LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 12 13  
COM(2013) 934 final 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Grynųjų finansini ų pataisų taikymas valstyb ėms narėms 
pagal žem ės ūkio ir sanglaudos politik ą 
 
 
2 
 Turinys 
 
1. Įvadas...................................................................................................................3  
2. Bendroji finansini ų pataisų taikymo sistema...................................................4  
2.1. Grynąsias finansines pataisas  reglamentuojantys teis ės aktai ir taisykl ės...........4  
2.2. Sumų, kurioms taikomos grynosios finansin ės pataisos, biudžetinis ir 
apskaitinis traktavimas. Asignuot ųjų įplaukų priemonė......................................................6  
3. Konkretiems sektoriams taikomos taisykl ės dėl grynųjų finansini ų pataisų7 
3.1. Žemės ūkis...........................................................................................................7  
3.1.1.  Teisinėmis nuostatomis visada numatomos grynosios finansin ės pataisos.........7  
3.1.2.  Grynųjų finansini ų pataisų teisiniai mechanizmai bus toliau konsoliduojami....9  
3.1.2.1.  Daugiausia d ėmesio skiriama rizikingesn ėms išlaidoms.................................9  
3.1.2.2. Nesuteikti įgaliojimai veikti savo nuoži ūra ir nedaug nustatyto dydžio 
pataisų 10 
3.1.2.3.  Trumpesn ė atitikties proced ūra......................................................................11 
3.1.3.  Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas pagal BŽ ŪP bus suderintas su 
sanglaudos politikos fond ų taisyklėmis.............................................................13  
3.2. Sanglaudos politikos fondai ..............................................................................14  
3.2.1.  Komisijai skirta nauja teisin ė nuostata, siekiant nustatyti valstybei narei 
grynąsias finansines pataisas .............................................................................14  
3.2.2.  Iki kiekvien ų metų vasario 15 d. nustatyt ų pažeidim ų ir (arba) tr ūkumų 
finansinės pataisos.............................................................................................14  
3.2.3.  Komisijos atliekamas teis ėtumo ir tvarkingumo vertinimas, remiantis 
sąskaitomis, audito nuomone ir prid edamais dokumentais, pateiktais iki 
kiekvienų metų vasario 15 d..............................................................................15  
3.2.4.  ES auditų metu nustatyti pažeidimai, rodantys, kad po kiekvien ų metų vasario 
15 d. yra dideli ų trūkumų..................................................................................15  
3.2.5.  Gerosios praktikos, susijusios su Komisijos prieži ūros sistema pagal 
pasidalijamojo valdymo princip ą, apibendrinimas............................................19  
 
 
3 
 1. Įvadas  
 
Reaguodami į padidėjusį klaidų lygį, apie kur į 2012 finansini ų metų metinėje ataskaitoje 
pranešė Europos Audito R ūmai (EAR), biudžeto įvykdymo patvirtinimo praneš ėjas ir 
Europos Parlamento Biudžeto kontrol ės komiteto pagrindini ų politinių grupių koordinatoriai 
pateikė raštą Pirmininkui J. M. Barroso, prašyda mi Komisijos pateikti komunikat ą, kuriame 
būtų aiškiai nustatyta, kaip ji 201 4–2020 m. finansavimo laikotarpiu įves veiksmingesnes 
grynąsias finansines pataisas toms valstyb ėms narėms, kuriose pasteb ėta trūkumų, susijusių 
su programomis, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo principas1. Grynosios finansin ės 
pataisos reiškia, kad atitinkamai valstybei narei sumažinama galutin ė lėšų suma. 
Šiame komunikate reaguojama į šį prašymą, paaiškinant, kaip Komisija ketina taikyti su 
grynosiomis finansin ėmis pataisomis susijusias naujas priemones ir reikalavimus, numatytus 
2014–2020 m. finansavimo laikotarpio teisin ėje sistemoje, ir kaip ta i paveiks valstybes nares. 
Žemės ūkio srityje gryn ųjų finansini ų pataisų taikymas, d ėl kurio atitinkama valstyb ė narė 
praranda ES l ėšas, jau buvo įprasta praktika. Remiantis naujosiomis 2014–2020 m. 
finansavimo laikotarpio taisykl ėmis, ta pad ėtis nesikei čia, tačiau daugiausia d ėmesio skiriama 
esamoms priemon ėms konsoliduoti.  
Kalbant apie sanglaudos politik ą, grynosios finansin ės pataisos, d ėl kurių į ES biudžet ą 
grąžinamos anks čiau išmok ėtos sumos, buvo išimtis. Naujuoju 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu naujai priimtinuose teis ės aktuose bus esminis pakeitimas, t. y. bus išpl ėsti 
Komisijos įgaliojimai taikyti gryn ąsias finansines pataisas toms valstyb ėms narėms, kuriose 
nustatyta dideli ų valdymo ir kontrol ės sistemų trūkumų. Pagal 2014–2020 m. laikotarpiu 
numatytų grynųjų finansini ų pataisų sistemą Komisija nebegali priimti sprendimo d ėl pataisų. 
Grynosios finansin ės pataisos taps įprasta praktika dideli ų trūkumų atveju ir bus taikomos 
laikantis aiškiai nustatyt ų skaidrių kriterijų ir sąlygų. 
Taikant gryn ąsias finansines pataisas priemon ėms ir programoms  
2014–2020 m. finansavimo laikotarpiu, susi jusios tarnybos, taikydamos geriausi ą praktiką, 
užtikrins, kad šiose dviejose pasi dalijamojo valdymo srityse b ūtų apibendrintai ir veiksmingai 
naudojama ši svarbi taisomoji priemon ė, siekiant apsaugoti S ąjungos biudžet ą. Toks 
geriausios praktikos apibendrinimas taip pat bus taikomas mok ėjimų nutraukimo ir atid ėjimo 
priemonių atžvilgiu. Sanglaudos srityje s ėkmingai taikomas modelis buvo prad ėtas taikyti 
mutatis mutandis  ir žemės ūkio srityje (2014–2020 m.). 
Komisijos nuomone, visomis finansin ėmis pataisomis, įskaitant tuos atvejus, kai valstyb ėms 
narėms leidžiama pateikti naujus projektus ir nauj as išlaidas, siekiant pakartotinai panaudoti 
ištaisytas sumas, apsaugomas ES biudžetas. Vis d ėlto atgrasomasis gryn ųjų finansini ų pataisų 
                                                            
1 Rašte taip pat nurodytas Komunikatas d ėl ES biudžeto apsaugos (COM(2013) 682 final /2), paskelbtas 2013 m. 
rugsėjo 30 d., kaip reikalavo Europos Parlamentas savo rezoliucijoje d ėl 2011 finansini ų metų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo. 
 
4 
 poveikis, kai valstyb ės narės negali pakartotinai panaudoti ištaisyt ų ir susigr ąžintų sumų ir 
todėl praranda l ėšas, tikrai yra didesnis. Juo valstyb ės narės skatinamos savarankiškai 
nustatyti ir ištaisyti klaidas, ir taip  padedama gerinti valdymo ir kontrol ės sistemas. 
2. Bendroji finansini ų pataisų taikymo sistema  
2.1. Grynąsias finansines pataisas reglamentuojantys teis ės aktai ir taisykl ės 
Vadovaujantis SESV 317 straipsniu, gryn ųjų finansini ų pataisų taikymo teis ės aktai yra 
nustatyti Finansiniame reglamente (FR) ir išsami au paaiškinti Europos Parlamento ir Tarybos 
priimtuose konkretiems sektoriams taikomuos e reglamentuose. Remdamasi šia teisine 
sistema, Komisija priima deleguotuosius aktus ir įgyvendinimo aktus ir ta ip pat gali paskelbti 
gaires, kuriose paaiškinami konkret ūs klausimai.  
Toliau pateiktoje schemoje apžvelgiami atitinkami bendrosios finansini ų pataisų taikymo 
sistemos lygiai. 
 
