EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2023 01 12 COM(2022) 740 final/2 CORRIGENDUM



This document corrects document COM(2022) 740 final of 06.10.2022.



Concerns all language versions.



Correction of small errors on pages 7, 19 and 22; correction of footnotes 45, 71 and 81.



The text shall read as follows: KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl migracijos ir prieglobsčio ataskaitos















































1.ĮVADAS Per pastaruosius vienus metus Europos Sąjungai teko stoti į akistatą su virtine didelį poveikį migracijai, prieglobsčiui ir sienų valdymui darančių įvykių. Neišprovokuotas Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą lėmė didžiausią priverstinį žmonių perkėlimą Europoje nuo Antrojo pasaulinio karo ir numatoma, kad dėl neseniai įvykusios karo eskalacijos prie Sąjungos išorės sienų atvyks vis daugiau Rusijos piliečių. Prie padidėjusių migrantų srautų problemos prisidėjo ir intensyvūs srautai Viduržemio jūros regiono ir Vakarų Balkanų maršrutais. Baltarusijos režimo naudojimasis migrantais kaip priemone siekti politinių tikslų sukėlė precedento neturinčių teisinių ir operatyvinių iššūkių. Tuo pat metu valstybėms narėms teko sustiprinti sienų ir vizų valdymą, nes buvo panaikinti dėl COVID-19 įvesti kelionių apribojimai ir atnaujintas turizmas bei verslas. ES įrodė galinti greitai reaguoti imdamasi konkrečių solidarumo veiksmų ir veiksmingo koordinavimo. Precedento neturintis Laikinosios apsaugos direktyvos aktyvavimas ir tai, kad tiek daug pavienių europiečių priėmė iš Ukrainos bėgančius žmones – akivaizdus Europos vertybių puoselėjimo pavyzdys. Praktiniai, tiesioginiai veiksmai vietoje parodė, kaip ES padeda žmonėms, kuriems reikia apsaugos, ir spaudimą patiriančioms valstybėms narėms. Reagavimas į karo pasekmes išryškino didėjančius ES pajėgumus imtis kolektyvinio atsako. Migracinės parengties ir migracijos krizių valdymo plano tinklas nustatė naują būdą stiprinti komunikaciją ir abipusį informuotumą, kaip darnaus ES atsako pagrindą. Solidarumo platforma tapo iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo koordinavimo centru. Naujoji ES prieglobsčio agentūra, Frontex ir Europolas padidino pagalbą, kad padėtų valstybėms narėms įveikti naujus iššūkius. Įveikti iššūkius mums padeda Sąjungos reaktyvumas ir veiksmų sparta. Vis dėlto, praėjus metams nuo paskutinės migracijos ataskaitos, įsitikinta, kad reikia struktūrinių ES prieglobsčio ir migracijos sistemos reformų, kad ES galėtų reaguoti tiek į krizines situacijas, tiek į ilgesnio laikotarpio tendencijas. Dėl Prancūzijos pirmininkavimo Tarybai laikotarpiu įsivyravusios teigiamos dinamikos padaryta didelė pažanga, susijusi tiek su vidiniais, tiek su išoriniais Migracijos ir prieglobsčio pakto aspektais. Nauja solidarumo deklaracija tapo pagrindu valstybėms narėms atnaujinti Komisijos remiamą bendradarbiavimą. Mūsų partnerystė su pagrindinėmis kilmės ir tranzito valstybėmis sustiprėjo visais migracijos ir priverstinio perkėlimo aspektais. Informavimas diplomatiniais kanalais buvo naudingas tiek platesniam bendradarbiavimui migracijos srityje, tiek tokiais esminiais atvejais, kaip Baltarusijos režimo naudojimasis migrantais kaip priemone. Dėl realaus darbo jėgos trūkumo daugelyje visų valstybių narių sektorių būtina pritraukti dinamiškos darbo jėgos, taip pat nustatyti saugius būdus mažinti neteisėtos migracijos paskatas. Naujasis įgūdžių ir talentų pasiūlymų rinkinys atspindi pakte išdėstytą visapusišką požiūrį į tarptautinio lygmens partnerystę. Komisija palankiai vertina Europos Parlamento ir rotacijos tvarka Tarybai pirmininkavusių valstybių narių sutartas bendras veiksmų gaires, kuriomis patvirtinamas įsipareigojimas dėti visas pastangas, kad pakte numatyti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų prieglobsčio ir migracijos valdymo srities aktų būtų priimti iki 2019–2024 m. EP kadencijos pabaigos. Šioje ataskaitoje apžvelgiama migracijos ir prieglobsčio srities pažanga ir pagrindiniai pokyčiai per pastaruosius vienus metus. Joje nurodomi pagrindiniai būsimi uždaviniai ir primenami veiksmai, kurių reikia, kad migracijos ir prieglobsčio politika taptų tvirtesnė ir teisingesnė. 2.ES ATSAKAS Į RUSIJOS INVAZIJĄ Į UKRAINĄ Europos svetingumas neturi precedento – ji priėmė milijonus nuo Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą bėgančių žmonių. Į tokio masto iššūkį Komisija reagavo greitai, panaudodama visas turimas ES lygmens paramos valstybėms narėms priemones ir pasikliaudama ypatingu pavienių europiečių dosnumu. Pagalbos Europos Sąjungoje telkimas glaudžiai siejamas su humanitarinių poreikių tenkinimu ir atstatymo pradėjimu pačioje Ukrainoje (žr. 7 skirsnį). Svarbiausias ES pasirengimo priimti nuo karo bėgančius asmenis įrodymas – tai, kad 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą aktyvuota Laikinosios apsaugos direktyva, kuria nuo karo bėgantiems asmenims suteikiamas aiškus teisinis statusas ir beprecedentė apsauga visoje ES, įskaitant teisę į apgyvendinimą, švietimą ir sveikatos priežiūrą, taip pat teisę į darbą. Užregistruota daugiau kaip 4 mln. prašymų dėl laikinosios apsaugos arba deramos apsaugos pagal valstybių narių nacionalinę teisę. Komisija, ES agentūros ir valstybės narės bendradarbiaudamos siekė, kad šios teisės būtų įgyvendintos. Komisija skubiai paskelbė praktines patikrinimų ES pasienyje su Ukraina gaires, kuriomis paaiškinamos Šengeno sienų kodekse numatytos lankstumo priemonės padėčiai valdyti. Siekiant užtikrinti, kad asmenys visose valstybėse narėse turėtų vienodas teises, reguliariai atnaujinamos papildomos laikinosios apsaugos gairės. Nuo 2022 m. vasario 24 d. vienas iš jau sukurtų ir veikiančių pakto elementų – ES migracinės parengties ir migracijos krizių valdymo mechanizmo tinklas užtikrina visų subjektų informuotumą apie padėtį, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir koordinuotas ES atsakas, glaudžiai koordinuojant veiksmus su kitais forumais, visų pirma su ES integruotu politinio atsako į krizes mechanizmu ir Solidarumo platforma. Solidarumo platforma Solidarumo platformą Komisija įkūrė siekdama padėti aktyvuoti Laikinosios apsaugos direktyvą. Ji tapo Europos veiksmų koordinavimo centru. Komisijos pirmininkaujama platforma vienija valstybes nares, Šengeno asocijuotąsias šalis, Europos išorės veiksmų tarnybą, ES prieglobsčio agentūrą, Frontex, Europolą, Tarptautinę migracijos organizaciją, JT pabėgėlių agentūrą UNHCR, Ukrainą ir Moldovą. Ji taip pat yra diskusijų su tarptautiniais partneriais, visų pirma Jungtinėmis Amerikos Valstijomis, Kanada ir Jungtine Karalyste, kanalas. Solidarumo platforma stebi, kokių poreikių kyla Europos Sąjungoje, ir koordinuoja praktinį atsaką. Ji nustato, kiek asmenų pajėgios priimti valstybės narės, padeda užtikrinti, kad perkeltieji asmenys žinotų, kokios yra jų galimybės, ir padeda užtikrinti jų saugumą pagal vadovaujant ES kovos su prekyba žmonėmis koordinatoriui parengtą ES bendrą kovos su prekyba žmonėmis planą. Platforma skatina dėti pastangas užtikrinti švietimą, užimtumą ir tvarų apgyvendinimą, padėti išvykti iš Moldovos ir remti nusprendusius grįžti į Ukrainą. Dėmesys nuolat sutelkiamas į pažeidžiamiausių asmenų, ypač vaikų, apsaugą. 10-ies punktų plano įgyvendinimas ES atsakas buvo parengtas remiantis kovo mėn. Komisija sudarytu 10-ies punktų planu. Viena pagrindinių šio plano dalių – laikinosios apsaugos gavėjų registracijos platforma – sudaro sąlygas valstybėms narėms realiuoju laiku keistis informacija apie užregistruotus laikinosios ir tinkamos apsaugos pagal nacionalinę teisę gavėjus, kartu užkertant kelią galimam piktnaudžiavimui. Platforma jau naudojasi 24 valstybės narės, be to, ketinama ją išplėsti įtraukiant Daniją ir Šengeno asocijuotąsias šalis. Tolesnį asmenų judėjimą link priėmimo punktų valstybėse narėse palengvina transporto ir informacijos centrų žemėlapis. Vienas iš svarbiausių prioritetų – stiprinti priėmimo sistemas, užtikrinti įtrauktį į vietos bendruomenes ir rasti saugų ir tinkamą apgyvendinimą. ES prieglobsčio agentūra pateikė praktines rekomendacijas dėl skubaus apgyvendinimo privačiuose būstuose. Pagal iniciatyvą „Saugūs namai“ buvo paremta daug organizacijų, kurios sudaro sąlygas privačių būstų savininkams priimti ukrainiečius, pavyzdžiui, buvo pateiktos gairės, kaip užtikrinti, kad privatus būstas būtų tinkamas ir saugus. Dabar viena iš pasirengimo būsimiems pokyčiams priemonių – bendras Europos nenumatytų atvejų ir reagavimo planas. Šiuo metu rengiami nacionaliniai nenumatytų atvejų planai, ypatingą dėmesį skiriant pasirengimui žiemai.

