Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo /* COM/2012/0247 final - 2012/0130 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Remdamasi suteiktu Tarybos įgaliojimu[1], Komisija Europos Sąjungos vardu derėjosi su Danijos ir Grenlandijos vyriausybėmis dėl Europos Sąjungos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimo protokolo atnaujinimo. Pasibaigus deryboms 2012 m. vasario 3 d. buvo parafuotas naujas Protokolas, galiosiantis trejus metus nuo 2013 m. sausio 1 d. Ši procedūra, susijusi su Tarybos sprendimu dėl naujojo Protokolo sudarymo, pradedama tuo pat metu, kaip ir procedūros, susijusios su Tarybos sprendimu dėl Protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo ir Tarybos reglamentu dėl žvejybos galimybių paskirstymo valstybėms narėms pagal minėtąjį Protokolą. Komisijos derybų pozicija buvo, inter alia, grindžiama ankstesnio protokolo ex post vertinimo, kurį 2011 m. rugsėjo mėn. atliko nepriklausomi ekspertai, rezultatais. Naujasis Protokolas yra suderintas su žvejybos partnerystės susitarimu, kuriuo siekiama sustiprinti Europos Sąjungos ir Grenlandijos bendradarbiavimą ir skatinti partnerystės sistemą, kuria remiantis Grenlandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje būtų plėtojama tvarios žuvininkystės politika ir atsakingai naudojami žuvininkystės ištekliai (IEZ) atsižvelgiant į abiejų Šalių interesus. Abi Šalys susitarė bendradarbiaudamos įgyvendinti Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politiką, todėl tęsia politinį dialogą dėl atitinkamų programų kūrimo. Naujajame Protokole numatyta bendra finansinio įnašo suma yra 17 847 244 EUR per metus (ši suma išlaikoma visą laikotarpį). Ši suma paskirstoma taip: a) 15 104 203 per metus skiriama už galimybę naudotis Grenlandijos IEZ ištekliais, b) 2 743 041 EUR per metus yra papildoma ES parama Grenlandijos žuvininkystės politikai. Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija siūlo Tarybai priimti šį sprendimą dėl Protokolo sudarymo, jei tam pritaria Parlamentas. 2012/0130 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, sudarymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[2], kadangi: (1) 2007 m. birželio 28 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 753/2007[3] dėl Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarimo sudarymo; (2) dabartinio Protokolo, kuriuo nustatomos minėtame žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, galiojimas baigiasi 2012 m. gruodžio 31 d.; (3) Europos Sąjunga ir Danijos bei Grenlandijos vyriausybės derėjosi dėl naujo žvejybos partnerystės susitarimo Protokolo, kuriuo nustatomos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas; (4) šioms deryboms pasibaigus 2012 m. vasario 3 d. naujasis Protokolas buvo parafuotas; (5) naujasis Protokolas pasirašytas pagal ... Sprendimą Nr. .../2012/ES[4] su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau, ir laikinai taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d.; (6) naujasis Protokolas turėtų būti patvirtintas Europos Sąjungos vardu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Sąjungos vardu patvirtinamas Protokolas, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – Protokolas). Protokolo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis Tarybos pirmininkas paskiria asmenį, kuris įgaliojamas Europos Sąjungos vardu pateikti Protokolo 13 straipsnyje numatytą pranešimą ir taip pareikšti Europos Sąjungos sutikimą laikytis Protokolo. 3 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PROTOKOLAS kuriuo nustatomos Europos bendrijos[5] ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės[6] žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas 1 straipsnis Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės 1. Nuo 2013 m. sausio 1 d. trejus metus Grenlandijos institucijos leidžia ES žvejybos laivams užsiimti žvejybos veikla neviršijant šio straipsnio 5 dalyje ir pagal jo 2 dalį nustatytų žvejybos galimybių. Šio straipsnio 5 dalyje nustatytas žvejybos galimybes gali peržiūrėti jungtinis komitetas. Jungtiniam komitetui peržiūrint 5 straipsnyje numatytas žvejybos galimybes Grenlandija suteikia ES žvejybos Grenlandijos išskirtinėje ekonominėje zonoje (IEZ) galimybes. 2. Iki 2013 metų ir kiekvienų tolesnių metų gruodžio 1 d. jungtinis komitetas susitaria dėl šio straipsnio 5 dalyje išvardytų žuvų rūšių žvejybos galimybių kitais metais, atsižvelgdamas į turimas mokslines rekomendacijas, atsargumo principą, žvejybos pramonės poreikius ir ypač šio straipsnio 7 dalyje nustatytus kiekius. Jei jungtinis komitetas nustato mažesnes žvejybos galimybes, nei nurodyta šio straipsnio 5 dalyje, Grenlandija galimybių trūkumą ES kompensuoja atitinkamomis žvejybos galimybėmis kitais metais arba kitomis žvejybos galimybėmis tais pačiais metais. Jei Šalys nesusitaria dėl kompensacijos, finansinės nuostatos, įskaitant šio Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos apskaičiavimo parametrus, yra proporcingai pakoreguojamos. 3. Rytų Grenlandijos šiaurinių dryžakojų krevečių kvotą galima naudoti vakariniuose Grenlandijos rajonuose, jei kiekvienai bendrovei nustatyta Grenlandijos ir Europos Sąjungos laivų savininkų kvotų perleidimo kitiems tvarka. Grenlandijos institucijos įsipareigoja, Europos Komisijai atitinkamų valstybių narių vardu pateikus prašymą, šią tvarką supaprastinti. Didžiausia metinė kvotos dalis, kurią rytų Grenlandija gali perleisti vakarų Grenlandijos rajonams, yra 2000 tonų. Žvejyba ES laivais vykdoma tokiomis pat sąlygomis, kokios numatytos Grenlandijos laivų savininkui išduodant žvejybos leidimą, atsižvelgiant į priedo I skyriaus nuostatas. 4. Grenlandija ES siūlo papildomas žvejybos galimybes. Jei ES priima visą pasiūlymą arba jo dalį, 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytas finansinis įnašas proporcingai padidinamas. Sulaukusi pasiūlymo ES pateikia atsakymą Grenlandijai ne vėliau kaip per šešias savaites. Jei ES institucijos nusprendžia atsisakyti pasiūlymo arba neatsako per šešias savaites, Grenlandijos institucijos tas papildomas žvejybos galimybes gali siūlyti kitoms šalims. 5. Grenlandijos nustatytos orientacinės žvejybos galimybės tonomis: Išteklių dalys || 2013 m. || 2014 m. || 2015 m. Atlantinės menkės ICES XIV parajonyje ir NAFO 1 parajonyje [7] || 2200 || 2200 || 2200 Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai ICES XIV ir V parajoniuose ir NAFO 1F parajonyje[8] || 3000 || 3000 || 3000 Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai ICES XIV ir V parajoniuose ir NAFO 1F parajonyje[9] || 2000 || 2000 || 2000 Juodieji paltusai NAFO 1 parajonyje – į pietus nuo 68° šiaurės platumos || 2500 || 2500 || 2500 Juodieji paltusai ICES XIV ir V parajoniuose[10] || 4315 || 4315 || 4315 Šiaurinės dryžakojės krevetės NAFO 1 parajonyje || 3400 || 3400 || 3400 Šiaurinės dryžakojės krevetės ICES XIV ir V parajoniuose || 7500 || 7500 || 7500 Atlantiniai paltusai NAFO 1 parajonyje || 200 || 200 || 200 Atlantiniai paltusai ICES XIV ir V parajoniuose || 200 || 200 || 200 Snieginiai krabai NAFO 1 parajonyje[11] || 250 || 250 || 250 Paprastosios stintenės ICES XIV ir V parajoniuose[12] || 60 000 || 60 000 || 60 000 Grenadieriai ICES XIV ir V parajoniuose[13] || 100 || 100 || 100 Grenadieriai NAFO 1 parajonyje[14] || 100 || 100 || 100 6. Priegaudos valdymas Priegauda apibrėžiama kaip nepageidaujamas bet kokių gyvų jūros organizmų sužvejojimas. Protokole priegauda, į kurią bus atsižvelgiama nustatant priegaudos ribas, yra komerciškai svarbių rūšių, kurios nepriklauso prie žvejybos leidime nurodytų tikslinių laivo žvejojamų rūšių, žuvų priegauda. Grenlandijos IEZ veiklą vykdantys ES žvejybos laivai tvirtai laikosi galiojančių Grenlandijos vandenyse paplitusių rūšių ir išteklių, ypač nurodytų 1 straipsnio 5 dalyje, žuvų priegaudos taisyklių. Be to, Grenlandijos IEZ draudžiama į jūrą išmesti sužvejotas išteklių, kurie valdomi Grenlandijos vandenyse taikant sužvejoti leidžiamo jų kiekio arba jų žvejybos pastangų apribojimus, žuvis. Didžiausias kiekis, kurį leidžiama sužvejoti kaip priegaudą, yra ne didesnis kaip 10 % tikslinių išteklių kvotos, nurodytos žvejybos leidime, išskyrus šiaurinių dryžakojų krevečių kvotos atveju, kuriuo ši procentinė dalis sumažinta iki 5 %. Jei ES suteikta konkrečios rūšies žuvų žvejybos kvota išnaudojama, didžiausias kiekis, kuris gali būti sužvejotas kaip priegauda, yra ne didesnis kaip 5 % tikslinių išteklių kvotos. Išteklių, kurių žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių yra skirta Europos Sąjungai, žuvų priegauda įskaičiuojama į tas ES skirtas atitinkamų išteklių žuvų žvejybos galimybes. Priegaudos ir konkrečios jos sudėties nuostatas kasmet peržiūri jungtinis komitetas. 7. Atsižvelgiant į išteklių būklę, mažiausi metiniai kiekiai, būtini Grenlandijos žvejybos veiklai palaikyti, yra tokie (tonomis): Rūšis || NAFO 1 parajonis || ICES XIV ir (arba) V parajoniai Atlantinės menkės || 30 000 Paprastieji jūriniai ešeriai || 2500 || 10 000 Juodieji paltusai || 4700 || 4000 Šiaurinės dryžakojės krevetės || 75 000 || 1500 8. Grenlandija žvejybos leidimus ES išduoda tik pagal šį Protokolą. 2 straipsnis Finansinis įnašas ir mokėjimo tvarka 1. Susitarimo 7 straipsnyje nurodytas ES finansinis įnašas Protokolo 1 straipsnyje nurodytu laikotarpiu yra 17 847 244 EUR per metus. 2. Šį finansinį įnašą sudaro: a) 15 104 203 EUR metinė suma už galimybę naudotis Grenlandijos IEZ ištekliais. Į šią sumą įtrauktas 1 500 000 EUR finansinis rezervas. Išmokos iš šio rezervo mokamos 4 dalyje nurodytu būdu kaip kompensacija už papildomai sužvejotus 1 straipsnio 5 dalyje nenurodytų rūšių, kurias žvejoti Grenlandija leido, o ES sutiko, žuvų kiekius; b) 2 743 041 EUR per metus speciali suma, skirta Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikai remti ir įgyvendinti. 3. 1 dalis taikoma atsižvelgiant į Protokolo 1 straipsnio 2 ir 5 dalių bei 4, 5, 6 ir 8 straipsnių nuostatas. Bendra Europos Sąjungos mokamo finansinio įnašo suma neviršija 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytos sumos daugiau nei dvigubai. 