Komisijos ataskaita Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl transeuropinio transporto tinklo gairių įgyvendinimo 2004–2005 m. pagal Sprendimo 1692/96/EB 18 straipsnį {SEC(2009) 18} /* KOM/2009/0005 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.1.20 COM(2009) 5 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DĖL TRANSEUROPINIO TRANSPORTO TINKLO GAIRIŲ ĮGYVENDINIMO 2004–2005 M.pagal Sprendimo 1692/96/EB 18 straipsnį {SEC(2009) 18} TURINYS 1 Įžanga 4 2 Politinės aplinkybės 4 1 skyrius 7 1.1 Bendras įgyvendinimo vertinimas 7 1.2 Įgyvendinimas pagal transporto rūšis ir sektorius 7 1.2.1 TEN-T kelių tinklas 7 1.2.2 TEN-T geležinkelių tinklas 8 1.2.3 TEN-T vidaus vandenų kelių tinklas 8 1.2.4 TEN-T uostai 8 1.2.5 TEN-T oro uostai 8 1.2.6 Mišriojo transporto tinklas 9 1.2.7 Eismo valdymo ir navigacijos sistemos 9 2 skyrius 10 2.1 Horizontalieji klausimai 10 2.1.1 Sąveika 10 2.1.2 Moksliniai tyrimai ir plėtra 10 2.1.3 Aplinkos apsauga 10 3 skyrius 11 3.1 Bendras TEN-T įgyvendinimo 2004–2005 m. vertinimas 11 3.2 Prioritetiniai projektai 12 3.3 Finansavimo šaltiniai 13 3.3.1 TEN-T biudžetas 13 3.3.2 Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) 13 3.3. Sanglaudos fondas 13 3.3.4 Europos investicijų banko paskolos 14 Bendras finansavimo šaltinių vertinimas 14 IŠVADA 15 KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI DĖL TRANSEUROPINIO TRANSPORTO TINKLO GAIRIŲ ĮGYVENDINIMO 2004–2005 M.pagal Sprendimo 1692/96/EB 18 straipsnį 1 Įžanga Ataskaitoje vertinamas transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) plėtros įgyvendinimas pagal Sprendime 1692/96/EB nustatytas TEN-T gaires. Šios gairės – tai bendra nuorodų sistema, skirta įgyvendinti tinklo plėtrą ir nustatyti bendros svarbos projektus. Gairės taikomos šioms transporto rūšims: kelių, geležinkelių ir vidaus vandens kelių tinklams, jūrų greitkeliams, jūrų ir vidaus vandenų uostams, oro uostams ir kitoms įvairių rūšių tinklų jungtims, eismo valdymui ir navigacijos sistemoms. Sprendimo 18 straipsnio 3 dalyje reikalaujama, kad valstybių narių padedama Komisija kas dvejus metus pateiktų ataskaitą apie šių gairių įgyvendinimą. Ataskaita aprėpia dvejų metų laikotarpį nuo 2004 m. iki 2005 m. pabaigos. Ataskaitoje pateikiami 15 ES valstybių narių[1], nuo 2004 m. gegužės 1 d. – 25 ES valstybių narių[2], o nuo 2007 m. sausio 1 d. – 27 ES valstybių narių[3] duomenys apie investicijas. 2 Politinės aplinkybės 1996 m. liepos mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą Nr. 1692/96/EB pateikiantį Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) plėtros. TEN-T gairės – tai bendra nuorodų sistema, skirta įgyvendinti tinklo plėtrą ir nustatyti bendros svarbos projektus. 1994 m. Eseno Europos Vadovų Tarybos susitikime ypatingas dėmesys buvo skirtas keturiolikai šių projektų. 