LT    LT 
 
 
 EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 06 18  
COM(2015) 301 final  
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI  
2002  M. LIEPOS 19  D. REGLAMENTO (EB) NR.  1606/2002 DĖL TARPTAUTINIŲ 
APSKAITOS STANDARTŲ TAIKYMO VERTINIMAS  
{SWD(2015) 120 final}   
 
2 
 1. Įvadas  
Praėjus daugiau nei dešimtmečiui nuo Reglamento 1606/2002 (TAS reglamento)1 priėmimo, 
atsižvelgdama į pradinę jo veikimo peržiūrą 2008  m.2, Komisija nusprendė įvertinti, ar 
reglamentu pasiekti tikslai, nusistatyti įgyvendinant Reglamentavimo kokybės ir rezultatų 
programą (toliau – programa REFIT)3. Be to, pagal Reglamentą 258/201 44 Komisija turi 
pateikti ataskaitą dėl vertinimo metu nustatytų faktų, įskaitant, kai tikslinga, pasiūlymus dėl 
keitimo ir dėl susijusių įstaigų valdymo tvarkos.  
Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV)5 išleisti tarptautiniai finansinės 
atskaitom ybės standartai (TFAS) priimti siekiant juos naudoti ES, kad būtų užtikrintas 
efektyvus ES kapitalo rinkų ir vidaus rinkos veikimas.  
Pagal reglamentą nuo 2005  m. ES biržinių bendrovių6 konsoliduotosios finansinės ataskaitos 
rengiamos pagal TFAS. Valstybės narės gali nuspręsti TFAS taikyti atskiroms metinėms 
finansinėms ataskaitoms ir nebiržinėms bendrovėms. Be to, Skaidrumo direktyvoje7 taip pat 
nustatyta, kad visi (įskaitant ES nepriklausančių valstybių) emitentai, kurių vertybiniais 
popieriais leidžiama p rekiauti reguliuojamoje rinkoje, esančioje arba veikiančioje ES, privalo 
naudoti TFAS.  
Šioje ataskaitoje apibendrinami vertinimo metu nustatyti faktai ir įvardijamos galimybės 
pagerinti padėtį. Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama daugiau 
šią ataskaitą papildančios išsamesnės informacijos.  
2. Metodika  
Komisijos atlikto vertinimo metu surengta vieša konsultacija siekiant išklausyti 
suinteresuotųjų šalių nuomones (2014  m. rugpjūčio –lapkričio mėn., gauta 200 atsakymų), jį 
atliekant dalyva vo neoficiali ekspertų grupė (sudaryta iš 18 viešųjų ir privačiųjų organizacijų 
atstovų; 2014 m. įvyko trys posėdžiai) ir Apskaitos reguliavimo komitetas (ARK), kurį sudaro 
visų valstybių narių atstovai. Komisija apžvelgė literatūrą privalomo TFAS priėmimo  
poveikio Europos Sąjungoje ir TFAS taikymo per krizę rezultatų klausimais. Ji taip pat 
                                                            
1 2002  m. liepos 19  d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr.  1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos 
standartų taikymo (OL  L 243, 2002 9 11).  
2 COM(2008) 215.  
3 COM(2014) 368.  
4 2014 m. balandžio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 258/2014 dėl Sąjungos tam tikros 
audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014 –2020 m. laikotarpiui ir 
kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB, 9 str. 2 dalis (OL L 105, 2014 4 8).  
5 Tarptautinius apskaitos s tandartus (TAS) iš pradžių išleido IASB pirmtakas, Tarptautinių apskaitos standartų 
komitetas (TASK).  
6 Kurių vertybiniais popieriais prekiaujama reguliuojamoje ES rinkoje.  
7 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl in formacijos apie 
emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų 
suderinimo, iš dalies keičianti Direktyvą 2001/34/EB (OL L 390, 2004 12 31).  
 
