Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas /* KOM/2008/0901 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.1.2009 KOM(2008) 901 galutinis Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pasiūlymo aplinkybės | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005 (toliau – pagrindinis reglamentas), taikymu atliekant tyrimus, susijusius tam tikromis importuojamomis Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėmis arba plieninėmis tvirtinimo detalėmis. | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Netaikoma. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Atliekant tyrimą, susijusios suinteresuotosios šalys, remdamosi pagrindinio reglamento nuostatomis, jau turėjo galimybę apginti savo interesus. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas pateikiamas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, bet jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. | Teisiniai pasiūlymo aspektai | Siūlomų veiksmų santrauka 2007 m. lapkričio 9 d. Komisija pagal pagrindinio reglamento 5 straipsnį pradėjo antidempingo tyrimą. Atlikus tyrimą padaryta išvada, kad per tiriamąjį laikotarpį vykdytas žalingas dempingas ir kad priemonių nustatymas neprieštarauja Bendrijos interesams. Todėl siūloma, kad Taryba priimtų pridedamą reglamento pasiūlymą. | Teisinis pagrindas 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2117/2005. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. | Veiksmų pobūdis aprašytas minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti nacionalinį sprendimą. | Nuoroda apie Bendrijai, nacionalinėms vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė – reglamentas. | Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytos (-ų) priežasties (-čių). Minėtame pagrindiniame reglamente kitos galimybės nenumatytos. | Poveikis biudžetui | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. | Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo tam tikroms importuojamoms Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms nustatomas galutinis antidempingo muitas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1995 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[1] (toliau – pagrindinis reglamentas), ypač į jo 9 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasikonsultavus su Patariamuoju komitetu, kadangi: A. PROCEDŪRA 1. Inicijavimas 1. 2007 m. rugsėjo 26 d. Komisija gavo skundą, kurį pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 384/96 dėl apsaugos nuo importo dempingo kaina iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių[2] (toliau – pagrindinis reglamentas) 5 straipsnį gamintojų, kurie pagamina didžiąją dalį (šiuo atveju daugiau nei 25 %) visų tam tikrų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių Bendrijoje, vardu pateikė Europos pramoninių tvirtinimo detalių institutas (toliau – EIFI arba skundo pateikėjas). 2. Šiame skunde pateikti tam tikrų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių iš Kinijos Liaudies Respublikos (toliau – KLR) dempingo ir dėl to daromos materialinės žalos įrodymai, kurių pakako tyrimui pradėti. 3. Tyrimas inicijuotas 2007 m. lapkričio 9 d. Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus pranešimą apie inicijavimą[3] (toliau – pranešimas apie inicijavimą). 2. Laikinųjų priemonių nenustatymas 4. Tam tikrus tyrimo aspektus reikėjo nagrinėti išsamiau, todėl nuspręsta tyrimą tęsti nenustatant laikinųjų priemonių iš KLR importuojamoms tam tikroms geležinėms arba plieninėms tvirtinimo detalėms. 5. 2008 m. rugpjūčio 4 d. visoms suinteresuotosioms šalims pateiktas informacinis dokumentas, kuriame išdėstytos tuo tyrimo etapu padarytos preliminarios tyrimo išvados (toliau – informacinis dokumentas), o šalys paragintos dėl jų teikti pastabas. 6. Po tos dienos toliau vyko tyrimas ir inter alia nagrinėti aspektai, susiję su Bendrijos interesais, bei išsamiai analizuota produkto apibrėžtoji sritis (produkto palyginamumas), kuriai nepritarė įvairios suinteresuotosios šalys. 3. Su tyrimu susijusios šalys 7. Apie tyrimo inicijavimą oficialiai pranešta skundą pateikusiems Bendrijos gamintojams, kitiems Bendrijos gamintojams, eksportuojantiems gamintojams, importuotojams, naudotojams, žinomoms susijusioms asociacijoms ir KLR vyriausybės atstovams. Suinteresuotosioms šalims buvo suteikta galimybė raštu pareikšti savo nuomonę ir prašyti jas išklausyti per pranešime apie inicijavimą nustatytą laikotarpį. 8. Daug suinteresuotųjų šalių raštu pareiškė nuomonę, visų pirma apie panašios šalies pasirinkimą, Kinijos tvirtinimo detalių ir Bendrijos gamintojų pagamintų bei parduotų tvirtinimo detalių rūšių ir kokybės skirtumus, skundo pateikėjų padėtį, ir su žala bei Bendrijos interesais susijusius aspektus. Be to, visos suinteresuotosios šalys, kurios to prašė ir nurodė svarbias priežastis, dėl kurių reikėtų jas išklausyti, buvo išklausytos. 9. Visos dėl produkto apibrėžtosios srities pastabas pateikusios suinteresuotosios šalys (Bendrijos gamintojai, Bendrijos importuotojai ir eksportuojantys Kinijos gamintojai) 2008 m. rugsėjo 18 d. dalyvavo pagal pagrindinio reglamento 6 straipsnio 6 dalį surengtame priešingų interesų turinčių šalių susitikime, kurį rėmė bylas nagrinėjantis pareigūnas (toliau – priešingų interesų turinčių šalių susitikimas). 10. Atsižvelgiant į didelį žinomų eksportuojančių KLR gamintojų ir žinomų Bendrijos gamintojų bei importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnį atlikti atranką dempingui ir žalai nustatyti. 4. Atranka 4.1. Eksportuojančių KLR gamintojų atranka 11. Kaip nurodyta, atsižvelgiant į didelį eksportuojančių KLR gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą numatyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. 12. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), eksportuojančių gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie eksportą ir pardavimą vidaus rinkoje bei visų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus bei veiklą. Be to, konsultuotasi su KLR valdžios institucijomis. 13. Per nurodytą laikotarpį apie save pranešė ir prašomą informaciją pateikė iš viso 120 KLR bendrovių arba bendrovių grupių. Tačiau iš pateiktų duomenų paaiškėjo, kad kai kurios bendrovės ar bendrovių grupės tvirtinimo detalių pačios negamino, o kitos bendrovės nurodė, kad į Bendriją eksportavo susijusių bendrovių pagamintas tvirtinimo detales. Tos bendrovės arba bendrovių grupės, kurios per tiriamąjį laikotarpį gamino nagrinėjamąjį produktą ir jį eksportavo į Bendriją bei pareiškė norą dalyvauti atrankoje, buvo laikomos bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir į jas buvo atsižvelgta atrenkant bendroves. Tai buvo 110 bendrovių iš 120 inicijavus tyrimą apie save pranešusių bendrovių arba bendrovių grupių. 14. Per nurodytą laikotarpį apie save nepranešę eksportuojantys gamintojai laikyti tyrime nebendradarbiaujančiais. 15. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį, siekiant nustatyti didžiausią tipišką eksportuojamą kiekį, kurį būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką, atrinkti didžiausią kiekį į Bendriją eksportavę eksportuotojai. 16. Tuo remiantis atrinkti devyni eksportuojantys Kinijos gamintojai arba gamintojų grupės. Atrinktos bendrovės eksportavo 61 % bendradarbiaujančių bendrovių į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekio arba 39 % viso iš KLR eksportuojamo kiekio. 17. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams ir KLR valdžios institucijoms buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl atrinktų bendrovių. 18. Kai kurie Kinijos eksportuotojai tvirtino, kad jie turėjo būti atrinkti dėl su jų bendrovėmis susijusių konkrečių aplinkybių, pvz., dėl to, kad jie gamino specialiųjų rūšių produktą, kurio tariamai negamino atrinktos bendrovės. Tačiau eksportuotojų gaminamų geležinių arba plieninių tvirtinimo detalių rūšys nebuvo laikomos vienu iš kriterijų, kurie buvo naudoti atrenkant bendroves. Kaip nurodyta 15 konstatuojamojoje dalyje, taikytas didžiausią kiekį į Bendriją eksportavusių eksportuotojų kriterijus. Šis kriterijus atitinka pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalies reikalavimus. 19. Atrinktoms bendrovėms nusiųsti klausimynai, į juos visos šios bendrovės atsakė per nustatytus laikotarpius. 20. Penkios neatrinktos bendrovės pateikė klausimyno atsakymus, prašydamos atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį ir 17 straipsnio 3 dalį. Iš minėtų prašymų keturi buvo priimti. Kita bendrovė nagrinėjamojo produkto pati negamino, todėl jos prašymas buvo atmestas. 21. Galutinai atskleidus informaciją vienas eksportuotojas tvirtino, kad taikant pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį individualiai nagrinėtos bendrovės turėtų būti laikomos atrinktomis bendrovėmis. Kitas eksportuotojas tvirtino, kad Komisija turėjo padidinti atrinktų bendrovių skaičių, o ne priimti prašymus atlikti individualų nagrinėjimą pagal 17 straipsnio 3 dalį. Dėl to reikėtų pažymėti, kad vis dar manoma, jog atrinktos bendrovės yra pakankamai tipiškos. Net kai keturios atrinktos bendrovės nustojo bendradarbiauti, kaip nurodyta 62 konstatuojamojoje dalyje, likusios atrinktos bendrovės eksportavo 54 % viso bendradarbiaujančių bendrovių į Bendriją eksportuojamo nagrinėjamojo produkto kiekio. Be to, manoma, kad siekiant objektyvumo ir skaidrumo, bendroves tikslinga atrinkti tyrimo pradžioje ir jas nagrinėti per visą tyrimą, išskyrus tuos atvejus, kai yra pagrindo manyti, kad atrinktos bendrovės nebėra tipiškos. Pagaliau dėl tų pačių priežasčių atranka turėtų būti laikoma atskira procedūra, nesusijusia su leidimu atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį. 4.2. Bendrijos gamintojų atranka 22. Kaip nurodyta, atsižvelgiant į didelį Bendrijos gamintojų skaičių, pranešime apie inicijavimą siūlyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. 23. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Bendrijos gamintojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie gamybą ir pardavimą bei visų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus bei veiklą. 24. Iš viso 46 Bendrijos gamintojai, kurie per tiriamąjį laikotarpį Bendrijoje gamino nagrinėjamąjį produktą ir per pirmiau nurodytą laikotarpį pareiškė norą dalyvauti atrankoje, buvo laikomi bendradarbiaujančiomis bendrovėmis ir į jas atsižvelgta atliekant atranką. 25. Šie Bendrijos gamintojai 2006 m. pagamino daugiau nei 30 % apytikrio Bendrijoje gaminamo kiekio. Laikoma, kad šie gamintojai sudaro Bendrijos pramonę, kaip nurodyta 114 konstatuojamojoje dalyje. 26. Kai kurie Bendrijos importuotojai ir eksportuojantys gamintojai iškėlė klausimą dėl Bendrijos pramonės padėties. Iš tiesų, paskelbus pranešimą apie inicijavimą, kai kurios suinteresuotosios šalys pateikė Bendrijos gamintojų, su kuriais tariamai nebuvo konsultuotasi, ar jie pritaria tyrimui, sąrašus. Tuomet visiems šiems gamintojams buvo nusiųsti klausimynai. Be to, kelios bendrovės, negavusios klausimyno, pačios pranešė apie save. Tačiau nei dėl vieno iš šių gamintojų gautų klausimynų atsakymų pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje nurodyta padėtis nepasikeitė. Iš tiesų dauguma šių bendrovių skundui pritarė. 27. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atrinkti tie Bendrijos pramonei priskiriami Bendrijos gamintojai, kurie pagamina didžiausią produkto kiekį, kad būtų nustatytas didžiausias tipiškas Bendrijoje pagaminto panašaus produkto kiekis, kurį būtų galima pagrįstai išnagrinėti per turimą laiką. 28. Tuo remiantis atrinkti septyni gamintojai. Atrinktos bendrovės pagamino apie 70 % Bendrijos pramonės gaminamo kiekio. Vieną atrinktą gamintoją pripažinus nebendradarbiaujančiu šis rodiklis sumažėjo iki apytikriai 65 %. 29. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 2 dalį bendradarbiaujantiems Bendrijos gamintojams buvo suteikta galimybė teikti pastabas dėl atrinktų bendrovių. Pastabų, dėl kurių reikėtų keisti atrinktas bendroves, negauta. 30. Atrinktoms bendrovėms nusiųsti klausimynai, į juos visos šios bendrovės atsakė per nustatytus laikotarpius. 