KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Šeštoji metinė 2011 m. Bendrijos paramos, teikiamos pagal 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 389/2006, nustatantį finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti, ataskaita /* COM/2012/0243 final */





KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Šeštoji metinė 2011 m. Bendrijos paramos, teikiamos pagal 2006 m. vasario 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 389/2006, nustatantį finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti, ataskaita 1. Įvadas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 389/2006, nustatantis finansinės paramos priemonę Kipro turkų bendruomenės ekonominei plėtrai skatinti[1] (toliau – Pagalbos reglamentas) – pagalbos Kipro turkų bendruomenei įgyvendinimo pagrindas, pagal kurį būtina teikti ataskaitas Tarybai ir Europos Parlamentui. Ši šeštoji ataskaita apima 2011 metus. 2. Pagalbos programavimas 2006–2010 m. pagal Pagalbos reglamentą buvo numatyta skirti 264 mln. EUR, daugelis šiomis anksčiau skirtomis lėšomis finansuotų projektų buvo tebevykdomi 2011 m. 2011 m. programa rengta remiantis konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais ir 2009 bei 2010 m. vertinimais. Tikslai, kurių siekta remiantis Pagalbos reglamentu: Kipro susivienijimas, skatinant socialinį ir ekonomikos vystymąsi; sutaikinimas, pasitikėjimo didinimas ir parama pilietinei visuomenei; Kipro turkų bendruomenės priartinimas prie ES, taip pat su acquis suderintų teisės aktų rengimas siekiant, kad tuo atveju, jei Kipro problema būtų visapusiškai išspręsta, jie galėtų būti nedelsiant taikomi. Infrastruktūros ar didelės įrangos finansavimas į 2011 m. asignavimą neįtrauktas, nes stambūs infrastruktūros projektai jau buvo vykdomi. 2011 m. pagal du Komisijos sprendimus[2] suteikta galimybė naudoti 28 mln. EUR vertės asignavimą. 3. Įgyvendinimo priemonės Programa įgyvendinama ES valstybės narės teritorijos dalyje, kurios tos valstybės narės valdžios institucijos faktiškai nekontroliuoja ir kurioje sustabdytas ES acquis taikymas. Pagalba įgyvendinama daugiausia centralizuoto Europos Komisijos valdymo būdu. Kai kurie projektai valdomi kartu su Jungtinių Tautų vystymo programa (JTVP). Komisija veikia išskirtinėmis politinėmis, teisinėmis ir diplomatinėmis sąlygomis. Kad programa būtų įgyvendinama laikantis patikimo finansų valdymo principų, reikalingos ad hoc priemonės. ES finansuojamoms pagalbos programoms įgyvendinti su pagalbą gaunančios šalies vyriausybe paprastai sudaromas finansinis susitarimas, kuriame nustatoma pagalbos įgyvendinimo teisinė sistema. Tokio susitarimo dėl pagalbos Kipro turkų bendruomenei nėra. Komisija turi remtis taisyklėmis ir sąlygomis, kurios, jos nuomone, taikomos toje teritorijoje, todėl atsiranda tam tikra rizika. Šios rizikos valdymas ir mažinimas – viena iš Komisijos atsakomybės sričių. Tarp priimtų priemonių – intensyvus stebėjimas ir parama pagalbos gavėjams, mokėjimo sąlygų patikslinimas, išankstinių mokėjimų susiejimas su įrodymu, kad pasirašytos viešojo pirkimo sutartys, taip pat platus naudojimasis bankų garantijomis. Tam, kad ši programa būtų sėkminga ir visų pirma tvari ilguoju laikotarpiu, Komisijai svarbi Kipro turkų bendruomenės parama. Su Kipro turkų suinteresuotaisiais subjektais konsultuojamasi apie jų būsimo finansavimo poreikius, Kipro turkų ekspertai dalyvauja konkursų vertinimo komitetuose ir aktyviai dalyvauja projektų valdymo komitetų veikloje. Tam, kad programa būtų visapusiškai efektyvi ir kad būtų pasiektas galutinis tikslas – Kipro susivienijimas, Kipro turkų ir Kipro graikų bendruomenės privalo toliau bendradarbiauti. 