PGPTT buvo 155 mln. EUR. Šią sumą EIB investavo į obligacijas (tikroji vertė 2012 m. gruodžio 31 d. – 75 mln. EUR) ir terminuotus indėlius (88 mln. EUR). 2012 m. pabaigoje pasirašyta 523 mln. EUR paskolų, taigi joms taikoma garantija. Pirmiau nurodyta 39 mln. EUR neapibrėžtųjų įsipareigojimų suma (5.2.1 pastaba) yra didžiausio nuostolio, kurį Komisija būtų patyrusi 2012 m. gruodžio 31 d., jeigu nebūtų vykdomi EIB suteiktų paskolų įsipareigojimai vykdant PGPTT operacijas, įvertis. Tai yra 7,4 % visų garantuotų sumų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad visa Komisijai tenkanti rizika atitinka sumą, kurią ji skiria PGTT.

Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB)

Kadangi ERPB nėra kotiruojamas jokioje akcijų biržoje, taip pat atsižvelgiant į ERPB įstatuose nustatytus sutartinius akcijų pardavimui taikomus apribojimus (be kita ko, akcijos gali būti parduotos tik esamiems akcininkams, o pardavimo kaina ribojama įsigijimo savikaina), Komisijos akcijų paketas vertinamas savikaina, atėmus bet kokį nuvertėjimą.

Mln. EUR ERPB Visas ERPB kapitalas Komisijos pasirašyta dalis Visas akcinis kapitalas 29 601 900 Apmokėta (6 202) (188) Nepareikalauta 23 399 712

Rizikos kapitalo operacijos

Vykdant rizikos kapitalo operacijas, finansų tarpininkams suteikiamos sumos investicijoms į nuosavybės vertybinius popierius finansuoti. Jas valdo EIB ir jos yra finansuojamos įgyvendinant Europos kaimynystės politiką.

ETP steigimo programa

ETP steigimo programa apima Augimo ir užimtumo programą, daugiametę programą, Konkurencingumo ir inovacijų programą ir Technologijų perdavimo bandomąjį projektą, kuriuos patikos principu valdo EIF ir kuriomis remiamas MVĮ steigimas ir finansavimas jų veiklos pradžioje, investuojant į tinkamus specialius rizikos kapitalo fondus. Metų pabaigoje skirta dar 122 mln. EUR ETP steigimo programai, tačiau jų kitos šalys dar nepanaudojo.

Kitos parduoti laikomo turto investicijos

Pagrindinės sumos, įtrauktos į kitas ilgalaikes parduoti laikomo turto investicijas, yra Europos fondas Pietryčių Europai (113 mln. EUR), Ekologiško augimo fondas (39 mln. EUR) ir GEEREF fondas (68 mln. EUR).

2.4.2 Ilgalaikės paskolos

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Paskolos, suteiktos iš ES biudžeto ir EAPB 2.4.2.1 162 170 Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų 2.4.2.2 57 279 41 230 Iš viso 57 441 41 400

2.4.2.1 Paskolos, suteiktos iš Europos Sąjungos biudžeto ir likviduojamos EAPB

Mln. EUR Paskolos su specialiomis sąlygomis EAPB paskolos darbuotojams Iš viso Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d. 151 19 170 Naujos paskolos — — — Grąžinta suma (17) (4) (21) Valiutos kurso pokyčiai 1 — 1 Balansinės vertės pokyčiai 11 1 12 Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. 146 16 162

Paskolos su specialiomis sąlygomis – tai paskolos, suteiktos lengvatinėmis palūkanų normomis, bendradarbiaujant su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Visos sumos turi būti grąžintos praėjus daugiau kaip 12 mėnesių po metų pabaigos. Faktinės šių paskolų palūkanų normos yra nuo 7,73 % iki 14,507 %.