4.3. Bendrijos importuotojų atranka 31. Kaip nurodyta, atsižvelgiant į didelį Bendrijos importuotojų skaičių, pranešime apie inicijavimą siūlyta atlikti atranką pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį. 32. Kad Komisija galėtų nuspręsti, ar atranka yra būtina (o jei būtina, kad galėtų atrinkti bendroves), Bendrijos importuotojų paprašyta per 15 dienų nuo tyrimo inicijavimo dienos pranešti apie save ir pateikti pagrindinę informaciją apie importą ir pardavimą bei visų susijusių bendrovių, dalyvaujančių gaminant ir (arba) parduodant nagrinėjamąjį produktą, pavadinimus bei veiklą. 33. Apie save pranešė ir prašomą informaciją per nustatytą laikotarpį pateikė iš viso 45 Bendrijos bendrovės arba bendrovių grupės, kurios importuoja apie 29 % viso į Bendriją importuojamo produkto kiekio. 34. Pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 1 dalį atrinkti didžiausią kiekį parduodantys Bendrijos importuotojai, siekiant nustatyti didžiausią tipišką kiekį, kurį būtų galima pagrįstai išnagrinėti. Todėl, atsižvelgiant į parduotą kiekį, atrinkti 7 didžiausi importuotojai. Atrinktoms bendrovėms nusiųsti klausimynai, į juos visos šios bendrovės atsakė per nustatytus laikotarpius. 5. Rinkos ekonomikos režimas (toliau – RER) ir individualus režimas (toliau – IR) 35. Kad eksportuojantys KLR gamintojai, kurie to pageidauja, galėtų pateikti prašymus dėl RER arba IR taikymo, žinomiems susijusiems eksportuojantiems Kinijos gamintojams, žinomoms eksportuotojų asociacijoms ir KLR valdžios institucijoms išsiųstos prašymų formos. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalį 106 eksportuojantys gamintojai pateikė prašymą dėl RER. Visos minėtos bendrovės taip pat pateikė prašymą dėl IR, jeigu atliekant tyrimą būtų nustatyta, kad jos neatitinka RER sąlygų. Dvi kitos bendrovės prašė taikyti tik IR. Visos devynios atrinktos bendrovės kreipėsi dėl RER ir IR taikymo. 6. Klausimynai ir tikrinamieji vizitai 36. Klausimynai nusiųsti atrinktiems eksportuojantiems KLR gamintojams ir keturiems eksportuojantiems KLR gamintojams, kurie prašė atlikti individualų nagrinėjimą ir kurių prašymai buvo priimti, atrinktiems Bendrijos gamintojams ir importuotojams bei Bendrijos naudotojams. Atsakymus pateikė visi 9 atrinkti eksportuojantys KLR gamintojai, 4 eksportuojantys gamintojai, kuriems leista atlikti individualų nagrinėjimą, vienas neatrinktas KLR eksportuotojas, kuris prašė atlikti individualų nagrinėjimą, tačiau, kaip nurodyta 20 konstatuojamojoje dalyje, tokia teisė jam nebuvo suteikta, 7 atrinkti Bendrijos gamintojai, 7 atrinkti nesusiję importuotojai, 3 naudotojai ir 2 panašios šalies (Indijos) gamintojai. 37. Komisija rinko ir tikrino visą informaciją, kuri, jos manymu, reikalinga siekiant padaryti išvadas dėl dempingo, jo daromos žalos ir Bendrijos interesų, bei atliko tikrinimus šių bendrovių patalpose: 38. Bendrijos gamintojai: 39. A. Agrati SpA, Milano, (Italija); 40. Societa Bulloneria Europea SpA, Monfalcone and Reggio Emilia, (Italija); 41. Fontana Luigi SpA ir LOBO SpA, Milano, (Italija); 42. Finnveden Bulten, AB Göteborg, (Švedija); 43. Srubex Fabryca Lancut S.A, Lancut, (Lenkija); 44. Growermetal SRL, Lecco, (Italija); 45. Invitea SpA, Milano, (Italija). 46. Eksportuojantys KLR gamintojai ir su jais susijusios bendrovės: 47. Changshu City Standard Parts Factory ir Changshu British Shanghai International Fastener Co. Ltd., Changshu; 48. Zhangjiagang City Jinli Standard Fastener Co. Ltd., Zhangjiagang, ir 49. Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd., Ningbo; 50. Ningbo Jinding Fastening Piece Co., Ltd., Ningbo; 51. Kunshan Chenghe Standard Component Co., Ltd., Kunshan; 52. Pol Shin Fastener (ZheJiang) Co., Ltd., Jiashan; 53. Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd ir Shanghai Prime Machinery Co., Ltd., Shanghai; 54. Zhejiang Zhapu Industrial Co., Ltd, Jiaxing Washan Fasteners Co., Ltd ir Zhejiang WB Auto Fasteners Co., Ltd, Jiaxing; 55. Eastport Fastener Manufacturing Co., Ltd, Ningbo; 56. CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd, Taicang; 57. Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd, Dongguan City; 58. Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd, Yantai; 59. Zhejiang Guanglong Hardware and Plastic Co., Ltd, ir Zhejiang Guanglong Plating Machinery & Product Co., Ltd, Anji. 60. Susijusios bendrovės Bendrijoje: 61. Celo S.A., Barcelona, Ispanija. 62. Susijusi bendrovė Taivane: 63. Sunny Corp., Taipei. 64. Nesusiję Bendrijos importuotojai: 65. Adolf Würth GmbH, Kunzelsau, Vokietija; 66. Chaves Bilbao, S.A., Larrabetzu, Ispanija; 67. FM Bulloneria Viterie SpA, Reggio Emilia, Italija; 68. F. Reyher Nchfg. GmbH &CO KG, Hamburg, Vokietija; 69. Hexstone Ltd t/a Owlett Jaton, Stone, JK; 70. VIPA SpA, Reggio Emilia, Italija. 71. Eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems negali būti taikomas RER, reikia nustatyti normaliąją vertę, todėl toliau išvardytų bendrovių patalpose atliktas tikrinimas, siekiant nustatyti normaliąją vertę remiantis panašios šalies (Indijos) duomenimis: 72. Panašios šalies (Indijos) gamintojai: 73. Pooja Forge Ltd., Faridabad; 74. Mohindra Fasteners Ltd, New Delhi. 7. Tiriamasis laikotarpis 75. Atliekant dempingo ir žalos tyrimą nagrinėtas 2006 m. spalio 1 d. – 2007 m. rugsėjo 30 d. laikotarpis (toliau – tiriamasis laikotarpis arba TL). Atliekant žalai įvertinti svarbių tendencijų tyrimą, nagrinėti laikotarpio nuo 2003 m. sausio 1 d. iki tiriamojo laikotarpio pabaigos (toliau – nagrinėjamasis laikotarpis) duomenys. B. NAGRINĖJAMASIS PRODUKTAS IR PANAŠUS PRODUKTAS 1. Nagrinėjamasis produktas 76. Nagrinėjamasis produktas – tai tam tikros Kinijos Liaudies Respublikos kilmės geležinės arba plieninės tvirtinimo detalės, išskyrus pagamintas iš nerūdijančio plieno, t. y. medsraigčiai (išskyrus stambiuosius medsraigčius su briaunotomis galvutėmis), savisriegiai, kiti sraigtai ir varžtai su galvutėmis (su veržlėmis ir poveržlėmis arba be jų, tačiau išskyrus netuščiavidurio skerspjūvio sraigtus, ištekintus iš juostų, strypų, profilių arba iš vielos, kurių šerdies storis ne didesnis kaip 6 mm, bei sraigtus ir varžtus, skirtus geležinkelio bėgių konstrukcijų sudedamosioms dalims tvirtinti) ir poveržlės (toliau – tvirtinimo detalės arba nagrinėjamasis produktas). 77. Nagrinėjamasis produktas paprastai deklaruojamas nurodant KN kodus 7318 12 90, 7318 14 91, 7318 14 99, 7318 15 59, 7318 15 69, 7318 15 81, 7318 15 89, ex 7318 15 90, ex 7318 21 00 ir ex 7318 22 00. 78. Tvirtinimo detalės naudojamos mechaniniu būdu jungiant du ar daugiau elementus atliekant statybų, inžinerijos ir kitus darbus bei įvairiuose pramonės sektoriuose; jas naudoja ir vartotojai. Atsižvelgiant į pagrindines tvirtinimo detalių fizines ir technines savybes bei galutinę naudojimo paskirtį, laikoma, kad atliekant šį tyrimą visos tokios detalės yra vienas produktas. Taikant tokius pačius nacionalinius ar tarptautinius standartus tvirtinimo detalės turėtų atitikti tokias pačias pagrindines fizines ir technines savybes kaip, visų pirma, atsparumas, tolerancija, apdaila ir padengimas. 79. Per tyrimą, o ypač – per priešingų interesų turinčių šalių susitikimą, kai kurie importuotojai arba eksportuojantys KLR gamintojai tvirtino, kad tam tikrų rūšių žemos klasės atsparumo sraigtų, poveržlių arba varžtų nereikėtų priskirti tiriamojo produkto apibrėžtajai sričiai, nes jų negamina Bendrijos pramonė ir jie nepanašūs į tipinius Bendrijos pramonės produktus. Šiuo atžvilgiu atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė gamina didelį tokių pačių arba panašių rūšių tvirtinimo detalių kiekį. Be to, pagal pagrindinį reglamentą nereikalaujama, kad eksportuojami produktai visais atžvilgiais būtų visiškai vienodi tam, kad atliekant tyrimą juos būtų galima laikyti vienu produktu. Todėl šie argumentai turėjo būti atmesti. 80. Vienas Bendrijos platintojas visų pirma tvirtino, kad medsraigčiai neturėtų būti priskirti tyrimo aprėpčiai, nes tariamai i) Bendrijos pramonė gamino nedidelį medsraigčių kiekį, o ii) tie Bendrijos gamintojai, kurie specializuojasi medsraigčių gamyboje, tyrimui nepritarė. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos gamintojai, įskaitant kai kuriuos iš tų, kurie tyrimui pritarė, gamina daug medsraigčių. Be to, primenama, kad nebūtina dėl kiekvienos produkto rūšies gauti pagrindiniame reglamente nurodytą pritarimą ir kad tokiu pritarimu negali būti remiamasi nustatant tyrimo produkto apibrėžtąją sritį. Todėl argumentai turėjo būti atmesti. 81. Kitas Bendrijos platintojas tvirtino, kad „pasidaryk pats“ rinkos segmentui skirtos tvirtinimo detalės neturėtų būti priskirtos tyrimo aprėpčiai, nes jų tariamai nebuvo galima pakeisti Bendrijos pramonės pagamintomis tvirtinimo detalėmis, ir jos yra atskiros pramonės šakos produktas. Atskleidus informaciją šis platintojas pateikė prašymą surengti papildomą klausymą ir šis prašymas buvo patenkintas. Per klausymą jis pakartojo argumentus, kad „pasidaryk pats“ rinkos segmentui priskiriamas tvirtinimo detales galima lengvai atskirti nuo kitų produktų ir kad jos Bendrijos pramonės nedomina. Pirma, reikėtų pažymėti, kad „pasidaryk pats“ rinkos segmentui priskiriamos tvirtinimo detalės nėra visiškai skirtingos, palyginti su kitomis, profesionalesniam naudojimui skirtomis tvirtinimo detalėmis, ir kad „pasidaryk pats“ rinkos segmente profesionalioms ir pramoninėms paskirtims naudojamos tvirtinimo detalės yra iš dalies sutampančių kategorijų produktas. Tas pats platintojas apibūdino kelias tipines su vadinamosiomis „pasidaryk pats“ rinkos segmentui priskiriamomis tvirtinimo detalėmis susijusias savybes, kaip antai pakuotę, atsparumą, žymėjimą ar padengimą, ir tvirtino, kad remiantis tokiomis savybėmis „pasidaryk pats“ rinkos segmentui skirtas tvirtinimo detales galima atskirti nuo kituose segmentuose naudoti skirtų tvirtinimo detalių. Tačiau manyta, kad tokių savybių nepakanka, norint aiškiai atskirti „pasidaryk pats“ rinkos segmentui skirtas tvirtinimo detales nuo kitų rūšių tvirtinimo detalių. Pagaliau per tyrimą, o ypač per priešingų interesų turinčių šalių susitikimą, Bendrijos pramonės atstovai taip pat kaip pavyzdį nurodė Bendrijos bendroves, kurios gamina sraigtus ir įprastines tvirtinimo detales, prie kurių reikėtų priskirti vadinamąsias „pasidaryk pats“ rinkos segmentui skirtas tvirtinimo detales. Be to, nustatyta, kad likę Bendrijos gamintojai turi techninių pajėgumų gaminti tokias tvirtinimo detales, jei būtų tinkamos rinkos sąlygos. Todėl platintojo argumentai turėjo būti atmesti. 82. Bendrijos įvorių gamintojas iš KLR importavo įvorių gamyboje naudojamas sraigtines vinis ir tvirtino, kad, kiek jam yra žinoma, Bendrijoje nėra tokių sraigtinių vinių gamybos pajėgumų. Be to, jis teigė, kad sraigtinės vinys neturėtų būti priskirtos produkto apibrėžtajai sričiai, nes jų negalima naudoti kaip įprastinių sraigtų. Tačiau, atlikus tyrimą nustatyta, kad sraigtinių vinių pagrindinės fizinės savybės yra tokios pačios, kaip ir kitų tvirtinimo detalių, be to, jas taip pat gamina Bendrijos pramonė. Susijusi bendrovė šių išvadų neužginčijo. Todėl nebuvo priežasčių šių produktų nepriskirti produkto apibrėžtajai sričiai. 83. Du Bendrijos gamintojai tvirtino, kad tvirtinimo detalės be galvučių ir tvirtinimo detalės su vidiniu sriegiu turėtų būti priskirtos tyrimo aprėpčiai, nes jų fizinės savybės panašios į nagrinėjamojo produkto fizines savybes, be to, jų atveju taip pat daroma žala dėl KLR kilmės importo. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad tie produktai nebuvo priskirti 1 konstatuojamojoje dalyje nurodyto skundo aprėpčiai ir dėl to tyrimo byloje informacijos apie šiuos produktus nėra. Todėl šiuo etapu tokių tiriamojo produkto apibrėžtosios srities pakeitimų priimti negalima. 2. Panašus produktas 84. Kai kurios šalys teigė, kad KLR gaminamos eksportui į Bendriją skirtos tvirtinimo detalės nebuvo panašios į Bendrijos pramonės gaminamas tvirtinimo detales ir kad pastarosios naudojamos kitoms paskirtims, nei KLR gaminamos tvirtinimo detalės, todėl jos negali tiesiogiai konkuruoti. Visų pirma jos tvirtino, kad dauguma KLR pagamintų tvirtinimo detalių i) yra įprastinis produktas (dažniausiai 4.8–8.8 atsparumo klasės), nepasižymintis specialiomis su žaliava, atsparumu ir padengimu susijusiomis savybėmis ar su sertifikavimo ir (arba) saugos apsektais susijusiomis savybėmis; ii) yra skirtos žemesnės klasės naudojimo paskirčiai (neprofesionalus naudojimas ir bendras platinimas), o ne su aukštosiomis technologijomis susijusioms paskirtims; ir iii) neatitinka konkrečių galutinių naudotojų, kaip antai automobilių, chemijos ar erdvėlaivių pramonės, griežtų reikalavimų. Šie tvirtinimai nurodyti rašytinėje informacijoje ir per priešingų interesų turinčių šalių susitikimą. Jie nurodyti ir KLR valdžios institucijų pateiktoje rašytinėje informacijoje. 