KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio vertinimo santrauka Pridedamas prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO dėl Europos Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programoje (EMPIR) /* SWD/2013/0250 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio vertinimo santrauka Pridedamas prie Pasiūlymo EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMO dėl Europos Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių įgyvendinamoje Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programoje (EMPIR) Šioje santraukoje apžvelgiami poveikio vertinimo ataskaitoje, pridedamoje prie Komisijos pasiūlymo dėl sprendimo dėl kelių valstybių narių įgyvendinamos Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos (EMRP) pažangos stebėjimo, nustatyti pagrindiniai faktai ir išvados. Stebėti pažangą paprašė EMRP dalyvaujančios ES valstybės narės; savo prašymą jos patvirtino paskelbdamos Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programos (EMPIR) projektą ir 28 šalių nacionalinius finansinius įsipareigojimus. Metrologija yra matavimo mokslas, kuris apima tiek teorinius, tiek praktinius matavimo aspektus. Metrologija grindžiama matavimo vienetų apibrėžimu, taikymu ir sklaida bei jų sąsajomis su pagrindiniais vienetais (kilogramu, metru, sekunde, kelvinu ir t. t.). Nacionaliniai metrologijos institutai (NMI) atsako už reikalingus mokslinius tyrimus ir infrastruktūrą, taip pat už jų įgyvendinimą, kuriam skiriamas institucinis finansavimas, suteiktas centrinės vyriausybės agentūrų ar ministerijų. 1. Problemos apibūdinimas 1.1. Reagavimas į metrologijos mokslinių tyrimų ir inovacijų iššūkį Šiuolaikinis aukštųjų technologijų pasaulis sukasi aplink matavimo mokslą – metrologiją. Metrologija daro poveikį visiems mūsų kasdienio gyvenimo aspektams. Siekiant mūsų žinių ekonomikoje skatinti inovacijas ir ekonomikos augimą reikalingi vis tikslesni, patikimesni matavimai. Patikimas, patikrinamas matavimas suteikia galimybę visai mokslininkų bendruomenei kurti geresnius instrumentus ir tobulinti mokslo žinias. Tai atveria naujas galimybes pramonei, nes sudaroma erdvė ir sąlygos kurti inovacijas. Metrologija remiasi ir ją pasitelkus tobulinamas pasaulinių uždavinių, kaip antai sveikatos priežiūros ir klimato kaitos, suvokimas ir susitarimai dėl jų. Dideli visuomenės uždaviniai dažnai įveikiami pasitelkus metrologijos sprendimus. Tai ypač pasakytina apie uždavinius tokiose srityse, kaip sveikatos priežiūra, aplinka ir energetika, tačiau taip pat susiję ir su kitomis sritimis, pvz., transportu (automatizuotos transporto priemonės, išmetamų teršalų kiekio mažinimas), žemės ūkiu (maisto sauga) ar visuomenės sauga (chemikalų ir radiacijos matavimai, duomenų saugos didinimas). Visų technologiškai pažangių šalių vyriausybės palaiko metrologijos infrastruktūrą dėl jos teikiamos naudos ir aiškaus viešosios gėrybės statuso, pateisinančio viešąją intervenciją. Stipriausios ekonomikos pasaulio šalys didina investicijas į metrologijos mokslinius tyrimus ir susijusią infrastruktūrą. Pavyzdžiui, Kinija 2001–2007 m. padidino nacionalines investicijas į metrologijos MTTP 25 kartus, nors pradėjo nuo labai mažų investicijų. JAV įsipareigojo iki 2017 m. padvigubinti Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (NIST) biudžetą. 1 paveikslėlyje parodyta, kaip smarkiai pastaraisiais metais išaugo investicijos į metrologiją kai kuriose stipriausios ekonomikos šalyse. 1 pav. Investicijos į metrologiją: pokyčių palyginimas (vidaus duomenys, NPL, JK) Atsižvelgiant į investicijų į metrologiją mastą ir jų svarbą skatinant mokslinę kompetenciją ir pramonės konkurencingumą, pavienė valstybė narė ar net grupė kartu veikiančių šalių pasauliniame kontekste konkuruoti negalėtų. 