Gairės SESV 317 straipsnis 
Deleguotieji 
aktai Žemės ūkis: 
• Horizontalusis reglamentas 
dėl BŽŪP finansavimo, 
valdymo ir steb ėsenos 
(finansinės pataisos ir 
mokėjimų sustabdymas 
EŽŪGF ir EŽŪFKP atveju) 
• Bendrųjų nuostatų 
reglamentas – BNR (EŽ ŪFKP, 
mokėjimų nutraukimas) 
Įgyvendinimo 
aktai Sanglaudos politikos fondai: 
Bendrųjų nuostatų 
reglamentas – BNR 
 
 Finansinio reglamento (FR)
80 straipsnis 
Deleguotieji 
aktai Įgyvendinimo 
aktai 
 
Naujuoju FR visose politikos srityse įvedama nuosekli sistema, vis ų pirma apimanti 
valstybėms narėms taikom ų finansini ų pataisų principus. 
 
5 
 FR 80 straipsnis. Susigr ąžinimo taisykl ės 
… 
4. Komisija ištaiso valstybi ų narių finansines klaidas, kad iš S ąjungos lėšų nebūtų dengiamos išlaidos, 
atsirandan čios pažeidžiant taikomus teis ės aktus. Komisija savo finansini ų klaidų ištaisymą pagrindžia 
netinkamai išleist ų sumų nustatymu ir finansiniu poveikiu biudžetui. Jei tokios sumos negali b ūti 
tiksliai nustatytos, Komisija gali taikyti ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio patais ą pagal konkretiems 
sektoriams taikomas taisykles. 
Komisija, nustatydama finansin ės pataisos sum ą, atsižvelgia į taikomų teisės aktų pažeidimo pob ūdį ir 
sunkumą ir finansines pasekmes biudžetui, apimant valdymo ir kontrol ės sistemų trūkumų atvejus. 
Finansinių klaidų ištaisymo nustatymo kriterijai ir taikoma proced ūra gali būti apibrėžti konkretiems 
sektoriams taikomose taisykl ėse. 
5. Ekstrapoliuoto ar nustatyto dydžio patais ų taikymo metodologija nustatoma laikantis konkretiems 
sektoriams taikom ų taisyklių siekiant sudaryti s ąlygas Komisijai apsaugoti S ąjungos finansinius 
interesus. 
Kaip numatyta FR 80 straipsnyj e ir konkretiems sektoriams taikomuose reglamentuose, 
Komisija taiko šias trij ų rūšių finansines pataisas: 
 
1. Finansines pataisas atskirais atvejais, grindžiamas tiksliu netinkamai išleist ų sumų 
nustatymu ir finansiniu poveikiu biudžetui; 
2. Ekstrapoliuotas finansines pataisas; 
3. Nustatyto dydžio fi nansines pataisas. 
Ekstrapoliuotos ir nustatyto dydžio finansin ės pataisos gali b ūti taikomos tik tuomet, jeigu 
neįmanoma nustatyti tikslios pataisos sumos. Ekstrapoliuotos finansin ės pataisos turi b ūti 
grindžiamos reprezentatyvi ąja imtimi, pagal kuri ą galima pakankamai patikimai kiekybiškai 
įvertinti atitinkam ą sumą.  
Toliau pateiktoje schemoje apžvelgiami atitinkami finansini ų pataisų taikymo mechanizmai.  
 
6 
 Finansinės pataisos
FR 80 straipsnis ir konkretiems sektoriams taikomos taisykl ės
Ar galima tiksliai nustatyti 
finansinių pataisų sumą?
Taip
Individuali pataisaNe
Ar galima pakankamai patikimai 
įvertinti susijusi ą sumą 
remiantis reprezentatyvi ąja 
statistine imtimi?
Taip
Ekstrapoliuota pataisaNe
Nustatyto dydžio pataisa
 
 
Išsami informacija apie finansini ų pataisų įgyvendinim ą įvairiose politikos srityse, kurioms 
taikomas pasidalijamojo valdymo principas,  pateikiama šio komunikato 3 skirsnyje. 
2.2. Sumų, kurioms taikomos grynosios finansin ės pataisos, biudžeti nis ir apskaitinis 
traktavimas. Asignuot ųjų įplaukų priemon ė 
Dėl finansini ų pataisų atsiranda „ įplaukos iš gr ąžinamų neteisingai išmok ėtų sumų“, šios 
finansinės pataisos laikomos asignuotosiomis įplaukomis (FR 21 st raipsnio 3 dalies 
c punktas).  
Išskyrus dvi išimtis, Finansiniame reglamente2 nėra konkre čių nuostatų apie tai, kaip galima 
panaudoti asignuot ąsias įplaukas, atsiradusias d ėl grynosios finansin ės pataisos.  
  
                                                            
2 Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF) atveju asignavimai priskiriami atsižvelgiant į įplaukų kilmę (FR 
174 straipsnio 1 dalis), o finansini ų priemoni ų atveju – naudojami tai pa čiai finansinei priemonei (FR 
140 straipsnio 6 dalis). Grynoji finansin ė 
pataisa Asignuotosios įplaukos. 
FR 21 straipsnio 3 dalies c 
punktas 
 
7 
  
Tačiau Finansinio reglamento taikymo taisykli ų (TT) 7 straipsnyje nustatyta, kad biudžeto 
pastabose nurodoma, į kurias biudžeto eilutes galima įrašyti asignuot ąsias įplaukas 
atitinkančius asignavimus.  Taigi gryn ųjų finansini ų pataisų sumos, gr ąžinamos į ES biudžet ą 
kaip asignuotosios įplaukos, tam tikroms valstyb ėms narėms nėra numatytos.  
 
   
3. Konkretiems sektoriams taikomos taisykl ės dėl grynųjų finansini ų 
pataisų 
3.1.  Žemės ūkis 
3.1.1.  Teisinėmis nuostatomis visada num atomos grynosios finansin ės pataisos 
Pagal bendros žem ės ūkio politikos (BŽ ŪP) teisinę sistemą finansin ės pataisos, kurias 
Komisija taiko valstyb ėms narėms, atlikusi atitikties patikrinimo proced ūrą, nuo pirmojo 
1976 m. priimto s ąskaitų patvirtinimo sprendimo visada buvo grynosios pataisos ir toliau 
tokios bus tiek Europos žem ės ūkio garantij ų fondo (EŽ ŪGF), tiek Europos žem ės ūkio 
fondo kaimo pl ėtrai (EŽŪFKP) atveju, kadangi:  
- pataisytas sumas valstyb ės narės faktiškai gr ąžina į ES biudžet ą; 
- gautos sumos laikomos ES biudžeto asignuotosiomis įplaukomis. Jos naudojamos 
BŽŪP išlaidoms, kaip visumai, nepriskiriant j ų jokiai konkre čiai valstybei narei, 
finansuoti (taip pat žr. toliau pateikt ą lentelę).  
Kiekvienais metais Komisija  priima 2–4 sprendimus d ėl atitikties patikrinimo, skirtus 
pavienių finansini ų pataisų paketui. 2013 m. Komisija pri ėmė 4 tokius sprendimus, 
apimančius 147 pavienes gryn ąsias finansines pataisas, kuri ų bendra suma siek ė 
1,1 mlrd. EUR (2 % BŽ ŪP išlaidų, numatyt ų 2013 m. biudžete). Tai patvirtina did ėjimo 
tendenciją, apie kuri ą pranešė Audito R ūmai savo 2012 m. metin ės ataskaitos 4.29 dalyje3. 
 
