Komisija taip pat imsis tolesnės veiklos dėl ekspertų grupės rekomendacijų imtis tolesnių veiksmų tam tikrose prioritetinėse srityse, kuri atitiktų radikalizacijos keliamų uždavinių mastą ir tempą. Rekomendacijas visų pirma įgyvendins Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras, kaip nurodyta jo 2018 m. metiniame veiksmų plane. Be to, siekdama bendras vertybes propaguoti švietimo priemonėmis, Komisija 2018 m. sausio 17 d. priėmė specialią rekomendaciją, kuria valstybių narių prašoma imtis tolesnių veiksmų, kad būtų sustiprintas kritinis mąstymas, gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir bendros vertybės ir taip užtikrintas didesnis bendrumo jausmas vietos ir nacionaliniu lygmenimis.

Teroristų finansavimo aptikimo ir prevencijos srityje Europos Sąjungos Taryba ir Europos Parlamentas 2017 m. gruodžio 13 d. pasiekė politinį susitarimą dėl Europos Komisijos pasiūlymo iš dalies pakeisti Ketvirtąją kovos su pinigų plovimu direktyvą (dėl vadinamosios Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos) . Galutinį kompromisinį tekstą dar turi oficialiai patvirtinti abi institucijos. Tikėtina, kad iš dalies pakeista direktyva Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje bus paskelbta iki 2018 m. vidurio ir įsigalios po 18 mėnesių nuo jos paskelbimo, t. y. iki 2019 m. pabaigos. Direktyvoje nurodytos kelios naujos priemonės, kuriomis siekiama padėti nacionalinėms valdžios institucijoms geriau atsekti neteisėtus finansinius srautus. Vienas svarbiausių šios direktyvos elementų yra sustiprinti reikalavimai dėl tikrųjų savininkų registrų ir dėl to padidėjęs skaidrumas, kam iš tiesų priklauso bendrovės, patikos fondai ir kitos juridinės struktūros. Bendrovių tikrųjų savininkų registras bus visiškai viešas, o patikos fondų ir kitų juridinių struktūrų registras bus visiškai prieinamas kompetentingoms valdžios institucijoms ir įpareigotiesiems subjektams (kaip antai bankams) ir visiems visuomenės nariams, kurie gali įrodyti turį teisėtą interesą susipažinti su tokia informacija. Direktyva taip pat pagerinama finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) prieiga prie reikiamos informacijos, be kita ko, žemės registrų ir neseniai sukurtų centralizuotų bankų sąskaitų registrų. Ja taip pat stiprinamas bendradarbiavimas ir lengvinamas keitimasis informacija tarp ES finansų priežiūros institucijų. Kitas esminis direktyvos elementas yra iš esmės sumažintas tokių produktų kaip išankstinio mokėjimo kortelių ir virtualiųjų valiutų anonimiškumas. Galiausiai direktyvoje nustatyta papildomų kriterijų, įskaitant skaidrumą, dėl įtraukimo į didelės rizikos trečiųjų šalių sąrašą, taip užtikrinant aukšto lygio apsaugą finansiniams srautams iš didelės rizikos trečiųjų šalių.

Kalbant apie veiksmus, kuriais siekiama kuo labiau padidinti esamų informacinių sistemų naudą, teisėkūros institucijos vykdo trišalius dialogus dėl trijų teisės aktų pasiūlymų, kuriais siekiama sustiprinti Šengeno informacinę sistemą (SIS) . Komisija ragina abi teisėkūros institucijas greitai susitarti dėl šių pasiūlymų, nes tai būtų svarbus žingsnis kuriant patikimesnes ir pažangesnes sienų ir saugumo informacines sistemas ir užtikrinant jų sąveikumą. Dėl papildomo Komisijos pasiūlymo palengvinti keitimąsi trečiųjų šalių piliečių teistumo informacija Europos Sąjungoje naudojantis Europos nuosprendžių registrų informacine sistema (ECRIS): Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas (LIBE) dėl savo derybų įgaliojimų ketina balsuoti 2018 m. sausio 25 d. Komisija ragina abi teisėkūros institucijas nedelsiant susitarti dėl pasiūlymų, kuriais keičiama Europos nuosprendžių registrų informacinė sistema. Be šios teisėkūros veiklos, imtasi praktinių veiksmų sustiprinti keitimąsi informacija ir jau pasiekta rezultatų. Pavyzdžiui, Europolas nurodė, kad 2017 m. jis, valstybės narės ir trečiosios šalys apsikeitė daugiau kaip milijonu SIENA žinučių. Komisija toliau dirba su visomis valstybėmis narėmis, kad būtų iki galo įgyvendintos ir taikomos esamos informacinės sistemos, visų pirma su tomis valstybėmis narėmis, kurios nepadarė pakankamos pažangos įgyvendindamos ES keleivio duomenų įrašo (PNR) direktyvą, kurią reikia iki galo įgyvendinti iki 2018 m. gegužės 25 d.