2001 m. rugsėjo mėn. Komisija patvirtino Baltąją knygą „Europos transporto politika iki 2010 m. metas spręsti“. Atsižvelgdama į blogėjančią padėtį keliuose dėl transporto spūsčių ir didėjančias transporto išorines sąnaudas, Komisija rekomendavo siekiant darnumo bendrojoje transporto politikoje daugiau dėmesio skirti transporto rūšių keitimui. Apskritai, keleivių transportas auga lėčiau už BVP, o krovinių transportas – sparčiau už BVP. Kelių transportas auga panašiu tempu kaip BVP, taip pat sparčiai vystosi jūrų ir oro transportas. Tai rodo, kad transporto augimas netolygus ir kad didėja geležinkelių, ypač krovinių vežimo, marginalizacija. [pic] 1 schema. Transporto paklausa palyginti su BVP augimu 1995–2006 m. 25 ES valstybėse narėse[4]. 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą Nr. 1346/2001/EB[5], iš dalies keičiantį TEN-T gaires jūrų uostų, vidaus uostų ir intermodalių terminalų atžvilgiu, kuriame, reaguojant į naujausius įvykius, pabrėžti su daugiarūšiu transportu susiję tinklo aspektai. 2001 m. spalio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti Sprendimą Nr. 1692/96/EB pateikiantį Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros. Europos Parlamentas pasiūlymą su kai kuriais pakeitimais priėmė per pirmąjį svarstymą. Kadangi pasiūlymas Taryboje nepasistūmėjo į priekį, Komisija nusprendė pasiūlyti išsamesnes gairių pataisas ir iš 27 ES valstybių narių ir Europos investicijų banko atstovų sudarė aukšto lygio pareigūnų grupę, kuriai pirmininkavo buvęs Komisijos pirmininko pavaduotojas p. Van Miert. 2003 m. spalio 1 d., remdamasi aukšto lygio pareigūnų grupės atliktu darbu ir atsižvelgdama į Europos Parlamento pastabas per pirmąjį svarstymą, Komisija pateikė naują pasiūlymą, papildantį ankstesnįjį 2001 m. pasiūlymą. Atsižvelgiant į aukšto lygio pareigūnų grupės rekomendacijas pasiūlyme buvo nurodyta 30 tarptautiniam eismui svarbių prioritetinių projektų. Tarp tokių prioritetinių projektų buvo naujosiose valstybėse narėse vykdomi projektai. 2004 m. balandžio mėn. Sprendimu Nr. 884/2004/EB[6], iš dalies keičiančiu Sprendimą Nr. 1692/96/EB, Europos Parlamentas ir Taryba priėmė pataisytas gaires. Pataisytose gairėse pirmenybė teikiama pagrindiniams projektams, o ribotos lėšos koncentruojamos Europai svarbiems projektams, pavyzdžiui, valstybių sienas kertančioms atkarpoms ir gamtinėms kliūtims; tinklo plėtrą numatoma baigti 2020 m. Be to, žmonių ir prekių darniam mobilumui užtikrinti būtini mechanizmai jūrų greitkeliams tarp valstybių narių plėtoti ir taip sumažinti spūstis keliuose ir (arba) gerinti prieigą prie periferinių ar salų regionų ir šalių. ĮGYVENDINIMAS Rengiant šią ataskaitą 2004 ir 2005 m. TEN-T įgyvendinimui skirtos lėšos išanalizuotos pagal atskirus projektus ir valstybes nares, ypatingas dėmesys skirtas prioritetiniams projektams. Per dvejus metus (2004–2005 m.) bendra investicijų į 27 ES valstybes nares aprėpiantį TEN-T tinklą suma siekė apytiksliai 101,74 mlrd. EUR. Atlikus bendrą 2004–2005 m. laikotarpio investicijų į TEN-T šaltinių vertinimą, nustatyta, kad nacionalinis viešasis finansavimas, kuris sudarė didžiausią investicijų dalį, siekė apie 76,9 %, o kartu su EIB paskolomis – daugiau kaip 91 %. 