Taip pat laikoma, kad didelę įtaką įtvirtinant teismų profesionalumą ir nepriklausomumą turėjo griežtos priėmimo į teisėjo pareigas procedūros ir privalomi mokymai Nacionaliniame teisėjų institute. Kalbant apie aukšto rango teisėjų ir prokurorų paskyrimą, praėjusioje BTM ataskaitoje nurodyta, kad 2016 m. bus paskirtų pareigūnų išbandymo metai. Visų pirma tai susiję su paskirtais prokuratūros vadovais ir jų pavaduotojais. Vertinant rezultatus, problemų dėl tarnybinės etikos ir profesionalumo nekilo nė dėl vieno iš paskirtų kandidatų, be to, jų kandidatūros nesusilaukė teismų ar pilietinės visuomenės nepritarimo, o kai kurie kandidatai jau buvo įgiję ypač daug patirties. Tačiau taikytas procesas neleido visiems kandidatams užtikrinti aiškios, atviros ir skaidrios atrankos procedūros ir įsitvirtinti stabiliai nuolatinei sistemai.

Pažanga įgyvendinant struktūrines reformas kai kuriose su veiksmingumu, ištekliais ir darbo krūviu susijusiose srityse buvo per maža, kad būtų didelių pokyčių, tačiau pastaraisiais metais Teisingumo ministerija Komisijai teikė kokybišką informaciją ir tai rodo informacijos apie teismų sistemos veikimą, kurią šiuo metu turi Ministerija ir VTT, pokytį. Per pastaruosius trejus metus Teisingumo ministerija, VTT ir teisminės institucijos pademonstravo norą ir gebėjimą veikti kartu ir rasti sprendimų, kad reforma būtų vykdoma toliau. Tam padėjo ir tai, kad dvi paskutinės vyriausybės teisminėms institucijoms skyrė daugiau išteklių. Tačiau mažai pasistūmėta sprendžiant tokias problemas, kaip užtikrinti darbo krūvio pusiausvyrą teismuose ir tarp jų, kaip panaikinti didelių ir mažų teismų darbo krūvio skirtumus ir paskirstyti užduotis teisėjams bei teismo tarnautojams. 2016 m. nebuvo priimta teisės aktų šioms problemoms spręsti, o vien valdymo veiksmų nepakako, kad būtų rastas sprendimas. Didžiausias pasiekimas yra tai, kad dabar yra įdiegtos visos priemonės, reikalingos teismų veiklai ir žmogiškųjų išteklių padėčiai stebėti, ir kad yra parengta išsami 2015–2020 m. teismų vystymo strategija.

BTM ataskaitose ne tik apžvelgiama per pastaruosius 10 metų padaryta pažanga, bet ir pabrėžiama, kad nuo 2014 m. atsirado pažangos tvarumo ženklų. Dėl daugelio teisėjų ir prokurorų pademonstruoto ryžto, teisingumo ministrų atlikto įgyvendinimo darbo ir gero Rumunijos valdžios institucijų ir Komisijos bendradarbiavimo teisėkūros ir instituciniai veiksmai davė konkrečių rezultatų. Skatinant vykdyti teisingumo sistemos reformą ir imtis konkrečių veiksmų kovojant su visų lygmenų korupcija taip pat buvo labai svarbus aktyvus pilietinės visuomenės dalyvavimas. Tačiau BTM ataskaitose ir toliau pabrėžiama, jog liko sričių, kuriose tolesnę reformą vykdyti buvo sudėtinga ir kartais būdavo sulaukiama pasipriešinimo. Pažangos siekiant BTM tikslų tempą neišvengiamai sulėtino tokios esminės problemos, kaip abejojimas teismų nepriklausomumu ir teismo sprendimų autoritetingumu, ir kartais pasitaikantys konkretūs bandymai stabdyti reformas.

Teismų reforma ir kova su korupcija – svarbiausios problemos, su kuriomis per pastaruosius dešimt metų susidūrė Rumunijos visuomenė . BTM Rumunijoje atlieka svarbų vaidmenį – tai reformų varomoji jėga ir priemonė, padedanti sekti daromą pažangą. Komisijos išvados ir BTM metodika nuolat sulaukdavo Tarybos pritarimo; prie jų rengimo bendradarbiaudamos ir teikdamos medžiagą prisidėjo daug valstybių narių. Bendradarbiavimą taip pat sustiprino tikslinė parama Rumunijai iš ES fondų.