Tarp išvardytų teisėkūros prioritetų yra Komisijos pasiūlymai dėl saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacinių sistemų sąveikumo – jie priimti 2017 m. gruodžio mėn. ir Europos Parlamentas bei Taryba jau pradėjo su jais susijusius veiksmus. 2018 m. sausio 15 d. Komisija šiuos pasiūlymus pateikė Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetui (LIBE). Surengtos pirmos Tarybos darbo grupės diskusijos. Kadangi ši iniciatyva yra itin prioritetinė, Komisija dirba su Europos Parlamentu ir Taryba, kad pažanga būtų padaryta kuo greičiau. Kalbant apie veiksmus, kuriais siekiama pašalinti informacines spragas, teisėkūros institucijos vykdo trišalius dialogus dėl Komisijos pasiūlymo sukurti Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemą (ETIAS). Atsižvelgdama į šio pasiūlymo svarbą ir bendrą tikslą siekti greitos pažangos sąveikumo srityje, Komisija ragina teisėkūros institucijas susitarti per artimiausias savaites.

Didelį susirūpinimą tebekelia viena iš ekspertų grupės nurodytų sričių – radikalizacija kalėjimuose. Komisija sustiprins keitimąsi geriausia patirtimi ir tikslinius mokslinius tyrimus ir kartu su valstybėmis narėmis nagrinės galimybę surengti deradikalizacijos programų tarpusavio vertinimus naudojantis Informacijos apie radikalizaciją tinklu. 2018 m. vasario 27 d. Komisija, bendradarbiaudama su Tarybai pirmininkaujančia Bulgarija, Europos kalėjimų ir pataisos tarnybų organizacija (EUROPRIS) ir Europos probacijos konfederacija, surengs konferenciją, kad teisėjai, prokurorai ir kalėjimų bei probacijos sektoriaus darbuotojai galėtų pasikeisti geriausia patirtimi apie radikalizaciją kalėjimuose. Be to, Komisija pagal savo Teisingumo programą toliau teiks dotacijas veiksmams, kad paremtų šio srities projektus, įskaitant susijusius su teisėjų mokymu, skirtu teisėjams, prokurorams ir kalėjimų bei probacijos sektoriaus darbuotojams. Remdamasis ryšiais su specialistais, valstybių narių politikos formuotojais ir viešojo sektoriaus subjektais, Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras rengia naują kovos su radikalizacija kalėjimuose ir probacijos praktikos vadovo redakciją, kuriame bus nustatyta nauja praktika.

Taip pat reikia sustiprinti pastangas kovoti su teroristų propaganda. Be kovos su radikalizacija internete (žr. tolesnį skyrių), Europos strateginės komunikacijos tinklas ir Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras teikia paramą valstybėms narėms dalydamiesi geriausia alternatyvių ir terorizmui priešingų idėjų sklaidos patirtimi ir stiprindami savo gebėjimus strategine komunikacija reaguoti į teroristų propagandą.

Siekdama sustiprinti paramą vietos lygmens veiksmams, Komisija įvertins esamas paramos struktūras ir tarpžinybinius metodus, kad nustatytų gerąją vietos bendradarbiavimo patirtį tokiose srityse kaip keitimosi informacija protokolai arba pilietinės visuomenės partnerių patikrinimas. Atliekant šią apžvalgą bus atsižvelgta į Informacijos apie radikalizaciją tinklo vietos darbo grupės patirtį, sukauptą vykdant ES finansuojamus projektus, mokomuosius vizitus ir specialius praktinius seminarus. Informacijos apie radikalizaciją tinklas pasirengęs teikti tikslines konsultacijų paslaugas, kad paremtų kovos su radikalizacija pastangas vietos ir nacionaliniu lygmenimis.

