LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 01 18  
COM(2013) 5 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Tarpinis ISA progr amos vertinimas 
 
 
 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Tarpinis ISA programos vertinimas 
 
LT     3 LT  1. ĮVADAS  
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu (ISA sprendimas)1 2010 m. sausio 1 d. 
buvo prad ėta šešerių metų trukmės Europos viešojo administravimo institucij ų 
sąveikumo sprendim ų programa (ISA programa), kuria t ęsiama IDABC programa2. 
Šioje ataskaitoje siekiama supažindinti su tarpinio ISA pr ogramos vertinimo 
rezultatais ir rekomendacijomis. B ūtinybė atlikti vertinim ą numatyta Sprendimo d ėl 
ISA 13 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat re ikalaujama, kad vertinimo rezultatus 
Europos Komisija pateikt ų Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2012 m. gruodžio 
31 d.. 
Vertinimą3 Komisijos vardu atliko nepriklausom ų konsultacin ės bendrov ės ekspertų 
grupė (vertinimo grup ė). Komisijos tarnyb ų atstovai vertinim ą stebėti įgaliojo 
Komisijos iniciatyvin ę grupę4. 
2. P AGRINDINIAI FAKTAI  
ISA programa siekiama paremti Europos  viešojo administravimo institucij ų 
bendradarbiavim ą palengvinant veiksming ą šių institucij ų, įskaitant vieš ąsias 
funkcijas vykdyti įgaliotų įstaigų, tarpvalstybin į ir tarpsektorin į elektronin į 
bendravim ą, kad jos, teikdamos elektronines vieš ąsias paslaugas, pad ėtų įgyvendinti 
ES politik ą ir vykdyti atitinkam ą veiklą5. 
Kaip apibr ėžta, bendr ąjį tikslą sudaro galutinis tikslas – remti Europos viešojo 
administravimo institucij ų bendradarbiavim ą, kad jos gal ėtų teikti elektronines 
viešąsias paslaugas, padedan čias įgyvendinti ES politik ą ir veiklą, ir tarpinis tikslas – 
palengvinti naš ų ir veiksming ą tuo tikslu Europos viešojo administravimo institucij ų 
vykdomą elektronin ę sąveiką tarp valstybi ų ir sektori ų. 
Siekiant galutinio ir tarpinio tiksl ų ir užtikrinti, kad b ūtų priimami „bendrieji 
sąveikumą skatinantys sprendimai“6, pagal ISA program ą vykdomi speciali ųjų 
veiksmų tyrimai, įgyvendinami projektai ir papildomos priemon ės, ir taip 
prisidedama prie pastang ų 
– kurti ir tobulinti bendr ąsias sistemas, kuriomis gerinamas tarpvalstybinis ir 
tarpsektorinis s ąveikumas; 
– teikti ir gerinti esamas bendr ąsias paslaugas ir kur ti naujas paslaugas; 
                                                 
1 2009 m. rugs ėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 922/2009/EB d ėl Europos viešojo 
administravimo institucij ų sąveikumo sprendim ų (ISA) (OL L 260, 2009 10 3, p. 20). 
2 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas 2004/387/EB d ėl suderinto 
paneuropini ų e. valdžios paslaug ų teikimo valstyb ės valdymo institucijoms, verslo subjektams ir 
piliečiams (IDABC), OL L 181, 2004 5 18, p. 25). 
3 Vis ą vertinimo ataskait ą rasite 
http://ec.europa.eu/isa/documents/interi m_evaluation_of_the_isa_programme.pdf 
4  CONNECT, DIGIT, MARKT, SG, TAXUD generaliniai direktoratai. 
5 1 straipsnio 2 dalis. 
6 1 straipsnio 1 dalis. 
 