Maždaug pusė iš Ukrainos atvykstančių asmenų yra vaikai – keliaujantys su lydinčiais asmenimis arba vieni. Tikslinės gairės, kaip apsaugoti vaikus visais jų kelionės į saugius namus etapais, buvo papildytos ypatingą dėmesį skiriant nelydimų vaikų perdavimui iš Moldovos ir tinkamai Ukrainos institucijose gyvenusių vaikų priežiūrai. ES bendru kovos su prekyba žmonėmis planu siekiama kuo labiau sumažinti pavojų, kad judūs ar darbo ieškantys asmenys, ypač moterys ir vaikai, taps organizuoto nusikalstamumo aukomis. Tarp ES lygmens veiksmų ir rekomendacijų valstybėms narėms – informuotumo didinimas, prevencija, glaudesnis teisėsaugos ir teisminis bendradarbiavimas, aukų nustatymas bei apsauga ir bendradarbiavimas su ES nepriklausančiomis šalimis, ypač Ukraina ir Moldova. Patvirtintų prekybos žmonėmis atvejų šiuo metu yra nedaug, tačiau rizika yra akivaizdi. Apie visus atvejus ir tyrimus ir toliau turėtų būti pranešama Europolui. Iki metų pabaigos Komisija taip pat pateiks kovą su prekyba žmonėmis ir aukų apsaugą reglamentuojančių teisės aktų peržiūros pasiūlymus. ES misijos vietoje, įskaitant ES patariamąją misiją (EUAM) Ukrainoje, padeda Ukrainos valdžios institucijoms valdyti sienas. ES išplėtė pasienio pagalbos misijos (EUBAM) įgaliojimus įtraukdama Moldovą ir Ukrainą, kad jos darbuotojai taip pat galėtų padėti Moldovos pasienio policijai. Moldovai reikalingas ES solidarumas ir suteikta speciali pagalba. Valstybės narės įsipareigojo priimti apie 20 000 Moldovoje prieglobstį gavusių žmonių, nors iki šiol daugelis ukrainiečių pageidauja likti arti savo gimtosios šalies. Dėl greitai su Moldova sudaryto susitarimo dėl statuso sienų valdymą dabar remia Frontex. Spręsti saugumo problemas, įskaitant prekybą šaunamaisiais ginklais, narkotikais ir žmonėmis, Moldovai padeda ir naujasis ES vidaus saugumo ir sienų valdymo paramos centras. Komisija bendradarbiauja su savo tarptautiniais partneriais, kad nuo karo bėgantiems asmenims būtų užtikrinta saugi vieta apsistoti kitose šalyse. Trečiųjų šalių piliečiams padedama saugiai grįžti namo, o Jungtinėse Amerikos Valstijose, Kanadoje ir Jungtinėje Karalystėje iki šiol priimta beveik 250 000 asmenų. Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis ir tarptautiniais partneriais, siekdamos padėti repatrijuoti po Rusijos invazijos į Ukrainą užsienyje įstrigusius Ukrainos piliečius. 10-ies punktų plane taip pat atsižvelgta į poveikį vidaus saugumui. Ketvirtojoje saugumo sąjungos pažangos ataskaitoje aprašoma, ką nuveikė Europolas ir kaip per Turto įšaldymo ir areštavimo darbo grupę nacionalinės valdžios institucijos koordinavo visapusišką ES sankcijų Rusijai įgyvendinimą. Teisių pagal Laikinosios apsaugos direktyvą užtikrinimas ES taip pat ėmėsi įvairių tikslinių sektorinių iniciatyvų, kuriomis siekiama įgyvendinti įvairias pagal Laikinosios apsaugos direktyvą teikiamas teises. Iš Ukrainos bėgančių asmenų švietimo srityje ypatingas dėmesys skiriamas pasirengimui 2022–2023 mokslo metams. Visi vaikai turėtų turėti galimybę lankyti vietos mokyklą ES, tačiau užsiėmimai turėtų būti tokie, kad vaikai galėtų išlaikyti tvirtą ryšį su Ukraina. Komisija teikia paramą ir gaires per Europos platformas, įskaitant „School Education Gateway“, „eTwinning“ ir naująjį Ukrainos mokyklų centrą. ES švietimo solidarumo su Ukraina grupė padeda telkti ekspertines žinias visoje ES . Pagal programą „Erasmus+“ taip pat teikiama tikslinė parama studentams, neseniai mokslus baigusiems absolventams, mokytojams ir instruktoriams, o pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ bus skiriamos stipendijos perkeltiesiems tyrėjams iš Ukrainos. Šios pastangos papildo ES paramą, kuria siekiama padėti mokykloms atnaujinti veiklą pačioje Ukrainoje (žr. 7 skirsnį). Laikinosios apsaugos gavėjai taip pat turi teisę patekti į darbo rinką. Siekdama užtikrinti, kad žmonės galėtų dirbti jų kvalifikacijas atitinkantį darbą, Komisija paskelbė Rekomendaciją dėl profesinių ir akademinių kvalifikacijų pripažinimo ir pateikė Patekimo į darbo rinką, profesinio rengimo ir tęstinio švietimo gaires. Ukrainiečių kalba buvo įtraukta į trečiųjų šalių piliečiams skirtą įgūdžių profiliavimo priemonę, Europaso portalą ir įgūdžių bei profesijų klasifikatorių. Patekti į ES darbo rinką laikinosios apsaugos gavėjams padeda kartu su Europos darbo institucija parengtas specialistų rezervo bandomasis projektas, vykdomas platformoje EURES. Čia darbo ieškantys asmenys gali įkelti gyvenimo aprašymus, susipažinti su paskelbtomis laisvomis darbo vietomis, o juos gali rasti potencialūs darbdaviai. Bendradarbiaudama su Europos mokymo fondu Komisija baigia Ukrainos ir ES kvalifikacijų sistemų palyginamumo projektą. Iš Ukrainos perkelti asmenys remiami ir pagal ES įgūdžių paktą, programą „Erasmus jauniesiems verslininkams“ ir verslininkėms skirtą iniciatyvą. Integruoti vaikus ir didinti jų tėvų galimybes patekti į darbo rinką padeda Europos vaiko garantijų sistema. Laikinoji apsauga taip pat suteikia teisę į medicininę priežiūrą, kuri apima bent skubią pagalbą ir pagrindines ligų gydymo paslaugas. Praktiniu požiūriu daugelis valstybių narių viršijo formalius direktyvos reikalavimus ir teikė didesnes galimybes. Perkeltuosius pacientus ir sveikatos priežiūros specialistus, taip pat pilietinės visuomenės organizacijas remia specialus suinteresuotųjų subjektų tinklas. Komisija taip pat stengiasi padėti grįžti namo tiems, kas nori grįžti po gydymo ES, pagal programą MEDEVAC. ES taip pat padeda šalinti padarinius psichikos sveikatai teikdama psichosocialinę paramą pagal programą „ES – sveikatos labui“, kuria Ukraina naudojasi tokiomis pačiomis sąlygomis kaip ES ir asocijuotosios šalys. Konkrečiai, per Tarptautinę Raudonojo Kryžiaus federaciją įgyvendinama psichikos sveikatos rėmimo programa, kuri iš pradžių buvo skirta padėti atvykstantiems į valstybes nares, besiribojančias su Ukraina, bus išplėsta, kad apimtų visas valstybes nares, o finansavimas bus padvigubintas. Aiškus ir savalaikis informavimas ES solidarumo su Ukraina svetainėje ir pagalbos ukrainiečių ir rusų kalbomis linija yra plataus masto komunikacijos strategijos, kuria siekiama padėti užtikrinti, kad gavėjai žinotų savo teises ir suprastų, kokios yra apgyvendinimo, darbo, švietimo ir sveikatos priežiūros galimybės, priemonės. Jos padėjo didinti užtikrintumą judant ES viduje. Praktinė ir finansinė parama Svarbų vaidmenį užtikrinant laikiną apsaugą visoje Sąjungoje atlieka ne tik valstybėms narėms teikiama parama – koordinavimas ir bendros gairės, bet ir ES agentūros ir greitai pakoreguotas ES finansavimas. ES agentūros greitai teikė praktinę paramą su Ukraina besiribojančioms valstybėms narėms ir Moldovai. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (Frontex) į Rumuniją, Slovakiją, Lenkiją ir Moldovą išsiuntė beveik 260 nuolatinio korpuso pareigūnų bei techninės įrangos ir yra pasirengusi, priklausomai nuo poreikių, į regioną nusiųsti daugiau pareigūnų ir įrangos. ES prieglobsčio agentūra gerokai išplėtė savo veiklą – sudarė naujus veiklos planus su Bulgarija, Čekija ir Rumunija ir iš dalies pakeitė kitus planus, kad suteiktų papildomą paramą laikinajai apsaugai užtikrinti. Šiuo metu valstybėse narėse ir Moldovoje dirba daugiau kaip 60 ekspertų ir vertėjų žodžiu. Europolas išsiuntė operatyvines grupes į Vengriją, Lenkiją, Rumuniją, Slovakiją ir Moldovą, siekdamas padėti nacionalinėms valdžios institucijoms anksti nustatyti su karu susijusią nusikalstamą veiklą, įskaitant neteisėtą migrantų gabenimą ir prekybą žmonėmis. Finansavimo poreikių tenkinimas Komisija užtikrino precedento neturintį lankstumą naudojant ES lėšas, siekdama remti valstybių narių, pagrindinių organizacijų ir pilietinės visuomenės pastangas padėti tiems, kam reikalinga pagalba. Komisija ėmėsi skubių veiksmų, kad sutelktų turimus sanglaudos politikos fondų išteklius. Sąlygas valstybėms narėms lanksčiai panaudoti išteklius sudarė iškart po invazijos pateikti sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje (CARE) pasiūlymai. Šiuos išteklius vis dar galima panaudoti priemonėms, kuriomis remiami iš Ukrainos bėgantys žmonės, finansuoti pagal 2014–2020 m. sanglaudos paketą, įskaitant iniciatyvą „REACT-EU“. Paskui pradėta teikti lanksti pagalba teritorijoms (FAST-CARE), apimanti 2021–2027 m. laikotarpį. Dėl didesnio išankstinio finansavimo, 100 proc. ES bendro finansavimo ir supaprastintų procedūrų abi šios priemonės padeda valstybėms narėms greitai gauti kuo daugiau lėšų. Jau dabar daug pastangų šalinti karo padarinius dedama įgyvendinant iš Europos socialinio fondo (ESF) / ESF+ finansuojamas programas. Naujomis lankstumo priemonėmis bus galima remti švietimą, užimtumą ir socialinę įtrauktį, o nuo invazijos bėgantiems asmenims teikti pagalbą maistu ir būtinąją materialinę pagalbą. Prie su migracijos poreikiais susijusių problemų sprendimo svariai prisideda ir investicijos pagal Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) programas. Tenkinti pirminio priėmimo (skubaus apgyvendinimo, maisto, sveikatos priežiūros ir kt.) poreikius ir užtikrinti laikinąją apsaugą (pradinį duomenų tvarkymą ir registravimą, asmenų nukreipimą į specializuotas paramos tarnybas ir kt.) padėjo ir lankstumas naudojant 2014–2020 m. vidaus reikalų fondus. Dalis paramos turėtų būti skiriama pilietinės visuomenės organizacijoms ir vietos bei regionų valdžios institucijoms, kurios atlieka esminį vaidmenį teikiant skubią pagalbą. Norėdamos sustiprinti savo pajėgumus priimti iš Ukrainos bėgančius asmenis ir sudaryti palankesnes sąlygas