3 
 pasinaudojo atitinkamų tarptautinių ir Europos įstaigų vidaus patirtimi. Vertinime atsižvelgta į 
P. Maystadto rekomendacijas8 padidinti ES dalyvavimą nustatant tarptaut inius standartus.  
Vertinime siekta palyginti padėtį pagal TAS reglamentą su padėtimi, kuri būtų buvusi, jeigu 
TFAS nebūtų buvę priimti. Tačiau nebuvo aiškaus kriterijaus, pagal kurį būtų galima lyginti 
TFAS, nes vieno alternatyvaus metodo ES nėra, o nacion aliniai arba JAV bendrieji apskaitos 
principai per nagrinėjamą laikotarpį pakito.  
Apskritai vertinimas atliktas atsižvelgiant į visos ES perspektyvą, sistemingai neanalizuojant 
reglamento ir nacionalinės teisės aktų sąveikos. Į vertinimą neįtraukta TFAS techninė 
peržiūra, o atskiri standartai neanalizuoti pagal tai, kokią administracinę naštą jie gali 
užkrauti. Nesvarstyta ir tai, kokia galima alternatyvi apskaitos tvarka galėtų būti taikoma 
nebiržinėms ES bendrovėms.  
Buvo sunku izoliuoti TFAS priėmimo po veikį per nagrinėjamą laikotarpį, nes įvyko kitų 
svarbių reguliavimo pokyčių; poveikis taip pat buvo skirtingas priklausomai nuo nacionalinių 
bendrųjų apskaitos principų, taikomų prieš priimant TFAS. Taip pat buvo sunku gauti 
kiekybinių duomenų apie TFAS t aikančias bendroves ir apie sąnaudas bei naudą. Dažniausiai 
tirtos didesnės bendrovės. Galiausiai viešos konsultacijos respondentai nebūtinai sudarė 
reprezentatyviąją imtį, nes patys pasirinko joje dalyvauti.  
Atliekant vertinimą audito klausimas nenagrinėt as. Plačiai pripažįstama, kad siekiant 
užtikrinti patikimas finansines ataskaitas, būtina atlikti aukštos kokybės auditą. Per 
nagrinėjamą laikotarpį ES sustiprino reguliavimo sistemą, taikomą teisės aktais nustatytiems 
auditams, taip pat auditorių ir audit o įmonių nepriklausomai priežiūrai9.  
3. Nustatyti faktai  
3.1. Vertinimo kriterijai  
3.1.1.  Efektyvumas  
TAS reglamentu buvo siekiama suderinti biržinių bendrovių finansinę atskaitomybę 
užtikrinant didelį jų finansinių ataskaitų skaidrumą ir palyginamumą, kad būtų užtikri ntas 
efektyvus ES kapitalo rinkų ir vidaus rinkos veikimas. Reglamente daug dėmesio skirta tam, 
kad TFAS būtų visuotinai pripažinti, kad ES bendrovės galėtų lygiomis teisėmis konkuruoti 
dėl pasaulio kapitalo rinkose esančių finansinių išteklių.  
                                                            
8 „Should IFRS Standards be More European? Mission to reinforce the EU’s contribution to the development of 
international accounting standards“. 2013  m. spalio mėn. Philippe MAYSTADTO ataskaita.   
9 Direktyva 2006/43 dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės 
atskait omybės audito su pakeitimais, padarytais Direktyva 2014/56 ir Reglamentu 537/2014, taikysimais nuo 
2016  m. birželio mėn. vidurio.  
 
4 
 Skaidrumas ir palyginamumas  
Komisija nustatė, kad dėl TAS reglamento padidėjo finansinių ataskaitų skaidrumas, nes 
pagerėjo apskaitos kokybė ir informacijos atskleidimas, taip pat padidėjo teikiamos 
informacijos vertė ir aktualumas, ir tai lemia tikslesnius rinkos lūkesčius, įskaitant analitikų 
prognozes. Be to, tapo lengviau palyginti to paties sektoriaus ir šalies bei skirtingų sektorių ir 
šalių subjektų finansines ataskaitas, nors tebėra tam tikrų skirtumų.  
Iš surinktų įrodymų galima daryti išvadą, kad pagal TFAS  rengiamų finansinių ataskaitų 
kokybė yra gera, ir tai reiškia, kad standartai yra geros kokybės. Vis dėlto jie buvo 
kritikuojami dėl sudėtingumo. Iš nustatytų faktų galima daryti išvadą, kad dažniausiai 
sudėtingumo neįmanoma išvengti, nes jį lemia susijęs  verslo veiklos sudėtingumas; nors 
standartai nėra skirti konkrečiam pramonės sektoriui, buvo laikoma, kad jie yra pakankamai 
lankstūs, kad juos būtų galima pritaikyti daugumai verslo modelių, tačiau kilo tam tikrų 
abejonių dėl jų tinkamumo ilgalaikiams in vestuotojams ir dėl atskleidžiamos informacijos 
kiekio.  
TFAS reglamente pripažinta, kad aukštos kokybės finansinė atskaitomybė priklauso nuo 
tinkamo ir griežto taikymo. Pagal Skaidrumo direktyvą apskaitos standartų taikymo 
užtikrinimas yra atskirų valstybi ų narių atsakomybė; jų veiklą derina Europos vertybinių 
popierių ir rinkų institucija (ESMA), kad užtikrintų didesnę priežiūros konvergenciją ir 
nuoseklų TFAS taikymą ES.  
Iš surinktų įrodymų galima daryti išvadą, kad įdiegti tinkami mechanizmai, kuriais 
užtikrinamas tinkamas TFAS taikymas, o ESMA atlieka svarbų vaidmenį skatindama taikymo 
užtikrinimo nuoseklumą ir darną ES. Vis dėlto tam tikri įrodymai patvirtino, kad tarp 
valstybių narių tebėra tam tikrų taikymo užtikrinimo skirtumų. Neseniai ESMA paskelbė  
naujas gaires dėl taikymo užtikrinimo10, kurios leistų dar pagerinti padėtį šioje srityje, tačiau 
jų poveikį vertinti dar per anksti.  
Nuoseklus standartų įgyvendinimas gali priklausyti nuo to, kaip jie aiškinami. Praktinius 
klausimus dėl skirtumų ESMA perd uoda Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimų 
komitetui. Komisija palankiai vertina veiksmingą abiejų įstaigų bendradarbiavimą.  
Efektyvus ES kapitalo rinkų ir vidaus rinkos veikimas  
Komisija nustatė šiuos įrodymus, kad kapitalo rinkos rezultatai pag erėjo: didesnis likvidumas; 
mažesnės kapitalo sąnaudos; dažnesni tarpvalstybiniai sandoriai; geresnės galimybės gauti 
kapitalo ES ir pasauliniu lygmeniu; geresnė investuotojų apsauga ir investuotojų pasitikėjimo 
išlaikymas. Tačiau, kaip minėta pirmiau, TFA S poveikio nebuvo galima izoliuoti nuo kitų 
kapitalo rinkas paveikusių pokyčių.  
                                                            