 
                                                            
3 2012 m. Komisija pri ėmė tris sprendimus d ėl atitikties, kuriais remiantis buvo padarytos 651 mln. EUR vert ės 
finansinės pataisos (503 mln. EUR susij ę su EŽŪGF ir 148 mln. EUR – su EŽ ŪFKP). Vidutin ė finansini ų pataisų 
suma pastaruosius penkerius metus (2008–2013 m.) buvo 30 % didesn ė nei ankstesniu laikotarpiu (2003–
2007 m.), atsižvelgiant į biudžeto padid ėjimą tarp šių dviejų laikotarpi ų. Asignuotosios įplaukos. 
FR 21 straipsnio 3 dalies 
c punktas ES biudžeto 
asignavimai. 
TT 7 straipsnis 
 
8 
  
 
2013 m. priimtos grynosios finansin ės pataisos (sumos EUR)  
Sprendimas 40 41 42 43 IŠ VISO 
EŽŪGF 285 582 274 -130 136 896,33 -142 637 397 -303 566 912 -861 923 480 
EŽŪFKP -104 699 558 -88 444 255 -32 467 218 -10 598 290 -236 209 321 
KITI -7 091 796 -8 757 551 -2 661 224 -121 357 -18 631 930 
IŠ VISO -397 373 628 -227 338 703 -177 765 840 -314 286 560 -1 116 764 733 
70 % 2013 m. priimt ų finansini ų pataisų yra susijusios su 4 valstyb ėmis narėmis (Graikija, 
JK, Pranc ūzija ir Lenkija). Ta čiau koncentracija keturiose valstyb ėse narėse nėra nuolatinis 
modelis – jis gali kasmet keistis, priklausomai nuo nacionalin ės arba regionin ės kontrolės 
sistemos kokyb ės pokyčių. 
EŽŪGF finansin ės pataisos taikomos išskai čiuojant atitinkamas sumas iš m ėnesio mok ėjimų, 
kuriuos Komisija per antr ąjį mėnesį nuo Komisijos sprendimo d ėl finansin ės pataisos 
priėmimo atlieka atitinkamai valstybei narei.  
EŽŪFKP finansin ės pataisos taikomos pateikiant vykdom ąjį raštą sumoms išieškoti, kuriuo 
atitinkamos valstyb ės narės prašoma gr ąžinti šias sumas į ES biudžet ą. 
Asignuot ųjų įplaukų traktavimas 
Pataisytos ir Komisijos susigr ąžintos sumos yra įskaitomos į konkrečias ES biudžeto eilutes kaip 
asignuotosios įplaukos (į 67 01 punkt ą, skirtą EŽŪGF, ir 67 11 punkt ą, skirtą EŽŪFKP).  
EŽŪGF atveju gautos asignuotosios įplaukos gali b ūti naudojamos biudžeto išlaid ų eilutėms 
finansuoti, siekiant padengti bet kokios r ūšies EŽŪGF išlaidas, nesusijusias su kuria nors konkre čia 
valstybe nare. Iš 05 02 (rinkos) ir 05 03 (tiesiogin ės išmokos) skyri ų biudžeto pastab ų aiškiai matyti, 
kad EŽŪGF finansavimo poreikiai biudžeto proced ūros metu sistemingai mažinami suma, kuri lygi 
numatomoms asignuotosioms įplaukoms, gautinoms po finansini ų pataisų per atitinkamus 
biudžetinius metus. Pavyzdžiui, 2012 m. biudžetui iš pradži ų buvo numatyta 600 mln. EUR finansini ų 
pataisų, tuo tarpu faktiškai tais biudžetiniais metais buvo gaut a ir panaudota 647,8 mln. EUR 
asignuotųjų įplaukų.  
Kadangi EŽ ŪFKP atveju valstyb ė narė jau buvo panaudojusi biudžeto įsipareigojimus, kai deklaravo 
kompensuotinas išlaidas Komisijai, susigr ąžintų sumų panaudoti nebegalima.  Mok ėjimų asignavimus 
iš asignuot ųjų įplaukų galima skirti mok ėjimams pagal EŽ ŪFKP biudžeto eilut ę. Juos galima naudoti 
bet kuriems mok ėjimams, mok ėtiniems pagal bet kuri ą kaimo pl ėtros program ą. Taigi, EŽ ŪFKP 
asignuotosios įplaukos sumažina bendr ą mokėjimų asignavim ų poreikį ir buvo naudojamos siekiant 
 
9 
 sumažinti papildom ų mokėjimų asignavim ų prašymų skaičių. 2012 m. asignuotosios įplaukos po 
EŽŪFKP finansini ų pataisų sudarė 55 mln. EUR.  
Grynosios finansin ės pataisos labai apsunkina valstybi ų narių nacionalini ų biudžetų padėtį. 
Todėl suteikta galimyb ė tam tikros apimties pataisas atitinkamos valstyb ės narės prašymu 
vykdyti atliekant tris metines įmokas. Kol kas vykdymas įmokomis buvo leistas Bulgarijai, 
Graikijai, Portugalijai, Rumunijai, Is panijai ir Lietuvai. Be to, valstyb ės narės, kurioms 
teikiama ES finansin ė pagalba, gali vien ą kartą prašyti Komisijos atid ėti finansini ų pataisų 
vykdymą laikotarpiui iki 18 m ėnesių, atsižvelgiant į tikslinių taisomųjų veiksmų planų 
įgyvendinim ą. Pasibaigus atid ėjimo laikotarpiui, pataisos vykdomos atliekant tris metines 
įmokas. Atid ėjimo laikotarpis iki šiol buvo suteiktas Portugalijai ir  Graikijai. Suteiktas 
atidėjimo laikotarpis Graikijai baigsis 2013 m. gruodžio 31 d., o Portugalijai – 2014 m. 
gegužės 31 d. 
Grynųjų finansini ų pataisų poveikis valstyb ėms narėms 
ES grynosios finansin ės pataisos turi tiesiogin ės įtakos vis ų valstybi ų narių nacionalin ėms ir 
regioninėms valdžios institucijoms, atsakingoms už BŽ ŪP įgyvendinim ą. Tokios pataisos, kurios 
susijusios su valstybi ų narių išlaidomis ankstesniais biud žetiniais metais, lemia mažesn į ES 
finansavim ą einamaisiais biudžetiniais metais. Tod ėl daugeliu atvej ų valstybėms narėms reikia rasti 
finansinių priemoni ų trūkstamoms l ėšoms papildyti, perkeliant biud žeto asignavimus arba iš dalies 
keičiant biudžetus. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, d ėl grynųjų finansini ų pataisų imtasi konkre čių 
biudžeto ir administracini ų veiksmų. Pavyzdžiui: 
- Vokietijoje po daugkartini ų federacin ės valdžios ir žemi ų (Länder ) ginčų, siekiant išsiaiškinti su 
finansinėmis pataisomis susijusios naštos pasidalijim ą, 2006 m. iš dalies pa keista Konstitucija; 
- Danijoje po didel ės 2009 m. finansin ės pataisos neseniai įdiegtas specialus Finans ų ministerijos ir 
Žemės ūkio ministerijos naštos pasidalijimo mechanizmas.  
  