jų integracijai, valstybės narės taip pat gali pasinaudoti techninės paramos priemone. Ilgesnio laikotarpio poreikiams tenkinti 2021–2027 m. finansinėje programoje numatytas didelis finansavimas. Priemones, kuriomis remiama migrantų kilmės asmenų integracija, valstybės narės taip pat gali įtraukti į sanglaudos politiką ir nacionalines vidaus reikalų fondų lėšomis finansuojamas programas. Paramą nacionalinėms valdžios institucijoms užtikrino Komisijos tarnybų atstovų techninio lygmens vizitai į visas pagrindines valstybes nares, o siekiant sudaryti palankesnes sąlygas optimaliai ir papildomai panaudoti turimas ES lėšas buvo nustatytas vieno langelio principas. ES tvirtai įsipareigojusi saugoti asmenis, bėgančius nuo Rusijos invazijos į Ukrainą. Komisija ketina pasinaudoti visomis Laikinosios apsaugos direktyvoje numatytomis galimybėmis ir leisti suteiktą laikinąją apsaugą pratęsti dar vieniems metams – iki 2024 m. kovo mėn. Taip milijonams žmonių užtikrinamas tikrumas ir stabilumas. Labai svarbu, jog valstybės narės užtikrintų, kad paramos gavėjai ir toliau naudotųsi savo teisėmis ir padėtų žmonėms pereiti į stabilesnį darbą, o vaikams – įsitvirtinti švietimo sistemoje. ES toliau rems valstybių narių pastangas užtikrinti sklandžią ir abipusiškai naudingą naujų atvykstančių asmenų integraciją ir įtrauktį į ES visuomenę. Daug žmonių turės kelis kartus persikelti tarp ES ir Ukrainos, tvari parama taip pat bus reikalinga nusprendusiems visam laikui grįžti namo. Komisija rems namo grįžtančių ukrainiečių reintegraciją, vykdydama platesnio masto pagalbos ir atstatymo įsipareigojimą Ukrainai. Ji bendradarbiaus su valstybėmis narėmis ir Ukrainos valdžios institucijomis per solidarumo platformą, siekdama parengti praktines gaires ir sprendimus, kad namo grįžtantys asmenys galėtų išsiregistruoti arba pranešti apie tai kompetentingoms institucijoms, žinodami, kad jie gali lengvai grįžti į ES ir vėl naudotis laikinosios apsaugos suteikiamomis teisėmis.

3.JUDĖJIMAS NUSTATYTAIS MARŠRUTAIS Iki šiol 2022 m. rytinės Viduržemio jūros regiono dalies, centrinės Viduržemio jūros regiono dalies ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies bei Atlanto vandenyno maršrutais neteisėtai atvykusių asmenų skaičius viršijo prieš pandemiją buvusį skaičių, tačiau išliko gerokai mažesnis už 2015 m. lygį. Dažniausiai tebėra naudojamas centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutas. Beveik visi vyko į Italiją, o atvykėlių į Maltą skaičius gerokai sumažėjo. Šiuo metu šiuo maršrutu daugiausia atvyksta tunisiečiai, egiptiečiai ir bangladešiečiai. Dauguma asmenų ir toliau vyksta iš Libijos ir Tuniso, nors šiuo metu 16 proc. visų neteisėtai atvykusių asmenų skaičiaus sudaro atvykėliai iš Turkijos. 2022 m. taip pat vyko migracija iš Libano tiesiai į Italiją. Palyginti su 2021 m., rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu neteisėtai atvykusių asmenų skaičius padvigubėjo, daugiausia dėl Kipre padidėjusio migracijos spaudimo: šiuo maršrutu atvyksta apie 60 proc. asmenų. Į Graikiją atvykstančių asmenų skaičius tebėra mažesnis nei prieš pandemiją. Šiuo maršrutu daugiausia atvyksta sirai, nigeriečiai ir turkai. Alžyras ir Marokas tebėra pagrindinės išvykimo vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies (Atlanto) maršrutu į žemyninę Ispanijos dalį ir Kanarų salas šalys. Pagrindinės kilmės šalys yra Marokas, Alžyras, Senegalas, Dramblio Kaulo Krantas ir Gvinėja. Neteisėtas sienos kirtimas trimis Viduržemio jūros maršrutais iki rugsėjo 25 d. (šaltinis: valstybės narės) Per pirmuosius aštuonis 2022 m. mėnesius Vakarų Balkanų maršrute buvo nustatyta daugiau kaip 86 000 neteisėto sienos kirtimo atvejų, t. y. beveik tris kartus daugiau nei 2021 m. ir daugiau nei dešimt kartų daugiau nei per tą patį laikotarpį 2019 m. Tai daugiausia buvo Sirijos, Afganistano ir Turkijos piliečiai. Tarp veiksnių, turinčių įtakos dideliems srautams, – regione jau esančių migrantų judėjimas ir asmenų atvykimas oro transportu į Serbiją dėl bevizio režimo. Ypač padaugėjo atvykstančiųjų Šiaurės Makedonijos ir Serbijos maršrutu. Atsižvelgdama į smarkiai išaugusį atvykstančiųjų skaičių, Komisija atidžiau stebi padėtį per ES migracinės parengties ir migracijos krizių valdymo mechanizmo tinklą ir spalio 4 d. surengė pirmąjį specialų posėdį. Padėtis prie rytinės sienos su Baltarusija išlieka stabili – neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius yra gerokai mažesnis nei 2021 m., kai buvo pasiektas naudojimosi migrantais kaip priemone krizės pikas. Tačiau pastaruoju metu turima duomenų, kad šiek tiek padaugėjo bandymų neteisėtai kirsti sieną su Lietuva, Lenkija ir Latvija, nors skaičiai vis dar gerokai mažesni už 2021 m. užfiksuotus didžiausius rodiklius. Esama pokyčių, susijusių su sieną kertančių asmenų pilietybe ir maršrutais, ir daug asmenų atvyksta į Baltarusiją prieš tai teisėtai keliavę į Rusiją. Per pirmuosius septynis metų mėnesius prieglobsčio prašymų padaugėjo, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2021 m., t. y. tais metais, kai skaičius sumažėjo dėl pandemijos: nuo maždaug 290 000 prašymų iki beveik 480 000 prašymų. Palyginimo dėlei per tą patį 2019 m. laikotarpį pateikti 375 288 prašymai. Daugiausia prašymų pateikė Afganistano, Sirijos ir Venesuelos piliečiai, o daugiausia prašymų gavo, kaip ir 2021 m., Vokietija, Prancūzija ir Ispanija. 4.MIGRACIJOS PADĖTIES VALDYMAS Nors spaudimas nevienodas, nė valstybė narė neišvengė dramatiškų praėjusių metų išorės įvykių poveikio, ar tai būtų iš Ukrainos atvykstantys žmonės, ar didelis kitais maršrutais neteisėtai atvykusių asmenų skaičiaus padidėjimas, ar abiejų priežasčių derinys. Absoliutūs skaičiai ne visada atspindi santykinį poveikį atskiroms valstybėms narėms, kuris priklauso nuo jų dydžio, priėmimo pajėgumo arba praeityje būto didelio atvykstančių asmenų skaičiaus. Praktinė parama valstybėms narėms Komisija ir ES agentūros toliau teikė tikslinę ekspertinę paramą valstybėms narėms sprendžiant migracijos ir priėmimo uždavinius. 2020 m. rugsėjo mėn. įsteigta Komisijos migracijos valdymo darbo grupė tęsia darbą, siekdama pagerinti priėmimo sąlygas Graikijos salose. Atsižvelgdama į didelį centrinės ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies (Atlanto) maršrutais atvykstančių asmenų skaičių, darbo grupė taip pat padėjo valdyti migracijos srautus Italijai, Maltai ir Ispanijai ir aktyviai teikė paramą Kiprui ir su Baltarusija bei Ukraina besiribojančioms valstybėms narėms. Pastaraisiais metais Europos solidarumas su Graikija buvo beprecedentis. Tai apėmė finansinę paramą Graikijai ir Komisijos bei ES agentūrų darbuotojų siuntimą į šią šalį padėti taikyti sienų valdymo, prieglobsčio ir grąžinimo procedūras ir planuoti bei koordinuoti operacijas. Graikijos salose padaryta pažanga statant naujus priėmimo centrus: nauji centrai jau įsteigti Samo, Koso ir Lero salose. ES pagalba ekstremaliosios situacijos atveju skirta daugiafunkcių priėmimo ir tapatybės nustatymo centrų statybai penkiose salose remti. Perdavus asmenis į žemyninę dalį ir perkėlus į kitas valstybes nares (daugiau kaip 4 800 asmenų), remiant ES fondams, bendras gyventojų skaičius Graikijos salose esančiose stovyklose šiuo metu yra apie 4 400 žmonių (2019 m. jis siekė 42 000). Priėmimo sąlygos salose ir žemyninėje dalyje (prieglauda, higiena, galimybė visiems vaikams naudotis sveikatos priežiūros ir švietimo paslaugomis ir kt.) iš esmės pagerėjo ir atitinka Europos standartus. Per pirmuosius keturis 2022 m. mėnesius neišnagrinėtų prieglobsčio prašymų skaičius sumažėjo perpus, palyginti su tuo pačiu laikotarpiu 2021 m. Nelydimiems nepilnamečiams užtikrinamas specialus priėmimas ir priežiūra, priėmimo centruose įgyvendinamos naujos prieglobsčio prašytojų pasirengimo integracijai priemonės, pavyzdžiui, kalbos ir įgūdžių tobulinimo kursai, pradėti įgyvendinti nauji pabėgėlio statusą turinčių asmenų integracijos projektai. Teikdama paramą Ispanijai migracijos srautams valdyti, be kita ko, remdamasi Komisijos ir ES agentūrų (Frontex ir EUAA) darbuotojų indėliu, Komisija daugiausia dėmesio skyrė nacionalinės priėmimo sistemos reformai, vykdomai pripažinus dėl padidėjusio migracijos spaudimo atsirandančias problemas. Prieglobsčio prašytojų priėmimo pajėgumai padidėjo nuo maždaug 10 000 vietų 2021 m. rugsėjo mėn. iki maždaug 18 000 vietų 2022 m. rugsėjo mėn. ES lėšomis taip pat buvo remiama Prieglobsčio biuro reforma – smarkiai padidintas įdarbintų asmenų skaičius. Papildomu finansavimu bus remiama priėmimo sistema Seutoje ir Kanarų salose. Tolesnė parama Italijai apima ilgalaikio Frontex, ES prieglobsčio agentūros ir Europolo darbo koordinavimą su Italijos valdžios institucijomis, be kita ko, per ES regioninę darbo grupę Katanijoje, ir ES darbuotojų dalyvavimą vietoje, taip pat ES finansavimą. Tai neatsiejama nuo bendro darbo su Italijos valdžios institucijomis sprendžiant iš Libijos ir centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrutu atvykstančių migrantų srautų problemą. Kadangi kelios valstybės narės pastebėjo, kad 2022 m. padaugėjo prieglobsčio prašytojų iš trečiųjų šalių, kurių piliečiams taikomas reikalavimas turėti vizą, atvykusių per Vakarų Balkanų regioną, kur jiems taikomas bevizis režimas, Komisija šį klausimą sprendžia dvišaliu pagrindu su atitinkamais partneriais, taikydama bevizio režimo sustabdymo mechanizmą ir atsižvelgdama į plėtros procesą. Kad ES bevizis režimas tinkamai veiktų, tebėra labai svarbu, kad Vakarų Balkanų partneriai suderintų savo vizų politiką su ES.

