[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.6.2005 KOM(2005) 259 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2005 m. JTO aukščiausiojo lygio susitikimas – pasaulinių iššūkių sprendimas ir sėkminga JTO reforma KOMISIJOS KOMUNIKATASTARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2005 m. JTO aukščiausiojo lygio susitikimas – pasaulinių iššūkių sprendimas ir sėkminga JTO reforma 2005 m. rugsėjo 14–16 d. JTO aukščiausiojo lygio susitikimas Niujorke – tai galimybė tarptautinei bendruomenei susitarti dėl naujų kolektyvinių veiksmų ir įsipareigojimų sprendžiant pagrindines šiandienos pasaulio problemas bei sustiprinti JTO pajėgumus ir padaryti ją veiksmingesne. ES yra ryžtingai įsipareigojusi siekti veiksmingo daugiašališkumo, kaip numatyta Europos saugumo strategijoje ir 2003 m. rugsėjo mėn. Komisijos komunikate „Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos: daugiašališkumo pasirinkimas“[1] ir pateisins tarptautinės bendruomenės lūkesčius, kad ES svariai prisidės prie JTO aukščiausiojo lygio susitikimo sėkmės. ES aktyviai siekia, kad aukščiausiojo lygio susitikimas pasiektų konkrečių rezultatų, kurie atitiktų jos tikslą imtis realių veiksmų, norint paremti visapusišką Tūkstantmečio deklaracijos įgyvendinimą ir padėti Jungtinėms Tautoms geriau pasirengti 21-ojo amžiaus iššūkiams. 2005 m. balandžio 12 d. Komisijos pateikti vystymosi srities pasiūlymai ir jais remiantis 2005 m. gegužės 24 d. ES prisiimtas didžiulis įsipareigojimas akivaizdžiai rodo, kad ES yra pasiryžusi prisidėti prie sėkmingo aukščiausiojo lygio susitikimo rezultato. ES aktyviai prisideda ir kitose srityse, įskaitant taikos kūrimą ir žmogaus teises. Itin konstruktyvus įnašas yra 2005 m. birželio 9 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. ES taip pat privalo parodyti savo įsipareigojimą užtikrinti, kad aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatai būtų laiku įgyvendinami ir parodyti partneriams, kaip ji ketina veiksmingai prisidėti prie šio įgyvendinimo, įskaitant Bendrijos politikos krypčių ir priemonių panaudojimą. Šiame komunikate Komisija norėtų pateikti į veiksmus orientuotus pasiūlymus su šiuo aukščiausiojo lygio susitikimu susijusioms ES pozicijoms ir veiksmams bei tolesniems veiksmams dėl keleto pagrindinių klausimų, remdamasi sutartomis ES pozicijomis. REIKšMINGI AUKščIAUSIOJO LYGIO SUSITIKIMO TIKSLAI IR TVIRTAS įSIPAREIGOJIMAS įGYVENDINTI AUKščIAUSIOJO LYGIO SUSITIKIMO REZULTATUS Komisija tikisi, kad aukščiausiojo lygio susitikime bus priimta kaip galima daugiau aiškių ir į veiksmus orientuotų sprendimų, bei jie bus įgyvendinti kaip galima greičiau po susitikimo. 2005 m. birželio 3 d. JTO Generalinės asamblėjos pirmininko J. E. p. Jean Ping pateiktame susitikimo baigiamojo dokumento projekte[2] nurodoma, kad tam tikrais atvejais išsamesnės su siūlomais sprendimais susijusios nuostatos turi būti parengiamos po aukščiausiojo lygio susitikimo. Tokiu atveju, jei įmanoma, šiam procesui turėtų būti numatytas aiškus terminas ir tai neturėtų kelti grėsmės aukščiausiojo lygio susitikime priimtiems sprendimams. ES įsipareigojimas remti veiksmus pagrindinėms šiandienos pasaulio problemoms spręsti bei JT reformai vykdyti pasibaigus aukščiausiojo lygio susitikimui bus vykdomas toliau. ES turėtų įrodyti, kad ji yra pasiryžusi užtikrinti tolesnius veiksmus ir susitikimo rezultatų įgyvendinimą. ES turėtų laikytis aiškios lyderio pozicijos, remdamasi savo įsipareigojimu siekti veiksmingo daugiašališkumo. Šiame pasirengimo susitikimui etape ne visi aukščiausiojo lygio susitikime spręstini klausimai galėjo būti aptarti šiame komunikate, kuriame pagrindinis dėmesys skiriamas tik kai kuriems svarbiausiems ES klausimams, prie kurių gali konkrečiai prisidėti Komisija. Toks klausimų apribojimas neturėtų reikšti, kad kiti čia nepaminėti susitikimo darbotvarkės klausimai yra mažiau svarbūs ES. Komunikate taip pat aptariamos įgyvendinimo idėjos, kurios turėtų būti vertinamos kaip pavyzdžiai, kaip užtikrinti tolesnius aukščiausiojo lygio susitikimo veiksmus. 1. Vystymasis: Pagalbos apimties didinimo ir pagalbos veiksmingumo bei politikos darnos gerinimo įgyvendinimas Generalinės asamblėjos pirmininko pasiūlytame susitikimo baigiamojo dokumento projekte pateikiama keletas aiškių vystymosi srities rekomendacijų, kurios sudaro tinkamą pagrindą naudingiems rezultatams rugsėjo mėnesį pasiekti. ES ypač tikisi, kad kitos valstybės paseks pavyzdžiu, kurį ji parodė prisiimdama tvirtus įsipareigojimus įgyvendinti naujus ir reikšmingus uždavinius vystymosi finansavimo srityje , ypač dėl valstybių pagalbos vystymuisi (VPV), remiantis Monterėjaus susitarimu ir Barselonos įsipareigojimais dėl politikos darnos ir ypatingo dėmesio Afrikai . Naujasis ES kolektyvinis įsipareigojimas pasiekti 0,56 % BVP ribą iki 2010 m. (tai turėtų reikšti valstybių pagalbos vystymuisi (VPV) kasmetinį padidėjimą 20 milijardų eurų nuo 2010 m., palyginti su pagalba, kurios tikimasi 2006 m.), ir 0,7 % iki 2015 m. (tai turėtų reikšti kasmetinį padidėjimą 45 milijardais eurų nuo tų metų), yra svarbus žingsnis siekiant tarptautinio solidarumo ir aiškiai rodo, kad ES yra pasiryžusi siekti, kad aukščiausiojo lygio susitikimas būtų sėkmingas. Be to, ES, bendradarbiaudama su tarptautinėmis finansų institucijomis, toliau siekia rasti sprendimus dėl didelės skolų naštos ir yra įsipareigojusi visiškai įgyvendinti išplėtotą iniciatyvą dėl didelius įsiskolinimus turinčių neturtingų šalių ( angl . HIPC). Siekiant užtikrinti ilgalaikį sugebėjimą išmokėti skolas kiekvienu konkrečiu atveju, bus nepaprastai svarbu susitarti dėl tolesnių daugiašalio skolos mažinimo priemonių apimties ir būdų. Be pagalbos apimties, ES nusprendė skirti ypatingą dėmesį jos kokybei ir veiksmingumui bei sieks didesnio veiksmų teikiant pagalbą papildomumo ir tolesnio apribojančių pagalbos sąlygų panaikinimo. Savo būsimame naujos ES vystymosi politikos deklaracijos pasiūlyme Komisija numatys, kaip užtikrinti, kad atitinkamose srityse būtų atsižvelgta į aukščiausiojo lygio susitikimo išvadas. Kadangi daugiau kaip 50 % pasaulio VPV skiria ES, ir pati Europos bendrija skiria 10 % VPV, labai svarbu tobulinti pagalbos panaudojimą. ES turėtų propaguoti idėją, kad JTO aukščiausiojo lygio susitikimas yra tinkamas forumas pabrėžti būtinybę gerinti pagalbos veiksmingumą. Nuo 2000 m. Komisija visapusiškai dalyvavo valdymo reformos procese, kuris labai pagerino Europos bendrijos išorės pagalbos teikimo spartą ir kokybę. Skiriamaisiais šio proceso bruožais buvo svarbi politikos reforma, sustiprintas strateginis