2006 m. Komisijos Plėtros generaliniame direktorate sudaryta programos grupė naudojasi šiaurinėje Nikosijos dalyje įsteigtu ES programos rėmimo biuru. Logistikos paslaugos biurui teikiamos pagal paslaugų sutartį. Šis biuras yra vietinė projektų įgyvendinimo ir bendravimo su Kipro turkų bendruomenės suinteresuotaisiais subjektais bazė. Komisijos atstovybė Kipre taip pat rengia susitikimus ir seminarus, bendrauja su Kipro visuomene programos klausimais – tai įprasta atstovybės veikla. Jeigu finansinis susitarimas, kuriame nustatoma pagalbos įgyvendinimo teisinė sistema, nesudaromas, sunku sudaryti sektorių vystymo programas. Todėl pagal pagalbos programą numatyta didelė parama dotacijomis, visų pirma nevyriausybinio sektoriaus subjektams, įskaitant nevyriausybines organizacijas, mažąsias ir vidutines įmones, ūkininkus ir studentus. Šią pagalbą dotacijomis (nuo 2009 m. suteikta daugiau negu 1 000 dotacijų) valdyti yra nelengva – prireikia nemažai ES programos rėmimo biuro žmogiškųjų išteklių, o 2011 m. personalo padėtis buvo itin sudėtinga – darbuotojų sumažėjo, buvo didelė jų kaita, tad reikėjo griežtai nustatyti prioritetus. Vienas iš sunkumų ES pagalbos teikimo Kipro turkų bendruomenei srityje yra tas, kad sudėtinga nustatyti vidutinio ir ilgojo laikotarpio planus. Šiuo metu programa finansuojama iš ES biudžeto maržų, nes ji neįtraukta į 2007–2013 m. daugiametę finansinę programą ir metiniai asignavimai negarantuoti. Tačiau yra sektorių, kuriuose visapusiškai sėkmingo įgyvendinimo reikmėms būtina daugiametė parama, įskaitant tuos sektorius, kurie svarbūs siekiant užtikrinti, kad ateityje būtų laikomasi acquis. 4. Įgyvendinimas ataskaitiniu laikotarpiu 4.1. Bendra apžvalga 2011 m. buvo bebaigiamos vykdyti stambios 2006 m. programos tiekimo ir statybų sutartys vandens, kietųjų atliekų, aplinkos apsaugos, energetikos ir telekomunikacijų sektoriuose. Įvykdyta daug dotacijų sutarčių pagal įvairias schemas, skirtas pilietinės visuomenės nevyriausybinėms organizacijoms, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaimo plėtrai, mokykloms, stipendijoms ir mokymo organizacijoms. Šioms programoms paremti taip pat teikta didelė techninė pagalba. Kartu su JTVP valdyti veiksmai Dingusių asmenų reikalų komitetui, nuotekų valymui ir vietos bei miesto infrastruktūrai paremti. Pagal Pagalbos reglamentą Komisijos įgaliojimai taip pat apima rengimą visapusiškai taikyti ir įgyvendinti acquis communautaire, išsprendus Kipro problemą, taip pat Kipro turkų bendruomenės informavimą apie Europos Sąjungos politinę ir teisinę santvarką. Todėl nuo 2009 m. dvejus metus intensyviai įgyvendinti projektai ir Komisija sukaupė daug vietos lygmens kliūčių šalinimo patirties. Nemaža infrastruktūros dalis netrukus bus perduota pagalbos gavėjui, tačiau tebėra projektų tęstinumo problemų. Komisijai teko nutraukti darbų sutartis, susijusias su jūros vandens gėlinimo įrenginiais netoli Sirianochorio (Kiumkėjaus) ir gamtos apsaugos centrų keturiose specialiose aplinkos apsaugos teritorijose, kurios apibūdintos kaip galimos „Natura 2000“ vietovės, statybai. Kita 2011 m. kilusi problema – šiaurinėje Kipro dalyje išduotų banko garantijų statusas. Vienas vietos rangovas pareiškė ieškinį vietos „teisme“, siekdamas užtikrinti, kad pasibaigus sutarčiai Komisija negalėtų reikalauti įvykdyti išankstines ir veiklos garantijas. Šis klausimas iš esmės susijęs su visa programa ir, kol jis neišspręstas, išliks abejonės dėl vietos bankų garantijų efektyvumo. 