10 ESMA/2014/807.  
 
5 
 Plačiai diskutuota dėl to, kokiu mastu (jei apskritai) TFAS taikymas galėjo pasunkinti finansų 
krizę, ir įrodymai nevienareikšmiai. Daugiausia dėmesio skirta dviem apskaitos as pektams. 
Pirmas – galiojančių kainų (tikrosios vertės) naudojimas finansinių priemonių vertei nustatyti. 
Jei rinkos yra pernelyg aktyvios ar pesimistinės, vertės gali būti išpūstos. Kita vertus, tokios 
priemonės, kaip bankų paskolos, į ataskaitas įtraukiam os remiantis sąnaudomis, ir nuolat 
reikia vertinti, ar klientas grąžins mokėtinas sumas. Per finansų krizę plačiai kritikuotas 
paskolų vertės mažinimui taikomas standartas, nes dėl jo atidėjinių buvo numatoma per mažai 
ir per vėlai. Kritikuota ir tai, kad kai kurie bankai nepakankamai atskleidžia informaciją. Po 
nuodugnaus tinkamo proceso, 2014  m. TASV paskelbė naują finansinėms priemonėms skirtą 
standartą (9 -ąjį TFAS), kuris šiuo metu vertinamas siekiant jį priimti. Apskritai finansų krizė 
patvirtino, kad standartai turi platų ekonominį poveikį (žr. 3.2 dalį).  
Visuotiniai standartai  
TAS reglamente numatyta, kad TFAS taptų visuotiniais standartais, ir tai būtų naudinga ES 
bendrovėms. Suinteresuotųjų šalių nuomone, ES sprendimas priimti TFAS smarkiai padidino  
pasitikėjimą TFAS ir jų visuotinį pripažinimą. Dabar TFAS pripažįsta per šimtas šalių ir 
remia tarptautinės organizacijos, pavyzdžiui, G  20, Finansinio stabilumo taryba, Pasaulio 
bankas, Tarptautinis valiutos fondas ir Bazelio bankų priežiūros komitetas.  
Jungtinės Valstijos savo šalies bendrovėms neleidžia taikyti TFAS ir tai smarkiai apriboja jų 
visuotinį taikymą. Laikoma, kad vadinamasis susitarimas dėl lygiavertiškumo, pagal kurį JAV 
Vertybinių popierių ir biržų komisija pripažįsta pagal TFAS parengtas užsienio bendrovių 
finansines ataskaitas, yra labai naudingas maždaug 90 į JAV biržų sąrašus įtrauktų didelių ES 
emitentų.  
2002  m. TASV ir JAV standartų valdyba (FASB) pradėjo įgyvendinti savo atitinkamų 
standartų konvergencijos programą. Per finansų krizę  pasitvirtino, koks svarbus šis 
bendradarbiavimas, kurį aktyviai remia G  20 ir Finansinio stabilumo taryba. Vis dėlto kai 
kuriose srityse standartų valdybos nesugebėjo susitarti dėl bendros pozicijos.  
3.1.2.  Veiksmingumas  
Apskritai vertinimo metu surinkti įrodyma i patvirtino, kad TAS reglamento įgyvendinimo 
nauda yra didesnė už sąnaudas.  
Tačiau tradicinę apskaitos standartų taikymo sąnaudų ir naudos analizę nėra lengva atlikti, nes 
naudos neįmanoma kiekybiškai įvertinti pinigine išraiška; duomenų apie sąnaudas yra  mažai 
ir sąnaudos bei nauda nevienodai pasiskirsčiusios, nes sąnaudas daugiausiai patiria bendrovės, 
rengiančios finansines ataskaitas pagal TFAS, o nauda dalijasi ir jos, ir finansinių ataskaitų 
naudotojai, įskaitant investuotojus ir visą ekonomiką.  
Vis dėlto bendrovės iš esmės pritarė TFAS ir tai reiškia, kad, jų nuomone, sąnaudos atitinka 
naudą. Iš įrodymų galima daryti išvadą, kad sąnaudų ir naudos santykis priklauso nuo 
bendrovės ypatybių, pavyzdžiui, jos dydžio ir tarptautinių operacijų masto. Kai ku rių 
suinteresuotųjų šalių nuomone, TFAS verta naudoti plačiau, bendrovėms suteikiant galimybę 
 