1 skyrius 1.1 BENDRAS ĮGYVENDINIMO VERTINIMAS 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T tinklą suma siekė 50,4 mlrd. EUR, o 2005 m. – 51,3 mlrd. EUR. Vertinant pagal transporto rūšis, 2004–2005 m. daugiausia investicijų buvo skirta geležinkeliams (57 %), po to – keliams (27 %), oro uostams (9 %), uostams (5 %) ir vidaus vandenų keliams (2 %). Toks pasiskirstymas rodo, kad, palyginti su 1996–2003 m., padidėjo investicijų geležinkeliams. [pic] 2 schema. Investicijos pagal transporto rūšis 2004 ir 2005 m. 1.2 ĮGYVENDINIMAS PAGAL TRANSPORTO RŪŠIS IR SEKTORIUS 1.2.1 TEN-T kelių tinklas Pagal gairėse pateiktą apibrėžimą TEN-T kelių tinklą sudaro greitkeliai ir kiti geros kokybės keliai. TEN-T tinklo esamų, planuojamų ir 2005 m. numatytų modernizuoti kelių ilgis 27 ES valstybėse narėse – apytiksliai 98 500 km. 2005 m. bendras TEN-T kelių (greitkelių ir kitų geros kokybės kelių) ilgis 27 ES valstybėse narėse sudarė maždaug 70 200 km. Visus kitus kelius dar reikia nutiesti arba modernizuoti, kad būtų pasiektas gairėse nustatytas bendrasis tikslas. 2005 m. apytikriai 28 300 km esamų kelių tebepriskiriami paprastiems keliams. 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T kelių tinklą suma sudarė 12,70 mlrd. EUR, o 2005 m. – 14,55 mlrd. EUR (2004–2005 m. iš viso investuota 27,14 mlrd. EUR). Palyginti su ankstesniais metais, 2004–2005 m. vidutinė metinė investicijų į kelius suma išliko nepakitusi. Bendras 2004–2005 m. pradėtų eksploatuoti greitkelių ir kitų geros kokybės kelių ilgis – 1 442 km. 1.2.2 TEN-T geležinkelių tinklas 2005 m. bendras TEN-T geležinkelių tinklo – įprastinių ir greitųjų traukinių linijų – ilgis sudarė apytiksliai 97 600 km. Tais pačiais metais bendras užbaigtų naujų ir modernizuotų greitųjų traukinių linijų ilgis pasiekė 10 677 km. 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T geležinkelių tinklą suma sudarė 30,22 mlrd. EUR, o 2005 m. – 28,36 mlrd. EUR (2004–2005 m. iš viso investuota 58,58 mlrd. EUR). Palyginti su investicijomis ankstesniais metais, 2004–2005 m. vidutinė metinė investicijų į geležinkelius suma smarkiai išaugo. Bendras 2004–2005 m. pradėtų eksploatuoti greitųjų traukinių linijų ilgis – 460 km. 1.2.3 TEN-T vidaus vandenų kelių tinklas TEN-T vidaus vandens kelius sudaro upės, kanalai ir įvairios juos jungiančios atšakos bei jungtys. Minimalūs techniniai reikalavimai, taikomi vandens keliams kaip bendro kelių tinklo daliai, – tai IV klasės vandens keliams nustatyti reikalavimai. Tokiais vandens keliais gali plaukti 80–85 m ilgio ir 9,50 m pločio laivai arba gali būti stumiamos tokių pačių matmenų baržų vilkstinės. Iš 27 ES valstybių narių TEN-T tinklui priklausančius vidaus vandenų kelius turi Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Vengrija, Italija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Rumunija ir Slovakija. 2005 m. bendras 27 ES valstybių narių TEN-T vidaus vandenų kelių ilgis sudarė 14 100 km. Pagrindinės tinklo vandens magistralės – Reinas ir Dunojus. 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T vidaus vandenų kelių tinklą suma siekė 1 044 mln. EUR, o 2005 m. – 1 029 mln. EUR (2004–2003 m. iš viso investuota 2 074 mln. EUR). 