85. Be to, kai kurie importuotojai ir jų asociacijos per priešingų interesų turinčių šalių susitikimą teigė, kad KLR pagamintos tvirtinimo detalės, palyginti su Bendrijos pramonės pagamintosiomis, buvo nuolatos parduodamos mažesne kaina ir kad tai rodo, jog Kinijos ir Bendrijos pagamintos tvirtinimo detalės buvo skirtos skirtingoms naudojimo paskirtims. Be to, paremdami tvirtinimą, jie pažymėjo, kad Bendrijos pramonė sugebėjo padidinti pardavimo apimtį ir vidutinę vieneto pardavimo kainą, nors per tą patį laikotarpį labai padidėjo iš KLR importuojamas kiekis. 86. Šiuo atžvilgiu primenama, kad per priešingų interesų turinčių šalių susitikimą visos šalys pripažino, kad tvirtinimo detalių pramonėje įprastinės tvirtinimo detalės aiškiai atskirtos nuo vadinamųjų specialiųjų tvirtinimo detalių. Įprastiniai produktai išsamiai apibūdinti pramonės standartuose, kaip antai Deutsches Institut für Normung (toliau – DIN) arba German Institute for Standardisation standartuose. Šiais standartais užtikrinama, kad skirtingų tiekėjų skirtingose šalyse gaminamus produktus naudotojo požiūriu būtų galima iš esmės sukeisti. Kita vertus, specialiosios tvirtinimo detalės atitinka konkretų naudotojo brėžinį ir (arba) reikalavimus. Be to, apskirtai pripažįstama, kad specialiosios tvirtinimo detalės paprastai naudojamos daugiau pastangų reikalaujančioms paskirtims, tiksliau tokios detalės naudojamos automobilių, chemijos ir kitose pramonės šakose, ir jas vidutiniškai brangiau gaminti bei parduoti nei įprastines tvirtinimo detales. 87. Pradžioje į įprastinių ir specialiųjų tvirtinimo detalių skirtumus nustatant produkto rūšių klasifikaciją (produkto kontrolės numerį arba PKN), kuri naudota per tyrimą, neatsižvelgta, tačiau po priešingų interesų turinčių šalių susitikimo nuspręsta, kad šie skirtumai turėtų būti priskirti produkto savybėms, į kurias atsižvelgiama apskaičiuojant dempingo ir žalos skirtumus. Tirtos bendrovės daugiausia eksportavo įprastinį nagrinėjamąjį produktą, reiškia dažniausiai lyginti KLR, panašioje šalyje ir Bendrijoje pagaminti įprastiniai produktai. 88. KLR valdžios institucijos su 48 konstatuojamojoje dalyje minėta rašytine informacija kartu pateikė tyrimo ataskaitą, kurioje išsamiai aprašyti tariami tam tikro standarto (DIN 933 pasirinktas kaip pavyzdys) tvirtinimo detalių, pagamintų Bendrijoje ir KLR, kokybės skirtumai. Atliekant tyrimą atsižvelgta į geometrinius, patvarumo ir cheminės sudėties nukrypimus. Teigta, kad abu bandyti produktai atitiko DIN standartą, tačiau Bendrijoje pagamintos tvirtinimo detalės atitiko daugiau DIN standarto reikalavimų, t. y. pastebėta mažiau visų nagrinėtų parametrų nukrypimų, palyginti su KLR pagamintomis tvirtinimo detalėmis. Tuo remdamosi KLR valdžios institucijos padarė išvadą, kad Bendrijoje pagamintą produktą dėl jo geresnės kokybės būtų galima lyginti su KLR produktu. Tuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad DIN ir kitų visuotinai pripažįstamų standartų tikslas – užtikrinti, kad produktai atitiktų tam tikrus esminius naudotojų reikalavimus. Bet kokie kiti neišaiškinti nukrypimai turi būti tokie, kad neturėtų esminio poveikio tvirtinimo detalių kokybei ir veikimui. Todėl tvirtinimo detalės, kuriomis prekiaujama kaip DIN 933 standartą atitinkančiais varžtais, turi būti iš esmės panašios į kitas pagal tą patį standartą parduodamas tvirtinimo detales. Dėl bet kokių kokybės skirtumų, kuriuos galėtų pastebėti naudotojas, gali būti atliktas koregavimas atsižvelgiant į fizinius skirtumus (žr. 103 konstatuojamąją dalį), tačiau tokie skirtumai nereiškia, kad du produktai yra nepanašūs. 89. Be to, toje pačioje rašytinėje informacijoje nurodyta, kad Bendrijos pramonės pagamintos tvirtinimo detalės padengtos naudojant pažangesnes technologijas, kurios yra neprieinamos KLR gamintojams, dėl to tokių produktų negalima laikyti panašiais. Tačiau į padengimo tipų skirtumus atsižvelgta priskiriant PKN, kuris naudotas atliekant tyrimą, ir tai nereiškia, kad Bendrijos pramonės ir KLR pagamintos tvirtinimo detalės yra nepanašios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. Iš tiesų pagal minėtą straipsnį tik reikalaujama, kad panašaus produkto savybės būtų labai panašios į nagrinėjamojo produkto savybes. Todėl šio argumento nebuvo galima priimti. 90. Taigi, dėl tariamų fizinių ir techninių savybių skirtumų, atlikus tyrimą nustatyta, kad nepaisant didelės produkto rūšių įvairovės rinkoje, daugelis KLR eksportui į Bendriją ir Bendrijos pramonės pagamintų rūšių produktų iš esmės buvo parduodami pagal panašius pramonės standartus. Be to, šiame tyrime lyginant kainas praktiškai lygintos tik įprastinių rūšių tvirtinimo detalių kainos. Dėl to primenama, kad pagal tuos pačius standartus pagamintos ir klasifikuotos tvirtinimo detalės iš esmės turi atitikti visus naudotų žaliavų mechaninių savybių, taip pat formos, tolerancijos ir kitus reikalavimus. Pripažįstama, kad ne visų rūšių tvirtinimo detalės gali būti naudojamos visoms paskirtims, o tai ypač būdinga specialiųjų rūšių tvirtinimo detalių ir aukšto lygio naudojimo paskirčių atveju, tačiau nustatyta, kad pagal tą patį standartą pagamintos visų rūšių tvirtinimo detalės galėjo būti sukeičiamos daugeliu kitų naudojimo paskirčių atveju. Be to, nors pastebėta, kad KLR kainos yra mažesnės, Europos geležies ir plieno pramonės asociacija (toliau – Eurofer ) patvirtino, kad nėra didelių kokybės skirtumų tarp KLR ir Bendrijoje pagaminto plieno, jei plienas atitinka standartinę klasę. Dėl to daroma išvada, kad žaliavos kokybės skirtumai neturi poveikio iš KLR eksportuojamų ir Bendrijoje gaminamų bei parduodamų tvirtinimo detalių palyginamumui. 91. Dėl skirtingų kainų lygių manoma, kad produktų kainų skirtumais per se negalima pateisinti išvados, kad tam tikrų rūšių produktai turėtų būti laikomi kitokiu produktu. Nustatyta, kad pagal tą patį standartą pagamintos visų rūšių tvirtinimo detalės pasižymėjo tomis pačiomis pagrindinėmis savybėmis ir naudojimo paskirtimi, todėl minėtas argumentas turėjo būti atmestas. 92. Be to, keli importuotojai ir eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad panašioje šalyje (Indijoje) pagamintos tvirtinimo detalės – tai paprastai didelės vertės rūšių produktai, skirti naudoti automobilių pramonėje ir panašioms paskirtims, todėl jos nėra panašios į KLR gamintojų į Bendriją eksportuojamas tvirtinimo detales. Tačiau atlikus tyrimą nustatyta, kad tiek specialieji, tiek įprastiniai produktai taip pat gaminami ir parduodami Indijoje. Kaip paaiškinta pirmiau, nustatyta, kad tos tvirtinimo detalės pasižymėjo tomis pačiomis pagrindinėmis fizinėmis ir techninėmis savybėmis, kaip iš KLR eksportuojami produktai. 93. Todėl daroma išvada, kad Bendrijos pramonės Bendrijoje gaminamos ir parduodamos, KLR gaminamos ir vidaus rinkoje parduodamos, Indijoje, kuri naudota kaip panaši šalis, gaminamos ir vidaus rinkoje parduodamos ir KLR gaminamos bei Bendrijai parduodamos tvirtinimo detalės yra panašios, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 1 straipsnio 4 dalyje. C. DEMPINGAS 1. Rinkos ekonomikos režimas (RER) 94. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies b punktu, atliekant su importuojamais KLR kilmės produktais susijusius antidempingo tyrimus normalioji vertė gamintojams, kurie, kaip nustatyta, atitinka pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte nustatytus kriterijus, nustatoma pagal to straipsnio 1–6 dalis. 95. Trumpai, ir tik aiškumo sumetimais toliau pateikiami apibendrinti RER taikymo kriterijai: 96. verslo sprendimai priimami ir išlaidos numatomos atsižvelgiant į rinkos sąlygas ir be reikšmingo valstybės kišimosi; 97. įmonės turi vieną aiškų pagrindinių apskaitos įrašų, kurie yra tikrinami nepriklausomų auditorių pagal tarptautinius apskaitos standartus ir naudojami visiems tikslams, rinkinį; 98. nėra jokių reikšmingų iškraipymų, likusių iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos; 99. bankroto ir nuosavybės įstatymai užtikrina teisinį tikrumą ir stabilumą; ir 100. valiuta konvertuojama rinkos kursu. 1.1 Atrinktos bendrovės 101. Kaip nurodyta 35 konstatuojamojoje dalyje, RER taikyti prašė 106 eksportuojantys gamintojai, įskaitant visas devynias atrinktas bendroves. 102. Komisija visą tų bendrovių arba bendrovių grupių RER formose pateiktą informaciją tikrino devynių atrinktų bendrovių arba bendrovių grupių patalpose. 103. Manyta, kad keturios iš devynių bendrovių arba bendrovių grupių, kurių RER formose pateikta informacija buvo tikrinama, pateikė neteisingą arba klaidinančią informaciją. Keturioms susijusioms bendrovėms arba bendrovių grupėms buvo apie tai pranešta ir suteikta galimybė teikti pastabas pagal pagrindinio reglamento 18 straipsnį. Tačiau nei viena iš keturių bendrovių nepateikė naujų įrodymų arba informacijos, dėl kurių šioms bendrovėms nebūtų taikomas pagrindinio reglamento 18 straipsnis. Kadangi toms keturioms bendrovėms buvo taikomas minėtas straipsnis, sprendimas dėl RER taikymo nebuvo priimtas. 104. Visoms likusioms penkioms atrinktoms bendrovėms arba bendrovių grupėms RER nebuvo taikomas, nes pagrindinių žaliavų – plieninės vielos ruošinių – sąnaudos iš esmės neatitiko rinkos vertės, kaip reikalaujama pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punkte. Nustatyta, kad Kinijos rinkoje nustatytos plieninės vielos ruošinių arba, kai kuriais atvejais, trauktosios plieninės vielos kainos buvo daug mažesnės už kainas kitose rinkose, kaip antai Europos, Indijos, Šiaurės Amerikos ir Japonijos rinkose[4]. Atsižvelgiant į tai, kad Kinija didžiąją dalį geležies rūdos turi importuoti tarptautinių rinkų kainomis, akivaizdu, kad ji nesinaudoja jokiais įprastais lyginamaisiais pranašumais, kuriais būtų galima paaiškinti, kodėl Kinijos vidaus rinkoje plieninės vielos ruošinių kainos tokios neįprastai mažos. Tuo pačiu metu įvairiuose tyrimuose[5] ir net kai kurių stambių plieninės vielos ruošinių gamintojų[6] (kurie tvirtinimo detalių gamintojams tiekia žaliavas, nors ir daugiausiai per prekybininkus) metinėse ataskaitose nurodoma, kad šiame sektoriuje pastebimas reikšmingas valstybės kišimasis. Pavyzdžiui, auditorių patikrintose pirmiau nurodytų gamintojų finansinėse ataskaitose teigiama, kad abu minėti gamintojai 2006 ir 2007 m. gavo dideles vyriausybės subsidijas. Be to, gavusi įvairias mokestines lengvatas ir subsidijas viena iš minėtų bendrovių 2007 m. vietoje įprasto 33 % įmonių pajamų mokesčio mokėjo apytikriai tik 4,5 % pelno mokesčio nuo gauto 2,8 mlrd. CNY pelno. Vienoje minėtų ataskaitų („Pinigai už metalą“) apibendrinamos didžiausių Kinijos plieno gamintojų per paskutinįjį dešimtmetį gautų vyriausybės subsidijų rūšys ir sumos. Toje pačioje ataskaitoje nustatyta, kad Kinijos plieno gamintojams subsidijų forma skirta daugiau nei 393 mlrd. CNY, ir padaryta išvada, kad dėl to Kinijos plieno pajėgumai ir gamyba dirbtinai išaugo tarptautinių konkurentų sąskaita. 105. Suinteresuotosioms šalims suteikta galimybė teikti pastabas dėl pirmiau nustatytų faktų. 106. Keli eksportuojantys gamintojai tvirtino, kad sprendimas visoms atrinktoms bendrovėms netaikyti RER pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, kadangi buvo iškraipyti žaliavų kaštai, priimtas dėl to, kad neteisingai aiškintas minėtas straipsnis. Jų teigimu straipsnis turėtų būti taikomas atskiroms bendrovėms, o ne visam sektoriui apskritai. Be to, kai kurios bendrovės tvirtino, kad minėtame straipsnyje nurodyta rinkos vertė turėtų būti aiškinama kaip KLR, o ne tarptautinės rinkos vertė. 107. Atsakant į minėtus argumentus pažymima, kad pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą inter alia reikalaujama, kad pagrindinių žaliavų sąnaudos iš esmės atitiktų rinkos vertę. Pagrindinė tvirtinimo detalių žaliava, t. y. plieninės vielos ruošiniai, sudaro apie 50 % gamybos sąnaudų. Remiantis per tyrimą gautais ir patikrintais duomenimis bei nepriklausomų rinkos šaltinių, pvz., Steel Bulletin Board duomenimis, neabejotina, kad plieninės vielos ruošinių kainos Kinijos vidaus rinkoje yra daug mažesnės už kainas kitose rinkose. Atsižvelgiant į tai, kad KLR nesinaudoja jokiais įprastais lyginamaisiais pranašumais, susijusiais su geležies rūda, kurią importuoja tarptautinių rinkų kainomis, manoma, kad ypatingai maža ir iš esmės rinkos vertės neatitinkanti plieninės vielos ruošinių kaina yra nepateisinama. Ši išvada vienodai taikoma tiek visam sektoriui, tiek atskiroms nagrinėtoms atrinktoms bendrovėms. Todėl manoma, kad 2 straipsnio 7 dalies c punkto 1 kriterijaus nėra laikomasi. 