LT     4 LT  – gerinti naujas pakartotinai naudotinas bendr ąsias priemones, taip pat kurti 
naujas priemones; 
– vertinti ES teis ės aktų IRT aspektus. 
Bendrosios sistemos yra strategijo s, specifikacijos, metodikos, gair ės ir panaš ūs 
metodai ir dokumentai. 
Bendrosios paslaugos yra bendro pob ūdžio veiklos taikomosios programos ir 
infrastrukt ūra, atitinkan čios bendruosius naudotoj ų reikalavimus įvairiose politikos 
srityse. 
Bendrosios priemon ės yra referencin ės platformos, bendros ir bendradarbiavimo 
platformos ir panašios sude damosios dalys, atitinkan čios bendruosius naudotoj ų 
reikalavimus įvairiose politikos srityse. 
Specialūs programa finansuojami veiksmai išvardinti t ęstinėje ISA darbo 
programoje, kuri ą Komisija iš dalies kei čia mažiausiai kart ą per metus, po 
konsultacij ų su ISA komitetu, įsteigtu remiantis Sprendimu d ėl ISA. 
3. M ETODIKA  
Tarpinis ISA programos vertinimas pagr įstas įvairiais kiekybini ų ir kokybini ų 
duomenų rinkimo tyrimo metodais: dokument ų tyrimais, internetin ėmis apklausomis, 
pokalbiais, raštiškais prašymais pateikti papildom ą informacij ą ir atvejų tyrimais, į 
kuriuos įtraukiami įvairūs valstybi ų nariu ir ES tarnyb ų atstovai, taip pat tam tikras 
kitų suinteresuot ųjų asmenų skaičius. 
4. V ERTINIMO TEMOS IR KLAUSIMAI  
Vertinimas atliktas remiantis šiais šešiais pagrindiniais kriterijais: 
– Svarba . Kokiu mastu pagal ISA program ą finansuojami veiksmai padeda siekti 
programos tikslo(- ų)? Kokiu mastu ISA programos tikslas(-ai) vis dar atitinka 
nacionaliniu ir ES lygmeniu besikei čiančius poreikius? 
– Efektyvumas . Kiek veiksmingai įvairios sąnaudos ir veiksmai paver čiami 
rezultatais? Kurie programos aspektai yra efektyviausi, o kurie mažiausiai 
efektyvūs, ypač vertinant pagal sutelktus išteklius? 
– Veiksmingumas . Kaip veiksmingai ISA programos rezultatai ir poveikis 
padėjo pasiekti programos speciali ųjų ir bendrųjų tikslų?  Ar yra aspekt ų, kurie 
veiksmingesni arba mažiau veiksmingi už kitus; jeigu taip, k okios patirties tai 
galėtų suteikti? 
– Naudingumas . Kaip ISA programos atlikti arba numanomi veiksmai ir 
pasiekti arba planuojami rezu ltatai ir poveikis atitinka  poreikius, kuriuos jie 
turėtų padėti patekinti? Kokiu mastu priemones b ūtų galima taikyti ISA 
programos veiksm ų naudingumui pagerinti, ir kokios tai b ūtų priemonės? 
 