2.4.2.2 Paskolos, suteiktos iš pasiskolintų lėšų

Mln. EUR MFP Euratomas MB EFPSP Likviduojama EAPB Iš viso Iš viso 2011 m. gruodžio 31 d. 595 451 11 625 28 344 266 41 281 Naujos paskolos 39 — — 15 800 — 15 839 Grąžinta suma (84) (24) — — (46) (154) Valiutos kurso pokyčiai — — — — 5 5 Balansinės vertės pokyčiai (1) (2) (2) 332 (4) 323 Iš viso 2012 m. gruodžio 31 d. 549 425 11 623 44 476 221 57 294 Mokėtina suma per < 1 metus 15 — — — — 15 Mokėtina suma per > 1 metus 534 425 11 623 44 476 221 57 279

Didelis šių sumų padidėjimas susijęs su EFSM paskolomis, išmokėtomis per 2012 m., ir parodo ES skolinimosi didėjimą (žr. 2.14 pastabą). Daugiau informacijos apie skolinimosi ir skolinimo veiklą, žr. 7pastaboje.

2.5 ILGALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Valstybės narės 545 268 Kitos 19 21 Iš viso 564 289

Iš minėtų susigražintinų sumų 550 mln. EUR (2011 m. 273 mln. EUR) yra susiję su neprekybinėmis operacijomis.

Iš valstybių narių gautinų sumų padidėjimas yra susijęs su EŽŪGF ir EŽŪFKP kaimo plėtros neįvykdytais sprendimais dėl atitikties patvirtinimo.

2.6 ILGALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Išankstinis finansavimas 2.6.1 40 790 40 625 Iš anksto padengtos išlaidos 2.6.2 3 715 4 098 Iš viso 44 505 44 723

2.6.1 Išankstinis finansavimas

Pagal išankstinio finansavimo galimo susigrąžinimo arba panaudojimo laiką nustatoma, ar išankstinis finansavimas bus parodomas kaip trumpalaikis, ar kaip ilgalaikis. Panaudojimo laikas nustatytas su projektu susijusiame susitarime. Visos sumos, grąžintinos arba panaudotinos per trumpesnį nei dvylikos mėnesių terminą nuo finansinių ataskaitų sudarymo dienos, parodomos kaip trumpalaikis išankstinis finansavimas, t. y. trumpalaikis turtas.

Gautos išankstinio finansavimo garantijos

Tai yra garantijos, kurių Komisija tam tikrais atvejais reikalauja iš kitų nei valstybės narės lėšų gavėjų, kai jiems išmoka avansus (išankstinį finansavimą). Šios rūšies garantijų atveju turi būti parodytos dvi vertės: „nominalioji“ ir „einamoji“. Nominaliosios vertės atsiradimas siejamas su garantijos buvimu. Einamosios vertės atveju garantija suteikiama, jeigu yra išankstinio finansavimo mokėjimas ir (arba) tolesnių mokėjimų patvirtinimai. 2012 m. gruodžio 31 d. gautų išankstinio finansavimo garantijų nominalioji vertė buvo 1 348 mln. EUR, o šių garantijų einamoji vertė – 1 083 mln. EUR (2011 m. atitinkamai 1 330 mln. EUR ir 1 083 mln. EUR).

Tam tikras išankstinio finansavimo sumas, išmokėtas įgyvendinant Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą (7BP), faktiškai garantuoja Dalyvių garantijų fondas (DGF) – 2012 m. visa išmokėta išankstinio finansavimo suma buvo 4 mlrd. EUR (2011 m. 3,3 mlrd. EUR). Šis fondas yra atskiras nuo ES subjektas ir į šias ataskaitas neįtraukiamas, žr. 11.2.3 pastabą.

Mln. EUR Valdymo rūšis 2012 12 31 2011 12 31 Tiesioginis centralizuotas valdymas 1 249 1 219 Netiesioginis centralizuotas valdymas 1 042 774 Decentralizuotas valdymas 677 697 Pasidalijamasis valdymas 37 214 37 249 Jungtinis valdymas 592 686 Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų 16 — Iš viso 40 790 40 625

Didžiausios ilgalaikio išankstinio finansavimo sumos susijusios su 2007–2013 m. programavimo laikotarpio struktūrinės politikos veiksmais, kuriuos vykdo: Regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Sanglaudos fondas (SF) – 23,9 mlrd. EUR, Socialinis fondas (ESF) – 6,5 mlrd. EUR, žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) – 6,1 mlrd. EUR ir Žuvininkystės fondas (EŽF) – 0,6 mlrd. EUR. Kadangi dauguma šių projektų yra ilgalaikiai, reikia, kad jiems skiriamus išankstinius mokėjimus jie galėtų gauti ilgiau nei vienus metus. Todėl šios išankstinio finansavimo sumos parodomos kaip ilgalaikis turtas.