3.1.2.  Grynųjų finansini ų patais ų teisiniai mechanizmai bus toliau 
konsoliduojami 
3.1.2.1.  Daugiausia d ėmesio skiriama rizikingesn ėms išlaidoms  
AGRI GD audito veikla grindžiama rizikos  analize, t. y. vykdoma daugiau audit ų, daugiausia 
dėmesio skiriant rizikingesn ėms valstyb ėms narėms, priemon ėms ir programoms. Kart ą per 
metus AGRI GD atlieka pagrindin ę rizikos analiz ę, apimančią visų valstybių narių visas 
BŽŪP išlaidas: surenkami ir įvertinami ankstesni ų AGRI GD audit ų, EAR, OLAF ir 
nacionalini ų sertifikavimo įstaigų įrodymai, siekiant nustatyti rizikingiausias sritis, į kurias 
reikėtų orientuotis vykdant b ūsimus auditus. Pavyzdžiui, d ėl padidėjusio klaid ų lygio, apie 
kurį pranešė Audito R ūmai savo 2011 ir 2012 m. patikinimo pareiškimuose, 2013 m. labai 
padaugėjo EŽŪFKP audit ų (35) ir 2014 m. j ų toliau daug ės (iki 45), t. y. j ų bus dvigubai 
daugiau, palyginti su 2012 m. (23). Kita pasekm ė – kai kurios valstyb ės narės audituojamos 
kiekvienais metais, kol pa šalinami visi dideli tr ūkumai; toliau pateikiamas pavyzdys.  
 
10 
 Intensyvios prieži ūros pavyzdys 
2008 ir 2009 m. AGRI GD atliktuose integruotos administravimo ir kontrol ės sistemos (IAKS) 
audituose nustatyta ir patvirtinta, kad yra dideli ų trūkumų: per vėlai atliktos patikros vietoje ir Žem ės 
sklypų identifikavimo sistema (ŽSIS) pasenus i ir nepakankamai tiksli. 2011 m. kovo m ėn. audito 
misijos metu padaryta išvada, kad Ko misijos reikalaujamas pradinis veiksm ų planas šiems tr ūkumams 
iki 2011 m. pašalinti buvo įgyvendintas tik iš dalies. D ėl to, kad nebuvo laiku įgyvendinti taisomieji 
veiksmai, AGRI GD 2010 m. metin ėje veiklos ataskaitoje (MVA) nusta tyta išlyga ir parengtas naujas 
veiksmų planas šiems tr ūkumams iki 2013 m. ištaisyti. Savo 2012 m. MVA AGRI GD praneš ė, kad 
2013 m. kovo m ėn. audito misijos metu patvirtinta, kad veiksm ų planą būtų galima laikyti užbaigtu; 
tačiau AGRI GD paliko išlyg ą, kadangi iki pirmojo paraišk ų teikimo, kontrol ės ir (arba) mok ėjimų 
ciklo neb ūtų galima patikimai įrodyti, kad atnaujinta ŽSIS yra tinkamai naudojama. Tuo tarpu buvo 
atlikta pirma finansin ė pataisa, susijusi su 2008 m. išlaidomis, antra – 2009 m.; 2010, 2011 ir 2012 m. 
atitikties patvirtinimo proced ūra bus baigta iki 2014 m. pabai gos, o kita su 2013 m. susijusi ų išlaidų 
atitikties patvirtinimo proced ūra turėtų būti baigta iki 2015 m. pabaigos.  
2014–2020 m. laikotarpio audito stra tegija bus grindžiama trej ų metų sugriežtintos rizikos 
analizės programa, kuria bus užtikrinta geresn ė visų išlaidų apžvalga. Ta čiau intensyvesn ė 
audito veikla ir toliau apims rizikingiausias sritis.  
3.1.2.2.  Nesuteikti įgaliojimai veikti savo nuoži ūra ir nedaug nustatyto 
dydžio patais ų 
Nustačius, kad ES biudžetui gresia rizika , sistemingai taikoma grynoji finansin ė pataisa. 
Komisija negali savo nuoži ūra neatlikti patais ų, nes ji yra teisiškai įpareigota pašalinti bet 
kokias nustatytas neteis ėtas ES finansavimo išlaidas. Tiek EŽ ŪGF, tiek EŽ ŪFKP finansines 
pataisas reglamentuoja naujasis BŽ ŪP horizontalusis reglamentas, kuriame dar griež čiau 
apibrėžiama proced ūra, kad finansini ų pataisų sumos nustatymo metodas ir kriterijai dabar 
būtų išdėstyti deleguotajame akte. T ą deleguot ąjį aktą planuojama priimti pirm ąjį 2014 m. 
ketvirtį.  
Kaip numatyta horizontaliajame reglamente, de leguotajame akte bus nu statyti ES biudžeto 
rizikos vertinimo kriterijai (žr. 1 pried ą). Nustatyto dydžio patais ų atveju ketinama patikslinti, 
kaip turi b ūti vertinamas tr ūkumo rimtumas, atsižvelgiant į jo pobūdį (pagrindin ė arba 
papildoma kontrol ė), taip pat į jo pasikartojim ą (ankstesni ų metų trūkumo pasikartojim ą, kai 
padėtis nepager ėja) ir sumavim ą su kitais tr ūkumais (klaid ų rizika turb ūt bus didesn ė, kai yra 
keli trūkumai). Taigi, taip bus atsižvelgta į Europos Audito R ūmų nustatytus faktus, pateiktus 
jų 2012 m. metin ės ataskaitos 4.30 dalyje4, visų pirma tokiais atvejais, kai keli tr ūkumai 
susiję su ta pa čia tiriamąja visuma. Įsigaliojus deleguotajam aktui, Komisijos gair ėse bus 
pateikta išsamesn ės informacijos apie labiau techninius elementus.  
                                                            
4 2012 m. EAR metin ė ataskaita, 4.30 dalis: „Atliekant nustatyto  dydžio pataisas nepakankamai atsižvelgiama į 
pažeidimo pob ūdį ir rimtum ą, kadangi taikoma ta pati 5 % nustaty to dydžio pataisa, neatsižvelgiant į tai, ar 
nustatyti tr ūkumai buvo susij ę su viena pagrindine kontrol ės priemone ar su daugeliu ši ų kontrolės priemoni ų.“ 
 
