LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.12 
SEK(2011) 1551 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA_kuria iš dalies kei čiama 
Europos Parlamento ir Tary bos direktyva 2003/98/EC d ėl viešojo sektoriaus 
informacijos pakartotinio naudojimo 
{KOM(2011) 877 galutinis} 
{SEK(2011) 1552 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. TAIKYMO SRITIS IR APLINKYB ĖS 
1.1. Taikymo sritis  
Šio poveikio vertinimo tikslas – nustatyti, ar, atsižvelgiant į viešojo sektoriaus informacijos 
(VSI) pakartotinio naudojimo rinkos poky čius, būtina iš dalies keisti Direktyvos 2003/98/EB 
dėl viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio  naudojimo (toliau – VSI direktyva), kurioje 
nustatytos pagrindin ės VSI pakartotinio naudojimo visoje ES s ąlygos, nuostatas. Komisija 
atsižvelgė į pakartotinio naudojimo rinkos poky čius, taip pat ir į direktyvos nulemtas 
permainas, ir įvertino, ar liko koki ų kliūčių, ir jei taip – kokios jos ir kaip geriausia b ūtų jas 
pašalinti.  
1.2. Aplinkyb ės 
VSI direktyva priimta 2003 m. lapkri čio 17 d. Direktyva nustatomos teis ės aktų sistemos 
tikslas – išnaudoti valstybei priklausan čių duomenų ekonomin į potencial ą, leidžiant šiuos 
duomenis pakartotinai naudoti komercin ėms ir nekomercin ėms reikm ėms, taip skatinant 
inovacijas.  
Taigi VSI direktyva yra Europos skaitmenin ės darbotvark ės ir pažangaus, tvaraus ir 
integracinio augimo strategijos „Europa 2020“1
 svarbi dalis. Direktyvos perži ūra yra 
pagrindin ė skaitmenin ės darbotvark ės priemon ė (1c). Dabar visuotinai pripaž įstama atvir ųjų 
duomenų išteklių, įskaitant valdžios institucij ų duomenis, ekonomin ė svarba. Pavyzdžiui, 
„The Economist“ 2010 m. pranešime teigiama, kad duomenys tapo ūkio žaliava, beveik 
prilygstan čia kapitalui ir darbo j ėgai2, o Digital Britain  galutinėje ataskaitoje duomenys 
pripažįstami naujoviška valiuta... žini ų ekonomikos gyvybine j ėga3. Tačiau viešieji duomenys 
ne tik leidžia skatinti ekonomin į augimą spartinan čias inovacijas ir k ūrybingum ą, bet ir 
skaidrų, atskaiting ą ir veiksmingesn į valdymą. 
Neseniai atlikto tyrimo duomenimis, visos vi ešojo sektoriaus informacijos rinkos vert ė 
2008 m. ES siek ė 28 mlrd. EUR4, o bendra ES-27 ekonomin ė nauda, kuri ą galima gauti 
suteikiant daugiau galimybi ų paprastai naudotis viešojo se ktoriaus informacija, siekia 
40 mlrd. EUR per metus. Visa tiesiogin ė ir netiesiogin ė ekonomin ė nauda, kuri ą teiktų VSI 
programos ir naudojimas visame ES-27 ūkyje, sudaryt ų apie 140 mlrd. EUR per metus5, taigi 
akivaizdu, kad platesnis pakartotin is VSI naudojimas teikia didel ės ekonomin ės naudos. Tad 
direktyvos uždavinys – nu statyti rinkai optimali ą teisės aktų sistemą, kuria būtų supaprastintas 
ir paskatintas komercinis ir nekomercinis vieš ųjų duomenų pakartotinis naudojimas.  
Direktyvos 13 straipsnyje numatyta iki 2008 m.  liepos 1 d. atlikti direktyvos taikymo 
peržiūrą. Komisija atliko perži ūrą ir paskelb ė jos rezultatus komuni kate COM(2009) 2126. 
Nustatyta, kad nepaisant pasiek tos pažangos išlieka keletas kli ūčių: viešojo sektoriaus 
                                                 
1 http://ec.europa.eu/information_society/digital-agenda/index_en.htm . 
2 http://www.economist .com/node/15557443 . 
3 http://webarchive.nationalarchives.gov.uk/+/in teractive.bis.gov.uk/digitalbritain/report/ . 