108. Dėl rinkos vertės aiškinimo: rinkos vertė turi būti suprantama kaip neiškraipyta rinkos kaina. Dėl to, kaip minėta, yra keli šaltiniai ir tyrimai, nurodantys, kad valstybė kišasi į Kinijos plieno sektorių. Be to, kaip minėta, kai kurie didžiausi Kinijos plieninės vielos ruošinių gamintojai, remiantis auditorių patikrintomis jų finansinėmis ataskaitomis, 2006 ir 2007 m. gavo įvairių rūšių subsidijas. Taip pat reikėtų nepamiršti, kad patys eksportuojantys gamintojai turi įrodyti, kad jie veikia rinkos ekonomikos sąlygomis ir kad jų pagrindinių žaliavų sąnaudos iš esmės atitinka rinkos vertę. Šiuo atveju tai nebuvo įrodyta. 109. Kai kurie eksportuojantys gamintojai taip pat teigė, kad jei žaliavų kainos Kinijos vidaus rinkoje ir skyrėsi nuo kainų kitose tarptautinėse rinkose, šį skirtumą būtų galima paaiškinti tuo, kad skyrėsi kokybė. Tačiau akivaizdu, kad net jei ir būta tam tikrų kokybės skirtumų, jais nebūtų galima paaiškinti, kodėl, kaip nustatyta, labai skyrėsi tos pačios klasės plieno, kurį naudojo eksportuojantys Kinijos gamintojai ir Bendrijos bei Indijos gamintojai, kainos. Be to, kaip paaiškėjo remiantis paskelbtais šaltinių duomenimis, Kinijos plieninės vielos ruošinių kainos labai skiriasi nuo tos pačios rūšies produkto kainų kitose rinkose; pagal Steel Bulletin Board skelbtus duomenis plieninės vielos ruošinių kainos Kinijos vidaus rinkoje per TL buvo 300–350 EUR už metrinę toną, o Šiaurės Amerikoje, Europoje ir Japonijoje – 400–500 EUR už metrinę tos pačios kokybės produkto toną. Atliekant tyrimą gauti ir atrinktų eksportuojančių gamintojų bei Bendrijos gamintojų patalpose patikrinti duomenys atitinka pirmiau minėtus skelbtus duomenis. Todėl manoma, kad net jei ir būta kokybės skirtumų, jais nebūtų galima paaiškinti, kodėl Kinijos vidaus rinkoje taikomos žaliavų kainos labai skyrėsi nuo kitose tarptautinėse rinkose mokamų kainų. 110. Kai kurie eksportuojantys gamintojai taip pat tvirtino, kad žaliavų kainų iškraipymus reikėtų vertinti koreguojant normaliąją vertę, kuri buvo nustatyta skaičiuojant dempingą, o ne atsisakant taikyti RER. Tačiau šiuo atveju, atsižvelgiant į tai, kad plieninės vielos ruošiniai sudaro didelę bendrų sąnaudų dalį, akivaizdu, kad nesilaikoma 2 straipsnio 7 dalies c punkto, pagal kurį inter alia reikalaujama, kad „ pagrindinės gamybos sąnaudos iš esmės atitiktų rinkos kainą “. Taigi, jei skaičiuojant dempingą būtų atliekamas koregavimas, kuriuo būtų siekiama išspręsti su iškraipytomis žaliavų sąnaudomis susijusią problemą, 2 straipsnio 7 dalies c punktas taptų iš esmės beprasmišku. 111. Viena eksportuojančių gamintojų grupė nesutiko su išvada, kad RER neturėtų būti taikomas ir dėl to, kad nustatyta, jog Kinijos valstybė (turėdama 47,18 % akcijų) galėjo daryti didelę įtaką sprendimams dėl bendrovės arba trukdyti juos priimti, ir pateikė susijusių įrodymų. Visų pirma grupė tvirtino, kad sprendimus dėl kainų, sąnaudų ir žaliavų priėmė direktorių valdybos, o ne akcininkų paskirtas generalinis direktorius ir jo pavaduotojai. Todėl ji teigė, kad tai, jog tam tikrus sprendimus priėmė akcininkų susirinkimas 2/3 balsų dauguma, neturėjo reikšmės, nes nė vienas tokių sprendimų nebuvo susijęs su verslo sprendimais dėl kainų, sąnaudų ir žaliavų. 112. Kontroliuojančiojo akcininko paskirta direktorių valdyba per privatizavimo procesą nepasikeitė, todėl manoma, kad tai verčia abejoti, ar valdybos nariai yra nepriklausomi nuo valstybės. Be to, verta pažymėti, kad direktorių valdybos sudėtis neatspindėjo grupės akcijų paketo santykio po privatizavimo. Todėl gali būti, kad valstybė turėjo netiesioginės įtakos verslo sprendimams, o bendrovė nesugebėjo pateikti tai paneigiančių įrodymų. 113. Taigi, pirminė išvada, kad šiai grupei RER negali būti taikomas ir dėl minėtos priežasties, nekeičiama. 114. Antras eksportuojantis gamintojas, kuriam atsisakyta taikyti RER, nesutiko su Komisijos išvadomis dėl jo apskaitos standartų ir iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos likusių iškraipymų ir pateikė argumentų, kad atsisakant taikyti RER neturėtų būti remiamasi tomis išvadomis. Šios išvados buvo išsamiai nagrinėtos. Dėl apskaitos standartų – vis dar neabejojama, kad bendrovė nesilaikė tarptautinių ir Kinijos apskaitos standartų, susijusių su ilgalaikio turto nuvertėjimu. Dėl iš ankstesnės ne rinkos ekonomikos sistemos likusių iškraipymų, susijusių su bendrovės privatizavimu iki TL, bendrovė nepateikė jokių naujų įrodymų, kuriais remdamasi Komisija būtų galėjusi pakeisti išvadas dėl privatizavimo proceso. 115. Taigi, pirminė išvada, kad šiai bendrovei RER negali būti taikomas dėl šių dviejų priežasčių, nekeičiama. 116. Trečias eksportuojantis gamintojas tvirtino, kad tai, jog didžioji jo kapitalo dalis buvo kontroliuojama per profesinę sąjungą, nereiškė, kad jis nesilaikė pirmojo RER taikymo kriterijaus. Tačiau bendrovė negalėjo įrodyti, kokiu būdu akcininkai galėjo laisvai ir pagal turimą akcinio kapitalo dalį kontroliuoti bendrovę, kaip turėtų būti rinkos ekonomikos sąlygomis. Todėl valstybės kišimosi atmesti negalima. Ta pati bendrovė nesutiko su išvada, kad ji buvo gavusi finansinę valstybės paramą ypatingai palankiomis sąlygomis, nes skolą valstybei ji mokėjo su tam tikromis palūkanomis, kurių norma buvo panaši į rinkoje vyraujančias normas. Tačiau suderinta palūkanų norma buvo mažesnė už rinkos normą, o skola valstybei nebuvo mokama pagal suderintą grafiką. Be to, ši bendrovė teigė, kad tik Kinijos apskaitos standartai turėtų būti naudojami kaip RER taikymo kriterijus. 117. Tačiau, kaip nurodyta, pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą reikalaujama, kad bendrovių auditas būtų atliekamas pagal tarptautinius apskaitos standartus. Be to, nustatyta, kad šios bendrovės apskaitos praktika neatitiko Kinijos apskaitos taisyklių. Todėl jų tvirtinimai turėjo būti atmesti. 1.2 Bendrovės, kurių individualų nagrinėjimą leista atlikti 118. Kaip minėta, keturi neatrinkti eksportuojantys gamintojai paprašė atlikti individualų nagrinėjimą pagal pagrindinio reglamento 17 straipsnio 3 dalį, ir šis prašymas buvo patenkintas. 119. Viena gamintojų grupė pateikė klaidinančią informaciją, todėl taikytos pagrindinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies nuostatos. Dviem iš likusių trijų bendrovių RER atsisakyta taikyti dėl tokių pačių priežasčių, kurios buvo pirmiau aprašytos atrinktų bendrovių atveju, t. y. jos neatitiko pirmojo RER taikymo kriterijaus pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies c punktą, nes jų pagrindinių žaliavų (plieninės vielos) sąnaudos iš esmės neatitiko tarptautinės rinkos vertės. Ketvirtai bendrovei RER atsisakyta taikyti dėl to, kad ši bendrovė neatitiko antrojo ir trečiojo RER taikymo kriterijų. 120. Viena iš bendrovių, kurių individualų nagrinėjimą leista atlikti, nesutiko su Komisijos išvada, kad RER jai neturėtų būti taikomas dėl to, kad ji neatitiko pirmojo RER taikymo kriterijaus, ir teigė, kad plieninė viela nebuvo pagrindinė gamybos procese naudojama žaliava, be to, dalis šios žaliavos buvo gauta iš kitų šaltinių, o ne iš Kinijos plieno gamyklų. Tačiau šios bendrovės sąnaudos per TL labai padidėjo dėl pradinių sąnaudų, todėl plieninės vielos sąnaudų dalis, palyginti su visomis sąnaudomis, atrodo mažesnė, nei būtų įprastomis aplinkybėmis. Reikia pažymėti, kad per TL didžioji dalis plieninės vielos buvo įsigyta Kinijos plieno gamyklose. Todėl šie tvirtinimai buvo atmesti. 2. Individualus režimas (IR) 2.1 Atrinktos bendrovės 121. Remiantis pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktu, visai šaliai apskaičiuotas muitas (jei toks yra) nustatomas šalims, kurioms taikomas tas straipsnis, išskyrus tuos atvejus, kai bendrovės pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį gali įrodyti, kad jų eksporto kainos ir kiekis bei pardavimo sąlygos ir terminai nustatomi laisvai, valiuta konvertuojama rinkos kursu, o valstybės kišimasis nėra toks, kad leistų išvengti priemonių, jei eksportuotojams nustatytos skirtingos muito normos. 122. Visi penki atrinkti eksportuojantys gamintojai, kuriems atsisakyta taikyti RER, taip pat prašė taikyti IR, jeigu jiems nebūtų taikomas RER. Remiantis turima informacija pirmiausia nustatyta, kad keturios iš minėtų bendrovių pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį atitiko visus IR taikymo reikalavimus. 123. Kaip suinteresuotosioms šalims atskleista informaciniame dokumente, kuriame išdėstytos preliminarios tyrimo išvados, pradžioje ketinta IR netaikyti penktajai bendrovei remiantis tuo, kad ji negalėjo įrodyti, jog užsienio akcininkai galėjo laisvai susigrąžinti kapitalą ir pelną, kaip reikalaujama pagal pagrindinį reglamentą. Tačiau atskleidus preliminarias išvadas bendrovė pateikė papildomų paaiškinimų, kurie per klausymą su užsienio akcininko atstovu buvo patvirtinti. Todėl pritariama, kad kapitalas ir pelnas buvo susigrąžinami be apribojimų, ir dėl to bendrovei galima taikyti IR. 124. Taigi, padaryta išvada, kad iš devynių atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų IR turėtų būti taikomas šiems gamintojams: 125. Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. ; 126. Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. ; 127. Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. ; 128. Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. ; 129. Changshu City Standard Parts Factory ir Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd . 2.2 Bendrovės, kurių individualų nagrinėjimą leista atlikti 130. Visi trys eksportuojantys gamintojai, kuriems atsisakyta taikyti RER, taip pat prašė taikyti IR, jeigu jiems nebūtų taikomas RER. Remiantis turima informacija nustatyta, kad jie atitiko visus IR taikymo reikalavimus pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 5 dalį. 131. Todėl padaryta išvada, kad IR turėtų būti taikomas šiems trims eksportuojantiems KLR gamintojams: 132. CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd ; 133. Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd ; 134. Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd . 3. Normaliosios vertės nustatymas eksportuojantiems KLR gamintojams, kuriems netaikomas RER 3.1 Panaši šalis 135. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, normalioji vertė turi būti nustatyta remiantis kainomis arba apskaičiuotąja verte panašioje šalyje. 136. Pranešime apie inicijavimą nurodyta, kad tinkama panašia šalimi normaliajai vertei KLR nustatyti ketinama pasirinkti Indiją, o suinteresuotosios šalys ragintos teikti pastabas. 137. Keli Bendrijos importuotojai ir eksportuojantys KLR gamintojai prieštaravo Indijos pasirinkimui tvirtindami, kad Indijos produktų asortimentas nepanašus į eksportuojančių Kinijos gamintojų produktų asortimentą. Dauguma šių šalių siūlė geriau rinktis Taivaną. 138. Komisija aktyviai kvietė bendradarbiauti žinomus viso pasaulio, taip pat ir Taivano, tvirtinimo detalių gamintojus. Tačiau nė vienas Taivano gamintojas nesutiko bendradarbiauti. Tyrime bendradarbiauti nesutiko ir jokie kitos trečiosios šalies gamintojai. Tačiau bendradarbiauti sutiko du Indijos gamintojai ir pateikė panašios šalies gamintojams skirto klausimyno atsakymus. Klausimyno atsakymuose pateikti duomenys buvo patikrinti šių dviejų bendrovių patalpose. Tačiau tik viena iš šių dviejų bendrovių pateikė pakankamai išsamius duomenis, kuriais galima naudotis nustatant normaliąją vertę. 139. Galutinai atskleidus informaciją kai kurie importuotojai ir eksportuotojai suabejojo pastarojo Indijos gamintojo duomenų naudojimo tinkamumu remdamiesi tuo, kad i) šio gamintojo pagamintas ir Indijos vidaus rinkoje parduotas kiekis buvo tariamai netipinis, palyginti su kiekiu, kuris buvo eksportuotas iš KLR į Bendriją, ir kad ii) šis Indijos gamintojas tariamai turėjo prekybos ryšių su vienu iš skundui pritarusių Bendrijos gamintojų. Šiuo atžvilgiu reikėtų pastebėti, kad i) Indijos gamintojo parduotas kiekis laikytas pakankamai tipiniu, kad būtų galima nustatyto patikimą normaliąją vertę, ir kad ii) dėl to, jog panašios šalies gamintojas turi ryšių su skundui pritarusiu Bendrijos gamintoju, panašios šalies pasirinkimas netampa nepagrįstu. Be to, pastebėta, kad minėti ryšiai užmegzti po TL. Atsižvelgiant į ta, kas išdėstyta, ir tai, kad kitų trečiųjų šalių gamintojai nebendradarbiavo, manyta, kad Indijos pasirinkimas panašia šalimi yra pagrįstas. 140. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, konkurencijos sąlygas, Indijos rinkos atvirumą ir tai, kad bendradarbiaujančio Indijos gamintojo parduotų rūšių produktai yra panašūs į eksportuojančių KLR gamintojų eksportuotų rūšių produktus, padaryta išvada, kad Indija yra tinkama rinkos ekonomikos trečioji šalis, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalyje. 3.2 Normalioji vertė 141. Pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punktą normalioji vertė eksportuojantiems gamintojams, kuriems netaikomas RER, nustatyta remiantis patikrinta informacija, gauta iš panašios šalies gamintojo, kaip nurodyta toliau. 142. Nagrinėta, ar tipiško kiekvienos rūšies nagrinėjamojo produkto kiekio pardavimas Indijos vidaus rinkoje galėtų būti laikomas pardavimu įprastomis prekybos sąlygomis pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 4 dalį. Tai buvo atlikta nustatant pelningo kiekvienos rūšies produkto pardavimo nepriklausomiems pirkėjams vidaus rinkoje dalį per tiriamąjį laikotarpį. 143. Jeigu tam tikros produkto rūšies, kuri buvo parduota už grynąją pardavimo kainą, lygią jos gamybos sąnaudoms arba už ją didesnę, pardavimo apimtis sudarė daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto pardavimo apimties ir jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo lygi jo gamybos sąnaudoms arba už jas didesnė, normalioji vertė buvo nustatoma pagal faktinę vidaus kainą. Ši kaina buvo apskaičiuota kaip viso tos rūšies produkto pardavimo vidaus rinkoje per TL kainų svertinis vidurkis, neatsižvelgiant į tai, ar toks pardavimas buvo pelningas, ar ne. 144. Jeigu tam tikros rūšies produkto pelningai parduota ne daugiau kaip 80 % viso tos rūšies produkto parduoto kiekio arba jeigu tos rūšies produkto svertinė vidutinė kaina buvo mažesnė už gamybos sąnaudas, normalioji vertė buvo nustatyta remiantis faktine vidaus rinkos kaina, apskaičiuota kaip svertinis tik tos rūšies produkto pelningo pardavimo vidurkis. 145. Kiekvienos rūšies produkto normalioji vertė buvo nustatyta remiantis viso pardavimo svertinėmis vidutinėmis pardavimo kainomis arba tik pelningo pardavimo svertinėmis vidutinėmis pardavimo kainomis panašios šalies vidaus rinkoje, pagrįstomis patikrintais vieno tos šalies gamintojo duomenimis. 146. Viena iš bendrovių, kurių individualų nagrinėjimą leista atlikti, ir keli importuotojai teigė, kad, norint tinkamai palyginti, normalioji vertė, nustatyta remiantis vienu Indijos gamintoju, kuris tariamai negamino tos pačios rūšies tvirtinimo detalių, kaip tiriama bendrovė, nėra tinkamiausias pagrindas. Todėl siūloma, kad, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 7 dalies a punkte, normalioji vertė būtų apskaičiuota „remiantis kuriuo nors kitu pagrįstu pagrindu“, šiuo atveju – remiantis eksportuotojo duomenimis, pakoreguotais atsižvelgiant į tariamus žaliavų kaštų iškraipymus. 147. Minėtas tvirtinimas buvo atmestas, nes nustatyta, kad Indijos gamintojas, kaip nurodyta 91 konstatuojamojoje dalyje, pardavė ir tokių rūšių tvirtinimo detales, kurios buvo panašios į eksportuojančių KLR gamintojų eksportuojamas tvirtinimo detales. Be to, kaip paaiškinta 103 konstatuojamojoje dalyje, normalioji vertė buvo atitinkamai pakoreguota, o tai turėjo poveikio kainų palyginamumui. 3.3 Eksporto kainos 148. Visais atvejais, kai nagrinėjamasis produktas buvo eksportuotas nepriklausomiems Bendrijos pirkėjams, eksporto kaina buvo nustatyta pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 8 dalį, tai yra remiantis faktiškai sumokėtomis arba mokėtinomis eksporto kainomis. 149. Du eksportuojantys gamintojai visą pardavimą eksportui į Bendriją arba jo dalį vykdė per susijusias bendroves Bendrijoje, o vėliau produktą perpardavė nesusijusioms bendrovėms Bendrijoje. Šiuo atveju eksporto kaina buvo apskaičiuota pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 9 dalį, remiantis kaina, už kurią importuoti produktai buvo pirmą kartą perparduoti nepriklausomam pirkėjui ją tinkamai pakoregavus, atsižvelgiant į visas sąnaudas, patirtas nuo importo iki perpardavimo, ir pelną. Pelno dydis buvo nustatytas remiantis bendradarbiaujančių nesusijusių importuotojų pateikta informacija. 3.4. Palyginimas 150. Normalioji vertė ir eksporto kainos buvo lyginamos remiantis gamintojo kainomis EXW sąlygomis. Siekiant užtikrinti teisingą normaliosios vertės ir eksporto kainos palyginimą pagal pagrindinio reglamento 2 straipsnio 10 dalį koreguojant buvo deramai atsižvelgta į skirtumus, darančius poveikį kainoms ir kainų palyginamumui. 151. Iš KLR eksportuojamų ir Indijos bendradarbiaujančio gamintojo Indijos rinkoje parduodamų tvirtinimo detalių kainos lygintos atskiriant įprastinių ir specialiųjų rūšių tvirtinimo detales. 152. Be to, remiantis vietoje surinktais duomenimis, Indijos gamintojo, kurio duomenys naudoti nustatant normaliąją vertę, kokybės kontrolės procedūros buvo pažangesnės už eksportuojančių Kinijos gamintojų, kurie iš esmės gamino ir eksportavo tik įprastinių rūšių tvirtinimo detales, taikytas procedūras. Tokiu atveju Indijos normalioji vertė koreguota remiantis kokybės kontrolės, kurią, kaip nustatyta, atliko Indijos gamintojas, sąnaudomis. 153. Be to, prireikus atitinkamai koreguota atsižvelgiant į gabenimo, draudimo, tvarkymo ir papildomas išlaidas, taip pat pakavimo, kreditų ir banko mokesčius, jei jie, kaip nustatyta, buvo pagrįsti, tikslūs ir paremti patikrintais įrodymais. 4. Dempingo skirtumai 4.1. Atrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kuriems taikomas IR 154. Dempingo skirtumai keturioms atrinktoms bendrovėms, kurioms buvo taikomas IR, nustatyti visapusiškai bendradarbiavusiam Indijos gamintojui nustatytą svertinę vidutinę normaliąją vertę lyginant su kiekvienos bendrovės svertine vidutine eksporto į Bendriją kaina, kaip numatyta pagrindinio reglamento 2 straipsnio 11 dalyje. 155. Atrinktų bendrovių vidurkis pagal pagrindinio reglamento 9 straipsnio 6 dalį apskaičiuotas kaip svertinis visų penkių atrinktų bendradarbiavusių bendrovių, kurioms IR taikytas arba netaikytas, dempingo skirtumų vidurkis. 156. Procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai dempingo skirtumai yra tokie: Bendrovė | Dempingo skirtumas | Biao Wu Tensile Fasteners Co., Ltd. | 69,9 % | Kunshan Chenghe Standard Components Co., Ltd. | 93,2 % | Ningbo Jinding Fastener Co., Ltd. | 74,5 % | Ningbo Yonghong Fasteners Co., Ltd. | 105,3 % | Changshu City Standard Parts Factory ir Changshu British Shanghai International Fastener Co., Ltd. | 63,1 % | Neatrinktiems bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams | 78,1 % | 4.2. Bendradarbiaujantiems eksportuojantiems gamintojams, kurių individualų nagrinėjimą leista atlikti 157. Dempingo skirtumai nustatyti, kaip nurodyta 107 konstatuojamojoje dalyje. 158. Procentais išreikšti CIF importo kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą galutiniai dempingo skirtumai yra tokie: Bendrovė | Dempingo skirtumas | CELO Suzhou Precision Fasteners Co., Ltd | 0,0 % | Golden Horse (Dong Guan) Metal Manufactory Co., Ltd | 26,5 % | Yantai Agrati Fasteners Co., Ltd | 0,0 % | 4.3 Visiems kitiems eksportuojantiems gamintojams 159. Siekiant apskaičiuoti dempingo skirtumą visos šalies mastu, kuris būtų taikomas visiems kitiems KLR eksportuotojams, visų pirma nustatytas bendradarbiavimo lygis. Galima manyti, kad bendradarbiavimo lygis buvo žemas, t. y. apytikriai 53 % viso importo iš KLR. Todėl nebendradarbiaujančioms bendrovėms dempingo skirtumas nustatytas kaip remiantis Eurostato duomenimis nustatytos vertės ir bendradarbiaujančio eksportuojančio gamintojo, kuriam nustatytas didžiausias dempingo skirtumas, parduoto tipinio visų rūšių produkto kiekio didžiausių skirtumų vidurkis. 160. Tuo remiantis nustatytas dempingo skirtumas visos šalies mastu buvo 115,4 % CIF kainos Bendrijos pasienyje prieš sumokant muitą. D. ŽALA 1. Bendrijos gamyba 161. Atlikus tyrimą nustatyta, kad panašų produktą gamina daug Bendrijos gamintojų – apytikriai daugiau nei 300 daugiausia mažų ir vidutinių įmonių, taip pat kelios didelės bendrovės. Didžioji dalis Bendrijos gamintojų, paskelbus pranešimą apie inicijavimą, apie save nepranešė. Atliekant tyrimą gamintojai, kurių vardu buvo pateiktas skundas, bendradarbiavo, tačiau viena iš atrinktų bendrovių per patikrinimą vietoje pateikė nepakankamai informacijos, kad tą bendrovę būtų galima laikyti bendradarbiaujančia. Todėl ši bendrovė nebuvo įtraukta į duomenis, susijusius su Bendrijos pramone. Daug kitų gamintojų – pritariančių arba prieštaraujančių skundui – pateikė bendro pobūdžio informacijos apie gamybos ir pardavimo apimtį. Atliekant tyrimą daug Bendrijos gamintojų, daugiausia mažos įmonės, nebendradarbiavo, todėl buvo neįmanoma tiksliai nustatyti Bendrijos gamybos apimties remiantis individualios bendrovės duomenimis. 162. Todėl Bendrijos gamybos apimtis įvertina naudojantis Eurostato pramoninės gamybos duomenimis. Remiantis tokiais duomenimis nustatyta, kad Bendrijoje 2006 m. pagamintos 1 431 602 metrinės tonos. 2. Bendrijos pramonės apibrėžtis 163. Skundui pritarę ir per tyrimą visapusiškai bendradarbiavę Bendrijos gamintojai pagamina 27,0 % nagrinėjamojo produkto kiekio Bendrijoje. Todėl manoma, kad šios bendrovės yra Bendrijos pramonė, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 4 straipsnio 1 dalyje ir 5 straipsnio 4 dalyje. 164. Kaip teigė kai kurie Bendrijos importuotojai ir eksportuojantys gamintojai ir kaip nustatyta atlikus tyrimą, tam tikri bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai ne tik turėjo gamybos įrenginius Bendrijoje, bet ir importavo didelį nagrinėjamojo produkto kiekį iš KLR perpardavimui Bendrijos rinkoje. 165. Be to, tvirtinta, kad trys bendradarbiaujantys Bendrijos gamintojai iš dalies perkėlė gamybą įsteigdami gamybos įmones KLR, ir todėl vertinant padėtį į juos nereikėtų atsižvelgti. Tačiau nustatyta, kad šių gamintojų dukterinės bendrovės Kinijoje iš esmės įkurtos siekiant aptarnauti KLR rinką ir kad šių bendrovių pagrindinis tikslas ir toliau buvo veikti Bendrijoje. 166. Dėl bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų importuojamo kiekio – atlikus tyrimą nustatyta, kad kai kurios bendrovės importavo pakankamai nedidelį KLR kilmės nagrinėjamojo produkto kiekį, palyginti su Bendrijoje parduodamu jų produkcijos kiekiu. Tokio pardavimo per susijusias ir nesusijusias bendroves apimtis buvo daug mažesnė už pirmiau minėtų šalių nurodytą apimtį. 167. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šių bendrovių pagrindinis tikslas neabejotinai buvo veikti Bendrijoje, ir, nepaisant jų importo iš KLR, jos visos turėtų būti priskiriamos Bendrijos gamybai. 3. Suvartojimas Bendrijoje 168. 2006 m. Bendrijoje suvartotas kiekis nustatytas remiantis valstybių narių valdžios institucijų Eurostatui pateiktu visu pagamintu kiekiu, prie jo pridėjus importuotą ir atėmus eksportuotą kiekį. Nustatyta, kad tikrasis suvartojamas kiekis atitinka skunde nurodytą suvartojamą kiekį. Todėl, neturint jokios kitos informacijos, naudoti ir skunde pateikti 2004–2005 m. duomenys. Nuo 2003 m. iki TL pabaigos importuotas ir eksportuotas kiekis nustatytas remiantis Eurostato duomenimis. 2003 m. duomenų nebuvo pateikta, todėl nebuvo galima nustatyti tais metais Bendrijoje suvartojamo kiekio ir užimamos rinkos dalies. 169. Remiantis minėtais duomenims nustatyta, kad nuo 2004 m. iki TL pabaigos nagrinėjamojo produkto paklausa Bendrijoje padidėjo 29 %. Šaltinis: Eurostatas, Comext, skundas | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Suvartojimas Bendrijoje (metrinėmis tonomis) | Nėra duomenų | 1 761 838 | 1 744 473 | 2 104 425 | 2 272 981 | Indeksas 2004 = 100 | Nėra duomenų | 100 | 99 | 119 | 129 | 4. Bendrijos importas iš nagrinėjamosios šalies 4.1 Nagrinėjamojo importo apimtis ir rinkos dalis 170. Importo iš KLR apimtis nustatyta remiantis Eurostato duomenimis. Importo iš KLR apimtis ir rinkos dalis keitėsi taip: Šaltinis: Eurostatas | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Importo iš KLR apimtis (metrinėmis tonomis) | 216 085 | 295 227 | 387 783 | 485 435 | 601 887 | Indeksas | 100 | 137 | 179 | 225 | 279 | KLR rinkos dalis | Nėra duomenų | 17 % | 22 % | 23 % | 26 % | 171. Suvartojamas nagrinėjamojo produkto kiekis nuo 2004 m. iki TL pabaigos padidėjo 29 %, o iš KLR importuojamas kiekis per tą patį laikotarpį nuolatos didėjo – iš viso 103 %. Pagaliau KLR užimama rinkos dalis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nuo 17 iki 26 % per tą patį laikotarpį. 