LT     5 LT  – Tvarumas . Kokiu mastu buvo užtikrintas sprendim ų finansinis, techninis ir 
veiklos tvarumas? 
– Nuoseklumas . Kokiu mastu programos strukt ūroje veiksmai atitinka 
visaapimant į požiūrį? Kokiu lygiu pavyksta užtikrinti programos veiksm ų ir 
kitos ES veiklos sinergij ą?  
Buvo užduoti ne tik special ūs klausimai d ėl vertinimo kriterij ų, bet ir keletas 
susijusių klausimų. Be to, atlikdama vertinim ą, Komisijos iniciatyvin ė grupė taikė 
papildom ą kriterijų: 
– Koordinavimas . Kokiu mastu veiksmai yra suderinti su kit ų suinteresuot ųjų 
subjektų ir valstybi ų narių poreikiais? Kokiu mastu veikla pagal kitas ES 
iniciatyvas yra suderinta su ISA veiksmais? 
5. R EZULTATAI  
Remdamasi surinktais duomenimis, vertinimo grup ė pristatė su vertinimo temomis ir 
nustatytais klausimais susijusius rezultatus. Juos galima apibendrinti taip: 
5.1. Svarba 
Atsižvelgdama į galutinį ISA programos tiksl ą, Komisija įrodė, kad programa yra 
visapusiškai suderinta su tarpin iu tikslu, nes 88 % ISA veiksm ų padeda Europos 
viešojo administravimo inst itucijoms sukurti efektyvesn ę ir veiksmingesn ę  sektorių 
sąveiką, o 94  % – palengvina elektronin ę tarpvalstybin ę Europos viešojo 
administravimo institucij ų sąveiką. Tačiau daugumoje pokalbi ų ir apklausos 
atsakymų ISA tarpinio tikslo tarpva lstybinis aspektas nebuvo pamin ėtas. 
ISA programa yra iš esm ės suderinta su Europos skaitmenine darbotvarke ir 2011–
2015 m. e. vyriausyb ės veiksmų planu, ir yra laikoma, kad ji padeda įgyvendinti 
Bendrosios rinkos akt ą, Paslaugų direktyvą, aplinkos apsaugos direktyvas ir Viešojo 
sektoriaus informacijos paka rtotinio naudojimo direktyv ą. 
Be to, laikoma, kad programa padeda tenkinti valstybi ų narių poreikius, kadangi vis 
dar pripaž įstama, kad įgyvendinant program ą siekiama patenkinti poreikius, 
laikomus dabartiniais Europos viešojo administravimo institucij ų poreikiais. 
Valstybės narės nurodė, kad papildomi poreikiai b ūtų pagerinti ISA programos, 
valstybių narių ir Komisijos tarnyb ų koordinavim ą ir geriau pakartotinai panaudoti 
ISA sprendimus. 
5.2. Efektyvumas 
Apskritai, laikoma, kad IS A programa yra efektyvi. Vis ų pirma, sklandus procesas, 
leidęs ISA komitetui teigiamai įvertinti ISA darbo program ą ir jos pirm ąją ir antrąją 
peržiūrą, taip pat tai, kad l ėšos suteikiamos greitai (vidutin iškai per šešias dienas po 
darbo programos ir jo perži ūrų patvirtinimo), pad ėjo efektyviai įgyvendinti 
programą.   Antra, suteiktos beveik visos biudžeto l ėšos, kurias įsipareigota skirti, o 
visas 2010–2012 m. biudžetas yra labai panašus į apskaičiuotas to laikotarpio 
finansines s ąnaudas, ir laikoma, kad biudžeto ištekliai buvo skirti ir panaudoti 
 
