KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL 2013 M. EIB IŠORĖS VEIKLOS SU ES BIUDŽETO GARANTIJA IR DĖL 2011 M. SPALIO 25 D. SPRENDIMO NR. 1080/2011/ES TAIKYMO, APIMANTI EIB FINANSAVIMO OPERACIJAS, PASIRAŠYTAS NUO 2007 M. IKI 2014 M. BIRŽELIO MĖN. /* COM/2014/0674 final */





1. ĮVADAS 2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1080/2011/ES, kuriuo Europos investicijų bankui (EIB) suteikiama ES garantija paskolų ir paskolų garantijų, suteiktų projektams ne Sąjungoje, nuostoliams atlyginti[1] (toliau – Sprendimas arba ES garantija), reikalaujama, kad Komisija, remdamasi metinėmis EIB ataskaitomis, kiekvienais metais pateiktų vykdytų EIB finansavimo operacijų, kurioms suteikta ES garantija, ataskaitą. Šioje ataskaitoje taip pat apibendrinamos skolinimo savo rizika operacijos, 2013 m. EIB vykdytos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. EIB operacijos Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno valstybėse (AKR) bei užjūrio šalyse ir teritorijose (UŠT) apžvelgtos atskiroje metinėje ataskaitoje[2]. Pagal Sprendimo 17 straipsnį reikalaujama, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai galutinę Sprendimo taikymo ataskaitą. Galutinė ataskaita pateikta priede ir apima EIB išorės finansavimo operacijas, pasirašytas laikotarpiu nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio 30 d., Sprendimo galiojimą pratęsus šešiems mėnesiams. Išsamesnė informacija apie minėtą veiklą ir jos statistinės lentelės, taip pat projekto, sektoriaus, šalies ir regiono lygiu, pateikiamos pridedamame tarnybų darbiniame dokumente (TDD). Praėjus antriems metams, kai įgyvendinama nauja EIB rezultatų vertinimo sistema (RVS), šioje ataskaitoje pateikiama išsamesnės informacijos apie tikėtinus rezultatus, remiantis 2013 m. pasirašytomis EIB finansavimo operacijomis. Remiantis šešiais įgyvendinamų operacijų atvejų tyrimais pasiekti faktiniai rezultatai yra pateikiami TDD. 2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė naują Sprendimą Nr. 466/2014/ES[3], kuriuo Europos investicijų bankui suteikiama ES garantija finansavimo operacijų, kuriomis remiami investiciniai projektai ne Sąjungoje 2014–2020 m. laikotarpiu nuostoliams atlyginti. 2. SVARBIAUSI REZULTATAI Sprendimu nustatyta 27 484 mln. EUR bendra bendrojo įgaliojimo viršutinė riba ir papildomas 2 000 mln. EUR dydžio klimato kaitos įgaliojimas, kuriuo buvo pasinaudota. Nepaisant sudėtingos verslo aplinkos, 2013 m. regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, EIB pasirašytų operacijų apimtis išaugo iki 6,8 mlrd. EUR (2012 m. – 6,5 mlrd. EUR). Finansavimas, kuriam teikiama ES garantija, išaugo maždaug 0,4 mlrd. EUR iki 4,4 mlrd. EUR, o finansavimas EIB rizika sumažėjo 0,1 mlrd. EUR iki 2,4 mlrd. EUR. EIB toliau rodė tvirtą pasiryžimą remti ES veiksmų klimato kaitos srityje darbotvarkę. Iš viso su veiksmais klimato kaitos srityje susijusios pasirašytos sumos išorės įgaliojimo regionuose, kaip apibrėžta Sprendime, 2013 m. sudarė 2,1 mlrd. EUR, arba 31 % visų pasirašytų operacijų. 2012 m. sausio mėn. EIB pradėjo taikyti rezultatų vertinimo sistemą (RVS), kuria, kaip reikalaujama Sprendimu, tobulinamas operacijų rezultatų ir poveikio vertinimas ir atsiskaitymas už juos. Parengta daug rodiklių, kuriuos galima objektyviai įvertinti ir stebėti ir kuriais remiantis projektai bus vertinami visą jų įgyvendinimo laikotarpį. Visų 2013 m. pasirašytų EIB operacijų rezultatai, kurių tikimasi, apibendrinami TDD. Paties EIB operacijų ne Europos Sąjungoje rezultatų ataskaita paskelbta EIB tinklalapyje[4]. Sprendime akcentuojamas geresnis EIB išorės veiklos derinimas su ES išorės politika, programomis ir priemonėmis. 2013 m. EIB toliau glaudžiai bendradarbiavo su Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), kad EIB veiksmai geriau atitiktų ES išorės politiką ir su ja derėtų. Atsižvelgiant į tai, EK ir EIB susitarimo memorandumas buvo atnaujintas į jį įtraukiant ir EIVT, ir šalys jį pasirašė 2013 m. rugsėjo 12 d. 3. FINANSAVIMO OPERACIJOS 3.1. EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, apžvalga Toliau pateiktoje lentelėje apžvelgiamas 2013 m. EIB finansavimas regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. 