Išankstinis finansavimas sudaro didelę viso ES turto dalį, todėl jam skiriamas tinkamas nuolatinis dėmesys. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad įvairioms programoms turėtų būti skirtos pakankamos išankstinio finansavimo sumos siekiant užtikrinti gavėjui reikiamą lėšų srautą projektui pradėti, taip pat kartu apsaugant ES finansinius interesus ir atsižvelgiant į teisinius, veiklos ir išlaidų veiksmingumo apribojimus. Į visus šiuos elementus Komisija tinkamai atsižvelgė siekdama gerinti tolesnius veiksmus dėl išankstinio finansavimo.

2.6.2 Iš anksto padengtos išlaidos

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Finansų inžinerijos priemonės 2 717 3 378 Pagalbos schemos 998 720 Iš viso 3 715 4 098

Įgyvendinant 2007–2013 m. struktūrinių fondų programas, iš ES biudžeto galima mokėti lėšas valstybėms narėms, siekiant prisidėti prie finansų inžinerijos priemonių (paskolų, kapitalo investicijų arba garantijų forma), kurias sukuria ir valdo valstybės narės. Tačiau iki metų pabaigos pagal šias priemones nepanaudotos lėšos tampa ES nuosavybe (kaip ir įprasto išankstinio finansavimo atveju), todėl jos Komisijos balanse laikomos turtu. Tačiau pagrindiniais teisės aktais valstybės narės nėra įpareigotos Komisijai teikti periodinių šių avansu išmokėtų lėšų panaudojimo ataskaitų, o kai kuriais atvejais netgi jų nurodyti Komisijai teikiamose išlaidų suvestinėse. Todėl remiantis iš valstybių narių gauta informacija apie lėšų panaudojimą, kiekvienų metų pabaigoje apskaičiuojama šio turto vertė.

Sumos, įtrauktos į Pagalbos schemų išlaidų kategoriją, apskaičiuotos remiantis Komisijos atliktu įvairių pagalbos schemų (valstybės pagalbos, EŽŪGF rinkos priemonių) įverčiu.

TRUMPALAIKIS TURTAS

2.7 ATSARGOS

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Mokslinės medžiagos 81 78 Kita 57 16 Iš viso 138 94

2.8 TRUMPALAIKIS FINANSINIS TURTAS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Parduoti laikomas finansinis turtas 2.8.1 1 858 3 619 Paskolos 2.8.2 123 102 Iš viso 1 981 3 721

2.8.1 Parduoti laikomas trumpalaikis finansinis turtas

Parduoti laikomas finansinis turtas įgyjamas dėl jo investicijų grąžos arba pelningumo, arba laikomas siekiant tam tikros turto struktūros arba antrinio likvidumo šaltinio ir todėl gali būti parduotas, atsižvelgiant į likvidumo poreikius arba palūkanų normų pokyčius. Šioje lentelėje apžvelgiamas parduoti laikomas finansinis turtas, kurių likęs išpirkimo terminas – iki 2013 m. pabaigos:

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Garantijų fondas 268 — Likviduojama EAPB 490 1 463 BUFI investicijos 845 1 358 Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) 160 547 Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) 23 97 Europos cheminių medžiagų agentūra 69 151 Kitos parduoti laikomo turto investicijos 3 3 Iš viso 1 858 3 619

Kaip jau aiškinta 2.4.1 pastaboje, 2012 m. pakeistas parduoti laikomo finansinio turto pristatymas. Jei 2011 m. ataskaitose būtų buvę laikomasi tokio pat požiūrio, palyginimas būtų atrodęs taip:

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Garantijų fondas 268 201 Likviduojama EAPB 490 481 BUFI investicijos 845 770 Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė (RPFP) 160 182 Paskolų garantijų priemonė TEN-T projektams (PGPTT) 23 49 Europos cheminių medžiagų agentūra 69 60 Kitos parduoti laikomo turto investicijos 3 3 Iš viso 1 858 1 746

2.8.2 Trumpalaikės paskolos

Į šią išlaidų kategoriją įtraukiamos paskolos, kurių likęs galutinis terminas yra trumpesnis kaip 12 mėnesių nuo balanso sudarymo dienos (dėl išsamesnės informacijos žr. 2.4.2.2 pastabą). Į šią išlaidų kategoriją taip pat įtraukiami Europos išorės veiksmų tarnybos terminuoti indėliai (42 mln. EUR) ir likviduojamos EAPB terminuoti indėliai (22 mln. EUR).