LT     6 LT  efektyviai. Programa, nepaisant keli ų vėlavimų susidūrus su kli ūtimis, apskritai 
įgyvendinama tinkamai. 
Kai kurie ISA programos aspektai laikom i neefektyviais, išskiriant du iš j ų. Pirma, 
laikoma, kad suinteresuot ųjų subjektų, visų pirma valstybi ų narių (konkrečiau – 
nacionalini ų sąveikos ekspert ų), dalyvavimas yra neefektyvus. Tai iš dalies galima 
paaiškinti l ėšų trūkumu nacionaliniu lygmeniu. Antra, vertintojai mano, kad skirti 
žmogiškieji ištekliai tik iš dalies atitinka poreik į, nes palyginti su  finansin ėje 
pažymoje, kuri buvo pateikta kartu su Komis ijos priimtu ir Europos Parlamentui ir 
Tarybai perduotu pasi ūlymu dėl ISA sprendimo, nurodytais skai čiais, ištekli ų 
judėjimas ir paskirstymas yra daug dide sni.  Kai kuriuose pokalbiuose buvo 
paminėtas patirties specifin ėse srityse, biudžeto l ėšų ir programos įgyvendinimo 
efektyvumo tr ūkumas, ta čiau vertintojai nerado joki ų šias prielaidas patvirtinan čių 
faktų. 
5.3. Veiksmingumas 
Įgyvendinant program ą pasiektų rezultatų vertinim ą dar per anksti atlikti, nes ISA 
programa įgyvendinti prad ėta neseniai, ir iki šiol rezultat ų davė tik keli nauji 
veiksmai. Laikoma, kad įgyvendinant program ą efektyviausi sprendimai, palyginti su 
bendrosiomis paslaugomis arba pakartotinai naudotinomis bendrosiomis 
priemonėmis, yra bendrosios sistemos. Ypa č pabrėžta, kad IRT poveikio vertinimas 
dar nedav ė lauktos naudos.  
5.4. Naudingumas 
Abejojama, ar reik ėtų vertinti programos naudingum ą per tarpin į programos 
vertinimą, nes paprastai tai įvertinama atliekant galutin į vertinim ą. Nepaisant to, 
vertintojai aptar ė ISA sprendim ų pakartotinio panaudojimo aspekt ą.  
ISA programos rezultatus iš dali es pakartotinai naudoja valstyb ės narės ir Komisija. 
Dauguma valstybi ų narių suinteresuot ųjų subjektų teigė, kad ISA sprendimai buvo 
pakartotinai panaudoti valstybi ų narių lygmeniu. Nors konkre čius sprendimus ne 
visada buvo galima įvertinti, teigiama, kad apie 24 % ISA sprendim ų buvo 
pakartotinai panaudoti – tam išleista apy tiksliai 65 % viso programos biudžeto l ėšų, o 
daugiausiai skirta sTesta  tinklui. Palyginti daug apklaust ųjų mano, kad Komisija 
pakartotinai panaudoja ISA sprendimus, nors nedidel ė internetin ės apklausos dalyvi ų 
dalis mano priešingai – galb ūt taip yra d ėl informacijos apie ISA sprendimus 
trūkumo. 
5.5. Tvarumas 
Tvarumas, kaip ir naudingumas , paprastai atliekant tarpin į vertinim ą nėra 
vertinamas. Nors vertintojai š į aspektą aptarė, nepadaryta jokia galutin ė išvada d ėl 
ISA sprendim ų tvarumo. Tai nul ėmė dvi priežastys. Pirma, ISA programa dar tik 
pradėta įgyvendinti ir dar n ėra pakankamai rezultat ų ar poveikio, kuriuos b ūtų galima 
laikyti tvariais. Antr a, kadangi buvo galima surinkti labai nedaug įrodymų, bet koki ų 
išvadų pagrįstumas būtų labai abejotinas.  
 