11 
 Ir Finansiniame reglamente, ir naujajame BŽ ŪP horizontaliajame reglamente numatytas 
finansinių pataisų rūšių klasifikavimas pagal svarb ą, kai nustatyto dydžio pataisas galima 
naudoti tik tuo atveju, jeigu dedant  proporcingas pastangas negali b ūti nustatytos 
apskaičiuotos arba ekstra poliuotos pataisos. 
Apskaičiuotos ir ekstrapoliuotos pataisos ši uo metu grindžiamos AGRI GD auditori ų 
nustatytais faktais ir informacija, kuri ą valstybės narės pateikė per prieštaravimo proced ūrą. 
Ateityje AGRI GD tur ės daugiau informacijos, kuri gal ės būti įtraukta į šį procesą iš metini ų 
nuomonių, kurias nuo 2014 paraišk ų teikimo met ų turi pateikti sertifikavimo įstaigos, 
vykdančios joms priskirt ą naują reprezentatyviosios operacij ų imties nagrin ėjimo užduot į. 
3.1.2.3.  Trumpesn ė atitikties proced ūra 
Prieš atliekant finansines pataisas teisiškai b ūtina vykdyti prieštaravimo proced ūrą. Todėl 
prieš įgyvendindama gryn ąsias finansines pataisas Komisija turi suteikti valstyb ėms narėms 
galimybę pateikti įrodymus ir argumentus, kurie gali prieštarauti jos pradiniams nustatytiems 
faktams. Iš tikr ųjų dabartiniame BŽ ŪP finansiniame reglamente5 ir naujajame BŽ ŪP 
horizontaliajame reglamente nustatyta, kad „ valstybėms narėms suteikiama galimyb ė 
parodyti, kad reikalavim ų nesilaikymo faktinis mastas yra mažesnis nei Komisijos 
įvertinime. “ Prieštaravimo proceso tarp auditoriaus ir  audituojamo subjekto principas taip pat 
yra esminis audito kokyb ės standart ų elementas. 
Be prieštaravimo proced ūros, BŽŪP horizontaliojo reglamento  52 straipsnio 3 dalies 
nuostatomis numatoma „proced ūra, kurios tikslas – suderinti ki ekvienos šalies pozicijas“, 
jeigu pasibaigus prieštaravimo proced ūrai susitarimas nebus pasiektas. Taikinimo laikotarpis 
yra ne ilgesnis kaip 4 m ėnesiai. Ta čiau visas procesas nuo atitinkamos valstyb ės narės 
prašymo pateikimo iki galutinio Komisijos atliekamos taikinimo institucijos rekomendacij ų 
analizės rezultato užtrunka ne trumpiau kaip 6 m ėnesius6.  
Komisija vykd ė ir toliau vykdys visos proced ūros supaprastinimo veikl ą. Pirma, naujajame 
BŽŪP horizontaliajame reglamente tiksliai apib ūdinamas nuosekli ų veiksmų pobūdis, 
apimtis ir seka, taip pat įvairios finansini ų pataisų rūšys. Antra, deleguotojo akto nuostatomis 
(finansini ų pataisų apskaičiavimo metodas ir kriterijai) ir įgyvendinimo akt ų nuostatomis 
(informacija apie atitikties proced ūrą su privalomais terminais) siekiama dar labiau 
supaprastinti teisin ę sistemą ir sumažinti nereikalingo v ėlavimo rizik ą. Trečia, taip sustiprinus 
pagrindus, AGRI GD aktyviau steb ės atitikties proced ūrų pažangą, kad būtų griežtai 
laikomasi nustatyt ų terminų.  
Informacija apie numatom ą grynųjų finansini ų pataisų taikymo tvark ą, skirtą bendrai žem ės 
ūkio politikai, pateikta 1 priede. 
                                                            
5 Išimtiniais atvejais valstyb ės narės prašymu ši data gali b ūti pratęsta iki kovo 1 d., plg. Europos Parlamento ir 
Tarybos finansinio reglamento (ES, Eura tomas) Nr. 966/2012 59 straipsnio 5 dal į. 
6 Jis gali trukti net ilgiau, jei reikia iš naujo išnagrin ėti visą bylą. 
 
12 
  
Toliau pateiktoje schemoje nurodyti nuosekl ūs atitikties patvirtinimo proced ūros etapai iki 
grynosios finansin ės pataisos, atliekamos pagal nauj ąjį BŽŪP horizontal ųjį reglament ą. Kaip 
nurodyta Komisijos atsakyme į EAR 2012 m. metin ės ataskaitos 4.31 dalies pastabas7 dėl 
pernelyg ilgos atitikties proced ūros, galima labai paspartinti atitikties proced ūrą, kad tipiniais 
atvejais d ėl finansini ų pataisų būtų galima nuspr ęsti praėjus dvejiems metams po pradinio 
audito.  
Metai M ėnuo Proced ūros veiksmas Proced ūros etapasFinansinės pataisos 
apimtis
2014 S PROCEDŪROS PRADŽIA
V Audito misija
K
B
G
B
L
RR
S Dvišalis susitikimas su VN, siekiant aptarti nustatytus 
trūkumus, veiksmus, kuri ų reikia imtis, ir rizik ą ES biudžetui
L
G
2015 S
V
K
BPranešimas apie finansin ę pataisą VN ir taikinimo proced ūros 
pradžia
G
B
L
RR
S
L
G Galutinis raštas VN, kuriame nurodoma galutin ė finansinė 
pataisa
2016 S PROCEDŪROS PABAIGA
V
K Komisijos sprendimas d ėl finansini ų pataisų
B
GB
VN faktiškai gr ąžina lėšas į ES biudžet ąAGRI GD atitikties patvirtinimo proced ūra grynųjų finansini ų pataisų atvejukomitologijos ir 
Komisijos sprendimo 
procedūraprieštaravimo proced ūros su VN 
etapastaikinimo proced ūros su VN etapas
finansinė pataisa 
gali būti taikoma 
per 24 mėnesius 
iki pranešimo 
patirtoms išlaidomsfinansinė pataisa gali b ūti taikoma 
išlaidoms, patirtoms per laikotarp į po 
pranešimo  apie nustatyt ą faktą, kol VN 
gali įrodyti, kad buvo imtasi taisom ųjų 
veiksmų2014 m. vasario m ėn. atlikto audito vietoje proced ūros trukm ės pavyzdys 
Audito ataskaita ir nustatyt ų faktų pranešimas VN
         Taikinimo proced ūra (jeigu paprašo VN)                 
Taikinimo institucija yra nepriklausoma nuo Komisijos ir VN.  
Jos vaidmuo –  suderinti abiej ų šalių pozicijas.  Jos išvados 
nėra privalomos Komisijai.
 
                                                            
7 Komisijos atsakymas į 2012 m. EAR metin ės ataskaitos 4.31 dalies pastabas: „Rengdamasi įgyvendinti BŽ ŪP 
reformą Komisija toliau d ės pastangas, kad patobulint ų ir paspartint ų procesą atsižvelgdama į tai, kad b ūtina 
išlaikyti kokyb ės standartus ir valstyb ės narės teisę pateikti atsakymus.“ 
 