1 lentelė. EIB išorės finansavimo operacijos, pasirašytos 2013 m. Veiklos šalys || Operacijos pagal įgaliojimą || EIB skolinimo savo rizika operacijos || Iš viso (mln. EUR) || Bendroji garantija || Politinės rizikos garantija || Iš viso Narystės siekiančios šalys || 960 || 0 || 960 || 1998 || 2958 Viduržemio jūros regiono šalys || 397 || 133 || 530 || 0 || 530 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 1126 || 560 || 1686 || 119 || 1805 Azija ir Lotynų Amerika || 782 || 215 || 997 || 242 || 1240 Pietų Afrika || 0 || 260 || 260 || 0 || 260 Iš viso || 3265 || 1168 || 4433 || 2359 || 6793 Pastaba. Be nurodytų lėšų iš EIB nuosavų išteklių, buvo pasirašyta nuosavo kapitalo ir mikrofinansų operacijų iš trečiųjų šalių išteklių Viduržemio jūros regione, kurių suma sudarė 53 mln. EUR. Pagal ES įgaliojimą vykdomos veiklos dalis 2013 m. padidėjo 4 % ir siekė 4,43 mlrd. EUR (2012 m. – 3,96 mlrd. EUR) arba 65 % viso 2013 m. finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Didžioji dalis (85 %) EIB rizika finansuotų operacijų pasirašyta narystės siekiančiose šalyse. 2013 m. 74 % pagal įgaliojimą pasirašytų paskolų suteikta bendroji garantija (3,26 mlrd. EUR), kuri taikoma valstybės ir vietos viešųjų subjektų operacijoms, o 26 % paskolų – politinės rizikos garantija (1,17 mlrd. EUR), taikoma privačiojo sektoriaus operacijoms, visą kitą riziką už šias operacijas prisiimant EIB. 2013 m. Sirijos vyriausybė toliau nevykdė įsipareigojimų mokėti palūkanas ir grąžinti paskolą[5]. 2012 m. EIB pateikė Garantijų fondui reikalavimų už 42 mln. EUR ir susigrąžino 2,1 mln. EUR, o 2013 m. EIB pateikė papildomų reikalavimų už 64,8 mln. EUR. 1 diagrama. Metinė EIB išorės skolinimo iš nuosavų išteklių apimties raida 2013 m. pabaigoje (žr. 2 lentelę) pagal Sprendimą pasirašytų operacijų suma (atmetus panaikintas operacijas) sudarė 27 mlrd. EUR arba 92 % bendros viršutinės ribos pagal įgaliojimą. Naujoms EIB operacijoms pagal įgaliojimą likusi bendra suma buvo 2,46 mlrd. EUR. Sprendimo galiojimo laikotarpis 2013 m. pabaigoje buvo automatiškai pratęstas šešiems mėnesiams, nes Europos Parlamentas ir Taryba nepriėmė naujo Sprendimo. 2 lentelė. Visos pagal įgaliojimą EIB pasirašytos operacijos ir išmokėtos sumos (2007–2013 m.) Mln. EUR || Viršutinė riba || Grynoji pasirašyta suma || Grynoji pasirašyta suma kaip viršutinės ribos sumos % || Išmokėta suma || Grynoji išmokėta suma kaip grynosios pasirašytos sumos % Narystės siekiančios šalys || 9 048 || 8 949 || 99 % || 5 648 || 63 % Viduržemio jūros regionas || 9 700 || 8 381 || 86 % || 4 145 || 49 % Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 3 848 || 3 844 || 100 % || 898 || 23 % Azija ir Lotynų Amerika || 3 952 || 3 284 || 83 % || 2 322 || 71 % Pietų Afrika || 936 || 911 || 97 % || 558 || 61 % Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 27 484 || 25 369 || 92 % || 13 571 || 53 % Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.) || 2 000 || 1 656 || 83 % || 217 || 13 % Iš viso pagal įgaliojimą || 29 484 || 27 025 || 92 % || 13 788 || 51 % Svarbi pastaba. Išmokamos sumos apskaičiuojamos euro ekvivalentu grindžiamu keitimo kursu operacijos momentu. 2 lentelėje matyti, kad 2013 m. pabaigoje narystės siekiančiose šalyse, rytinėse kaimyninėse šalyse ir Pietų Afrikoje EIB pasiekė arba beveik pasiekė regionines viršutines ribas. Nepanaudotų lėšų dar buvo likę daugiausia Viduržemio jūros regiono ir ALA šalyse. Sprendime numatyta galimybė iki 10 % sumos perskirstyti tarp regioninių viršutinių ribų. Kalbant apie išmokėtą sumą, kuri yra projektų įgyvendinimo pažangos rodiklis, 2013 m. pabaigoje išmokėta 51 % grynųjų pagal Sprendimą pasirašytų sumų (13,8 mlrd. EUR). Tai atitinka įprastą vidutinį laikotarpį nuo pasirašymo ir išmokėjimo. Azija ir Lotynų Amerika sėkmingai įgyvendino projektus ir panaudojo 71 % grynųjų pasirašytų sumų, po jų ėjo narystės siekiančios šalys (63 %) ir Pietų Afrika (61 %). Rytinėse kaimyninėse šalyse ir Rusijoje išmokos išliko mažesnės negu vidutinio lygio – buvo išmokėta 23 % grynųjų pasirašytų sumų; tai atspindi pradinį projekto įgyvendinimo vėlavimą ir administracinį vėlavimą finansavimą gaunančiose šalyse. Išmokų lygis pagal klimato kaitos įgaliojimą yra santykinai žemas dėl to, kad jis buvo pradėtas naudoti 2011 m. pabaigoje. 