Taryba yra ne kartą aiškiai pasakiusi, kad BTM bus baigtas taikyti, kai bus pasiekti visi keturi Rumunijai taikomi orientaciniai tikslai . Orientaciniai tikslai buvo nustatyti stojant į ES ir apima valstybių narių funkcionavimui esminius klausimus – teismų nepriklausomumą ir veiksmingumą, tarnybinę etiką ir kovą su korupcija. Kad šie tikslai būtų pasiekti, reikia imtis teisėkūros ir institucinių veiksmų. Be to, tokius veiksmus visapusiškai įvertinti galima tik atsižvelgiant į tai, ar jų numatomas poveikis yra juntamas praktiškai ir ar juos galima laikyti įtvirtintais Rumunijos teisinėje ir institucinėje struktūroje ir negrįžtamais. Tai leidžia piliečiams tikėti, jog Rumunijoje priimami sprendimai ir taikoma praktika visiškai atitinka teisinės valstybės principus, ir suteikiamas pagrindas tarpusavio pasitikėjimui, kuris yra būtinas norint veiksmingai įgyvendinti ES teisę.

Apskritai, Rumunija padarė didelę pažangą siekdama antrojo orientacinio tikslo, o Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra tapo gerbiama institucija. Tai rodo ir faktas, kad 2016 m. jai buvo patikėta sukurti sistemą PREVENT – viešųjų pirkimų procedūrų ex ante patikrų sistemą. 2017 m. reikės įrodyti, kad ji veikia tinkamai. Nacionalinėje 2016–2020 m. kovos su korupcija strategijoje jai numatytas svarbus vaidmuo vykdant korupcijos prevenciją.

2013 m. liepos mėn. rekomendacijose Komisija išreiškė lūkestį, kad Ministrai turėtų rodyti pavyzdį, kaip laikytis tarnybinės etikos taisyklių, ir kad to paties reikėtų tikėtis kalbant apie kaltinimus korupcija. Tai tebėra labai svarbu norint, kad visuomenė pasitikėtų Vyriausybe ir Parlamentu.

Tačiau tarnybinės etikos teisinės sistemos, kurią sudaro įstatymų, kuriuose apibrėžiamos valstybės tarnautojų ir išrinktų arba paskirtų pareigūnų interesų konfliktų ir interesų nesuderinamumo situacijos, rinkinys, klausimas reguliariai iš naujo nagrinėjamas Parlamente. Kol kas nebuvo įmanoma įdiegti aiškios ir konsoliduotos teisinės sistemos, kuri taptų tvarumo pamatu, nors 2015 ir 2016 m. Aukščiausiasis kasacinis ir teisingumo teismas iš tiesų labiau stengėsi skatinti nuoseklų tarnybinės etikos įstatymų taikymą. Kita pasikartojanti problema – priešinimasis įgyvendinti Agentūros ataskaitas, net kai jos būdavo patvirtintos teismo sprendimu, ir atsakingų institucijų bei valdžios įstaigų nenoras taikyti reikiamas sankcijas (paprastai sankcijos reiškia atleidimą iš viešųjų pareigų arba administracines baudas). Per pastaruosius dvejus metus bendra situacija iš esmės pagerėjo, tačiau vis tiek atrodė, kad kai kuriuose Parlamento sprendimuose abejojama galutiniais teismo sprendimais, kuriais patvirtinamos Agentūros ataskaitos, arba vėluojama juos vykdyti.

Laikydamasi paskutinėje BTM ataskaitoje pateiktos rekomendacijos ir siekdama, kad sprendimais dėl tarnybinės etikos būtų vadovaujamasi tikrinant kandidatų tinkamumą, 2016 m. ANI glaudžiai bendradarbiavo su Nuolatine rinkimų komisija. Tai pasitvirtino kaip veiksminga priemonė: nepaisant sprendimų dėl pažeistos tarnybinės etikos per vietos rinkimus išrinkti kandidatai vėliau buvo nušalinti nuo pareigų arba atstatydinti, o partijos bei rinkimų komisijos naudojosi ANI informacija, siekdamos, kad rinkimuose į Parlamentą būtų išvengta reikalavimų neatitinkančių kandidatų: atrodo, kad šioje srityje liko tik viena neišspręsta byla.