6 
 pasirinkti priimti TFAS, nes taip sumažėtų sąnaudos, ypač biržinėms grupėms 
priklausančioms bendrovėms. Be to, buvo pasiūlymų biržinių grupių patronuojamosioms 
įmonėms taikyti supaprastintą TFAS variantą, pagal kurį reikalaujama atskleisti mažiau 
informacijos. Pastebėta, kad TFAS priėmimo sąnaudos gali būti kliūtis pradiniam viešam 
akcijų platinimui, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) atveju.  
Finansinių ataskaitų naudotojai iš esmės pritarė, kad TFAS didina finansinių ataskaitų 
skaidrumą ir palyginamumą.  
Visos suinteresuotosios šalys patiria sąnaudų standartų kūrimo ir patvirtinimo metu. Iš kai 
kurių atsakymų galima daryti išvadą, kad pastaruoju metu sąna udų ir naudos santykį 
neigiamai veikia dažnas standartų keitimas, jų sudėtingumas ir didėjantis atskleidžiamos 
informacijos kiekis.  
3.1.3.  Aktualumas  
Apskritai vertinimo metu surinkti įrodymai parodė, kad TAS reglamento tikslai tebėra 
aktualūs.  
Dėl didėjančios k apitalo rinkų globalizacijos poreikis finansines ataskaitas rengti naudojant 
vieną kalbą tapo dar aktualesnis. 2002  m. biržinės bendrovės neturėjo vienodų sąlygų ES 
kapitalo rinkose. Vienodos sąlygos užtikrintos, todėl dabar diskutuojama, ar jos užtikrinam os 
pasauliniu mastu. Kaip minėta, tarptautinės organizacijos pritaria tam, kad TFAS taptų 
visuotiniais standartais.  
Krizė patvirtino, kad reikia suprasti reglamentų poveikį finansų rinkoms ir ekonomikai. TAS 
reglamente nurodyta, kad norint tarptautinius st andartus pritaikyti naudoti ES, reikia, kad jais 
būtų prisidedama prie Europos visuomenės gerovės. Terminas „visuomenės gerovė“ nėra 
apibrėžtas, tačiau galima suprasti, kad jis apima plačius finansinio stabilumo ir ekonominius 
aspektus. Visų pirma būtina į vertinti, ar apskaitos standartai galėtų pakenkti ekonomikai arba 
konkrečioms suinteresuotosioms šalims, pavyzdžiui, ilgalaikiams investuotojams. Be to, vis 
dažniau raginama reglamentus nagrinėti holistiškai, atsižvelgiant į jų kaupiamąjį poveikį.  
Tuo metu , kai buvo priimtas TAS reglamentas, buvo sutarta, kad jo tikslai yra aktualesni ES 
biržinėms bendrovėms, ir šis požiūris atitinka privalomąją jo taikymo sritį, kurią valstybės 
narės gali pasirinkti išplėsti. Kai kurios suinteresuotosios šalys manė, kad TF AS naudojimas 
galėtų duoti panašios naudos, visų pirma investuotojams, jeigu standartai būtų naudojami 
plačiau (pvz., taikomi konsoliduotųjų finansinių ataskaitų nerengiančių biržinių bendrovių 
atskiroms metinėms ataskaitoms). Kiti pabrėžė riziką, kad MVĮ gali būti nustatytas 
reikalavimas taikyti sudėtingus standartus.  
 