3 lentelė. Pagal dabartinį Sprendimą pasirašytų paskolų metinis dydis (2007–2013 m.) Mln. EUR || 2007 m.* || 2008 m. || 2009 m. || 2010 m. || 2011 m. || 2012 m. || 2013 m. || Bendroji suma iš viso || Panaikintos operacijos || Grynoji suma iš viso Narystės siekiančios šalys || 389 || 2 009 || 2 859 || 1 535 || 874 || 821 || 610 || 9 096 || 147 || 8 949 Viduržemio jūros regionas || 1 205 || 1 195 || 1 510 || 2 009 || 926 || 1 305 || 530 || 8 680 || 299 || 8 381 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 0 || 170 || 233 || 631 || 675 || 934 || 1 443 || 4 085 || 241 || 3 844 Azija ir Lotynų Amerika || 305 || 469 || 1 051 || 643 || 310 || 300 || 584 || 3 662 || 378 || 3 284 Pietų Afrika || 0 || 203 || 280 || 50 || 115 || 100 || 260 || 1 008 || 96 || 912 Iš viso pagal bendrąjį įgaliojimą || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 2 900 || 3 460 || 3 427 || 26 530 || 1 161 || 25 369 Pagal klimato kaitos įgaliojimą (2011–2013 m.) || || || || || 150 || 500 || 1 006 || 1 656 || -- || 1 656 Narystės siekiančios šalys || || || || || 150 || - || 350 || 500 || -- || 500 Viduržemio jūros regionas || || || || || || 350 || - || 350 || -- || 350 Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || || || || || || - || 243 || 243 || -- || 243 Azija ir Lotynų Amerika || || || || || || 150 || 413 || 563 || -- || 563 Pietų Afrika || || || || || || - || - || - || -- || - Iš viso pagal įgaliojimą || 1 899 || 4 045 || 5 932 || 4 867 || 3 050 || 3 960 || 4 433 || 28 186 || 1161 || 27 025 || (*) Iki 2007 m. liepos 31 d. buvo skolinama ir pagal ankstesnį 2000–2007 m. sprendimą. Kalbant apie projektų skaičių pažymėtina, kad 2013 m. pagal Sprendimą buvo pasirašytos 42 naujos operacijos, palyginti su 43 operacijomis 2012 m. Žr. toliau pateiktą lentelę. 4 lentelė. 2013 m. pasirašytų operacijų skaičius pagal regionus, pagal finansavimo išteklius Regionai || Įgaliojimas || EIB savo rizika || Iš viso || Trečiųjų šalių ištekliai Azija ir Lotynų Amerika || 11 || 2 || 13 || - Viduržemio jūros regionas || 7 || - || 7 || 9 Narystės siekiančios šalys || 6 || 19 || 25 || - Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 16 || 1 || 17 || - Pietų Afrika || 2 || - || 2 || - Keli regionai* || - || 4 || 4 || - Iš viso || 42 || 26 || 68 || 77 * Operacijos, skirtos 2 arba daugiau regionų 2013 m. pagrindinis EIB finansavimo gavėjas ne ES buvo narystės siekiančių šalių regionas – jame pasirašyta operacijų už 2,96 mlrd. EUR (25 naujos operacijos), tai sudaro 43,5 % viso regionų, kuriems taikomas Sprendimas, finansavimo. EIB prioritetą teikė kredito linijoms MVĮ ir transeuropinės infrastruktūros projektams. Skolinimo su ES garantija sumažėjo iki 0,96 mlrd. EUR, o skolinimas savo rizika pagal Pasirengimo narystei priemonę sudarė 2,0 mlrd. EUR, palyginti su 2,3 mlrd. EUR 2012 m. (žr. 1 lentelę). Dėl politinių įvykių 2013 m. Viduržemio jūros regiono šalyse susidarė sudėtinga veiklos aplinka. EIB veikla smuko 66 % – nuo 1,7 mlrd. EUR 2012 m. iki 0,6 mlrd. EUR (16 naujų operacijų). Kaip ir ankstesniais metais, Viduržemio jūros regione daugiausia EIB finansavimo teko energetikos ir transporto sektoriams. Be to, EIB padidino skolinimą privačiajam sektoriui – pasirašytos 9 operacijos dėl privataus kapitalo ir mikrofinansų iš trečiųjų šalių išteklių. EIB finansavimas rytinėse kaimyninėse šalyse ir Rusijoje padidėjo – pasirašyta 17 naujų operacijų iki 1,8 mlrd. EUR (žr. 1 ir 4 lenteles). Tai iš esmės lėmė veikla Rusijoje. Vis dėlto politiniai įvykiai privertė EIB atidėti tris operacijas Ukrainoje ir Rusijoje, kurios kitu atveju būtų baigtos per įgaliojimo laikotarpį. Tolesnių galimų operacijų pasirašymas Rusijoje priklausys nuo atitinkamų ES sankcijų. Komisija stebės ir vertins