2.9 TRUMPALAIKĖS GAUTINOS IR SUSIGRĄŽINTINOS SUMOS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Baudos 2.9.1 4 090 3 125 Valstybės narės 2.9.2 6 270 2 693 Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos 2.9.3 3 368 3 267 Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos 2.9.4 311 392 Iš viso 14 039 9 477

Apskaičiuota, kad pirmiau nurodytos sumos iš viso sudaro 13 729 mln. EUR (2011 m. 8 955 mln. EUR), susijusių su neprekybinėmis operacijomis.

2.9.1 Baudos

Tai susigrąžintinos sumos, susijusios su Komisijos skirtomis 4 357 mln. EUR baudomis (2011 m. 3 369 mln. EUR), atėmus 267 mln. EUR sumažintos vertės sumą (2011 m. 244 mln. EUR).

2012 m. gruodžio 31 d. dėl nesumokėtų baudų buvo gauta iš viso 2 513 mln. EUR garantijų (2011 m. 3 012 mln. EUR), susijusių su šiomis gautinomis sumomis. Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad iš gautinų sumų 1 471 mln. EUR buvo mokėtini po 2012 m. gruodžio 31 d.

2.9.2 Valstybės narės

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos EŽŪGF 1 172 1 439 EŽŪFKP 14 23 PLKPP 44 37 SAPARD 136 142 Vertės sumažinimas (814) (771) Iš viso 552 870 Sumokėtas ir iš valstybių narių susigrąžintinas PVM 44 41 Nuosavi ištekliai: Nustatyti A sąskaitoje 45 29 Nustatyti atskirojoje sąskaitoje 1 294 1 263 Gautini nuosavi ištekliai 3 617 — Vertės sumažinimas (773) (779) Kita 16 114 Iš viso 4 199 627 Kitos iš valstybių narių gautinos sumos: Numatomos susigrąžinti išankstinio finansavimo sumos 1 220 963 Kita 255 192 Iš viso 1 475 1 155 Iš viso 6 270 2 693

EŽŪGF ir Kaimo plėtros fondo gautinos sumos

Į šį punktą visų pirma įtrauktos sumos, kurias valstybės narės turi sumokėti gruodžio 31 d., kaip spalio 15 d. deklaravo ir patvirtino valstybės narės. Įvertinamos gautinos sumos, susidariusios po šio deklaravimo iki gruodžio 31 d. Komisija taip pat įvertina pagalbos gavėjų mokėtinų sumų, kurių gražinimas neįtikimas, vertės sumažinimą. Tai, kad atliekamas toks koregavimas, nereiškia, kad Komisija atsisako teisės ateityje susigrąžinti šias sumas. Koreguojant atimama 20 % – tiek valstybėms narėms leidžiama išskaičiuoti administracinėms sąnaudoms padengti.

Nuosavų išteklių gautinos sumos

Didelis iš valstybių narių gautinų sumų padidėjimas iš esmės paaiškinamas tuo, kad 2012 m. gruodžio 31 d. turi būti gauta 3 617 mln. EUR nuosavų išteklių suma, susijusi su taisomaisiais biudžetais Nr. 5 ir 6/2012. Šie taisomieji biudžetai buvo priimti atitinkamai 2012 m. lapkričio 21 d. ir gruodžio 12 d. Pagal Reglamento (EB, Euratoma) Nr. 1150/2000 10 straipsnį įrašai, atitinkantys BNP įnašų koregavimą, įtraukti į 2013 m. sausio mėn. pirmosios darbo dienos apskaitą.

Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės turi teisę pasilikti 25 % tradicinių nuosavų išteklių surinkimo sąnaudoms padengti, todėl pirmiau pateikti duomenys nurodyti po šio atskaitymo. Remiantis valstybių narių atsiųstais įverčiais, iš sumų, gautinų iš valstybių narių, atimta sumažintos vertės suma. Tačiau tai nereiškia, kad Komisija atsisako teisės susigrąžinti sumas, kurioms taikomas šis vertės koregavimas.