4. Nepažeisdama šio Protokolo 1 straipsnio 2 ir 5 dalių bei 4, 5 ir 6 straipsnių nuostatų, Grenlandija ES institucijoms praneša apie papildomai leidžiamus sužvejoti visų rūšių, kurių ji leidžia sužvejoti daugiau, nei nurodyta 1 straipsnio 5 dalyje, kiekius. Jei ES, atsižvelgdama į mokslines rekomendacijas, nusprendžia priimti pasiūlymą, už kiekvienos 1 straipsnio 5 dalyje nurodytos rūšies papildomus kiekius ji moka 17,5 % orientacinės kainos, nurodytos priedo I skyriuje, sumą, kuri visa neviršija 1 500 000 EUR per metus. Per vienus metus neišnaudota šio finansinio rezervo dalis gali būti sumokėta Grenlandijai už kitais metais papildomus leidžiamų žvejoti rūšių žuvų kiekius. 5. ES metinę finansinio įnašo sumą be finansinio rezervo pirmaisiais metais sumoka ne vėliau kaip 2013 m. birželio 30 d., tolesniais metais – ne vėliau kaip kovo 1 d., o papildomas sumas iš finansinio rezervo – iki tų pačių terminų arba kuo anksčiau po to, kai jai pranešama apie galimus papildomai sužvejoti kiekius, kuriuos ji sutinka sužvejoti. 6. Grenlandijos institucijos 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytą finansinį įnašą gali panaudoti savo nuožiūra. 7. Finansinis įnašas mokamas į valstybės iždo sąskaitą Grenlandijos institucijų nurodytoje finansų įstaigoje. 3 straipsnis Atsakingos žvejybos Grenlandijos IEZ skatinimas 1. 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytas finansinis įnašas administruojamas atsižvelgiant į abipusiu Šalių susitarimu nustatytus tikslus ir jiems pasiekti skirtas metines bei daugiametes programas. 2. Kuo anksčiau ir ne vėliau kaip po trijų mėnesių nuo Protokolo taikymo pradžios jungtinis komitetas susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių įgyvendinimo taisyklių, kurias pirmiausia sudaro: a) metinės ir daugiametės 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytos finansinio įnašo dalies panaudojimo kasmet įgyvendinamoms iniciatyvoms gairės; b) metiniai ir daugiamečiai tikslai, kuriuos reikia įgyvendinti, kad ilgainiui būtų užtikrintas atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės tęstinumas, atsižvelgiant į Grenlandijos nustatytus nacionalinės žuvininkystės politikos ir kitų politikos sričių, susijusių su atsakingos žvejybos ir tausios žuvininkystės tęstinumu arba jį veikiančių, prioritetus; c) kasmetinių rezultatų vertinimo kriterijai ir tvarka. 3. Dėl bet kokių siūlomų daugiametės sektoriaus programos pakeitimų abi Šalys turi susitarti jungtiniame komitete. 4. Kiekvienais metais Grenlandija, jei reikia, gali skirti papildomą 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyto finansinio įnašo sumą daugiametei programai įgyvendinti. Pirmaisiais Protokolo taikymo metais apie papildomos ES finansinio įnašo sumos skyrimą ir sumos dydį ES pranešama iki kovo 1 d. Apie šių papildomų sumų skyrimą kiekvienais tolesniais metais Grenlandija praneša ES ne vėliau kaip prieš tai einančių metų gruodžio 1 d. 5. Jei jungtiniam komitetui atlikus metinį daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimo pažangos įvertinimą gaunami nepatenkinami rezultatai, Europos Sąjunga, jei reikia, gali sumažinti Protokolo 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytą finansinio įnašo sumą, kad programai įgyvendinti skirtų finansinių išteklių suma atitiktų numatomus rezultatus. 6. Jungtinis komitetas yra atsakingas daugiametės paramos sektoriui programos įgyvendinimo stebėjimą. Jei būtina, pasibaigus Protokolo galiojimui abiejų Šalių atstovai jungtiniame komitete ir toliau stebi, kaip įgyvendinama ši programa, kol 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodyta su parama sektoriui susijusi finansinė suma visiškai išnaudojama. 4 straipsnis Mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos 1. Abi Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą Grenlandijos IEZ vadovaudamosi įvairių tuose vandenyse žvejojančių laivynų nediskriminavimo principu. 2. Protokolo galiojimo laikotarpiu Europos Sąjunga ir Grenlandija užtikrina tausų Grenlandijos IEZ žuvininkystės išteklių naudojimą. 3. Šalys įsipareigoja skatinti regioninį bendradarbiavimą atsakingos žvejybos srityje, visų pirma Žvejybos šiaurės rytų Atlante komisijoje (NEAFC), Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijoje (NAFO) ir kitose susijusiose subregioninėse ar tarptautinėse organizacijose. 4. Remdamosi Protokolo 4 straipsnio 1 dalimi ir atsižvelgdamos į geriausias turimas mokslines rekomendacijas, Šalys jungtiniame komitete prireikus priima su Europos Sąjungos laivų, kuriems pagal šį Protokolą suteikti žvejybos veiklos vykdymo licencijos ir leidimai, veikla susijusias priemones, kuriomis siekiama užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių valdymą Grenlandijos IEZ. 5 straipsnis Naujos žvejybos galimybės ir eksperimentinė žvejyba 1. Jei ES yra suinteresuota pasinaudoti naujomis Protokolo 1 straipsnio 5 dalyje nenurodytomis žvejybos galimybėmis, ji apie tai praneša Grenlandijai. Prašymas pasinaudoti naujomis žvejybos galimybėmis patenkinamas laikantis Grenlandijos įstatymų ir kitų teisės aktų; dėl to gali būti sudaromas naujas susitarimas. 2. Eksperimentinės žvejybos leidimai suteikiami ne ilgesniam kaip šešių mėnesių bandomajam laikotarpiui laikantis priedo X skyriuje pateiktų taisyklių. 3. Kai Šalys padaro išvadą, kad bandomosios kampanijos davė teigiamų rezultatų, Grenlandijos institucijos ES laivynui skiria 50 % naujų rūšių žuvų žvejybos galimybių, kuriomis jis galės naudotis iki Protokolo galiojimo pabaigos, ir atitinkamai padidinama 2 straipsnio a dalyje nurodyta finansinės kompensacijos dalis. 6 straipsnis Finansinio įnašo mokėjimo sustabdymas ir peržiūra 1. Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytas finansinis įnašas peržiūrimas arba sustabdomas: a) jei neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius, trukdo žvejybos veiklai Grenlandijos IEZ, b) jei gerokai pakeitus politikos gaires, kuriomis remiantis buvo sudarytas šis Protokolas, viena iš Šalių pareikalauja peržiūrėti ir iš dalies pakeisti jo nuostatas, c) jei Europos Sąjunga konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, įtvirtinti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje. Ši pastraipa netaikoma, jei pažeidimas susijęs su atsakomybės arba kompetencijos sritimi, kuri dėl Grenlandijos, kaip autonominės Danijos Karalystės dalies, statuso Grenlandijos Vyriausybei oficialiai nepriklauso. 2. Europos Sąjunga pasilieka teisę iš dalies ar visiškai sustabdyti Protokolo 2 straipsnio 2 dalies b punkte numatyto specialiojo įnašo mokėjimą: a) jei jungtiniam komitetui atlikus vertinimą paaiškėja, kad rezultatai neatitinka tuo tikslu vykdomų programų, b) jei Grenlandija nesugeba panaudoti šio specialiojo įnašo. 3. Apie ketinimą sustabdyti įnašo mokėjimą ES raštu praneša likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki numatytos sustabdymo įsigaliojimo dienos. 4. Finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, kai padėtis laikoma ištaisyta Šaliai ėmusis veiksmų, kad minėtos aplinkybės būtų panaikintos, ir abiem Šalims pasikonsultavus ir sutarus, jog greičiausiai galima grįžti prie įprastos žvejybos veiklos. 7 straipsnis Žvejybos leidimo galiojimo sustabdymas ir atnaujinimas 1. Grenlandija pasilieka teisę sustabdyti Protokolo priede numatytų žvejybos leidimų galiojimą, jei: a) laivas smarkiai pažeidžia Grenlandijos įstatymus ir kitus teisės aktus, b) laivo savininkas nevykdo teismo sprendimo dėl laivo pažeidimo. Kai laivo savininkas teismo sprendimo laikosi, laivui išduotas žvejybos leidimas atnaujinamas likusiam jo galiojimo laikui. 8 straipsnis Protokolo įgyvendinimo sustabdymas 1. Protokolo įgyvendinimas sustabdomas vienos iš Šalių iniciatyva: a) jei neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius, trukdo žvejybos veiklai Grenlandijos IEZ, b) jei Europos Sąjunga neatlieka Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytų mokėjimų dėl priežasčių, kurios nenurodytos Protokolo 6 straipsnyje, c) jei Šalys susiginčija dėl Protokolo aiškinimo arba įgyvendinimo, d) jei viena iš Šalių nesilaiko Protokolo nuostatų, e) jei gerokai pakeitus politikos gaires, kuriomis remiantis buvo sudarytas šis Protokolas, viena iš Šalių pareikalauja peržiūrėti ir iš dalies pakeisti jo nuostatas, f) jei viena Šalis konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, įtvirtinti Europos Sąjungos sutarties 6 straipsnyje. Ši pastraipa netaikoma, jei pažeidimas susijęs atsakomybės arba kompetencijos sritimi, kuri dėl Grenlandijos, kaip autonominės Danijos Karalystės dalies, statuso Grenlandijos Vyriausybei oficialiai nepriklauso. 2. Protokolo įgyvendinimas gali būti sustabdytas vienos Šalių iniciatyva, jei kilęs Šalių ginčas laikomas svarbiu ir jei konsultuojantis tarpusavy draugiško sprendimo nerandama. 3. Ketindama sustabdyti Protokolo įgyvendinimą, atitinkama Šalis apie tai raštu praneša ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki numatytos sustabdymo įsigaliojimo dienos. 4. Jei Protokolo įgyvendinimas sustabdomas, Šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje, siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Šalims susitarus, Protokolas toliau įgyvendinamas, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į Protokolo įgyvendinimo sustabdymo laikotarpį. 9 straipsnis Nacionaliniai įstatymai ir kiti teisės aktai 1. Europos Sąjungos žvejybos laivų veikla Grenlandijos IEZ vandenyse reguliuojama Grenlandijoje ir Danijos Karalystėje galiojančių įstatymų ir kitų teisės aktų, išskyrus atvejus, kai Susitarime, Protokole arba jo priede numatyta kitaip. 2. Grenlandija praneša Europos Sąjungai apie visus su žuvininkystės politika susijusius pakeitimus arba naujus teisės aktus likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki pakeitimų ar naujų teisės aktų įsigaliojimo dienos. 10 straipsnis Trukmė 1. Protokolas ir jo priedas taikomi trejus metus nuo 2013 m. sausio 1 d., nebent pranešama apie Protokolo galiojimo nutraukimą pagal jo 11 straipsnį. 11 straipsnis Galiojimo nutraukimas 1. Norėdama nutraukti Protokolo galiojimą, atitinkama Šalis apie savo ketinimą kitai Šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki numatytos galiojimo nutraukimo įsigaliojimo datos. Šio pranešimo išsiuntimas laikomas Šalių konsultacijų pradžia. 2. Protokolo 2 straipsnyje nurodyto finansinio įnašo išmoka už tuos metus, kuriais įsigalioja Protokolo galiojimo nutraukimas, yra sumažinama proporcingai ir pro rata temporis. 