tolesnio Garantijų fondo panaudojimo (ir galimo poreikio jį papildyti) tikimybę. Be to, nuo 2012 m. buvo įšaldytos ES ir Rusijos derybos transporto srityje. Sąlygos atnaujinti bendradarbiavimą transporto srityje iki šiol neįvykdytos ir platesnio masto dvišaliai santykiai po Ukrainos krizės 2014 m. dar labiau pablogėjo. Azijoje ir Lotynų Amerikoje bendra skolinimo suma išaugo iki 1,24 mlrd. EUR (palyginti su 700 mln. EUR 2012 m.). Kaip parodyta 5 lentelėje, kredito linijos finansų įstaigoms privačiojo sektoriaus plėtrai buvo svarbiausia veikla pagal 2013 m. pasirašytų operacijų apimtį, visų pirma narystės siekiančiose šalyse ir rytinėse kaimyninėse šalyse. Po to eina energetika (visų pirma ALA regionuose), transportas ir miestų plėtra. Pasiskirstymas pagal sektorius ir regionus pateikiamas toliau. 5 lentelė. Pagal įgaliojimą ir paties EIB rizika 2013 m. pasirašytų išorės operacijų pasiskirstymas pagal sektorius mln. EUR || Narystės siekiančios šalys || Viduržemio jūros regionas || Rytų kaimyninės šalys ir Rusija || Azija ir Lotynų Amerika || Pietų Afrika || Iš viso Energetika || 199 || 253 || 105 || 867 || 110 || 1,534 Transportas || 460 || 50 || 438 || - || || 948 Vanduo, kanalizacija || 6 || 77 || 64 || 60 || || 207 Kredito linijos || 1,450 || 80 || 1,193 || 283 || || 3,006 Žemės ūkis, žuvininkystė, miškų ūkis || 150 || || 6 || 21 || || 177 Pramonė || || 20 || || 9 || || 29 Finansinės paslaugos || 192 || || || - || || 192 Telekomunikacijos || 300 || || || - || || 300 Miestų plėtra || 200 || 50 || || - || 150 || 400 Iš viso || 2,958 || 530 || 1,805 || 1,240 || 260 || 6,793 Pastaba. Be nurodytų lėšų, buvo pasirašyta nuosavo kapitalo ir mikrofinansų operacijų iš trečiųjų šalių išteklių Viduržemio jūros regione, kurių suma sudarė 53 mln. EUR. 3.2. Indėlis siekiant ES politikos tikslų Sprendime nustatyti trys horizontalieji aukšto lygio tikslai visiems regionams, kuriems taikoma ES biudžeto garantija (įgaliojimo tikslai): i) klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos; ii) socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas; iii) vietos privačiojo sektoriaus plėtojimas, visų pirma parama MVĮ. Papildomi svarbiausi tikslai, be kita ko, yra prisidėti prie bendrųjų išorės veiksmų įgyvendinimo principų, kaip nurodyta Europos Sąjungos sutarties 21 straipsnyje, ir regioninės integracijos tarp šalių partnerių, įskaitant narystės siekiančių šalių, kaimyninių šalių ir Sąjungos ekonominę integraciją. Techninėmis regioninėmis veiklos gairėmis[6] siekiama užtikrinti, kad EIB finansavimas, kuriam teikiama ES garantija, atitiktų ir papildytų atitinkamas ES išorės politikos sritis, programas ir priemones įvairiuose regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Indėlis siekiant įgaliojimo tikslų parodytas toliau pateiktoje diagramoje, kurioje atsižvelgiama tiek į 2013 m. operacijas pagal įgaliojimą, tiek pagal skolinimo savo rizika priemones. Beveik puse operacijų prisidedama prie daugiau negu vieno tikslo. Tai visų pirma taikytina projektams, susijusiems su veiksmais klimato kaitos srityje. 2 diagrama. Indėlis siekiant įgaliojimo tikslų (%) Klimato kaitos švelninimas ir prisitaikymas prie jos 2013 m. EIB toliau didino kovai su klimato kaita skirtą skolinimą. Papildomas 2 mlrd. EUR klimato kaitos įgaliojimo paketas padėjo išplėsti besivystančių šalių, kuriose vykdomos kovai su klimato kaita skirtos investicijos, sąrašą neapsiribojant naujai susiformavusios rinkos ekonomikos šalimis. Iki 2013 m. pabaigos buvo panaudota 83 % 2 mlrd. EUR paketo (paskelbto 2011 m. spalio mėn.), o likusi dalis jau buvo paskirta papildomoms operacijoms, kurios buvo pasirašytos dar iki įgaliojimo pabaigos 2014 m. birželio mėn. Toliau teikiama daug paskolų kovai su klimato kaita Azijoje, kur jos sudaro beveik 90 % visų pasirašytų operacijų; Lotynų Amerikoje ir Vidurinėje Azijoje jos sudarė beveik 50 %, o Pietų Afrikoje – 88 % naujų finansavimo operacijų. Viduržemio jūros regione 50 % 2013 m. pasirašytų finansavimo operacijų buvo skirta veiksmams klimato kaitos srityje remti. Didelės sumos, skirtos veiksmams klimato srityje finansuoti, buvo taip pat mobilizuotos projektams narystės siekiančiose šalyse ir rytinėse kaimyninėse šalyse, tačiau bendra dalis ten yra mažesnė, turint omenyje kitus svarbius skolinimosi prioritetus, visų pirma privačiojo sektoriaus plėtojimą. 