1.2. Pagrindinės problemos ir jų priežastys Viešų konsultacijų[1], surengtų šiam reikalui aptarti, rezultatai leidžia aiškiai išskirti problemas, kurias būtina spręsti tiek apskritai, tiek įvairioms suinteresuotųjų šalių grupėms, ir patvirtina Europos metrologijos mokslinių tyrimų programos tarpinio vertinimo ataskaitos išvadas. Dėl metrologijos mokslinių tyrimų svarbos sprendžiant esminius uždavinius, keliant Europos ekonomiką ir pramonės konkurencingumą ir vykdant Europos politiką bei standartizavimo ir reglamentavimo veiklą buvo sutarta beveik vienbalsiai (97 %). Be to, remiantis daugumos nuomone, nustatytos 15 konkrečių pagrindinių problemų (50–90 % teigė, kad jos yra „svarbios“ arba „labai svarbios“). 2 pav. Viešų konsultacijų rezultatai: Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistemos problemų formuluotės pagal svarbą Toliau pateikiama dviejų pagrindinių problemų, į kurių sprendimą turi būti orientuota būsima iniciatyva, santrauka: (1) Neišnaudotas didesnio poveikio augimui ir socialiniams bei ekonominiams uždaviniams spręsti potencialas · Metrologija turėtų daryti didesnę įtaką ekonomikos plėtrai; to turėtų būti siekiama veikla po mokslinių tyrimų, kuria naujais į rinką pateikiamais produktais būtų siekiama mažinti kliūtis ir pavojus, trukdančius naudoti metrologijos mokslinių tyrimų rezultatus. · Metrologijos bendruomenė turėtų sudaryti sąlygas tobulinti taisykles ir standartus ir (arba) spartinti jų taikymą, pateikdama dažnai trūkstamus nepriklausomus mokslinius duomenis, susijusius su matavimo metodais ir jų ribotumu. · Metrologijos moksliniai tyrimai turi tapti labiau tarpdisciplininiai ir prieinami platesniam mokslininkų ratui; tik toliau modernizuojant metrologijos sistemą, kad ji taptų labiau tarpdisciplininė ir prieinama didesniam mokslininkų ratui, galima užtikrinti jos potencialą teikti geresnes matavimo technologijas, skirtas visuomenės uždaviniams tokios srityse, kaip sveikatos priežiūra, energetika ir aplinka. (2) Europos metrologijos mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemos susiskaidymas ir struktūriniai trūkumai · Naujų matavimo technologijų vystymas ir naudojimas Europoje turi būti geriau koordinuojamas ir labiau integracinis, kad būtų išvengta nereikalingo pastangų dubliavimosi ir sudarytos sąlygos nacionaliniams metrologijos institutams, nevykdantiems tiek mokslinių tyrimų, mažinti žinių spragą ir taip didinti savo galimybes palaikyti nacionalinių socialinio ir ekonominio vystymosi prioritetų įgyvendinimą. · Europai būtina užsitikrinti pirmavimą pasaulyje ir sukurti koordinuotą strategiją. Europa turi sukurti koordinuotą strategiją, skirtą bendradarbiavimui programos lygmeniu su visu pasauliu vykdant metrologijos mokslinius tyrimus tokiu būdu, kad būtų galima naudotis platesniais ekonominiais privalumais ir sudarytos sąlygos Europai vieningai skelbti idėjas ir demonstruoti pirmavimą sprendžiant pasaulines metrologijos problemas. 1.3. Viešoji intervencija ES lygmeniu yra visiškai pagrįsta Viešoji intervencija ES lygmeniu būtina atskiroms nacionalinėms mokslinių tyrimų programoms suvienyti, bendroms tarpvalstybinėms mokslinių tyrimų ir finansavimo strategijoms parengti, svarbių metrologijos problemų sprendimui reikalingai subjektų ir investicijų kritinei masei sutelkti; tokiais būdais ši intervencija padidintų Europos šios srities veiklos ir investicijų ekonominį efektyvumą ir poveikį. Ši iniciatyva užprogramuota Sutarties tiksluose stiprinti ES mokslinį ir technologinį pagrindą (SESV 179 straipsnio 1 dalis), sukurti Europos mokslinių tyrimų erdvę, grindžiamą mokslo darbuotojų tarpvalstybiniu bendradarbiavimu (SESV 179 straipsnio 2 dalis), pavyzdžiui, ES dalyvaujant mokslinių tyrimų ir plėtros programose, kurių imasi kelios valstybės narės (SESV 185 straipsnis). Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija „Europa 2020“ nustatyta ateinančių metų Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė. Keletui šios strategijos pavyzdinių iniciatyvų, įskaitant „Inovacijų sąjungą“, „Europos skaitmeninę darbotvarkę“, „Tausiai išteklius naudojančią Europą“ ir „Integruotą globalizacijos eros pramonės politiką“, poveikį daro metrologijos moksliniai tyrimai. Vykdant dabartinę iniciatyvą EMRP valstybės narės ir jų nacionaliniai metrologijos institutai kartu su specialia vykdomąja struktūra EURAMET įrodė, kad programą galima veiksmingai ir produktyviai įgyvendinti taikant negriežtą valdymo struktūrą. Įgyvendinant patobulintą paskesnę programą EMPIR subsidiarumo principo būtų taip pat laikomasi, nes valstybės narės būtų atsakingos už savo bendros strateginės darbo programos kūrimą ir visus veiklos aspektus. ES vaidmuo – užtikrinti geresnį koordinavimą, padėti sutelkti kritinę masę ir derinti nacionalines bei Europos strategijas, didinant viešųjų išlaidų veiksmingumą, užtikrinant sąveiką su ES politikos kryptimis ir padedant įgyvendinti programos „Horizontas 2020“ prioritetus. 1.4. EMRP. Pagrindiniai laimėjimai ir išmoktos pamokos Dabartinė EMRP iniciatyva – tai bendra Europos metrologijos mokslinių tyrimų programa, kurią įgyvendina 22 NMI. Ji grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsniu, kuriame nustatyta, kad įgyvendinant daugiametę pamatinę programą ES gali koordinuoti nacionalines mokslinių tyrimų programas. Dabartinės programos bendrąjį viešąjį biudžetą, lygų 400 mln. EUR ir numatytą penkerių metų laikotarpiui, sudaro atitinkami dalyvaujančių valstybių narių ir Europos Sąjungos įnašai. Tarpiniame vertinime pripažinta iniciatyvos vertė: „Vertinimo komisija laikėsi požiūrio, kad dėl ilgalaikių nacionalinių finansavimo įsipareigojimų, palyginti vienodo pobūdžio nacionalinių struktūrų ir jau egzistuojančių bendradarbiavimo sistemų 185 straipsnis yra beveik ideali priemonė bendroms metrologijos bendruomenės programoms kurti.“ Pagrindiniai EMRP trūkumai – NMI menkai naudojasi mokslo kompetencija, nepriklausančia NMI, o gebėjimai ugdomi nepakankamai. Be to, naudojimą pramonėje ir tuo pačiu platesnį ekonominį poveikį riboja specialių priemonių inovacijoms remti ir reglamentavimo ir (arba) standartizavimo veiklos planų trūkumas. 2. Tikslai 2.1. Bendrieji tikslai Pagal strategiją „Europa 2020“, pavyzdinę iniciatyvą „Inovacijų sąjunga“, programą „Horizontas 2020“ ir EMTE visuotinis būsimos iniciatyvos tikslas – spręsti Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistemai kilusius uždavinius ir visapusiškai pasinaudoti patobulintų Europos matavimo sprendimų privalumais. Taigi pagrindiniai tikslai yra: (1) teikti tinkamus, integruotus ir tikslą atitinkančius metrologijos sprendimus, kuriais remiamos inovacijos ir pramonės konkurencingumas, taip pat matavimo technologijas, skirtas visuomenės uždaviniams, pvz., sveikatos priežiūros, aplinkos ir energetikos srityse, spręsti, įskaitant paramą formuojant ir įgyvendinant politiką (BT1); (2) sukurti integruotą Europos metrologijos mokslinių tyrimų sistemą, kuriai netrūktų kritinės masės ir aktyvaus regioninio, nacionalinio, Europos ir tarptautinio lygmens dalyvavimo (BT2). 