KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji pusmetinė Šengeno erdvės veikimo ataskaita 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. /* COM/2013/0326 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji pusmetinė Šengeno erdvės veikimo ataskaita 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. 1. Įvadas Kaip Komisijos paskelbta 2011 m. rugsėjo 16 d. Komunikate dėl Šengeno erdvės valdymo stiprinimo[1] ir 2012 m. kovo 8 d. pritarus Teisingumo ir vidaus reikalų tarybai ir (arba) mišriam komitetui, Komisija priima pusmetines Šengeno erdvės veikimo ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Ši trečioji ataskaita apima 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. laikotarpį. 2. Padėties aprašymas 2.1. Padėtis prie Šengeno išorės sienų[2] 2012 m. spalio–gruodžio mėn. nustatyta 13 613 neteisėto sienų kirtimo atvejų, t. y. 52 proc. mažiau nei 2011 m. ketvirtąjį ketvirtį. Šis skaičius mažiausias nuo 2008 m. pradžios, kai FRONTEX pradėjo rinkti duomenis. Tokį didelį sumažėjimą lėmė tai, kad 2012 m. liepos 30 d. Graikija pradėjo operaciją „Shield“, per kurią prie sausumos sienos su Turkija dislokuota 1 800 policijos pareigūnų. Vykdant šią operaciją nustatytų neteisėtų migrantų skaičius sumažėjo nuo 2 000 migrantų 2012 m. rugpjūčio pirmą savaitę iki 200 migrantų rugpjūčio antrą savaitę ir iki 10 migrantų – paskutinę spalio savaitę. Daugiausia neteisėtų migrantų nustatyta prie ES išorės jūrų sienos (59 proc.). Nors 2012 m. liepos–rugsėjo mėn. Graikija pranešė apie daugiau kaip pusę visų neteisėto sienos kirtimo atvejų, pradėjus operaciją „Shield“ padėtis pasikeitė. 2012 m. spalio–gruodžio mėn. Italija pranešė apie 31 proc. visų nustatytų neteisėtų sienos kirtimo atvejų (4 231 asmuo), po jos sekė Graikija, pranešusi apie 30 proc. visų nustatytų neteisėtų sienos kirtimo atvejų (4 035 asmenys). Daugiau neteisėtų migrantų nustatyta prie Graikijos ir Turkijos jūrų sienos ir prie Bulgarijos ir Turkijos sausumos sienos – greičiausiai todėl, kad dislokavus policijos pajėgas migrantai vengė kirsti Graikijos ir Turkijos sausumos sieną. Kalbant apie pilietybę, daugiausia nustatytų neteisėtai sienas kirtusių migrantų buvo iš Afganistano – 2012 m. spalio–gruodžio mėn. jų buvo 1 969. Palyginti su 2012 m. liepos–rugsėjo laikotarpiu, nustatytų Sirijos piliečių skaičius sumažėjo dviem trečdaliais – iki 1 241, nepaisant ypač sudėtingos padėties jų gimtojoje šalyje. 2.2. Padėtis Šengeno erdvėje 2012 m. spalio–gruodžio mėn. vėlesnio judėjimo (visų pirma iš Graikijos) į kitas ES valstybes nares atvejus buvo galima suskirstyti taip[3]: · neteisėtas Vakarų Balkanų sausumos sienų kirtimas; · migrantų atvykimas prie Pietų Italijos jūrų sienų; · neteisėtų imigrantų atvykimas į Italiją plaukiančiais keltais; · migrantų keliavimas su suklastotais dokumentais iš Graikijos oro uostų į daugelį didžiųjų ES oro uostų. Paskutinė informacijos apie migracijos srautus ES ir (arba) Šengeno erdvėje rinkimo operacija „Aphrodite“ vykdyta 2012 m. spalio 22 d. – lapkričio 4 d. 25 valstybėse narėse[4], taip pat Lichtenšteine, Norvegijoje ir Šveicarijoje. Operacijos tikslas buvo kovoti su neteisėta migracija, daugiausia dėmesio skiriant neteisėtam sienų kirtimui, vėlesniam neteisėtų migrantų judėjimui ES ir (arba) Šengeno erdvėje ir neteisėtų migrantų maršrutams. Remiantis dalyvavusių valstybių narių pateiktais duomenimis, kuriuos surinko ir 2012 m. gruodžio mėn. paskelbė Kipras[5], per tas dvi savaites buvo sulaikyti 5 298 trečiųjų šalių piliečiai iš 130 šalių. Daugiausia neteisėtų migrantų Šengeno erdvėje nustatyta Vokietijoje (1 510) ir Ispanijoje (468), kurios, be kita ko, buvo pagrindinės galutinio kelionės tikslo šalys[6]. 