12 straipsnis Laikinas taikymas 1. Protokolas laikinai taikomas nuo 2013 m. sausio 1 d. 13 straipsnis Įsigaliojimas 1. Protokolas ir jo priedas įsigalioja tą dieną, kurią Šalys viena kitai praneša, kad yra baigusios būtinas procedūras. PRIEDAS ES LAIVŲ ŽVEJYBOS VEIKLOS GRENLANDIJOS IEZ SĄLYGOS I skyrius. Žvejybos leidimų (licencijų) paraiškų teikimas ir išdavimas ES laivų žvejybos veiklos vykdymo Grenlandijos IEZ sąlygos A. Žvejybos leidimų paraiškų teikimo ir išdavimo tvarka 1. Žvejybos Grenlandijos IEZ ir (arba) pagal Grenlandijos kvotą tarptautiniuose vandenyse leidimą gali gauti tik reikalavimus atitinkantys laivai. 2. Laivas atitinka reikalavimus, jei laivo savininkui, jo kapitonui arba pačiam laivui nėra uždrausta žvejoti Grenlandijos IEZ. Jie neturi problemų su Grenlandijos valdžios institucijomis, t. y. yra įvykdę visus ankstesnius įsipareigojimus, susijusius su Grenlandijoje arba Grenlandijos IEZ pagal su ES sudarytus žuvininkystės susitarimus vykdoma žvejybos veikla. 3. Paraiškos parengiamos naudojant tuo tikslu Grenlandijos nustatytas formas, kurių pavyzdžiai pateikti 1 priedėlyje. Kiekviena žvejybos leidimo paraiška pateikiama kartu su įrodymu, kad mokestis už žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį sumokėtas. Į mokesčius įtraukiami visi su galimybe vykdyti žvejybos veiklą susiję nacionaliniai ir vietos mokesčiai ir už pinigų pervedimą nustatyti banko mokesčiai. Jei laivas nesumoka banko pervedimo mokesčio, šią sumą bus pareikalauta sumokėti teikiant kitą šio laivo žvejybos leidimo paraišką – tai būtina naujo žvejybos leidimo išdavimo sąlyga. Tam pačiam savininkui priklausantys arba to paties agento atstovaujami ES laivai gali pateikti bendrą žvejybos leidimų paraišką su sąlyga, kad jie plaukioja su tos pačios valstybės narės vėliava. Kiekviename pagal bendrą paraišką išduotame žvejybos leidime nurodomas bendras žuvų kiekis, už kurį buvo sumokėtas žvejybos leidimo mokestis, ir pateikta išnaša „didžiausias kiekis, skiriamas laivams... (kiekvieno bendroje paraiškoje nurodyto laivo pavadinimas)“. ES institucijos Grenlandijos institucijoms pateikia kiekvieno pagal Susitarimą norinčio žvejoti laivo (bendrą) žvejybos leidimo (-ų) paraišką. Grenlandijos institucijos turi teisę sustabdyti žvejybos leidimo galiojimą arba neišduoti naujo žvejybos leidimo, jei ES laivas neįvykdė reikalavimo pagal sužvejoto žuvų kiekio ataskaitų teikimo tvarką Grenlandijos institucijoms persiųsti atitinkamus žvejybos žurnalo lapus ir iškrovimo deklaracijas. 4. Pradėjus taikyti Protokolą, Grenlandijos institucijos pateikia visą informaciją apie mokesčių pervedimui naudotinas banko sąskaitas. 5. Žvejybos leidimai išduodami konkretiems laivams ir negali būti perleidžiami, nepažeidžiant 6 dalies nuostatų. Žvejybos leidimuose nurodomas sužvejoti ir laive laikyti leidžiamas žuvų kiekis. Norint pakeisti žvejybos leidime (-uose) nurodytus kiekius, teikiama nauja paraiška. Viršijęs kurį nors žvejybos leidime nurodytą sužvejoti leidžiamą žuvų kiekį laivas už kiekį, kuriuo viršytas leistas kiekis, sumoka mokestį, atitinkantį B dalies 3 punkte nurodytą sumą, padaugintą iš trijų. Kol nesumokamas mokestis už nustatytų kiekių viršijimą, naujas žvejybos leidimas neišduodamas. 6. Tačiau kai kuriais atvejais Europos Komisijos prašymu vieno laivo žvejybos leidimas gali būti pakeistas nauju kito panašių charakteristikų laivo žvejybos leidimu. Naujajame žvejybos leidime nurodoma: – išdavimo data, – ankstesnio laivo žvejybos leidimo anuliavimo ir pakeitimo faktas. 7. Grenlandijos žuvininkystės institucija žvejybos leidimus per 15 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos nusiunčia Europos Komisijai. 8. Žvejybos leidimo originalas arba kopija visada turi būti laikomi laive ir pateikiami, kai tik to pareikalauja kompetentingos Grenlandijos institucijos. B. Žvejybos leidimų galiojimas ir mokestis 1. Žvejybos leidimai galioja nuo išdavimo dienos iki kalendorinių metų, kuriais jei išduodami, pabaigos. Jie išduodami per 15 darbo dienų nuo paraiškos gavimo dienos; paraiškos priimamos, kai už kiekvieną laivą sumokami metiniai žvejybos leidimo mokesčiai. Stintenių žvejybos leidimai išduodami birželio 20 d. – gruodžio 31 d. ir kitų metų sausio 1 d. – balandžio 30 d. Jei iki žvejybos metų pradžios ES teisės aktai, kuriais nustatomos atitinkamų metų ES laivų žvejybos vandenyse, kuriuose reikalaujama laikytis sužvejojamų žuvų kiekio apribojimų, galimybės, nepriimami ES laivai, kuriems leista žvejoti ankstesnių žvejybos metų gruodžio 31 d., gali tęsti veiklą pagal tą patį žvejybos leidimą ir tais metais, kurių žvejybos galimybių teisės aktai nepriimti, su sąlyga, kad tai leidžiama pagal mokslines rekomendacijas. Bus leidžiama laikinai išnaudoti vieną dvyliktąją ankstesnių metų žvejybos leidime nurodytos kvotos dalį per mėnesį, jei už tą kvotą sumokėtas taikomas žvejybos leidimo mokestis. Laikinoji kvota gali būti koreguojama atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas ir konkrečių išteklių būklę. Gruodžio 31 d. neišnaudota ne didesnė kaip 5 % žvejybos leidime nurodyto šiaurinių dryžakojų krevečių kiekio dalis leidimo turėtojo prašymu gali būti perkelta į kitus metus, jei tai neprieštarauja mokslinėms rekomendacijoms. Perkeltas kiekis išnaudojamas iki kitų metų balandžio 30 d. Už priegaudą žvejybos leidimo mokestis nemokamas. 2. Orientacinės kainos pagal rūšis: Rūšis || Gyvojo svorio tonos kaina EUR Atlantinės menkės || 1800 Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai || 1700 Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai || 1700 Juodieji paltusai || 3500 Šiaurinės dryžakojės krevetės – rytinė dalis || 2500 Šiaurinės dryžakojės krevetės – vakarinė dalis || 2300 Atlantiniai paltusai || 4100 Stintenės || 190 Snieginiai krabai || 5500 Grenadieriai || 2204 3. Žvejybos leidimo mokesčiai: Rūšis || Mokestis už toną EUR Atlantinės menkės || 90 Pelaginiai paprastieji jūriniai ešeriai || 53 Dugniniai paprastieji jūriniai ešeriai || 53 Juodieji paltusai || 129 Šiaurinės dryžakojės krevetės – rytinė dalis || 50 Šiaurinės dryžakojės krevetės – vakarinė dalis || 80 Atlantiniai paltusai || 217 Snieginiai krabai || 120 Stintenės || 5 Jei leidžiamas žuvų kiekis nesužvejojamas, šį kiekį atitinkanti mokesčio dalis laivo savininkui negrąžinama. II Skyrius. Žvejybos zonos 1. Žvejyba yra vykdoma žvejybos zonoje, apibrėžtoje kaip Grenlandijos išskirtinė ekonominė zona, kaip numatyta 2004 m. spalio 15 d. Reglamente Nr. 1020 pagal 2004 m. spalio 15 d. Karališkąjį dekretą Nr. 1005 dėl Akto dėl Grenlandijos išskirtinės ekonominės zonos įsigaliojimo, kuriuo paskelbiamas galiojančiu 1996 m. gegužės 22 d. Aktas Nr. 411 dėl išskirtinių ekonominių zonų. 2. Žvejyba vykdoma mažiausiai 12 jūrmylių nuo bazinės linijos pagal 1996 m. spalio 31 d. Grenlandijos Landstingo išleisto Akto Nr. 18 dėl žvejybos, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2011 m. lapkričio 22 d. Inatsisartuto aktu Nr. 8, 7 skirsnio 2 dalį, jei specialiai nenurodyta kitaip. 3. Bazinės linijos yra apibrėžtos pagal 2004 m. spalio 15 d. Karališkąjį dekretą Nr. 1004 dėl Karališkojo dekreto dėl Grenlandijos teritorinių vandenų ribų nustatymo dalinio pakeitimo. III Skyrius. Sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimas A. Sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimas ir žvejybos žurnalas 1. Pagal Susitarimą žvejojančių ES žvejybos laivų kapitonai pildo žvejybos operacijų žurnalą, kuriame nurodo sužvejotų ir laive laikomų arba į jūrą išmestų kiekvienos rūšies žuvų kiekius, viršijančius 50 kg gyvojo svorio. 2. Kapitonas žvejybos žurnalą pildo kiekvieną ES žvejybos laivo veiklos, vykdomos pagal Grenlandijos žvejybos leidimą, dieną, nurodydamas visus kiekvienu tos dienos valksmu sužvejotų arba į jūrą išmestų žuvų kiekius. Informacija registruojama ir elektroninėmis priemonėmis kasdien ne vėliau kaip 23:59 val. (UTC) išsiunčiama Grenlandijos institucijoms per valstybės narės žvejybos stebėjimo centrą (ŽSC). Dėl elektroninio žvejybos žurnalo duomenų registravimo ir siuntimo formos abi Šalys jungtiniame komitete susitaria prieš įsigaliojant Protokolui. 3. Kapitonas taip pat registruoja ir siunčia žvejybos žurnalo duomenis kompetentingos Grenlandijos institucijos pareigūno prašymu. 4. Jei perkrovimo arba iškrovimo operacija vykdoma Grenlandijos IEZ, kapitonas registruoja ir per 24 valandas nuo perkrovimo arba iškrovimo operacijos pabaigos per vėliavos valstybės ŽSC elektroninėmis priemonėmis Grenlandijos institucijoms išsiunčia perkrovimo arba iškrovimo deklaracijų duomenis. 5. Kapitonas atsako už užregistruotų ir išsiųstų žvejybos žurnalo duomenų tikslumą. Kapitonas ir (arba) jo atstovas atsako už užregistruotų ir išsiųstų perkrovimo ir iškrovimo deklaracijų duomenų tikslumą. 6. Nepažeidžiant 10 dalies, ES žvejybos laivams neleidžiama iš uosto išplaukti žvejoti pagal Susitarimą, jei juose nėra tinkamai veikiančios sužvejotų žuvų kiekio deklaravimo sistemos. 7. Nepažeidžiant 10 dalies, ES žvejybos laivams, kurie elektroninėmis priemonėmis neregistruoja ir nesiunčia žvejybos žurnalo duomenų, neleidžiama žvejoti Grenlandijos IEZ. 8. Jei: i) ES žvejybos laive įdiegta elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistema sugenda arba neveikia, kapitonas arba jo atstovas nuo tada, kai tai nustatoma, arba nuo tada, kai jam apie tai pranešama, reikiamus žvejybos žurnalo duomenis Grenlandijos kompetentingoms institucijoms per vėliavos valstybės ŽSC kasdien ne vėliau kaip 23:59 val. (UTC) nusiunčia alternatyviomis ryšių priemonėmis, net jei žuvų nesužvejota. ii) elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistema sugenda arba neveikia, be žvejybos žurnalo duomenų taip pat turi būti perduodami perkrovimo ir iškrovimo deklaracijų duomenys šiais atvejais: a) Grenlandijos ir (arba) vėliavos valstybės narės kompetentingos institucijos prašymu, b) iš karto po paskutinės žvejybos operacijos, c) prieš įplaukiant į uostą, d) per bet kokį patikrinimą jūroje, e) jei to reikalauja Grenlandijos teisės aktai. a ir c punktuose nurodytais atvejais išsiunčiamas ir išankstinis pranešimas; iii) jei elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistema sugenda arba neveikia, ES žvejybos laivas neišplaukia iš uosto tol, kol jo elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistema neveikia taip, kaip reikalauja Grenlandijos kompetentingos institucijos ir vėliavos valstybės narės ŽSC, arba kol Grenlandijos kompetentingos institucijos nesuteikia leidimo išplaukti. Nepažeidžiant 6 dalies, Grenlandijos institucijos nedelsdamos vėliavos valstybės narės ŽSC ir ES institucijoms praneša, kad leido ES žvejybos laivui išplaukti iš uosto be tinkamai veikiančios elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistemos. 