1.2.4 TEN-T uostai 2001 m. gegužės 22 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Sprendimą Nr. 1346/2001/EB[7], iš dalies keičiantį Sprendimą Nr. 1692/96/EB jūrų uostų ir vidaus uostų, intermodalių terminalų bei III priedo projekto Nr. 8 atžvilgiu, kuriuo iš dalies pakeistos 1996 m. patvirtintos gairės. Sprendime teigiama, kad sujungimo vietos, įskaitant jūrų uostus, vidaus uostus ir intermodalius terminalus, yra būtinos siekiant sujungti skirtingas transporto rūšis į daugiarūšio transporto tinklą. Veikia 407 TEN-T priklausantys uostai (A kategorijos jūrų uostai ir vidaus vandenų uostai). 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T uostus suma siekė 2,08 mlrd. EUR, o 2005 m. – 2,53 mlrd. EUR (2004–2005 m. iš viso investuota 4,61 mlrd. EUR). 1.2.5 TEN-T oro uostai 2005 m. TEN-T priklausė 407 oro uostai, iš kurių 71 tarptautinis oro uostas, 77 Bendrijos ir 259 regioniniai oro uostai. 2004 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T oro uostus suma siekė 4,37 mlrd. EUR, o 2005 m. – 4,83 mlrd. EUR (2004–2005 m. iš viso investuota 9,21 mlrd. EUR). 1.2.6 Mišriojo transporto tinklas Transeuropinis mišriojo transporto tinklas apima mišriajam transportui bei laivybai tinkamus geležinkelius ir vidaus vandenų kelius, kuriais galima vežti krovinius dideliais atstumais, ir intermodialius terminalus, kurių įrenginiais galima perkrauti krovinius tarp geležinkelių, vidaus vandenų kelių, laivybos maršrutų ir kelių. Tinkami riedmenys taip pat yra šio tinklo dalis. Mišrusis transportas įtrauktas į gaires norint pabrėžti su daugiarūšiu transportu susijusius tinklo aspektus. 1.2.7 Eismo valdymo ir navigacijos sistemos TEN-T gairės taikomos ir eismo valdymo sistemų telematikos infrastruktūrai bei eismo informacijos paslaugoms. Tuo siekiama užtikrinti sąveiką ir paslaugų tęstinumą tarp valstybių. Nuo daugiametės orientacinės programos pradžios 2001 m. keletas Europos regionų pažangiosios transporto sistemos planus suderino su Europos regioniniais projektais CENTRICO, ARTS, CORVETTE, STREETWISE, VIKING ir SERTI. 2004 m. gegužės mėnesį pradėtas įgyvendinti naujas Europos regioninis projektas CONNECT (novatoriškos pažangiosios transporto sistemos veiklos koordinavimas ir skatinimas Vidurio ir Rytų Europos šalyse). CONNECT tikslas – Vidurio ir Rytų Europos valstybių institucijų, automobilių kelių direkcijų ir informacijos paslaugų teikėjų bendradarbiavimas. Siekdami pagerinti tarpvalstybinio eismo ir transporto sąlygas labai išplėtotame šios teritorijos kelių tinkle partneriai iš Austrijos, Čekijos, Vokietijos, Vengrijos, Italijos, Lenkijos, Slovakijos ir Slovėnijos bendradarbiauja ir įgyvendina suderintas ir sinchronizuotas pažangiųjų transporto sistemų prietaikas. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Direktyvą (2004/52) dėl elektroninių kelių rinkliavos sistemų sąveikumo. Ši direktyva bus labai svarbi transeuropinio kelių tinklo (TERN) sąveikai ir paslaugų tęstinumui. 2 skyrius 2.1 HORIZONTALIEJI KLAUSIMAI 2.1.1 Sąveika Vienas pagrindinių TEN-T tikslų – nacionalinių tinklų sąveika. Sąveika turėtų aprėpti nacionalines paprastųjų ir greitųjų geležinkelių sistemas, kad tarptautinės paslaugos būtų našesnės ir todėl konkurencingesnės. Geresnė sąveika, t. y. tai, kad traukiniai gali kirsti valstybių sienas nestodami ir nebereikia prisiderinti prie techninių skirtumų, labai pagerina transporto veiklos rezultatus ir mažina eksploatacijos sąnaudas. 