programavimas ir vertinimas, supaprastintos valdymo struktūros, patobulinti darbo metodai ir sprendimų priėmimo įgaliojimų perdavimas Europos Komisijos delegacijoms. Šie veiksmai nulėmė išorės pagalbos programos, skatinančios koordinavimą ir puoselėjančios darną ES lygmeniu, sukūrimą. Didesnis finansavimas ir geresnis pagalbos teikimas – svarbios priemonės, papildančios besivystančių šalių vidaus pastangas, kurių pagrindinę atsakomybę pripažino Monterėjaus susitarimas. Be šių pastangų, kuriomis taip pat siekiama daug dėmesio skirti vidaus finansinių išteklių, skirtų vystymuisi, telkimui, ES pabrėžė su pagalba nesusijusių politikos sričių indėlį siekiant tūkstantmečio vystymosi tikslų (TVT). ES priėmė kelis konkrečius įsipareigojimus didinti politikos darną ir dar kartą patvirtinti su pagalba nesusijusių politikos sričių vystymosi įsipareigojimus. ES pripažįsta aštuonių TVT svarbą skurdo mažinimui ir ekonomikos augimui visose besivystančiose šalyse ir dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą siekti visų tikslų. ES turėtų visiškai pripažinti sąsają tarp TVT siekių ir kitų įsipareigojimų, priimtų svarbiose tarptautinėse konferencijose, vykdymo . Pavyzdžiui, keletas klausimų, susijusių su darniu vystymusi, seksualine ir reprodukcine sveikata bei užimtumu ir deramu darbu nusipelno būti tinkamai atspindėti aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatuose. Komisija siūlo, kad aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų įgyvendinimo kontekste ES išreikštų savo pasirengimą geriau suderinti savo vystymosi politiką, remdamasi besivystančių šalių prioritetais, nustatytais jų skurdo mažinimo strategijose, pagal TVT. Tai padėtų skirti numatomą papildomą finansavimą ir sustiprintų jos bendradarbiavimo vystymosi labui koordinavimą ir darną. ES taip pat turėtų skatinti tarptautinę pagalbos teikėjų bendruomenę vykdyti būtinus derinimo veiksmus. Išskirtinio dėmesio nusipelno ypatingai skurdi Afrikos padėtis ir menkos TVT pasiekimo perspektyvos šiame žemyne. Gegužės mėn. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymais, priėmė keletą įsipareigojimų skirti politinį prioritetą Afrikai ir paspartinti ES veiksmus nustatytose srityse. ES patvirtino, kad padidins finansinę paramą Afrikai į pietus nuo Sacharos ir žemynui kartu suteiks bent 50 % sutartų padidintų VPV išteklių. Tai reikštų 10 milijardų eurų daugiau per metus nuo 2010 m. ir 22 milijardais eurų daugiau per metus nuo 2015 m. Paramos Afrikai didinimas reiškia papildomas paramos teikėjų ir šalių partnerių investicijas į gerą valdymą, tarpusavio ryšį, maisto saugą, žmonių, socialinį ir ekonominį vystymąsi, pagrindinių paslaugų teikimą bei aplinkos darną. Komisija patvirtina savo ketinimą iki rudens pateikti pasiūlymus dėl išsamios ir ilgalaikės Afrikai skirtos ES strategijos, kurią 2005 m. priims Europos Vadovų Taryba. Kalbant apie kovą su užkrečiamomis ligomis, ES atnaujino ir sustiprino savo įsipareigojimą kovoti su ŽIV ir AIDS, maliarija bei tuberkulioze pasinaudojant išorės veiksmais pagal naują 2005 m. balandžio mėn. Komisijos priimtą Europos veiksmų programą (VP) (KOM(2005) 179)[3]. Ši VP palengvins koordinavimą ir bendrus ES (EB ir valstybių narių) veiksmus. Kaip pageidavo Taryba savo išvadose dėl VP, Komisija ir ES valstybės narės sudarys planą, kuriuo bus siekiama padidinti ES pastangų kovoti su ŽIV ir AIDS, maliarija bei tuberkulioze ES išorės veiksmais darną ir koordinavimą. VP ir planas taip pat gali padėti nustatyti sąsają su JTO tarpžinybine strategija kovojant su šiomis trimis ligomis. Atsižvelgiant į tai, ES turėtų pabrėžti poreikį skirti ypatingą dėmesį vaikams, kurių tėvai užsikrėtę ŽIV arba serga AIDS. Kadangi informacijos ir ryšių technologijos (IRT) vaidina esminį vaidmenį siekiant TVT, ES taip pat turėtų skirti didelį dėmesį sėkmingiems antrojo Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais etapo, kuris vyks 2005 m. lapkričio mėn. Tunise, rezultatams. 2. Prekyba ir vystymasis: Prekybos, kaip vystymosi variklio, suaktyvinimas ES turėtų ypatingai pabrėžti būtinybę suaktyvinti tarptautinę prekybą, kaip vystymosi variklį, įgyvendindama prekybos politiką, kuri remtų kitus politikos prioritetus, tokius kaip vystymasis, skurdo mažinimas, aplinkos apsauga ir deramo darbo visiems skatinimas. Turėtų būti sveikintinas aukščiausiojo lygio susitikimo raginimas greitai, ne vėliau kaip iki 2006 m., užbaigti Dohos plėtros raundą taip, kad būtų įgyvendintas šis su vystymusi susijęs įsipareigojimas. 2005 m. gegužės mėn[4]. ES patvirtino savo tvirtą pasiryžimą užtikrinti vystymuisi palankų, darnų ir ambicingą Dohos plėtros darbotvarkės, kuria maksimaliai padidinami laimėjimai vystymosi srityje ir taip prisidedama prie TVT pasiekimo, rezultatą. ES tęs savo pastangas šiuo atžvilgiu, įskaitant veiklą 2005 m. gruodžio mėn. PPO ministrų susitikimo Honkonge kontekste. Svarūs rezultatai sudarytų naujas patekimo į rinką galimybes besivystančių šalių prekėms ir paslaugoms ir sukurtų griežtas bei vystymuisi palankias prekybos taisykles. Komisija primena įsipareigojimą[5] siekti, kad į rinką be muitų ir kvotų patektų visi mažiausiai išsivysčiusių šalių (MIŠ) produktai, ir mano, kad išsivysčiusios šalys JTO aukščiausiojo lygio susitikime turėtų pateisinti viltis dėl šio įsipareigojimo. Aukščiausiojo lygio susitikimas taip pat turėtų pripažinti papildomo finansavimo svarbą remiant besivystančių šalių prekybos reguliavimo ir integracijos į daugiašalę sistemą strategijas. ES taip pat toliau padės besivystančioms šalims įtraukiant prekybą į jų nacionalines vystymosi strategijas ir įgyvendinti būtinas vidaus reformas. Besivystančių šalių labui ES toliau gerins savo bendrųjų lengvatų sistemą ir kilmės taisykles. Aukščiausiojo lygio susitikimas taip pat turėtų pripažinti ir paremti regioninių organizacijų bei regioninės integracijos vaidmenį įvairiose srityse, įskaitant prekybą, žinoma, su sąlyga, kad jos atitinka PPO teisę. ES toliau stiprins regioninės integracijos, kaip vertingos strategijos, skirtos sklandžiai ir laipsniškai besivystančių šalių integracijai į pasaulio ekonomiką, būtent ekonominės partnerystės susitarimų su AKR šalimis pagrindu, skatinimą. 