4.2 Importo kainos ir priverstinis kainų mažinimas 172. Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyta, kaip keitėsi vidutinės importo iš KLR kainos. Per nagrinėjamąjį laikotarpį tos kainos iš esmės nesikeitė, tik iki 2005 m. šiek tiek didėjo, o 2006 m. – sumažėjo. Šaltinis: Eurostatas | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Importo iš KLR kainos (EUR už metrinę toną) | 938,70 | 968,11 | 992,56 | 931,30 | 958,28 | Indeksas | 100 | 103 | 106 | 99 | 102 | 173. Siekiant nustatyti nagrinėjamojo produkto pardavimo Bendrijos rinkoje per TL kainą, palygintos atrinktų Bendrijos gamintojų ir atrinktų eksportuojančių KLR gamintojų kainos. Atitinkamomis Bendrijos pramonės pardavimo kainomis buvo pasirinktos pardavimo nepriklausomiems pirkėjams kainos, prireikus pakoreguotos pagal gamintojo kainų EXW sąlygomis lygį, t. y. buvo atskaitytos gabenimo Bendrijoje išlaidos ir nuolaidos bei lengvatos. Šios kainos buvo palygintos su eksportuojančių Kinijos gamintojų taikomomis pardavimo kainomis be nuolaidų, kurios prireikus buvo pakoreguotos pagal CIF kainas Bendrijos pasienyje ir atitinkamai atsižvelgiant į muitinio įforminimo sąnaudas bei išlaidas po importo. Kadangi Bendrijos pramonė savo produkciją parduoda ir platintojams, ir galutiniams naudotojams, o kiniškos prekės parduodamos per susijusius arba nesusijusius importuotojus ir (arba) prekybininkus, importo kaina prireikus pakoreguota siekiant užtikrinti, kad būtų lyginama tuo pačiu prekybos lygiu. 174. Kaip minėta, Bendrijos importuotojai ir eksportuojantys gamintojai teigė, kad iš esmės kiniški produktai – tai įprastinės elementarios kokybės tvirtinimo detalės, o Bendrijos pramonė siekia aprūpinti brangiausių tvirtinimo detalių rinkos segmentus. Todėl teigta, kad kainų palyginimas remiantis vidutinėmis kainomis būtų klaidinantis. Šiuo atžvilgiu reikėtų pažymėti, kad priverstinio kainų mažinimo skirtumas buvo nustatytas remiantis bendrovės duomenimis apie kiekvieną produkto rūšį, kai atsižvelgiama į lyginamų produktų savybes. Tiksliau naudotas panašus, kaip 102 ir 103 konstatuojamosiose dalyse aprašytas, metodas, o įprastinės tvirtinimo detalės, kurios sudaro didžiąją iš Kinijos eksportuojamų tvirtinimo detalių dalį, buvo atskirtos nuo specialiųjų rūšių tvirtinimo detalių. 175. Palyginus nustatyta, kad per TL importuojamas nagrinėjamasis produktas Bendrijoje parduotas tokiomis kainomis, dėl kurių Bendrijos pramonės kainos, išreiškus pastarosios procentais, buvo priverstinai mažinamos vidutiniškai daugiau nei 40 %. 5. Bendrijos pramonės padėtis 176. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 5 dalį nagrinėjant importo dempingo kainomis iš KLR poveikį Bendrijos pramonei analizuoti visi ekonominiai veiksniai ir rodikliai, turėję poveikio pramonės būklei nuo 2003 m. iki TL pabaigos. Analizuojant Bendrijos pramonės padėtį nagrinėti atrinktų bendrovių duomenys, kaip nurodyta pirmiau, išskyrus gamybos, gamybos pajėgumų, pajėgumų naudojimo, pardavimo, rinkos dalies, užimtumo ir našumo duomenis, kurie susiję su visa Bendrijos pramone ir pagrįsti bendradarbiaujančių Bendrijos gamintojų pateikta informacija. 5.1 Gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas 177. Bendrijos pramonės gamyba, gamybos pajėgumai ir pajėgumų naudojimas kito taip: Visa Bendrijos pramonė | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Pagamintas kiekis (metrinėmis tonomis) | 379 354 | 407 185 | 371 884 | 387 057 | 403 040 | Indeksas | 100 | 107 | 98 | 102 | 106 | Gamybos pajėgumai (metrinėmis tonomis) | 712 567 | 726 171 | 731 200 | 742 901 | 768 689 | Indeksas | 100 | 102 | 102 | 104 | 108 | Pajėgumų naudojimas (%) | 53 % | 56 % | 51 % | 52 % | 52 % | 178. Paklausa nuo 2004 m. iki TL pabaigos padidėjo net 29 %, tačiau Bendrijos pramonės pagaminamas kiekis per visą nagrinėjamąjį laikotarpį svyravo ir per TL buvo tik 6 % didesnis nei 2003 m. 179. Gamybos pajėgumai per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo nedaug, o tai reiškia, kad pajėgumų naudojimo lygis per tą laikotarpį liko labai žemas, t. y. 52–53 %. Kai kurie Bendrijos importuotojai teigė, kad su gamybos pajėgumais susiję skaičiai buvo pervertinti, pavyzdžiui, manant, kad gamyba vyksta visą parą 365 dienas per metus, arba nepakankami įvertinant, kiek užtrunka įrenginių paruošimas naujų rūšių produkto gamybai arba pradedant naudoti senus įrenginius. Tačiau pajėgumai apskaičiuoti remiantis darbu 3 pamainomis 220 dienų per metus, deramai atsižvelgiant į gamybos kliūtis, kurios, kaip nustatyta, dažniausiai pasitaiko terminio ruošimo linijoje. Skaičiuojant esamus pajėgumus tikrinta, kiek turima kalimo šaltuoju būdu įrenginių, ir atsižvelgta į tai, kiek vidutiniškai trunka įrenginių paruošimas naujos gamybos siuntai (laikas svyruoja nuo 2 iki 12 valandų). 180. Bendrijos pramonės gamybos ir pajėgumų rodiklių kaitą galima paaiškinti taip: 181. Bendrijos pramonė siekė išlikti kokybiškesnių produktų (specialieji produktai), kurie yra verti didesnės vieneto kainos, bet pagaminama mažiau, rinkos segmentuose arba pagerinti savo rezultatus šiuose segmentuose. 182. Todėl Bendrijos pramonė turėjo atnaujinti įrenginius ir pritaikyti gamybos modelius, kad galėtų gaminti šių labiau specializuotų rūšių produktus – tuo galima paaiškinti, kodėl šiek tiek padidėjo bendri pajėgumai ir kodėl didelė dalis pajėgumų, pirmiau naudotų gaminant įprastinių rūšių produktą, buvo nenaudojami. 183. Be to, nesusiję Bendrijos importuotojai tvirtino, kad jei Bendrijos gamintojai būtų papildomai gaminę tokį kiekį, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo importuojamas iš KLR, poveikis pajėgumų naudojimui būtų buvęs labai nedidelis, o pajėgumų būtų naudota mažiau nei 60 %. Dėl to reikėtų pažymėti, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį iš KLR importuotas didelis kiekis, nes jis sudaro apie 26,9 % viso 2006 m. Bendrijoje pagaminto kiekio. Taigi teigiamas poveikis pajėgumų naudojimui būtų buvęs didesnis, nei teigta, jei toks kiekis būtų pagamintas Bendrijoje, kur buvo tam reikalingi pajėgumai. 184. Galutinai atskleidus informaciją keli nesusiję Bendrijos importuotojai tvirtino, kad galutinai nustačius priemones Bendrijos rinkoje pritrūktų daugiau nei 200 000 metrinių tonų tvirtinimo detalių. Tačiau remiantis nepanaudotų pajėgumų lygiu, kuris buvo nustatytas per TL, apytiksliai apskaičiuota, kad Bendrijoje yra tiek faktinių gamybos pajėgumų, kad būtų galima pagaminti daugiau nei 2,5 mln. metrinių tonų tvirtinimo detalių, o tai yra gerokai daugiau, nei Bendrijoje suvartojamas 2,27 mln. metrinių tonų tvirtinimo detalių kiekis. Todėl nustatyta, kad nepanaudotų gamybos pajėgumų Bendrijoje yra gerokai daugiau, nei tariamas 200 000 metrinių tonų tvirtinimo detalių trūkumas, todėl nagrinėjamojo produkto paklausą būtų lengva patenkinti. 5.2 Atsargos 185. Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės atsargų kiekį kiekvieno laikotarpio pabaigoje. Atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Atsargos (gatavų prekių kiekis) | 78 722 | 82 275 | 77 293 | 72 360 | 74 859 | Indeksas | 100 | 105 | 98 | 92 | 95 | 186. Per nagrinėjamąjį laikotarpį atsargų kiekis sumažėjo 5 %, nors gamybos apimtis padidėjo 7 %. Iš esmės šie pokyčiai susiję su tuo, kad Bendrijos pramonė ėmė mažiau gaminti įprastinių produktų. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad panašus produktas Bendrijoje daugiausia gaminamas pagal užsakymą, šio produkto atsargų lygis nelaikomas labai reikšmingu rodikliu. 5.3 Pardavimas, rinkos dalis, augimas ir vidutinės vieneto kainos Bendrijoje 187. Toliau pateikiami duomenys apie Bendrijos pramonės pardavimą nepriklausomiems pirkėjams Bendrijoje. Visa Bendrijos pramonė | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Bendrijos pramonės pardavimas Bendrijoje (tūkst. EUR) | 722 974 | 739 563 | 754 101 | 816 532 | 874 380 | Indeksas | 100 | 102 | 104 | 113 | 121 | Bendrijos pramonės parduotas kiekis Bendrijoje (metrinėmis tonomis) | 338 417 | 383 625 | 351 296 | 378 650 | 377 966 | Indeksas | 100 | 113 | 104 | 112 | 112 | Bendrijos pramonės vieneto pardavimo kaina Bendrijoje (EUR už metrinę toną) | 2 136 | 1 928 | 2 147 | 2 156 | 2 313 | Indeksas | 100 | 90 | 100 | 101 | 108 | Bendrijos pramonės rinkos dalis (metrinėmis tonomis) | Nėra duomenų | 22 % | 20 % | 18 % | 17 % | Indeksas | Nėra duomenų | 100 | 92 | 83 | 76 | 188. Bendrijos pramonės parduotas kiekis per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 12 %, o vertė – 21 %, nes padidėjo specialiųjų produktų, pagamintų pagal pirkėjų brėžinius, dalis. 189. Tuo pačiu nustatyta, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo vidutinės pardavimo nesusijusiems pirkėjams Bendrijos rinkoje kainos. Šį kainos padidėjimą reikėtų vertinti atsižvelgiant į tai, kad labai padidėjo žaliavų kainos, ir tai, kad Bendrijos pramonė siekė įsitvirtinti aukštesniame rinkos segmente (specialiųjų produktų), kuriam importas dempingo kainomis darė mažesnį poveikį. Kokybiškų ir specifinius pirkėjų poreikius atitinkančių produktų, priešingai nei įprastinių produktų, vieneto pardavimo kaina paprastai būna didesnė. Taigi padidėjusi pardavimo kaina rodo, kad padidėjo žaliavų kaina ir pasikeitė Bendrijos pramonės gaminamų produktų asortimentas. 190. 2003–2004 m. padidėjus kainoms Bendrijos gamintojų parduotas kiekis sumažėjo 1 %. Tuo pačiu metu Bendrijoje suvartojamas kiekis padidėjo 29 %, o tai reiškia, kad Bendrijos pramonė nesugebėjo pasinaudoti tuo, kad padidėjo Bendrijoje suvartojamas kiekis, todėl Bendrijos gamintojams tenkanti rinkos dalis per mažiau nei 3 metus sumažėjo 24 %. Bendrijos gamintojams tenkanti rinkos dalis veikiausiai būtų dar labiau sumažėjusi, jei ją apskaičiuojant būtų vertinamas visas nagrinėjamasis laikotarpis (t. y. įskaitant 2003 m.). 191. Taigi nustatyta, kad Bendrijos pramonė negalėjo pasinaudoti dėl padidėjusio Bendrijoje suvartojamo kiekio augančia rinka, nes Bendrijos gamintojai dėl importo dempingo kainomis iš KLR neteko galimybės toliau gaminti didesnį įprastinių produktų kiekį. 5.4 Pelningumas ir grynųjų pinigų srautas Atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Panašaus produkto pardavimo Bendrijoje pelningumas | 2,1 % | 4,7 % | 3,4 % | 2,9 % | 4,4 % | Iš panašaus produkto pardavimo Bendrijoje gautų grynųjų pinigų srautas (tūkst. EUR) | 60 772 | 69 501 | 80 874 | 73 372 | 65 200 | Indeksas | 100 | 114 | 133 | 121 | 107 | 192. Bendrijos pramonės pelno parduodant panašų produktą lygis svyravo per visą nagrinėjamąjį laikotarpį ir didėjo tik labai nedaug. 193. Mažiausias pelningumas buvo 2003 m. (2,1 %), tačiau vėliau šis rodiklis pagerėjo, o tai iš dalies susiję su Bendrijos pramonės pastangomis mažinti gamybos sąnaudas ir didinti našumą bei tuo, kad siekiama tiekti kokybiškus produktus, nes iš to gaunamos geresnės pajamos, nei tiekiant įprastinius produktus, kadangi kokybiškiems produktams importas dempingo kaina iš KLR turėjo mažiau poveikio, nei įprastinių produktų atveju. 194. Reikėtų pažymėti, kad bendras teigiamas pelningumas per nagrinėjamąjį laikotarpį sutapo su besiplečiančia rinka ekonominio ciklo plėtros etapu 2004 m. ir 2008 m. pradžioje, ir tikėtina, kad pelningumas labai sumažės, kai šios tendencijos pasikeis. Iš tiesų tvirtinimo detalės yra paplitęs pramonės produktas ir labai priklauso nuo bendros ekonominės padėties, o tiksliau pramoninės gamybos, svyravimų. 195. Iš panašaus produkto pardavimo Bendrijoje gautų grynųjų pinigų srautas iki 2005 m. padidėjo 33 %, tačiau per TL sumažėjo apytikriai iki pradinio lygio. 