2004 m. ES priėmė antrąjį geležinkelių transporto teisės aktų rinkinį, kurį sudaro dvi direktyvos (2004/49 ir 2004/50) ir Reglamentas (EB) Nr. 881/2004, įsteigiantis Europos geležinkelių agentūrą. 2.1.2 Moksliniai tyrimai ir plėtra Moksliniai tyrimai ir plėtra – viena TEN-T gairėse numatytų plataus pobūdžio priemonių. Pagal mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos penktąją (1998–2002 m.) ir šeštąją (2002–2006 m.) bendrąsias programas pradėtos vykdyti kelios pagrindinės veiklos pagal atskiras specialias programas, tokias kaip darnaus mobilumo ir transporto rūšių derinimo, sausumos transporto ir jūrų technologijų, našių energetikos sistemų, ir pradėtos teikti paslaugos piliečiams. Transporto mokslinių tyrimų programa ypač prisidėjo prie ES transeuropinio transporto tinklo politikos, nes pagal ją buvo teikiama parama investicijų programos planavimui bei finansavimui ir naujos infrastruktūros bei paslaugų kūrimui. Pasiūlyti vertinimo metodai ir programinė įranga politikos formuotojams padėjo įvertinti įvairių infrastruktūros planų poveikį. Taip pat įvertinti nauji našaus tinklų ir terminalų eksploatavimo sprendimai. 2.1.3 Aplinkos apsauga Darnus aplinkos vystymas ir apsauga – labai svarbūs visoms sritims, TENT-T tinklo plėtrai ir įvairiems horizontaliesiems klausimams. Daugeliu su transportu susijusių aplinkos klausimų jau prisiimti tarptautiniai įsipareigojimai, egzistuoja standartai ir rekomendacijos. Gairių 1692/96 8 straipsnyje teigiama, kad „kai projektai rengiami ir įgyvendinami, valstybės narės privalo atsižvelgti į aplinkos apsaugą ir atlikti bendro intereso projektų, kurie turi būti įgyvendinti, poveikio aplinkai vertinimus pagal Direktyvos 85/337/EEB nuostatas ir taikydamos Direktyvą 92/43/EEB“. Teisės nuostatos dėl strateginio aplinkos vertinimo nustatytos 2001 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo. Valstybės narės šią direktyvą turėjo perkelti į savo nacionalinę teisę iki 2004 m. liepos mėn. Direktyva taikoma visiems transporto planams ir programoms, pagal kurias ateityje bus vykdomi projektai, kurių poveikį aplinkai reikia įvertinti, įskaitant su transeuropiniais tinklais susijusius projektus. Reikalaujama, kad rengdamos šiuos planus ir programas valstybės narės atsižvelgtų į poveikio aplinkai vertinimo rezultatus. 3 skyrius 3.1 BENDRAS TEN-T ĮGYVENDINIMO 2004–2005 M. VERTINIMAS Per 2004–2005 m. bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T tinklą suma siekė 101,74 mlrd. EUR. Didžioji šios sumos dalis skirta geležinkeliams (apie 58,6 mlrd. EUR), keliams (apie 27,2 mlrd. EUR) ir oro uostams (apie 9,2 mlrd. EUR). [pic] 3 schema. 27 ES valstybių narių investicijos į TEN-T tinklą 2004 ir 2005 m. palyginti su investicijomis 2002–2003 m., mlrd. EUR 2004–2005 m. daugiausiai investavo Italija (17,89 mlrd. EUR), Jungtinė Karalystė (17,17 mlrd. EUR), Ispanija (13,91 mlrd. EUR), Vokietija (10,47 mlrd. EUR), Prancūzija (9,10 mlrd. EUR) ir Nyderlandai (6,58 mlrd. EUR). [pic] 4 schema. 