7 
 3.1.4.  Derėjimas  
TAS reglamente  
ES priimti TFAS kodifikuoti teisiškai privalomame Komisijos reglamente 1126/200811 su 
pakeitimais, daromais kiekvieną kartą priimant naują standartą ir keičiant galioj antį standartą. 
Du kartus per metus Komisija parengia neprivalomą galiojančių standartų konsoliduotąją 
versiją visomis ES kalbomis. Įrodymai patvirtina, kad reikia pagerinti tam tikrų kalbų 
vertimus, taip pat, kad yra praktinių sunkumų konsoliduoti standar tus ir tam tikrų TASV 
teksto ir ES konsoliduoto teksto neatitikimų. Todėl galėtų būti naudinga, kad Komisija 
oficialiai kodifikuotų visus TFAS.  
Kai kurios suinteresuotosios šalys taip pat abejojo, ar, be to, kas pasiekiama TASV tinkamu 
procesu, reikia dar daugiau užtikrinti, kad naujieji standartai ar pakeitimai derėtų su 
galiojančiais TFAS.  
Su kitais ES teisės aktais  
Komisija pasirengusi padėti spręsti bet kokias TAS reglamento ir Apskaitos direktyvos 
sąveikos problemas. Kol kas tokias problemas galima išs pręsti tinkamais valstybių narių 
aiškinimo ir perkėlimo į nacionalinę teisę metodais.  
Nurodyta, kad dėl kapitalo palaikymo ir dividendų paskirstymo taisyklių taip pat gali kilti 
teisinių problemų tam tikrose jurisdikcijose, kai valstybės narės leidžia TFAS  taikyti arba 
reikalauja, kad TFAS būtų taikomi atskiroms metinėms finansinėms ataskaitoms, kuriomis 
grindžiamas paskirstytinas pelnas. Kiekviena valstybė narė apsvarsto, kaip spręsti tokias 
problemas savo nacionalinės teisės aktuose, atsižvelgdama į ES ka pitalo palaikymo 
reikalavimų sistemą.  
Galiojančioje TASV konceptualioje sistemoje (angl. Conceptual Framework ) teigiama, kad 
bendrosios paskirties finansinės atskaitomybės tikslas – teikti informaciją apie ataskaitas 
teikiantį subjektą, kuri būtų naudinga esamiems ir galimiems investuotojams, skolintojams ir 
kitiems kreditoriams. Nors prudencinis reguliavimas iš esmės remiasi TFAS grindžiama 
finansine informacija, TASV nenurodo, kad jos standartų naudotojai yra ir prudencinės 
priežiūros ar reguliavimo insti tucijos. Vis dėlto reikia užtikrinti, kad finansinė informacija 
būtų tinkama šiam tikslui, kartu pripažįstant, kad prudencinio reguliavimo institucijos gali 
prašyti kitos informacijos, kad pasiektų skirtingus tikslus.  
Iš įrodymų galima daryti išvadą, kad n ors TFAS, reguliavimo reikalavimais, mokesčių ir 
kapitalo palaikymo taisyklėmis bendrovėms gali būti nustatyti skirtingi atskaitomybės 
reikalavimai, iš esmės laikoma, kad tokie skirtumai yra proporcingi ir teisėti atsižvelgiant į 
siekiamų tikslų mastą.  
                                                            
11 2008  m. lapkričio 3  d. Komisijos reglamentas (EB) Nr.  1126/2008, priimantis tam tikrus tarptautinius 
apska itos standartus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr.  1606/2002 (OL L  320, 2008  11 
29). 
 
8 
 3.1.5.  ES pridėtinė vertė  
Praėjusio amžiaus dešimtojo dešimtmečio pabaigoje dėl bendrovių tarptautinimo, bendros 
rinkos sukūrimo ir finansų rinkų globalizacijos atsirado poreikis biržinėms bendrovėms 
nustatyti bendrą apskaitos kalbą. Kai kurioms iš šių bendrovių tek davo rengti papildomą 
ataskaitų rinkinį pagal tarptautinius arba JAV standartus, nes jų nacionalinės ataskaitos 
nebuvo pripažįstamos tarptautiniu mastu. ES nusprendė TFAS biržinėms bendrovėms taikyti 
reglamentu, nes dėl skirtingų valstybių narių apskaitos tradicijų suderinimo sunkumų būtų 
buvę trukdoma tinkamai užtikrinti apskaitos direktyvų įgyvendinimą.  
Iš įrodymų matyti, kad reglamento tikslai pasiekti veiksmingai ir efektyviai ir kad jie tebėra 
aktualūs. Be to, iki šiol nėra gerai apibrėžtos TFAS altern atyvos. Taigi reglamentas ir toliau 
teikia pridėtinės vertės Europai, nes jis leidžia naudoti bendrą tarptautinę apskaitos kalbą ir 
ES sustiprinti savo poziciją rengiant tarptautinius standartus ir taip sumažinti tarpvalstybines 
kliūtis.  
Įrodymai patvirti no, kad, užtikrinus privalomos reglamento taikymo srities ir valstybėms 
narėms suteikiamos galimybės TFAS naudoti plačiau nacionaliniu lygmeniu pusiausvyrą, 
tinkamai užtikrinamas subsidiarumas ir proporcingumas. Valstybės narės skirtingai naudojasi 
pasirin kimo galimybėmis, atsižvelgdamos į savo specifines ekonomines ir teisines sąlygas. 
Privalomas TFAS taikymas nebuvo plačiai išplėstas nebiržinėms bendrovėms ar atskiroms 
finansinėms ataskaitoms.  
3.2. Tvirtinimo procesas ir kriterijai  
3.2.1.  Tvirtinimo mechanizmas: pro cesas  
TASV išleistus TFAS tvirtina Komisija taikydama komiteto procedūrą. Tvirtinimo procesas 
vis dar būtinas siekiant užtikrinti, kad privačios įstaigos parengti standartai, prieš juos 
įtvirtinant ES teisėje, atitiktų tam tikrus kriterijus ir būtų tinkami  Europos ekonomikai.  
Komisija siekia užtikrinti, kad tvirtinimo procesas būtų sklandus ir efektyvus; iš gautų 
atsakymų matyti, kad dauguma suinteresuotųjų šalių mano, kad jis vyksta gerai. Tam tikrų 
abejonių kilo dėl jo tvarkaraščio, nes jis nulemia reguliavimo netikrumą. Vis dėlto reikia 
atsižvelgti į poreikį užtikrinti tikrai tinkamą procesą, kuris suinteresuotosioms šalims suteiktų 
pakankamai laiko tinkamai jame dalyvauti.  
Kitas svarbus tvirtinimo proceso aspektas yra tas, kad standarto poveikis tu ri būti visiškai 
suprantamas. Kol kas TASV ribotai analizuoja savo standartų poveikį, daugiausia dėmesio 
skirdama finansinių ataskaitų naudotojams teikiamos informacijos kokybei. Standarto poveikį 
ES lygmeniu papildomai vertina Komisijos tarnybos ir Europo s finansinės atskaitomybės 
patariamoji grupė (EFRAG).  
3.2.2.  Tvirtinimo mechanizmas: lankstumas  
Kai kurių Europos suinteresuotųjų šalių nuomone, TAS reglamentui trūksta lankstumo, nes jis 
neleidžia TFAS iš dalies keisti juos papildant naujomis nuostatomis ir numa to tik ribotas 
 