Parama Kiprui Į Kiprą neteisėtai atvykusių asmenų skaičius, palyginti su 2021 m., padidėjo 122 proc., daugiausia dėl asmenų, atvykstančių iš Turkijos į vyriausybės nekontroliuojamas teritorijas, o vėliau kertančius žaliąją liniją. Šiuo metu Kipre vienam gyventojui tenka didžiausias prieglobsčio prašytojų skaičius ES. Komisija kartu su ES agentūromis padidino teikiamą paramą. Išsamiu veiksmų planu remiamas bendro susitarimo memorandumo dėl migracijos valdymo, dėl kurio Kipro valdžios institucijos, Komisija ir agentūros susitarė 2022 m. vasario mėn., įgyvendinimas. Viena iš šios paramos formų yra tai, kad Komisija, Frontex, Europolas ir ES prieglobsčio agentūra į Kiprą išsiuntė daugiau kaip 160 ekspertų. Su Frontex ir Komisija įsteigus trišalę grąžinimo darbo grupę, nuolat didėja iš Kipro grąžinamų (be kita ko, per Frontex organizuojamas bendras grąžinimo operacijas) asmenų skaičius. Kipras dabar užima trečią vietą tarp valstybių narių pagal ES nepriklausančių šalių piliečių, grąžintų komerciniais skrydžiais padedant Frontex, skaičių, o lydėti priverstinai grąžinamus asmenis padėjo kovo mėn. padėjo komandiruoti grąžinimo specialistai. Šias pastangas papildo ES informavimo veikla, skirta toms kilmės ir tranzito valstybėms, kurios aktualiausios Kiprui, įskaitant Turkiją, Nigeriją, Kongo Demokratinę Respubliką, Pakistaną ir Kamerūną. Viena iš didžiausių problemų, kylančių palaikant šiuos ryšius, – priėmimas į netikrus universitetus vyriausybės nekontroliuojamose Kipro teritorijose, nes asmenys į salą iš Turkijos atvyksta tokio priėmimo pagrindu ir vėliau bando kirsti žaliąją liniją. Komisija intensyviai vykdo informavimo veiklą, ypač su Turkija ir Kipro turkų administracija, kad būtų nutraukta praktika, palengvinanti tokį neteisėtą atvykimą. Šį darbą papildo ES finansuojamos informavimo kampanijos, vykdomos kilmės šalyse. Finansavimas Kiprui iš 2021–2027 m. vidaus reikalų fondų apima paramą naujo atviro priėmimo centro ir sulaikymo prieš išvykimą centro, kuriame pažeidžiamiems asmenims būtų įrengtos saugios, rekreacinės, bendro naudojimo, medicininės ir karantino zonos, statybai. Laikantis Tarybai pirmininkavusios Prancūzijos pasiūlyto laipsniško požiūrio, ypatingas dėmesys buvo skiriamas pakto solidarumo aspektui. 2022 m. birželio mėn. daug valstybių narių patvirtino politinę solidarumo deklaraciją, kuria sukuriamas savanoriškas solidarumo mechanizmas, taip pat sudarytos sąlygos tęsti diskusijas dėl Prieglobsčio ir migracijos valdymo reglamento. Deklaraciją pasirašiusios valstybės paprašė Komisijos koordinuoti mechanizmo veiklą, be kita ko, įvertinant valstybių narių, į kurias atvykstama pirmiausia, poreikius ir stebint, kaip laikomasi prisiimtų įsipareigojimų. Taip siekiama užtikrinti tinkamą paramą valstybėms narėms, į kurias pirmiausia atvykstama centrinės, rytinės ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies ir Atlanto vandenyno maršrutais, kartu atsižvelgiant į visų valstybių narių patiriamą spaudimą dėl Rusijos invazijos į Ukrainą. Šis mechanizmas yra laikinas, vienų metų trukmės, ir savanoriškas. Perkėlimas Europos Sąjungoje laikomas tinkamiausia solidarumo išraiška, tačiau valstybės narės, koordinuojamos Komisijos, gali įnešti ir finansinius įnašus. Jis nuolat aktyviai peržiūrimas ir gali būti pratęstas. Nors perkėlimas susijęs su asmenimis, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, ir pirmenybė teikiama pažeidžiamiausiems asmenims, finansavimo įnašai taip pat gali būti skiriami šalyse partnerėse vykdomiems projektams. Siekdama koordinuoti mechanizmo įgyvendinimą, Komisija sukūrė savanoriško solidarumo mechanizmo solidarumo platformą (Solidarumo platformos paktas) ir jai pirmininkauja bendradarbiaudama su Tarybai pirmininkaujančia valstybe nare. Iki šiol perkėlimą susitarė pasiūlyti 13 valstybių narių ir asocijuotųjų šalių, o kitos susitarė skirti finansinius įnašus. Jau matyti pirmieji deklaracijos įgyvendinimo rezultatai: prieglobsčio prašytojai perduoti dar rugpjūčio mėn., o ateityje jų bus perkelta dar daugiau. Siekdama paspartinti perdavimo tempą, Komisija bendradarbiauja su teikti paramą įsipareigojusiomis šalimis, ES prieglobsčio agentūra ir Tarptautine migracijos organizacija (TMO). Kaip pabrėžiama pačioje deklaracijoje, iš šio laikino mechanizmo bus galima pasisemti naudingos patirties rengiant pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų solidarumo nuostatas ir į jį bus atsižvelgta per tebevykstančias derybas siekiant sukurti nuolatinį, struktūrizuotą ir nuspėjamą solidarumo mechanizmą. Finansavimas Šiuo metu tvirtinamos 2021–2027 m. nacionalinės programos leis valstybėms narėms pasinaudoti dideliais papildomais finansiniais ištekliais. Vidaus reikalų fondai tiesiogiai padeda stiprinti nacionalines prieglobsčio ir migracijos sistemas ir rengti ilgalaikes, sudėtingas sienų valdymo ir stebėjimo priemones, atitinkančias ES vertybes ir Sąjungos teisę. Iki rugsėjo mėn. vidurio patvirtinta 15 iš 78 valstybių narių programų, o likusios programos bus patvirtintos iki metų pabaigos. Komisija juda į priekį, kaip numatyta 2021–2022 m. teminės priemonės darbo programų įgyvendinimo plane. ES agentūrų parama valstybėms narėms Europos prieglobsčio paramos biuro funkcijas perėmusi ES prieglobsčio agentūra 2022 m. sausio mėn., kai įsigaliojo reglamentas, kuriuo ta agentūra įsteigiama, paspartino savo veiklą. Agentūra šiuo metu padeda 12 valstybių narių tenkinti jų prieglobsčio, priėmimo ir laikinosios apsaugos poreikius: į jas išsiuntė daugiau kaip 1 000 ekspertų. Europolas taip pat atlieka svarbų vaidmenį bendradarbiaudamas su valstybėmis narėmis, kad būtų užtikrintas reikiamas migracijos valdymo saugumo lygis. Europolas šiuo metu padeda devynioms valstybėms narėms ir Moldovai: į jas išsiuntė Europolo pareigūnus ir pakviestuosius pareigūnus. Frontex komandiravo daugiau kaip 2 000 pareigūnų, nusiuntė techninės įrangos prie išorės sausumos, jūrų ir oro sienų ir remia asmenų grąžinimą. Siekiant pašalinti nuolatinį pajėgumų trūkumą, dėl kurio pareigūnų ir įrangos siunčiama ne tiek, kiek planuota, labai svarbu, kad valstybės narės vykdytų savo įsipareigojimus ir prisidėtų savo veiksmais. Frontex Pastarojo meto įvykiai patvirtino, kad Frontex atlieka esminį vaidmenį padedant valstybėms narėms sienų valdymo, stebėjimo ir asmenų grąžinimo srityse. Ji taip pat išplėtė savo darbą su šalimis partnerėmis, be kita ko, sudarydama oficialius susitarimus dėl statuso (žr. 7 skirsnį). Išplėtus Frontex vaidmenį, ji išgyveno sudėtingą pereinamąjį procesą. Apsaugant ES išorės sienas, būtina, kad visos priemonės, kurių imamasi, visiškai atitiktų Pagrindinių teisių chartiją ir ES vertybes. Komisija labai rimtai vertina įtarimus dėl netinkamo Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų elgesio ir imasi tolesnių veiksmų su atitinkamomis valstybėmis narėmis, kartu stebėdama agentūros padarytą pažangą įgyvendinant visas susijusias rekomendacijas. Komisija palankiai vertina agentūros pagrindinių teisių stebėsenos sistemos sustiprinimą paskyrus pagrindinių teisių pareigūną ir jo pavaduotoją. Iki 2022 m. lapkričio mėn. bendras pagrindinių teisių stebėtojų skaičius pasieks 46. 2022 m. birželio mėn. pagrindinių teisių pareigūnas paskelbė 2021 m. metinę ataskaitą, kurioje apžvelgiama stebėsenos ir patariamoji veikla. Pagrindinių teisių pareigūnas taip pat reguliariai teikia ataskaitas valdybai. Kaip numatyta Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamente, Komisija iki 2023 m. gruodžio 5 d. atliks vertinimą, kuriame bus nagrinėjamas Frontex vykdomų veiksmų veiksmingumas, efektyvumas, aktualumas ir suderinamumas, taip pat jų ES pridėtinė vertė, įskaitant agentūros valdymo struktūrą ir valdybos vykdomą priežiūrą. Prieš atlikdama vertinimą, Komisija pradės dialogą su Parlamentu ir Taryba dėl agentūros valdymo. Neteisėtas judėjimas Antrinis judėjimas ES kenkia bendros Europos prieglobsčio sistemos patikimumui ir vientisumui. Nors sunku surinkti patikimus duomenis apie tokį judėjimą, iš EURODAC sistemos galima gauti duomenis apie išvykimą ir paskirties vietas ir sužinoti, ar vienoje valstybėje narėje registruotas asmuo jau yra įregistravęs bent vieną prieglobsčio prašymą kitoje valstybėje narėje. Taip pat galima pamatyti, ar vienoje valstybėje narėje įregistravęs prieglobsčio prašymą asmuo buvo sulaikytas kaip neteisėtai esantis kitoje valstybėje narėje. 