4.2. Pažanga pagal tikslus Bendras pagalbos programos tikslas – palengvinti Kipro susivienijimą skatinant Kipro turkų bendruomenės vystymąsi, visų pirma salos ekonominę integraciją, abiejų bendruomenių tarpusavio ryšių bei ryšių su ES gerinimą ir pasirengimą įgyvendinti ES teisę tuo atveju, jei Kipro problema būtų visapusiškai išspręsta. Gerokai pasistūmėta siekiant gerų rezultatų tam tikrose srityse, visų pirma vandens, nuotekų ir aplinkos, taip pat yra įrodymų, kad sumažintas BVP vienam gyventojui skirtumas vyriausybės kontroliuojamose vietovėse ir šiaurinėje Kipro dalyje, nors dėl neišsamių duomenų padėtis nėra visiškai aiški. 4.2.1. 1 tikslas. Infrastruktūros vystymas ir restruktūrizavimas Vandens sektoriuje iki 2011 m. pabaigos pakeisti visi seni asbestcemenčio vandens paskirstymo vamzdžiai šiaurinėje Nikosijos dalyje, Kirenijoje, Kionelyje (Gionelyje) ir Lefkoje (Lefjėje). Pagalbos gavėjas pranešė, kad Nikosijoje gerokai sumažėjo nuotėkių, tad bendras vandens tiekimas į šiaurinę Nikosijos dalį sumažėjo nuo 0,67 iki 0,40 m3 per dieną (vienam vartotojui). 2011 m. antrą pusmetį pradėti eksploatuoti nuotekų valymo įrenginiai Morfu (Giuzeljurto) vietovėje. Be to, įrengta 53 km kanalizacijos ir 43 km vandentiekio. Sujungus visus reikiamus pastatus, šiame regione, kuriame gyvena apie 10 700 žmonių, pirmą kartą bus užtikrintas nuotekų surinkimas ir valymas, taigi bus sumažinta požeminio vandens išteklių tarša. Famagustos vietovėje beveik baigta nauja 30 000 gyventojų skirta nuotekų valymo infrastruktūra, ji bus pradėta eksploatuoti 2012 m. pirmą pusmetį. Šis projektas apima 50 km kanalizacijos ir 45 km vandentiekio tinklą. Statybos pagal abu projektus Famagustoje ir Morfu vėlavo, todėl buvo suvaržyti riboti priežiūros ištekliai. 2011 m. buvo tęsiami abiem bendruomenėms skirtų naujų nuotekų valymo įrenginių Mia Milijoje (Chaspolate) statybos darbai, kuriuos bendrai finansavo ES ir Nikosijos nuotekų taryba ir kuriuos vykdė JTVP; tikimasi, kad 2012 m. antrą pusmetį įrenginiai bus pradėti eksploatuoti. Didžiausias projektas vandens sektoriuje buvo 27 mln. EUR vertės jūros vandens gėlinimo įrenginių Sirianochoryje (Kiumkėjuje) projektas, kuriuo siekta vandeniu aprūpinti 100 000 gyventojų ir sumažinti pernelyg didelį Morfu vandeningojo sluoksnio išteklių naudojimą. Šis sluoksnis yra pagrindinis vandens šaltinis minėtoje vietovėje. Įgyvendinant programą susidurta su problemomis – pavyzdžiui, nuo 2010 m. pabaigos Turkijos armija ribojo galimybę patekti į vietovę. 2011 m. kovo mėn. apribojimai panaikinti, tačiau rangovas nebenorėjo tęsti darbų. 