9. Laivui esant Grenlandijos IEZ, išmontuoti elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistemą, norint ją pataisyti ar pakeisti, galima tik gavus Grenlandijos kompetentingų institucijų sutikimą. 10. Įsigaliojus Protokolui pereinamuoju vienų metų laikotarpiu pagal Susitarimą veiklą vykdantys ES žvejybos laivai be elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistemos naudojimo pildo bei pateikia ir popierinį Grenlandijos žvejybos žurnalą. B. Sužvejotų žuvų kiekio duomenų negavimas 1. Jei Grenlandijos kompetentingos institucijos negauna pagal A skirsnį siunčiamų elektroninių sužvejotų žuvų kiekio ir perkrovimo arba iškrovimo deklaracijų duomenų, jos tai nedelsdamos praneša vėliavos valstybės narės ŽSC ir ES institucijoms. Gavęs tokį pranešimą valstybės narės ŽSC nedelsdamas tai praneša laivo kapitonui ir savininkui ir kuo skubiau imasi veiksmų, kad padėtis būtų ištaisyta. Jei per vienus metus konkrečiame laive tokia problema iškyla daugiau nei tris kartus, Grenlandijos institucijos gali pareikalauti ES institucijų užtikrinti, kad vėliavos valstybės narės ŽSC išsamiai ištirtų, kodėl laivo elektroninio duomenų registravimo ir siuntimo sistema dažnai neveikia. Vėliavos valstybės narės ŽSC nustato, kodėl nebuvo gaunami duomenys, imasi veiksmų, kad padėtis būtų ištaisyta, ir informuoja Grenlandijos ŽSC ir ES institucijas apie tyrimo rezultatus ir sistemos neveikimo priežastis. 2. Gavęs vėliavos valstybės narės ŽSC pranešimą ES žvejybos laivo kapitonas nedelsdamas visus dar neišsiųstus duomenis Grenlandijos kompetentingoms institucijoms per vėliavos valstybės ŽSC išsiunčia alternatyviomis ryšių priemonėmis. Paskui duomenys alternatyviomis ryšių priemonėmis siunčiami kasdien ne vėliau kaip iki 23:59 val. (UTC). C. Keitimosi informacija forma 1. Šalims keičiantis bet kokiais duomenimis yra naudojamas XML standartas ir, jei įmanoma, pasirenkamas, tas, kuris yra pateiktas svetainėje Europa: http://ec.europa.eu/fisheries/cfp/control/codes/index_en.htm. 2. 1 dalyje nurodytos formos pakeitimai aiškiai pažymimi, o šalia nurodoma pakeitimo data. Apie ketinamus įvesti pakeitimus Šalys viena kitą laiku informuoja. Pakeitimai įsigalioja ne anksčiau kaip po šešių mėnesių nuo sprendimo dėl jų priėmimo. 3. Dviejų Šalių ir, jei tinka, ES institucijų keitimasis elektroniniais duomenimis palengvinamas naudojant ryšių priemones, kurias Europos Sąjungos vardu administruoja Europos Komisija. IV skyrius. Techninės išteklių išsaugojimo priemonės Grenlandija ES žvejybos laivams pateikia atitinkamų Grenlandijos teisės aktų dėl sužvejotų žuvų kiekio ataskaitų teikimo, kontrolės, techninių išteklių išsaugojimo priemonių ir stebėtojų programos vertimus į anglų kalbą. V skyrius. Kontrolė Nepažeidžiant Grenlandijos teisės aktų, Grenlandijos IEZ veiklą vykdantiems ES žvejybos laivams taikomos toliau nurodytos priemonės. A. Patikrinimas jūroje 1. ES žvejybos laivų patikrinimus jūroje Grenlandijos IEZ atlieka įgaliotieji inspektoriai. Tikrintojų laivai aiškiai pažymimi pagal tarptautinės konvencijos nuostatas, o inspektoriai turi identifikacinius pažymėjimus, kuriuos pirma proga pateikia kapitonui. Pareigūnai netrukdo kapitonui naudotiis teise bendrauti su jo vėliavos valstybės narės kompetentingomis institucijomis. 2. Tikrinamo žvejybos laivo kapitonas arba jo atstovas: a) laikydamasis geros jūreivystės taisyklių, padeda pareigūnams saugiai ir tinkamai įlipti į laivą, kai duodamas atitinkamas signalas pagal Tarptautinį signalų sąvadą arba kai laivas arba sraigtasparnis, kuriame yra pareigūnas, radijo ryšiu praneša apie ketinimą įlipti į laivą; b) sudaro sąlygas pareigūnams atlikti patikrinimo užduotis, suteikdamas prašomą ir pagrįstą pagalbą; c) leidžia pareigūnui (-ams) bendrauti su Grenlandijos institucijomis; d) įspėja pareigūnus apie ES žvejybos laive galinčią kilti konkrečią grėsmę saugumui; e) sudaro sąlygas pareigūnams patekti į visas laivo zonas, prieiti prie visų apdorotų ir neapdorotų sužvejotų žuvų, žvejybos įrankių ir susijusios informacijos bei dokumentų; f) padeda patikrinimą užbaigusiems pareigūnams saugiai išlipti iš laivo. 3. Grenlandijos inspektoriai ES laive būna tiek laiko, kiek būtina patikrinimo užduotims atlikti. Patikrinimą jie atlieka taip, kad jo poveikis laivui, jo žvejybos veiklai ir kroviniui būtų kuo mažesnis. 4. Kapitonų neprašoma atskleisti neskelbtinos komercinės informacijos atvirais radijo kanalais. 5. Kiekvieno patikrinimo pabaigoje Grenlandijos inspektoriai praneša kapitonui apie patikrinimo rezultatus ir parengia tikrinimo ataskaitą. ES laivo kapitonas turi teisę į patikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Patikrinimo ataskaitą pasirašo atitinkamas inspektorius ir, jei pageidauja, ES žvejybos laivo kapitonas. 6. Prieš palikdami laivą Grenlandijos inspektoriai ES laivo kapitonui įteikia patikrinimo ataskaitos kopiją. Grenlandija ES institucijoms praneša apie patikrinimą per aštuonias darbo dienas. Jei gavusios pranešimą ES institucijos paprašo patikrinimo atskaitos kopijos, Grenlandija ją joms nusiunčia per aštuonias darbo dienas. Jei reikia, ši informacija siunčiama atitinkamoms regioninėms žuvininkystės valdymo organizacijoms (RFMO). B. Tikrinimas uostuose 1. ES žvejybos laivų, kurie iškrauna ar perkrauna sužvejotas žuvis, tikrinimą Grenlandijos uostuose atlieka Grenlandijos inspektoriai, kurie yra aiškiai atpažįstami kaip paskirti žvejybos patikroms vykdyti. 2. Tikrinimas uostuose atliekamas remiantis FAO priemonėmis ir atitinkamos RFMO nustatytomis uosto valstybės priemonėmis. 3. Grenlandija gali leisti ES stebėtojo teisėmis dalyvauti atliekant patikrinimą uoste. 4. ES žvejybos laivo kapitonas bendradarbiauja su Grenlandijos inspektoriais siekdamas palengvinti jų darbą. 5. Kiekvieno patikrinimo pabaigoje Grenlandijos inspektoriai praneša kapitonui apie patikrinimo rezultatus ir parengia tikrinimo ataskaitą. ES laivo kapitonas turi teisę į patikrinimo ataskaitą įrašyti savo pastabų. Patikrinimo ataskaitą pasirašo atitinkamas inspektorius ir ES žvejybos laivo kapitonas. 6. Prieš palikdami laivą Grenlandijos inspektoriai ES laivo kapitonui įteikia patikrinimo ataskaitos kopiją. Grenlandija per aštuonias darbo dienas nuo patikrinimo ES institucijoms išsiunčia patikrinimo ataskaitos kopiją. VI SKYRIUS KONTROLEI SKIRTA STEBĖTOJŲ PROGRAMA A. Stebėtojų programa 1. Žvejybos operacijoms Grenlandijos IEZ taikoma Grenlandijos teisėje numatyta stebėtojų programa. ES žvejybos laivų, kuriems išduotas žvejybos Grenlandijos IEZ leidimas, kapitonai priimdami į laivą stebėtojus bendradarbiauja su Grenlandijos institucijomis. B. Stebėtojo atlyginimas 1. Stebėtojo atlyginimą ir socialines įmokas moka Grenlandijos kompetentingos institucijos. C. Stebėtojo įpareigojimai 1. Būdami laive stebėtojai: a. imasi visų reikiamų priemonių, kad nenutrūktų žvejybos operacijos ar kad joms nebūtų trukdoma; b. tausoja laive esantį turtą ir įrangą; c. užtikrina visų laive esančių dokumentų konfidencialumą. D. Stebėtojo ataskaita 1. Prieš palikdamas laivą, stebėtojas laivo kapitonui įteikia savo stebėjimo ataskaitą. Laivo kapitonas turi teisę į stebėtojo ataskaitą įrašyti savo pastabas. Ataskaitą pasirašo stebėtojas ir kapitonas. Stebėtojas ataskaitos kopiją palieka kapitonui. 2. Grenlandijos kompetentingos institucijos per aštuonias darbo dienas ES institucijoms praneša, kad stebėtojas paliko laivą. Jei gavusios pranešimą ES institucijos paprašo stebėtojo atskaitos kopijos, Grenlandija ją joms pateikia per aštuonias darbo dienas. VII skyrius Laivų stebėjimo sistema (LSS) Žvejybos laivų buvimo vietos nustatymo naudojantis palydovinio sekimo sistema sąlygos 1. Visi žvejybos laivai, kuriems išduotas kitos Šalies vandenyse galiojantis žvejybos leidimas, atitinka visus toliau nurodytus palydovinio sekimo sistemos reikalavimus. 2. Visuose laivuose, kuriems išduotas žvejybos leidimas, yra įmontuotas tinkamai veikiantis palydovinio sekimo įrenginys, kuriuo juo galima automatiškai ir tolydžiai siųsti laivo buvimo vietos geografines koordinates jo vėliavos valstybės ŽSC. Duomenys siunčiami kas valandą. 3. Kiekviename buvimo vietos pranešime i) nurodoma a. laivo identifikaciniai duomenys; b. paskutinė geografinė laivo buvimo vieta (ilguma, platuma), nurodoma su ne didesne kaip 500 m paklaida ir 99 % pasikliautinuoju intervalu; c. buvimo vietos nustatymo data ir laikas; d. laivo greitis ir kursas. ii) duomenys pateikiami pagal 2 priedėlyje pridėtą formą. 4. Pirmoji buvimo vieta, užregistruota įplaukus į kitos Šalies IEZ, žymima kodu ENT. Visos vėlesnės buvimo vietos žymimos kodu POS, išskyrus pirmąją buvimo vietą, užregistruotą išplaukus iš kitos Šalies vandenų – ji žymima kodu EXT. 5. Vėliavos valstybės ŽSC užtikrina automatinį buvimo vietos pranešimų apdorojimą ir, jei reikia, jų elektroninį persiuntimą. Buvimo vietos pranešimai registruojami saugiu būdu ir saugomi trejus metus. 6. Laivo stebėjimo sistemos (LSS) techninės ir programinės įrangos sudėtinės dalys yra apsaugotos nuo klastojimo, t. y. neleidžia įvesti nei siųsti klaidingų buvimo vietos duomenų ir jų negalima reguliuoti rankiniu būdu. Sistema yra visiškai automatinė ir veikia bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo aplinkos sąlygų. Draudžiama palydovinio sekimo įrenginį ardyti, gadinti, padaryti neveikiantį ar kaip nors kitaip trikdyti jo veikimą. Laivų kapitonai visų pirma visuomet užtikrina, kad a. jo laivo LSS sistema tinkamai veiktų ir buvimo vietos pranešimai būtų tinkamai siunčiami vėliavos valstybės ŽSC; b. duomenys nebūtų niekaip pakeisti; c. prie palydovinio sekimo įrenginio prijungta (-os) antena (-os) nebūtų niekaip užstojama (-os); d. jokiais būdais nebūtų pertrauktas elektros tiekimas palydovinio sekimo įrenginiui e. palydovinio sekimo įrenginys nebūtų pašalintas iš laivo. 7. Tinkamai veikiančio palydovinio sekimo įrenginio neturinčiam žvejybos laivui draudžiama įplaukti į kitos Šalies IEZ, priešingu atveju Grenlandijos institucijos turi teisę nedelsdamos sustabdyti to žvejybos laivo žvejybos leidimo galiojimą. Grenlandijos institucijos atitinkamam laivui nedelsdamos pateikia pranešimą. ES institucijoms ir vėliavos valstybei narei nedelsiant pranešama apie Grenlandijos institucijų sustabdytą žvejybos leidimo galiojimą. 