EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA (ES) 2019/1421

2019 m. kovo 26 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2017 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, IV skirsnis – Teisingumo Teismas, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

džiaugiasi tuo, kad remdamiesi auditu Audito Rūmai padarė išvadą, jog per 2017 m. gruodžio 31 d. pasibaigusius metus atliekant visus mokėjimus, susijusius su Teisingumo Teismo administracinėmis ir kitomis išlaidomis, reikšmingų klaidų nepadaryta;

pažymi, kad 2017 finansinių metų nustatytos teisės į gautinas sumas sudarė 51 677 001 EUR ir buvo 3,6 proc. mažesnės nei numatytos įplaukos, viršijančios 53 595 000,00 EUR; pažymi, kad šį skirtumą daugiausia lemia tai, jog vykstant Teisingumo Teismo reformai trys iš devyniolikos naujų teisėjų buvo paskirti vėlai, dėl to išlaidos darbuotojams buvo mažesnės nei tikėtasi;

atkreipia dėmesį į tai, kad 2017 m. Teisingumo Teismas skyrė 850 000 EUR atlyginti žalai, kurią priteisė padengti Bendrasis Teismas remdamasis tuo, jog trijose 2011 ir 2013 m. Bendrojo Teismo baigtose nagrinėti bylose nesugebėta priimti sprendimo per pagrįstą laikotarpį;

pažymi, kad Teisingumo Teismas nustatė per didelius įsipareigojimus pagal įvairias 14 skyriaus „Kiti darbuotojai ir išorės veikla“ biudžeto eilutes, be kita ko, komandiruotėms (biudžeto eilutė 162), ir 2017 m. įsipareigojo 342 000 EUR, o mokėjimai sudarė tik 204 795,27 EUR, ir nustatė didesnius įsipareigojimus tęstiniam kvalifikacijos kėlimui (biudžeto eilutė 1612), jie sudarė 1 457 644,07 EUR, o mokėjimai siekė tik 579 000,04 EUR; pažymi, kad Teisingumo Teismas, rengdamas savo 2019 m. sąmatą ir reaguodamas į Parlamento pastabą, pateiktą pranešime dėl 2016 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo, iki 299 750 EUR sumažino savo prašomus asignavimus narių komandiruotėms; ragina Teisingumo Teismą toliau stengtis užtikrinti patikimą finansų valdymą, kad būtų galima išvengti didelių skirtumų tarp įsipareigojimų ir mokėjimų;

pabrėžia, kad rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo principas turėtų būti taikomas ne tik Teisingumo Teismo biudžetui apskritai, bet turėtų apimti konkrečių, išmatuojamų, pasiekiamų, aktualių, per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų, taikytinų atskiriems departamentams, skyriams ir personalo metiniams planams, taip pat atitinkamų institucijos sąmatoms sudaryti reikiamų rodiklių nustatymą; todėl ragina Teisingumo Teismą vykdant savo veiklą plačiau taikyti rezultatais grindžiamo biudžeto sudarymo principą;

reiškia susirūpinimą dėl to, kad, priešingai nei susijusios teisėtumo, reagavimo ar skaidrumo sąvokos, atskaitomybė iki šiol nebuvo labai svarbi formuluojant Teisingumo Teismo įgaliojimus;

palankiai vertina tai, kad Teisingumo Teismas pradėjo dirbti kuriant integruotą bylų valdymo sistemą, pakeisiančią per pastaruosius 25 metus sukurtų procedūrų rinkinį ir apimsiančią veiklos rodiklių ir pranešimo priemonių kompiuterizavimo komponentą;

pažymi, kad tik 4,8 proc. viso Teisingumo Teismo biudžeto buvo skirta informacinėms technologijoms (IT) ir telekomunikacijoms; pabrėžia, kad svarbu įdiegti bepopierius informacijos ir dokumentų srautus siekiant užtikrinti greitą ir veiksmingą komunikaciją, ir ragina Teisingumo Teismą toliau taikyti reikalingas priemones šiam tikslui pasiekti; šiuo atveju palankiai vertina dažnesnį naudojimąsi taikomąja programa „e-Curia“ ir ragina Teisingumo Teismą siekti artimoje ateityje užtikrinti neribotą galimybę visus procesinius dokumentus pateikti naudojantis šia taikomąja programa; palankiai vertina tai, kad nuo 2016 m. visos valstybės narės naudojasi taikomąja programa „e-Curia“, o tai parodo, jog veiksmingai padidėjo visuomenės informuotumas apie tai, kad esama tokios taikomosios programos, ir apie jos teikiamus privalumus;

pažymi, kad bendras Teisingumo Teisme iškeltų bylų skaičius 2017 m. (1 656 bylos) buvo didesnis už 2016 m. iškeltų bylų skaičių (1 604 bylos) ir kad 2017 m. baigtų nagrinėti bylų skaičius išliko aukštas (1 594 bylos, lyginant su 1 628 bylomis 2016 m.); pažymi, kad teismo proceso trukmės vidurkis nuo 16,7 mėnesio 2016 m. sutrumpėjo iki 16,3 mėnesio 2017 m.; palankiai vertina efektyvumo didinimo priemones, dėl kurių metinis baigtų nagrinėti bylų skaičius per 2010–2017 m. laikotarpį padidėjo 29,6 proc., o naujų bylų skaičius nuolat augo;

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad Teisingumo Teismas turi užtikrinti nepriekaištingos kokybės teisingumo vykdymą ir tai daryti per pagrįstą laiką, be to, veikdamas kaip Sąjungos institucija, Teisingumo Teismas taip pat turi užtikrinti kuo efektyvesnį ir veiksmingesnį turimų viešųjų lėšų panaudojimą pagal patikimo finansų valdymo principus;