9 
 galimybes tam tikrų nuostatų netaikyti (angl. carving -out). Nuo 2005  m. ES daugelis bankų 
naudojasi viena netaikymo išlyga. Kitos suinteresuotosios šalys mano, kad TASV išleisti 
standartai neturėtų būti keičiami tam, kad juos būtų galima tai kyti Europoje. P. Maystadto 
ataskaitoje teigiama, kad šioje srityje reikia būti atsargiems, ir daugelis suinteresuotųjų šalių 
pritarė, kad reikia išlaikyti status quo . 
Gautuose atsakymuose taip pat išreikšta nuomonė, kad EFRAG reforma turėtų sustiprinti 
Europos įtaką ankstesniame standartų rengimo etape.  
3.2.3.  Tvirtinimo kriterijai  
TAS reglamente nustatyta kriterijų, kuriuos standartas privalo atitikti, kad jį būtų galima 
patvirtinti ES. Standartas neturėtų prieštarauti Apskaitos direktyvoje nustatytam „teisingo ir 
tikro vaizdo“ principui, juo turėtų būti prisidedama prie Europos visuomenės gerovės ir jis 
turėtų atitikti pagrindinius finansinių ataskaitų informacijos kokybei keliamus kriterijus. 
P. Maystadto ataskaitoje atkreiptas dėmesys į tai, kad dar du kriteri jai galėtų būti laikomi 
visuomenės gerovės užtikrinimo veiksniais: standartai neturėtų kelti pavojaus finansiniam 
stabilumui ir neturi trukdyti Sąjungos ekonominei plėtrai. Kaip papildomą priemonę 
ataskaitoje rekomenduota paskelbti komunikatą, kuriame būtų  pateikta visuomenės gerovės 
kriterijaus aiškinimo gairių.  
Apskritai iš atsakymų galima daryti išvadą, kad taikomi kriterijai yra tinkami ir, nors kai 
kurios suinteresuotosios šalys norėtų, kad į reglamentą būtų įtraukti ir kiti kriterijai, nėra 
aiškios da ugumos nuomonės, kad reikia įtraukti kurį nors konkretų kriterijų. Vis dėlto kai 
kurios suinteresuotosios šalys mano, kad būtų naudinga sukonkretinti, ką apima Europos 
visuomenės gerovės sąvoka, o kitų nuomone, sąvokos reikšmė yra pakankamai bendro 
pobūdži o ir suteikia lankstumo ją taikant praktiškai. Dauguma suinteresuotųjų šalių nemanė, 
kad reikėtų keisti patį TAS reglamentą, bet veikiau rekomendavo Komisijai nustatyti sritis, 
kurioms EFRAG turėtų skirti dėmesio kiekvienu konkrečiu atveju.  
Svarbu tai, kad  būtų užtikrintas bendras reglamento sąlygų, be kita ko, „visuomenės gerovės“ 
ir „teisingo ir tikro vaizdo“ principų supratimas. Dėl antrojo principo kai kurios 
suinteresuotosios šalys nurodė, kad standartas turėtų būti aiškiai įvertinamas atsižvelgiant į 
tai, ar jį naudojant apskaita bus vykdoma laikantis apdairumo principo – tai, jų nuomone, yra 
svarbus veiksnys siekiant parodyti tikrą ir teisingą vaizdą. Komisija kartu su EFRAG turėtų 
parengti gaires, kad tvirtinimo kriterijai būtų geriau suprantami.  
3.3. Valdymas  
3.3.1.  TFAS fondas  
TFAS fondas yra nepriklausoma organizacija, nustatanti apskaitos standartus daugiau nei 100 
šalių. Todėl, kad būtų užtikrinta viešoji atskaitomybė, jo valdymo tvarka turi būti patikima.  
Fondo valdymo struktūra yra trijų pakopų ir ja sieki ama didinti skaidrumą, užtikrinti pareigų 
atskyrimą ir tinkamą priežiūrą. Stebėsenos valdyba, kurioje atstovaujama valdžios 
 