2013 m. vasario–balandžio mėn. Europos oro uostų teisėsaugos tarnybų tinklas (AIRPOL) koordinavo operaciją, kuria siekta kovoti su prekyba žmonėmis ir neteisėtu jų įvežimu, padirbtų dokumentų naudojimu, tapatybės vagystėmis, organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. Operacijoje dalyvavę oro uostai 24 val. taikė tikslines priemones ES viduje vykdomiems riziką keliantiems skrydžiams ir gautus rezultatus pateikė AIRPOL, kuris atliko tolesnę analizę. Ataskaita, kurioje bus nurodytos rekomendacijos dėl atsakomųjų priemonių, turėtų būti pateikta 2013 m. vasarą. Nors pirmiau pateikta informacija yra naudinga, vis dar reikia gerinti duomenų apie neteisėtą migrantų judėjimą ES viduje rinkimą ir jų analizę. Po 2012 m. spalio 2 d. įvykusio ekspertų posėdžio Komisija ir FRONTEX peržiūrėjo valstybių narių pateiktą informaciją apie duomenų prieinamumą ir apsvarstė tinkamiausius būsimus veiksmus. 2013 m. balandžio 29 d. įvykusiame antrajame posėdyje susitarta, kad antrąjį metų pusmetį bus vykdomas turima informacija grindžiamas bandomasis projektas, siekiant nuo 2014 m. pradėti reguliariai rinkti ir analizuoti konkrečius duomenis; šią veiklą koordinuotų FRONTEX. 3. Šengeno acquis taikymas 3.1. Laikinai atnaujintos kontrolės prie vidaus sienų atvejai Šengeno sienų kodekso[7] 23 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad išskirtiniais atvejais, kai kyla rimta grėsmė viešajai tvarkai ar vidaus saugumui, valstybė narė gali laikinai atnaujinti vidaus sienų kontrolę. 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. vidaus sienų kontrolė atnaujinta vieną kartą. 2012 m. lapkričio 30 d. Norvegija pranešė Komisijai, kad dėl Nobelio taikos premijos teikimo ceremonijos, vyksiančios 2012 m. gruodžio 10 d. Osle, ji ketina 2012 m. gruodžio 3–12 d. atnaujinti vidaus sienų kontrolę. Tomis dienomis Norvegija pasienyje patikrino 3 136 asmenis, iš kurių 19 nebuvo leista atvykti, 8 buvo sulaikyti, o 9 pateikė prašymą suteikti prieglobstį[8]. 3.2. Vidaus sienų kontrolės nebuvimo išsaugojimas Įtariami Šengeno acquis pažeidimai tebėra daugiausia susiję su klausimu, ar policijos patikrinimai arti vidaus sienų yra lygiaverčiai patikrinimams kertant sieną (Šengeno sienų kodekso 21 straipsnis), ir prievole panaikinti kliūtis sklandžiam eismui, pavyzdžiui, greičio apribojimus, sienos kirtimo keliais punktuose prie vidaus sienų (Šengeno sienų kodekso 21 straipsnis). 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. Komisija paprašė informacijos apie galimus Šengeno sienų kodekso 21 ir (arba) 22 straipsnio (-ių) pažeidimus dviejose naujose bylose (dėl Vokietijos ir Ispanijos), baigė penkias bylas (susijusias su Vokietija, Latvija, Lietuva ir Nyderlandais) ir toliau tyrė keturias bylas (dėl Austrijos, Čekijos, Slovakijos ir Švedijos). 