14 iš 27 ES valstybių narių, daugiausiai investavusių į TEN-T tinklą, investicijų apimtys pagal šalis ir transporto rūšis 2004 ir 2005 m., mln. EUR [pic] 5 schema. Likusių iš 27 ES valstybių narių investicijų apimtys pagal šalis ir transporto rūšis 2004 ir 2005 m., mln. EUR 3.2 PRIORITETINIAI PROJEKTAI Transeuropinį transporto tinklą sudaro daug bendros svarbos projektų. Tačiau kai kurie projektai itin svarbūs Europos Sąjungai dėl savo masto ir vaidmens remiant tarpvalstybinę prekybą ir stiprinant Sąjungos sanglaudą arba dėl to, kad sudaromos sąlygos labiau aplinką tausojančiomis transporto rūšimis tolimojo susisiekimo eismo srautus . 1996 m. gairėse[8] numatyta 14 prioritetinių projektų, kurie turi būti užbaigti iki 2010 m. 2004 m. balandžio 19 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė peržiūrėtas gaires[9], kuriose numatyta 30 prioritetinių projektų, kuriuos reikia užbaigti iki 2020 m. Nuo 2001 m. įgyvendinti trys prioritetiniai projektai: PP9 geležinkelio ašis Korkas–Dublinas–Belfastas–Stranraras (Airija, Jungtinė Karalystė) 1989–2001 m. PP10 Malpensos oro uostas (Milanas, Italija) 1995–2001 m. PP11 Zundo jungtis (Danija, Švedija) 1992–2000 m. Iki 2005 m. pabaigos investicijos į prioritetinių projektų prioritetines sritis sudarė 108,1 mlrd. EUR. Likusios investicijos į šiuos projektus 2006–2020 m. sieks maždaug 289,1 mlrd. EUR. 2008 m. valstybės narės pranešė, kad viso 1996–2020 m. laikotarpio bendra išlaidų prioritetiniams projektams suma yra 397,2 mlrd. EUR. Jei ateityje valstybės narės dėmesį sutelks į prioritetinius projektus, daugumą projektų galima užbaigti iki 2020 m. 3.3 FINANSAVIMO ŠALTINIAI Be nacionalinio (valstybės institucijų) skiriamo finansavimo, tam tikrą investicijų į TEN-T tinklą dalį finansuoja įvairūs Bendrijos fondai kaip TEN-T biudžetas, Sanglaudos fondas, Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), tam lėšų skiria ir Europos investicijų bankas (EIB). Šie paramos šaltiniai turi nustatę specialius tinkamumo kriterijus, tikslus ir finansavimo sąlygas. Nedidelį projektų skaičių, daugiausia oro uostų, uostų ir kelių sektoriuose, finansuoja privatus sektorius. 3.3.1 TEN-T biudžetas 2004–2005 metais bendra iš TEN-T biudžeto skirta suma sudarė 1,36 mlrd. EUR. Vadovaujantis TEN-T gairėmis, daugiausia finansavimo lėšų skirta geležinkeliams – jos sudarė 61,3 % visos šiuo laikotarpiu TEN-T gautos paramos. Be to, 2004–2005 m. pasaulinės navigacijos palydovinės sistemos (GNSS) vėl sulaukė dėmesio. Bendra Galileo skirta suma pasiekė beveik 250 mln. EUR (18,4 %). 3.3.2 Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) 2004 m. ES biudžetas buvo pirmasis biudžetas, numatytas 25 valstybėms narėms (ES-25). 2004 m. gegužės mėnesį įstojus dešimčiai naujų valstybių narių (ES-10) atsirado papildomų biudžeto lėšų poreikis ir todėl biudžetus reikėjo keisti. 2004 m. buvo skirta daugiausia mokėjimų asignavimų iš struktūrinių fondų, visų pirma dėl to, kad buvo sėkmingai įgyvendinamos 15 ES valstybėms narėms skirtos programos, o taip pat dėl mokėjimų 10 naujųjų ES valstybių narių. 