10 
 institucijoms, įskaitant Europos Komisiją, užtikrina, kad būtų vykdoma TFAS fondo viešoji 
priežiūra. Bendrojo viešojo intereso klaus imus ji gali perduoti svarstyti TASV.  
2013  m. TFAS fondas daugiausia buvo finansuojamas įmokomis. Jis siekia nustatyti 
(privalomą) nacionalinę finansavimo tvarką, atitinkančią šalies BVP. Tai kol kas pasiekti 
sunku, nes daugelis TFAS naudojančių šalių nemo ka atitinkamo dydžio įmokų. Todėl fondo 
finansavimas toliau priklauso nuo savanoriškai mokamų įmokų, dažnai privačiojo sektoriaus, 
taigi gali kilti interesų konflikto rizika. Visa ES, įskaitant valstybių narių įmokas, yra 
pagrindinis TFAS fondo finansinis rėmėjas, o dėl jos daugiamečio įsipareigojimo TFAS 
fondui suteikiamas stabilus finansavimo šaltinis ir mažinama fondo priklausomybė nuo 
privačiojo sektoriaus.  
Per nagrinėjamą laikotarpį įvyko keli teigiami pokyčiai: sukurtas Apskaitos standartų 
patariamasi s forumas, kuriame atstovaujama Europai; patikėtiniams pateiktos rekomendacijos 
konsultacinės grupės faktinio duomenų rinkimo ir poveikio analizės metodikos klausimais, 
kurias įgyvendins TASV, pradėtos taikyti standartų peržiūros po įgyvendinimo priemonės.  
Atsižvelgdama į suinteresuotųjų šalių poreikius, taip pat į Europai aktualius klausimus, TASV 
rengia konceptualią sistemą, kurioje bus pateiktas išsamus atnaujintas koncepcijų rinkinys, 
kuriuo bus galima naudotis ateityje, todėl pagerės finansinė atskaito mybė. 2015 m. gegužės 
28 d. paskelbtas parengiamasis projektas, kuriame nagrinėjama daug svarbių klausimų, be kita 
ko, iš naujo įtvirtinamas atsargumo principas, kaip svarbus finansinės atskaitomybės 
elementas.  
TFAS fondas pagal savo įstatus kas penkerius metus privalo peržiūrėti savo organizacinę 
struktūrą. Po praeityje atliktų peržiūrų jo valdymo sistema labai pagerėjo. Kita peržiūra bus 
proga išspręsti fondo finansavimo ir sprendimų priėmimo proceso, įskaitant Stebėsenos 
valdybos vaidmenį, klausimą.  
3.3.2.  EFRA G 
2014  m. liepos mėn. Komisija pranešė12 apie pažangą, padarytą įgyvendinant EFRAG reformą 
atsižvelgiant į P. Maystadto ataskaitą. Dėl iki šiol padarytos pažangos Komisija priėjo prie 
teigiamos išvados. Reforma pradėta 2014 m. spalio 31 d., kai įsigaliojo i š dalies pakeistas 
EFRAG statutas ir vidaus taisyklės. Vykdant reformą įsteigta nauja EFRAG taryba, naujasis 
grupės sprendimų priėmimo organas, kurioje vienodai atstovaujama viešiesiems ir 
privatiesiems interesams, siekiant padidinti jos pozicijų teisėtumą  ir prisidėti prie tikslo 
užtikrinti vieningą Europos poziciją.  
4. Išvados ir tolesni veiksmai  
Komisiją tenkina bendra vertinimo kokybė, todėl ji mano, kad bendri rezultatai buvo tinkamai 
paremti įrodymais, nepaisant to, kad kiekybinių duomenų turima nedaug. Pagrindiniai 
nustatyti faktai patvirtino, kad reglamento tikslai pasiekti.  
                                                            