3. Užimtumas ir socialiniai klausimai: Socialinio globalizacijos aspekto nagrinėjimas Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų dar kartą patvirtinti įsipareigojimą tolesniems Kopenhagos aukščiausiojo lygio susitikimo veiksmams, ypač deramo darbo visiems skatinimui (įskaitant kovą su vaikų darbu). Į tai turėtų būti atsižvelgiama vystymuisi skirtoje pasaulinėje partnerystėje ir tai turėtų būti įtraukta į nacionalines vystymosi strategijas. Deramas darbas apima ne tik visišką, produktyvų užimtumą, bet ir įvairius kitus svarbius elementus, tokius kaip pagrindiniai darbo standartai, darbo sąlygos, lyčių lygybė, investicijos į žmogiškąjį kapitalą, socialinė apsauga, sauga darbe ir socialinis dialogas. Būtina pripažinti integruoto politikos požiūrio ir politikos darnos, skirtos vystymuisi, svarbą, bei šiame kontekste skatinti viena kitą stiprinančias ekonomikos, užimtumo, socialinę ir aplinkos apsaugos politikos kryptis pasauliniu, regioniniu ir nacionaliniu lygmeniu. ES yra tvirtai įsipareigojusi suaktyvinti visas savo politikos kryptis, įskaitant prekybos, vystymosi ir išorės santykių politikos kryptis bei priemones, skatinti deramą darbą ir geriau nagrinėti globalizacijos teikiamas galimybes bei spręsti keliamas problemas. 2004 m. gruodžio mėn., remdamasi pasaulinės globalizacijos socialinio aspekto komisijos ataskaita ir Komisijos pasiūlymais[6], Europos Vadovų Taryba pabrėžė socialinio globalizacijos aspekto stiprinimo svarbą, siekiant užtikrinti, kad tai atneštų kaip galima daugiau naudos visiems, tiek vyrams, tiek moterims. Šiam tikslui ES bendradarbiaus su nacionalinėmis valdžios institucijomis, socialiniais partneriais ir pilietine visuomene. ES parems pastangas užtikrinti tarptautinių institucijų politikos darną ir paskatins PPO, Bretton Woods institucijų ir TDO dialogą bei bendradarbiavimą. ES toliau ketina didinti savo paramą sąžiningai prekybai, kaip darnaus vystymosi ir skurdo panaikinimo priemonei, bei toliau skatina Europos įmonių įsipareigojimą įmonių socialinei atsakomybei (angl. Corporate Social Responsibility – CSR), kaip svarbų verslo indėlį į darnų vystymąsi ir skurdo mažinimą. 4. Lyčių lygybė siekiant lyčių aspekto integravimo ir įgyvendinant konkrečias priemones Lyčių lygybė yra pagrindinis vystymosi ir skurdo panaikinimo, taikos ir saugumo bei žmogaus teisių elementas. Ji turėtų būti dar kartą ryžtingai patvirtinta ir skatinama siekiant lyčių aspekto integravimo ir įgyvendinant konkrečias visų gyvenimo sričių politikos bei programų priemones. Į tai reikėtų atsižvelgti visose partnerystėse ir nacionalinėse vystymosi strategijose, įskaitant skurdo mažinimo strategijas. Turėtų būti skatinamas proporcingas abiejų lyčių atstovų dalyvavimas priimant sprendimus, įskaitant JTO institucijose ir agentūrose. Lyčių lygybės perspektyva turėtų būti visapusiškai atspindėta JTO aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatuose ir įtraukta į visų pagrindinių JTO konferencijų ekonominėje, socialinėje ir aplinkos apsaugos srityse tolesnius veiksmus. Šį įsipareigojimą ES prisiėmė per dešimtąsias Pekino veiksmų platformos metines. ES turėtų siekti, kad aukščiausiojo lygio susitikimas dar kartą patvirtintų įsipareigojimą užtikrinti, kad moterys visapusiškai naudotųsi visomis žmogaus teisėmis, bei būtų pasirengta veiksmingai kovoti su prekyba moterimis, kuri yra prekybos žmonėmis dalis. Ypatingas dėmesys taip pat turėtų būti skiriamas būtinybei geriau spręsti smurto prieš moteris klausimą. Komisija ir toliau rems lyčių aspekto integravimo ir konkrečių priemonių iniciatyvas visose bendradarbiavimo vystymosi labui srityse. Šiuo atžvilgiu Komisija ėmėsi svarbių veiksmų, susijusių su gebėjimų ugdymu ir mokymu. Išplėstinė gebėjimų ugdymo programa planuojama 2007–2009 m. Programa ypatingą dėmesį skirs pagrindinių suinteresuotųjų šalių šalyse partnerėse gebėjimų stiprinimui. Komisija taip pat remia konkrečias lyčių lygybės iniciatyvas, kuriomis siekiama stebėti tendencijas, stiprinti dialogą šalies viduje ir parengti nacionalinius strategijų planus lyčių aspektu. 5. Aplinkos darnos išlaikymas ir gamtinių išteklių bazės apsaugojimas vystymosi tikslui Kad aukščiausiojo lygio susitikimas pasiektų savo tikslus, pagrindinis jo rezultatų bruožas turėtų būti darnaus vystymosi ir gamtinių išteklių bazės apsaugos svarbos pripažinimas vystymosi ir skurdo panaikinimo tikslams. Iš tiesų, 7-ojo tūkstantmečio vystymosi tikslo „aplinkos darna“ pasiekimas yra būtinas norint įgyvendinti kitus TVT skurdo, sveikatos arba lyčių lygybės srityse. ES savo ruožtu atliko vadovaujantį vaidmenį skatinant darnų vystymąsi ir darnaus vystymosi bei skurdo panaikinimo sąsają įtraukė į keletą savo politikos sričių. ES tebesilaiko tvirtų įsipareigojimų pasiekti ir kartais viršyti pasaulinius darnaus vystymosi tikslus bei uždavinius tiek ES, tiek tarptautiniu mastu. Ji kovoja su pažeidžiančiais tvarumo principus vartojimu ir gamyba bei siekia atsieti ūkio augimą nuo aplinkos blogėjimo[7]. Siekdama sustiprinti tarptautinį aspektą, ES taip pat parengė savo Darnaus vystymosi strategiją, kurią šiuo metu peržiūri. ES vis labiau integruoja aplinką į savo vystymosi politiką ir teikia paramą, siekdama padėti besivystančioms šalims prisiimti įsipareigojimus daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų kontekste. Atsižvelgdama į Afrikai skiriamą prioritetą, ES didins savo paramą kovai su aplinkos blogėjimu. ES skatina mechanizmus, apsaugančius besivystančias šalis nuo pavojingų medžiagų ir atliekų, padėdama pasauliui atsikratyti kenksmingiausių žmogaus sukurtų medžiagų. ES ir toliau skatins tam tikras su aplinkos apsauga susijusias, į skurstančius gyventojus orientuotas iniciatyvas ir politikos sritis. Pavyzdžiui, ES yra didžiausia pasaulio pagalbos vystymuisi, skirtos vandeniui ir sanitarijai, teikėja. Visų pirma ES vandens iniciatyva ir AKR–ES vandens infrastruktūros programa yra partneryste paremtos priemonės, kuriomis siekiama prisidėti prie tarptautinių tikslų įgyvendinimo geriamojo vandens ir sanitarijos srityse. Energijos srityje ES pradėjo įgyvendinti ES energijos iniciatyvą, skirtą skurdo panaikinimui ir darniam vystymuisi ( angl. ESEI), bei patvirtino AKR–ES energetikos programą, skirtą didinti modernių energijos paslaugų, įskaitant tvarų biomasės namų ūkių energijai panaudojimą, prieinamumą. ES tebesilaiko įsipareigojimų padidinti atsinaujinančios energijos dalį bendrame suvartojamos energijos kiekyje ir sieks šio tikslo kartu su savo partneriais „Johanesburgo atsinaujinančios energijos koalicijoje“. Tarp aukščiausiojo lygio susitikime spręstinų klausimų, Komisijos nuomone, ypatingą dėmesį reikėtų skirti šiems: - pasauliniai klimato kaitos iššūkiai reikalauja plačiausio įmanomo visų šalių bendradarbiavimo ir jų dalyvavimo veiksminguose, ekonomiškuose ir tinkamuose tarptautiniuose veiksmuose atsižvelgiant į šalių bendrą, tačiau diferencijuotą atsakomybę ir atitinkamus pajėgumus. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų nuspręsti imtis suderintų bendrų veiksmų klimato kaitos poveikiui sušvelninti ir jos neigiamoms pasekmėms sumažinti bei Klimato kaitos konferencijoje Monrealyje 2005 m. lapkričio–gruodžio mėn. pradėti oficialias diskusijas dėl platesnės tarptautinės programos kovai su klimato kaita po 2012 m.ES dar kartą patvirtino savo įsipareigojimus, susijusius su Kioto protokolu, ir siekia klimato kaitos klausimus visapusiškiau įtraukti į bendradarbiavimą vystymosi labui[8]. ES taip pat pripažįsta poreikį paremti besivystančių šalių, ypač labiausiai skurstančių ir labiausiai nukentėjusių šalių, prisitaikymo pastangas. Siekdama užkirsti kelią klimato kaitai, ES pradėjo rengti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikes strategijas ES viduje bei kartu su tarptautine bendruomene[9]. Remdama šias priemones, ES pradeda atvirą dialogą su tarptautiniais partneriais dėl būsimo tarptautinio klimato kaitos režimo raidos po 2012 m. bei būdo, kaip toks režimas galėtų paremti darnų besivystančių šalių vystymąsi. - Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo dėl darnaus vystymosi ( angl. WSSD) biologinės įvairovės tikslai toli gražu dar nepasiekti. Pagal JTO Tūkstantmečio ekosistemos įvertinimą, „reikės neturinčių precedento pastangų pasiekti, kad iki 2010 m. labai sumažėtų biologinės įvairovės nykimo tempai“ . Labai svarbu išsaugoti mūsų biologinę įvairovę, jei norime pasiekti TVT, ypač skurdo, vandens, sveikatos ir aplinkos apsaugos srityse. Todėl aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų kreiptis į visas vyriausybes, prašydamas labai sustiprinti pastangas, individualiai ir kolektyviai, kad būtų įgyvendinta Biologinės įvairovės konvencija ir pasiektas Johanesburgo įsipareigojimas gerokai sumažinti jos nykimą iki 2010 m.ES savo ruožtu pasižadėjo sustabdyti biologinės įvairovės nykimą Europoje iki 2010 m., o Komisija siūlo peržiūrėti ES biologinės įvairovės strategiją, kad būtų pasiektas šis tikslas. Ji taip pat padidins biologinei įvairovei numatytas lėšas ir sustiprins priemones, kad biologinės įvairovės klusimai būtų įtraukti į pagalbos vystymosi priemones. - Nuo dykumėjimo dažnai nukenčia labiausiai į visuomenės užribį išstumti žmonės kai kuriose labiausiai skurstančių šalių žemėje. Tačiau JTO konvencija dėl kovos su dykumėjimu iki šiol nedavė siekiamo rezultato. Siekdamas paspartinti konvencijos įgyvendinimą, aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų raginti skirti didesnį dėmesį dykumėjimui sektorių politikos srityse bei strategijose ir turėtų reikalauti, kad konvencijos šalys nustatytų pamatuojamus tikslus nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu, kurie būtų pasiekti iki 2015 m., taikant visuotinį pažangos įvertinimo mechanizmą. - Neatskiriama darnaus vystymosi dalis yra žmonijai bendrų išteklių – vandenynų tvarus naudojimas ir valdymas. ES remia svarbų JTO indėlį į vandenynų valdymą pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją ( angl . UNCLOS) ir 2002 m. Pasaulio viršūnių susitikimo dėl darnaus vystymosi (PVSDV) Johanesburgo įgyvendinimo planą. Komisija pradėjo rengti žaliąją knygą, kuri bus priimta 2006 m. pirmoje pusėje; knyga bus pirmas žingsnis visapusiškos jūrų politikos link; joje bus aptariami tokie klausimai, kaip tarptautinis vandenynų valdymas ir jūrų teisė, duomenų mainai, moksliniai tyrimai, laivybos apsauga, aplinkos apsauga, ir tvarus ekonomiškas vandenynų ir jų išteklių naudojimas. 6. Pasirengimo nelaimėms ir nelaimių prevencijos gerinimas Pažeidžiamumas kilus gaivalinėms nelaimėms kelia didžiulį rūpestį ir ES turėtų paremti įsipareigojimą aukščiausiojo lygio susitikime sukurti pasaulinę išankstinio perspėjimo sistemą dėl visų gamtinių pavojų ir visiškai įgyvendinti Pasaulinės nelaimių mažinimo konferencijos, vykusios Kobėje 2005 m. sausio mėn., rezultatus. Labai svarbu, kad į pasirengimą nelaimėms ir nelaimių prevenciją būtų atsižvelgta į TVT orientuotose strategijose, skurdo mažinimo strateginiuose dokumentuose ir nacionalinėse darnaus vystymosi strategijose. ES yra įsipareigojusi padėti tokių nelaimių, įskaitant kylančias dėl aplinkos blogėjimo, aukoms, nesvarbu, ar jos yra nukentėjusioje šalyje, ar turėjo kirsti šalies sieną, ieškodamos prieglobsčio, turint omenyje, kad iki 2050 m. vien dėl visuotinio atšilimo pavojus gali kilti 200 milijonų žmonių. Be to, Komisija apibrėžė priemones[10], kuriomis siekiama sustiprinti ES reagavimo į nelaimes pajėgumus, pabrėždama, kad Hyogo deklaracija ir veiksmų programa, priimta Pasaulinėje nelaimių mažinimo konferencijoje, turėtų būti ES strategijos stiprinti prevencines priemones, išankstinį perspėjimą ir pasirengimą nelaimėms stiprinti išeities taškas. ES turėtų, be kita ko, skirti ypatingą dėmesį, kad nelaimių rizikos mažinimas būtų įtrauktas į darnaus vystymosi politikos kryptis ir programas nuo nelaimių nukentėjusiose šalyse, bei kad visais lygiais būtų stiprinamos institucijos, mechanizmai ir pajėgumai siekiant didinti atsparumą pavojams ir gerinti pasirengimą nelaimėms (tiek ES, tiek už jos ribų). 7. Taika ir kolektyvinis saugumas: Sistemos veiksmingumo didinimas Komisija mano, kad yra svarbu, jog aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatas padėtų pripažinti tarpusavio sąsają tarp grėsmių saugumui, kurioms nėra ribų (įskaitant skurdą, ginkluotus konfliktus, smurtą prieš civilius gyventojus – ypač moteris ir vaikus, masinio naikinimo ginklus, terorizmą, organizuotą nusikalstamumą, aplinkos blogėjimą ir infekcines ligas) ir taip pat poreikio atsižvelgti į šias grėsmes prevenciniu ir integruotu būdu (įskaitant teikiant pagalbą vystymuisi, skirtą pagrindinėms priežastims šalinti). Naujas sutarimas dėl saugumo turėtų būti grindžiamas šiuo požiūriu. 7.1. 1. Taikos palaikymas Europos Sąjunga neseniai padvigubino savo pastangas stiprinti tarptautinių krizių valdymo pajėgumus, įskaitant taikos palaikymo srityje. Šis indėlis visapusiškai pripažįstamas susitikimo baigiamojo dokumento projekte. Pripažindama regioninio aspekto įtraukimo į taikos palaikymą svarbą, ES sukūrė taikos palaikymo priemonę, pagal kurią gali būti teikiama parama Afrikos taikos palaikymo pajėgumams. Komisija toliau prisidės prie tolesnio ES krizių valdymo pajėgumų tobulinimo. 7.1.2. Taikos kūrimo komisija Labai svarbu sutarti dėl Taikos kūrimo komisijos (TKK) sudarymo. Tokia institucija užpildytų akivaizdžią spragą JTO sistemoje. ES turėtų paremti didelius, holistiniu požiūriu į taikos kūrimą grindžiamus įgaliojimus, t. y., apimant visas grandis nuo taikos palaikymo iki ilgalaikių vystymosi klausimų. Stabilizavimo ir vystymosi etape didelis dėmesys turi būti skiriamas tvarios taikos sutvirtinimui ir konfliktų pasikartojimo prevencijai. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų nuspręsti dėl TKK sudarymo, taip pat dėl pagrindinių jos įgaliojimų ypatybių, atskaitomybės ryšių su JTO Saugumo Taryba bei Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba ( angl . ECOSOC), su jos sudėtimi susijusių priemonių ir laikotarpio, per kurį ji pradės savo veiklą. Be to, aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų nuspręsti įsteigti Taikos kūrimo paramos biurą ir taip pat galėtų nuspręsti įsteigti daugiametį nuolatinį fondą taikai kurti (fondo veiklos būdai galėtų būti apibrėžti vėliau, po aukščiausiojo lygio susitikimo). Komisija siūlo, kad ES paremtų Generalinės asamblėjos pirmininko pasiūlytą 2005 m. gruodžio 31 d. terminą Taikos kūrimo komisijai sudaryti. ES neabejotinai aktyviai prisidės prie būsimo Taikos kūrimo komisijos darbo, taikydama Europos bendrijos ir BUSP priemones pagal Europos saugumo strategiją. ES jau daugelį metų svariai prisideda prie pastangų kurti taiką visame pasaulyje, įskaitant Europos bendrijos priemonėmis pagal išorės santykių ir vystymosi politikos kryptis. Toliau pabrėžiami su pirmuoju ramsčiu susiję elementai. Atsižvelgiant į turimas finansines lėšas ir visa apimančią geografinę apimtį, EB yra pakankamai pajėgi, kad galėtų atremti pokonfliktinius iššūkius. Ji tai daro taikydama įvairias išorės pagalbos politikos programas, tikslines ekonomikos priemones (pagalba, reabilitacija, ūkio atkūrimas ir vystymasis) ir specialiąsias programas, skirtas žmogaus teisėms, lyčių lygybei, institucijų kūrimui, demokratizacijai ir teisinei valstybei. Be to, valdydama didžiausio prekybos partnerio visame pasaulyje prekybos politiką, ji gali panaudoti su prekyba susijusias priemones, kurios suvaidino ir gali suvaidinti lemiamą vaidmenį atremiant pokonfliktinius iššūkius. Pastaraisiais metais yra daug Europos bendrijos svarios paramos taikos kūrimo veiklai visame pasaulyje pavyzdžių, Afganistane, Irake, Kosove, Kongo Demokratinėje Respublikoje, Sudane, Dramblio Kaulo Krante, Liberijoje, Afrikos Sąjungai ir trims regioninėms Afrikos organizacijoms, Centrinėje ir Lotynų Amerikoje, ar kt. Komisija apmąstys iš šios ir kitos patirties išmoktas pamokas bei geriausią praktiką, kad glaudžiai bendradarbiaudama su Vyriausiuoju įgaliotiniu/generaliniu sekretoriumi, prisidėtų prie ES indėlio į JTO lygmens svarstymus dėl Taikos kūrimo komisijos sudarymo ir funkcionavimo. Atsižvelgiant į šią patirtį ir indėlį į taikos kūrimo pastangas visame pasaulyje, Europos bendrija turėtų visapusiškai dalyvauti visuose Taikos kūrimo komisijos posėdžiuose . 7.1.3. Sankcijos ES nuosekliai pabrėžė, kad yra įsipareigojusi neatidėliojant taikyti visas JTO Saugumo Tarybos sankcijas . Ji turėtų išreikšti savo paramą visoms JTO narių pastangoms stiprinti veiksmingą sankcijų taikymą. Poreikis toliau stiprinti pavienes sankcijas turėtų atsispindėti aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatuose, rimtai apsvarstant tolesnį įtraukimo į sąrašą ir išbraukimo iš jo tvarkos tobulinimą, siekiant užtikrinti pagarbą pagrindinėms teisėms. ES turėtų pabrėžti, kad tikslinių pavienių sankcijų, kurios tapo vienomis iš labiausiai naudojamų priemonių taikant daugelį JTO Saugumo Tarybos sankcijų sistemų, ir ne tik kovojant su terorizmu, darna taip pat priklauso nuo pagarbos žmogaus teisėms ir tinkamų būdų užtikrinti tokią pagarbą JTO lygmeniu. 7.1.4. Mažo kalibro ginklai ir lengvoji ginkluotė Mažo kalibro ginklų ir lengvosios ginkluotės kaupimas ir platinimas toliau kelia grėsmę tarptautiniam saugumui, žmonių saugai bei socialiniam ir ekonominiam vystymuisi. Komisija šiuo požiūriu pritaria JTO generalinio sekretoriaus analizei[11]. Ši problema daro labai neigiamą įtaką taikai ir darniam vystymuisi, ypač Afrikoje. Todėl svarbu, kad aukščiausiojo lygio susitikimas sutartų parengti teisiškai privalomą tarptautinę priemonę, skirtą mažo kalibro ginklų ir lengvosios ginkluotės žymėjimui, atsekamumui ir neteisėtam tarpininkavimui reglamentuoti. Sutarimas dėl tokios konvencijos turėtų būti pasiektas iki ateinančių metų veiksmų programos peržiūros konferencijos. Vadovai taip pat turėtų įsipareigoti paspartinti derybas dėl priemonės dėl neteisėto tarpininkavimo tiekiant ginklus. Aukščiausiojo lygio susitikimas taip pat turėtų paskatinti derybas dėl tarptautinės ginklų prekybos sutarties. Susitikimas turėtų ieškoti būdų, kaip geriau įtraukti veiksmus, kuriais siekiama sunaikinti mažo kalibro ginklų ir lengvosios ginkluotės perteklių, į demobilizacijos, nusiginklavimo, reintegracijos ir vystymosi procesus. Komisija pabrėžia savo tvirtą paramą JTO šaunamųjų ginklų protokolui. Šiuo metu paskelbtos kelios ES valstybių narių ir Europolo iniciatyvos dėl kovos su nelegalia šaunamųjų ginklų prekyba, kurios gali turėti poveikio konfliktų prevencijai ir kovai su terorizmu. Priešpėstinės minos tebelieka viena iš pagrindinių grėsmių žmonių saugumui daugelyje šalių, ypač pokonfliktiniuose regionuose. Turėtų būti užtikrinama tolesnė parama minų šalinimui ir atsargų naikinimui bei skatinama visuotinai laikytis Otavos konvencijos. 7.1 5. Terorizmas ir organizuotas nusikalstamumas Aukščiausiojo lygio susitikimo išdavose turėtų būti remiamas JTO generalinio sekretoriaus išsamios JTO strategijos kovai su terorizmu pasiūlymas ir įsipareigojama jį įgyvendinti. Susitikimas taip pat turėtų paremti išsamios konvencijos dėl terorizmo sudarymą per šešiasdešimtąją Generalinę asamblėją, ir tai reikėtų padaryti ne vėliau kaip iki 2006 m. birželio mėn. (kaip pasiūlė Generalinės asamblėjos pirmininkas). Taip pat svarbu, kad aukščiausiojo lygio susitikimo išdavose būtų pripažintas poreikis šalinti pagrindines terorizmo priežastis ir visapusiškos pagarbos žmogaus teisėms kovojant su terorizmu svarba. Veiksmingai terorizmo prevencijai ir kovai su terorizmu užtikrinti turime dirbti savo šalyse ir su partneriais visame pasaulyje. Be dialogo politiniu lygmeniu, ES aktyviai bendradarbiauja tarptautiniu mastu, teikdama techninę pagalbą siekiant padėti šalims įgyvendinti JTO Saugumo Tarybos rezoliuciją 1373 ir stiprinti gebėjimus bei propaguoti laisvės, saugumo ir teisingumo, teisinės valstybės ir gero valdymo vertybes. Komisija taip pat remia daugiašalių kovos su organizuotu nusikalstamumu programų rengimą, stengiasi užtikrinti visapusišką tarptautinių dokumentų, tokių kaip atitinkamos JT konvencijos, ratifikavimą ir įgyvendinimą ir rengti tarptautinius standartus ir nuostatas, dėl kurių buvo nuspręsta kituose forumuose, kaip antai, Europos Taryboje, G8 susitikimuose, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijoje (ESBO) ir EBPO. Komisija ir JTO narkotikų ir nusikalstamumo tarnyba ( angl. UNODC) sustiprino savo bendradarbiavimą kovojant su organizuotu nusikalstamumu ir neteisėtais narkotikais, pasirašydamos bendradarbiavimo susitarimą[12]. Siekiant išspręsti problemas, susijusias su kova su terorizmo finansavimu, organizuoto nusikalstamumo finansavimu, pinigų plovimu, įmonių ir finansiniu sukčiavimu, sukčiavimu mokesčių srityje ir vengimu mokėti mokesčius, korupcija ir kitais neteisėtais veiksmais, labai svarbus skaidrumas ir geras valdymas finansų, mokesčių ir teismų srityse. Todėl ES turėtų paskatinti savo partnerius priimti aukščiausius skaidrumo, informacijos mainų ir kompetentingų institucijų bendradarbiavimo standartus. 