Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos /* COM/2013/0352 final - 2013/ () */





Rekomendacija TARYBOS REKOMENDACIJA dėl 2013 m. Bulgarijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2012–2016 m. Bulgarijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121 straipsnio 2 dalį ir 148 straipsnio 4 dalį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], ypač į jo 9 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdama į 2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo[2], ypač į jo 6 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją[3], atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas[4], atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas, atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisijos pasiūlymui įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą geresniu ekonominės politikos koordinavimu, ir daugiausia dėmesio skirti toms svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus augimo ir konkurencingumo potencialas; (2) 2010 m. liepos 13 d., remdamasi Komisijos pasiūlymais, Taryba priėmė rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrųjų ekonominės politikos gairių (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių[5], kurios kartu sudaro integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybių narių paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką; (3) 2012 m. birželio 29 d. valstybių ar vyriausybių vadovai nusprendė priimti Susitarimą dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo, kuriuo nustatė nuoseklią nacionalinių, ES ir euro zonos veiksmų, naudojant visus galimus svertus, priemones ir politikos strategijas, sistemą. Jie nutarė, kokių veiksmų reikėtų imtis valstybių narių lygmeniu, visų pirma išreikšdami tvirtą įsipareigojimą siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų ir įgyvendinti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas; (4) 2012 m. liepos 6 d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl Bulgarijos 2012 m. nacionalinės reformų programos ir nuomonę dėl atnaujintos 2011–2015 m. Bulgarijos konvergencijos programos; (5) 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą[6], kuria pradedamas 2013 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Be to, 2012 m. lapkričio 28 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo ataskaitą[7], kurioje nurodė, kad Bulgarija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios reikės parengti nuodugnią apžvalgą; (6) 2013 m. kovo 14 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, kuriais turi būti užtikrintas finansinis stabilumas, fiskalinis konsolidavimas ir ekonomikos augimo skatinimo veiksmai. Ji pabrėžė, kad reikia vykdyti diferencijuotą, ekonomikos augimą skatinantį fiskalinį konsolidavimą, atkurti įprastas skolinimo ekonomikai sąlygas, skatinti ekonomikos augimą ir konkurencingumą, spręsti nedarbo problemą, šalinti socialines krizės pasekmes ir modernizuoti viešąjį administravimą; (7) 2013 m. balandžio 10 d. Komisija pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį paskelbė Bulgarijos nuodugnios apžvalgos[8] rezultatus. Remdamasi analize, Komisija daro išvadą, kad Bulgarijoje susidaręs makroekonominis disbalansas, kurį būtina stebėti ir dėl kurio būtina imtis politinių veiksmų. Visų pirma toliau reikia dėmesio įmonių sektoriaus finansinio įsiskolinimo mažinimo poveikiui, taip pat tolesniam išorės pozicijų koregavimui, konkurencingumui ir darbo rinkoms; (8) 2013 m. balandžio 19 d. Bulgarija pateikė 2013 m. atnaujintą 2012–2016 m. konvergencijos programą ir 2013 m. nacionalinę reformų programą. Siekiant atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu; (9) remdamasi 2013 m. konvergencijos programos vertinimu pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97, Taryba mano, kad Bulgarijos viešieji finansai apskritai yra patikimi. Vidutinės trukmės laikotarpio tikslas 2012 m. įgyvendintas. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos konvergencijos programoje pateiktos biudžeto projekcijos, 2013–2014 m. yra tikėtinas – metinis augimas 2013 m. sieks 1,0 %, o 2014 m. – 1,8 %. Komisijos 2013 m. pavasario prognozėje numatyta, kad 2013 m. BVP augimas bus 0,9 %, o 2014 m. – 1,7 %. Programoje numatytos biudžeto strategijos tikslas – siekti, kad struktūrinis biudžeto balansas visą programos laikotarpį per daug nenukryptų nuo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. Programoje patvirtinamas ankstesnis vidutinės trukmės laikotarpio tikslas (-0,5 % BVP), pranokstantis Stabilumo ir augino pakto reikalavimus. Remiantis (perskaičiuotu) struktūriniu biudžeto balansu, kuris, kaip apskaičiuota, šiek tiek silpnės nuo 0,4 % BVP deficito 2012 m. iki 0,7–0,8 % BVP 2013–2016 m., Bulgarija konvergencijos programos laikotarpiu truputį atsilieka nuo savo vidutinės trukmės laikotarpio tikslo. 2013–2015 m. valdžios sektoriaus išlaidų augimo rodiklis, atsižvelgiant į diskrecines pajamų priemones, atitiktų Stabilumo ir augimo pakto išlaidų kriterijų, tačiau 2016 m. jo nebeatitiktų. Skolos santykis nesiekia 60 % BVP ir, remiantis konvergencijos programa, prognozuojama, kad 2014 m. jis pasieks aukščiausią tašką, t. y. 20,4 % BVP, o paskui programos laikotarpiu mažės. Komisijos 2013 m. pavasario prognozėje taip pat numatyta, kad 2014 m. skolos santykis sieks 20,3 % BVP; (10) pastaraisiais metais Bulgarija gerokai sustiprino savo fiskalinę sistemą, o tai padėjo palaikyti fiskalinę drausmę ir padidinti fiskalinės politikos patikimumą. 2014 m. įsigaliosiančiame naujajame Viešųjų finansų įstatyme paliktos dabartinės skaitinės fiskalinės taisyklės, dar labiau sugriežtinti savivaldybių lygmens reikalavimai ir numatyta pertvarkyti trejų metų vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemą. Svarbu, kad valdžios institucijos išlaikytų reformų pagreitį ir sudarytų naujojo įstatymo įgyvendinimo sąlygas, visų pirma įsteigdamos numatytą nepriklausomą fiskalinę instituciją ir suteikdamos jai aiškius įgaliojimus, veiklos autonomiją ir pakankamus išteklius. Mokestinių prievolių vykdymo gerinimo potencialas yra labai didelis ir pažanga šioje srityje leistų Bulgarijai daugiau išlaidų skirti augimui skatinti. Nors Bulgarija ėmėsi kelių akivaizdžių veiksmų mokestinių prievolių vykdymo sąnaudoms mažinti ir pajamų surinkimui gerinti, mokesčių sistemai ir toliau būdingas didelio masto mokesčių slėpimas ir neveiksmingas administravimas. Didelės tiek mokesčių surinkimo administravimo sąnaudos, tiek įmonėms tenkančios mokesčių mokėjimo sąnaudos. Nepaisant priemonių, kurių imtasi mokestinių prievolių vykdymui gerinti, šešėlinės ekonomikos mastas yra dar vis didelis ir jam mažinti reikalingos nuolatinės ilgalaikės pastangos; (11) pagrindinis iššūkis, kurį reikia įveikti siekiant pensijų sistemos ir darbo jėgos pakankamumo, yra ankstyvo išėjimo iš darbo rinkos masto mažinimas. Vyresnio amžiaus darbuotojų, ypač moterų, užimtumo lygis nesiekia ES vidurkio ir didžiajai daliai gavėjų lemia nepakankamas teises į pensiją. Nors šioje srityje jau vyksta svarbios reformos, faktinio pensinio amžiaus trumpėjimą labiausiai lemia tam tikroms profesijoms toliau taikomos specialios programos. Tęsdama pažangą, padarytą padidinus pensinį amžių, Bulgarija taip pat turėtų pasirengti suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių, atsižvelgiant į visą socialinio draudimo stažą, ir numatyti šio suvienodinimo įsigaliojimo datą. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą svarbu būtų persvarstyti invalidumo pensijų skyrimo kontrolę ir kriterijus (pvz., kriterijumi nustatyti darbingumą); (12) Bulgarijai būdingas nesiekiantis vidurkio ir mažėjantis užimtumas bei dideli nedarbo skirtumai tarp regionų ir gyventojų pogrupių. Krizės poveikis buvo labai skaudus žemos kvalifikacijos darbuotojams ir smarkiai padidino jaunimo nedarbą. Ilgalaikis nedarbas augo kur kas greičiau nei kitose ES valstybėse narėse. Pertvarkius Įdarbinimo tarnybą, ji galėtų atlikti svarbų vaidmenį Bulgarijos darbo rinkoje derinant pasiūlą ir paklausą, siūlydama veiksmingas konsultacijas, taikydama tikslines užimtumo priemones ir geriau prognozuodama būsimą įgūdžių paklausą. Siekiant tiksliau nukreipti išteklius tiems veiksmams, kuriais labiausiai prisidedama prie darbo vietų kūrimo, būtų naudinga atlikti išankstinį vykdomos Jaunimo užimtumo iniciatyvos vertinimą. Laukia sudėtingas uždavinys užtikrinti, kad minimaliomis socialinio draudimo įmokomis būtų pasiektas tikslas sumažinti šešėlinę ekonomiką, kartu užtikrinant, kad žemos kvalifikacijos darbuotojai nebūtų išstumti iš rinkos. Bulgarijos piliečiai patiria didžiausią skurdo arba socialinės atskirties riziką Europos Sąjungoje. Nacionalinės Kovos su skurdu ir socialine atskirtimi strategijos įgyvendinimui turėtų būti teikiama pirmenybė. Būtina didinti socialinių pervedimų prieinamumą ir veiksmingumą, suteikti daugiau galimybių gauti veiksmingas socialines paslaugas, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms. Prie nacionalinės romų integracijos strategijos reikėtų pridėti veiksmų planą, kuriame būtų nurodytos konkrečios priemonės, numatytas pakankamas finansavimas ir stebėjimo mechanizmo veiksmų poveikiui vertinti nustatymas; (13) Bulgarijai būtina pagerinti šalies švietimo sistemos bendrą kokybę ir veiksmingumą. Iki 2013 m. pabaigos galutinai priėmus Mokyklinio ugdymo įstatymą būtų nustatyta reikalingų reformų, įskaitant mokymo programų atnaujinimą ir mokytojų mokymo ir skatinimo tobulinimą, vykdymo sistema. Aukštojo mokslo srities reformų pažanga labai menka. Esminis aukštojo mokslo rezultatų ir darbo rinkos paklausos nesuderinamumas gilina struktūrinį nedarbą ir trukdo vystytis didelės vertės novatoriškiems sektoriams. Prasti aukštojo mokslo veiklos rezultatai siejami su paskatų instituciniu lygmeniu trūkumu ir atskirų mokslo darbuotojų ir mokytojų pasirengimu. Ilgalaikis Bulgarijos iššūkis – gerinti sveikatos priežiūros sistemos kokybę ir apimtį. Sektoriaus augimą ir konkurencingumą paskatintų didesnis sveikatos priežiūros finansavimo skaidrumas. Sveikatos priežiūros išlaidų dalis, tenkanti ambulatorinei priežiūrai, yra maža, dėl to mažėja galimybės gauti ekonomiškai efektyvias sveikatos priežiūros paslaugas. Dėl to, kad už daug paslaugų reikia mokėti iš savo kišenės, tam tikri gyventojų segmentai sveikatos priežiūros paslaugomis faktiškai nesinaudoja. Bulgarijai teks spręsti didelius ligoninių sektoriaus racionalizavimo ir administravimo iššūkius; (14) didelės naudos vietos įmonių konkurencingumui ir užsienio investicijų pritraukimui duotų Bulgarijos verslo aplinkos gerinimas, įskaitant viešųjų paslaugų