Dabar Rumunijoje veikia visapusiška valstybės pareigūnams skirta tarnybinės etikos sistema, o Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra įsitvirtino kaip šias taisykles įgyvendinanti nepriklausoma institucija. Pareiškus prieštaravimų dėl Agentūros priimtų sprendimų ir skirtų sankcijų, teismai nuosekliai pritardavo jos sprendimams bei sankcijoms. 2016 m. dar kartą pasitvirtino, kad Agentūros rezultatai, pasiekti nagrinėjant nepagrįsto praturtėjimo, interesų nesuderinamumo ir administracinių interesų konfliktų atvejus, palaipsniui gerėjo – nuo 2013 m. nuosekliai pasiekiama reikšmingų rezultatų. Svarbu pažymėti, kad Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra (ANI) toliau rodė gerus rezultatus nepaisant valdymo sunkumų, kurią lėmė Agentūros pirmininko atsistatydinimas . ANI turės dar vieną priemonę – viešųjų pirkimų ex ante patikrų sistemą PREVENT, kurią reglamentuojantys teisės aktai patvirtinti Parlamente 2016 m. rudenį ir į kurią turėtų būti įtraukti visi interesų konfliktai, kaip nustatyta naujuosiuose viešųjų pirkimų įstatymuose.

Teismo sprendimų paisymas ir vykdymas yra susiję tiek su nepriklausomumu, tiek su nuoseklumu. Nevykdomas teismo sprendimas netenka viso savo naudingo poveikio, taip pat turi tiesioginį poveikį teismų darbo krūviui, kai vėliau tenka nagrinėti susijusias bylas arba apeliacijas dėl pasikartojančių sprendimų. Problemos, susijusios su tuo, kad valstybės institucijos ir viešojo administravimo institucijos nepaiso ir nevykdo teismo sprendimų – pasikartojanti tema: šiuo klausimu Komisija priėmė kelias iš eilės rekomendacijas (2014, 2015 ir 2016 m.), o EŽTT pripažino tai struktūriniu trūkumu. 2016 m. svarbus įvykis teismo sprendimų, susijusių su nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimu, vykdymo srityje buvo susitarimas įsteigti naują Nacionalinę areštuoto turto valdymo agentūrą, kuri jau pradeda savo veiklą: jos kompetencijai priklausys ir procedūrų, kuriomis valstybės įstaigos bus skatinamos vykdyti turto susigrąžinimą ir spręsti dėl to patirtų viešųjų finansų nuostolių problemą, taikymas.

Nemažas baudžiamojon atsakomybėn patrauktų ir nuteistų žymių Rumunijos politikų skaičius yra teismų nepriklausomumo ženklas, rodantis, kad net aukštas pareigas einantys nusikaltimą padarę asmenys nėra viršesni už įstatymą. Tačiau atrodo, kad būtent dėl to dažnai tiesiogiai užsipuolami atskiri teisėjai ir tai daugiau nei vien kritika ar nepritarimas nuosprendžiui arba sprendimui jį užginčyti turimomis teisinėmis priemonėmis. Dėl puolimo, kuriuo siekiama diskredituoti atskirus teisėjus arba teismines institucijas, kyla rizika, kad sumažės visuomenės pasitikėjimas visa teismų sistema, o taip pat gali būti įbauginti atskiri teisėjai. Parlamento ar Vyriausybės išsakoma pernelyg griežta ar asmeniška kritika teisėjams prieštarauja institucijų tarpusavio pagarbos principams ir kartu nepaisoma teismų nepriklausomumo.