2022 m. birželio mėn. valstybės narės, Komisija ir ES prieglobsčio agentūra susitarė parengti veiksmų gaires siekdamos užtikrinti geresnį perdavimo pagal Dublino III reglamentą įgyvendinimą. Veiksmų gairėse bus nustatyti praktiniai veiksmai, kurių valstybės narės turėtų įsipareigoti imtis, siekdamos įveikti pagrindines perdavimo kliūtis, su kuriomis jos šiuo metu susiduria. Pirmasis iš savanorių valstybių narių atstovų sudarytos ekspertų grupės posėdis įvyko 2022 m. rugsėjo 8 d. Tikimasi, kad veiksmų gairės bus baigtos rengti ir patvirtintos iki metų pabaigos. Paktu siekiama rasti struktūrinių sprendimų ir sumažinti neteisėto judėjimo paskatas, pateikiant tikslesnius ir išsamesnius duomenis. Solidarumo deklaracijoje valstybės narės pabrėžė savo įsipareigojimą kovoti su antriniu judėjimu spartinant asmenų perdavimą pagal Dublino reglamentą, kartu pripažįstant, kad svarbu užtikrinti, kad asmenys, kuriems suteikta tarptautinė apsauga, galėtų teisėtai judėti tarp valstybių narių. Pasiūlymu iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą nustatoma nauja perdavimo procedūra, kuria siekiama spręsti neteisėto judėjimo problemą, o valstybėms narėms suteikiama galimybė peržiūrėti esamus arba sudaryti naujus dvišalius tarpusavio readmisijos susitarimus. Nors vidaus sienų kontrolės atnaujinimas turėtų išlikti kraštutinė priemonė, pasiūlyme taip pat numatyta galimybė pagrįsti vidaus sienų kontrolės atnaujinimą dėl didelio masto neteisėto judėjimo. 5.IŠORĖS SIENŲ VALDYMAS IR GRĄŽINIMAS Išorės sienų valdymas yra vienas esminių pakte įtvirtinto požiūrio elementų. Tai taip pat yra vienas iš Šengeno strategijos prioritetų, kuris dabar įgyvendinamas per metinį Šengeno ciklą – naują Šengeno erdvės valdymo modelį, o pažanga aprašyta gegužės mėn. priimtoje pirmojoje Šengeno erdvės padėties ataskaitoje . Viena pagrindinių tvirto sienų valdymo priemonių yra Europos integruotas sienų valdymas. Komisija konsultavosi su Parlamentu ir Taryba dėl būsimos krypties, ragindama laikytis tvirto ir nuoseklaus operatyvinio požiūrio į sienų kontrolę, paiešką ir gelbėjimą, rizikos analizę, tarpžinybinį, ES ir tarptautinį bendradarbiavimą, grąžinimą, pagrindines teises, mokslinius tyrimus ir inovacijas bei mokymą. Komisija, eu-LISA ir valstybės narės dėjo daugiau pastangų, kad sukurtų ir įgyvendintų naują IT architektūrą ir sąveikumą. Dėl to sienos apsaugos pareigūnai galės geriau kontroliuoti atvykimą į ES ir valdyti su saugumu, sveikata ar neteisėta migracija susijusią riziką. Šengeno informacinė sistema (SIS) yra didžiausia ir plačiausiai naudojama Europos saugumo ir sienų valdymo informacijos mainų sistema. Nuo 2022 m. rudens šioje sistemoje bus dalijamasi informacija apie sprendimus grąžinti, siekiant pagerinti vykdymo užtikrinimą. Naujos informacinės sistemos, pavyzdžiui, atvykimo ir išvykimo sistema (AIS), padės pagerinti kontrolės kokybę ir veiksmingumą bei nustatyti dokumentų ir tapatybės klastojimo atvejus. Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) padės nustatyti bet kokią saugumo ar neteisėtos migracijos riziką, kylančią dėl lankytojų, kuriems netaikomas vizos reikalavimas, prieš jiems pasiekiant ES sienas. Sąveikumas taip pat padės teisingai nustatyti asmenis, kurių duomenys saugomi šiose IT sistemose, ir taip kovoti su tapatybės klastojimu. Kaip nurodyta Komisijos ataskaitoje dėl Sąveikumo reglamentų įgyvendinimo, labai svarbu, kad eu-LISA ir valstybės narės mažintų vėlavimą ir užtikrintų, kad sienų ir migracijos valdymo IT sistemos pradėtų visapusiškai veikti iki 2023 m. pabaigos. Išorės sienų valdymą taip pat palengvintų Komisijos pasiūlymas dėl vizų išdavimo procedūrų skaitmeninimo. Pagrindinis jo tikslas – modernizuoti prašymų išduoti vizą pateikimą ir tvarkymą, kad jis būtų veiksmingesnis ir labiau suderintas tarp valstybių narių, taip sustiprinant saugumą ir didinant ES, kaip kelionės tikslo, patrauklumą.

Grąžinamų asmenų skaičiaus didinimo veiksmai Bendra ES grąžinimo sistema formuojasi ir imtasi svarbių veiksmų, kad būtų sukurtas veiksmingesnio, tvaresnio ir humaniškesnio grįžimo iš ES pagrindas. Vykdant struktūrinę migracijos ir prieglobsčio politikos reformą taip pat svarbu užtikrinti, kad būtų visapusiškai laikomasi galiojančių ES teisės aktų. 2022 m. rugsėjo 29 d. Komisija priėmė keletą pažeidimų bylų, susijusių su valstybių narių teisės aktų ir praktikos neatitiktimi ES teisės standartams ir procedūroms grąžinimo srityje. Konkretus veiksmų tikslas – padidinti iš ES grąžinamų asmenų skaičių, visų pirma panaikinant dėl pandemijos sukeltus apribojimus. Teisės pasilikti ES neturinčių asmenų grąžinimas yra neatsiejama teisingos ir veiksmingos migracijos politikos dalis. 2020 m. dėl COVID sumažėjusi realioji grąžinamų asmenų procentinė dalis 2021 m. padidėjo iki 21 proc., tačiau išliko mažesnė už 29 proc. lygį 2019 m. Vertinant absoliučiais skaičiais, 2021 m. pagal nurodymą išvykti grįžo daugiau kaip 70 000 trečiųjų šalių piliečių, t. y. maždaug pusė 2019 m. grįžusių trečiųjų šalių piliečių. ES ir valstybės narės turi tęsti darbą siekdamos užtikrinti tinkamą grąžinimo procedūrų veikimą ES viduje ir stiprinti bendradarbiavimą readmisijos srityje su partneriais visame pasaulyje. Toks bendradarbiavimas pasiteisino didinant į tokias šalis kaip Bangladešas ir Pakistanas grąžinamų asmenų skaičių ir padėjo toms valstybėms narėms, kurioms neteisėtos migracijos srautai daro didžiausią tiesioginį poveikį, pavyzdžiui, Graikijai, Maltai ir Kiprui. Nuo birželio mėn. pakte paskelbtas grąžinimo koordinatorius vadovauja aukšto lygio tinklui, kuriame dalyvauja valstybių narių atstovai ir Frontex. Pirmasis tinklo posėdis įvyko 2022 m. rugsėjo 8 d. Koordinatorius ir tinklas, siekdami vadovauti bendram darbui, nustatys ir įgyvendins bendrą ir nuoseklų požiūrį ir operatyvinę grąžinimo strategiją, kuri šiuo metu yra rengiama. Šioje veiklos strategijoje bus nustatyti praktiniai prioritetiniai veiksmai trūkumams šalinti ir abipusiam suderinamumui didinti. Taip bus toliau plėtojama nacionalinė politika ir teisinės sistemos, įskaitant geresnes praktines prieglobsčio ir grąžinimo procedūrų sąsajas, šalinant grąžinimo kliūtis, stiprinant nacionalinius pajėgumus, šalinant žinių spragas ir gerinant valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą ir bendradarbiavimą su Frontex. Šis strateginis požiūris grindžiamas praktiniais veiksmais. Pirma, Frontex įsitvirtino kaip viena pagrindinių veikėjų grąžinimo srityje, nes gerokai padidino paramą, kurią ji teikia valstybėms narėms visais proceso etapais, visų pirma savanoriško grįžimo ir reintegracijos srityse. Iki šiol 2022 m. Frontex koordinavo 210 grąžinimo operacijų, per kurias 7 210 ES nepriklausančių šalių piliečių grąžinti agentūros organizuotais užsakomaisiais lėktuvais, o 10 115 – komerciniais skrydžiais. 2022 m. surengtos pirmosios dvi Frontex vadovaujamos operacijos, kurių tikslas – grąžinti 40 neteisėtų migrantų į Albaniją ir 40 į Nigeriją. Nuo 2022 m. balandžio mėn. Frontex taip pat teikia paramą reintegracijai 24 kilmės šalyse. Dideli šios agentūros lūkesčiai ir didėjantis jos vaidmuo remiant valstybes nares reiškia, kad reikia nustatyti aiškius prioritetus ir strategiškai paskirstyti išteklius. Padaryta pažanga įgyvendinant 2021 m. balandžio mėn. ES savanoriško grįžimo ir reintegracijos strategiją. Sistema, struktūros ir priemonės šiuo metu iš esmės įdiegtos siekiant užtikrinti, kad savanoriškas grįžimas ir reintegracija būtų racionalizuoti bendroje ES grąžinimo sistemoje. Ankstyvieji požymiai, kurie matyti iš 2021 m. pateiktų duomenų, rodo, kad savanoriško grįžimo apimtis didėja. Be to, pirmą kartą 2021 m. daugiau kaip pusė reguliariaisiais skrydžiais, kuriems Frontex sudarė palankesnes sąlygas, grąžintų asmenų buvo savanoriškai grįžtantieji (2021 m. 57 proc., 2022 m. kol kas 58 proc., t. y. daugiau, palyginti su 38,5 proc. 2020 m.). Šiuo metu taikomos pagrindinės priemonės, pavyzdžiui, Frontex bendros reintegracijos paslaugos – bendra reintegracijos paslaugų teikėjų sistema ir grąžinimo konsultantų mokymas – siekiant pagerinti norintiems grįžti neteisėtiems migrantams teikiamos paramos kokybę. Siekiant kuo labiau išnaudoti visas šių naujų priemonių teikiamas galimybes, reikia tęsti veiklą ta pačia kryptimi, visapusiškai koordinuojant veiksmus su Europos išorės veiksmų tarnyba ir ES delegacijomis trečiosiose šalyse, ir užtikrinti, kad savanoriškas grįžimas ir reintegracija taptų vienu pagrindinių valstybių narių grąžinimo sistemų elementų. Galiausiai grąžinimas ir readmisija dabar yra tvirtai grindžiami pakte išdėstytu naujuoju išsamiu požiūriu į partnerystės su trečiosiomis šalimis migracijos srityje stiprinimą. 