3.3. Įtariami kitų Šengeno acquis dalių pažeidimai Grąžinimo direktyvos (2008/115/EB) perkėlimas į nacionalinę teisę Grąžinimo direktyvos (2008/115/EB) įgyvendinimo galutinis terminas suėjo 2010 m. gruodžio 24 d. Visos ES valstybės narės, kurioms direktyva yra privaloma, ir visos asocijuotosios šalys, išskyrus Islandiją, pranešė visiškai perkėlusios direktyvą į nacionalinę teisę. Komisija atlieka išsamų teisės akto perkėlimo į nacionalinę teisę ir praktinio jo taikymo valstybėse narėse tyrimą ir pateiks pirmąją taikymo ataskaitą iki 2013 m. pabaigos. Vietinio eismo per sienas reglamento (EB) Nr. 1931/2006 įgyvendinimas Nuo 2007 m., kai įsigaliojo vietinio eismo per sienas tvarka, Komisija stebi, kaip ji taikoma. 2012 m. liepos mėn. Komisija nusprendė prašyti informacijos iš trijų valstybių narių (Latvijos, Lenkijos ir Slovėnijos) dėl dvišalių susitarimų, kuriuos tos šalys sudarė su kaimyninėmis trečiosiomis šalimis. 2012 m. spalio ir lapkričio mėn. gautus atsakymus Komisija jau baigia nagrinėti. Šengeno acquis taikymas vykdant jūros sienų stebėjimą Be to, 2012 m. vasario 23 d. Europos žmogaus teisių teismas nustatė, kad Italija, kuri sulaikydavo migrantus atviroje jūroje ir išsiųsdavo juos atgal į Libiją, pažeidė Europos žmogaus teisių konvenciją[9]. Šios bylos faktai taip pat buvo Komisijos ir Italijos valdžios institucijų pradėto tyrimo dalykas. Todėl Komisija nagrinėjo sprendimo reikšmę ir atliko tyrimą dėl priemonių, kurių ketina imtis Italija, siekdama užtikrinti, kad sprendimo būtų laikomasi. Italija yra įpareigota laikytis sprendimo ir patikino, kad tai darys, visų pirma kalbant apie galiojančius arba būsimus operatyvinio pobūdžio susitarimus su Libija. Atsižvelgdama į Italijos patikinimą, Komisija užbaigė šią bylą. Į sprendimo analizę atsižvelgiama Komisijos pateiktame pasiūlyme dėl Reglamento, kuriuo nustatomos FRONTEX koordinuojamų operacijų jūroje taisyklės, kuriuo turėtų būti pakeista panaikinta Tarybos direktyva 2010/252/ES[10]. Šis pasiūlymas priimtas 2013 m. balandžio 12 d.[11], tada pradėtos diskusijos su Europos Parlamentu ir Taryba. 3.4. Trūkumai, nustatyti taikant Šengeno vertinimo mechanizmą Pagal dabartinį Šengeno vertinimo mechanizmą[12] valstybių narių ekspertai, Tarybos generalinis sekretoriatas ir Komisija reguliariai vertina, kaip valstybės narės taiko Šengeno acquis. 2012 m. lapkričio 1 d. – 2013 m. balandžio 30 d. atlikti Šengeno vertinimai dėl: · policijos bendradarbiavimo Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje, · oro sienų Lenkijoje, Slovakijoje ir Čekijoje, · sausumos sienų Estijoje, Latvijoje ir Lietuvoje, · vizų Estijoje, Lenkijoje ir Slovakijoje. Ataskaitos dar neužbaigtos, tačiau tikėtina, kad į jas bus įtraukta tiek teigiamų, tiek neigiamų pastabų ir rekomendacijų dėl mokymo, rizikos analizės naudojimo, keitimosi informacija, tarptautinio bendradarbiavimo, sienos perėjimo punktų infrastruktūros ir ambasadų bei konsulatų. Kaip ir per ankstesnius šešis mėnesius, yra tobulintinų dalykų, tačiau nebuvo nustatyta jokių trūkumų, dėl kurių Komisija turėtų skubiai imtis veiksmų. Po paskutinės 2013 m. vasario mėn. vykusios misijos Komisija ragina Graikiją toliau įgyvendinti Šengeno veiksmų planą ir dar kartą pabrėžia įsipareigojimą remti Graikijos pastangas valdyti išorės sienas, be kita ko, naudojant Išorės sienų fondo lėšas ir FRONTEX pagalbą. 2013 m. gegužės–spalio mėn. Šengeno vertinimų orientacinis tvarkaraštis pateikiamas I priede. 