12 COM(2014) 396.  
 
11 
 Iš įrodymų matyti, kad EFRAG reforma per nagrinėjamą laikotarpį laikoma svarbiu veiksniu 
stiprinant ES poziciją rengiant TFAS.  
Vis dėlto yra galimybių pagerinti TAS reglamento nuostatų taikymo būdą ir Komisija nustatė 
keletą praktinių priemonių, kurių būtų galima imtis.  
TAS reglamento veikimas  
 Iš įrodymų matyti, kad dabartinė reglamento taikymo sritis  ir valstybėms narėms 
suteiktos pasirinkimo galimybės yra tinkamos. Žaliąja kny ga „Kapitalo rinkų sąjungos 
kūrimas“13 Komisija pradėjo diskusijas dėl to, ar tikslinga kurti bendrą ES lygmens 
aukšto lygio ir supaprastintą apskaitos standartą mažosioms ir vidutinėms įmonėms 
(MVĮ), įtrauktoms į daugiašalių prekybos sistemų (DPS) sąrašus,  konkrečiai – į MVĮ 
augimo rinkas.  
 Komisija remia TFAS, kaip visuotinius standartus , ir toliau ragina JAV Vertybinių 
popierių ir biržų komisiją priimti TFAS, kad juos naudotų šios šalies bendrovės. 
Nemanoma, kad konvergencija savaime turėtų būti galutinis  tikslas, nes TFAS turėtų 
būti aukštos kokybės ir tinkami Europos rinkoms, taigi ir kitoms pasaulio 
jurisdikcijoms. Komisijos nuomone, įsipareigojimas priimti TFAS turėtų būti 
patvirtintas nustatant nuolatines finansines įmokas TFAS fondui finansuoti, kuri os 
atitiktų įmokas mokančios šalies BVP. Todėl Komisija ragina 2015  m. atliekant TFAS 
fondo valdymo peržiūrą užtikrinti, kad narystė TFAS fondo ir TASV valdančiuosiuose 
ir stebėsenos organuose būtų susieta su TFAS naudojimo ir nuolatinės finansinės 
įmokos sąlyga.  
 Reglamento veiksmingumas ir efektyvumas priklauso nuo pačių standartų kokybės  ir 
ji turėtų būti toliau tinkamai vertinama rengiant ir tvirtinant standartus. Visų pirma 
reikėtų apsvarstyti bet kokią TAS reglamento ir kitų ES teisės aktų sąveiką, remiantis 
holistiniu bendro jų derėjimo ir poveikio vaizdu, standartų sudėtingumu ir ats kleidimo 
reikalavimų apimtimi. Komisija išnagrinės galimybę sustiprinti ES taisykles, 
susijusias su dividendų paskirstymu.  
 Komisija ragina valstybes nares vadovautis ESMA taikymo užtikrinimo gairėmis . 
Vykstant konsultacijoms dėl žaliosios knygos „Kapitalo rinkų sąjungos kūrimas“ 
Komisija aiškinsis, ar Europos priežiūros institucijų, įskaitant ESMA, įgaliojimai 
užtikrinti nuoseklią priežiūrą yra pakankami ir ar rinkos dalyviams galėtų būti 
naudingi veiksmingesni priežiūros ir rinkos informacijos teikimo būda i, prireikus 
įtraukiant ESMA ir nacionalines valdžios institucijas.  
 Siekdama užtikrinti teisės aktų supaprastinimą ir derėjimą , Komisija apsvarstys 
galimybę vidutiniu laikotarpiu kodifikuoti teisės aktus, kuriais patvirtinami TFAS, kai 
bus priimti kai kur ie numatyti standartai. Komisija sieks daugiau bendradarbiauti su 
TFAS fondu, visų pirma vertimo klausimais.  
                                                            
13 COM(2015) 063.  
 
12 
 Tvirtinimo procesas  
 Komisija užtikrins, kad kiekvienu konkrečiu atveju į EFRAG teikiamus prašymus 
patarti dėl patvirtinimo būtų įtrauktos konkreči os problemos, įskaitant visuomenės 
gerovės klausimus, kad teikdama patarimus dėl patvirtinimo EFRAG galėtų tinkamai į 
tokius klausimus atsakyti. Jeigu valstybės narės dalyvaus ankstesniame proceso etape, 
Komisijos tarnybos bus geriau informuotos apie bet k okias problemas, o pertvarkius 
EFRAG valdymo struktūrą padidės grupės gebėjimas spręsti iškeltus klausimus. 
Vykdydama dialogą su ARK, EFRAG taryba ir kitomis ES institucijomis, Komisija 
plėtos idėjas ir parengs darbo metodus.  
 Komisija ragina EFRAG plėtoti gebėjimus, susijusius su standartų poveikio, įskaitant 
makroekonominį poveikį, analize.  Komisija palankiai vertina tai, kad į EFRAG tarybą 
pagal pertvarkytą valdymo tvarką pakviesti ECB ir Europos priežiūros institucijos 
(EPI) stebėtojai, kurie aktyviai k eičiasi nuomonėmis su taryba, kad būtų galima 
lengviau svarstyti tam tikrų sričių, pavyzdžiui, poveikio finansiniam stabilumui, 
klausimus.  
Susijusių organizacijų valdymo tvarka  
 Komisija pripažįsta, kad pagerėjo TFAS fondo valdymas. Tačiau, kaip Stebėsenos  
valdybos narė, Komisija ragina šią įstaigą savo dėmesį perkelti nuo vidaus 
organizacijos klausimų prie viešojo intereso klausimų, kurie galėtų būti perduoti 
TFAS fondui svarstyti.  
 Komisija ragina TASV rengiant standartus sustiprinti poveikio analizę, aps varstyti 
konkrečius investuotojų, investuojančių skirtingos trukmės laikotarpiams, poreikius ir 
pateikti konkrečių sprendimų, visų pirma ilgalaikiams investuotojams.  
 Komisija palankiai vertina TASV ketinimą savo konceptualioje sistemoje iš naujo 
įtvirtint i atsargumo principą.  
 Komisija patvirtino ir prižiūrėjo 2014  m. EFRAG valdymo reformos vykdymą. 
Siekdama užtikrinti, kad būtų pasiektas tikslas sustiprinti ES įtaką rengiant 
tarptautinius apskaitos standartus, Komisija toliau atidžiai stebės veiksmus, kuri ų 
imamasi po reformos, ir kasmet teiks ataskaitas pagal Reglamentą 258/2014.