2011 m. gruodžio mėn. Komisija nutraukė sutartį. Kalbant apie gamtos apsaugą, parengti su visomis specialiosiomis aplinkos apsaugos vietovėmis (SAAV) susiję valdymo planų projektai ir surengti konsultaciniai posėdžiai su vietos suinteresuotaisiais subjektais. Baigtas ilgesnis negu 600 km pėsčiųjų takų tinklas. Informacijos ir valdymo centrų statyba keturiose SAAV nukentėjo dėl prastų rangovo veiklos rezultatų ir 2011 m. lapkričio mėn. Komisija nutraukė sutartį. Ginčo dėl sutarties nagrinėjimo arbitražo tvarka vieta – Belgija, tačiau Kipro turkų rangovas ieškinį pareiškė vietos „teisme“, kad Komisija negalėtų reikalauti, kad vietos bankas įvykdytų išankstines ir veiklos garantijas. Kol klausimas neišspręstas, išliks abejonės dėl vietos bankų garantijų efektyvumo. Užbaigti pastatus tebėra vienas iš 2012 m. uždavinių. Kol kas vėluojama pristatyti ir naudoti gamtos apsaugos grupėms skirtas priemones. Kalbant apie kietąsias atliekas, padaryta pažanga valant ir siekiant uždaryti Kato Dikomo (Ašahi Dikmeno) sąvartyną – darbai bus baigti 2012 m. pirmą pusmetį. 2011 m. baigta atliekų perkrovimo stotis Famagustoje ir naujas sąvartynas Kutsoventyje (Giungiore). Tačiau naujuosius įrenginius perduoti ir pradėti eksploatuoti vėluota, nes pagalbos gavėjas nenustatė būtino veiklą vykdančio subjekto. Vėluota ir dėl šalia esančio universiteto aplinkos apsaugos sumetimais iškeltos bylos vietos „teisme“. „Teismas“ bylą atmetė, tačiau ilgainiui atsirado laikinas sąvartynas naujoje vietoje netoli Kato Dikomo (Ašahi Dikmeno) sąvartyno. 2011 m. pabaigoje perduoti šiaurinės Nikosijos dalies pagrindinės ligoninės medicininių atliekų įrenginiai. Energetikos sektoriuje įvykdytos likusios tiekimo ir techninės pagalbos sutartys. Baigta statyti sudėtinga 1,27 MW saulės elektrinė ir nuo 2011 m. ji visapusiškai eksploatuojama. Tačiau tam, kad elektrinės įranga ir kontrolės sistema veiktų efektyviai ir tvariai, būtina, kad pagalbos gavėjas atitinkamoms reikmėms paskirtų specializuotus darbuotojus. Atitinkami partneriai nepakankamai bendradarbiavo, todėl nebuvo efektyviai suteikta su elektros energijos paslaugas teikiančios bendrovės restruktūrizavimu susijusi techninė pagalba ir įgyvendinta sektoriaus politinė reforma. Telekomunikacijų sektoriuje į atitinkamas vietoves pristatyta visa tinklui modernizuoti skirta įranga, didžioji jos dalis įrengta, tačiau pagalbos gavėjas vėlavo parengti vietą ir atlikti techninius darbus. Projektas turėtų būti baigtas iki 2012 m. vidurio. Atitinkamai pratęstas su technine pagalba susijęs komponentas. 2011 m. gruodžio mėn. priimtas „įstatymas“, kuriame išsamiai išdėstytos elektroninių ryšių sektoriaus liberalizavimo sąlygos. Tam, kad ES finansuojamas turtas būtų sklandžiai perduotas ir tvariai naudojamas, turi būti sudarytos sąlygos atskirti paslaugų teikimą nuo tinklo eksploatavimo. Pagal eismo saugos projektą baigta teikti visa techninė pagalba ir užbaigti visi tiekimo projektai. Parengti eismo valdymo planai, efektyviai veikia avarijų informacinė duomenų bazė ir duomenų rinkimo sistema, sumontuota ir naudojama transporto priemonių techninės apžiūros įranga. 2011 m. pradžioje surengta švietimo kampanija eismo saugai propaguoti. Iškart pastebėti teigiami rezultatai – gerokai sumažėjo skaudžių eismo įvykių. Galiausiai po kelių vėlavimų 2012 m. pirmą pusmetį turėtų būti baigtas „juodųjų dėmių“ – vietų, kuriose įvyksta itin daug eismo įvykių, – šalinimo projektas. 4.2.2. 2 tikslas. Socialinio ir ekonominio vystymosi skatinimas Keturios techninės pagalbos grupės toliau teikė mokymą ir pagalbą ūkininkams, veterinarams ir kaimo plėtros ekspertams, be kita ko, padėjo naudoti dotacijas. 