8. Laivo pranešimų siuntimas sugedus LSS i. Sugedusi laivo LSS pataisoma arba pakeičiama nauja per 30 kalendorinių dienų nuo tos dienos, kurią apie gedimą pranešta žvejybos laivo kapitonui ir vėliavos valstybei. ES institucijoms apie šį faktą pranešama kuo greičiau. ii. Minėtuoju laikotarpiu laivas buvimo vietos pranešimus vėliavos valstybės ir Šalies, kurios vandenyse jis yra, ŽSC turi pradėti siųsti rankiniu būdu el. paštu arba faksu, kaip nustatyta VII skyriaus 3 dalyje. Buvimo vietos pranešimai rankiniu būdu siunčiami ne rečiau kaip kas 4 valandas. iii. Šiam laikotarpiui pasibaigus laivui vykdyti žvejybos veiklos Grenlandijos IEZ nebeleidžiama. 9. Jei palydovinio sekimo įrenginys daugiau nei 4 valandas kas valandą siunčia tos pačios geografinės padėties duomenis, siunčiamas buvimo vietos pranešimas su veiklos kodu ANC, kaip nurodyta pridėtoje formoje. Tokie buvimo vietos pranešimai gali būti siunčiami kas 12 valandų. Praėjus mažiau nei valandai nuo buvimo vietos pakeitimo, pranešimai vėl imami siųsti kas valandą. 10. Saugus ŽSC keitimasis buvimo vietos pranešimais i. Vėliavos valstybės ŽSC automatiškai siunčia atitinkamo laivo buvimo vietos pranešimus Šalies, kurios vandenyse jis yra, ŽSC. ii. Abiejų Šalių ŽSC pasidalija kontaktiniais duomenimis, pvz., el. pašto adresais, fakso, telekso ir telefono numeriais, ir nedelsdami vieni kitus informuoja apie šių kontaktinių duomenų pasikeitimus. iii. Atitinkami ŽSC ir vėliavos valstybės buvimo vietos pranešimus vieni kitiems siunčia elektroniniu būdu naudodami HTTPS protokolą. Grenlandijos institucijos ir atitinkamos vėliavos valstybės ŽSC keičiasi sertifikatais. iv. Kai Europos Sąjunga siunčia pranešimus Grenlandijai, Europos Sąjungos ŽSC yra vėliavos valstybės ŽSC. Kai tokias ataskaitas ir pranešimus Grenlandija perduoda Europos Sąjungai, Europos Sąjungos ŽSC yra valstybės narės, kurios vandenyse veiklą vykdo arba vykdė laivas, ŽSC. Grenlandijos ŽSC yra įsisteigęs Žuvininkystės, medžioklės ir žemės ūkio ministerijos (Grenlandijos žuvininkystės licencijų kontrolės institucijos) Kontrolės skyriuje Nūko mieste. v. Tos Šalies, kurios vandenyse konkrečiu metu yra laivas, ŽSC vėliavos valstybės žvejybos stebėjimo centrui ir Europos Komisijai praneša apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio laivo buvimo vietos pranešimų siuntimo pertrūkį, jei šis laivas nėra pranešęs apie išplaukimą iš IEZ. 11. Pranešimų siuntimo sistemos veikimo sutrikimai i. Grenlandija užtikrina savo elektroninės įrangos suderinamumą su vėliavos valstybių ŽSC turima įranga ir nedelsdama praneša ES apie bet kokį sutrikimą siunčiant ir priimant pranešimus apie buvimo vietą, kad kuo greičiau būtų rastas techninis sprendimas. ii. ŽSC ryšio pertrūkiai neturi poveikio laivų veiklai. iii. Visi sutrikimo metu neišsiųsti pranešimai kuo skubiau išsiunčiami atnaujinus atitinkamų ŽSC ryšį. 12. Žvejybos leidimą turinčio žvejybos laivo kapitonas laikomas atsakingu už bet kokią įrodymais pagrįstą laivo LSS manipuliaciją, kuria siekiama sutrikdyti jos veikimą ar suklastoti buvimo vietos pranešimus. Už bet kokį pažeidimą taikomos galiojančiuose Šalies, kurios vandenyse buvo padarytas pažeidimas, teisės aktuose numatytos nuobaudos. 13. Pagal Susitarimą kitai Šaliai perduotų laivo buvimo vietos duomenų institucijoms, kurios nėra kontrolės arba stebėsenos institucijos, jokiomis aplinkybėmis negalima atskleisti taip, kad pagal juos būtų galima nustatyti konkretaus laivo tapatybę. 14. Nepažeidžiant ankstesnės dalies LSS duomenys gali būti naudojami mokslo arba tyrimų tikslais su sąlyga, kad naudotojai jų neskelbs taip, kad būtų galima nustatyti konkretaus laivo tapatybę. VIII SKYRIUS Pažeidimai A. Pažeidimų nagrinėjimas 1. Bet koks pagal šio priedo nuostatas išduotą žvejybos leidimą turinčio ES laivo Grenlandijos IEZ padarytas pažeidimas turi būti paminėtas patikrinimo ataskaitoje. 2. Tai, kad kapitonas pasirašo tikrinimo ataskaitą, nepažeidžia kapitono ir (arba) laivo savininko teisių į gynybą nustatyto pažeidimo atveju. B. Informacija apie laivo sulaikymą 1. Grenlandija per 24 valandas praneša ES apie bet kokį žvejybos leidimą turinčio ES žvejybos laivo sulaikymą. Prie pranešimo pridedama trumpa informacija apie nustatytą pažeidimą. C. Nuobaudos už pažeidimus 1. Nuobaudą už pažeidimą Grenlandija skiria remdamasi galiojančių nacionalinių teisės aktų nuostatomis. D. Teisminė procedūra. Banko užstatas 1. Jei pažeidimo byla atsiduria kompetentingame teisme, pažeidimą padariusio ES žvejybos savininkas Grenlandijos nurodytam bankui pateikia banko užstatą, o jo suma, kurią nustato Grenlandija, padengiamos su ES žvejybos laivo sulaikymu susijusios išlaidos, numatoma bauda ir galima kompensacija. Banko užstatas užšaldomas iki teisminės procedūros pabaigos. 2. Paskelbus nuosprendį, banko užstato užšaldymas panaikinamas ir laivo savininkui nedelsiant grąžinamas: a. visas užstatas, jei nepritaikoma jokia nuobauda; b. užstato likutis, jei nuobaudos suma mažesnė už banko užstato dydį. 3. Teisminės procedūros pradedamos, kai tik tai galima pagal nacionalinę teisę. 4. Apie teisminės procedūros rezultatus Grenlandija praneša ES per 14 dienų nuo nuosprendžio paskelbimo. E. Laivo ir įgulos suvaržymo panaikinimas 1. ES žvejybos laivui leidžiama palikti uostą tada, kai pateikiamas užstatas arba sumokama nuobauda. IX skyrius. Laikinos bendrosios įmonės A. Laikinų bendrųjų įmonių ir bendrų įmonių projektų įvertinimo metodai ir kriterijai 1. Šalys keičiasi informacija apie pateiktus laikinų bendrųjų įmonių ir bendrųjų įmonių steigimo pagal Susitarimo 2 straipsnį projektus. 2. Projektai pateikiami ES per atitinkamos (-ų) valstybės (-ių) narės (-ių) kompetentingas institucijas. 3. ES pateikia jungtiniam komitetui laikinų bendrųjų įmonių ir bendrų įmonių projektų sąrašą. Jungtinis komitetas vertina projektus pagal, inter alia, tokius kriterijus: a) siūlomoms žvejybos operacijoms tinkančią technologiją; b) tikslines rūšis ir žvejybos zonas; c) laivo amžių; d) laikinų bendrųjų įmonių atveju – laikinų bendrųjų įmonių bendrą veiklos trukmę ir žvejybos operacijų trukmę; e) ankstesnę ES laivo savininko ir bet kurio Grenlandijos partnerio patirtį žuvininkystės sektoriuje. 4. Atlikęs 3 dalyje nurodytą įvertinimą, jungtinis komitetas pateikia nuomonę apie projektus. 5. Jei jungtinis komitetas teigiamai įvertina laikinų bendrųjų įmonių projektą, Grenlandijos institucijoms pritarus išduodamas reikiamas žvejybos leidimas. B. Galimybės naudotis laikinų bendrųjų įmonių ištekliais Grenlandijoje sąlygos 1 Žvejybos leidimai Žvejybos leidimų, kurias išduoda Grenlandija, galiojimo trukmė yra lygi laikinų bendrųjų įmonių gyvavimo trukmei. Žvejojama pagal Grenlandijos valdžios institucijų suteiktas kvotas. 2. Laivų keitimas Laikinos bendrosios įmonės naudojamą ES laivą pakeisti kitu lygiaverčio pajėgumo ir techninių specifikacijų ES laivu galima tik remiantis pagrįstomis priežastimis ir abiejų Šalių susitarimu. 3. Įrengimas Laikinų bendrųjų įmonių naudojami laivai atitinka Grenlandijoje galiojančias įrangos taisykles ir nuostatas, kurios taikomos nediskriminuojant Grenlandijos ir ES laivų. X skyrius. Eksperimentinė žvejyba Išsamios eksperimentinės žvejybos įgyvendinimo taisyklės 1. Grenlandijos Vyriausybė ir Europos Komisija kartu priima sprendimus dėl Europos Sąjungos veiklos vykdytojų, tinkamiausio laiko eksperimentinei žvejybai ir jos įgyvendinimo tvarkos. Siekdama palengvinti laivų tiriamąjį darbą, Grenlandijos Vyriausybė (per Grenlandijos gamtinių išteklių institutą) teikia turimą mokslinę ir kitą pagrindinę informaciją. 2. Aktyviai prisideda ir Grenlandijos žvejybos sektorius (eksperimentinės žvejybos tvarkos koordinavimas ir dialogas dėl jos). 3. Kampanijos trunka ne ilgiau kaip šešis mėnesius ir ne trumpiau kaip tris mėnesius. Šalims susitarus šie laikotarpiai gali būti pakeisti. 4. Europos Komisija perduoda Grenlandijos institucijoms eksperimentinės žvejybos leidimų paraiškas. Pateikiami šie techniniai duomenys: – techninės laivo charakteristikos, – laivo pareigūnų patirtis žvejybos srityje, – siūlomi kampanijos techniniai parametrai (trukmė, žvejybos įrankis, tiriamieji regionai, kt.). 5. Jei būtina, Grenlandijos institucijos surengia atitinkamų Šalių ir laivų savininkų dialogą techniniais klausimais. 6. Prieš pradėdami kampaniją, laivų savininkai Grenlandijos institucijoms ir Europos Komisijai pateikia: – laive jau esančių sužvejotų žuvų kiekio deklaraciją, – žvejybos įrankio, kuris bus naudojamas kampanijos metu, technines charakteristikas, – garantiją, kad bus laikomasi Grenlandijos žuvininkystės teisės aktų. 7. Kampanijos vykdymo jūroje metu atitinkamų laivų savininkai: – Grenlandijos gamtos išteklių institutui, Grenlandijos institucijoms ir Europos Komisijai kas savaitę teikia ataskaitas apie per dieną ir per vieną valksmą sužvejotus žuvų kiekius, įskaitant kampanijos techninių parametrų aprašymą (buvimo vietą, gylį, dieną ir valandą, sužvejotų žuvų kiekius ir kitas pastabas ir komentarus); – naudodamiesi LSS praneša apie laivo buvimo vietą, greitį ir kursą; – užtikrina, kad laive būtų vienas Grenlandijos mokslinis stebėtojas arba Grenlandijos institucijų paskirtas stebėtojas. Stebėtojo užduotis – rinkti mokslinę informaciją apie sužvejotų žuvų kiekius ir imti jų mėginius. Su stebėtoju elgiamasi kaip su laivo pareigūnu, o laivo savininkas padengia stebėtojo buvimo laive išlaidas. Sprendimas dėl stebėtojo buvimo laive laiko, trukmės ir įlaipinimo bei išlaipinimo uosto priimamas bendru susitarimu su Grenlandijos institucijomis; – išplaukdami iš Grenlandijos IEZ pristato laivus patikrinti, jei to pageidauja Grenlandijos institucijos; – užtikrina, kad būtų laikomasi Grenlandijos žuvininkystės teisės aktų. 8. Eksperimentinės kampanijos tikslus atitinkantys ir jos metu sužvejotų žuvų kiekiai lieka laivo savininko nuosavybė. 9. Eksperimentinės kampanijos tikslus atitinkančius kiekius nustato Grenlandijos institucijos prieš kiekvienos kampanijos pradžią ir apie juos praneša atitinkamo (-ų) laivo (-ų) kapitonui (-ams). 10. Grenlandijos institucijos skiria asmenį ryšiams, atsakingą už bet kokių nenumatytų problemų, galinčių sutrukdyti eksperimentinės žvejybos eigą, sprendimą. 11. Grenlandijos institucijos prieš kiekvienos kampanijos pradžią nurodo eksperimentinės žvejybos kampanijos detales ir sąlygas pagal Susitarimo 9 ir 10 straipsnius ir Grenlandijos teisės aktus. Šio priedo priedėliai 1. 1 priedėlis. Žvejybos leidimo paraiškos forma 2. 2 priedėlis. Įplaukimo ir (arba) išplaukimo pranešimo forma 3. 