7 skirsnyje aprašyta, kaip migracija integruojama į modernizuotas ir visapusiškas partnerystes visame pasaulyje. Readmisija yra vienas pagrindinių santykių aspektų, nuo kurio priklauso pažanga sprendžiant įvairius abipusio intereso klausimus. Komisija skyrė daugiau politinio dėmesio readmisijai išorės santykių srityje, atnaujindama diskusijas aukšto lygio dvišalių ryšių ir misijų metu ir koordinuodama atitinkamus pranešimus su valstybėmis narėmis. Ji naudojasi visomis turimomis priemonėmis, siekdama pabrėžti grąžinimo, kaip vienos iš migracijos politikos sudedamųjų dalių, svarbą. Komisija ir valstybės narės įvertino esamus derybų dėl ES readmisijos susitarimų įgaliojimus ir aptarė pragmatišką, specialiai pritaikytą ir lankstų požiūrį, kad vykstančiose derybose būtų padaryta aiški pažanga. Komisija aktyviai laikosi šio požiūrio, o Europos išorės veiksmų tarnyba ir ES delegacijos kelia klausimą dėl readmisijos palaikydamos ryšius su pagrindinėmis šalimis partnerėmis migracijos klausimais. Vizų kodekso 25a straipsnyje nustatytu mechanizmu užtikrinamas struktūrinis požiūris į bendradarbiavimo readmisijos srityje su trečiosiomis šalimis gerinimą nustatant sistemą, pagal kurią būtų galima tai nagrinėti atsižvelgiant į bendrą santykių padėtį ir bendradarbiavimą readmisijos srityje susiejant su ES vizų politika (žr. 7 skirsnį). Dėl tarptautinės padėties ES taip pat turėjo imtis veiksmų, kad pakeistų ankstesnį vizų režimo supaprastinimą. 2021 m. lapkričio 9 d. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą iš dalies sustabdyti ES ir Baltarusijos vizų režimo supaprastinimą. 2022 m. vasario 25 d. priimtas dalinis ES ir Rusijos vizų režimo supaprastinimo susitarimo sustabdymas, skirtas Rusijos diplomatinių pasų turėtojams, Rusijos vyriausybės pareigūnams ir verslininkams. 2022 m. rugsėjo 9 d. vizų režimo supaprastinimo susitarimas su Rusija buvo sustabdytas, o Komisija paskelbė vizų išdavimo ir esamų vizų tvarkymo gaires. Komisija išleido gaires dėl rusų atvykimo karo eskalavimo aplinkybėmis. 6.PAŽANGA ĮGYVENDINANT PAKTĄ Pastarojo meto su migracija susiję pokyčiai kartu su nuolatiniu spaudimu dėl neteisėtos migracijos keliuose maršrutuose rodo tai, kad tvari ir teisinga ES migracijos sistema yra būtina. Migracijos ir prieglobsčio paktas – dar aktualesnis. 2022 m. rugsėjo 7 d. pasiektas politinis susitarimas dėl Europos Parlamento ir rotacijos tvarka ES Tarybai pirmininkaujančių valstybių narių bendrų veiksmų gairių sudaro pagrindą aktyvesniam dialogui dėl pakto ir suteikia postūmį iki 2024 m. vasario mėn. užbaigti derybas dėl visų dar nepriimtų teisėkūros procedūra priimamų dokumentų, susijusių su prieglobsčio ir migracijos valdymu. Nuo 2022 m. rudens derybomis turėtų būti užtikrinta lygiavertė ir subalansuota pažanga, o šiuo atžvilgiu labai svarbus bus tolesnis darbas, kuriame dalyvauja Europos Parlamento prieglobsčio ryšių grupės nariai ir rotacijos tvarka Tarybai pirmininkaujančios valstybės narės. Tarybai pirmininkaujančios Prancūzijos laipsniškas požiūris, reiškiantis lygiavertį valstybių narių įsipareigojimų lygį tiek solidarumo, tiek atsakomybės srityse, lėmė didelę pažangą siekiant priimti visapusišką teisės aktų sistemą. Taryba patvirtino derybų įgaliojimus dėl pasiūlymų dėl tikrinimo ir EURODAC teisėkūros procedūra priimamų aktų. Pažanga nagrinėjant šiuos dokumentus yra labai svarbi siekiant sustiprinti ES išorės sienų apsaugą, kad būtų sumažintas spaudimas Šengeno erdvei. Naujoji EURODAC sistema padės atsekti neteisėtą judėjimą ir neteisėtą migraciją, pagerinti grąžinimo perspektyvas, registruoti atvykimą atlikus paieškos ir gelbėjimo operacijas ir baigti kurti sąveikumo sistemą. Pasiūlymu dėl tikrinimo bus užtikrintas greitas tinkamos procedūros – prieglobsčio arba grąžinimo – nustatymas pasienyje arba teritorijoje. Komisija palankiai vertina Tarybai pirmininkaujančios Čekijos darbą solidarumo skatinimo srityje ir rengiant Prieglobsčio suteikimo tvarkos reglamentą. Valstybės narės yra raginamos susitarti dėl Prieglobsčio ir migracijos valdymo ir Prieglobsčio suteikimo tvarkos reglamentų, taip pat dėl pasiūlymų, kuriais sprendžiamos įvairių formų krizių migracijos srityje problemos. Parlamente pranešėjai pristatė ataskaitų dėl visų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kurie buvo pridėti prie pakto 2020 m., taip pat dėl 2018 m. pasiūlytos Grąžinimo direktyvos išdėstymo nauja redakcija projektus. Europos Parlamento prieglobsčio ryšių grupė padeda greitai priimti visas ataskaitas, laikydamasi bendrose veiksmų gairėse prisiimto įsipareigojimo. Pradėjus derybas dėl EURODAC, Prieglobsčio ir migracijos valdymo ir Prieglobsčio suteikimo tvarkos reglamentų ir užbaigus darbą, susijusį su 2016 m. įgyvendinant platesnio masto prieglobsčio reformą pasiūlytais dokumentais, kurių nagrinėjimas gerokai pasistūmėjęs, iškart pasijustų nauda gerinant migracijos valdymą ir užtikrinant nuoseklų ES atsaką į kintančius iššūkius. Visų pirma reikia toliau siekti pažangos įgyvendinant 2018 m. laikinąjį susitarimą dėl Sąjungos lygmens perkėlimo į ES sistemos reglamento, kad ES turėtų stabilią ir nuspėjamą perkėlimo į ES ir humanitarinio priėmimo politikos sistemą. 2018 m. birželio mėn. Parlamentas ir Taryba taip pat pasiekė laikinąjį susitarimą dėl Priėmimo sąlygų direktyvos ir Priskyrimo reglamento išdėstymo nauja redakcija. Taip pat turėtų būti daroma pažanga kuriant naują grąžinimo teisės aktų sistemą, kad būtų pasiektas susitarimas dėl pasiūlymo dėl Grąžinimo direktyvos išdėstymo nauja redakcija, kaip nurodyta pakte. Turėtų būti iš naujo pradėtos derybos siekiant išspręsti neišspręstus šiuose dokumentuose iškeltus klausimus. 2021 m. gruodžio mėn. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Reglamento dėl kovos su naudojimosi migrantais kaip įrankiais reiškiniu migracijos ir prieglobsčio srityje. Taip būtų sukurta stabili ES prieglobsčio ir grąžinimo taisyklių sistema, kurioje būtų paaiškinta, kaip valstybės narės galėtų valdyti tokias situacijas visapusiškai laikydamosi ES teisės, pagrindinių teisių ir tarptautinių įsipareigojimų. Dėl to ateityje naudojimosi migrantais kaip įrankiais atvejais nebereikėtų taikyti ad hoc priemonių, kaip apibrėžta peržiūrėtame Šengeno sienų kodekse. Komisija ragina Parlamentą ir Tarybą paspartinti darbą, susijusį su šiuo pasiūlymu, kuriuo baigiamas įtvirtinti pakte aprašytas visapusiškas požiūris į migraciją ir prieglobstį, ir išnagrinėti jį kartu su pasiūlymu dėl Krizių ir force majeure situacijų reglamento. Komisija taip pat tikisi, kad birželio mėn. Tarybai priėmus derybų įgaliojimus, bus pradėtos Parlamento ir Tarybos derybos dėl 2021 m. gruodžio mėn. pasiūlymo iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą. Kasmet į ES jau teisėtai atvyksta nuo dviejų iki trijų milijonų ES nepriklausančių šalių piliečių. Plataus užmojo ir tvari teisėtos migracijos politika yra vienas iš pagrindinių pakto visapusiško požiūrio elementų. Įgūdžių ir talentų dokumentų rinkiniu siekiama patenkinti darbo rinkos poreikius, susijusius su dabartinėmis demografinėmis tendencijomis ir įgūdžių trūkumu ES, ir pasirengti būsimiems poreikiams. Į dokumentų rinkinį įtrauktos teisinės, veiklos ir politikos iniciatyvos, kuriomis siekiama naudos ES ekonomikai, stiprinti bendradarbiavimą ir partnerystę su ES nepriklausančiomis šalimis ir gerinti ilgalaikį migracijos valdymą. Perspektyvinė teisėtos migracijos į ES politika vidutiniu ir ilgesniu laikotarpiu bus susijusi su trimis veiklos sritimis: priežiūros, jaunimo ir inovacijų. Šia politika siekiama pritraukti įgūdžių ir talentų sektoriuose, kuriuose ypač trūksta ir reikia darbo jėgos. Nauja redakcija išdėstyta Direktyva dėl ilgalaikių gyventojų dar labiau pagerins migrantų, kurie jau yra gerai integruoti į mūsų visuomenę, teises ir judumą ES viduje, o nauja redakcija išdėstyta Vieno leidimo direktyva dar labiau supaprastins leidimo atvykti procedūras darbdavių, migracijos institucijų ir pačių migrantų naudai ir pagerins ES nepriklausančių šalių darbuotojų apsaugą. Prasidėjusios diskusijos dėl šių pasiūlymų Parlamente ir Taryboje padės sukurti tvirtą pagrindą naujiems talentams į ES pritraukti. Be to, kaip savo kalboje apie Sąjungos padėtį pažymėjo Pirmininkė U. von der Leyen, 2023 m. bus paskelbti Europos įgūdžių metais. Komisija imsis tikslinių veiksmų dėl trečiųjų šalių piliečių kvalifikacijų pripažinimo, siekdama dar labiau padėti pritraukti talentus iš trečiųjų šalių į Europos darbo rinką.