2011 m. įvykdytos dvi dotacijų schemos – „Žemės ūkio gamybos gerinimas“ ir „Kaimo įmonių rėmimas“. Tačiau daugelis iš 37 projektų, kurie buvo įgyvendinami pagal schemą „Kaimo iniciatyvų skatinamas bendruomenės vystymasis“, vėlavo visų pirma dėl infrastruktūros darbų viešojo pirkimo. Parengti du papildomi kvietimai teikti pasiūlymus, kurie bus finansuojami iš 2011 m. biudžeto. Pagal projektą „Miesto ir vietos infrastruktūros modernizavimas“, kurio įgyvendinimą valdo ir JTVP, baigti atkūrimo darbai keliuose šiaurinės Kipro dalies kaimuose (Lurukinos (Akindžilaro), Tremetusijos (Erdemlio), Galinopornio (Kaleburno) ir Kormakičio (Kormadžito) kaimuose). Buvo tęsiami ir 2012 m. bus baigti šiaurinės siena apjuosto Nikosijos miesto dalies turgavietės atnaujinimo darbai. Toliau vykdant pradinio ir vidurinio mokslo reformą techninė pagalba buvo teikiama veiklai, kuria daugiausia siekta stiprinti pagrindinių suinteresuotųjų subjektų gebėjimus, įskaitant intensyvų pagrindinės inspektorių grupės mokymą, pažintinius vizitus, su vaikų švietimu susijusį mokymą ir paramą, kokybės standartų rengimą ir paramą kuriant Europos informacijos valdymo sistemą. Projektas baigtas 2011 m. gruodžio mėn. Pagrindinis rezultatas – švietimo sektoriaus šiaurinėje Kipro dalyje vizijos ir misijos dokumento projektas. 2011 m. baigtos vykdyti dauguma iš 72 su vietos mokyklomis pasirašytų dotacijų sutarčių. 2012 m. bus tęsiamos tik septynios. Techninė pagalba skirta profesinio mokymo sistemoms, mokymuisi visą gyvenimą ir aktyvios darbo rinkos priemonėms plėtoti, įskaitant darbo centro atidarymą Nikosijoje, pažintinius vizitus ir konferencijas užsienyje. Dėtos pastangos siekiant mokyti suinteresuotuosius subjektus tokiose srityse kaip verslumas ir konsultavimas karjeros klausimais, itin veiksmingai bendradarbiauta su vietos partneriais. Projektas baigtas 2012 m. vasario mėn. Nuo 2008 m. MVĮ, prekybos rūmams ir kitoms mokymo organizacijoms pagal mokymosi visą gyvenimą, socialinės įtraukties ir aktyvios darbo rinkos priemonių projektą suteikta 31 dotacija. Daugelis atitinkamų sutarčių baigtos vykdyti 2011 m. ir 2012 m. bus tęsiamos tik dvi. Siekiant paremti MVĮ konkurencingumą, 2011 m. buvo tęsiamos 23 dotacijų sutartys. Kadangi pagalbą gavusios MVĮ turėjo per mažai patirties ES dotacijų srityje, būta vėlavimų, tačiau 2012 m. bus baigtos įgyvendinti visos sutartys. Privačiajam sektoriui taip pat suteikta techninė pagalba, siekiant skatinti gerąją verslo praktiką. Reikšmingas rezultatas yra tai, kad Kipro turkų bendruomenė priėmė privačiojo sektoriaus vystymosi strategiją. Nikosijoje ir Famagustoje įgyvendintos ir konkretiems sektoriams skirtos rinkodaros iniciatyvos, siekiant populiarinti vietos produktus. 2011 m. pradėti ir 2012 m. bus tęsiami mokymai verslumo ir projektų ciklo valdymo srityse. Informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje suteikta pagalba plėtojant e. valdymo strategiją. 4.2.3. 3 tikslas. Sutaikinimo skatinimas, pasitikėjimo stiprinimo priemonės ir parama pilietinei visuomenei Toliau teikiama kartu su JTVP valdoma parama Dingusių asmenų reikalų komitetui, skirta palaikų ekshumavimui, identifikavimui ir grąžinimui. Šiuo metu daugiausia dėmesio skiriama pavienių palaikų, o ne masiniam ekshumavimui ir tai turėjo įtakos proceso spartai. Tikėtina, kad 2012 m. su JTVP bus pasirašytas naujas susitarimas dėl indėlio, pagal kurį bus tęsiami šie darbai. Beveik baigti buferinės zonos išminavimo darbai. Nesutariama dėl prieigos prie likusių minų laukų buferinėje zonoje ar išminavimo masto praplėtimo, kad jis apimtų ne vien buferinės zonos vietoves, todėl sudėtinga tęsti ES finansuojamą išminavimo veiklą. Projekto galutinis vertinimas buvo teigiamas ir pabrėžta, kad visi suinteresuotieji subjektai projektą įvertino palankiai. Iš 44 projektų pagal tris dotacijų schemas, skirtas veikliai pilietinei visuomenei, 27 jau baigti arba bus netrukus baigti. 