3.5. Vidaus sienų su Bulgarija ir Rumunija kontrolės panaikinimas 2011 m. birželio mėn. Tarybai patvirtinus išvadas, kad Bulgarija ir Rumunija atitinka viso Šengeno acquis taikymo kriterijus, įgyvendintos papildomos priemonės, sustiprinsiančios jų prisijungimo prie Šengeno erdvės galimybes. Vis dėlto Komisija dar neapsisprendė dėl šių šalių vidaus sienų kontrolės panaikinimo. Komisija ir toliau visapusiškai remia Bulgarijos ir Rumunijos prisijungimą prie Šengeno erdvės, taip pat pirmininkaujančios šalies šiuo tikslu dedamas pastangas. 4. Gretutinės priemonės 4.1. Šengeno informacinės sistemos naudojimas 2013 m. balandžio 9 d. pradėjo veikti antrosios kartos Šengeno informacinė sistema (SIS II), kuri leidžia valstybėms narėms naudotis patobulintomis bei naujomis funkcijomis ir naujomis perspėjimų kategorijomis. Siekdama užtikrinti, kad būtų išnaudojamos visos SIS II galimybės, Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, atnaujino SIRENE vadovą, kad pritaikytų praktinį SIRENE biurų (įsteigtų keistis papildoma informacija apie SIS perspėjimus) bendradarbiavimą prie SIS II aplinkos. Be to, Komisija rėmė SIS II techninio naudojimo mokymo modulių kūrimą, kurį atliko ES didelės apimties IT sistemų laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje operacijų valdymo agentūra (eu-LISA). Pirmieji kursai su apgyvendinimu ir e. mokymosi kursai buvo rengiami bendradarbiaujant su Europos policijos koledžu (CEPOL) ir valstybių narių ekspertais; šie kursai bus rengiami ir po to, kai 2013 m. gegužės mėn. SIS II operatyvinis valdymas bus perduotas eu-LISA. Galiausiai, pradėjus veikti SIS II, surengta informacinė kampanija, per kurią visų pirma siekta pristatyti naujosios sistemos paskirtį ir duomenų apsaugos aspektus. 4.2. Vizų informacinės sistemos naudojimas Vizų informacinė sistema (VIS)[13] – keitimosi informacija apie trumpalaikes vizas sistema. Po to, kai VIS pradėjo veikti pirmajame (Šiaurės Afrika), antrajame (Artimieji Rytai) ir trečiajame (Persijos įlanka)[14] regionuose, 2013 m. kovo 14 d. ji įdiegta ketvirtajame (Vakarų Afrika) ir penktajame (Centrinė Afrika) regionuose. 2013 m. birželio 6 d. VIS pradės veikti šeštajame (Rytų Afrika) ir septintajame (Pietų Afrika) regionuose, 2013 m. rugsėjo 5 d. – aštuntajame (Pietų Amerika), o 2013 m. lapkričio 14 d. – devintajame (Vidurinė Azija), dešimtajame (Pietryčių Azija) ir vienuoliktajame (Palestina) regionuose. Dėl sistemos diegimo kituose regionuose eilės tvarkos ir datų šiuo metu tariamasi su valstybėmis narėmis, sprendimas bus priimtas per ateinančius mėnesius. VIS veikia gerai – iki 2013 m. gegužės 6 d. naudojantis sistema sutvarkyta 2,9 mln. prašymų išduoti vizą, išduota 2,4 mln. vizų, o 348 000 prašymai išduoti vizą atmesti. Nepaisant nuolatinių valstybių narių pastangų pagrindinė problema tebėra nepakankamai kokybiškų duomenų (tiek biometrinių, tiek raidinių skaitmeninių), kuriuos valstybių narių konsulinės įstaigos įveda į VIS, poveikis vidutiniuoju ir ilguoju laikotarpiais. Nuo 2012 m. gruodžio 1 d. už VIS valdymą yra atsakinga eu–LISA. 4.3. Vizų politika ir readmisijos susitarimai Vakarų Balkanų šalims skirtas stebėjimo mechanizmas, naudojamas liberalizavus vizų režimą[15] FRONTEX 2012 m. gruodžio 31 d. – 2013 m. vasario 3 d. laikotarpio ataskaitos duomenimis, 2013 m. sausio mėn. Vakarų Balkanų šalių piliečiai pateikė 44 proc. mažiau prieglobsčio prašymų penkiose populiariausiose ES ir (arba) Šengeno šalyse, palyginti su 2012 