Keliose iš eilės BTM ataskaitose pabrėžta, kad nors ir buvo matyti tendencija siekti skaidresnių ir nuopelnais pagrįstų paskyrimų, Įstatymas dėl vyriausiųjų prokurorų skyrimo ir jo įgyvendinimo praktika nėra pakankamai patikimi, kad skiriant būtų išvengta pernelyg didelės politinių veiksmų laisvės. Remiantis ankstesne patirtimi, dėl to gali kilti abejonių dėl kandidato nepriklausomumo, dėl politinės aklavietės paskyrimai gali vėluoti arba net gali būti paskirti tokie teisėjai, kurie, kaip vėliau paaiškės, turi tarnybinės etikos problemų. Europoje yra skirtingų su generalinio prokuroro (ar panašių aukšto rango pareigūnų prokuratūroje) paskyrimu susijusių teisinių tradicijų. Venecijos komisija tai pripažįsta. Tačiau svarbiausia užtikrinti tinkamas apsaugos priemones, susijusias su skaidrumu ir stabdžių bei atsvarų sistema, net ir tais atvejais, kai galutinis sprendimas būtų priimamas politiniu lygmeniu.

Rekomendacija. Užtikrinti, kad sistema PREVENT pradėtų veikti. Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra ir Nacionalinė viešųjų pirkimų agentūra turėtų teikti ataskaitas apie viešųjų pirkimų procedūrų ex ante patikras ir tolesnius veiksmus, įskaitant ex post patikras, taip pat apie nustatytus interesų konfliktų arba korupcijos atvejus ir organizuoti viešus debatus, kuriuose galėtų pasisakyti Vyriausybė, vietos valdžios institucijos, teisminės institucijos ir pilietinė visuomenė.

Tarnybinė etika turėtų būti pagrindinė viešojo gyvenimo norma ir teisinė sistema, o tarnybinės etikos institucijos turi skatinti siekti šio tikslo. Dabar Nacionalinę tarnybinės etikos agentūrą (ANI) galima laikyti įsitvirtinusia institucija, pasiekiančia nuoseklių rezultatų. Svarbu išlaikyti ANI pasiektus rezultatus ir toliau gerinti viešą interesų nesuderinamumo taisyklių priėmimą ir daugiau dėmesio skirti išankstinei prevencijai. Viešųjų pirkimų ex ante patikrų sistema PREVENT – svarbi nauja priemonė, kurią ANI ir Nacionalinė viešųjų pirkimų agentūra turės pradėti naudoti 2017 m. Padaryta didelė pažanga ir vykdant tolesnius veiksmus, susijusius su ANI ataskaitomis, tačiau teismo procesas išlieka labai ilgas ir tebėra sankcijų taikymo išimčių.

Korupcijos prevencija tebėra silpna ir dar neįsitvirtino kaip viena pagrindinių viešojo administravimo institucijų pareigų. 2016 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybės pateikta nauja Nacionalinė kovos su korupcija strategija gali tapti veiksminga korupcijos prevencijos politikos priemone, jei ji bus tinkamai įgyvendinta ir taikoma praktikoje, įskaitant vietos lygmeniu. Reikšmingai paremti šį darbą būtų galima ir ES lėšomis. Toliau išvardyti nacionalinėje kovos su korupcija strategijoje numatyti veiksmai yra itin svarbūs ir jiems yra nustatyti terminai, kurių reikėtų laikytis.

Visos institucijos priims tarnybinės etikos planus ir vykdys suplanuotus veiksmus, susijusius su sprendimų priėmimo ir biudžeto paskirstymo skaidrumu ir galimybe gauti informaciją.

Teisingumo ministerija nustatys atitinkamus statistinius rodiklius, pagal kuriuos nustatys pradinę padėtį, kurią stebės naudodama statistinius duomenis apie tarnybinės etikos pažeidimus, korupcijos suvokimą ar kyšių davimą.

Patarėjų etikos klausimais teisinė sistema bus sustiprinta: tiek jų įgaliojimai, tiek jiems skirti ištekliai.

Vietos administracijai bus sukurtas tarnybinės etikos indeksas, pagal kurį bus matuojami svarbiausi rodikliai, kad būtų galima juos palyginti.

Buvo įsteigta Nacionalinė areštuoto turto valdymo agentūra ir dabar reikia įrodyti, kad ji gali veikti tinkamai, teikti skaidrius duomenis apie nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą ir galiausiai padidinti veiksmingai susigrąžinto turto dalį.