2005 m. reikėjo sėkmingai užbaigti 2000–2006 m. programavimo laikotarpį ir parengti naująsias 2007–2013 m. sanglaudos politikos programas. 2000–2006 m. TEN-T projektams ERPF skyrė daugiau kaip 8,8 mlrd. EUR. 3.3. Sanglaudos fondas 2004 m. gegužės 1 d. visos 8 naujosios valstybės narės, kurios iki tol dalyvavo ISPA programoje, o taip pat Malta bei Kipras, atitiko tinkamumo kriterijus paramai iš Sanglaudos fondo gauti. Prieš tai pagal ISPA programą vykdyti projektai automatiškai tapo Sanglaudos fondo finansuojamais projektais. 2004–2006 metais struktūrinei paramai 10 naujųjų šalių numatytas bendras 24 mlrd. EUR biudžetas, iš kurio 8,5 mlrd. EUR skirta Sanglaudos fondui. 2004 m. Sanglaudos fondo lėšos įsipareigojimams vykdyti, skirtos 13 paramą gaunančių valstybių narių, sudarė 5,62 mlrd. EUR, o 2005 m. – 5,13 mlrd. EUR. 2004 m. šiek tiek daugiau kaip pusė (51,8 %) visų Sanglaudos fondo įsipareigojimų skirti transporto sektoriui, o 2005 m. – beveik pusė (49,8%). Kaip ir ankstesniais metais, Komisija, siekdama pagerinti bendrą balansą, paprašė valstybių narių pirmenybę teikti geležinkelių projektams. 3.3.4 Europos investicijų banko paskolos EIB finansuoja daugelį TEN-T projektų, jei jie techniniu, finansiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu įvertinami teigiamai ir atitinka ES nustatytus tikslus. Pagrindinė EIB paskolų ypatybė – jos gali padengti iki 50 % projekto sąnaudų, o kitas jų pranašumas palyginti su komerciniais bankais yra tai, kad paskola suteikiama ilgesniam laikotarpiui. Be to, EIB teikia paskolas nereikalaudamas specialių konkrečiam projektui taikomų įmokų; EIB reikalauja, kad paskolos būtų su garantija. 2004 ir 2005 m. EIB paskolos siekė beveik 13,75 mlrd. EUR, o 2004–2013 m. EIB TEN-T projektams galės paskolinti apie 75 mlrd. EUR. 2007–2013 m. EIB kartu su EB ir ERPB parengė naują JASPERS priemonę (Jungtinė parama Europos regionų projektams), kuria siekiama padėti naujosioms valstybėms narėms parengti pagrindinius infrastruktūrų projektus, kuriems reikalingas finansavimas iš Sanglaudos fondo, Struktūrinio fondo ir EIB. Bendras finansavimo šaltinių vertinimas Galima daryti išvadą, kad investicijos į TEN-T finansuojamos iš įvairių šaltinių kaip nacionaliniai fondai, įvairios Europos bendrijos finansavimo programos ir paskolos. Atlikus bendrą investicijų į TEN-T šaltinių vertinimą, nustatyta, kad nacionalinio viešojo finansavimo dalis siekė beveik 78 % ir 2004–2005 m. sudarė didžiausią investicijų į TEN-T dalį. Paskolos iš Europos investicijų banko buvo antra pagal dydį investicijų dalis – apytiksliai 13,5 %. Kartu šie abu šaltiniai sudarė daugiau kaip 90 % investicijų į TEN-T. Nors tikslias privataus finansavimo sumas nustatyti sunku (nes sunku gauti duomenų apie investicijas į privačias infrastruktūras, pvz., uostus ir oro uostus), apskaičiuota, kad jos sudaro tik nedidelę privataus finansavimo dalį. Todėl nacionalinių viešųjų institucijų skiriamas finansavimas vis dar yra pagrindinis su TEN-T susijusių projektų lėšų šaltinis. Finansavimo šaltinis | 2004 | 2005 | 2004–05 | % | TEN-T biudžetas | 526.52 | 564.38 | 1090.9 | 1.1% | Sanglaudos fondas (įskaitant ISPA) | 1611.84 | 1459.77 | 3071.61 | 3.0% | EIB | 6374 | 7371 | 13745 | 13.5% | ERPB | 197.3 | 176.2 | 373.5 | 0.4% | ERPF (apytiksliu vertinimu) | 2045.9 | 1855.6 | 3901.5 | 3.8% | Nacionalinis biudžetas ir privatūs šaltiniai | 39669.39 | 39889.34 | 79558.73 | 78.2% | Iš viso | 50424.05 | 51316.29 | 101770.2 | 100.0% | Lentelė Error! No text of specified style in document. -1: TEN-T finansavimo šaltinių pasiskirstymas 27 ES valstybėse narėse, mln. EUR IŠVADA 2004–2005 m. laikotarpio bendra investicijų į 27 ES valstybių narių TEN-T tinklą suma rodo, kad vidutinės metinės investicijos į TEN-T tinklą palyginti su ankstesniu 2000–2003 m. laikotarpiu padidėjo, o taip pat vidutiniškai išleidžiama žymiai daugiau negu ankstesniais metais – beveik 51 mlrd. EUR. Be to, 27 ES valstybėse narėse vidutinė bendra investicijų suma, išreikšta BVP procentine dalimi, padidėjo nuo 0,43 % 2002 m. iki 0,47 % 2004–2005 m. Viena iš priežasčių yra tai, kad nuo 2004 m. gegužės 1 d. 10 naujų valstybių narių įgijo teisę gauti šį finansavimą ir todėl skirta daugiau subsidijų. Tačiau išsamesnė investicijų analizė parodė, kad kai kuriose šalyse, ypač 15 ES valstybių narių (Danijoje, Prancūzijoje ir Vokietijoje), bendra investicijų suma, išreikšta BVP procentine dalimi, buvo gerokai mažesnė negu ES vidurkis. Kalbant apie finansavimą, galima daryti išvadą, kad nacionalinis viešasis finansavimas sudarė didžiausią investicijų į TEN-T tinklą dalį. Siekdama sutelkti ribotas Bendrijos lėšas ir padėti koordinuoti tam tikrų, visų pirma tarpvalstybinių, projektų vykdymą, Komisija, pasikonsultavusi su Europos Parlamentu ir gavusi suinteresuotųjų valstybių narių pritarimą, paskyrė vadinamuosius „Europos koordinatorius“. Europos koordinatoriai veikia Komisijos vardu ir jos naudai ir turėtų paspartinti bendros svarbos projektų įgyvendinimą. Apskritai, 30 prioritetinių tarptautinio eismo projektų vykdomi pagal planą ir tikimasi, kad jie bus baigti iki 2020 m. Kasmet investuojant apie 50 mlrd. EUR galima gerokai pagerinti transporto infrastruktūrą; tačiau kol kas nepavyksta pašalinti pasieniuose susidarančių spūsčių ir šią situaciją reikia gerinti. [1] Austrija, Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. [2] Austrija, Belgija, Danija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Portugalija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė; Kipras, Čekija, Estija, Vengrija, Latvija, Lietuva, Malta, Lenkija, Slovakija ir Slovėnija. [3] 25 ES valstybės narės ir Bulgarija bei Rumunija. [4] Šaltinis: ES energetikos ir transporto skaičiai 2005 m. – statistikos knygelė. [5] Sprendimas Nr. 1346/2001/EB, iš dalies keičiantis sprendimą Nr. 1692/96/EB jūrų uostų ir vidaus uostų, intermodalių terminalų bei III priedo projekto Nr. 8 atžvilgiu (OL L 185/1, 2001). [6] 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimas Nr. 884/2004/EB, iš dalies keičiantis Sprendimą Nr. 1692/96/EB, pateikiantį Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros, OL L 201, 2004 6 7. [7] Op cit: 6. [8] Op cit: 1. [9] Op cit: 7.