13 
 3.1.3.  Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas pagal BŽ ŪP bus suderintas su 
sanglaudos politikos fond ų taisyklėmis 
Teisės aktų leidėjui priėmus naująjį BŽŪP horizontal ųjį reglament ą, 2014 m. įsigalios nauja 
BŽŪP lėšų mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo teisin ė sistema, sustiprinsianti Komisijos 
įgaliojimus sustabdyti ES finansavim ą tais atvejais, kai nustatoma neteis ėtų mokėjimų rizika . 
Komisija gali atitinkamai sumažinti arba sustabdyti m ėnesio (EŽ ŪGF atveju) arba tarpinius 
(EŽŪFKP atveju) mok ėjimus šiomis s ąlygomis: 
kai „ nėra vieno ar keli ų pagrindini ų atitinkamos nacionalin ės kontrolės sistemos element ų 
arba jie yra neveiksmingi d ėl nustatyt ų trūkumų rimtumo ar j ų tęstinio pob ūdžio“ (arba yra 
neteisėtų mokėjimų susigrąžinimo sistemos panaši ų didelių trūkumų) ir: 
- arba trūkumai yra t ęstinio pob ūdžio ir jau buvo priežas čių priimti bent du 
finansinių pataisų sprendimus,  
arba  
- Komisija padaro išvad ą, kad atitinkama valstyb ė narė artimiausiu metu negali 
įgyvendinti b ūtinų taisomųjų priemoni ų pagal veiksm ų planą, kuriame, 
pasikonsultavus su Komisija, b ūtų nustatyti aišk ūs pažangos rodikliai.  
Pirma įtrauka atitinka dabartin ę padėtį pagal Reglament ą (EB) Nr. 1290/2005; antra įtrauka 
yra nauja. Iš esm ės tai yra teisinis atsakas į Europos Parlamento rekomendacij ą, pateiktą 
2011 m. EP rezoliucijoje d ėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, pagal kuri ą BŽŪP mokėjimų 
sustabdymo taisykl ės turėtų būti suderintos su Sanglaudos fondo taisykl ėmis. 
EŽŪGF atveju pagal nauj ąsias taisykles m ėnesio mok ėjimus valstyb ėms narėms gali b ūti 
leidžiama atlikti ir toliau, kol tenkinamos mok ėjimų sustabdymo sprendimo s ąlygos. Dėl 
mėnesio mok ėjimų tempo neb ūtų galima pasinaudoti mok ėjimų nutraukimo proced ūra. 
Tačiau EŽŪFKP atveju naujajame Bendr ųjų nuostatų reglamente (BNR) bus papildomai 
numatytas įgaliotojo leidimus suteikian čio pareig ūno (t. y. generalinio direktoriaus) 
atliekamas tarpini ų mokėjimų nutraukimas, kaip papildoma greito reagavimo priemon ė, jeigu 
iškyla abejoni ų dėl mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. 
Kartu taikydama prevencinius veiksmus (mok ėjimų nutraukim ą EŽŪFKP atveju, mok ėjimų 
sustabdym ą abiejų fondų atveju) ir gryn ąsias finansines pataisas, Komisija gal ės greitai ir 
veiksmingai veikti ir apsaugoti ES biudžet ą: nauji mok ėjimai nebus atliekami arba mok ėjimų 
sustabdymo metu bus sumažinti iki numatomos rizikos lygio; jau atliktus neteis ėtus 
mokėjimus visiškai padengs finansin ės pataisos. 
 
14 
 3.2. Sanglaudos politikos fondai 
3.2.1.  Komisijai skirta nauja teisin ė nuostata, siekiant nustatyti valstybei narei 
grynąsias finansines pataisas 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu numatyt as reikšmingas pokytis. Tam tikromis 
sąlygomis, nustatytomis Bendr ųjų nuostatų reglamento (BNR) 145 straipsnio 6 dalyje, 
Komisija privalo priimti sprendim ą taikyti gryn ąją finansin ę pataisą. Tokiais atvejais 
panaikinama dabartin ė galimybė valstybei narei sutikti su pataisa ir pakartotinai panaudoti 
tokiu būdu atsiradusi ą ES lėšų sumą. 
Pagal nauj ąjį finansinio valdymo cikl ą vasario 15 d., einanti po kiekvien ų finansini ų metų8, 
yra naujos nuostatos d ėl grynųjų finansini ų pataisų, susijusių su ankstesni ų finansini ų metų 
išlaidomis, taikymo galutin ė data. Iki tos datos valstyb ės narės turi pateikti Komisijai 
programos s ąskaitas, valdymo pareiškim ą, audito nuomon ę ir atitinkamas ataskaitas. Tai 
reiškia, kad visas nacionalin ės kontrolės ir tikrinimo darbas turi b ūti baigtas, kad valstyb ė 
narė galėtų patvirtinti į metines ataskaitas įtrauktų išlaidų teisėtumą ir tvarkingum ą. 
3.2.2.  Iki kiekvien ų metų vasario 15 d. nustatyt ų pažeidim ų ir (arba) tr ūkumų 
finansinės pataisos 
2014–2020 m. programavimo laikotarpio taisykl ės, susijusios su iki kiekvien ų metų vasario 
15 d. nustatyt ų pažeidim ų finansinėmis pataisomis, yra panašios į dabartinio programavimo 
laikotarpio taisykles, kurios buvo bendr ąja tvarka taikomos, nepriklausomai nuo nustatymo 
datos. Tikslas – toliau skatinti valstybes nares nustatyti ir ištaisyti pažeidimus, pašalinti 
sumas iš Komisijai deklaruot ų išlaidų ir taip išvengti ES l ėšų nuostolių (žr. 3.2.5). 
Neteisėtos išlaidos, nustatytos pe r nacionalinius patikrinimu s arba auditus, turi b ūti atimtos iš 
sąskaitų, kurios turi b ūti pateiktos Komisijai iki kiekvien ų metų vasario 15 d. Tai atlikusi, 
valstybė narė, kaip ir dabartiniu programavimo laikotarpiu, gal ės pakartotinai panaudoti tokiu 
būdu ištaisytas sumas naujoms reikalavimus atitinkan čioms operacijoms pagal program ą. 
Kiek tai susij ę su ES auditais, kurie atliekami tikrinant išlaidas prieš pateikiant Komisijai 
patvirtintas s ąskaitas ir kuri ų metu nustatomi pažeidimai, d ėl kurių reikia atlikti finansines 
pataisas, galimi du scenarijai, kaip ir  dabartiniu laikotarpiu. Jeigu valstyb ė narė sutinka, kad 
būtų atlikta finansin ė pataisa ir imasi veiksm ų, ji galės pakartotinai panaudoti ištaisytas 
sumas naujoms reikalavimus atitinkan čioms operacijoms (BNR 145 straipsnio 4 dalis). Jeigu 
valstybė narė nesutinka, Komisija priims finansin ės pataisos sprendim ą, remdamasi BNR 
145 straipsnyje numatyta prieštaravimo proced ūra. Ši finansin ė pataisa visada bus grynoji ir 
programai bei valstybei narei skiriama suma bus proporcingai sumažintos. Valstyb ė narė 
negalės pakartotinai panaudoti šios sumos. 
                                                            
8 Išimtiniais atvejais valstyb ės narės prašymu ši data gali b ūti pratęsta iki kovo 1 d., plg. Europos Parlamento ir 
Tarybos finansinio reglamento (ES, Eura tomas) Nr. 966/2012 59 straipsnio 5 dal į. 
 