4 Naujausi ų VSI pakartotinio naudojimo ir susijusi ų rinkos poky čių tyrimų apžvalga, G. Vickery, 
2011 m. rugpj ūčio mėn. 
5 Naujausi ų VSI pakartotinio naudojimo ir susijusi ų rinkos poky čių tyrimų apžvalga, G. Vickery, 
2011 m. liepos m ėn., netrukus bus paskelbta. 
6 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexU riServ.do?uri=COM:2009:0212:FIN:LT:PDF. 
 
LT 2   LT institucijų bandymai susigr ąžinti kuo daugiau s ąnaudų, o ne siekti naudos visos ekonomikos 
mastu, nes ąžininga konkurencija tarp vi ešojo ir privataus sektori ų arba viešojo sektoriaus 
institucijų požiūris, trukdantis jo ms išnaudoti ekonomin į potencial ą. Komisija padar ė išvadą, 
kad tolesn ę direktyvos perži ūrą reikės atlikti iki 2012 m., kai bus gauta daugiau duomen ų apie 
direktyvos taikymo poveik į ir rezultatus.  
Nuo 2010 m. rugs ėjo 9 d. iki 2010 m. lapkri čio 30 d. vyko plataus masto viešosios 
konsultacijos d ėl direktyvos perži ūros. Gauti 598 atsakymai iš vis ų suinteresuot ųjų šalių, 
įskaitant vyriausybes, viešoj o sektoriaus turinio tur ėtojus (įskaitant ir tur ėtojus iš šiuo metu 
neįtrauktų sektorių), komercinius ir nekomercinius pa kartotinius naudotojus, ekspertus, 
mokslo darbuotojus ir pilie čius. 
Šių konsultacij ų atsakymai rodo, kad nors, pa lyginti su ankstesne perži ūra, daugelyje 
valstybių narių pasiekta pakarto tinio naudojimo praktikos pažanga , dar reikia da ug nuveikti, 
siekiant kuo labiau išnaudoti VS I pakartotinio naudojimo potencial ą. Visų pirma tiek viešojo 
sektoriaus institucijos, tiek pakartotiniai naudotojai paragino pateikti paaiškinimus ir rekomendacijas d ėl apmokestinimo ir licencij ų išdavimo princip ų bei duomen ų formatų. Be 
to, pakartotiniai naudotojai , priešingai nei VSI tur ėtojai, labiau palai ko direktyvos pakeitim ą, 
kuriuo būtų įtvirtinta galimyb ė visą prieinam ą informacij ą naudoti pakartotinai, priimtos 
papildomos priemon ės pateikti visuomenei vieš ųjų duomen ų išteklius ir imtos taikyti 
praktinės priemon ės jų pakartotinam naudojimui palengvinti ( įskaitant turim ų dokument ų 
registrų sąrašus, supaprastintas licencij ų išdavimo s ąlygas arba licencij ų panaikinim ą, ribinių 
sąnaudų dydžio atlyginim ą). 
2. P
ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Nustatyta, kad įmonė, pageidaujanti kurti komercin į internetin į produktą, kuriam naudojami 
viešieji duomenys iš vis ų ES valstybi ų narių, susiduria su toliau ap rašytomis problemomis.  
2.1. Nepakankamas aiškum as ir skaidrumas 
• Pakartotiniam naudojimui dar vis trukdo in formacijos apie faktiškai prieinamus 
duomenis tr ūkumas ir suvaržan čios ar neaiškios pakart otinio naudojimo taisykl ės, 
įskaitant atlyginimo už informacij ą taisykles. 
• Nepakankamai aišku, kokie duomenys gali b ūti naudojami pakartotinai, o kai kurios 
viešojo sektoriaus institucijo s, siekdamos riboti pakartotin į naudojim ą, per daug 
remiasi viešosios užduoties koncepcija. 
• Mažosioms ir vidutin ėms įmonėms leidimo pakartotinai naudoti VSI išdavimo 
procesas grei čiausiai pasirodys per sud ėtingas ir jos atid ės savo produkto k ūrimą dėl 
išteklių visam šiam procesui tr ūkumo. 
2.2. Neprieinami ištekliai 
• Šiuo metu direktyva netaikoma duomen ims, surinktiems arba sukurtiems 
visuomenini ų transliuotoj ų, švietimo ir mokslini ų tyrimų įstaigų ir kultūros įstaigų. 