6 lentelė. 2013 m. pasirašytų kovai su klimato kaita skirtų išorės paskolų apimtis regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas || Kovos su klimato kaita veiksmai pagal || Iš viso kovai su klimato kaita || % visų pasirašytų sumų Mln. EUR || klimato kaitos įgaliojimą || bendrąjį įgaliojimą || EIB rizikos priemonę Azija || 286 || 127 || 51 || 464 || 88 % Vidurinė Azija || 127 || || || 127 || 58 % Lotynų Amerika || || 52 || 191 || 243 || 49 % Viduržemio jūros regionas || || 253 || || 253 || 48 % Narystės siekiančios šalys || 350 || || 159 || 509 || 17 % Rytinės kaimyninės šalys ir Rusija || 243 || 5 || 19 || 267 || 15 % Pietų Afrika || || 230 || || 230 || 88 % Iš viso regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas || 1006 || 667 || 421 || 2,094 || 31 % Energetikos sektoriui teko didžiausia dalis kovai su klimato kaita skirto finansavimo (1,3 mlrd. EUR) ir projektų skaičiaus (16); tai rodo ypač didelę investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiųjų išteklių energiją paklausą. Kiti projektai, kuriais prisidedama prie EIB klimato politikos tikslo, buvo vykdomi tvaraus transporto (357 mln. EUR) ir miestų plėtros (177 mln. EUR) arba gamtos išteklių (120 mln. EUR) sektoriuose. 2013 m. su veiksmais klimato kaitos srityje susijusios pasirašytos sumos sudarė 2,1 mlrd. EUR, arba 31 % viso EIB finansavimo regionuose, kuriems taikomas Sprendimas. Ši dalis viršija visuotinį EIB tikslą – 25 %. Palyginti didelę 2013 m. pasirašytų paskolų sumą galima paaiškinti santykinai dideliu projektų skaičiumi. Socialinės ir ekonominės infrastruktūros plėtojimas Siekdamas padėti plėtoti socialinę ir ekonominę infrastruktūrą įvairiuose sektoriuose EIB pasirašė iš viso 46 išorės operacijas, kurių vertė – 3,6 mlrd. EUR. Į šią sumą įeina 9 tarpininkaujamos operacijos, kai faktinis paskirstymas sektoriuose iš anksto nežinomas. Kaip ir ankstesniais metais, didžiausia dalis projektų buvo vykdoma energetikos (18 projektų) ir transporto (10 projektų) sektoriuose. Vietos privačiojo sektoriaus plėtojimas, visų pirma parama MVĮ EIB remia vietos privačiojo sektoriaus plėtrą įvairiai, dažniausiai suteikdamas kredito linijas finansų tarpininkams (daugiausia bankams), kad šie galėtų perskolinti lėšas mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Apskritai iš 51 išorės operacijos, kuriomis prisidėta prie vietos privačiojo sektoriaus plėtros, 36 operacijos buvo paskolos tarpininkams, kuriomis suteiktas 3,3 mlrd. EUR vertės finansavimas, skirtas perskolinti MVĮ arba vidutinės kapitalizacijos įmonėms. Kiti 12 % šių operacijų buvo tiesioginės paskolos didesnėms privačioms įmonėms, o 9 operacijos – tai investicijos į privataus kapitalo fondus ir mikrofinansų įstaigas (MFĮ). Regioninė integracija Tikimasi, kad keliuose sektoriuose projektais bus prisidedama prie regioninės integracijos. Iš 17 projektų (1,1 mlrd. EUR), kuriais prisidedama prie regioninės integracijos, 6 projektai yra tiesioginės operacijos transporto sektoriuje. Tai daugiausia tarpvalstybiniai keliai ir regioniniai oro navigacijos tinklai. Keturiais projektais prisidedama per energetikos sektorių. Šis aspektas buvo stipriausias ES narystės siekiančiose šalyse ir rytinėse kaimyninėse šalyse, kur sutelkta apie tris ketvirtadalius viso išorės skolinimo regioninei integracijai remti. 