Tebėra sunku užkirsti kelią interesų konfliktams, sukčiavimui ir korupcijai viešųjų pirkimų srityje. 2016 m. nustatyti veiksmai, kuriais siekiama sustiprinti vidaus kontrolės sistemas perkančiosiose organizacijose ir IT sistemą, kurią naudojant būtų galima atlikti atsitiktines rizika pagrįstas ex ante patikras Nacionalinėje viešųjų pirkimų agentūroje, yra daug žadantys, tačiau jie dar nėra užbaigti. Taip pat būtų svarbu, kad teisėjai būtų geriau išmokyti ir specializuotųsi viešųjų pirkimų srityje.

Rekomendacija. Toliau įgyvendinti Nacionalinę kovos su korupcija strategiją laikantis 2016 m. rugpjūčio mėn. Vyriausybės nustatytų terminų. Teisingumo ministras turėtų įdiegti ataskaitų apie veiksmingą Nacionalinės kovos su korupcija strategijos įgyvendinimą teikimo sistemą (įskaitant statistinius duomenis apie tarnybinės etikos pažeidimus viešojo administravimo institucijose, išsamią informaciją apie drausmines procedūras bei sankcijas ir informaciją apie pažeidžiamose srityse taikytas struktūrines priemones).

Rekomendacija. Užtikrinti, kad Nacionalinė areštuoto turto valdymo agentūra veiktų visu pajėgumu ir veiksmingai, kad galėtų parengti pirmąją metinę ataskaitą, kurioje būtų pateikta patikima statistinė informacija apie nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimą. Agentūra turėtų įdiegti sistemą, pagal kurią būtų reguliariai teikiamos ataskaitos apie administracinių gebėjimų plėtojimą ir nusikalstamu būdu įgyto turto konfiskavimo bei valdymo rezultatus.

4. IŠVADA

Komisijos 2014, 2015 ir 2016 m. BTM ataskaitose nurodyta teigiama tendencija ir konkretūs rezultatai, rodantys, kad padaryta didelė pažanga, o taikant BTM atliktos reformos tampa vis labiau negrįžtamos. Ši teigiama tendencija pasitvirtino ir 2016 m. – teisminės institucijos toliau rodė rezultatus, net kai keitėsi jų vadovybė, o Vyriausybė suteikė stiprų postūmį gerinti korupcijos prevenciją. Apžvelgus per dešimties metų laikotarpį įvykusius pokyčius taikant BTM matyti, kad, nepaisant laikotarpių, kai reforma prarasdavo pagreitį ir ja būdavo abejojama, Rumunija padarė didelę pažangą siekdama orientacinių BTM tikslų.

Vis dėlto nemažai svarbių problemų, kurios buvo nustatytos ankstesnėse ataskaitose, nebuvo išspręstos, todėl šioje ataskaitoje negalima daryti išvados, kad orientaciniai tikslai buvo tinkamai pasiekti. Tačiau šioje ataskaitoje pateikta labai nedaug svarbių rekomendacijų, kurios leistų laikinai pasiekti atskirus orientacinius tikslus ir tada užbaigti BTM procesą. Daugelyje jų akcentuojama Rumunijos valdžios institucijų atsakomybė bei atskaitomybė ir vidaus apsaugos priemonės, reikalingos, norint užtikrinti rezultatų negrįžtamumą. To siekti taip pat padės sukurti ataskaitų teikimo ir atskaitomybės mechanizmai, kurie bus taikomi ir po to, kai BTM taikymas bus nutrauktas. Komisija mano, kad BTM tikslus galima pasiekti įgyvendinant šioje ataskaitoje išdėstytas rekomendacijas. Proceso sparta priklausys nuo to, kaip greitai Rumunija sugebės jas negrįžtamai įgyvendinti ir kaip pavyks išvengti neigiamų veiksmų, dėl kurių būtų suabejota iki šiol padaryta pažanga.

Todėl Komisija ragina Rumuniją imtis veiksmų, kad būtų įgyvendintos šioje ataskaitoje pateiktos rekomendacijos. Padarytą pažangą Komisija įvertins į 2017 m. pabaigą.