7.1.6. Aplinka ir saugumas Komisija pritaria požiūriui, kad dėl saugumo, vystymosi ir žmogaus teisių tarpusavio sąsajų privalome spręsti visų valstybių saugumo problemas ir integruotu būdu nagrinėti jų ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus. Kai kuriuose žiauriausiuose paskutinio meto konfliktuose ryšys tarp gamtinių išteklių (tokių kaip deimantai arba mediena) eksploatavimo ir konflikto pasirodė esantis nekintamas dalykas. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų pripažinti aplinkos svarbą pasaulio saugumui ir grėsmę, kurią aplinkos blogėjimas kelia saugumui. JTO turėtų visapusiškai įtraukti aplinkos klausimus programavimo ir politikos formavimo lygmeniu į konfliktų prevenciją, humanitarinę pagalbą, taikos kūrimą ir atstatymo veiklą. Be to, Komisija mano, kad toliau turėtų būti svarstomos šios sritys: - Negausių, nunykusių, vertingų ir (arba) tarpvalstybinių aplinkos išteklių stebėsenos stiprinimas, ypač srityse, kuriose dėl išteklių galėtų kilti konfliktas, arba kai bendras jų valdymas galėtų pagerinti kaimyninius santykius. - Kaip pastangų sistemingiau šalinti pagrindines konflikto priežastis dalis, JTO struktūros sukūrimas ryšiui tarp gamtinių išteklių ir konflikto tirti. - Vyriausybių paramos teikėjų skatinimas dirbti glaudžiai bendradarbiaujant su pagrindines prekes gaminančiomis šalimis, kurioms gresia konfliktai, siekiant stiprinti valdymą, skaidrumą ir atsekamumą svarbiausiuose pagrindinių prekių sektoriuose. ES gali prisidėti prie sustiprintos gamtinių išteklių stebėsenos, ypač pagal bendrą Europos Komisijos ir Europos kosmoso agentūros iniciatyvą, kuria siekiama iki 2008 m. sukurti pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėjimo sistemos ( angl. GMES) Europos pajėgumus. 8. Žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė: jų įgyvendinimą skatinančios sistemos tobulinimas 8.1.1. Žmogaus teisės ES turėtų visapusiškai paremti JT Žmogaus teisių komisijos (ŽTK) pakeitimą nuolatine Žmogaus teisių taryba (ŽTT), tiesiogiai renkama Generalinės asamblėjos. Atsižvelgiant į tai, kad narystė ŽTT reikštų ypatingą apsisprendimą remti ir saugoti žmogaus teises, iš būsimų narių būtų tikimasi, kad jie parodys pasirengimą ištirti ir pagerinti savo pačių žmogaus teisių padėtį. Taip pat gali tekti parengti pranešimą, kuriame būtų išsamiai aprašomi, pvz., įsipareigojimai ratifikuoti ir įgyvendinti sutartis dėl žmogaus teisių, kaip vykdomi sutarčių dėl žmogaus teisių institucijų ataskaitų rengimo reikalavimai, aktyvus bendradarbiavimas su specialiais JTO mechanizmais, ir kita vidaus bei tarptautinė veikla, kuria skatinamos bei ginamos žmogaus teisės. ŽTT turėtų išlaikyti teigiamas dabartinės sistemos savybes, įskaitant specialias šalių ir temines procedūras. Tačiau siūloma tarpusavio vertinimo sistema sukurtų skirtingą ir naujovišką naujos institucijos vaidmenį. Šiame procese turėtų dalyvauti visos JTO valstybės narės ir jis turėtų apimti visas žmogaus teises. Svarbiausių žmogaus teisių dokumentų ratifikavimo padėtis labai skiriasi, todėl sistema neturėtų remtis vien tik tiriamų konkrečių valstybių ratifikuotų žmogaus teisių įsipareigojimų vykdymu, bet taip pat turėtų įvertinti pažangą pagal didesnį žmogaus teisių standartų skaičių. Tačiau reikėtų aiškios perspektyvos, kur link toks tarpusavio vertinimas gali nukrypti. Tai galėtų būti gerinimo rekomendacijos kartu su technine parama, bet taip pat tai galėtų būti kritinis vertinimas. Bet kuriuo atveju ŽTT visuomet turėtų gebėti atkreipti dėmesį į staigų ir didelį žmogaus teisių padėties pablogėjimą tam tikroje šalyje. Ši „pavojaus signalo funkcija“ būtų svarbi ŽTT užduotis; kita užduotis būtų remti ir stebėti, kaip žmogaus teisės integruojamos į visą kitų JTO institucijų, įskaitant Saugumo Tarybą ir Taikos kūrimo komisiją, veiklą. Pageidautina, kad naujoji ŽTT būtų sukurta kaip galima greičiau po JTO aukščiausiojo lygio susitikimo ir po to, kai šešiasdešimtojoje GA sesijoje bus priimtos išsamesnės nuostatos dėl jos sudėties ir funkcijų. ES turėtų nedelsdama atsižvelgti į tai, kokį poveikį procesui dėl naujosios ŽTT užbaigti gali turėti šešiasdešimtosios JTO Generalinės asamblėjos Trečiasis komitetas ir šešiasdešimt antroji ŽTK sesija. Kad būtų užtikrintas veiksmingas valstybių dalyvavimas tarpusavio vertinimo procese, gerokai iš anksto turėtų būti sudarytas aiškus valstybių dalyvavimo šiame procese grafikas. Apgalvodama savo galimus veiksmus dėl padėties įvairiose šalyse, ES galėtų numatyti tarpusavio vertinimo logiką – pagrįsti bendradarbiavimą žmogaus teisių srityje išsamiu konkrečios šalies poreikių įvertinimu aktyviai dalyvaujant tai šaliai. Pagyvinus savo veiklą JTO Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro valdyba (VŽTKV) nepakeičiamai papildo ŽTT kūrimo procesą, įskaitant didesnį dėmesį, kuris bus skiriamas bendradarbiavimui su valstybėmis, siekiant, kad jos įgyvendintų savo žmogaus teisių įsipareigojimus. ES parama JTO Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro valdybai turėtų reikšti ilgalaikes pastangas, siekiant užtikrinti, kad VŽTKV būtų pakankamai pajėgi, kad galėtų įgyvendinti pertvarką, numatytą veiksmų plane, kuris 2005 m. gegužės mėn. buvo pateiktas JTO generaliniam sekretoriui. ES turėtų užtikrinti, kad jos atsake būtų atsižvelgiama į aktyvesnį šalių dalyvavimą vykdant planą, o tai gerai dera su pačios ES požiūriu suteikti didesnę atsakomybę, šalies lygmens veiklai. Be nuolatinių pastangų siekiant pagerinti paramos teikėjų veiklos koordinavimą, tai turėtų apimti geresnį politinį bendradarbiavimą. Taip pat galėtų būti organizuojami reguliarūs apskrito stalo pasitarimai tarp ES valstybių narių ambasadų, Europos Komisijos delegacijų, JTO ir kitų suinteresuotųjų šalių, kurie galėtų padėti nustatyti bendrus vietos žmogaus teisių prioritetus, siekiant bendresnių veiksmų. Komisija prisidės prie VŽTKV pastangų teikdama techninę paramą, kuria bus siekiama skatinti žmogaus teisių standartų įgyvendinimą pasauliniu mastu. Kalbant abstrakčiau, ES turėtų pabrėžti, kad pagarba žmogaus teisėms, apimančioms visas pilietines, politines, ekonomines, socialines ir kultūrines teises, ir jų apsauga vaidina esminį vaidmenį siekiant pagerinti žmonių padėtį visuomenėje ir gyvenimo sąlygas. 