3.3. EIB operacijų poveikis ir pridėtinė vertė Per RVS vykdomas EIB finansavimo operacijų vertinimas per visą jų gyvavimo ciklą. Ji padeda, remiantis konkrečiais rezultatais, atrinkti patikimus projektus, kurie atitinka ES prioritetus ir kuriuose EIB dalyvavimas suteiks papildomos naudos. Vertinant nustatomi rezultatų vertinimo rodikliai, kartu su baziniais scenarijais ir tikslais, kurie atspindi tikėtinus operacijos ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos rezultatus. Šių nustatytų kriterijų laikymasis stebimas visu projekto gyvavimo laikotarpiu ir tiesioginių operacijų atveju teikiamos ataskaitos pasiekus dvi svarbiausias gaires: užbaigus projektą ir praėjus 3 metams po projekto užbaigimo; privataus kapitalo fondų atveju – pasibaigus investavimo laikotarpiui ir gyvavimo ciklo pabaigoje; tarpinio skolinimo atveju – pasibaigus paskirstymo laikotarpiui. Projektai vertinami pagal tris ramsčius: i) pagal 1 ramstį vertinamas numatomas indėlis siekiant ES ir šalių prioritetų ir tinkamumas pagal EIB įgaliojimų tikslus; ii) pagal 2 ramstį, remiantis numatomais rezultatais, vertinama operacijos kokybė ir patikimumas; iii) pagal 3 ramstį vertinamas numatomas EIB finansinis ir nefinansinis papildomumas. Išsamesnės informacijos apie konceptualią RVS galima rasti TDD. Kadangi pagal 2012 m. įvestą RVS surinkti faktinius operacijų rezultatus užtruks keletą metų, tarnybų darbiniame dokumente pateikiami faktiniai įgyvendinamų projektų rezultatai remiantis šešiais atrinktais atvejų tyrimais. Todėl toliau pateikiami ir aptariami visų operacijų, pasirašytų regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, numatomi rezultatai. 3 diagrama. 2013 m. pasirašytų projektų numatomų RVS reitingų pasiskirstymas pagal ramstį Visų 2013 m. pasirašytų operacijų regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, numatomi rezultatai Kaip rodo 1 ramsčio reitingai, tikėtina, kad daugiau nei pusė 2013 m. pasirašytų operacijų bus puikus indėlis siekiant įgaliojimo tikslų ir labai prisidės tiek prie šalių vystymosi tikslų, tiek prie ES prioritetų šalyje ir (arba) regione. Tie projektai, kurių indėlis turėtų būti vertinamas kaip geras, atitinka įgaliojimo tikslus ir galėtų labai prisidėti prie pačios šalies arba ES vystymosi tikslų ir šiek tiek prisidėti prie kitų tikslų. Kalbant apie 2 ramstį, 9 % pasirašytų operacijų turėtų gauti puikų reitingą, įskaitant tiesiogines operacijas, kurių ekonominė grąžos norma (EGN) – daugiau nei 15 %, arba tarpininkaujamas operacijas (kredito linijas), kurių indėlis yra išskirtinis didinant galimybes gauti finansavimą, taip pat plėtoti finansų sektorių, esant palyginti nedidelei rizikai. Tikimasi, kad daugiau kaip 86 % operacijų bus vertinamos kaip geros. Tai yra tiesioginės operacijos, kurių vidutinė EGN – nuo 10 % iki 15 %, arba tarpininkaujamos operacijos, kuriomis prisidedama prie finansavimo galimybių didinimo ir finansų sektoriaus vystymosi esant didelei rizikai ir mažesnei rezultatų tikimybei. 3 ramsčio reitingai rodo, kad apie 21 % 2013 m. pasirašytų operacijų turėtų pasižymėti dideliu papildomumu – paprastai ilgiausias skolininkui rinkoje prieinamas skolos terminas pratęsiamas daugiau nei 100 %, finansuotino turto ekonominio tarnavimo laikas – ne mažiau kaip 80 %; imamasi vadovaujamo vaidmens rengiant projektą, struktūrizuojant ir (arba) įgyvendinant paramą. Dar 62 % operacijų indėlis turėtų būti vertinamas kaip geras ir suteikiantis daug papildomumo – paprastai apimantis didelį indėlį techniniu arba sektoriaus aspektu arba aukštesnius standartus ir patikinimą. 17 % pasirašytų operacijų, kurių tikėtinas papildomumas įvertintas kaip vidutinis, paprastai buvo standartiniai produktai, kai reikalingas nedidelis indėlis į projekto dizainą, struktūrą ar įgyvendinimą. 4. BENDRADARBIAVIMAS SU KOMISIJA Esamų EIB ir Komisijos 2013 m. bendradarbiavimo, kuris vykdomas siekiant didinti visos ES paramos regionuose, kuriems taikomas Sprendimas, nuoseklumą, sistemų sąrašas ir finansavimo sumų, kurias EIB pasirašė kaip ES biudžeto išteklių valdytojas, suvestinė lentelė pateikiami pridedamame TDD. Be to, tam tikra pagrindinė veikla, kurią abi institucijos koordinavo 2013 m., apibrėžta tarnybų darbiniame dokumente. 5. BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINĖMIS FINANSŲ ĮSTAIGOMIS Bendradarbiavimas su kitomis tarptautinėmis finansų įstaigomis (TFĮ) yra neatskiriama EIB veiklos dalis ir apima dialogą instituciniais klausimais, horizontaliuosius bei teminius klausimus ir tarpusavio konsultacijas, taip pat sudėtingų formų bendrą veiklos finansavimą ir darbo pasidalijimą. 