15 
 3.2.3.  Komisijos atliekamas teis ėtumo ir tvarkingumo vertinimas, remiantis 
sąskaitomis, audito nuomone ir prided amais dokumentais, pateiktais iki 
kiekvienų metų vasario 15 d. 
Naujos nuostatos d ėl valstybės narės metinės atskaitomyb ės ir dėl grynųjų finansini ų pataisų 
įvedimas reiškia, kad Komisija kitaip vykdys savo įsipareigojimus. Komisija vertins ir 
peržiūrės audito nuomones (su sistem ų veikimu, taip pat teis ėtumu ir tvarkingumu susijusius 
elementus) ir metines kontrol ės ataskaitas, įskaitant nurodytus klaid ų lygius, taip pat valdymo 
pareiškimus ir metines suvestines per tris m ėnesius nuo ši ų dokument ų, pateiktų iki vasario 
15 d., gavimo. Remdamasi šia informacija , Komisija atliks rizikos vertinim ą ir parengs audito 
planą, nustatydama reikiamus rizika grindžiamus auditus, skirtus pasirinktoms programoms. 
Komisija atliks šiuos rizika pagr įstus auditus iki kalendorini ų metų, kuriais valstyb ė narė 
pateikė audito nuomones, valdymo pareiškimus ir susijusius dokumentus, pabaigos. 
Atlikdama dokument ų ir vietoje atliekam ą auditą ir pakartotin į nacionalini ų auditų imčių 
patikrinim ą, ji išnagrin ės, ar pateikta informacija yra patikima ir ar ji tod ėl gali būti tinkamas 
patikinimo d ėl teisėtumo ir tvarkingumo pagrindas. Pirmenyb ė bus teikiama audito 
programoms, turin čioms esmin ės įtakos Komisijos mok ėjimams, skirtiems atitinkamam 
fondui finansiniais metais. Apibr ėžiant audito prioritetus pagal rizik ą, taip pat bus 
atsižvelgiama į valstybių narių institucijų ankstesnės veiklos rezultatus. 
3.2.4.  ES auditų metu nustatyti pažeidimai, rodantys, kad po  kiekvien ų metų 
vasario 15 d. yra dideli ų trūkumų 
Jeigu ES (Komisijos arba Europos Audito R ūmų) auditų, atliktų po kiekvien ų metų vasario 
15 d., metu nustatoma pažeidim ų, rodančių, kad yra dideli ų trūkumų, turinčių įtakos 
atitinkamiems finansiniams metams, Komisija įpareigojama priimti oficial ų sprendim ą taikyti 
finansinę pataisą, jei įvykdytos reglamente nustatytos s ąlygos. Komisija neturi įgaliojimų 
veikti savo nuoži ūra šiuo klausimu. Tod ėl taikoma finansin ė pataisa visada bus grynoji. Tai 
reiškia, kad programai skirtos l ėšos ir visos valstybei narei skirtos l ėšos bus automatiškai 
sumažintos pataisos suma, net jei per prieštaravimo proced ūrą valstybė narė pritaria audito 
rezultatams ir sutinka su finansine pataisa. Tod ėl atitinkama valstyb ė narė neturi galimyb ės 
pagal kitą program ą pakartotinai panaudoti sum ą, kuriai taikoma tokia grynoji finansin ė 
pataisa. 
Reglamente nustatytos šios s ąlygos, kuriomis Komisija įpareigojama taikyti gryn ąsias 
finansines pataisas: 
− iš ES audit ų metu nustatyt ų pažeidim ų matyti, kad yra dideli ų trūkumų, turinčių įtakos 
ataskaitiniam laikotarpiui, už kur į valstybė narė pateikė valdymo pareiškim ą ir audito 
nuomonę, kurioje ši problema nebuvo nurodyta; 
− po vasario 15 d. ir iki tol, kol ES audit ų metu buvo nustatyti pažeidimai, valstyb ė narė 
nenurodė šios problemos kitose Komisijai pate iktose audito ataskaitose (imdamasi 
atitinkam ų priemoni ų) arba nesi ėmė atitinkam ų taisomųjų priemoni ų. 
 
16 
 Iki vasario 15 d. nacionalin ės programos 
institucijos pateikia Komisijai:
-sąskaitas;
- valdymo pareiškim ąir metinę suvestinę;
- audito nuomon ę ir metinę kontrolės 
ataskaitą.
Po vasario 15 d. ES audito metu nustatomi 
pažeidimai, rodantys, kad yra dideli ų trūkumų, 
turinčių įtakos ataskaitiniam laikotarpiui, kurie 
nebuvo nurodyti Komisijai pateiktame valdymo 
pareiškime, metin ėje kontrol ės ataskaitoje 
arba audito nuomon ėje.
Ar valstyb ė narė jau nurod ė šią problemą 
kitose Komisijai pateiktose audito ataskaitose
(imdamasi atitinkam ų priemoni ų) arba ėmėsi 
atitinkam ų taisomųjų priemoni ų?
TAIP
Valstybė narė turi galimyb ę 
pataisyti ir pakartotinai panaudoti 
pataisytas sumas.Komisija taikys gryn ąją finansinę 
pataisą.
Pataisytų sumų nebegalima 
pakartotinai panaudoti.NE
 
Kai įvykdomos grynosios finansin ės pataisos s ąlygos, valstyb ė narė turės teisę per du 
mėnesius9 pateikti savo pastabas ir bet kokius papildomus audito įrodymus per pos ėdį prieš 
tai, kol Komisija priims finansin ės pataisos sprendim ą. Šios prieštaravimo proced ūros su 
valstybe nare laikas aiškiai nurodytas  reglamente. Galiausiai neatsižvelgiant į tai, ar valstyb ė 
narė pagaliau sutinka su Komisijos pozicija d ėl reikalaujamos finansin ės pataisos, ar ne, ne 
ilgiau kaip per šešis m ėnesius nuo šio pos ėdžio su valstyb ės narės atstovais Komisija turi 
priimti oficial ų sprendim ą. 
Didelio tr ūkumo apibr ėžtis 
Siekiant užtikrinti teisin į saugumą, sąvoka „didelis valdymo ir kontrol ės sistemos veiksmingo 
veikimo tr ūkumas“ yra apibr ėžta pačiame BNR (2 straipsnyje). Iš esm ės tai reiškia, kad jeigu 
trūkumas, susij ęs su vienu iš pagrindini ų sistemos reikalavim ų, yra toks, kad d ėl jo atsiranda 
esminės klaidos rizika, jis yra didelis. 
                                                            
9  Siūlomos ekstrapoliuotos arba nustaty to dydžio pataisos atveju termin ą galima prat ęsti dar dviem 
mėnesiams, kad valstyb ė narė galėtų įrodyti, jog faktinis pažeidimas yra mažesnis, nei nustat ė Komisija. 
 
17 
 BNR 2 straipsnio 39 dalis: 
… 
didelis valdymo ir kontrol ės sistemos veiksmingo veikimo tr ūkumas – fond ų ir EJRŽF įgyvendinimo 
pagal Ketvirt ąją dalį tikslais tai tr ūkumas, dėl kurio reikalingi esminiai sistemos patobulinimai ir d ėl 
kurio fondai ir EJRŽF susi duria su didele pažeidim ų rizika, taip pat kurio buvimas nesuderinamas su 
besąlygine audito nuomone d ėl valdymo ir kontrol ės sistemos tinkamo veikimo. 
… 
Pagal BNR Komisija yra įgaliota deleguotajame ak te nustatyti išsamias taisykles, susijusias 
su valdymo ir kontrol ės sistemų veikimo vertinimo kriterijais, įskaitant pagrindines dideli ų 
trūkumų rūšis, taikytinos finansin ės pataisos lygio nustatymo kr iterijus ir nus tatyto dydžio 
arba ekstrapoliuot ų finansini ų pataisų taikymo kriterijus. Deleguotasis aktas bus taikomas 
bendrąja tvarka, neatsižvelgiant į tai, kada nustatyti tr ūkumai. 
Deleguotasis aktas bus pagr įstas dabartine gairi ų sistema, skirta pagrindiniams valdymo ir 
kontrolės sistemų reikalavimams vertinti ir  nustatyto dydžio patais ų lygiui nustatyti. Tod ėl 
Komisija tur ės tvirtesnį teisinį pagrindą, palyginti su dabartiniu programavimo laikotarpiu, o 
2014 m. vasario m ėn. pradžioje ji ketina priimti deleguot ąjį aktą. Todėl vertinimo kriterijai ir 
nustatyto dydžio patais ų lygiai bus iš anksto gerai žinomi visoms programos 
suinteresuotosiomis šalimis. 
Pagal savo numatyt ą metodą išvadą, kad yra didelis tr ūkumas, Komisija padarys remdamasi 
savo atliktu pagrindini ų sistemos reikalavim ų vertinimu (žr. toliau pateikt ą schemą), kai 
laikoma, kad iš dalies tenkinamas arba visi škai netenkinamas bent vienas iš pagrindini ų 
reikalavim ų (pajuodintu šriftu toliau pateik toje schemoje) arba du iš kit ų pagrindini ų 
reikalavim ų. Tokiais atvejais ji taikys  nustatyto d ydžio finansin ę pataisą, nebent valstyb ė narė 
per keturis m ėnesius gali pateikti tikslesn į rizikos įvertinimą, atlikdama susijusi ų išlaidų 
atitinkamos reprezentatyviosio s imties, kaip ekstrapoliuot os pataisos pagrindo, audit ą.  
Numatoma, kad išliks dabartiniai nustatyto dydžio patais os lygiai: 5 %, 10 %, 25 % ir 100 %. 
Šis nustatyto dydžio patais ų taikymo metodas patvirtintas Teisingumo Teismo praktika.  
Vis dėlto priimant sprendim ą taikyti bet kokio lygio finansin ę pataisą, būtina atsižvelgti į 
proporcingumo princip ą ir likutin ę riziką Sąjungos biudžetui, kaip reikalaujama BNR. Tod ėl 
išimtiniais atvejais Komisija gali taikyti tarpin į nustatyto dydžio pataisos lyg į (pvz., 50 arba 
20 %). 
 