3 priedėlis. Pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schema. 1 priedėlis. ŽVEJYBOS GRENLANDIJOS IEZ LEIDIMO PARAIŠKOS FORMA 1 || Vėliavos valstybė || 2 || Laivo pavadinimas || 3 || ES laivyno registro numeris || 4 || Išorinės identifikacijos raidės ir skaičius || 5 || Registravimo uostas || 6 || Tarptautinis radijo šaukinys (IRCS) || 7 || INMARSAT numeris (telefonas, teleksas, el. pašto adresas)[15] || 8 || Pastatymo metai || 9 || IMO numeris (jei yra) || 10 || Laivo tipas || 11 || Žvejybos įrankio tipas || 12 || Tikslinės rūšys ir kiekis || 13 || Žvejybos rajonas (ICES arba NAFO) || 14 || Žvejybos leidimo galiojimo laikotarpis || 15 || Savininkai: fizinio arba juridinio asmens adresas, telefonas, teleksas, el. paštas || 16 || Laivo operatorius: fizinio arba juridinio asmens adresas, telefonas, teleksas, el. paštas || 17 || Laivo kapitono vardas, pavardė || 18 || Įgulos narių skaičius || 19 || Variklio galia (kW) || 20 || Ilgis (L.O.A.) || 21 || Talpa (GT) || 22 || Atstovo (agento) Grenlandijoje vardas, pavardė ir adresas || 23 || Adresas arba faksas, kuriuo turėtų būti išsiųstas žvejybos leidimas || Commission européenne, Direction générale des affaires maritimes et de la pêche, Rue de la Loi 200, B-1049 Bruxelles, Faksas +32 2 296 23 38, El. paštas 2 priedėlis. Įplaukimo ir (arba) išplaukimo pranešimo forma LSS pranešimų siuntimo kitos Šalies ŽSC forma 1) ĮPLAUKIMO pranešimas Duomenų elementas || Srities kodas || Privaloma (M) ar neprivaloma (O) || Pastabos Įrašo pradžia || SR || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pradžią. Adresas || AD || M || Pranešimo informacija: paskirties Šalies triraidis ISO valstybės kodas Nuo || FR || M || Pranešimo informacija: siunčiančiosios Šalies triraidis ISO valstybės kodas Įrašo numeris || RN || O || Pranešimo informacija: pranešimo eilės numeris atitinkamais metais Įrašo data || RD || O || Pranešimo informacija: siuntimo data Įrašo laikas || RT || O || Pranešimo informacija: siuntimo laikas Pranešimo tipas || TM || M || Pranešimo informacija: pranešimo tipas ENT Radijo šaukinys || RC || M || Laivo informacija: laivo tarptautinis radijo šaukinys Vidaus nuorodinis numeris || IR || M || Laivo informacija: unikalus Šalies laivo numeris (vėliavos valstybės triraidis ISO kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || O || Laivo informacija: šoninis laivo numeris Platuma || LT || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vieta ± 99 999 (WGS 84) Ilguma || LG || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vieta ± 999 999 (WGS 84) Greitis || SP || M || Buvimo vietos informacija: laivo greitis 0,1 mazgo tikslumu Kryptis || CO || M || Buvimo vietos informacija: laivo kursas, naudojant 360° skalę Data || DA || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos data (UTC) – (MMMMMMDD) Laikas || TI || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos laikas (UTC) – (HHMM) Įrašo pabaiga || ER || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pabaigą. 2) BUVIMO VIETOS pranešimas arba ataskaita Duomenų elementas || Srities kodas || Privaloma (M) ar neprivaloma (O) || Pastabos Įrašo pradžia || SR || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pradžią. Adresas || AD || M || Pranešimo informacija: paskirties Šalies triraidis ISO valstybės kodas Nuo || FR || M || Pranešimo informacija: siunčiančiosios Šalies triraidis ISO valstybės kodas Įrašo numeris || RN || O || Pranešimo informacija: pranešimo eilės numeris atitinkamais metais Įrašo data || RD || O || Pranešimo informacija: persiuntimo data Įrašo laikas || RT || O || Pranešimo informacija: persiuntimo laikas Pranešimo tipas || TM || M || Pranešimo informacija: pranešimo tipas POS[16] Radijo šaukinys || RC || M || Laivo informacija: laivo tarptautinis radijo šaukinys Vidaus nuorodinis numeris || IR || M || Laivo informacija: unikalus Šalies laivo numeris (vėliavos valstybės triraidis ISO kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || O || Laivo informacija: šoninis laivo numeris Platuma || LT || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vieta ± 99 999 (WGS 84) Ilguma || LG || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vieta ± 999 999 (WGS 84) Veikla || AC || O[17] || Buvimo vietos informacija: ANC nurodo sumažėjusį pranešimų siuntimo dažnumą Greitis || SP || M || Buvimo vietos informacija: laivo greitis 0,1 mazgo tikslumu Kryptis || CO || M || Buvimo vietos informacija: laivo kursas, naudojant 360° skalę Data || DA || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos data (UTC) – (MMMMMMDD) Laikas || TI || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos laikas (UTC) – (HHMM) Įrašo pabaiga || ER || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pabaigą. 3) IŠPLAUKIMO pranešimas Duomenų elementas || Srities kodas || Privaloma (M) ar neprivaloma (O) || Pastabos Įrašo pradžia || SR || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pradžią. Adresas || AD || M || Pranešimo informacija: paskirties Šalies triraidis ISO valstybės kodas Nuo || FR || M || Pranešimo informacija: siunčiančiosios Šalies triraidis ISO valstybės kodas Įrašo numeris || RN || O || Pranešimo informacija: pranešimo eilės numeris atitinkamais metais Įrašo data || RD || O || Pranešimo informacija: persiuntimo data Įrašo laikas || RT || O || Pranešimo informacija: persiuntimo laikas Pranešimo tipas || TM || M || Pranešimo informacija: pranešimo tipas EXI Radijo šaukinys || RC || M || Laivo informacija: laivo tarptautinis radijo šaukinys Vidaus nuorodinis numeris || IR || M || Laivo informacija: unikalus Šalies laivo numeris (vėliavos valstybės triraidis ISO kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || O || Laivo informacija: šoninis laivo numeris Data || DA || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos data (UTC) – (MMMMMMDD) Laikas || TI || M || Buvimo vietos informacija: buvimo vietos laikas (UTC) – (HHMM) Įrašo pabaiga || ER || M || Sistemos informacija: nurodo įrašo pabaigą. 4) Nurodymai dėl formos Siunčiant duomenis kiekvienas pranešimas pateikiamas taip: – dvigubas įstrižas brūkšnys (//) ir raidės SR nurodo pranešimo pradžią, – dvigubas įstrižas brūkšnys (//) ir srities kodas nurodo duomenų elemento pradžią, – vienas pasvirasis brūkšnys (/) skiria srities kodą ir duomenis, – duomenų poros atskiriamos tarpeliu, – raidės ER ir dvigubas įstrižas brūkšnys (//) nurodo įrašo pabaigą. Šiame priede srities kodai pateikiami Šiaurės Atlanto komisijos nurodyta forma, kaip aprašyta NEAFC kontrolės ir įgyvendinimo užtikrinimo schemoje. 3 priedėlis Pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schema 1. Kad galėtų žvejoti pagal pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių žvejybos Grenlandijos ir NEAFC vandenyse lankstumo schemą, laivas pateikia Grenlandijos žvejybos lankstumo leidimo paraišką. Jei paraiška patvirtinama, laivas gauna specialų žvejybos veiklos vykdymo už Grenlandijos IEZ ribų leidimą. 2. Laikomasi visų NEAFC nustatytų tokios žvejybos NEAFC reguliuojamame rajone priemonių. 3. Grenlandijos paprastųjų jūrinių ešerių kvotą laivas gali naudoti tik tuomet, kai išnaudoja vėliavos valstybės jam paskirtą ES–NEAFC paprastųjų jūrinių ešerių kvotos dalį. 4. Laikydamasis 5 dalies nuostatų Grenlandijos kvotą laivas gali naudoti tame pačiame NEAFC rajone, kuriame išnaudojo savo NEAFC kvotą. 5. Grenlandijos kvotą paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo rajone laivas gali naudoti laikydamasis sąlygų, nustatytų NEAFC rekomendacijoje dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse, išskyrus Islandijos IEZ priklausančius vandenis. 6. NEAFC reguliuojamame rajone žvejybos veiklą vykdantis laivas, laikymasis teisinių reikalavimų, per vėliavos valstybės ŽSC siunčia NEAFC LSS buvimo vietos ataskaitą Laivui naudojant Grenlandijos kvotą NEAFC paprastųjų jūrinių ešerių išsaugojimo rajone vėliavos valstybės ŽSC specialiai užtikrina, kad kas valandą siunčiamos laivo LSS buvimo vietos ataskaitos būtų persiunčiamos Grenlandijos ŽSC kuo realesniu laiku. 7. Laivo kapitonas užtikrina, kad NEAFC ir Grenlandijos institucijoms pateikiamose paprastųjų jūrinių ešerių, kurie buvo sužvejoti NEAFC reguliuojamame rajone su Grenlandijos žvejybos lankstumo leidimu, kiekių ataskaitose būtų aiškiai nurodyta, kad tie kiekiai įskaičiuojami į Grenlandijos kvotą, naudojamą pagal žvejybos teises, suteiktas žvejybos lankstumo leidimu. i) Prieš pradėdamas naudoti Grenlandijos kvotą laivas per vėliavos valstybės ŽSC Grenlandijos ŽSC siunčia tokį ĮPLAUKIANT Į IEZ TURIMŲ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO (veiklos pradžios) pranešimą: 1. ĮPLAUKIANT Į IEZ TURIMŲ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIS (veiklos pradžia) 2. Laivo pavadinimas 3. Išorės registracijos numeris 4. IRCS 5. Kapitono vardas, pavardė 6. Žvejybos pagal Grenlandijos kvotą operacijų pradžios data ir laikas 7. Buvimo vieta 8. Laive esančių sužvejotų žuvų kiekio gyvasis svoris ir rajonas, kuriame žuvys sužvejotos. ii) KASDIENĖ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO ATASKAITA Žvejybos žurnalo duomenys siunčiami kasdien ne vėliau kaip 23:59 val. (UTC). iii) Užbaigdamas žvejybos pagal Grenlandijos kvotą veiklą laivas per vėliavos valstybės ŽSC Grenlandijos ŽSC siunčia tokį IŠPLAUKIANT IŠ IEZ TURIMŲ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIO (veiklos pabaigos) pranešimą: 1. IŠPLAUKIANT IŠ IEZ TURIMŲ SUŽVEJOTŲ ŽUVŲ KIEKIS (veiklos pabaiga) 2. Laivo pavadinimas 3. Išorės registracijos numeris 4. IRCS 5. Kapitono vardas, pavardė 6. Žvejybos pagal Grenlandijos kvotą veiklos užbaigimo data ir laikas 7. Buvimo vieta 8. Laive esančių sužvejotų žuvų kiekio gyvasis svoris ir rajonas, kuriame žuvys sužvejotos. Tiek veiklos pradžios, tiek pabaigos ataskaitos persiunčiamos nepažeidžiant įpareigojimo kasdien teikti sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas. 8. Siekiant padidinti žuvų lervų išsiritimo rajonų apsaugą, žvejybos veikla pradedama ne anksčiau kaip NEAFC rekomendacijoje dėl paprastųjų jūrinių ešerių išteklių valdymo Irmingerio jūroje ir gretimuose vandenyse nurodytą datą. 9. Vėliavos valstybė ES institucijoms teikia pagal Grenlandijos kvotą Grenlandijos vandenyse ir NEAFC reguliuojamame rajone sužvejotų žuvų kiekio ataskaitas. Jose nurodomi visi pagal lankstumo schemą sužvejotų žuvų kiekiai aiškiai nurodant sužvejotų žuvų kiekį ir žvejybos leidimą, su kuriuo žuvys sužvejotos. 