Plataus užmojo ir tvari teisėtos migracijos politika taip pat grindžiama teisingu galiojančių teisės aktų perkėlimu į nacionalinę teisę bei veiksmingu jų taikymu ir vykdymo užtikrinimu. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, toliau dės daugiau pastangų, kad užtikrintų tinkamą ir veiksmingą Sezoninių darbuotojų direktyvos ir Direktyvos dėl sankcijų darbdaviams įgyvendinimą, taikymą ir vykdymo užtikrinimą. Siekdama geriau apsaugoti trečiųjų šalių piliečius, įskaitant ukrainiečius, nuo išnaudojimo darbe, Komisija bendradarbiauja su Europos darbo institucija, be kita ko, Europos platforma, skirta nedeklaruojamo darbo problemai spręsti. Komisija pateikė pasiūlymą dėl reglamento dėl produktų, pagamintų naudojant priverčiamąjį darbą, uždraudimo Sąjungos rinkoje. 7.BENDRADARBIAVIMAS SU TARPTAUTINIAIS PARTNERIAIS Bendradarbiavimas su pagrindiniais partneriais migracijos ir priverstinio persikėlimo klausimais Išorės aspektas yra vienas esminių pakte išdėstyto visapusiško požiūrio elementų. Praėjusiais metais ES ėmė intensyviau bendradarbiauti su šalimis partnerėmis ir paspartino savo darbą siekdama abipusiškai naudingo bendradarbiavimo migracijos srityje, be kita ko, daugiašaliame kontekste. Siekiant užmegzti ilgalaikį bendradarbiavimą, labai svarbu, kad ES ir jos valstybės narės laikytųsi vieningos pozicijos su šalimis partnerėmis, taikydamos Europos komandos požiūrį, taip pat teiktų prie jų poreikių pritaikytą paramą. Partnerystės apima visus bendradarbiavimo migracijos ir priverstinio perkėlimo srityje aspektus. Partnerystės principas taip pat grindžiamas šalių partnerių bendradarbiavimu su ES ir valstybėmis narėmis vadovaujantis tikra bendradarbiavimo ir abipusės pagarbos dvasia. Atsižvelgiant į 2021 m. birželio 24–25 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, parengti išsamūs veiksmų planai, kuriais siekiama stiprinti bendradarbiavimą su dešimčia pagrindinių šalių partnerių, remiantis ankstesne pažanga ir nustatant tolesnius konkrečius tikslus, tvarkaraščius ir paramos priemones tarptautiniam bendradarbiavimui stiprinti. Šiais veiksmų planais, grindžiamais diskusijomis su valstybėmis narėmis, siekiama užtikrinti veiksmų, projektų ir išteklių koordinavimą ir sinergiją, daugiausia dėmesio skiriant operaciniam bendradarbiavimui su atskiromis šalimis partnerėmis. Laikydamasi laipsniško požiūrio ir siekdama užtikrinti tvirtą ES ir valstybių narių dvišalio darbo, susijusio su pakto išorės aspektu, suderinamumą, Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija įsteigė naują Tarybos koordinavimo organą: Migracijos išorės aspekto operatyvinio koordinavimo mechanizmą (MOCADEM). Kartu su strateginėmis diskusijomis Migracijos išorės aspektų darbo grupėje MOCADEM veiklos sutelktumas padėjo įtvirtinti bendrą, konkretiems partneriams pritaikytą strateginį požiūrį. Toliau siekiama užtikrinti valstybių narių finansuojamos veiklos ir ES fondų koordinavimą ir papildomumą. Pagal kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ bei valstybių narių dvišales bendradarbiavimo priemones Migracijos koordinavimo grupėje Komisija ir valstybės narės dalinasi informacija ir koordinuoja savo požiūrį į regioninius ir dvišalius veiksmus, kuriuos jos planuoja finansuoti migracijos ir priverstinio perkėlimo srityje, atsižvelgdamos į migracijos išorės aspektų darbo grupės ir MOCADEM politinius tikslus ir sutartas daugiametes orientacines programas. Šių metų vizitų ir politinio dialogo metu laikantis visapusiško ir subalansuoto požiūrio migracija ir priverstinis perkėlimas buvo susieti su mūsų platesniais dvišaliais ir regioniniais santykiais Maroke, Tunise, Egipte, Libijoje, Alžyre, Mauritanijoje, Senegale, Nigeryje, Nigerijoje, Etiopijoje Pakistane, Bangladeše, Irake, Jordanijoje, Libane, Turkijoje ir Vakarų Balkanuose, Afrikos Sąjungoje, taip pat Rabato, Prahos ir Chartumo procesuose. Sėkmingas informavimas. Kova su naudojimosi migrantais kaip įrankiais reiškiniu Baltarusijoje Savalaikis, ryžtingas ir vieningas ES partnerių informavimas gali duoti įspūdingų rezultatų, kaip rodo atsakas į Baltarusijos režimo naudojimąsi migrantais kaip įrankiais. Sąjungos vyriausiasis įgaliotinis ir Komisijos pirmininkės pavaduotojas M. Schinas bei keli Komisijos nariai palaikė aukšto lygio ryšius su kilmės ir tranzito valstybėmis, taip pat su oro transporto bendrovėmis ir civilinės aviacijos institucijomis, siekdami sukurti koaliciją, kuri kovotų su šiuo hibridiniu išpuoliu. Koordinuodamas veiksmus su valstybių narių aukšto lygio informavimo veikla, Pirmininkės pavaduotojas M. Schinas lankėsi Irake, Jungtiniuose Arabų Emyratuose, Libane, Turkijoje ir Uzbekistane. ES delegacijos valstybėse narėse ir valstybės narės dvišaliu pagrindu pateikė jungtinių demaršų Kazachstanui, Indijai, Sakartvelui, Ukrainai, Turkijai ir Uzbekistanui. Dėl to gerokai sumažėjo skrydžių į Minską, tam tikrų šalių piliečiams pagrindiniuose oro uostuose taikomi kelionių apribojimai ir buvo daug grąžinimo ir repatriacijos atvejų, visų pirma dėl įspūdingų Irako pastangų. Komisija pritaikė vykdomus projektus, siekdama didinti informuotumą apie naudojimosi migrantais kaip įrankiais pavojus (pavyzdžiui, Irake, Turkijoje ir Sirijoje), ir bendradarbiavo su TMO, kad paremtų savanorišką migrantų grįžimą iš Baltarusijos ir reintegraciją jų kilmės šalyse. ES taip pat ėmėsi skubių veiksmų, kad apsaugotų ir asmenis, susidūrusius su naudojimosi migrantais kaip įrankiais reiškiniu, ir Sąjungos išorės sienas. Komisija ir ES agentūros glaudžiai bendradarbiavo su Lietuvos, Lenkijos ir Latvijos valdžios institucijomis, kad sustiprintų sienų apsaugą, kovotų su neteisėtu migrantų gabenimu, stiprintų prieglobsčio ir priėmimo pajėgumus ir pagerintų grąžinimą. Ties ES siena su Baltarusija būtina nuolat užtikrinti budrumą. Siūlomos sankcijų oro transporto bendrovėms normos tebėra aktualios ir turi būti greitai priimtos. 2022 m. ES toliau turėjo skirti dėmesio dideliems srautams Viduržemio jūros regione. Šiais metais bendradarbiavimas su Maroku patvirtino tvirtą bendrą įsipareigojimą tęsti dialogą ir bendradarbiavimą visose su migracija susijusiose srityse, įskaitant regioninį aspektą, grąžinimą, specialistų pritraukimo partnerystę ir kovą su neteisėtu migrantų gabenimu. Libijoje, nepaisant sudėtingos politinės aplinkos, ES stengiasi patenkinti pagrindinius pažeidžiamų migrantų ir pabėgėlių apsaugos ir kovos su neteisėtu migrantų gabenimu poreikius, be kita ko, vykdydama BSGP misijas. ES bendradarbiavimas su Nigeriu ir Mauritanija taip pat parodė aiškų abiejų šalių norą spręsti migracijos srautų problemą ir bendradarbiauti su ES. Per pastaruosius penkerius metus Afrikos Sąjungos (AS), ES ir JT trišalis bendradarbiavimas buvo ypač veiksmingas sprendžiant apsaugos Libijoje klausimus ir šiuo metu siekiama atgaivinti bendradarbiavimą. 