2.2. Konkretūs tikslai Siekiant įgyvendinti bendruosius tikslus ir užtikrinti aukšto lygio mokslo, finansų ir vadovavimo integraciją visose atitinkamose veiklose, taip pat didelį jų poveikį, nustatyti šie konkretūs tikslai ir susiję lyginamieji standartai: · didinti įsisavinimą pramonėje ir tobulinti standartizavimą: · bent 400 mln. EUR dydžio Europos apyvarta, susijusi su naujais ar smarkiai patobulintais produktais ir paslaugomis, sukurtais ar patobulintais dėl EMPIR ir jos pirmtakų mokslinių tyrimų veiklos; · bent 60 % CEN / CENELEC / ISO / IEC techninių komitetų ir lygiaverčių standartizavimo tarnybų, galinčių gauti tiesioginės naudos iš EMPIR projektų, dalyvauja programoje, · paremti nuoseklią, tvarią ir integruotą Europos metrologijos padėtį, kad būtų galima visiškai pasinaudoti ES potencialu: · bent 50 % specialiųjų nacionalinių metrologijos mokslinių tyrimų investicijų Europoje yra koordinuojamos per programą arba jos paskatintos; · visi Europos NMI ir jų specializuoti institutai sąveikauja su programa; · Europa vadovauja bent 20 % tarptautinių metrologijos komitetų[2]. 2.3. Veiklos tikslai Iš minėtų konkrečių tikslų išplaukia šeši veiklos tikslai: · nustatyti bendras darbotvarkes, kuriose gerai integruoti fundamentiniai tyrimai ir į uždavinius orientuoti metrologijos moksliniai tyrimai, parengiant bendrus prioritetus ir bendrus kvietimus dalyvauti kompetencijos projektų atrankoje (VT1); · remti su inovacijomis susijusią veiklą, kuriant naujas technologijas, į pramonę orientuotus bendrus mokslinių tyrimų projektus ir įsisavinimą pramonėje. Siekiant šio tikslo prireiks sistemingo technologinio projektų tikrinimo ir bent 20 % į pramonę orientuotų mokslinių tyrimų (pagal dabartinę EMRP specialus modulis nenumatytas) (VT2); · didinti tiesioginį aktualumą politikos formuotojams ir standartizavimo tarnyboms. Bent 10 % skiriama norminimo moksliniams tyrimams, palyginti su 0 % EMRP (VT3); · leisti programoje dalyvauti atitinkamoms mokslininkų bendruomenėms, gilinti Europos technologijų ir mokslinių tyrimų organizacijų žinias ir didinti jų dalyvavimą. Tam reikėtų bent padvigubinti mokslininkų, nesusijusių su NMI ir (arba) SI, dalyvavimą programoje (VT4); · remti gebėjimų ugdymą besivystančiose NMI, visų pirma padedant nacionalinėms valdžios institucijoms visavertiškai naudotis struktūriniais fondais ir kitomis atitinkamomis programomis. EMPIR tikimasi ES struktūrinių fondų ir kitų programų bendro finansavimo sverto poveikį padidinti nuo 0 iki 10 % (VT5); · stiprinti Europos pirmavimą pasitelkus EURAMET ir puoselėti pasaulinį bendradarbiavimą. Taip turėtų būti užmegztas struktūrinis bendradarbiavimas bent su dviem pagrindiniais metrologijos subjektais už Europos ribų (pvz., JAV, Kanadoje) (VT6). 3. Politikos galimybės Programai, pakeisiančiai EMRP, nustatytos trys pagrindinės politikos galimybės: Pagal 1 galimybę („Jokių specialių ES veiksmų“) pasibaigus EMRP dabartiniam finansavimo etapui 2013 m. ES dalyvavimas EMRP būtų nutrauktas. Be to, ES mokslinių tyrimų politikoje, programose arba finansavime nebūtų numatyta jokių specialių nuostatų dėl EMRP tikslų rėmimo. Pagal 2 galimybę („Įprasta veikla – EMRP2“) būtų toliau vykdoma tokia pati iniciatyva, kurios dėmesio centre – vien fundamentinių ir į uždavinius orientuotų mokslinių tyrimų koordinavimas ir integravimas. Tam būtų paskelbta keletas kvietimų teikti nuomones dėl pramonei aktualių dalykų. Pagal 3 galimybę („Patobulinta 185 straipsnio iniciatyva – EMPIR“) būtų pasinaudota EMRP laimėjimais ir įgyvendinama platesnio užmojo, labiau integruota 185 straipsnio iniciatyva, t. y. Europos metrologijos inovacijų ir mokslinių tyrimų programa (EMPIR), suderinta su strategijos „Europa 2020“ tikslais. Programai EMPIR, kuri yra patobulinta programa EMRP, būdingas didesnis inovacijų ir pramonės įsisavinimo akcentavimas, visiškai nauja parama standartizavimui ir specialių gebėjimų ugdymui bei sąsajos su kitais finansavimo šaltiniais, kaip antai struktūriniais fondais, siekiant remti dalyvaujančias valstybes, kurių metrologijos sistemos neužbaigtos arba tik kuriamos, ir priartinti jų sistemas prie jau įsitvirtinusių metrologijos sistemų. 