10. Žvejybos sezono pabaigoje kiekvienos vėliavos valstybės ŽSC Grenlandijos institucijoms persiunčia pagal šią lankstumo schemą sužvejotų pelaginių paprastųjų jūrinių ešerių kiekių statistinius duomenis. FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Tarybos sprendimo dėl Protokolo, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Danijos Vyriausybės bei Grenlandijos Vietinės Vyriausybės žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas (toliau – Protokolas) pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[18] 11. – Jūrų reikalai ir žuvininkystė 11.03 – Tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Komisija, turėdama išskirtinę kompetenciją derėtis dėl dvišalių žuvininkystės susitarimų, derasi, sudaro ir įgyvendina žvejybos partnerystės susitarimus (ŽPS) ir kartu užtikrina žuvininkystės politikoje su atitinkamomis trečiosiomis šalimis dalyvaujančių partnerių politinį dialogą. Derybos dėl ŽPS ir jų sudarymas su trečiosiomis šalimis atitinka pagrindinį tikslą – toliau vykdyti ir išsaugoti ES laivyno žvejybos veiklą ir plėtoti partnerystės ryšius siekiant sustiprinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą ne ES vandenyse atsižvelgiant į aplinkos, socialinius ir ekonominius aspektus. ŽPS taip pat užtikrinama bendrą žuvininkystės politiką reguliuojančių principų ir kitose Europos politikos srityse prisiimtų įsipareigojimų darna. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas Nr. 1[19] Suderinant su kitomis Europos politikos sritimis, prisidėti prie tausios žvejybos ne ES vandenyse, išlaikyti Europos galimybę žvejoti tolimuose žvejybos rajonuose ir ginti Europos žuvininkystės sektoriaus ir vartotojų interesus, su trečiosiomis valstybėmis derantis dėl ŽPS susitarimų ir juos sudarant. Atitinkama VGV / VGB veikla Jūrų reikalai ir žuvininkystė, tarptautinė žuvininkystė ir jūrų teisė, tarptautiniai žuvininkystės susitarimai (biudžeto eilutė 11.0301) 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) galėtų turėti tiksliniams gavėjams ir (arba) grupėms. Sudarius Protokolą 2013–2015 m. bus galima išlaikyti tausų Europos laivų žvejybos Grenlandijos vandenyse galimybių lygį. Protokolas padės išlaikyti veiklos žvejybos zonose, kuriose taikomi susitarimai su šiaurės valstybėmis, tęstinumą ir geriau valdyti bei išsaugoti žvejybos išteklius. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Užtikrinant susitarimo įgyvendinimo priežiūrą, valdymo pagal veiklos rūšis sistemos atžvilgiu bus naudojami tokie rodikliai: – žvejybos galimybių metinio išnaudojimo lygio stebėjimas (per metus panaudotų žvejybos leidimų procentinė dalis, palyginti su Protokole numatytomis galimybėmis); – duomenų apie sužvejotus kiekius ir apie susitarimo komercinę vertę rinkimas ir analizė. Kaip ir kitų ŽPS atveju atliekant daugiametį vertinimą gali būti naudojami šie rodikliai: – įnašas kuriant darbo vietas ir pridėtinę vertę ES; – įnašas stabilizuojant ES rinką; – techninio pobūdžio susitikimų ir jungtinio komiteto susitikimų skaičius. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Protokolas apims 2013 m. sausio 1 d.–2015 m. gruodžio 31 d. laikotarpį. Juo remiantis Europos laivynas galės vykdyti žvejybos veiklą ir, visų pirma, laivų savininkai galės ir toliau gauti žvejybos Grenlandijos žvejybos zonoje leidimus. Be to, vienas iš naujojo Protokolo tikslų – stiprinti ES ir Grenlandijos bendradarbiavimą, plėtojant tausią žuvininkystės politiką ir skatinant racionalų žuvininkystės išteklių naudojimą Grenlandijos žvejybos zonoje. Metinį finansinį įnašą sudarys 17 847 244 EUR: – metinis finansinis įnašas už galimybę naudotis žuvų ištekliais: 15 104 203 EUR, įskaitant 1 500 000 EUR finansinį rezervą už papildomas žvejybos galimybes, skiriamas atsižvelgiant į mokslines rekomendacijas; - 2 743 041 EUR metinė suma, skirta žuvininkystės sektoriui remti pagal naująjį Protokolą. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Jei ES nesudarytų šio naujojo Protokolo, būtų sudaromi privatūs susitarimai, kuriuose tausios ir atsakingos žvejybos tikslas ne visuomet būtų prioritetas. Europos Sąjunga taip pati tikisi, kad sudarius šį Protokolą Grenlandija ir ES toliau veiksmingai bendradarbiaus regioninėse organizacijose, kaip antai NAFO ir NEAFC. Pasinaudodama skiriamomis lėšomis Grenlandija ir toliau galės vykdyti strateginį žuvininkystės politikos įgyvendinimo planavimą. 1.5.3. Panašios patirties išvados Kad būtų galima pradėti derybas dėl naujojo Protokolo, 2011 m. rugsėjo mėn., nepriklausomų konsultantų konsorciumui padedant, buvo atliktas išsamus 2007–2012 m. Protokolo įvertinimas. Ex ante vertinime buvo nustatyti tokie ES interesai (i): – atsižvelgiant į Europos laivynų poreikius, žuvininkystės susitarimas su Grenlandija galėtų padėti užtikrinti ES sektoriaus perspektyvas šiaurės valstybėse; – numatoma, kad Protokolas padidins Europos sektorių perspektyvumą, nes Europos Sąjungos laivams ir nuo jų priklausantiems sektoriams bus sudarytos patikimos teisinės sąlygos ir užtikrinta pozicija vidutiniu laikotarpiu; ir tokie Grenlandijos interesai (ii): – ŽPS pagalba gerinant mokslinius tyrimus, stebėseną, kontrolę ir priežiūrą, taip pat mokymus, gali būti prisidėta prie žuvininkystės sektoriaus institucinių gebėjimų stiprinimo; – ŽPS turės poveikį ir šalies finansiniam stabilumui. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis finansinėmis priemonėmis Lėšos, mokamos pagal partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimus, sudaro trečiųjų valstybių partnerių biudžeto pakeičiamas pajamas. Tačiau dalies tokių lėšų skyrimas šalies sektoriaus politikos priemonėms įgyvendinti yra viena iš ŽPS sudarymo ir jų įgyvendinimo stebėjimo sąlygų. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja trejus metus nuo 2013 m. sausio 1 d. – nuo tos dienos Protokolas laikinai taikomas remiantis Tarybos sprendimu dėl Protokolo pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo. X Finansinis poveikis nuo 2013 m. iki 2015 m. 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)[20] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Komisija (Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD) užtikrins nuolatinę šio Protokolo įgyvendinimo, visų pirma veiklos vykdytojų naudojimosi žvejybos galimybėmis ir sužvejotų žuvų kiekio duomenų, stebėseną. Be to, ŽPS numatytas ne mažiau kaip vienas metinis jungtinio komiteto susirinkimas, per kurį Komisija ir suinteresuotosios valstybės narės susitinka su trečiąja valstybe Susitarimo ir jo Protokolo įgyvendinimui aptarti. Paramos sektoriui įgyvendinimo klausimais Protokole numatyta, kad abi Šalys kasmet įvertina daugiametės sektoriaus programos įgyvendinimo rezultatus. Protokole numatyta sektoriui remti skirto finansinio įnašo koregavimo galimybė, jei po tokio vertinimo paaiškėtų, kad finansuojami tikslai įgyvendinami nepatenkinamai. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Įgyvendinant žuvininkystės Protokolą gali kilti tam tikrų pavojų, pavyzdžiui: lėšos žuvininkystės sektoriaus politikai finansuoti gali nebūti paskirtos, kaip numatyta (nesilaikoma planavimo). 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Siekiant išvengti ankstesniame punkte minėtų pavojų, numatytas glaudus su planavimu ir sektoriaus politikos įgyvendinimu susijęs dialogas. 2.1 dalyje nurodyta bendra rezultatų analizė taip pat yra šių kontrolės metodų dalis. Be to, Protokole numatytos specialios išlygos jo galiojimui sustabdyti, esant tam tikroms sąlygoms ir susiklosčius konkrečioms aplinkybėms. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Kaip panaudoti pagal ŽPS sumokėtą ES finansinį įnašą, savo nuožiūra sprendžia atitinkama trečioji šalis, kuri yra suvereni valstybė. Tačiau Komisija įsipareigoja siekti užmegzti nuolatinį politinį dialogą ir bendradarbiavimą, kad ŽPS būtų geriau administruojamas, o ES indėlis į tausų išteklių valdymą būtų veiksmingesnis. Visais atvejais visiems Komisijos mokėjimams pagal žuvininkystės susitarimą yra taikomos įprastos Komisijos taisyklės ir biudžetinės bei finansinės procedūros. Taip galima tiksliai identifikuoti trečiųjų šalių banko sąskaitas, į kurias pervedamos finansinio įnašo sumos. Šio konkretaus Protokolo atveju 2 straipsnyje nustatyta, kad visas finansinis įnašas turi būti pervedamas į valstybės iždo sąskaitą Granlandijos valdžios institucijų nurodytoje finansų įstaigoje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas numeris [Aprašymas…...….] || DA / NDA[21] || ELPA šalių[22] || Šalių kandidačių[23] || Trečiųjų valstybių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 2 || 11.0301 Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai 11.010404 Tarptautiniai žuvininkystės susitarimai. Administracinės išlaidos || DA NDA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės (netaikoma) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas numeris [Aprašymas…...