veiksmingumo didinimą. Spartesnis, metodiškas e. valdžios paslaugų diegimas turi didžiulį potencialą ir, inter alia, galėtų sumažinti įmonėms tenkančias reikalavimų laikymosi išlaidas ir administracinę naštą. Be to, bendrovių teisės aktų, įskaitant pavėluotų mokėjimų ir nemokumo procedūras, visiškas įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas smarkiai pagerintų įmonių, ne vien MVĮ, veiklos sąlygas. MVĮ plėtrą toliau stabdo prastos galimybės gauti finansavimą. Tvari ekonomikos plėtra neįmanoma be gerai funkcionuojančios nepriklausomos teismų sistemos. Pastaraisiais metais Bulgarija padarė pažangą pertvarkydama teismų sistemą, visų pirma modernizuodama teisinę ir institucinę sistemą. Tačiau dar vis galima daug nuveikti, siekiant visapusiškai šią sistemą naudoti, užtikrinti rezultatų ilgalaikiškumą ir aiškiau nustatyti atsakomybę už reformų vykdymą visuose lygmenyse. Gerinant verslo aplinką taip pat duotų naudos aktyvesnės kovos su korupcija pastangos; (15) reikalingoms viešosioms investicijoms ir toliau būtina veiksmingai įsisavinti ES lėšas. Svarbus žingsnis gerinant stebėjimą, prevenciją ir bausmes už pažeidimus žengtas 2011 m. atlikus viešojo pirkimo teisės aktų reformą. Naujosios taisyklės, inter alia, taikytinos bendrai ES finansuojamiems projektams, jau įsigaliojo, tačiau dar labiau ex ante kontrolės veiksmingumą sustiprintų didesnių įgaliojimų suteikimas Viešojo pirkimo agentūrai; (16) svarbi konkurencingumo skatinimo sąlyga – pagrindinių ekonomikos sektorių reguliavimo institucijų pajėgumai ir nepriklausomumas. Per pastaruosius metus Bulgarijos transporto infrastruktūra kai kuriais atžvilgiais pagerinta, tačiau esama dar daug neišsemtų galimybių didinti paslaugų teikimo ir priežiūros veiksmingumą. Bulgarija dar ne visiškai įvykdė savo įsipareigojimus pagal energijos vidaus rinkos direktyvas. Šaliai teks įveikti didžiulius iššūkius tiek didmenos, tiek mažmenos lygmenyse. Ypač susirūpinimą kelia įsisenėjusios rinkos kliūtys, garantuoto pelno susitarimai ir reguliuojamos kainos, be to, neegzistuojanti elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinka. Dėl didelės Bulgarijos priklausomybės nuo vienintelės energijos trasos šaliai gresia didelis tiekimo sutrikimų pavojus. Siekiant didinti tiekimo diversifikaciją ir saugumą, reikėtų paspartinti elektros ir dujų jungčių projektų įgyvendinimą. Įmonėms ir privatiems vartotojams tenka didelė ekonominė našta dėl negerėjančio energijos vartojimo efektyvumo. Ypač smarkiai būtų galima padidinti viešųjų ir privačių pastatų energijos vartojimo efektyvumą; (17) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę. Įvertinusi konvergencijos programą ir nacionalinę reformų programą, ji pateikė nuodugnią apžvalgą. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europos semestrą pateiktos toliau išdėstytose 1–7 rekomendacijose; (18) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Bulgarijos konvergencijos programą ir savo nuomonę[9] visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje; (19) atsižvelgdama į Komisijos nuodugnios apžvalgos ir šio vertinimo rezultatus, Taryba išnagrinėjo nacionalinę reformų programą ir konvergencijos programą. Jos rekomendacijos pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 straipsnį pateiktos toliau išdėstytose 3–5 rekomendacijose, REKOMENDUOJA Bulgarijai 2013–2014 m. imtis šių veiksmų: 1. Išsaugoti patikimą fiskalinę būklę, užtikrinant, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės laikotarpio tikslas, ir vykdyti konvergencijos programoje numatytą augimą skatinančią fiskalinę politiką. Įgyvendinti visapusišką mokesčių strategiją, kuria siekiant padidinti pajamas būtų stiprinami visi mokesčių teisės ir mokesčių surinkimo procedūrų aspektai, visų pirma gerinant mokesčių surinkimą, sprendžiant šešėlinės ekonomikos problemą ir mažinant mokestinių prievolių vykdymo sąnaudas. Įsteigti nepriklausomą instituciją, kuri stebėtų fiskalinės politikos įgyvendinimą, jį analizuotų ir teiktų konsultacijas. 