LT     7 LT  Vertinimo ataskaitoje užsimenama apie poreik į nustatyti priemones, kurios gal ėtų 
užtikrinti ilgalaik į vis didesnio skai čiaus ISA programos (ir jos pirmtak ų) sprendim ų 
tvarumą. 
Vertintojai mano, kad si ūloma infrastrukt ūros tinklų priemon ė (EITP) gal ėtų būti 
viena iš tam tikros ISA veiklos finansinio tvarumo priemoni ų.  
5.6. Nuoseklumas 
ISA programoje sinergija išnaudojama  gana gerai, nes 78 % ISA veiksm ų užtikrinta 
vidaus sinergija. Apsk ritai dauguma suinteresuot ų subjektų laiko, kad sinergija 
pasireiškia netinkamai ar nepakankamai gerai arba kai kuriais atvejais lemia 
sutapimus – kai kuri ų suinteresuot ųjų subjektų nuomone, taip yra tod ėl, kad jiems 
trūksta informacijos, programoje numat ytos per menkos sinergijos galimyb ės ir kad 
nėra kontrol ės mechanizmo, užtikrinan čio, kad ISA sprendimai bus pakartotinai 
panaudoti. 
Kita vertus, ISA programa užtikrinama sine rgija su kitomis ES iniciatyvomis. Iš 
tikrųjų, kai kuriais ISA veiksmais užtikri nta sinergija su IRT politikos r ėmimo 
programa pagal Konkurencingumo ir inovacij ų bendrąją program ą, Atvirųjų 
duomenų portalu ir e. dalyvavimu, ir kiek mažiau su IRT programa pagal Septint ąją 
pagrindų program ą (7PP–IRT), IRT standartizavim o ir Europos e. teisingumo 
veiksmų planu. 
5.7. Koordinavimas 
Valstybės narės ISA programoje dalyvauja nepakankamai aktyviai. Nors jos 
dalyvauja nustatant programos prio ritetus ir darbo programos perži ūros procese ir 
ISA komiteto ir koordinavimo grup ės7 posėdžiuose, laikoma, kad ISA programos ir 
valstybių narių sąveika siekiant užtikrin ti, kad ISA programa b ūtų įgyvendinama 
atsižvelgiant į valstybių narių poreikius ir prioritetus, n ėra pakankamai efektyvi. 
Vertinimo grup ės nuomone, š į neatitikim ą, žinių trūkumą ir tai, kad valstyb ėse 
narėse nepakankamai pakartotinai panaudojami ISA sprendimai, l ėmė neefektyvus 
dalyvavimas nacionaliniu lygmeniu.  
ISA programos ir kit ų ES iniciatyv ų koordinavimas užtikrinamas įvairiais b ūdais: 
rengiami oficial ūs ir neoficial ūs susitikimai, Komisijos IT valdymo ir tarnyb ų 
tarpusavio konsultacijos, pristatymai Techniniame informaciniame komitete ( Comité 
Technique Informatique ), užtikrinama ryši ų veikla ir rengiami išor ės renginiai. 
Nežymi dauguma apklaust ųjų iš Komisijos tarnyb ų, vertinusi ų šio koordinavimo 
veiksmingum ą, laikėsi nuomon ės, kad koordinavimas nepakankamai veiksmingas, 
kad būtų išvengta darbo kartojimosi. J ų nuomone, neveiksmingas koordinavimas 
trukdo gerinti valstybi ų narių ir Komisijos tarnyb ų žinias apie ISA sprendimus ir, 
atitinkamai, suinteresuotiesiems subjekta ms pakartotinai panaudoti ISA sprendimus. 
 
                                                 
7 ISA koordinavimo grup ė yra ISA komiteto įsteigta darbo grup ė, kuri sprendžia ISA komiteto 
klausimus, padeda Komisijai imtis konkre čių veiksmų įgyvendinant Europos s ąveikos strategij ą ir 
koordinuoja nacionalini ų ir ISA veiksm ų suderinim ą. 
 