….] || DA / NDA || ELPA šalių || Šalių kandidačių || Trečiųjų valstybių || Pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą […] || [XX.YY.YY.YY.] […] || […] || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE || TAIP / NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || 2 || Gamtos išteklių išsaugojimas ir valdymas Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || || || Metai N[24] (2013 m.) || Metai N+1 (2014 m.) || Metai N+2 (2015 m.) || Metai N+3 (2016 m.) || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11.0301 || Įsipareigojimai || (1) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Mokėjimai || (2) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || || || Mokėjimai || (2a) || || || || || || || ||  Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių veiklos programų paketo lėšomis[25] || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris 11.010404 || || (3) || || || 0,080 || || || || || 0,080 IŠ VISO asignavimų Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Mokėjimai || =2+2a +3 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621  IŠ VISO veiklos asignavimų[26] || Įsipareigojimai || (4) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541 Mokėjimai || (5) || 17,847 || 17,847 || 17,847 || || || || || 53,541  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių veiklos programų paketo lėšomis || (6) || || || 0,080 || || || || || 0,080 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Mokėjimai || =5+ 6 || 17,847 || 17,847 || 17,927 || || || || || 53,621 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms: (netaikoma)  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių veiklos programų paketo lėšomis || || (6) || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || || || || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai N (2013 m.) || Metai N+1 (2014 m.) || Metai N+2 (2015 m.) || Metai N[27] (2016 m.) || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249  Kitos administracinės išlaidos[28] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 IŠ VISO Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD || Asignavimai || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || Metai N[29] || Metai N+1 || Metai N+2 || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 Mokėjimai || 17,940 || 17,940 || 18,020 || || || || || 53,900 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (dešimt tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || Metai N (2013 m.) || Metai N+1 (2014 m.) || Metai N+2 (2015 m.) || Metai N+3 || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO REZULTATAI Rezultato rūšis[30] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || Rezultatų skaičius Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų 1 KONKRETUS TIKSLAS[31] || || || || || || || || || || || || || || || || Sužvejotų žuvų kiekiai || Kvota || || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || 85 765 t || 15,104 || || || || || || || || || 257 295 t || 45,312 Parama sektoriui || || || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || 1 || 2,743 || || || || || || || || || || 8,229 || || || || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 2 KONKRETUS TIKSLAS ... || || || || || || || || || || || || || || || || Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || 17,847 || || 17,847 || || 17,847 || || || || || || || || || || 53,541 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || Metai N[32] (2013 m.) || Metai N+1 (2014 m.) || Metai N+2 (2015 m.) || Metai N+3 || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || 0,249 Kitos administracinės išlaidos[33] || 0,010 || 0,010 || 0,010 || || || || || 0,030 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0,093 || 0,093 || 0,093 || || || || || 0,279 Išlaidos, nepriskiriamos daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAI[34] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0 || 0 || 0 || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 Į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ neįtraukta tarpinė suma[35] || 0 || 0 || 0,080 || || || || || 0,080 IŠ VISO || 0,093 || 0,093 || 0,173 || || || || || 0.359 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || || Metai N (2013 m.) || Metai N+1 (2014 m.) || Metai N+2 (2015 m.) || N+3 metai || Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą)  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) || || XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || || XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || 0 || 0 || 0 || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentas – FTE)[36] || || XX 01 02 01 (CA, INT, SNE, finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || 0 || 0 || 0 || || || || || XX 01 04 yy[37] || būstinėje[38] || || || || || || || || - delegacijose || || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || || 11 01 04 04 (AC, atsakingas už paramos sektoriui įgyvendinimo priežiūrą) || 0 || 0 || 0 || || || || || IŠ VISO || 0,083 || 0,083 || 0,083 || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Išlaidų žmogiškiesiems ištekliams apskaičiavimas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || 1 Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD administratorius x 0,35 + skyriaus vadovas arba pavaduotojas x 0,15 + AST sekretoriatas x 0,15: iš viso numatoma 0,55 etato per metus Išlaidų apskaičiavimas: 0,65 etato per metus x 127 000 EUR per metus = 82 550 EUR => 0,083 MLN. EUR Išorės personalas || Darbuotojai, nepriskiriami 5 išlaidų kategorijai || Visų išlaidų žmogiškiesiems ištekliams per metus apskaičiavimas: 82 550 EUR => 0,083 mln. EUR Vykdytinų užduočių aprašymas: - Pagalba derybininkui rengiant ir derantis dėl žuvininkystės susitarimų: - dalyvauti derybose su trečiosiomis šalimis siekiant sudaryti žuvininkystės susitarimus, - rengti įvertinimo ataskaitų projektus ir strateginius derybų dokumentus Komisijos nariui, - pristatyti ir ginti Komisijos poziciją Tarybos darbo grupėje „Išorinė žvejyba“, - dalyvauti ieškant kompromiso su valstybėmis narėmis, nurodytomis galutiniame Susitarimo tekste. - Susitarimų įgyvendinimo stebėjimas: - kasdien stebėti, kaip taikomi žuvininkystės susitarimai, - rengti ir tikrinti pagal finansinį įnašą numatytus įsipareigojimus ir mokėjimus bei galimus papildomus specialiuosius įnašus, - nuolat rengti susitarimų įgyvendinimo ataskaitas, - vertinti susitarimų mokslinius ir techninius aspektus, - rengti Tarybos reglamento ir sprendimo pasiūlymų projektus ir Susitarimo tekstą, - inicijuoti ir stebėti priėmimo procedūras. - Techninė pagalba: - rengti Komisijos poziciją jungtiniame komitete. - Tarpinstituciniai ryšiai: - atstovauti Komisijai per derybas su Taryba, Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis, - rengti atsakymus į Europos Parlamento klausimus žodžiu ir raštu. - Tarnybų tarpusavio konsultacijos ir darbo koordinavimas: - užtikrinti ryšį su kitais generaliniais direktoratais sprendžiant su derybomis ir susitarimų įgyvendinimo stebėjimu susijusius klausimus, - organizuoti tarnybų tarpusavio konsultacijas ir teikti atsakymus. - Vertinimas: - dalyvauti atnaujinant poveikio vertinimą, - nagrinėti pasiektus tikslus ir vertinimo rodiklius. 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. [1] Priimtas 3108-ąjame Tarybos (Žemės ūkio ir žuvininkystės) susitikime 2011 m. liepos 19 d., ketvirtadienį, ir įtrauktas į 12843/11 dokumento „A“ punktų sąrašą. [2] OL C……., p…… [3] OL L 172, 2007 6 30, p. 1. [4] OL C……., p…… [5] Europos bendrija 2009 m. gruodžio 1 d. tapo Europos Sąjunga. [6] Grenlandijos Vietinė Vyriausybė 2009 m. birželio 21 d. tapo Grenlandijos Vyriausybe. [7] Jei Grenlandijos institucijos priims pagal daugiametį išteklių valdymo planą įgyvendinamas Žvejybos kontrolės taisykles, šie skaičiai gali būti atitinkamai peržiūrėti. Jei juos peržiūrėjus Europos Sąjungai bus nustatyta papildomų žvejybos galimybių, Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta finansinė kompensacija proporcingai padidinama. [8] Žvejojami pelaginiais tralais. [9] Žvejojami tralais. [10] Žvejoti gali ne daugiau kaip šeši laivai vienu metu. Sužvejoti leidžiamo žuvų kiekio ir žvejybos pastangų ribos gali būti peržiūrėtos atsižvelgiant į pakrantės valstybių sutartą daugiametį išteklių valdymo planą. Jei juos per˛iūrėjus Europos Sąjungai bus nustatyta papildomų žvejybos galimybių, Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta finansinė kompensacija proporcingai padidinama. [11] Žvejybos veikla vykdoma tik laikantis Grenlandijos nacionalinių teisės aktų. [12] Kai galima žvejoti paprastąsias stintenes, Europos Sąjunga kitų metų žvejybos sezonu – nuo birželio 20 d. iki balandžio 30 d. – gali sužvejoti iki 7,7 % jų BLSK. Tokiu atveju šio Protokolo 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta finansinė kompensacija proporcingai padidinama. Grenlandija kuo skubiau ir iki gegužės pabaigos – dar gerokai prieš prasidedant žvejybos sezonui – praneša ES preliminarų BLSK. [13] Bukasnukių ilgauodegių šiaurinių grenadierių žvejoti negalima, jie gali būti sužvejojami tik kaip kitų tikslinių rūšių žuvų žvejybos priegauda ir apie juos pranešama atskirai. [14] Bukasnukių ilgauodegių šiaurinių grenadierių žvejoti negalima, jie gali būti sužvejojami tik kaip kitų tikslinių rūšių žuvų žvejybos priegauda ir apie juos pranešama atskirai. [15] Gali būti persiųstas po paraiškos patvirtinimo. [16] Pranešimo tipas MAN naudojamas perduodant ataskaitas iš laivo, kurio palydovinio sekimo įrenginys sugedęs. [17] Taikoma, tik jei laivas perduoda POS pranešimus sumažintu dažnumu. [18] VGV: veikla grind˛iamas valdymas (angl. Activity Based Management) – VGB: veikla grind˛iamas biud˛eto sudarymas (angl. Activity Based Budgeting). [19] 2012 m. biudžetui sudarytose veiklos ataskaitose tai yra 2 konkretus tikslas; prašome žiūrėti http://www.cc.cec/budg/bud/proc/adopt/_doc/_pdf/2012/supdoc-11-MARE.pdf [20] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti „BudgWeb“ svetainėje http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [21] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [22] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [23] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [24] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [25] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programoms ir (arba) priemonėms įgyvendinti (buvusios BA eilutės), taip pat netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams atlikti. [26] Finansinis įnašas apima: a) metinę 15 104 203 EUR sumą, kuri atitinka metinę 85 765 t kvotą ir b) metinę 2 743 041 EUR sumą, kuri yra parama Grenlandijos žuvininkystės sektoriaus politikos plėtrai. Bendra ES mokamo finansinio įnašo suma negali viršyti 15 104 203 EUR sumos (žr. Protokolo 2 straipsnio 3 dalį) daugiau nei dvigubai. [27] Kadangi Protokolas apima 2013 m. sausio mėn.–2015 m. gruodžio mėn. laikotarpį, administracinės išlaidos išmokamos per trejus biudžetinius metus. [28] Su stebėjimu vietoje susijusių vizitų išlaidų įvertinimas. [29] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [30] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [31] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)“ [32] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [33] Su stebėjimu vietoje susijusių būstinės personalo vizitų išlaidų įvertinimas. [34] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programoms ir (arba) priemonėms įgyvendinti (buvusios BA eilutės), taip pat netiesioginiams ir tiesioginiams moksliniams tyrimams atlikti. [35] Su stebėjimu vietoje susijusių vizitų išlaidų įvertinimas. Į 2015 m. asignavimus įtrauktos su Protokolo ex post įvertinimu susijusios išlaidos. [36] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [37] Neviršijant ribos, nustatytos išorės darbuotojams, finansuojamiems iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [38] Struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).