2. Laipsniškai atsisakyti ankstyvo išėjimo į pensiją galimybių, suvienodinti teisės aktais nustatytą vyrų ir moterų pensinį amžių ir vykdyti aktyvios darbo rinkos politiką, kuria vyresnio amžiaus darbuotojams sudaromos sąlygos ilgiau pasilikti darbo rinkoje. Siekiant veiksmingai riboti piktnaudžiavimą, nustatyti griežtesnius invalidumo pensijų skyrimo kriterijus ir kontrolę. 3. Paspartinti nacionalinės Jaunimo užimtumo iniciatyvos įgyvendinimą, pavyzdžiui, vykdant Jaunimo garantijų iniciatyvą. Pertvarkyti Įdarbinimo tarnybą taip, kad ji teiktų veiksmingas konsultacijas darbo ieškantiems asmenims ir ugdytų gebėjimą prognozuoti įgūdžių paklausą ir ją derinti su poreikiais. Tobulinti aktyvią darbo rinkos politiką, ypač nacionalinių užimtumo programų srityje. Persvarstyti socialinio draudimo įmokų minimumo ribas siekiant užtikrinti, kad dėl šios sistemos sąlygų žemos kvalifikacijos asmenys nebūtų išstumiami iš darbo rinkos. Užtikrinti konkretų nacionalinių skurdo ir romų integracijos strategijų įgyvendinimą. Didinti socialinių pervedimų ir paslaugų prieinamumą ir veiksmingumą, visų pirma vaikams ir vyresnio amžiaus žmonėms. 4. Priimti Mokyklinio ugdymo įstatymą ir vykdyti aukštojo mokslo reformą, ypač tinkamiau derinant rezultatus ir darbo rinkos poreikius ir stiprinant švietimo, mokslinių tyrimų ir įmonių bendradarbiavimą. Gerinti galimybes palankių sąlygų neturintiems vaikams, ypač romams, integruotis bendrojo mokslo sistemoje. Užtikrinti veiksmingą prieigą prie sveikatos priežiūros ir gerinti sveikatos priežiūros paslaugų kainodarą, susiejant ligoninių finansavimą su rezultatais ir plėtojant ambulatorinę priežiūrą. 5. Imtis tolesnių veiksmų verslo aplinkai gerinti, mažinant biurokratiją, įgyvendinant e. valdžios strategiją ir pavėluotų mokėjimų teisės aktus. Gerinti teismų sistemos kokybę ir nepriklausomybę ir veiksmingiau kovoti su korupcija. Didinti galimybes MVĮ ir naujai įsteigtoms įmonėms gauti finansavimą. 6. Spartinti ES lėšų įsisavinimą. Užtikrinti patikimą viešojo pirkimo teisės aktų įgyvendinimą, suteikiant Viešojo pirkimo agentūrai daugiau įgaliojimų vykdant ex ante kontrolę užkirsti kelią pažeidimams. 7. Stiprinti nacionalinių reguliavimo institucijų nepriklausomumą ir administracinius gebėjimus, visų pirma energetikos ir transporto sektoriuose, taip pat atliekų ir vandens tvarkymo srityje. Šalinti rinkos kliūtis, kvotas, teritorinius apribojimus ir reguliuojamas kainas, papildyti rinką joje sukuriant skaidrią elektros energijos ir gamtinių dujų didmenos rinką. Spartinti elektros ir dujų jungčių projektų vykdymą ir tobulinti gebėjimus spręsti tiekimo sutrikimo problemas. Stiprinti energijos vartojimo efektyvumą didinančius veiksmus. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. [2] OL L 306, 2011 11 23, p. 25. [3] COM(2013) 352 final. [4] P7_TA(2013) 0052 ir P7_TA(2013) 0053. [5] 2013 m. balandžio 22 d. Tarybos sprendimas 2013/208/ES. [6] COM(2012) 750 final. [7] COM(2012) 751 final. [8] SWD(2013) 114 final. [9] Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 2 dalį.