8.1.2. Demokratijos fondas Siūlymas įsteigti demokratijos fondą yra sveikintina iniciatyva. Komisija rekomenduoja, kad ES skatintų fondą veikti atsižvelgiant į valstybių prašymus. Tačiau taip pat svarbu, kad fondas taip pat remtų ir pilietinę visuomenę. Fondas turėtų skatinti visus demokratizacijos aspektus, ne vien tik rinkimų sritį. Ypač reikėtų atsižvelgti į tai, kaip demokratijos fondas galėtų būti panaudotas tautų dialogui demokratinių vertybių tema skatinti, vengiant kultūrinių, religinių ir politinių takoskyrų. Veiksmų, būtinų numatyti susitarimus dėl fondo veiklos, turėtų būti imtasi netrukus po to, kai pasibaigs aukščiausiojo lygio susitikimas, norint, kad fondas veiklą pradėtų 2006 m. pradžioje. Komisija prisidės prie ES indėlio į JTO debatus dėl siūlomo Demokratijos fondo ir užtikrins, kad jos programos ir nauja JTO vadovaujama veikla demokratijai skatinti viena kitą papildytų. Komisija keletą metų rinkimų srityje glaudžiai bendradarbiavo su Jungtinių Tautų pagalbos organizuojant rinkimus skyriumi ( angl . UNEAD) ir Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP). Pavyzdžiui, 2005 m. sausio mėn. rengiantis prezidento rinkimams, steigiamajam susirinkimui ir kurdų rinkimams Irake, Komisija siuntė ekspertus dirbti Jungtinių Tautų techninės paramos grupėje, teikiančioje paramą nepriklausomai Irako rinkimų komisijai ir kartu skyrė daugiau kaip 30 milijonų eurų paramą Jungtinių Tautų valdomam patikos fondui, patiems rinkimams paremti. Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiavo su JTO rinkimų srityje daugelyje pasaulio vietų, įskaitant Pakistane, Bisau Gvinėjoje, Libane, Nigerijoje ir Indonezijoje. Komisija yra pasirengusi glaudžiai bendradarbiauti su fondu pagal platesnio ES bendradarbiavimo remiant demokratizaciją kontekste. 8.1.3. Pareiga ginti ES turėtų paremti pareigos ginti koncepciją ir užtikrinti, kad ši koncepcija virstų reikšmingais įsipareigojimais ir veiksmais iš valstybių pusės, įskaitant visapusišką Tarptautinio baudžiamojo teismo naudojimą. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų paremti pareigos ginti koncepciją. Jeigu aukščiausiojo lygio susitikimas nuspręs paprašyti Generalinės asamblėjos tęsti diskusijas šiuo klausimu, kartu su tokiu prašymu turėtų būti nustatytas aiškus tikslas ir tvarkaraštis (ne vėliau kaip iki šešiasdešimtosios Generalinės asamblėjos). 8.1.4. Žmonių saugumas Komisija dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą remti žmonių saugumą kaip priemonę suteikti žmonėms daugiau galių ir veiksmingai spręsti nesaugumo problemą. Todėl ji ypač rems priemones, apsaugančias vaikus, nukentėjusius nuo ginkluoto konflikto, visų pirma siekdama uždrausti imti vaikus į kariuomenę. 9. Humanitarinė pagalba: Tarptautinių pajėgumų stiprinimas Humanitarinių reikalų srityje ES turėtų paremti pastangas sustiprinti humanitarinės sistemos pajėgumus veiksmingai ir teisingai reaguoti į humanitarines krizes. ES turėtų nuodugniai išnagrinėti pagalbos teikimo koordinatoriaus/generalinio sekretoriaus humanitariniams reikalams pavaduotojo pateiktas „Humanitarinės pagalbos apžvalgos“ iniciatyvos rekomendacijas ir bendradarbiauti su JTO sistema, kad užtikrintų, jog bus imtasi konkrečių tolesnių veiksmų. ES turėtų tiek savo politika, tiek veikla šioje srityje remti JTO palaikant ir apsaugant humanitarinės pagalbos zoną ir principus, užtikrindama galimybę saugiai pasiekti pažeidžiamus gyventojus, siekdama nuoseklesnio finansavimo, gerindama vietos pajėgumus regionuose, kuriuose yra didelė nelaimių tikimybė, ir stiprindama pačios JTO vidinį koordinavimą bei vadovaujantį humanitarinio koordinatoriaus vaidmenį. Be to, ES turėtų bendradarbiauti su JTO, kad paspartintų pagrindinių principų dėl šalies viduje perkeltųjų asmenų pripažinimą tarptautinėmis normomis, kad būtų apsaugoti šalies viduje perkeltieji asmenys ir šie principai būtų įtvirtinti nacionaliniuose įstatymuose. 10. Jungtinių Tautų stiprinimas: Institucinės struktūros reforma 10.1.1. Generalinė asamblėja ES turėtų pabrėžti savo paramą Generalinės asamblėjos suaktyvinimui . Būtina atkurti politinį Generalinės asamblėjos reikšmingumą, patvirtinant jos kaip pagrindinio visuotinio patariamojo organo vaidmenį ir paremti susitikimo išvadas šia linkme. Generalinės asamblėjos darbotvarkė turėtų labiau orientuotis į sutartus pasaulinius JTO prioritetus ir esminius einamuosius klausimus. ES taip pat turėtų paremti padidėjusį pilietinės visuomenės dalyvavimą JTO darbe ir Cardoso ataskaitoje pateiktas rekomendacijas. 10.1.2. Ekonomikos ir socialinių reikalų taryba ES turėtų išreikšti savo paramą Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos reformai , kad ši institucija taptų veiksmingesnė. Aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose turėtų būti pabrėžiamas jos vaidmuo visiems darnaus vystymosi ramsčiams, užtikrinant, kad Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos ir jos veiklos reforma atitiktų ir sietųsi su Generalinės asamblėjos ir jos komitetų reformomis. Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos vaidmuo užtikrinant ryšį su kitomis institucijomis, nuoseklumą, koordinuotą įgyvendinimą ir tolesnius pagrindinių JTO konferencijų ir aukščiausiojo lygio susitikimų veiksmus turi būti sustiprintas vystymosi ir ekonominio valdymo srityse bei kitais ekonominiais, aplinkos apsaugos ir socialiniais aspektais. 10.1.3. Saugumo Taryba Turėtų tęstis JTO narių diskusijos dėl visapusiškos Saugumo Tarybos reformos bei kokiu būdu būtų galima padidinti jos reprezentatyvumą ir skaidrumą. Tačiau, atsižvelgiant į tai, labai svarbu užtikrinti, kad diskusijos dėl JTO Saugumo Tarybos reformos netrukdytų siekti pažangos kitose aukščiausiojo lygio susitikimo darbotvarkės srityse. 