4. Galimybių palyginimas Galimybės lygintos remiantis šešių veiklos tikslų poveikio analize ir ekonominio, socialinio poveikio, poveikio aplinkai ir kitokio poveikio analize. 2 pav. Galimybių poveikis siekiant šešių veiklos tikslų ir jų ekonominis, socialinis poveikis, poveikis aplinkai ir kitoks poveikis || 1 galimybė. Jokių specialių ES veiksmų || 2 galimybė. EMRP2 || 3 galimybė. EMPIR VT1. Integravimas || mažas / vidutinis || labai didelis || didelis VT2. Inovacijos || mažas / vidutinis || vidutinis || didelis VT3. Politikos aktualumas || mažas / vidutinis || vidutinis || labai didelis VT4. Leidimas dalyvauti programoje || mažas || vidutinis || vidutinis / didelis VT5. Gebėjimų ugdymas || mažas || mažas / vidutinis || vidutinis VT6. Pasaulinis bendradarbiavimas || mažas / vidutinis || mažas / vidutinis || vidutinis / didelis Ekonominis poveikis || mažas || vidutinis || vidutinis / didelis Socialinis poveikis || vidutinis || vidutinis / didelis || didelis Poveikis aplinkai || mažas || vidutinis / didelis || vidutinis / didelis Poveikis Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų politikai || mažas || vidutinis / didelis || didelis Veiksmingumas || labai mažas || didelis || labai didelis Administracinė našta || didelė || vidutinė || vidutinė 5. Tinkamiausia galimybė Apsvarsčius veiksmingumą siekiant tikslų, produktyvumą ir rezultatų pagal visus kriterijus darną, akivaizdu, kad 3 galimybė yra priimtiniausia. Viešų konsultacijų rezultatai tą visiškai patvirtina (93 % respondentų ją įvertino kaip „labai tinkamą“ arba „tinkamą“). Taikant šią galimybę, bus pasinaudota ankstesniais EMRP laimėjimais, dabartinė veikla bus tęsiama ir įgyvendinama pagal naują programą, o papildoma veikla nuo pat pradžių bus sklandžiai integruota siekiant spręsti problemas, kurios dėl dabartinės iniciatyvos struktūros negalėjo būti sprendžiamos. Faktinis biudžeto asignavimas priklausys nuo sprendimo dėl programos „Horizontas 2020“. Dalyvaujančių valstybių jau pateikti finansiniai įsipareigojimai viršija 300 mln. EUR. ES skyrus tokią pačią dalį, programai, pagal kurią septynerius metus būtų skelbiami kvietimai, būtų numatytas 600 mln. EUR biudžetas, t. y. jos metinis biudžetas padidėtų 7 % (85,7 mln. EUR per metus), palyginti su dabartine EMRP programa. 6. Stebėsena ir vertinimas Sukūrus tinkamą stebėsenos ir vertinimo sistemą programos ir projekto lygmeniu, būtų sudarytos sąlygos patikimai vertinti, ar EMPIR programa vykdoma pagal planą ir ar ja sėkmingai siekiama numatytų tikslų. Vertinimo sistemą sudarytų tokie elementai: · metinės įgyvendinimo ataskaitos, kuriose pateikiama išsami informacija apie programos ir jos tikslų bei uždavinių įgyvendinimą, palyginti su iš anksto nustatytais rodikliais; · tarpinis vertinimas, kurį ne vėliau kaip 2018 m. atliktų Komisijos suburta nepriklausomų ekspertų grupė, ypatingą dėmesį skirdama iki tos datos pasiektiems rezultatams, mokslinių tyrimų ir inovacijų kokybei, pažangai siekiant numatytų tikslų ir uždavinių bei galimų patobulinimų rekomendavimui; · nepriklausomas galutinis vertinimas, atliekamas baigiantis Sąjungos dalyvavimui EMPIR; jo metu vertinama, ar pasiekti tikslai, apžvelgiami rezultatai ir poveikis. Tarpinio vertinimo ataskaitoje nurodomi jau parengti išsamūs rodikliai, kuriais grindžiami konkretūs ir veiklos tikslai. [1] Visas ataskaitos tekstas skelbiamas adresu http://ec.europa.eu/research/consultations/pdf/empir-survey-final-report.pdf. [2] Pvz., Metro konvencijos komitetų, www.bipm.org/en/committees.