LT     8 LT  6. R EKOMENDACIJOS  
Vertinimas iš esm ės buvo teigiamas; laikoma, kad ISA programa yra įgyvendinama 
efektyviai ir nuosek liai, atsižvelgiant į Europos Komisijos politikos prioritetus ir 
valstybių narių poreikius, o jos rezultatus pakart otinai panaudoja Komisijos tarnybos 
ir valstyb ės narės.  Tačiau vertinimo ataskaitoje taip pat nurodyti keli tr ūkumai ir 
rekomenduojama: 
• gerinti ryšius ir informuotum ą; 
• įtraukti suinteresuotuosius subjek tus ir siekti projekto valdymo t ęstinumo; 
• vengti darbo sutapimo ir kartojimosi, d ažniau pakartotinai panaudoti rezultatus 
ir užtikrinti tvarum ą. 
Be to, vertintojai laikosi nuomon ės, kad keturios iš vienuolikos IDABC (programos 
pirmtakės) galutinio vertinimo rekomendacij ų gali būti taikomos ir ISA programai. 
6.1. Ryši ų ir informuotumo gerinimas 
Įgyvendinant ISA program ą turi būti užtikrinama, kad visi dalyvaujantys 
suinteresuotieji subjektai gerai žinot ų, kokių tikslų siekiama kiekvienu veiksmu, kaip 
tie veiksmai padeda įgyvendinti programos tikslus ir kokie yra numatyti ir faktiniai 
rezultatai. Nors šie aspektai aptarti dar bo programos dokumentuose ir ISA portale, jie 
turėtų būti pateikti supaprastinta forma, kad su jais b ūtų galima veiksmingiau 
supažindinti platesn ę auditorij ą. Be to, tur ėtų būti tiksliau apib ūdinti ISA veiksm ų 
tarpsektoriniai aspektai8. 
Už ISA program ą atsakingi asmenys tur ėtų reguliariai rengti susitikimus su visais 
programą įgyvendinan čiais subjektais ir keistis informacija apie esam ą pažangą 
vykdant veiksmus, taip pat įvertinti galim ą sinergiją9. 
Įgyvendinant ISA program ą turėtų būti sustiprinta skatinimo ir ryši ų veikla, susijusi 
su konkre čių rezultatų davusiais ISA sprendimais; tai tur ėtų būti daroma nuolat 
dalyvaujant renginiuose nacionaliniu lygm eniu, organizuojant ISA renginius ir 
leidžiant leidinius apie šiuos sprendimus, taip pat aktyviai dalyvaujant kitoje ES 
veikloje arba programose, kur iomis remiamos ISA sprendim ų pakartotinio 
panaudojimo galimyb ės.  
Laikantis vertintoj ų rekomendacij ų, bus aktyviau bendradarbiaujama su kitais ISA 
programos suinteresuotaisiais subjektais, t. y. kitomis Europos institucijomis ir IRT sektoriumi. Be to, atsižvelgiant į vertintojų rekomendacijas, bus nustatyti atitinkami 
ISA programos ryšiai su mokslo ir priva čių organizacij ų atstovais, kurie dalyvaudami 
konkrečiuose ISA veiksmuose
10 galėtų sukurti prid ėtinę vertę. 
Komisija išnagrin ės šių rekomendacij ų ekonomin į pagrįstumą. 
                                                 
8  1 rekomendacija. 
9  5 rekomendacija. 
10  8 rekomendacija. 
 
LT     9 LT  Pernai įgyvendinant ISA program ą buvo įdėta daug pastang ų, kad dalyvavimas 
nacionaliniuose renginiuose b ūtų gausesnis, o ryšiai ir informacijos sklaida – geresni. 
Šias pastangas Komisija papildo ryši ų strategijos persvars tymu ir bendrosios 
strategijos išpl ėtimu tiksline ryši ų veikla konkre čiose srityse. 
6.2. Suinteresuot ųjų subjektų dalyvavimas ir projekto valdymo t ęstinumas 
Siekiant užtikrinti ISA sprendim ų suderinamum ą su nacionaliniai s poreikiais ir 
iniciatyvomis, ISA komiteto įsteigtų specializuot ų darbo grupi ų nariai tur ėtų 
nacionaliniu lygiu atsiska ityti ISA koordinavimo grup ės nariams. Be to, ISA 
koordinavimo grup ės nariai tur ėtų nustatyti atitinkamus suin teresuotuosius subjektus 
atitinkamose viešojo administravimo institucijose ir ad-hoc  pagrindu kviesti juos 
dalyvauti oficialiuose pos ėdžiuose ir seminaruose11. 
Komisija si ūlo taip pad ėti valstybėms narėms įgyvendinti ši ą rekomendacij ą: 
• pasinaudoti jau veikian čiais tinklais su ES regionais; 
• išnagrinėti galimybes dalyvauti pos ėdžiuose nuotoliniu b ūdu (vaizdo 
konferencijose); 
• kartu su valstyb ėmis narėmis ieškoti kit ų priemoni ų. 
Be to, įgyvendinant ISA program ą pirmenyb ė bus teikiama IRT poveikio ES teis ės 
aktams įvertinimo veiklai – valstybi ų narių nuomone, tai yra svarbus, bet dar 
negvildentas klausimas12. 
ISA programa tur ėtų būti užtikrintas veiksm ų valdymo įgyvendinant projekt ą 
tęstinumas nagrin ėjant atvejus, kai programos įgyvendinimui prireik ė didelių 
žmogiškųjų išteklių, ir nustatant švelninimo veiksmus13. 
Vertintojai primin ė IDABC galutinio vertinimo rekomendacij ą, kurioje Komisijai 
rekomenduojama užtikrinti, kad sutar čių sudarymo strukt ūra būtų įdiegta laiku iki 
kitos programos įgyvendinimo pradžios – tada veiksm ų būtų galima imtis iškart 
priėmus darbo program ą14. 
Komisija aktyviai skatina savo darbuotoj ų judumą. Kad dėl darbuot ųjų judumo 
nekiltų grėsmė projekto t ęstinumui ir b ūtų pasinaudota įvairių tarnybų darbuotoj ų 
gebėjimais (kurie n ėra sutelkti viename skyriuje), Komisija tiria savo tarnyb ų veiklos 
sinergiją, skatindama tarptarnybinius ryšius ir aktyvesn į atskirų tarnybų 
bendradarbiavim ą. 
Komisija atidžiai stebi pagrind ų susitarim ų procedūrą, kuria užtikrinama, kad 
reikalingi kvietimai dalyvau ti konkurse bus paskelbti laiku. 
                                                 
