4.Suomija paraišką „EGF/2015/005 FI/Computer programming“ pateikė 2015 m. birželio 12 d., t. y. per 12 savaičių nuo dienos, kurią buvo įgyvendinti EGF reglamento 4 straipsnyje nustatyti intervencijos kriterijai. Komisija patvirtino gavusi paraišką 2015 m. birželio 12 d. – per dvi savaites nuo paraiškos pateikimo, o 2015 m. birželio 26 d. paprašė Suomijos pateikti papildomos informacijos. Tokia papildoma informacija buvo pateikta per aštuonias savaites, pratęsus terminą dviem savaitėmis tinkamai pagrįstu Suomijos prašymu. 12 savaičių terminas, iki kurio gavusi tinkamai užpildytą paraišką Komisija turėtų baigti pareiškėjo atitikties EGF finansinės paramos suteikimo sąlygoms vertinimą, baigiasi 2015 m. lapkričio 13 d.

–385 – nuo darbo sutarties nutraukimo de facto dienos ar nuo jos galiojimo pabaigos.

Reikalavimus atitinkantys paramos gavėjai

9.Bendras reikalavimus atitinkančių paramos gavėjų skaičius yra 1 603.

Darbuotojų atleidimo sąsaja su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos

10.Siekdama nustatyti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos sistemos struktūriniais pokyčiais dėl globalizacijos, Suomija teigia, kad pastaraisiais metais IRT sektoriaus darbo vietų pasiskirstymas tarp ES ir kitų šalių keitėsi ES nenaudai. Nors šios srities produkcijos kiekis didėja visame pasaulyje, jis mažėja Europoje, nes verslas ir paslaugos perkeliamos į Kiniją, Indiją, Taivaną ir kitas ne Europos šalis. Vien 2014 m. Suomijos IRT įmonių darbuotojų skaičius buvo sumažintas 3 proc. arba 1 500 žmonių.

IRT sektoriaus darbo vietų paskirstymas tarp Europos Sąjungos ir kitų šalių (2009 ir 2011 m.)

Šaltinis: Europos Komisija. ICT Industry Analysis Predict 2013 & 2014 Reports: An Analysis of ICT R&D in the EU and Beyond

11.Toks poveikis buvo ypatingai juntamas Suomijoje, kur visas Suomijos elektronikos pramonės sektorius buvo stipriai paveiktas, o „Nokia“ 2011 m. paskelbė apie masinį atleidimą iš darbo. 2012 m. „Nokia“ pirmiausia atleido 1 000 darbuotojų iš Sale esančios gamyklos („EGF/2012/006 FI/Nokia Salo“), o 2012 m. pabaigoje ir 2013 m. pradžioje atleido dar 3 700 darbuotojų („EGF/2013/001 FI/Nokia“). Po to dar 600 darbuotojų atleista mikroschemų kūrimo versle 2014 m. („EGF/2015/001 FI/Broadcom“).

12.Šiomis aplinkybėmis kompiuterių programavimo, konsultacinės ir susijusios veiklos sektoriuje ir toliau buvo dedamos pastangos siekiant konkuruoti pasaulio rinkoje ir nepaisant netgi to, kad neliko pagrindinio paslaugų kliento, t. y. „Nokia“.

13.Suomijos programinės įrangos pramonė dabar vis daugiau investuoja į pramoninio interneto ir debesijos kompiuterijos paslaugas, rinkdamasi geresnes (verslas verslui) paslaugas, nors tuo pat metu patiria problemų, susijusių su paslaugomis vartotojams (verslas vartotojams). Pastarosios problemos kyla dėl pasaulio rinkos kainų spaudimo. Rinkos dalyviai turi dėl užsakymų konkuruoti su įmonėmis iš pigesnės gamybos šalių. Be to, stebima tendencija, kad Suomijoje veikiančios viso pasaulio bendrovės tam tikrą veiklą perkelia į pigesnės gamybos šalis. CGI, pavyzdžiui, 2014 m. lapkričio mėn. paskelbė, kad ji turėjo sumažinti savo Suomijos personalą 270 etatų ir perkelti savo veiklą už ES ribų.