Kita prioritetinė sritis yra užsienio teroristų kovotojų, grįžtančių iš konflikto zonų, reiškinys. Po to, kai „Da'esh“ prarado teritorijų Sirijoje ir Irake, ekspertai ir plačioji visuomenė intensyviai diskutuoja, kaip įveikti kilusius iššūkius, kaip antai susijusius su vaikais ir šeimomis, kurie grįžta iš konflikto zonų arba užaugo radikalizuotoje aplinkoje. Komisija kartu su Tarybai pirmininkaujančia Bulgarija 2018 m. balandžio mėn. surengs konferenciją Sofijoje, kad pasikeistų geriausia patirtimi, kurią sukaupė su sugrįžtančiaisiais, įskaitant moteris ir vaikus, dirbančios valstybės narės. Be to, atsižvelgdama į tai, kad reikia tikslingų veiksmų dėl sugrįžtančių vaikų, Komisija atliks šiuo metu taikomų pavojų ir poreikių vertinimo bei ankstyvo aptikimo metodų lyginamąją analizę. Kartu labai svarbu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis, visų pirma Turkija, ir tarptautinėmis organizacijomis, įskaitant JT ir Pasaulinį kovos su terorizmu forumą.

Pripažindama vidaus ir išorės saugumo ryšį, Komisija kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba labiau rems prevencines strategijas ir bendradarbiavimo mechanizmus šalyse partnerėse už ES ribų. Ji įsteigs ES ekspertų ir partnerių, kuriuos galima išsiųsti į trečiąsias šalis, rezervą ir padės įsteigti Pilietinės visuomenės organizacijų platformą, kuri koordinuos radikalizacijos prevencijos veiksmus už ES ribų. 2018 m. Komisija paskelbs kelis kvietimus teikti paraiškas, siekdama paremti vietos mokslinius tyrimus dėl smurtinį ekstremizmą skatinančių veiksnių prioritetiniuose regionuose.

2.Kova su teroristiniu turiniu internete

Kaip nustatyta 2018 m. Komisijos darbo programoje ir ankstesnėse saugumo sąjungos ataskaitose, Komisija skatina bendradarbiavimą su platformomis siekiant aptikti ir pašalinti teroristinį ir kitą neteisėtą turinį internete ir prireikus pasiūlys teisėkūros priemonių dėl teroristinio turinio šalinimo. 2018 m. sausio 9 d. Komisija surengė aukšto lygio apskritojo stalo diskusiją su internetinių platformų atstovais, kad aptartų pažangą, padarytą kovojant su neteisėto turinio internete sklaida. Komisija paragino platformas didinti ir spartinti iki šiol padarytą pažangą ir investuoti daugiau išteklių, kad ES piliečiai būtų geriau apsaugoti. Komisija tikisi, kad internetinės platformos sustiprins ir paspartins savo pastangas, be kita ko, glaudžiau bendradarbiaus su nacionalinėmis ir tarptautinėmis teisėsaugos institucijomis, labiau tarpusavyje dalysis praktinėmis žiniomis, imsis tolesnių veiksmų kovodamos su pašalinto neteisėto turinio pakartotiniu atsiradimu, sieks sparčiau pašalinti tokį turinį ir toliau investuos į automatines jo aptikimo priemones pagal 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikatą. Komisija ieško naujų būdų, kaip stebėti pažangą taikant specialius rodiklius ir labiau sutelkti ir sukonkretinti dabartinius dialogus. ES interneto forumas kuria specialų, rodikliais grindžiamą pašalinto teroristinio turinio ataskaitų teikimo mechanizmą, kuriuo remiantis interneto platformų paprašyta pateikti informacijos rengiantis būsimam 2018 m. vasario mėn. vyresniųjų pareigūnų lygmens forumo posėdžiui.

Komisija taip pat svarsto konkretesnius veiksmus, kurių būtų galima skubiai imtis siekiant geriau reaguoti į teroristinį turinį internete prieš Komisijai priimant sprendimą, ar reikės teisės aktų.

IV. KITŲ PRIORITETINIŲ SAUGUMO SRITIES DOKUMENTŲ ĮGYVENDINIMAS

1. Kibernetinis saugumas

Komisija, bendradarbiaudama su Europos išorės veiksmų tarnyba, toliau įgyvendina veiksmus, nustatytus 2017 m. rugsėjo mėn. bendrame komunikate „Atsparumas, atgrasymas ir gynyba: ES kibernetinio saugumo didinimas“. Komisija konsultuojasi su suinteresuotaisiais subjektais ir siekia parengti teisės akto, kuriuo būtų įsteigtas Kibernetinio saugumo kompetencijos centrų tinklas ir Europos kibernetinio saugumo mokslinių tyrimų ir kompetencijos centras, poveikio vertinimą. Tai atitinka 2017 m. lapkričio mėn. Tarybos išvadas dėl bendro komunikato, kuriame Komisija raginama iki 2018 m. vidurio pateikti teisės akto pasiūlymą. Komisija taip pat pradėjo visos ES kompetencijų sisteminimą. Komisijos mokslinius tyrimus papildys savarankiškos registracijos apklausos, pradėtos 2018 m. sausio 10 d., rezultatai. Komisija ragina visus susidomėjusius ES kibernetinius centrus dalytis informacija apie jų kompetencijas ir veiklą. Galiausiai Komisija ėmėsi vykdyti įsipareigojimą pradėti 50 mln. EUR vertės bandomąjį projektą pagal bendrąją programą „Horizontas 2020“, kad paremtų kompetencijos centrų tinklo kūrimą. Komisija valstybėms narėms pateikė pasiūlymą iš dalies pakeisti 2018–2020 m. darbo programą ir kvietimą teikti paraiškas ketina paskelbti pirmą 2018 m. ketvirtį.