2012 m. bus baigta veikla pagal 10 projektų. Techninės pagalbos grupė konsultavo paraiškų teikėjus dotacijų valdymo klausimais. 2012 m. paskelbus kitą kvietimą teikti paraiškas dotacijoms gauti reikės surengti daugiau mokymų, nes daugeliu atveju matyti, kad dotacijų gavėjų gebėjimai parengti kokybiškas paraiškas ES dotacijoms gauti, administruoti dotacijas ir teikti ataskaitas yra nepakankami. 4.2.4. 4 tikslas. Kipro turkų bendruomenės priartinimas prie Europos Sąjungos Penktaisiais Stipendijų programos metais suteiktos 89 stipendijos (9 dėstytojams, 1 pirmosios pakopos studentui ir 79 antrosios pakopos studentams) ir leista laisvai rinktis studijų ir mokymo programas, tačiau pirmenybė teikta techninėms ir administracinėms sritims, kuriose Kipro turkų bendruomenei trūksta gebėjimų. 2012 m. stipendijų schema bus įvertinta. Matomumas daugiausia užtikrintas vykdant informacinio punkto projektą – 2011 m. surengta daug renginių – 37. Bendradarbiaujant su Kipro turkų Vaikų gerovės asociacija surengtas didžiausias ES finansuotas renginys, kuriame dalyvavo apie 1000 asmenų. Be to, parengti vaizdo klipai ir nuotraukų archyvai, surengtos dvi akademinės konferencijos, kuriose dalyvavo tarptautinio masto mokslininkai ir Kipro turkų bei Kipro graikų akademikai. Informacinio punkto biuletenyje paskelbti su Pagalbos programa ir aktualiomis ES temomis susiję rašiniai: aštuoni turkų kalba ir vienas anglų kalba. 4.2.5. 5 tikslas. Kipro turkų bendruomenės rengimas priimti ir įgyvendinti acquis communautaire Komisijos techninės pagalbos informacijos mainų programa (TAIEX) padeda Kipro turkų bendruomenei pasirengti įgyvendinti ES acquis, kai Kipro problema bus išspręsta. Pagal TAIEX teikiama parama rengiant acquis atitinkančius teisės aktus, kurie peržiūrimi ir tvirtinami vietos lygmeniu. Remiantis TAIEX 2011 m. daugiau negu 80 ES ekspertų atliko 528 veiksmus, įskaitant – be kita ko, surengė mokymus, praktinius seminarus ir pažintinius vizitus. Veikla buvo vykdoma pagal Pasirengimo ateityje taikyti acquis programą (PFAA), pagal kurią sukurta vidutinio laikotarpio veiksmų sistema. Be 13-os sektorių, kuriems taikoma PFAA, 2011 m. pagalba teikta laisvo prekių judėjimo, intelektinės nuosavybės teisių ir profesinės kvalifikacijos tarpusavio pripažinimo srityse. Atsižvelgiant į būsimą ES lėšų valdymą (po Kipro problemos išsprendimo), taip pat rengtas mokymas viešųjų išlaidų valdymo srityje. Galiausiai prekybai per žaliąją liniją palengvinti (Reglamentas Nr. 866/2004) taip pat naudotasi TAIEX ES valstybių narių ekspertų paslaugomis – jie atliko reguliarius bulvių ir žuvų fitosanitarinius ir (arba) veterinarinius tyrimus. 