Kai kurių jų duomenys, vis ų pirma viešosios kult ūros srities medžiaga, yra 
pakartotinai naudojami, nor s ir nereguliuojamomis s ąlygomis, tad išimtys turi b ūti iš 
naujo įvertintos atliekant s ąnaudų ir naudos analiz ę. 
 
LT 3   LT 2.3. Per didelis atlyginimas ir vienod ų sąlygų nebuvimas 
• Pakartotiniai naudotojai skundž iasi per dideliais mokes čiais, iš esm ės trukdan čiais – 
visų pirma MV Į – pakartotinai naudoti VSI. 
• Viešojo sektoriaus institucijos  dažnai netinkamai paskirsto s ąnaudas tarp savo 
pirminės ir antrin ės informacijos veiklos ir negali užtikrinti, kad iš įmonių, kuriančių 
antrinės informacijos produktus, už pirmin ę informacij ą imamas atlyginimas atitikt ų 
atlyginim ą, imamą pačioje institucijoje. 
• Kai kurios viešojo sektoriaus institucij os derina savo viešosios užduoties vykdym ą su 
komercine veikla, kuria siekiama uždirbti pajam ų, – tai VSI direktyvoje 
nedraudžiama. Konkuruodamos rinkoje su priva čiu sektoriumi d ėl produkt ų ir 
paslaugų, paremtų jų kuriama ir (arba) renkama VSI, kai kurios iš toki ų viešojo 
sektoriaus institucij ų yra linkusios taikyti nekonkuren cingas kainas ir licencij ų 
išdavimo s ąlygas. 
2.4. Nevienodi valstybi ų narių metodai 
• Direktyvos įgyvendinimas bei taikymas ir VSI pakartotinio naudojimo pažanga 
visoje ES nevienodi. 
• Atsižvelgiant į tai, kad VSI pakart otinio naudojimo politik ą valstybės narės 
įgyvendina nevienodu tempu, kyla tolesnio  vidaus rinkos susiskaidymo rizik ą, kuri 
kenkia įmonėms, vartotojams ir gyventojams. 
2.5. Nepakankamai užtikrinamas pa kartotinio naudojimo nuostat ų įgyvendinimas 
• Nors valstyb ėse narėse veikia bendrosios teis ės gynimo sistemos, tik kelios yra 
priėmusios nuostatas, pagal kurias konkre čios valdžios institucijos įpareigotos 
nagrinėti skundus d ėl viešųjų institucij ų įvykdytų VSI pakartotinio naudojimo 
taisyklių pažeidim ų. 
• Daugelio valstybi ų narių pakartotiniai naudotojai susiduria su painiomis ir ilgai 
trunkančiomis proced ūromis, nepritaikytomis j ų skundų nagrinėjimui. Kadangi kai 
kuriose valstyb ėse narėse veiksmingo teis ės gynimo mechanizmo, susijusio su 
sprendimų priėmimo sparta, veiksmingais institucij ų įgaliojimais, n ėra, kai kurios 
rinkos veikia neveiksmingai, o tai neigiamai veikia konkurencij ą ir inovacijas, taip 
pat galiausiai ir vartotoj ų gerovę. 
3. ES PRIEMONI Ų PAGRINDAS , PAPILDOMA ES DALYVAVIMO NAUDA IR 
SUBSIDIARUMAS  
VSI direktyva priimta vadovaujantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 114 straipsniu 
(EB sutarties 95 straipsniu),  nes jos nuostatos iš esm ės susijusios su laisvu paslaug ų judėjimu 
ir tinkamu vidaus rinkos veikimu. Tod ėl visi šios direktyvos pakeitimai tur ėtų būti grindžiami 
tuo pačiu teisiniu pagrindu. 
Atvirųjų duomenų, visų pirma valdžios institucij ų duomenų, ekonomin ė svarba kuriant naujas 
informacines paslaugas ir  produktus dabar pripaž įstama pla čiau. Nors pagrindin ės pagrind ų 
 
LT 4   LT taisyklės, skirtos VSI pakartotiniam naudojimui, yra suderintos ES lygmeniu, keletas 
problemų išliko. 