2017 m. rugsėjo mėn. Komisija pasiūlė sustiprinti atgrasomąjį poveikį imantis naujų kovos su sukčiavimu ir negrynųjų mokėjimo priemonių klastojimu priemonių. Siūloma direktyva bus sustiprinti teisėsaugos institucijų gebėjimai kovoti su tokios rūšies nusikaltimais, nustatytos bendros baudoms taikytinos taisyklės ir išaiškinta valstybių narių jurisdikcijos aprėptis tokių pažeidimų atveju. Komisija ragina teisėkūros institucijas priimti derybų įgaliojimus, kad būtų galima pradėti tarpinstitucines diskusijas dėl pasiūlymo ir iki metų pabaigos pasiekti susitarimą.

2017 m. spalio mėn. Komisija pateikė priemones, kuriomis teikiama parama teisėsaugos ir teisminėms institucijoms, kai jos aptinka, kad nusikaltėliai naudojosi šifravimu. Atsižvelgdama į tai, 12-ojoje saugumo sąjungos pažangos ataskaitoje Komisija įsipareigojo pateikti ataskaitą apie skirtą finansinę paramą teisėsaugos institucijoms, kurios tirdamos nusikalstamas veikas aptinka užšifruotų duomenų. Reaguodama į 2017 m. gruodžio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų taryboje valstybių narių pateiktą prašymą suteikti didesnę paramą, Komisija iš dalies pakeis 2018 m. Europolo biudžetą ir jį papildys 5 mln. EUR, kad sustiprintų Europolo gebėjimus iššifruoti informaciją, teisėtai gautą tiriant nusikalstamas veikas. Kaip paskelbta 2017 m. spalio mėn., reikia toliau vertinti šifravimo svarbos tiriant nusikalstamas veikas techninius ir teisinius aspektus, atsižvelgiant į nuolatinį šifravimo technikų vystymąsi, vis dažnesnį nusikaltėlių naudojimąsi tomis technikomis ir jų poveikį nusikalstamų veikų tyrimams. Komisija tęs šį svarbų darbą.

Praėjusį rudenį Europos išorės veiksmų tarnyba, bendradarbiaudama su Komisija, surengė dialogus kibernetiniais klausimais su Kinija, Indija, JAV ir Brazilija, per kuriuos aptarti kibernetinės erdvės normų įgyvendinimo, kibernetinio saugumo pasitikėjimo stiprinimo priemonių, esamos tarptautinės teisės taikymo kibernetinėje erdvėje ir ES bei jos partnerių kibernetinio saugumo vidaus politikos klausimai. Be to, padaryta pažanga stiprinant kibernetinius gebėjimus trečiosiose šalyse. Kibernetinės gynybos srityje Politikos ir saugumo komitetas priėmė kibernetinės gynybos politikos sistemos įgyvendinimo ataskaitą. 2017 m. gruodžio 8 d. surengtos metinės aukšto lygio ES ir NATO tarnybų tarpusavio konsultacijos kibernetinėje srityje, kuriose daugiausia dėmesio skirta kibernetinės srities veiksmų pagal bendrą deklaraciją įgyvendinimui. 2017 m. gruodžio mėn. Europos išorės veiksmų tarnyba taip pat surengė pratybas su valstybėmis narėmis, kad valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai pradėtų taikyti Bendro diplomatinio atsako į kibernetines atakas ES programos įgyvendinimo gaires.

