1.Įvadas

Būtina įgyvendinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės informacinių sistemų sąveikumą, kad būtų padidintas patikrinimų prie išorės sienų veiksmingumas ir efektyvumas, siekiant užkirsti kelią neteisėtai imigracijai, geriau įgyvendinti bendrą vizų politiką ir užkirsti kelią teroristiniams nusikaltimams bei kitoms sunkioms nusikalstamoms veikoms, juos atskleisti ir tirti, taip pat palengvinti nežinomų asmenų tapatybės nustatymą.

2019 m. birželio 11 d. įsigaliojo Sąveikumo reglamentai. Juose nustatomos nuostatos dėl Komisijos ir Europos Sąjungos didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūros (eu-LISA) vykdomos sąveikumo įgyvendinimo padėties stebėsenos ir vertinimo.

2020 m. rugpjūčio 21 d. Komisija pateikė pirmąją Sąveikumo reglamentų įgyvendinimo ataskaitą , o 2021 m. lapkričio 10 d. – antrąją ataskaitą. Ši trečioji ataskaita teikiama už laikotarpį nuo ankstesnės pažangos ataskaitos paskelbimo 2021 m. lapkričio mėn. iki šios ataskaitos parengimo 2022 m. liepos mėn.

Ši trečioji ataskaita parengta itin svarbiu sąveikumo projekto metu. Valstybėse narėse, Šengeno asocijuotosiose šalyse ir ES agentūrose Sąveikumo reglamentų įgyvendinimo darbas tęsiamas skirtingu tempu. Rengiantis naujai ES informacinių sistemų IT architektūrai ir jų sąveikumui, kai kurioms valstybėms narėms iškilo konkrečių sunkumų, be kita ko, susijusių su nacionalinio lygmens viešųjų pirkimų vėlavimu, sutarčių problemomis, ekspertinių žinių ir reikalingų žmogiškųjų išteklių trūkumu.

Dėl vėlavimo centriniu lygmeniu įdiegti atvykimo ir išvykimo sistemą (AIS) 2022 m. liepos 11 d. neformaliame Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje ministrai patvirtino pataisytą naujų IT sistemų tvarkaraštį. Pagal naująjį tvarkaraštį visų naujų su išorės sienų valdymu susijusių sistemų (SIS, AIS ir ETIAS) įgyvendinimas bus užbaigtas iki 2023 m. pabaigos, atsižvelgiant į bendrą politinį tikslą, o sąveikumo komponentai bus sukurti 2023 m. ir turėtų būti palaipsniui pradėti naudoti ne vėliau kaip 2024 m. birželio mėn.

Kadangi sąveikumas užtikrinamas bendromis pastangomis, reikia, kad visi suinteresuotieji subjektai veiktų koordinuotai, nes dėl vėlavimo vienoje sistemos dalyje nukenčia visi. Artimiausiais mėnesiais Komisija toliau atidžiai prižiūrės ir rems valstybes nares, kad per sutartą laikotarpį būtų pasiektas svarbus sąveikumo tikslas.

2.Esama padėtis

Šiuo metu kuriama ir įgyvendinama nauja ES sienų, migracijos ir saugumo informacinių sistemų IT architektūra ir įgyvendinamas jų sąveikumas. Komisija nuolat nuodugniai informavo Tarybą ir Europos Parlamentą apie padarytą pažangą, teikdama metines ataskaitas ir vykdydama Komisijos komitetų ir ekspertų grupių veiklą. Be to, Komisija reguliariai kvietė Europos Parlamentą ir Tarybą į atitinkamus informacijos mainų su valstybėmis narėmis forumus, pavyzdžiui, du kartus per metus rengiamą Sąveikumo forumą. Esama padėtis taip pat buvo nuolat aptariama techniniu ir politiniu lygmenimis, be kita ko, atitinkamuose Tarybos organuose, pavyzdžiui, Tarybos keitimosi informacija TVR srityje darbo grupėje (IXIM), Nuolatinių atstovų komitete, taip pat Teisingumo ir vidaus reikalų taryboje.

·IT sistemos ir jų sąveikumas

2022 m. lapkričio mėn. Šengeno informacinė sistema (SIS) bus papildyta naujais perspėjimais, atnaujintais duomenimis ir patobulintomis funkcijomis. Dėl šių naujovių SIS taps tobulesnė – bus pagerintas valstybių narių bendradarbiavimas, apsaugoti pažeidžiamiausi asmenys, geriau valdoma neteisėta migracija, kovojama su nusikalstamumu ir saugomos piliečių teisės.

Rengiantis AIS eksploatacijos pradžiai 2023 m. gegužės mėn., buvo priimti visi reikalingi įgyvendinimo ir deleguotieji aktai. Sistemos įgyvendinimas pasiekė galutinius kūrimo ir bandymo etapus tiek centriniu, tiek nacionaliniu lygmenimis. Atsižvelgdamos į sunkumus nevėluojant parengti ir įgyvendinti AIS centriniu lygmeniu, eu-LISA ir Komisija pradėjo diskusijas su AIS kuriančio konsorciumo atstovais, kad kuo labiau sumažintų tolesnio vėlavimo riziką. Siekdama sumažinti spaudimą jau ir taip apkrautiems sienos perėjimo punktams, Komisija nagrinėja galimybę po AIS eksploatacijos pradžios leisti valstybėms narėms išimtinėmis aplinkybėmis laikinai kurti tam tikrą AIS bylų dalį be biometrinių duomenų.