14.Programinės įrangos verslas yra pasaulinio masto verslo veikla, o programinės įrangos produktai perkami visame pasaulyje pasirenkant ekonomiškiausius šaltinius. Tačiau programinės įrangos produktai vis dar turi būti pritaikyti prie šalių, regionų ar kalbos specifinių reikalavimų.

15.Svarbus aspektas yra tai, kad pasaulinei programinės įrangos pramonei nuolat reikalinga nauja, išsilavinusi darbo jėga, nes produktų gyvavimo ciklas ir susijusios programinės įrangos sprendimai yra labai trumpi, palyginti su jų personalo gyvavimo ciklu. Konkurencija tarp darbuotojų iš ES ir iš ES nepriklausančių šalių yra labai didelė. Senstantiems ir mažiau išsilavinusiems darbuotojams iš ES sunku konkuruoti su jaunais ir aukštesnės kvalifikacijos darbuotojais už ES ribų.

16.Nors 2008 m. Suomijoje technologijų pramonėje iš viso dirbo 326 000 žmonių, tokiose bendrovėse dirbančių darbuotojų skaičius 2014 m. buvo 276 000. Tai atitinka maždaug 3 % mažėjimą per metus (10 000 darbuotojų).

17.Iki šiol kompiuterių programavimo, konsultacinės ir susijusios veiklos sektoriuje buvo pateiktos dvi EGF paraiškos, iš kurių viena grindžiama globalizacija ir viena – pasauline finansų ir ekonomikos krize.

Darbuotojų atleidimą ir darbo veiklos nutraukimą lemiantys įvykiai

18.Šiuos atleidimus bendrovėje „Nokia“ lemiantys įvykiai – tai pokyčiai, kurie pastaraisiais metais turėjo didelį poveikį IRT sektoriui Suomijoje. „Nokia“ mobiliųjų telefonų operacinių sistemų kūrimas ir projektavimas buvo panaudotas įdarbinti tūkstančius Suomijos žmonių, ypač Oulu, o šiuo metu šios funkcijos buvo perkeltos į šalis už Europos ribų.

19.Dėl „Nokia“ ir „Microsoft“ sprendimų (gamybos perkėlimo, nutraukimo ir kūrimo darbų stabdymo Suomijoje) nukentėjo daugelis programinės įrangos gamintojų įmonių, kurių veikla buvo susijusi su „Nokia“ ar „Microsoft“. Todėl bendrovės „Nokia“ problemos darė poveikį padėčiai visoje Suomijos programinės įrangos pramonėje. Pavyzdžiui, IRT paslaugų bendrovė „Tieto“ pateisino darbuotojų atleidimą, apie kurį ji paskelbė 2014 m. rudenį, sumažėjusiu užsakymų skaičiumi iš vieno savo pagrindinių klientų, t. y. „Nokia“. Tokios bendrovės kaip „Atos IT Solutions and Services“, žaidimų bendrovė „Rovio Entertainment and Samlink“ atleido darbuotojus dėl panašių priežasčių.

20.Per 2014 m. rudenį ir 2015 m. pavasarį darbuotojus atleido iš viso 69 programinės įrangos pramonės įmonės. Priežastys, dėl kurių įvyko šie atleidimai iš darbo, yra įvairios, bet dažniausia jų buvo ta, kad bendrovės patyrė vis spartesnę stiprėjančią tarptautinę konkurenciją. „Nokia“ ir „Microsoft“ įmonių veiklos nutraukimas buvo ypač svarbus, bet dažniausiai darbuotojų atleidimai yra didesnio masto fenomeno visame programavimo sektoriuje dalis.

Tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar šalies ekonomikai ir užimtumui