5.5 Investicijos, investicijų grąža ir pajėgumas padidinti kapitalą 196. Tvirtinimo detalių gamyba yra palyginti kapitalo imli gamyba. Bendrijos pramonė tvirtino, kad gamybos optimizavimas būtinas, nes rinkos aplinka darosi vis reiklesnė. Kad būtų lankstesnė, Bendrijos pramonė ir toliau gana daug investavo; per nagrinėjamąjį laikotarpį investicijų šiek tiek sumažėjo, tačiau vis tiek investuojama daug. Daugiausia investuota į naujų įrenginių, kuriais siekta optimizuoti gamybą, pirkimą. Atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Iš viso investicijų per nagrinėjamąjį laikotarpį (tūkst. EUR) | 35 294 | 23 965 | 31 373 | 30 634 | 31 442 | Indeksas | 100 | 68 | 89 | 87 | 89 | 197. Per nagrinėjamąjį laikotarpį grynojo pardavimo procentu išreikšta investicijų grąža padidėjo 7 procentiniais punktais nuo 2003 m. iki TL pabaigos. Šį padidėjimą galima paaiškinti tuo, kad Bendrijos pramonė bandė kuo labiau išnaudoti turimus gamybos pajėgumus, nedarydama didelių investicijų. Kaip nustatyta atliekant tyrimą, visi atrinkti gamintojai plėtojo vidinius įrenginių išteklius, kad gamybos pajėgumus galėtų pritaikyti prie naujų pirkėjų poreikių (pagal pirkėjų brėžinius gaminami specialieji produktai). Atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Investicijų grąža | 6 % | 16 % | 12 % | 12 % | 13 % | 198. Negauta jokių įrodymų, kad per nagrinėjamąjį laikotarpį būtų sumažėję ar padidėję pajėgumai padidinti kapitalą. 5.6 Užimtumas ir našumas 199. Bendrijos pramonės užimtumo, našumo ir darbo sąnaudų raida: Visa Bendrijos pramonė | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Darbuotojų skaičius | 5 600 | 6 353 | 6 359 | 6 272 | 6 257 | Indeksas | 100 | 113 | 114 | 112 | 112 | Našumas (metrinėmis tonomis vienam darbuotojui) | 68 | 64 | 58 | 62 | 64 | Indeksas | 100 | 95 | 86 | 91 | 95 | 200. Nuo 2003 m. iki TL pabaigos padidėjo Bendrijos pramonės darbuotojų skaičius. Taip atsitiko dėl to, kad dėtos pastangos ir toliau gaminti tokį patį kiekį bei gaminti įvairesnius sudėtingus produktus, kuriuos gaminant būtinas nuolatinis įrenginių ir mechanizmų lankstumas. Šio strateginio Bendrijos pramonės proceso rezultatus galima matyti ir vertinant našumą, kuris per nagrinėjamąjį laikotarpį nekito, nors Bendrijos pramonė turėjo prisiderinti prie naujų pirkėjų poreikių (pagal pirkėjų brėžinius gaminami specialieji produktai), kuriems tenkinti reikia daugiau žmogiškųjų išteklių. 5.7 Darbo užmokestis 201. Per nagrinėjamąjį laikotarpį vidutinis darbo užmokestis šiek tiek padidėjo. Atrinktos Bendrijos pramonės bendrovės | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Darbo sąnaudos vienam darbuotojui per nagrinėjamąjį laikotarpį | 30 478 | 32 042 | 32 089 | 34 232 | 35 662 | Indeksas | 100 | 105 | 105 | 112 | 117 | 5.8 Faktinio dempingo skirtumo dydis ir atsigavimas po ankstesnio dempingo 202. Kaip nurodyta pirmesnėje konstatuojamojoje dalyje, nustatyti dempingo skirtumai akivaizdžiai didesni už de minimis . Be to, atsižvelgiant į importo dempingo kaina apimtį ir kainą, faktinio dempingo skirtumo poveikis negali būti laikomas nereikšmingu. 203. Bendrija neatsigauna po ankstesnio dempingo poveikio, nes anksčiau tokie tyrimai nebuvo atliekami. 5.9 Išvada dėl žalos 204. Nuo 2003 m. iki TL pabaigos dempingo kainomis iš KLR importuojamas nagrinėjamojo produkto kiekis padidėjo apytikriai 180 % ir per TL jis sudarė 26 % rinkos dalies. Be to, per TL Bendrijos pramonės pardavimo kainos buvo priverstinai labai mažinamos dėl dempingo kainomis importuojamo nagrinėjamojo produkto kainų. Kainos priverstinai mažintos daugiau nei 40 % (svertinis vidurkis). 205. Tuo metu, kai Bendrijoje suvartojamas kiekis padidėjo 29 %, Bendrijos pramonės parduodamas kiekis sumažėjo tik 1 %. Rinkos dalis sumažėjo 24 %, be to, Bendrijos pramonė negalėjo pasaulinio žaliavų kainų padidėjimo visiškai perkelti pirkėjams – dėl to pelningumas ir toliau buvo labai mažas. 206. Todėl per nagrinėjamąjį laikotarpį gamyba ir Bendrijoje suvartojamas kiekis didėjo nevienodai sparčiai, be to, naudoti ne visi pajėgumai (tik apie 50 %). Tai irgi turėjo neigiamo poveikio pelningumui, nes dėl to pramonė negalėjo visapusiškai pasinaudoti masto ekonomijos teikiamais privalumais. 207. Importo dempingo kainomis poveikis Bendrijos pramonės pelningumui per nagrinėjamąjį laikotarpį šiek tiek sušvelnintas dėl Bendrijos rinkos plėtros ir palankaus ekonominio ciklo. Tačiau ši padėtis gali pasikeisti, kai minėtas ciklas baigsis. 208. Nepaisant didelių pramonės pastangų per nagrinėjamąjį laikotarpį ir toliau gaminti tokį patį produkto kiekį taikant lanksčius gamybos metodus ir nuolatinių pastangų gerinti našumą ir konkurencingumą, pelningumas, grynųjų pinigų srautas ir investicijų grąža neatspindėjo didėjančios nagrinėjamojo produkto paklausos Bendrijoje. Ši tendencija galėjo padaryti didelį poveikį Bendrijos pramonės gebėjimui toliau gaminti kokybiškas detales. 209. Atskleidus informacinį dokumentą eksportuojantys Kinijos gamintojai ir Bendrijos importuotojai tvirtino, kad Komisija, atsižvelgdama į tai, jog kai kurie rodikliai, kaip antai parduoto kiekio, kainų ir pelno rodikliai, per nagrinėjamąjį laikotarpį gerėjo, turėtų padaryti išvadą, kad Bendrijos pramonei materialinė žala nebuvo padaryta. 210. Kita vertus, Bendrijos pramonė tvirtino, kad dėl dabartinio žemo pelningumo lygio vis sunkiau išlaikyti ir gerinti gamybos įrenginius iki tokio lygio, kad būtų galima išsilaikyti kokybiškų produktų rinkos segmente. Taigi, didelio įprastinių produktų gamybos masto mažėjimas taip pat turi poveikio Bendrijos pramonės gebėjimui ir toliau tiekti kokybiškus produktus. 211. Todėl atlikus tyrimą patvirtinta, kad materialinė žala padaryta todėl, kad kai kuriuose svarbiuose rinkos segmentuose Bendrijos produktai buvo iš esmės pakeisti iš Kinijos importuojamais produktais, o tai turėjo neigiamo poveikio pajėgumų naudojimui ir pelningumui, nors šis poveikis buvo šiek tiek sumažintas, nes pramonė, gamindama mažesnį produktų kiekį, sugebėjo dėmesį sutelkti į didesnį pelną duodančius rinkos segmentus ir produktus. 212. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta, daroma išvada, kad Bendrijos pramonei padaryta materialinė žala, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnyje. E. PRIEŽASTINIS RYŠYS 1. Preliminari pastaba 213. Pagal pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 ir 7 dalis nagrinėta, ar būta importo dempingo kainomis iš KLR ir Bendrijos pramonei padarytos materialinės žalos priežastinio ryšio. Taip pat nagrinėti kiti, su importu dempingo kainomis nesusiję žinomi veiksniai, galėję tuo pačiu metu daryti žalą Bendrijos pramonei, nes siekta užtikrinti, kad žala, kuri galėjo būti padaryta tų kitų veiksnių, nebūtų priskirta dempingo kainomis vykdomam importui. 2. Importo iš KLR poveikis 214. Nuo 2004 m. iki TL pabaigos tikrasis Bendrijoje suvartojamas kiekis padidėjo 29 %, o Bendrijos gamintojų parduodamas kiekis tuo tarpu padidėjo tik 17 %. Todėl Bendrijos gamintojai per tą patį laikotarpį prarado daugiau nei 6,8 procentinio punkto rinkos dalies. 215. Nesusiję Bendrijos importuotojai tvirtino, kad jei pardavimas būtų vertinamas nurodant vertę, o ne kiekį, padėtis atrodytų visai kitaip, nes Bendrijoje pagamintų tvirtinimo detalių vieneto pardavimo kaina yra daug didesnė už KLR produktų kainą ir per nagrinėjamąjį laikotarpį dar padidėjo. Tačiau nagrinėjant importo mažomis kainomis poveikį Bendrijos rinkai manyta, kad, vadovaujantis ankstesne praktika, būtų tikslinga importo tendencijas ir rinkos dalis vertinti pirmiausiai atsižvelgiant į kiekį, o ne vertę. Be to, pardavimo vertei poveikio turi produkto asortimento pasikeitimai, kaip atsitiko šiuo atveju, kai Bendrijos pramonė pradėjo gaminti didesnės vertės produktus. Pagaliau reikėtų pažymėti, kad pardavimo tendencijos – tai tik vienas iš žalos veiksnių, be to, jis nėra lemiamas. 216. Akivaizdus dempingo kainomis iš KLR importuojamų produktų kiekio padidėjimas (daugiau nei 170 %) nuo 2003 m. iki TL pabaigos ir jų užimamos Bendrijos rinkos dalies padidėjimas nuo 17 iki 26 % nuo 2004 m. iki TL pabaigos sutapo su nuosekliu Bendrijos gamintojams tenkančios rinkos dalies mažėjimu. 217. Per nagrinėjamąjį laikotarpį dempingo kainomis importuojamų produktų kainos iš esmės nesikeitė ir buvo mažos, nors visame pasaulyje didėjo žaliavų kainos. Priešingai nei KLR eksportuotojų atveju, Bendrijos gamintojų taikomos pardavimo kainos buvo susijusios su žaliavų sąnaudų didėjimo tendencija. 218. Padidėjus importuojamų KLR kilmės įprastinių produktų kiekiui Bendrijos pramonė plėtojo specialiųjų detalių gamybą (gamyba pagal pirkėjų brėžinius), taigi išlaikė gamybos apimtį ir išvengė tolesnio pelningumo mažėjimo. Tačiau šie kokybiškesnių produktų rinkos segmentui priskiriami produktai negali visapusiškai kompensuoti sumažėjusio įprastinių produktų pagaminto kiekio. 219. Be to, dėl dempingo kainomis importuojamų produktų kainų priverstinai labai sumažintos Bendrijos pramonės kainos. o spaudimas mažinti kainas darytas tuo metu, kai labai padidėjo žaliavų sąnaudos. Atlikus tyrimą nustatyta, kad Bendrijos pramonė negalėjo pirkėjams perkelti visų dėl didelio kainų spaudimo, atsiradusio dėl to, kad iš KLR dempingo kainomis importuotas didelis produktų kiekis, padidėjusių sąnaudų. Dėl to mažėjo pelningumas, investicijų grąža ir grynųjų pinigų srautas. 220. Kai kurie eksportuotojai, importuotojai ir jų asociacijos teigė, kad Kinijos eksportuojami produktai nekonkuruoja su Bendrijos pramonės produktais, nes jie priskiriami skirtingų ir vienas kitą papildančių produktų kategorijoms. Atrodo, kad per TL Kinijos eksportuojami produktai buvo skirti tam tikriems rinkos segmentams, kaip antai įprastinių sraigtų ir varžtų segmentams, tačiau reikėtų nepamiršti, kad visgi daug rinkos segmentų, t. y. Bendrijos pramonės ir Kinijos eksportuotojų gaminamų ir parduodamų produktų rinkos segmentų, sutampa, be to, ši padėtis dinamiška ir kintanti. Bendrijos pramonė jau iš esmės prarado didžiąją kai kuriuose rinkos segmentuose jai tekusią rinkos dalį, tačiau ji gali prarasti ir dabartinių kokybiškų produktų rinkos dalį, jei šios tendencijos nesikeis. 221. Be to, iš Eurostato duomenų buvo matyti, kad Bendrijoje yra didelis kiekis pagal kiekvieną KN kodą gaminamų produktų, kurie konkuruoja su produktais, importuojamais iš KLR. Kai kurie importuotojai teigė, kad Bendrijoje produktai gaminami pagal visus KN kodus, tačiau ne visų rūšių ar tam tikrų savybių turintys produktai pagal kiekvieną KN kodą. Tačiau šiam teiginiui pagrįsti duomenų nepateikta. Be to, kaip nurodyta 4.5.1 skirsnyje, Bendrijos gamintojai šiuo metu naudoja apie pusę turimų gamybos pajėgumų ir turi technines galimybes gaminti visų rūšių tvirtinimo detales, jei tam yra tinkamos rinkos sąlygos. 222. Todėl daroma išvada, kad importo dempingo kainomis, kurio apimtis ir rinkos dalis nuo 2003 m. labai padidėjo, daromas spaudimas turėjo lemiamą poveikį Bendrijos pramonei padarytai žalai. 3. Kitų veiksnių poveikis 3.1 Importas iš kitų trečiųjų šalių 223. Kaip minėta, per nagrinėjamąjį laikotarpį KLR buvo svarbiausia panašaus produkto eksportuotoja į Bendrijos rinką. Iš KLR importuojamo nagrinėjamojo produkto dalis, palyginti su visu iš kitų pasaulio šalių importuojamu kiekiu, per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 20 % ir TL pabaigoje sudarė 61 %. Šaltinis: Comext | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Visas iš kitų pasaulio šalių importuojamas kiekis (išskyrus KLR) metrinėmis tonomis | 321 059 | 337 402 | 306 525 | 359 860 | 391 590 | Indeksas | 100 | 105 | 95 | 112 | 122 | Visas iš kitų pasaulio šalių importuojamas kiekis (išskyrus KLR) tūkst. EUR | 725 264 | 799 161 | 825 250 | 929 873 | 1 052 993 | Indeksas | 100 | 110 | 114 | 128 | 145 | Vieneto kaina: (EUR už metrinę toną) | 2 258 | 2 368 | 2 692 | 2 583 | 2 689 | Indeksas | 100 | 105 | 119 | 114 | 119 | Importo iš KLR dalis, palyginti su visu importu iš kitų pasaulio šalių (%) | 40,23 % | 46,67 % | 55,85 % | 57,43 % | 60,58 % | 224. Be to, kaip pavaizduota toliau pateiktoje diagramoje ( šaltinis: Comext ), nustatyta, kad iš kitų pasaulio šalių importuojamo produkto vidutinės vieneto pardavimo kainos (EUR) nekito taip, kaip iš KLR importuojamo produkto kainos – pirmosios per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo 19 %, o iš KLR importuojamo produkto kainos – 2 %. Iš kitų pasaulio šalių importuojamo produkto vidutinė vieneto kaina (EUR) už metrinę toną buvo 180 % didesnė nei vidutinė iš KLR importuojamo produkto vieneto kaina už metrinę toną. [pic] | 225. Taigi manoma, kad kitų trečiųjų šalių kilmės importas negalėjo būti susijęs su Bendrijos pramonei padaryta žala. Tiksliau iš toliau pateiktos lentelės, kurioje nurodyta informacija apie pagrindines eksportuojančias šalis, t. y. Taivaną, Japoniją ir Jungtines Amerikos Valstijas, matyti, kad tendencijos buvo tokios pačios, kaip su kitomis pasaulio šalimis