Vyksta ir Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) įgyvendinimo darbas, kad ši sistema pradėtų veikti iki 2023 m. lapkričio mėn. vidurio. Priimti visi sistemai sukurti reikalingi įgyvendinimo ir deleguotieji aktai arba parengta stabili jų redakcija. Likę aktai taip pat jau pasiekė galutinius priėmimo etapus. Rengiama plataus masto komunikacijos kampanija ir speciali ETIAS interneto svetainė, siekiant užtikrinti, kad į Europą atvykstantys keliautojai būtų laiku ir tinkamai informuoti apie naujus reikalavimus.

Kuriama Europos nuosprendžių registrų informacinė sistema, skirta trečiųjų šalių piliečiams (ECRIS-TCN), ji turėtų pradėti veikti 2023 m. lapkričio mėn. viduryje, kaip numatyta naujausiame TVR tarybos sprendime. Kalbant apie Vizų informacinę sistemą (VIS), Komisija šiuo metu rengia antrinės teisės aktus, reikalingus peržiūrėtai VIS plėtoti, taip pat veikti platesnėje sąveikumo sistemoje.

Valstybėse narėse vyksta didelės apimties parengiamasis darbas, kad galėtų pradėti veikti sąveikumo komponentai.

·Sąveikumo įgyvendinimo teisės aktai

Sąveikumo reglamentuose nustatyta, kad norint papildyti ir įgyvendinti tam tikrus detalius reglamentų techninius aspektus, turėtų būti priimti įgyvendinimo teisės aktai. Kai kurie iš šių aktų yra būtini norint visapusiškai įgalinti eu-LISA pradėti kurti ir plėtoti komponentus atsižvelgiant į bendrą sistemos architektūrą, ypač todėl, kad tam reikia apibrėžti technines specifikacijas ir paruošti pirkimo procedūras, kad būtų galima dirbti su rangovais. Kiti aktai reikalingi siekiant išdėstyti technines taisykles, kurios palengvintų atitinkamų institucijų veiklą vietoje, pavyzdžiui, naudojant standartines formas ir nustatant bendradarbiavimo procedūras saugumo incidentams spręsti.

Nuo paskutinės pažangos ataskaitos pateikimo Komisija atitinkamuose komitetuose ir ekspertų grupėse toliau diskutavo apie tam tikrus įgyvendinimo ir deleguotuosius aktus, reikalingus sąveikumo komponentams sukurti. Iki šiol didžioji dauguma šių aktų buvo priimti bendradarbiaujant su Europos Parlamentu ir ES Taryba, kaip numatyta pagal taikomas procedūras. Komisija iš viso priėmė su Sąveikumo reglamentais susijusius 3 deleguotuosius ir 9 įgyvendinimo aktus dėl: Europos paieškos portalo (EPP) techninių procedūrų ir atsakymų (9 straipsnio 7 dalis), bendros biometrinių duomenų atitikties nustatymo paslaugos veikimo (13 straipsnio 5 dalis), būtinų formų raudonosios sąsajos atveju (32 straipsnio 5 dalis) ir baltosios sąsajos atveju (33 straipsnio 6 dalis), duomenų kokybės (37 straipsnio 4 dalis), bendradarbiavimo procedūrų saugumo incidentų atveju (43 straipsnio 5 dalis), interneto portalo veikimo (49 straipsnio 6 dalis), teisėsaugos naudotojų prieigos prašymų tvarkymo techninio sprendimo (78 straipsnio 10 dalis). Trys iš jau priimtų aktų šiuo metu peržiūrimi siekiant įtraukti pakeitimus, susijusius su naujuoju reglamentu dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) ir atitinkamais Europos kelionių informacijos ir leidimų sistemos (ETIAS) pakeitimais: aktai dėl skirtingų ES informacinių sistemų duomenų sąsajų sukūrimo (28 straipsnio 7 dalis) ir EPP naudotojų profilių (8 straipsnio 2 dalis) techninių taisyklių ir aktas dėl centrinės ataskaitų ir statistinių duomenų saugyklos (39 straipsnio 5 dalis). 2022 m. sausio mėn. Europos Parlamentas paprieštaravo deleguotajam aktui dėl procedūrų, pagal kurias nustatomi atvejai, kai tapatybės duomenys gali būti laikomi tokiais pačiais ar panašiais (28 straipsnio 5 dalis). Komisija pataisė šį aktą, atsižvelgdama į Europos Parlamentui susirūpinimą kėlusius klausimus, be to, įtraukė pakeitimus, susijusius su naujuoju VIS reglamentu ir atitinkamais ETIAS pakeitimais. Per parengiamąjį procesą buvo tinkamai konsultuojamasi su Sienų ir saugumo informacinių sistemų ekspertų grupės Sąveikumo pogrupiu, dalyvaujant Europos Parlamento ekspertams. 2022 m. liepos mėn. Komisija priėmė pataisytą aktą dėl tų pačių ar panašių duomenų.

Reikia priimti dar vieną aktą – įgyvendinimo aktą dėl universalaus pranešimų formato (UPF) (38 straipsnio 3 dalis). Rengiant šią ataskaitą, Komisijoje vykdoma šio akto priėmimo procedūra.