Pirma, direktyva siekiama maži nti vidaus rinkos susiskaidym ą ir skatinti tarpvalstybin į VSI 
produktų ir paslaug ų naudojim ą, nes nacionalini ų VSI taisykli ų skirtumai gali sutrukdyti 
sklandžiam VSI pakartotinio naudojimo vidaus rinkos veikimui. 
Pavyzdžiui, b ūtina imtis veiksm ų ES lygmeniu ir iš dalies pakeisti direktyvos taikymo srit į, 
kad viešosios srities medžiaga, kuri ą saugo kult ūros įstaigos, tapt ų prieinama pakartotinai 
naudoti visoje ES, o ne vien atskirose valstyb ėse narėse. 
Antra, direktyva nustatytos teis ės aktų sistemos tikslas – užtikrinti s ąlygas, kuriomis b ūtų 
galima kuo geriau išnaudoti vieš ųjų duomenų išteklių potencial ą Europoje. Ta čiau kai kurios 
dabartinės esminės taisyklės trukdo pl ėtoti veikl ą, grįstą VSI pakartotiniu naudojimu. 
Pavyzdžiui, manoma, kad dabartin ė apmokestinimo tvarka netinka veiklai, gr įstai viešųjų 
duomenų pakartotiniu naudojimu, skatinti. Be to, kelios valstyb ės narės pavieniui per ėjo prie 
apmokestinimo pagal ribini ų sąnaudų principą tvarkos, o kitos vis dar taiko s ąnaudų 
susigrąžinimu gr įstą tvarką. Tik veiksmais ES lygmeniu, kuriais siekiama privalomo 
suderinimo, galima užtikrinti, ka d numatyta apmokestinimo taisykl ė ir jos išimtys b ūtų 
nuoseklios visoje ES ir taip skatint ų pakartotinio naudojimo veikl ą. 
4. POLITIKOS TIKSLAI  
VSI yra svarbi skaitmeninio turinio produkt ų ir paslaug ų, kurių plėtojimo galimyb ės labai 
didelės, pirminė medžiaga. Bendras šios ES ve iklos tikslas – skatinti ekonomin į augimą ir 
darbo viet ų kūrimą, sudarant geresnes s ąlygas naudoti VSI ir supaprastinant tolesn į VSI 
pakartotinio naudojim o vidaus rinkos pl ėtojimą. Be to, leidimas pakartotinai naudoti VSI leis 
padidinti valdžios skaidrum ą, veiksmingum ą ir atskaitomyb ę, o piliečiams suteiks daugiau 
galių. Bendras tikslas visišk ai atitinka horizontali ųjų ES lygmens strategij ų uždavinius, vis ų 
pirma 2010 m. kovo 3 d. prad ėtą įgyvendinti Komisijos strategij ą „Europa 2020“, kuria 
siekiama užtikrinti, kad Europos ūkis „taptų pažangus, tvarus ir integracinis, taip pat b ūtų 
užtikrintas aukštas užimtumo lygis, našumas ir socialin ė sanglauda“. 
Šis bendras tikslas skirstomas į konkrečius tikslus, kuriais siekiama 
(1) užkirsti keli ą konkurencijos ES rinkoje iškraipymui  – užtikrinti vienodas s ąlygas 
pakartotiniams naudotojam s ir esamoms hibridin ėms viešojo sektoriaus 
institucijoms, vykdan čioms komercin ę veiklą;  
(2) skatinti VSI produkt ų ir paslaug ų skaitmeninio turinio rink ą – siekiant skatinti 
ekonomin į augimą ir kurti darbo vietas VSI paka rtotinio naudojim o pagrindu, turi 
būti įvykdytos kelios s ąlygos, susijusios su komerciniu ir nekomerciniu duomen ų 
pakartotiniu naudojimu VSI naudojimo grandin ėje;  
(3) skatinti tarpvalstybin į VSI naudojim ą – tikra, klestinti VSI pakartotinio 
naudojimo vidaus rinka bus sukurta tik pašalinus reguliavimo ir praktines 
pakartotinio naudojim o visoje Europos S ąjungoje kli ūtis. 
 
LT 5   LT 5. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Rengiant poveikio vertinimo ataskait ą, nagrinėtos šios galimyb ės (4 ir 5 skyriai): i) nepriimti 
jokių direktyvos pakeitim ų (bazinio lygio scenarijus ); ii) panaikinti direktyv ą; iii) priimti 
neprivalomas teisines priemones; iv) priimti teis ės akto pakeitimus ir v) taikyti kompleksin į 
sprendimą, kuriuo teis ės aktų pakeitimai derinami su neprivalomomis teisin ėmis 
priemonėmis. 