2. Viešųjų erdvių apsauga

Komisija įgyvendina veiksmų planą, kuriuo pirmiausia remiama viešųjų erdvių apsauga, laikantis 2018 m. Komisijos darbo programos. 2017 m. gruodžio 20 d. Komisija surengė pirmąjį ES operatorių forumo susitikimą, kuriame dalyvavo valdžios institucijos ir įvairių viešųjų erdvių, kaip antai transporto erdvių, parodų centrų, stadionų, ligoninių, prekybos centrų ir pramogų sektorių, privatieji operatoriai. Forumo tikslas – paskatinti viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą viešųjų erdvių apsaugos srityje ir dalytis sukaupta gerąja patirtimi, keistis informacija, skatinti tarpsektorinį mokymą ir rengti gaires. Tai apima tokią veiklą kaip aptikimas, naujų technologijų ir saugumo sprendimų bandymas, standartų kūrimas ir rizikos bei pažeidžiamumo vertinimas. Visi dalyviai pabrėžė, kad labai svarbu sukurti tikrą viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę tiek ES, tiek nacionaliniu lygmenimis ir kad būtina toliau rengti specialius susitikimus ir juose spręsti konkrečių sektorių, kaip antai transporto, masinių renginių ir pramogų, apgyvendinimo ir maitinimo paslaugų bei prekybos sektorių, klausimus. Atsižvelgdama į tai, kad per kai kuriuos teroristinius išpuolius naudotasi išsinuomotomis transporto priemonėmis, Komisija, be pirmojo ES operatorių forumo susitikimo, taip pat surengė susitikimą su automobilių nuomos sektoriaus atstovais (2017 m. gruodžio 21 d.). Operatoriai pritarė valstybėms narėms, kad svarbu toliau didinti informuotumą kovos su terorizmu srityje, kad darbuotojai turėtų reikiamų priemonių ir įgūdžių įtartiniems nuomos sandoriams atpažinti. Komisija sukurs portalą, kuriame bus paprasčiau keistis gerąja šios srities patirtimi.

Veiksmų plane raginama užmegzti glaudų dialogą su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis. Tuo tikslu Komisija ir Regionų komitetas kovo 8 d. rengia konferenciją Briuselyje, kad suburtų Europos miestų, be kita ko, nukentėjusių nuo teroristinių išpuolių, merus, kad būtų lengviau dalytis patirtimi viešųjų erdvių apsaugos srityje. Konferencijoje bus pasinaudota patirtimi, įgyta po naujausių teroristinių išpuolių, ir nustatyta geriausia Sąjungos miestų taikoma praktika. Joje taip pat bus apžvelgti vykdomi arba suplanuoti bandomieji projektai ir bus siekiama nustatyti, kaip ES finansavimu tinkamiausiai paremti tokius veiksmus.

Finansavimas iš tiesų yra svarbus paramos viešųjų erdvių apsaugai aspektas. Kartu su veiksmų planu paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus Vidaus saugumo fondo (policija) lėšoms – iš viso 18,5 mln. EUR – gauti. Kalbant apie ilgalaikį laikotarpį, taip pat paskelbta apie papildomą iki 100 mln. EUR finansavimą iš iniciatyvos „Inovatyvūs miestų plėtros veiksmai“, kuri priklauso Europos regioninės plėtros fondui, biudžeto. Pasibaigus 2017 m. rugsėjo 15 d. paskelbtoms viešoms konsultacijoms, Komisija 2018 m. sausio 18 d. Briuselyje surengė praktinį seminarą su suinteresuotaisiais subjektais dėl saugumo viešosiose erdvėse iš urbanistinės perspektyvos. Dalyviai su nacionalinių ir vietos vyriausybių, Europos tinklų, akademinės ir mokslininkų bendruomenės, NVO ir kitų tarptautinių institucijų atstovais aptarė pagrindines saugumo problemas miestuose ir reagavimo vietos lygmeniu būdus. Šio praktinio seminaro rezultatai padės nustatyti veiksmų, vykdomų pagal iniciatyvą „Inovatyvūs miestų plėtros veiksmai“ ir ES miestų darbotvarkę, aprėptį.

Be to, Komisija imasi veiksmų spręsti saugumo problemas komercinio kelių transporto sektoriuje. 2018 m. sausio mėn. bus paskelbtas saugumo priemonių rinkinys su praktinėmis gairėmis, siekiant padėti Europos sunkvežimių vairuotojams, vežimo keliais bendrovėms ir kitiems svarbiems suinteresuotiesiems subjektams reaguoti į krovinių vagystes, nepastebėtą įsilaužimą į sunkvežimius ir galimas terorizmo grėsmes. Komisija taip pat atnaujina ir tobulina gerąją saugumo patirtį, kuri greitai sensta, nes grėsmės nuolat kinta, atsiranda naujų technologijų ir keičiasi reguliavimas.

3. Saugumo moksliniai tyrimai