2013 m. bendras finansavimas kartu su kitomis TFĮ arba Europos dvišalėmis institucijomis sudarė 47 % visų EIB pasirašytų operacijų su ES garantija. Regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, 2013 m. pasirašytų bendrai finansuotų operacijų sąrašas įtrauktas į tarnybų darbinį dokumentą. Tarptautinių finansų įstaigų dialogas daugiausia vyksta specializuotose darbo grupėse, kurios periodiškai posėdžiauja siekdamos dalytis geriausiąja patirtimi arba spręsti konkrečius klausimus. Viena iš tokių grupių dirba privačiajame sektoriuje veikiančių finansų įstaigų rezultatų derinimo srityje, o 2013 m. panaši darbo grupė buvo sukurta viešojo sektoriaus projektų rezultatams derinti. Be to, siekiant spręsti konkrečius klausimus įsteigtos ad hoc darbo grupės; pavyzdžiui, Didysis dvidešimtukas ir Didysis aštuonetas dažnai kreipiasi informacijos į Pasaulio banką ir į daugiašalius plėtros bankus. EIB dalyvauja kitose dialogo iniciatyvose, kaip antai jo organizuotame daugiašalių plėtros bankų vadovų susitikime (2014 m. sausio mėn.). EIB taip pat atlieka pagrindinį vaidmenį ES išorės bendradarbiavimo derinimo platformos veikloje. [1] OL L 280, 2011 10 27, p. 1. [2] EIB – 06/2014 – ISBN 978-92-861-2059-6 „Annual Report 2013 on EIB activity in Africa, the Caribbean and Pacific, and the overseas territories“ [3] OL L 135, 2014 5 8, p. 1. [4] http://www.eib.org/attachments/country/eib_rem_annual_report_2013_en.pdf [5] Žr. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Garantijų fondo ir jo valdymo 2013 metais, COM(2014) 463 final, 2014 7 16, ir prie jos pridėtą SWD (2014) 241 final. [6] Žr. Komisijos TDD – COM(2012) 357 final. Pagal 2011 m. spalio 25 d. Sprendimą Nr. 1080/2011/ES Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai šio sprendimo taikymo galutinę ataskaitą. Ji apima EIB finansavimo operacijas, pasirašytas laikotarpiu, kuriam taikomas Sprendimas[1] – nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio 30 d., šio sprendimo galiojimą pratęsus šešiems mėnesiams. Šia ataskaita papildoma 2013 m. EIB išorės veiklos su ES biudžeto garantija metinės ataskaitos analizė ir atsižvelgiama į visą veiklos laikotarpį, įskaitant šešių mėnesių pratęsimą 2014 m. Sprendime EIB finansavimo operacijų pagal ES garantiją didžiausia viršutinė riba (29,5 mlrd. EUR) buvo suskirstyta į bendrąjį įgaliojimą (27,5 mlrd. EUR) ir klimato kaitos įgaliojimą (2 mlrd. EUR). Bendrojo įgaliojimo riba suskirstyta į regionines viršutines ribas ir tarpines viršutines ribas. Išorės įgaliojimo panaudojimas 2014 m. birželio 30 d. bendras galutinis įgaliojimo panaudojimas buvo 99 % (klimato kaitos įgaliojimo dalies – 98 %) su nedideliais skirtumais tarp regionų, kaip parodyta lentelėje (duomenys pateikti mln. EUR). Dėl politinių įvykių EIB buvo priverstas atidėti 3 operacijas Ukrainoje ir Rusijoje, kurios priešingu atveju būtų buvusios užbaigtos iki birželio pabaigos. Galiausiai, dėl šių nenumatytų aplinkybių per paskutinius 6 mėnesius rytinėms kaimyninėms šalims perskirta suma galėjo būti panaudota tik iš dalies (82 mln. EUR iš 200 mln. EUR). Panašų poveikį vienai operacijai turėjo įvykiai Tailande. 1 lentelė. Išorės įgaliojimo panaudojimas 2007–2014 m. (iki 2014 06 30) Vietos viešųjų subjektų operacijos pagal įgaliojimą Vietos viešųjų subjektų operacijos pasirodė esančios naudingiausios ir gerai pasitarnavo ES išorės politikos tikslams, nes suteikė galimybę EIB remti daug labai svarbių projektų, visų pirma MVĮ paramos, savivaldos infrastruktūros plėtros, socialinio būsto ir klimato politikos. Vietos viešųjų subjektų operacijų pagal ES bendrąją garantiją 2,6 mlrd. EUR viršutinė riba buvo pasiekta 2014 m. birželio pabaigoje. 