2011 m. pabaigoje bendradarbiaujant su pagalbos gavėjais pradėta rengtis naujam pagalbos teikimo pagal TAIEX etapui. Naudojama ankstesniais metais pagal oro kokybės stebėjimo sutartis suteikta įranga. Dvi techninės pagalbos sutartys šiame sektoriuje įgyvendintos. Įranga atitinka naujo aplinkos apsaugos „įstatymo“ projekto reikalavimus. Siekiant tvarumo, būtina, kad ilguoju laikotarpiu būtų užtikrinti tinkami darbuotojai ir įrangos priežiūra. Vis dėlto „įstatymų“ projektai, kuriais siekiama darnos su acquis, buvo tvirtinami lėčiau negu tikėtasi. Telekomunikacijų reformos „įstatymas“ galiausiai priimtas 2011 m. pabaigoje, tačiau aplinkos apsaugos „įstatymo“ priėmimas atidėtas. 4.2.6. Kiti projektai 2011 m. atnaujintas 1 mln. EUR vertės su Pasaulio banku kuriamo Patikos fondo projektas, skirtas Ekonominės analizės programai siekiant augimo ir tvaraus vystymo įgyvendinti. Gruodžio mėn. pateikta ataskaita, kurioje apžvelgti rezultatai. 4.3. Finansinis vykdymas (sutartys ir mokėjimai) 4.3.1. Sutarčių sudarymas 2011 m. įsipareigojimų vertė buvo 7,45 mln. EUR (66 % sausio mėn. prognozuotų 11,2 mln. EUR). Įsipareigojimai, susiję su dotacijomis mokykloms, ir susitarimas dėl indėlio su JTVP kultūros paveldo srityje, atidėti iki 2012 m. 4.3.2. Mokėjimai 2011 m. mokėjimai iš viso sudarė 49,98 mln. EUR (67 % mėn. sausio mėn. prognozuotos sumos). Tačiau ilgainiui praėjusiais metais tikslinė suma peržiūrėta ir sumažinta iki 24,5 mln. EUR. Tai padaryta dėl to, kad nutraukti du darbų projektai, vėlavo didelio masto projektai vandens ir telekomunikacijų srityje, vėlai baigti dotacijų projektai, visų pirma susijusieji su kaimų modernizavimu. Išmokėta 100 % patikslintos tikslinės sumos. Iki 2011 m. pabaigos iš viso išmokėta 179 mln. EUR (69 % bendros sutarčių sumos nuo programos pradžios 2006 m.). 2011 m. pabaigoje nebaigtų vykdyti sutarčių buvo 533. 4.4. Stebėjimas Tarpinis peržiūros mechanizmas – tai kas pusmetį organizuojamas forumas, kuriame su pagalbos gavėjais išsamiai aptariama programa. Europos Komisijos darbuotojai taip pat nuolat stebi projektus vykdydami vizitus ir susitikimus vietoje, taip pat dalyvaudami projektų valdymo komiteto posėdžiuose. TAIEX veikla stebima pasitelkiant daugiau negu 20 projektų valdymo grupių, iš kurių kiekviena 2011 m. susitiko du kartus, taip pat per kas pusmetį rengiamus stebėjimo mechanizmo posėdžius. TAIEX logistika stebima pasitelkiant TAIEX valdymo sistemą internete. Daugelyje sričių, kuriose vykdoma veikla, dėl to, kad pagalbos gavėjams trūksta patirties ar gebėjimų, sunku įgyvendinti projektus arba juos įgyvendinti vėluojama. Pavyzdžiui, dotacijų gavėjai susidūrė su sunkumais dėl ES procedūrų, visų pirma dėl viešųjų pirkimų naudojant dotacijų lėšas. Šį klausimą sprendė projektų valdymo skyriai, įkurti, kad padėtų dotacijų gavėjams administruoti dotacijas. Infrastruktūros ir tiekimo projektų atveju Kipro turkų centrinė arba vietos administracija, kuri bus atsakinga už eksploatavimą ir priežiūrą, daugeliu atveju nesugeba užtikrinti adekvačių išteklių ir įrengti tinkamų struktūrų. Siekiant paremti pagalbos gavėją perdavimo laikotarpiu, teikiama tinkama techninė pagalba. 4.5. Auditas ir kontrolė 2011 m. Europos Audito Rūmai atliko veiklos auditą. Ataskaita bus paskelbta 2012 m. Plėtros GD Vidaus audito skyriaus 2008 m. audito ataskaita papildyta 2011 m. apžvalga, kurios išvadose pažymėta, kad visos rekomendacijos jau įgyvendintos, nors nustatyta tam tikra likutinė rizika perduodant darbus ir tiekimą. 2010 m. pabaigoje Plėtros GD Veiklos audito ir vertinimo skyrius atliko ex-post kontrolę, kad patikrintų 23 sandorių teisėtumą ir atitiktį taisyklėms. 