18 
 TAIAr yra nors vienas iš ši ų pagrindini ų 
reikalavim ų: 3, 4, 5, 9, 12, 13 arba 
bent du kiti reikalavimai įvertinti kaip 
priskirtini 3 arba 4 kategorijai?TAI
Yra vienas ar daugiau 
didelių trūkumųDideliųtrūkumų nėra
Komisija si ūlo taikyti nustatyto 
dydžio finansin ę pataisą, nebent 
valstybė narė gali pagrįsti tikslesn į 
rizikos įvertinimąNE
Procedūra nepradedama13 pagrindini ų valdymo ir kontrol ės sistemų 
reikalavim ų:
1. Tinkamas atskaitomyb ės ir stebėsenos funkcij ų ir 
sistemų atskyrimas
2. Tinkamos proced ūros, siekiant užtikrinti patikim ą 
duomenų registravimo sistem ą
3. Tinkamos operacij ų atrankos proced ūros
4.Tinkamas valdymo patikrinimas
5. Tinkama audito seka
6. Veiksmingas kovos su suk čiavimu priemoni ų 
įgyvendinimas
7. Tinkamos valdymo pareiškim ų ir metinių suvestini ų 
procedūros
8. Tinkamos mok ėjimo paraišk ų procedūros
9. Tinkamos metini ų ataskaitų rengimo ir 
patvirtinimo proced ūros
10. Tinkamos kompiuterini ų įrašų saugojimo 
procedūros
11. Tinkamos panaikint ų ir susigrąžintų lėšų apskaitos 
procedūros
12. Tinkami sistem ų  ir operacij ų auditai
13. Tinkamos patikimos audito nuomon ės ir metin ės 
kontrolės ataskaitos rengimo proced ūros4 kategorijos, siekiant nustatyti, kaip 
laikomasi pagrindini ų reikalavim ų, ir tų 
reikalavim ų įvertinimas:
1 kategorija: gerai veikia; reikia tik            
nedidelių patobulinim ų
2 kategorija: veikia, bet reikalingi
patobulinimai
3 kategorija:   veikia iš dalies; reikia 
esminių patobulinim ų
4 kategorija:   iš esm ės neveikia
Per 4 mėnesius valstyb ė narė 
pateikia pataisytinos sumos 
įvertinimą
NE
Komisija priima 
sprendim ą dėl 
ekstrapoliuotos pataisosKomisija priima 
sprendim ądėl nustatyto 
dydžio pataisos
 
 
19 
  
Didesnis pataisos lygis pasikartojan čių trūkumų atveju 
Kai, nepaisant ankstesn ės finansin ės pataisos, ES audito metu nustatomi tie patys tr ūkumai, 
Komisija ketina į deleguot ąjį aktą įtraukti nuostat ą, kuria leidžiama taikyti didesn ę pataisos 
normą nei pirmosios pataisos atveju. Taip bus aiškiai parodyta valstyb ėms narėms, kad kai 
nustatomas didelis tr ūkumas, jos turi greitai ir tvaria i pakoreguoti savo valdymo ir kontrol ės 
sistemas. 
Informacija apie numatom ą grynųjų finansini ų pataisų taikymo tvark ą, skirtą sanglaudos 
politikos fondams, pateikta 2 priede. 
3.2.5.  Gerosios praktikos, susiju sios su Komisijos prieži ūros sistema pagal 
pasidalijamojo valdymo princip ą, apibendrinimas 
2007–2013 m. laikotarpiu pagrindin ę prevencin ę teisinę priemon ę, kuria valstyb ės narės 
primygtinai raginamos taikyti veiksmingas valdymo ir kontrol ės sistemas, sudaro veiksm ų 
programai (jos daliai) skirt ų mokėjimų nutraukimo arba sustabdymo proced ūros. Komisijos 
nuomone, šios proced ūros padėjo iš esmės pagerinti klaid ų lygį, palyginti su 2000–2006 m. 
laikotarpiu.  
2012–2013 m. mok ėjimų nutraukimo ir sustabdymo proced ūros (bendrai)  
 ERPF ir Sanglaudos fondas         ESF 
Įspėjimai 175 16 
Mokėjimų nutraukimo atvejai 184 60 
Išankstiniai mok ėjimų sustabdymo atvejai 137 34 
Mokėjimų sustabdymo sprendimai  6 (apima 13 program ų) 11 (apima 11 program ų)
 
Vis dėlto pažanga, padaryta mažinant klaid ų lygį, pasirod ė nepakankama ir kitu 
programavimo laikotarpiu dabartin ės prevencin ės priemon ės bus papildytos griežtesn ėmis 
taisomosiomis priemon ėmis, geriausi ą praktiką pradedant taikyti viso se politikos srityse, 
kurioms galioja pasidalijamojo valdymo principas.  
Todėl pagrindiniai Komisijos prieži ūros sistemos, skirtos 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiui, elementai yra: 
- mokėjimo termino pertraukimas ir susta bdymas (atitinkamai BNR 83 ir 142 
straipsniai) sanglaudos po litikos atveju dabartin iu 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiu; 
- privalomos grynosios finansin ės pataisos dideli ų sistemų trūkumų atveju, remiantis 
nauja BNR nuostata (145 straipsnio 7 dalis). 
Nustatant teisin į pagrindą, skirtą privalomoms grynosioms finansin ėms pataisoms tam 
tikromis s ąlygomis kitu programavimo laikotar piu, siekiama pašalinti dabartin ės teisinės 
 
20 
 sistemos tr ūkumą, apie kur į pranešė Europos Parlamentas ir Taryba pra ėjusių metų biudžeto 
įvykdymo patvirtinimo rekomendacijose. Nauj ų grynųjų finansini ų pataisų nuostatų, pagal 
kurias valstyb ės narės negali pakartotinai  panaudoti pataisyt ų ir susigr ąžintų sumų ir todėl 
praranda l ėšas, atgrasomasis poveikis bus daug didesnis  nei dabartiniu laikotarpiu ir bus labai 
skatinama taikyti veiksming ą kontrolės tvarką. 
Apibendrinant min ėtą praktiką ir jau taikom ą bendros žem ės ūkio politikos praktik ą, bus 
baigtos kurti Komisijai skirtos teisin ės priemon ės, kad ji gal ėtų vykdyti savo prieži ūros 
funkciją pagal sanglaudos politikos fond ų taisykles, įskaitant taisom ąsias priemones, ir bus 
toliau derinama teisin ė sistema visose ES biudžeto srityse,  kurioms taikomas pasidalijamojo 
valdymo principas.