9 šalyse buvo pasirašytos 27 operacijos. Paskolų išmokėjimas pagal įgaliojimą remiamiems projektams Pagal įgaliojimą remiamiems investiciniams projektams 2014 m. birželio pabaigoje buvo paskolinta 14,4 mlrd. EUR, t. y. 50 % grynųjų pasirašytų sumų. Atsižvelgiant į tai, kad dalis skolinimo veiklos buvo įvykdyta tik neseniai, ir į paprastai ilgą projektų įgyvendinimo laiką, tikimasi, kad artimiausiais metais šis išmokėjimo lygis palaipsniui augs. 2 lentelė. Bendros grynosios pagal įgaliojimą pasirašytos ir išmokėtos sumos 2014 m. birželio pabaigoje Bendras EIB finansavimas – pagal įgaliojimą ir savo rizika Apskritai nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio mėn. regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas, EIB pasirašė finansavimo operacijų už 47,2 mlrd. EUR; iš jų 64 % (30,4 mlrd. bendrųjų pasirašytų sumų) su ES garantija, o likusi dalis – pagal skolinimo priemones paties EIB rizika. ES bendroji garantija apima 22,7 mlrd. EUR valstybės arba vietos viešųjų subjektų paskolų, o politinės rizikos garantija taikoma 7,7 mlrd. EUR paskolų privačiajam sektoriui. 3 lentelė. EIB finansavimo operacijos geografinėse vietovėse, kurioms taikomas įgaliojimas, pagal taikomų garantijų pobūdį Įgaliojimo galiojimo laikotarpiu EIB pasirašė paskolų 46 šalyse, kurioms taikomas Sprendimas. 40 šalių finansavimas buvo suteiktas pagal įgaliojimą su ES garantija, o 26 šalyse – pagal paties EIB rizika vykdomas priemones. Visos paramą gaunančios šalys, išskyrus tris (Kroatiją, Izraelį ir Rusiją[2]), pagal EBPO sudarytą OPV gaunančių šalių sąrašą yra besivystančios šalys. 25 % EIB finansavimo sudarė paskolos, pasirašytos su mažesnes nei vidutines pajamas gaunančiomis šalimis (17 šalių gavėjų), mažas pajamas gaunančiomis šalimis (Tadžikistanu) arba mažiausiai išsivysčiusiomis šalimis (Bangladešu ir Nepalu). Parama infrastruktūros plėtrai sudaro didžiausią veiklos dalį, ypač energetikos ir transporto sektoriuose, kuriems kartu tenka maždaug pusė (52 %) pagal įgaliojimą pasirašytų paskolų. Privačių įmonių plėtra, visų pirma teikiant kredito linijas bankams tarpininkams, yra antroje vietoje – jai skirta 47 % visų paties EIB rizika teikiamų paskolų ir 20 % pagal įgaliojimą pasirašytų paskolų. Vandens ir kanalizacijos sistemoms gerinti skirtas finansavimas, taip pat investicijos į sveikatą ir švietimą buvo finansuojamos beveik išskirtinai pagal įgaliojimą. Bendrojo skolinimo indėlis siekiant ES politikos tikslų Nuo 2007 m. EIB įvykdė 437 operacijas, kurių 271 buvo vykdoma pagal įgaliojimą, 132 – pagal savo rizika vykdomas priemones, 34 – rizikos kapitalo operacijos iš trečiųjų šalių išteklių. Toliau pateikiamoje diagramoje parodytas visų šių operacijų indėlis siekiant įgaliojimo tikslų pagal apimtį ir laikotarpiu nuo 2007 m. iki 2014 m. birželio mėn. pasirašytų operacijų dalį. 1 diagrama. Bendras indėlis siekiant įgaliojimo tikslų[3] Įgaliojimo laikotarpiu buvo finansuoti 108 projektai su reikšmingu kovos su klimato kaita elementu. Kovos su klimato kaita finansavimas siekė 12 mlrd. EUR, t y. 25 % viso finansavimo iš nuosavų EIB išteklių (neskaitant operacijų, finansuojamų iš trečiųjų šalių išteklių). Vien dalis pagal įgaliojimą sudaro 26 %. 4 lentelė. 2007–2014 m. birželio mėn. kovai su klimato kaita skirtos paskolos regionuose, kuriems taikomas įgaliojimas Bendras finansavimas kartu su kitomis TFĮ ir paskolų bei dotacijų derinimas Per visą įgaliojimo galiojimo laikotarpį 58 % EIB pagal įgaliojimą suteiktų paskolų sumos buvo bendrai finansuojama su kitomis TFĮ. 5 lentelė. EIB finansavimo operacijos, derinamos su ES dotacijų ištekliais arba bendrai finansuojamos kartu su kitomis TFĮ 27 % visos pagal įgaliojimą suteiktų paskolų sumos buvo susiję su dotacijomis, daugiausia investicijų subsidijų arba techninės pagalbos forma. 2007–2013 m. laikotarpiu daugiausia ES biudžeto asignavimų gavo VBIS ir KIP – atitinkamai 229 mln. EUR ir 223 mln. EUR. Per tą laikotarpį LAIP gavo 25 mln. EUR, AIP – 5,7 mln. EUR, o IPVA – 4,3 mln. EUR. Daugiau nei pusėje (22) iš 40 šalių, kuriose EIB teikė finansavimą pagal įgaliojimą, paskolos buvo derinamos su dotacijomis. [1] Įgaliojimo vykdymas prasidėjo 2007 m. rugpjūčio 1 d. (pasirašius ES garantijos susitarimą) ir buvo pratęstas iki 2014 m. birželio 30 d. [2] Tolesnių galimų operacijų pasirašymas Rusijoje priklausys nuo atitinkamų ES sankcijų. [3] Vienu projektu gali būti prisidedama prie daugiau nei vieno iš įgaliojimo tikslų.