Nekeisti politikos – nepriimti joki ų direktyvos pakeitim ų (bazinio lygio scenarijus)  
2009 m. po pirmosios direktyvos perži ūros Komisija padar ė išvadą, kad direktyvos 
įgyvendinimo pažanga nevienoda, ir nustat ė keletą nepanaikint ų kliūčių. Dėl direktyvos 
poveikio ir taikymo nepakankam ų įrodymų Komisija nutar ė iki 2012 m. atlikti dar vien ą 
peržiūrą, kad nustatyt ų, ar, atsižvelgiant į valstybių narių tuometin ę pažangą, reikalingi teis ės 
akto pakeitimai. Pasinaudojus šia galimybe „n ekeisti politikos“ VSI pakartotinio naudojimo 
atžvilgiu, dabartin ės direktyvos nuostatos ir nacionaliniai teis ės aktai, į kuriuos perkelta ši 
direktyva, likt ų galioti. 
Atsisakyti dabartin ės ES praktikos – panaikinti VSI direktyv ą 
Atsižvelgiant į VSI direktyv ą, kuria nustatytos visoje ES  taikomos VSI pakartotinio 
naudojimo pagrindin ės sąlygos, priimti politikos ir teis ės aktų pakeitimai valstyb ėse narėse. 
Panaikinus direktyv ą, valstybėms narėms būtų suteikta laisv ė panaikinti arba iš dalies pakeisti 
nacionalinius įgyvendinimo teis ės aktus, taikomus VSI pakartotiniam naudojimui. Panaudojus 
šią konkrečią galimybę, būtų iš esmės panaikinti šiuo metu direktyvoje ir nacionaliniuose 
teisės aktuose, į kuriuos perkelta ši dire ktyva, nustatyti reguliavimo įpareigojimai. 
Neprivalomos teisin ės priemon ės 
Šiomis priemon ėmis, pvz., Komisijos gair ėmis arba rekomendacijomis, teikiama papildoma 
informacija ir (arba) interpretuojamos  kai kurios VSI direktyvos nuostatos. 
Per konsultacijas vis ų kategorij ų respondentai si ūlė priimti neprivalomas teisines priemones, 
kuriomis b ūtų numatyti licencij ų išdavimo modeliai, techni niai formatai ir kainos 
apskaičiavimas (įskaitant ribini ų sąnaudų apskaičiavimą). Be to, respondentai apskritai ragino 
vykdyti daugiau informuotum ą didinančių veiksmų (geriausios praktikos, kompetencijos ir 
patirties mainus). 
Teisės aktų pakeitimai 
Pasinaudojus šia galimybe, b ūtų iš dalies pakeistas direktyvos  pagrindas – jos nuostatomis 
nustatytos teis ės ir įpareigojimai. Į tokius teis ės aktų keitimo variantus b ūtų įtraukta: i) 
direktyvos taikymo srities išpl ėtimas, pradedant direktyv ą taikyti šiuo metu ne įtrauktiems 
sektoriams; ii) apmokestinimo pagal ribini ų sąnaudų principą taisyklės, galbūt numatant 
išimtis, nustatymas; iii) bendrojo principo, pagal kur į būtų galima pakartotinai naudotis 
prieinamais dokumentais, nustatymas; iv) reikal avimo skelbti duomenis kompiuterio skaitomu 
formatu nustatymas; v) reikalavimo skirti nepriklausom ą kontrolieri ų nustatymas; vi) 
prievolės įrodyti apmokestinimo reikalavim ų laikymąsi nustatymas; vii) reikalavimas 
„viešosios užduoties“ taikymo srit į apibrėžti teisės aktais. 
 
LT 6   LT Kompleksinis sprendimas 
Pasinaudojus šia galimybe, esminiai pakarto tinio naudojimo sistemos pakeitimai (teis ės aktų 
pakeitimų galimyb ė) būtų derinami su papildomomis rekomendacijomis d ėl nacionalini ų 
valdžios institucij ų taikomų principų šios sistemos įgyvendinimui nacionaliniu lygmeniu 
(neprivalom ų teisinių priemoni ų galimybė). 