2011 m. gegužės mėn. galutinėje ataskaitoje pateikta pastabų dėl procedūrų, šios pastabos šiuo metu svarstomos. Atliktas 12 pasirinktų dotacijų sutarčių išorės auditas ir 2012 m. pirmą pusmetį bus pateikta galutinė ataskaita. 4.6. Vertinimas 2011 m. inicijuota vandens sektoriaus peržiūra, kuri bus naudinga ateities programavimui. 2011 m. Pasaulio bankas taip pat vykdė KPB ekonominių aspektų tyrimą. 2012 m., kai bus įvykdyta didžioji 2006 m. programos dalis, numatyta atlikti plataus masto vertinimą. 4.7. Informavimas, viešumas ir matomumas Matomumas užtikrintas pasitelkus informacinį punktą (žr. 4 tikslą). Be to, uždavinys didinti matomumą skirtas skirtingų projektų techninės pagalbos grupėms. Dotacijų gavėjai taip pat surengė ne vieną renginį projektų baigimo proga. Komisijos atstovybė Kipre išplatino šešis pranešimus spaudai, susijusius su Pagalbos programa Kipro turkų bendruomenei. 4.8. Konsultacijos su Kipro Respublikos vyriausybe Rengti reguliarūs susitikimai su Kipro Respublikos vyriausybės atstovais, visų pirma tais atvejais, kai į salą vizito atvykdavo vyresnieji Komisijos pareigūnai. Komisija taip pat nuolat susitinka su Nuolatine atstovybe Briuselyje. Nuosavybės teisių patikrinimo srityje Komisijai toliau svarbu bendradarbiauti su Kipro Respublikos vyriausybe. 5. Išvados Nesant pripažinto pagalbos gavėjo ar tiesioginės institucijų pertvarkos programos, tebekyla programos įgyvendinimo sunkumų. Dėl veiklos sąlygų ir sui generis politinės ir ekonominės padėties šiaurinėje Kipro dalyje vis dar sunku daryti pažangą siekiant reglamento tikslo – palengvinti Kipro susivienijimą skatinant Kipro turkų bendruomenės ekonominį vystymąsi. Ateityje priimti ir įgyvendinti acquis rengiamasi lėtai ir tikėtina, kad Kipro turkų bendruomenei prireiks nemažai pagalbos, kad išsprendus Kipro problemą, po susivienijimo, daugelyje sričių ji įvykdytų acquis reikalavimus. Ataskaitiniu laikotarpiu vykdant veiklą pirmiausia buvo siekiama užbaigti 2006 m. programą. Buvo bebaigiamas ne vienas svarbus infrastruktūros ir įrangos tiekimo projektas. Į Morfu nuotekų valymo įrenginius pradėtos tiekti nuotekos, baigta ir liepos mėn. perduota bandomoji saulės elektrinė veikia visu pajėgumu. Siekta pagalbos gavėją parengti perdavimui ir eksploatavimui ateityje, tačiau trūksta išteklių ir patirties, todėl KT administracija turi dėti daugiau pastangų ir daugiau nuveikti, kad užtikrintų investicijų tvarumą. Daugeliu atveju pagrindinės nesklandumų priežastys – neveiksmingos struktūros ir neaiškios atsakomybės sritys. 2012 m. šios priežastys turi būti šalinamos. Daugelis nuo 2009 m. pradėtų dotacijų schemų įvertintos palankiai, tačiau joms įgyvendinti prireikė nemažai žmogiškųjų išteklių – iš dalies dėl to, kad pagalbos gavėjams trūko projektų ir finansų valdymo patirties. Pagrindinė 2006 m. programos dalis užbaigta, būtina parengti bendrą Pagalbos programos vertinimą, taip pat su konkrečiais sektoriais susijusius poveikio tyrimus – jie bus atlikti 2012 m. Tebėra sunkumų dėl programos grupės žmogiškųjų išteklių – iš dalies dėl to, kad pagal programą skiriama daug dotacijų, ir iš dalies todėl, kad numatyta sumažinti visų Komisijos tarnybų žmogiškuosius išteklius. Būtų naudingesnis intensyvesnis vidutinio ir ilgo laikotarpio planavimas, o tam reikalinga stabilesnė veiklos ir darbuotojų išlaidų finansavimo tvarka. [1] OL L 65, 2006 3 7, p. 5. [2] Komisijos sprendimai C(2011) 337 ir C(2011) 4443.