11  7 rekomendacija. 
12  3 rekomendacija. 
13  4 rekomendacija. 
14  IDABC 9 rekomendacija. 
 
LT     10 LT  6.3. Darbo sutapimo ir kartojimosi vengimas , siekis padidinti pakartotinio rezultat ų 
panaudojimo galimybes ir tvarumo užtikrinimas 
Už ISA program ą atsakingi asmenys atrinkdami naujus valstybi ų narių ir Komisijos 
tarnybų siūlomus veiksmus tur ėtų taikyti veiklos modelio metod ą; o Komisijos 
tarnybų siūlomų veiklos modeli ų vertinime tur ėtų dalyvauti Komisijos IT valdymo 
įstaigos15. 
Komisijos IT valdymo įstaigos tur ėtų užtikrinti, kad ISA veiksm ų ir kitų ES 
iniciatyvų išorės sinergija b ūtų nustatyta ir registruot a dokumentuose iš anksto. 
Dalyvaudama IT valdymo įstaigose DIGIT užtikrins, kad ISA programa b ūtų 
suderinta su ši ų įstaigų procedūromis – tai pad ės geriau nustatyti pa vyzdinius atvejus 
ir pakartotinai naudotinus ISA sprendimus16. 
Siekiant užtikrinti pakartotin į ISA sprendim ų panaudojim ą, ISA programoje tur ėtų 
būti nustatytas kontrol ės mechanizmas.  Turėtų būti įmanoma finansavimui atrinktus 
ISA sprendimus panaudoti pakartotin ai. Su šiais sprendimais turi b ūti pateikti 
dokumentai, nurodantys, kaip juos  pakartotinai panaudoti.  
Tuo tikslu naujuose pasi ūlymuose tur ėtų būti nurodyta atitinkama pakartotin į 
panaudojim ą palaikanti valdymo strukt ūra.  Tur ėtų būti nustatyti pakartotinio 
panaudojimo sprendimai bei galimyb ės ir apie tai informuojami suinteresuotieji 
subjektai.17 
ISA programoje tur ėtų būti laiku įvertintas ISA sprendim ų tvarumas – tam tur ėtų būti 
nustatyti įvairūs tvarumo variantai,  pavyzdžiui, mok ėjimo susigr ąžinimo metodai, 
specialius ISA sprendimus suk ūrusių Komisijos tarnyb ų finansin ė parama ir 
finansinė parama pagal ISA t ęstinumo program ą ar kokią kitą ES program ą1819. 
Spręsdama klausim ą dėl sąveikumo sprendim ų pakartotinio panaudojimo ir tvarumo, 
Komisija laikosi visaapiman čio požiūrio; tuo tikslu ji vykdo veiksmus skirtingais 
lygmenimis: 
1. vyriausyb ės lygmeniu – gerindama Komisijo s IT valdymo ir ISA programos 
ryšius20 , o valstybi ų narių lygmeniu – per ISA komitet ą. Dabar ISA kasmet 
pristatoma CTI, o atskirus ISA veiksmus, kurie įgyvendinami priži ūrint 
Komisijos tarnyboms, turi patvirtinti ISPMB; 
                                                 