susijusios tendencijos. Šaltinis: Comext | 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Taivanas (metrinės tonos) | 171 770 | 180 176 | 160 765 | 169 777 | 186 901 | Japonija (metrinės tonos) | 22 392 | 17 289 | 21 735 | 52 056 | 56 852 | JAV (metrinės tonos) | 6 537 | 6 132 | 6 059 | 7 254 | 7 459 | Indeksas (suvestinis) | 100 | 101 | 94 | 114 | 125 | Suvestinė vieneto kaina: (EUR už metrinę toną) | 2 238 | 2 297 | 2 626 | 2 456 | 2 510 | 3.2 Bendrijos pramonės eksporto rodikliai 226. Be to, nagrinėta, ar Bendrijos pramonės eksportas į Europos bendrijai nepriklausančias šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį galėjo būti susijęs su padaryta žala. Eksportas į ne Europos bendrijos šalis 2006 m. sudarė tik apie 11 % Bendrijos pramonės panašaus produkto gamybos. Nuo 2003 m. iki TL pabaigos eksportuojamas kiekis padidėjo apie 81 %. Be to, visą laiką eksportuota daug didesnėmis už pardavimo Bendrijos rinkoje kainomis. Todėl daroma išvada, kad eksportas į trečiąsias šalis nebuvo susijęs su Bendrijos pramonei padaryta materialine žala. 2003 m. | 2004 m. | 2005 m. | 2006 m. | TL | Bendrijos eksportas į kitas pasaulio šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį (metrinėmis tonomis) | 114 211 | 135 656 | 149 463 | 171 240 | 197 722 | Indeksas | 100 | 119 | 131 | 150 | 173 | Bendrijos eksportas į kitas pasaulio šalis per nagrinėjamąjį laikotarpį (tūkst. EUR) | 513 286 | 611 366 | 683 624 | 825 528 | 927 644 | Indeksas | 100 | 119 | 133 | 161 | 181 | Vieneto kaina: (EUR už metrinę toną) | 4 494 | 4 506 | 4 573 | 4 820 | 4 691 | 3.3 Žaliavų kainų padidėjimas 227. Iš turimų įrodymų matyti, kad per TL Bendrijoje šiek tiek padidėjo plieno kainos, tačiau paaiškėjo, kad šios padidėjusios kainos nebuvo lemiamu Bendrijos pramonės padėties pablogėjimo veiksniu. Padėtis gerokai pablogėjo dėl to, kad prarasta rinkos dalis, kaip nurodyta (x) konstatuojamojoje dalyje. Atlikus tyrimą nustatyta, kad vidutinės vieneto pardavimo kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį padidėjo iš esmės dėl to, kad padidėjo Bendrijos pramonės produktų asortimento specialiųjų rūšių produktų dalis, o šių rūšių produktų gamyba yra brangesnė. 228. Tačiau Bendrijos pramonė pardavimo kainų negalėjo didinti tiek, kad kompensuotų dėl kokybiškų produktų gamybos padidėjusias sąnaudas. Šių nelanksčių kainų priežastis – tuo pat metu padidėjęs KLR kilmės produktų, importuojamų dempingo kainomis, dėl kurių priverstinai labai sumažintos Bendrijos pramonės kainos, kiekis. Šiomis aplinkybėmis reikia daryti išvadą, kad dėl šio importo dempingo kainomis Bendrijos pramonė patyrė didelį kainų spaudimą ir todėl neturėjo galimybių visiškai kompensuoti padidėjusių sąnaudų didinant pardavimo kainas. 229. Pagaliau reikėtų pažymėti, kad padidėjusios žaliavų kainos turėjo padaryti poveikį visiems rinkos subjektams, įskaitant eksportuojančius Kinijos gamintojus, todėl padidėjusių žaliavų kainų nereikėtų laikyti konkrečiu Bendrijos pramonei žalą dariusiu veiksniu, ypač dėl to, kad KLR kilmės nagrinėjamojo produkto vieneto pardavimo kainos nekito, nors žaliavų kainos ir padidėjo. 230. Remiantis tuo, kas išdėstyta, daroma išvada, kad dėl padidėjusių žaliavų kainų per se nebūtų galima nutraukti KLR importo dempingo kainomis ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinio ryšio. 4. Išvada dėl priežastinio ryšio 231. Šiuo atveju padaryta žala – tai, kad augančioje rinkoje sumažėjo kiekis, kurį būtų galima parduoti, ir rinkos dalis. Dėl to mažėjo kainos ir nepasinaudota masto ekonomija, nes nepakankamai naudoti pajėgumai, taigi gauta nepakankamai pelno, nors bendros ekonominės sąlygos per nagrinėjamąjį laikotarpį buvo palankios. 232. Atlikus tyrimą nustatyta, kad tai, jog su daugeliu Bendrijos pramonės žalos rodiklių susijusi padėtis negerėjo, sutapo su akivaizdžiu iš KLR importuojamo produkto kiekio ir užimamos rinkos dalies padidėjimu ir dideliu priverstiniu kainų mažinimu dėl šio importo. Be to, nustatyta, kad kitų trečiųjų šalių kilmės importas negalėjo būti susijęs su Bendrijos pramonei padaryta žala, nes vidutinės importo kainos buvo gerokai didesnės už importo iš KLR kainas, o ne iš KLR importuojamų produktų rinkos dalis, palyginti su iš KLR į Bendriją importuojamų produktų rinkos dalimi, sumažėjo. 233. Teigiama Bendrijos pramonės eksporto į EB nepriklausančias šalis raida reiškia, kad dėl galimo šios raidos poveikio negali būti nutrauktas importo dempingo kainomis iš KLR ir Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastinis ryšys. 234. Taigi, nors žaliavų kainos per nagrinėjamąjį laikotarpį ypatingai padidėjo, tai turėjo padaryti poveikį visiems rinkos subjektams, be to, iš žalos rodiklių raidos trukmės nematyti, kad tai būtų pagrindinė Bendrijos pramonei padarytos žalos priežastis. 235. Todėl daroma išvada, kad KLR kilmės importas dempingo kainomis padarė materialinę žalą Bendrijos pramonei, kaip apibrėžta pagrindinio reglamento 3 straipsnio 6 dalyje. F. BENDRIJOS INTERESAI 1. Bendros pastabos 236. Pagal pagrindinio reglamento 21 straipsnį nagrinėta, ar esama įtikinamų priežasčių, leidžiančių daryti išvadą, kad iš nagrinėjamosios šalies importuojamiems produktams nustačius antidempingo priemones būtų prieštaraujama Bendrijos interesams. Klausimynai išsiųsti visiems skunde nurodytiems importuotojams, prekybininkams ir pramonės naudotojams. Klausimynų atsakymus pateikė septyni importuotojai, kai kurios informacijos pateikė ir pramonės naudotojai. 2. Bendrijos pramonės interesai 237. Tikimasi, kad nustačius priemones bus išvengta tolesnių iškraipymų ir bus atkurta sąžininga konkurencija rinkoje. Bendrijos pramonė yra konkurencinga ir gyvybinga – tą įrodo pramonės gebėjimas eksportuoti įvairius produktus į itin konkurencingas pasaulio rinkas. Taigi, nustačius priemones Bendrijos pramonei būtų sudaryta galimybė pagrįstai naudoti pajėgumus ir pagerinti finansinę padėtį. Tai leis ir toliau investuoti į technologijas ir modernizuoti gamybos įrenginius, taip užtikrinant Bendrijos pramonės išlikimą. 238. Kita vertus, jeigu antidempingo priemonės nebūtų nustatytos, tikėtina, kad Bendrijos pramonės padėtis toliau blogėtų. Bendrijos pramonės gamintojai negalėtų pakankamai investuoti, kad būtų galima veiksmingai konkuruoti su iš trečiųjų šalių ir ypač KLR importuojamais produktais. Dėl to artimiausiu metu kai kurios bendrovės bus priverstos nutraukti gamybą ir atleisti darbuotojus. Nutraukus gamybą Bendrijoje, Bendrijos pramonė tam tikruose vartotojų sektoriuose taptų vis labiau priklausoma nuo tiekėjų iš Bendrijai nepriklausančių šalių. 239. Taigi daroma išvada, kad nustačius antidempingo priemones Bendrijos pramonė galėtų atsigauti nuo patirto žalingo dempingo poveikio, todėl priemonių nustatymas atitinka Bendrijos pramonės interesus. 3. Nesusijusių Bendrijos importuotojų ir (arba) prekybininkų interesai 240. Septyni galutinai atrinkti importuotojai (žr. 28 konstatuojamąją dalį) bendradarbiavo atliekant tyrimą ir pateikė klausimyno atsakymus. Šie septyni importuotojai per TL importavo apie 15 % viso nagrinėjamojo produkto kiekio į Bendriją. Tačiau vienas importuotojas nesutiko, kad būtų surengtas tikrinamasis vizitas, todėl į su šia bendrove susijusią informaciją nebuvo atsižvelgta. Dėl visapusiškai bendradarbiavusių importuotojų – nagrinėjamasis produktas sudaro didelę jų apyvartos dalį. Nustatyta, kad nagrinėjamojo produkto pelningumas apskritai yra didesnis už bendrovės bendrą pelningumą. Pastebėta, kad šie importuotojai per nagrinėjamąjį laikotarpį importavo labai didelį nagrinėjamojo produkto kiekį, be to, mažiau pirko iš Bendrijos gamintojų. 241. Pateikę pastabas kai kurie nesusiję Bendrijos importuotojai teigė, kad nustačius priemones neigiamas poveikis būtų dvejopas: a) pritrūktų pajėgumų Bendrijoje, jei tokių yra, išlaikyti tokį patį nagrinėjamojo produkto pasiūlos lygį ir b) padidėtų nagrinėjamojo produkto kainos, o tokio padidėjimo nebūtų galima perkelti galutiniams vartotojams, taigi sumažėtų importuotojų pelningumas. Atlikus tyrimą nustatyta, kad nagrinėjamasis produktas sudaro tik nedidelę nesusijusių Bendrijos importuotojų siūlomų produktų asortimento dalį – kiti produktai daugiausia perkami Bendrijoje. Be to, nenorėdami pasikliauti vieninteliu šaltiniu, Bendrijos importuotojai tų pačių rūšių produktus perka ir iš Bendrijos, ir KLR gamintojų, nors didžiausią kiekį jie perka iš eksportuojančių KLR gamintojų. Taip pat nustatyta, kad Bendrijos importuotojai, siekdami patenkinti trumpalaikius pirkėjų poreikius ir toliau siūlyti visą produktų asortimentą, vis dar priklauso nuo Bendrijos gamintojų, kai prireikia nedidelio nagrinėjamojo produkto kiekio. Bendrijos importuotojai negalėjo pateikti jokių įtikinamų įrodymų, kad Bendrijos gamintojai negalėtų patenkinti visų rūšių tvirtinimo detalių – įprastinių arba atitinkančių konkrečius pirkėjų pageidavimus – poreikių. Atlikus tyrimą taip pat nustatyta, kad Bendrijos importuotojai, be paprastos tvirtinimo detalių pasiūlos, vartotojams vis dažniau siūlo papildomas specialias logistikos paslaugas. Todėl galimos priemonės, kurios būtų taikomos tik tam tikrai produktų asortimento daliai, padarytų netgi dar mažesnį poveikį, nes teikiant logistikos paslaugas patiriama naujų išlaidų ir gaunama naujų pajamų. Taigi, jei priemonės būtų nustatytos, Bendrijos importuotojai galėtų ir toliau siūlyti vartotojams tokio paties lygio paslaugas, nes Bendrijoje yra daug ir įvairių gamybos pajėgumų, ir dėl to priemonių poveikis Bendrijos importuotojų pelningumui būtų ribotas. 242. Atlikus tyrimą nustatyta, kad šeši nesusiję Bendrijos importuotojai, kurių patalpose lankytasi, per nagrinėjamąjį laikotarpį pirko daug didesnį KLR produktų kiekį, o tai padarė ypač teigiamą poveikį jų tvirtinimo detalių pardavimo pelningumui. Apskirtai nustatyta, kad už nagrinėjamąjį produktą jų gautas pelno dydis buvo didesnis už bendrą pelną ir buvo apytikriai 10 %. Nustatyta, kad bendras šešių nesusijusių Bendrijos importuotojų, kurių patalpose lankytasi, pelningumas visas atvejais buvo teigiamas, t. y. 5–10 %. 243. Tiriamų bendrovių siūlomas produktų asortimentas yra labai platus, o nagrinėjamasis produktas sudaro tik jo dalį. Be to, importuotojai nagrinėjamąjį produktą ir toliau perka iš Bendrijos gamintojų bei importuoja iš kitų trečiųjų šalių, kad nebūtų visiškai priklausomi nuo KLR gamintojų pasiūlos ir kad patenkintų trumpalaikius poreikius. Kadangi importuotojai naudojasi įvairiais tiekimo šaltiniais (nuo Bendrijos iki Tolimųjų Rytų gamintojų), kad pirkėjams pasiūlytų kuo įvairiausią produktų asortimentą, galima manyti, kad vienai eksportuojančiai šaliai nustačius antidempingo priemones importuotojai galėtų ir toliau siūlyti tų pačių produktų ir gauti pakankamą pelno dydį. 244. Atskleidus minėtas išvadas kai kurie importuotojai ir jų asociacijos teigė, kad siūlomos priemonės turėtų reikšmingo neigiamo poveikio jų verslui, t. y. verslo mastui, pelningumui ir užimtumui. Tiksliau importuotojai teigė, kad nustačius muitus ir dėl to, kad neseniai dėl padidėjusių žaliavų kainų itin padidėjo tvirtinimo detalių kainos, būtų labai apribotas jų grynųjų pinigų srautas ir išaugtų apyvartinio kapitalo bei finansavimo poreikiai. Be to, teigta, kad pirkėjams kiltų sunkumų dėl toliau didėjančių kainų, o dabartinės sutartys bet kuriuo atveju reikštų, kad importuotojai negalėtų perkelti dėl muitų susidariusio kainų padidėjimo. Kai kurie importuotojai taip pat teigė, kad jie labai priklauso nuo importo iš KLR ir kad jiems būtų sunku rasti kitus tiekėjus Bendrijoje ar kitose trečiosiose šalyse. Taip atsitiktų visų pirma tiems importuotojams, kurie investavo į gamybos įrenginius KLR arba užmezgė techninius santykius su KLR gamintojais, pvz., dėl konkrečių rūšių tvirtinimo detalių gamybos. 245. Šių tvirtinimų nebuvo galima patikrinti, tačiau negalima teigti, kad priemonės neturėtų neigiamo poveikio kai kuriems Bendrijos importuotojams ir kitiems prekybininkams, bent jau laikotarpiu, kol dėl sutarčių būtų iš naujo suderėta ir platinimo tinklas būtų perorganizuotas. Neigiamas poveikis veikiausiai priklausytų nuo tų veiklos vykdytojų konkrečios padėties rinkoje ir jų santykių su eksportuojančiais Kinijos gamintojais. Tačiau pažymima, kad Bendrijos gamintojai turi daug nepanaudotų gamybos pajėgumų, o tai, kaip ir kitų trečiųjų šalių tiekėjai, yra galimas alternatyvus tiekimo šaltinis. 246. Dėl poveikio kainoms reikėtų past