m. sausio mėn. Nors sumažėjo prieglobsčio prašytojų iš Serbijos, Juodkalnijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos (atitinkamai 61 proc., 45 proc. ir 46 proc. mažiau), labai padaugėjo prieglobsčio prašytojų iš Albanijos (74 proc. daugiau) ir Bosnijos ir Hercegovinos (51 proc. daugiau). Populiariausia prašomo prieglobsčio šalimi išlieka Vokietija, po jos seka Švedija, Belgija, Šveicarija ir Liuksemburgas. Readmisijos susitarimai Kad būtų paprasčiau vykdyti be leidimo valstybėje narėje gyvenančių asmenų readmisiją į jų kilmės šalį, 2012 m. balandžio mėn. Komisija parafavo readmisijos susitarimą su Žaliuoju Kyšuliu, kurio pasirašymui Taryba pritarė 2013 vasario mėn. Readmisijos susitarimas su Turkija parafuotas 2012 m. birželio mėn., tikimasi, kad jis bus pasirašytas ir kad bus pradėtas dialogas dėl vizų režimo liberalizavimo. 2012 m. spalio mėn. parafuotas readmisijos susitarimas su Armėnija, Komisija dirba, kad jis būtų kuo greičiau pasirašytas ir sudarytas. Be to, pradėtos derybos su Azerbaidžanu dėl vizų režimo supaprastinimo ir readmisijos susitarimų. I PRIEDAS. 2013 m. gegužės– spalio mėn. orientacinis Šengeno vertinimų kalendorius[16] Laikas || Valstybės narės || Tema 2013 m. birželio 2–10 d. || Estija, Latvija, Lietuva || SIS ir (arba) SIRENE 2013 m. liepos 7–18 d. || Lenkija, Slovakija || Sausumos sienos 2013 m. rugsėjo 8–14 d. || Malta, Slovėnija || SIS ir (arba) SIRENE 2013 m. rugsėjo 29 d. – spalio 9 d. || Vengrija, Slovėnija || Sausumos sienos 2013 m. spalio 6–12 d. || Čekija, Slovakija || SIS ir (arba) SIRENE [1] COM(2011) 561 galutinis. [2] 2012 m. spalio–gruodžio mėn. FRONTEX ketvirčio rizikos analizė. [3] 2012 m. spalio–gruodžio mėn. FRONTEX ketvirčio rizikos analizė. [4] Prancūzija ir Graikija operacijoje nedalyvavo. [5] Tarybos sienų darbo grupėje 2012 m. gruodžio mėn. pirmininkaujančio Kipro pateiktas pranešimas. [6] Be to, 728 asmenys nustatyti Jungtinėje Karalystėje, kuri yra pagrindinė kelionės tikslo šalis ES. [7] Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, Bendrijos kodeksą (Šengeno sienų kodeksas). [8] Tarybos dokumentas 6346/13 FRONT 9 COMIX 90. [9] Hirsi Jamaa ir kt. prieš Italiją. Ieškinys Nr. 27765/09. [10] 2012 m. rugsėjo 5 d. sprendimas Europos Parlamentas prieš Tarybą, C-355/10. [11] COM(2013) 197 final. [12] SCH/Com-ex (98) 26 def. [13] 2004 m. birželio 8 d. Tarybos sprendimas dėl Vizų informacinės sistemos (VIS) sukūrimo (2004/512/EB). [14] 2011 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma Vizų informacinės sistemos (VIS) veikimo pradžios pirmajame regione data (2011/636/ES); 2012 m. rugsėjo 21 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma Vizų informacinės sistemos (VIS) veikimo pradžios trečiajame regione data (2012/512/ES); 2013 m. kovo 7 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas, kuriuo nustatoma Vizų informacinės sistemos (VIS) veikimo pradžios ketvirtajame ir penktajame regionuose data (2013/122/ES). [15] Pagal Reglamentą (EB) Nr. 539/2001 nuo 2009 m. gruodžio 19 d. biometrinius pasus turintys buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiai gali be vizų keliauti į ES valstybes nares. Tomis pačiomis sąlygomis Albanijos bei Bosnijos ir Hercegovinos piliečiai gali vykti be vizų į ES valstybes nares nuo 2010 m. gruodžio 15 d. [16] Tarybos dokumentas 12032/12 SCH-EVAL 99 COMIX 423.