10.1.4. Žmogaus teisių taryba ŽTT, kaip pagrindinė chartijos institucija, gali būti įsteigta tinkamu laiku, tačiau atsižvelgiant į tai, kad tam reikia peržiūrėti JT Chartiją, gali būti priimtas laikinas sprendimas sukurti ŽTT kaip Generalinei asamblėjai (GA) pavaldų organą. ES taip pat turėtų įsitikinti, kad būtų įdiegti mechanizmai, visapusiškai susiejantys NVO su ŽTT darbu. Tobulėjant ŽTT vertinimo sistemai taip pat galima tikėtis, kad sėkmingas dalyvavimas joje bei specialiuose mechanizmuose pagerins valstybės perspektyvas būti išrinktai į ŽTT. ES turėtų toliau nagrinėti tokios sąsajos idėją su kitomis Vakarų grupės narėmis ir kitomis JTO regioninėmis grupėmis bei taip pat turėtų siekti „vadovauti, rodydama pavyzdį“. 10.1.5. JTO sekretoriatas JTO sekretoriato reforma yra lemiamas JTO reformos įgyvendinimo elementas. ES turėtų pabrėžti savo paramą JTO generalinio sekretoriaus pastangoms vykdyti reformą ir JTO įsipareigojimams peržiūrėti JTO veiklos mechanizmų funkcionavimą pagal susitikimo rezultatus. 10.1.6. JTO sistemos darna JTO agentūrų, fondų ir programų sistemos mastas ir veiklos apimtis laikui bėgant plėtėsi, todėl pradėjo gerokai dubliuotis įvairių sistemos institucijų įgaliojimai ir veiksmai. ES turėtų aktyviai prisidėti prie pastangų pagerinti JTO sistemos, ypač jos veiklos šalies lygmeniu, darną ir veiksmingumą. Be šio darnos ir koordinavimo gerinimo, taip pat turėtų būti geriau ir sistemingiau bendradarbiaujama su kitais partneriais, įskaitant Pasaulio banką. Atitinkamai JTO agentūros, fondai ir programos savo techninę veiklą turėtų organizuoti šalies lygmeniu, siekdami veiksmingai padėti šalims vystytis ir įgyvendinti nacionalines skurdo mažinimo strategijas, siekiant TVT. Šiame procese esminis vaidmuo tenka JTVP ir Jungtinių Tautų vystymosi grupės vadovavimui JTO valstybių grupėms; šis vaidmuo turėtų būti stiprinamas kartu su JTO reziduojančiojo koordinatoriaus koordinavimo vaidmeniu. Agentūrų, fondų ir programų administracinės ir vykdomosios tarybos turėtų visapusiškai paremti šį procesą, o ES turėtų suvaidinti lemiamą vaidmenį šioje svarbioje JTO reformos dalyje. Darnos stiprinimas taip pat labai svarbus kuriant naujas JTO struktūras ir institucijas. Ypač į JTO sistemą reikės gerai integruoti Taikos kūrimo komisiją ir Žmogaus teisių tarybą, įskaitant veiksmingų jų tarpusavio sąsajų sukūrimą. 10.1.7. Aplinkos apsaugos valdymas Svarbi skurdo mažinimo ir bendros saugumo darbotvarkės dalis yra patobulintas aplinkos apsaugos valdymas . Siekiant toliau integruoti aplinką į JTO sistemą, būtina imtis skubių veiksmų JTO agentūrų, fondų ir programų įgaliojimams peržiūrėti. Prireikus turėtų būti skatinama JTO institucijų partnerystė. Aukščiausiojo lygio susitikimas turėtų priimti aiškų sprendimą pradėti JTO aplinkos apsaugos organizacijos kūrimo procesą ir numatyti tvarkaraštį tolesniems veiksmams. Organizacija turėtų remtis Jungtinių Tautų aplinkos programa (JTAP), turėtų integruotus ir atnaujintus įgaliojimus, gautų nuolatinius, pritaikomus ir numatomus finansinius įnašus tokiomis pačiomis teisėmis, kaip ir kitos specializuotos JTO agentūros. JTO aplinkos apsaugos organizacija, kurios būstinė įsikurtų Nairobyje, integruotai ir darniai remtų darnaus vystymosi aplinkos apsaugos aspektą ir šiuo tikslu glaudžiai bendradarbiautų su daugiašalėmis agentūromis, kiekvienai iš jų siekiant optimaliai išnaudoti sąlyginius savo privalumus. 10.1.8. JTO santykiai su regioninėmis organizacijomis Komisija siūlo, kad ES pritartų JTO generalinio sekretoriaus ketinimui pasirašyti JTO ir regioninių organizacijų susitarimus (arba susitarimo memorandumus), ir turėtų tinkamai atsižvelgti į tokio susitarimo arba susitarimo memorandumo pasirašymą su JTO, siekiant bendradarbiavimui suteikti bendrą institucinę sistemą, remiantis dabar taikomais bendradarbiavimo būdais. Kalbant apie regioninių organizacijų gebėjimų stiprinimą , ES didins savo paramą Afrikos Sąjungos gebėjimų stiprinimui. Ji parems reformų, kurias pradės Afrikos tarpusavio vertinimo mechanizmas, įgyvendinimą ir paragino Komisiją teikti konkrečius pasiūlymus. ES padidins savo paramą Afrikos Sąjungai ir kitoms subregionėms organizacijoms taikos ir saugumo srityje, pagal Europos taikos ir saugumo Afrikoje veiksmų planą ir Taikos palaikymo priemonę. IŠVADA Kadangi pasirengimas aukščiausiojo lygio susitikimui jau įsibėgėjęs ir, pateikus susitikimo baigiamojo dokumento projektą, įgavęs kritinį pagreitį, ES turi aiškią galimybę, pagrįstą net dideliais tarptautinių partnerių lūkesčiais, per artimiausius mėnesius suvaidinti lemiamą vaidmenį siekiant, kad šis susitikimas būtų sėkmingas ir jo pasiekimai būtų praktiškai įgyvendinti. Remdamasi savo įsipareigojimais vystymosi srityje ir nuolatiniu indėliu į daugelį svarbių diskusijų aspektų, ES turėtų jau šiame etape būti pasirengusi žengti toliau nei susitikimas ir pareikšti savo nuomonę, kaip veiksmingai įgyvendinti susitikimo rezultatus bei kaip greitai išspręsti likusius neišspręstus klausimus. Visų pirma, Komisijos nuomone, ES turėtų ir toliau išlaikyti ambicingus susitikimo tikslus ir užmegzti ryšius su kitomis suinteresuotosiomis šalimis, dalyvaujančiomis diskusijose dėl reformos, ypač kitomis JTO valstybėmis narėmis ir pilietinės visuomenės atstovais ir kaip galima geriau remti JTO generalinį sekretorių ir jo komandą bei GA pirmininką rengiant sėkmingą aukščiausiojo lygio susitikimą. Iki šiol ES labai stengėsi, kad susitikimas būtų sėkmingas. Svarbu, kad ES tęstų pradėtą darbą ir kiti galėtų sekti jos pavyzdžiu. [1] KOM(2003) 526, 2003 9 10; kuriam Taryba pritarė 2003 m. gruodžio 8 d. ir Europos Vadovų Taryba 2003 m. gruodžio 12 d. [2] http://www.un.org/ga/president/59/draft_outcome.htm [3] KOM(2005) 179. [4] Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba, 2005 m. gegužės 23–24 d. [5] MIŠ III, Briuselis, 2001 m. gegužės mėn. [6] KOM(2004) 383, 2004 5 18. [7] Buvo parengta integruota produktų politika, paremta gyvavimo ciklo požiūriu į produktus, ir aplinkos apsaugos technologijų veiksmų planas; būsimos iniciatyvos apims temines strategijas dėl tvaraus gamtinių išteklių naudojimo ir dėl atliekų prevencijos bei perdirbimo. [8] „Klimato kaita vystymosi bendradarbiavimo kontekste“ - KOM(2003) 85 - ir „Veiksmų planas, remiantis ES klimato kaitos strategiją vystymosi bendradarbiavimo kontekste 2004–2008 m.“, Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba, 2004 m. lapkričio 22 d. [9] „Kaip užkirsti kelią pasaulio klimato kaitai“ - KOM(2005) 35 - ir Europos Vadovų Taryba, 2005 m. kovo 25–26 d. [10] Dėl ES reagavimo į nelaimes ir krizes trečiosiose šalyse stiprinimo: KOM(2005) 153, bei dėl Bendrijos civilinės saugos mechanizmo tobulinimo: KOM(2005) 137. [11] JTO generalinio sekretoriaus ataskaita „ In Larger Freedom “ ( „ Didesnėje laisvėje“), 2005 m. kovo mėn. [12] Pasikeitimas laiškais, pasirašytas 2005 m. sausio mėn.