2.9.3 Sukauptos pajamos ir būsimųjų laikotarpių sąnaudos

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Sukauptos pajamos 3 002 2 952 Būsimųjų laikotarpių sąnaudos 351 296 Kita 15 19 Iš viso 3 368 3 267

Pagrindinė šios išlaidų kategorijos suma – sukauptos pajamos.

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Nuosavi ištekliai 2 388 2 644 Asignuotosios žemės ūkio įplaukos, lapkričio ir gruodžio mėn. 218 111 Sanglaudos fondas, regioninės ir kaimo plėtros fondai: finansinės korekcijos 276 16 Kitos sukauptos pajamos 120 181 Iš viso 3 002 2 952

2.9.4 Kitos gautinos ir susigrąžintinos sumos

Į šią išlaidų kategoriją visų pirma įtrauktos susigrąžintos išankstinio finansavimo sumos, susigrąžintos išlaidos ir kitos įplaukos iš administracinės ir einamosios veiklos.

2.10 TRUMPALAIKIS IŠANKSTINIS FINANSAVIMAS

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Išankstinis finansavimas 2.10.1 9 548 8 089 Iš anksto padengtos išlaidos 2.10.2 3 690 2 918 Iš viso 13 238 11 007

2.10.1 Išankstinis finansavimas

Mln. EUR Valdymo rūšis 2012 12 31 2011 12 31 Tiesioginis centralizuotas valdymas 3 289 3 048 Netiesioginis centralizuotas valdymas 3 908 3 037 Decentralizuotas valdymas 301 330 Pasidalijamasis valdymas 1 008 761 Jungtinis valdymas 844 803 Vykdomas kitų institucijų ir agentūrų 198 110 Iš viso 9 548 8 089

Trumpalaikį išankstinio finansavimo balansą sudaro dvi atskiros dalys: bendrasis išankstinis finansavimas ir iš šio išankstinio finansavimo sukauptos sumos (atsižvelgiant į metų pabaigoje patirtas susijusias numatomas išlaidas). Į abu dalis reikia atsižvelgti siekiant tinkamai išanalizuoti grynojo trumpalaikio išankstinio finansavimo balanso pokyčius skirtingais metais.

2012 m. pasidalijamai valdomas bendrasis trumpalaikis išankstinis finansavimas sumažėjo dar 3 mlrd. EUR dėl didelės pažangos užbaigiant ankstesnį 2000–2006 m. programavimo laikotarpį. Kita vertus, iš šio išankstinio finansavimo sukauptos sumos sumažėjo 3,3 mlrd. EUR, dėl to grynasis trumpalaikis išankstinis finansavimas iš viso padidėjo 0,3 mlrd. EUR. Šiuos pokyčius lemia ankstesnio 2000–2006 m. programavimo laikotarpio (kuris dabar jau baigiamas) dubliavimasis su dabartiniu 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Apskaičiuota, kad išankstinis finansavimas, susijęs su ankstesniu programavimo laikotarpiu, išnaudotas visas (t. y. grynasis likutis – nulis), o išankstinis finansavimas, susijęs su dabartiniu programavimo laikotarpiu, 2012 m. gruodžio 31 d. panaudotas tik iš dalies. Likusi dalis turėtų būti panaudota 2013 m. arba vėliau.

Panaši padėtis susiklostė tiesiogiai centralizuotai valdomo išankstinio finansavimo srityje: bendrasis išankstinis finansavimas sumažėjo 741 mln. EUR, o išankstinis finansavimas šiek tiek padidėjo – 241 mln. EUR.

2.10.2 Iš anksto padengtos išlaidos

Mln. EUR 2012 12 31 2011 12 31 Finansų inžinerijos priemonės 1 358 1 126 Pagalbos schemos 2 332 1 792 Iš viso 3 690 2 918

2.11 PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI

Mln. EUR Pastaba 2012 12 31 2011 12 31 Nerezervuotos piniginės lėšos 2.11.1 Iždo sąskaitos ir sąskaitos centriniuose bankuose 2 203 7 450 Einamosios sąskaitos 967 1 099 Avansinių lėšų sąskaitos 38 43 Pervedimai (pinigai kelyje) (1) (5) Iš viso 3 207 8 587 Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir terminuotiems indėliams 2.11.2 2 345 2 028 Rezervuo