6. POLITIKOS GALIMYBI Ų IR POVEIKIO PALYGINIMAS  
1 galimybe (status quo ) būtų didinama tikimyb ė, kad vis labiau skirsis nacionalinio lygmens 
metodai, o tai lemt ų reguliavimo neužtikrintum ą ir iškreipt ų konkurencijos s ąlygas vidaus 
rinkoje. 
2 galimyb ė (direktyvos panaikinimas ) panaikint ų ES lygmens apsaug ą, dabar užtikrinam ą 
būtiniausiomis VSI pakartotinio naudojimo taisykl ėmis, dėl to padid ėtų teisinis 
neapibrėžtumas ir vis labiau skirt ųsi nacionaliniai metodai, o tai nepalankiai paveikt ų VSI 
pakartotinio na udojimo konkurencij ą ir vidaus rink ą. Be to, direktyvos panaikinimas b ūtų 
visiškai nesuderinamas su susijusiomis duomen ų prieinamumo ir pakartotinio naudojimo 
iniciatyvomis, vykdomomis ES ir nacionaliniu lygmeniu. 
3 galimyb ė (neprivalomos teisin ės priemon ės), jei ji būtų taikoma atskirai, leist ų supaprastinti 
VSI direktyvos taisykli ų taikymą licencijų išdavimui ir apmokestinimui, ta čiau vis tiek 
padidėtų tikimyb ė, kad vis labiau skirsis nacionalin io lygmens metodai, o tai lemt ų 
reguliavimo neužtikrintum ą ir iškreipt ų konkurencijos s ąlygas vidaus rinkoje. 
4 galimyb ė (teisės aktų pakeitimai ) leistų nustatyti reguliavimo sistem ą, palanki ą 
pakartotiniam naudojimui: b ūtų išplėsta direktyvos taikymo sritis, nes į ją būtų įtraukta 
kultūros medžiaga, b ūtų nustatyta vykdytina ES teis ė pakartotinai naudoti VSI, b ūtų 
sumažintos VSI pakartotinio naudo jimo kainos ir padidintas teisi ų gynimo mechanizmo, 
kuriuo užtikrinama teis ė pakartotinai naudoti VSI, veiksmingumas.  
5 galimyb ė (teisės aktų ir neprivalom ų teisinių priemoni ų rinkinys ) leistų gauti panaši ą naudą, 
kaip ir taikant 4 galimyb ę, tačiau papildomai leist ų supaprastinti VSI direktyvos taisykli ų 
taikymą licencijų išdavimui ir apmokestinimui. Taip b ūtų užtikrintas nacionalini ų pakartotinio 
naudojimo reguliavimo metod ų suvienodinimas visoje vidaus ri nkoje, kartu didinamas teisinis 
tikrumas ir iniciatyv ų skaičius, mažinama kli ūčių VSI pakartotiniam naudojimui. 
Palyginus šias skirtingas politikos ga limybes, darytina išvada, kad taikant 5 galimyb ę (teisės 
aktų ir neprivalom ų teisinių priemoni ų rinkinys ) būtų geriausiai užtikrintas VSI pakartotinio 
naudojimo skatinimas, derinimas ir teisinis tikrumas, atsižvelgiant į nacionalines aplinkybes ir 
įgyvendinimo s ąnaudas. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Pagrindinis pažangos siekiant nustatyt ų tikslų rodiklis – teisingas VSI direktyvos perk ėlimas į 
nacionalinius teis ės aktus ir taikymas.  
VSI pakartotinio naudojimo ir susijusi ų politikos kryp čių pažanga visoje ES taip pat bus 
vertinama pagal rodiklius, kurie gali b ūti nustatyti bendradarbiaujant su valstyb ėmis narėmis 
(kaip numatyta 2011–2015 m. e. vyriausyb ės veiksmų plane). 
 
LT 7   LT Komisija rinks duomenis, kuriuos teiks valstyb ės narės, vykdydamos savo įsipareigojimus 
teikti ataskaitas, ir kuri ų bus gauta iš suinteresuot ųjų šalių per reguliarias diskusijas ir iš 
nepriklausom ų tyrimų. 
Komisija atliks šios di rektyvos taikymo perži ūrą ir apie šios perži ūros rezultatus praneš 
Europos Parlamentui ir Tarybai pra ėjus trejiems metams nuo direktyvos perk ėlimo į 
nacionalin ę teisę dienos.