15  2 rekomendacija. 
16  6 rekomendacija. 
17  9 rekomendacija. 
18  11 rekomendacija . 
19  Susijusios IDABC galutinio vertinimo rekomendacijos: 1) Komisija tur ėtų surengti papildomas atviras 
diskusijas su suinteresuotai siais subjektais, kad susitart ų, kokios pastangos ir koks biudžetas pagal 
naująją ISA program ą turėtų būti skirti IT infrastrukt ūrų veikimui, nauj ų veiksmų sukūrimui, esam ų 
sprendimų taikymo skatinimui ir (arba) pakartotiniam panaudojimui. 2) Informacija apie projekto 
tvarumą ir apie finansin į ir veiklos tvarum ą turėtų būti geriau viešinama ir išaiškinama nesusijusiems, 
tačiau išorės suinteresuotosioms šalims. 
20  Komisijos IT valdymo įstaigos: Techninis kompiuterijos komitetas ( Comité Technique Informatique  
(CTI)) , Aukšto lygio informacijos technologijos komitetas ( High Level Commitee on Information 
Technologies (HLCIT)) , Konkre čios veiklos valdymo iniciatyvinis komitetas ( Activity Based 
Management Steering Committee), apimantis IT (ABM+IT), ir Informacijos sistem ų projekto valdymo 
taryba ( Information Systems Project Management Board  (ISPMB)) . 
 
LT     11 LT  2. strateginiu lygmeniu – daugiau d ėmesio skirdama b ūsimų ISA darbo plan ų 
pakartotiniam panaudojimui ir tvarumui, o prireikus perži ūrėdama Europos 
Sąveikos strategij ą21 (ESS)22; 
3. veiklos lygmeniu – užtikrindama, kad s ąveikos sprendimai bus geriau 
pakartotinai panaudojami ir  kad bus sukurtos priemon ės tvarumui užtikrinti, 
pavyzdžiui, Europos s ąveikumo strukt ūra, Europos federacin ė sąveikumo 
saugykla (EFIR), ES politik ą remiančių transeuropini ų tinklų vertinimas, 
Strategijos dalijimasis ir Dalijimosi ir pakartotinio panaudojimo strategija23, 
ir įvertindama galimas priemones finansiniam stabilumui užtikrinti, įskaitant 
tas, kurias si ūlo EITP. 
Galiausiai, ISA skyrius, remdamasi vert intojo rekomendacijomis, nustatys veiksm ų, 
kurie atneš ė konkrečių rezultatų; tuo tikslu jis, kaip nurodyta ISA sprendimo 13 
straipsnio 2 dalyje24, kas dveji metai perži ūrės ISA sprendimus. 
7. I ŠVADOS  
Toliau įgyvendindama ISA program ą, Komisija daugiausiai d ėmesio skirs 
nurodytiems tr ūkumams ir susijusioms rekomendacijoms (nagrin ės jų pagrįstumą ir 
spręs nurodytus klausimus, prireikus, gl audžiai bendradarbiaudama su valstyb ėmis 
narėmis). 
 
                                                 
21  Taip pat atsižvelgdama į vieną IDABC galutinio vertinimo rekomendacij ą: turėtų būti parengtas 
bendras skatinimo dokumentas, kuriame daugiausiai d ėmesio būtų skiriama politikos suderinimui ir 
skirtingų e. vyriausyb ės program ų sinergijai. 
22  Komisijos komunikato d ėl sąveikos – Europos s ąveikos strategijos (ESS) I priedas pateiktas 
http://ec.europa.eu/isa/docume nts/isa_annex_i_eis_en.pdf  
23  Su šiais veiksmais galima susipažinti naujausioje ISA darbo programoje, kuri ą rasite  
http://ec.europa.eu/isa/library/index_en.htm , po antrašte „ISA darbo programa“. 
24  10 rekomendacija.