2022 m. vasario mėn. įvykusiame Europos Sąjungos (ES) ir Afrikos Sąjungos (AS) aukščiausiojo lygio susitikime vadovai susitarė dėl tvirtesnės partnerystės migracijos ir judumo srityje, kaip išdėstyta aukščiausiojo lygio susitikimo bendroje deklaracijoje (Bendra 2030 m. vizija). Per metus partneriai taip pat sustiprino bendradarbiavimą vesdami AS ir ES dialogą tarpžemyninės migracijos ir judumo klausimais. ES palankiai įvertino tai, kad 2022 m. gegužės mėn. įvykusiame Tarptautiniame migracijos peržiūros forume buvo priimta pažangos deklaracija dėl Pasaulinio susitarimo dėl migracijos įgyvendinimo. ES ne tik glaudžiai bendradarbiauja teikiant paramą asmenims, bėgantiems nuo Rusijos invazijos į Ukrainą (žr. 2 skirsnį), bet ir palaiko precedento neturintį tvirtą bendradarbiavimą su Jungtinėmis Amerikos Valstijomis ir Kanada vykdydama aukšto lygio dialogus migracijos klausimais nuo Afganistano iki Lotynų Amerikos. Priverstinai perkeltų asmenų apsauga ir parama priimančiosioms šalims Iki 2021 m. pabaigos dėl karo, smurto, persekiojimo ir žmogaus teisių pažeidimų perkeltų asmenų buvo daugiau kaip 89,3 mln., t. y. 8 proc. daugiau nei prieš metus ir daugiau nei dvigubai nei prieš 10 metų. Nuo to laiko dėl Rusijos invazijos į Ukrainą ir kitų ekstremaliųjų situacijų, įvykusių Afganistane, Sirijoje, Venesueloje ir Pietų Sudane, šis skaičius viršija 100 mln. Laikantis ES visuotinių įsipareigojimų, bendradarbiavimas šioje srityje palaipsniui pereina nuo trumpalaikio humanitarinio požiūrio prie ilgesnio laikotarpio vystymusi pagrįsto požiūrio, skatinant ilgalaikius sprendimus priverstinai perkeltiems asmenims ir juos priimančiosioms bendruomenėms, atsižvelgiant į humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos aspektų tarpusavio sąsają. ES yra pirmaujanti pasaulinio masto veikėja ir viena pagrindinių paramos teikėjų, kuri gerina priverstinai perkeltų asmenų ir juos priimančiųjų asmenų apsaugą ir pagalbą jiems, gelbėja gyvybes ir kuria pagrindus ilgalaikiams sprendimams. -Parama Ukrainos viduje perkeltiems asmenims Humanitarinė padėtis Ukrainoje vis dar kelia nerimą, o tai daro didžiulį poveikį civiliams gyventojams, visų pirma šalies pietuose ir rytuose. Pagalbos reikia 17,7 mln. žmonių, t. y. daugiau nei trečdaliui visų gyventojų. Nepaisant sunkumų, tarptautinis humanitarinis atsakas padėjo daugiau kaip 13,3 mln. žmonių visoje šalyje, o tam pasitarnavo veiksmingas ES, Jungtinių Tautų, tarptautinių NVO ir tarptautinių organizacijų bendradarbiavimas. ES humanitarinės pagalbos lėšomis taip pat remiami asmenys, kurie pabėgo į Moldovą. ES naudojasi visomis įmanomomis priemonėmis, siekdama padėti sušvelninti padėtį Ukrainoje. Sąjungos civilinės saugos mechanizmas (SCSM) iki rugsėjo mėn. pabaigos vykdė didžiausią visų laikų operaciją – suteikta daugiau kaip 68 500 tonų pagalbos priemonių, įskaitant pastogės vienetus. Pristatyta 300 generatorių ir kuro, rengiamasi patenkinti artėjančio žiemos sezono poreikius. Į ES evakuota beveik 1 500 sunkios būklės pacientų. ES taip pat remia Ukrainos mokyklų greito atsigavimo planą, neseniai įsipareigojusi finansuoti skubius mokyklų ir vaikų darželių remonto darbus už 100 mln. EUR. -Parama priverstinai perkeltiems asmenims ir priimančiosioms bendruomenėms Sirijoje, Libane, Jordanijoje, Turkijoje ir Irake Po vienuolikos metų Sirijos krizė ir toliau daro poveikį regiono stabilumui, todėl daugeliui žmonių reikia pagalbos. ES ir jos valstybės narės tebėra įsipareigojusios remti pastangas rasti politinį sprendimą pagal JT Saugumo Tarybos rezoliuciją 2254, kad perkeltieji sirai galėtų grįžti namo, kai bus sudarytos saugios, savanoriškos ir orios sąlygos. Komisijos prioritetas tebėra skatinti pereinamąjį procesą Sirijoje ir kartu švelninti krizės poveikį teikiant tiesioginę paramą gyventojams. Visa parama teikiama pagal griežtus veiklos parametrus. ES toliau rodo solidarumą su Libanu toliau teikdama to paties lygio paramą Sirijos pabėgėliams ir pažeidžiamiems libaniečiams, užtikrindama galimybę naudotis pagrindinėmis paslaugomis ir kartu padėdama priimančiosioms bendruomenėms bei stebėdama išvykstančius asmenis. ES taip pat teikia paramą Jordanijai, siekdama padėti jai įveikti pandemijos padarinius sveikatai ir socialinius bei ekonominius padarinius ir imtis veiksmų, susijusių su Sirijos krize. Parama Sirijos pabėgėlių integracijai į nacionalines sistemas taip pat numatyta Irake.

2016 m. kovo mėn. ES ir Turkijos pareiškimas tebėra pagrindinė ES ir Turkijos bendradarbiavimo migracijos srityje sistema ir ES pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti visus pagal pareiškimą prisiimtus įsipareigojimus. ES toliau ragina Turkiją atnaujinti grąžinimo iš Graikijos operacijas pagal pareiškime prisiimtus įsipareigojimus ir užkirsti kelią neteisėtai migracijai į ES valstybes nares. Turkija yra priėmusi vieną didžiausių pasaulyje pabėgėlių grupių – apie 4 mln. žmonių, iš kurių 3,7 mln. – sirai. ES toliau remia Turkijos pastangas ir telkia papildomą finansavimą pabėgėliams ir juos priimančiosioms bendruomenėms. Pagal pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę iki 2023 m. pradžios bus pereita nuo humanitarinės pagalbos prie paramos vystymuisi švietimo ir pagrindiniams poreikiams tenkinti. ES sustiprino dialogą migracijos klausimais su Turkija, be kita ko, 2021 m. spalio 12 d. Ankaroje įvykus pirmajam ES ir Turkijos aukšto lygio dialogui migracijos ir saugumo klausimais, kurio metu diskusijose išryškėjo bendri iššūkiai ir abipusis poreikis dirbti naujų migracijos maršrutų ir grėsmių saugumui prevencijos srityse. -Parama perkeltiesiems asmenims kitose pasaulio šalyse Nepaisant didelio raginimo skirti lėšų Ukrainos krizei ir padėti Sirijos pabėgėliams Turkijoje ir regione, ES tebėra įsipareigojusi padėti priverstinai perkeltiems asmenims ir juos priimančiosioms bendruomenėms visame pasaulyje: Kolumbijoje, Ekvadore ir Peru priimtiems Venesuelos piliečiams, Mianmare ir iš jo perkeltiems asmenims, Irake, Etiopijoje ir Sudane priimtiems šalies viduje perkeltiems asmenims ir pabėgėliams bei Irane bei Pakistane priimtiems Afganistano piliečiams. ES yra aktyvi 2019 m. Pasauliniame pabėgėlių forume įsteigtų regioninių paramos platformų, teikiančių politinę ir finansinę paramą per humanitarinę pagalbą ir vystomąjį bendradarbiavimą, narė. Afrikoje pagal ES ir TMO bendrą migrantų apsaugos ir reintegracijos iniciatyvą buvo toliau įgyvendinami įstrigusių ir pažeidžiamų migrantų poreikiai 26-iose Afrikos šalyse, teikiama pagalba keliaujantiems asmenims, savanoriško grįžimo pagalba nusprendusiems grįžti ir parama grįžtantiems asmenims bei jų bendruomenėms per reintegracijos procesą. Skubaus tranzito mechanizmu ir toliau užtikrinama saugi erdvė ir ilgalaikiai sprendimai pažeidžiamiausiems prieglobsčio prašytojams ir pabėgėliams Libijoje, suteikiant jiems galimybę evakuotis į Nigerį ir Ruandą, siekiant juos toliau perkelti į valstybes nares ir kitus partnerius. Azijoje ES ėmėsi politinės ir finansinės lyderės vaidmens regioninio perkėlimo iš Afganistano srityje, be kita ko, pirmininkaudama Pagrindinei Afganistano pabėgėlių rėmimo sprendimų strategijos grupei , teikdama paramą daugiau kaip 5,9 mln. Afganistano gyventojų, kurie, kaip manoma, yra perkelti šalies viduje Afganistane, taip pat perkeltiesiems asmenims ir juos priimančiosioms bendruomenėms Irane ir Pakistane. 2022 m. Mianmare ES suteikė humanitarinės pagalbos finansavimą, siekdama patenkinti neatidėliotinus pažeidžiamiausių, nuo konfliktų nukentėjusių bendruomenių ir šalies viduje perkeltų asmenų, taip pat maždaug milijono rohinjų pabėgėlių, gyvenančių Bangladešo stovyklose ir gyvenvietėse, poreikius. Sustiprinę tarpusavio dialogą po to, kai Baltarusijos režimas ėmė naudotis Irako migrantais kaip įrankiais, ES ir Irakas bendradarbiauja grįžusių asmenų ir perkeltųjų gyventojų reintegracijos srityje. Ekonominių galimybių suteikimas ir pagrindinių neteisėtos migracijos priežasčių šalinimas ES vystomasis bendradarbiavimas turi tiek vidutinės trukmės, tiek ilgalaikį poveikį šalinant struktūrines pagrindines neteisėtos migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežastis. Veiksmai tokiose srityse kaip geras valdymas, konfliktų prevencija ir klimato kaitos švelninimas, taip pat socialinis ir ekonominis vystymasis gali turėti tiesioginių pasekmių migracijai. Įgyvendindama strategiją „Global Gateway“, ES padeda mažinti pasaulinį investicijų deficitą, remia pasaulio ekonomikos atsigavimą ir prisideda prie dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos už Europos ribų. Pagal strategiją „Global Gateway“ įgyvendinamos specialios iniciatyvos yra skirtos konkretiems regionams, pavyzdžiui, pietinėms kaimyninėms šalims, Afrikai ir Lotynų Amerikai, ir jomis skatinamas ilgalaikis socialinis ir ekonominis atsigavimas ir apskritai darnus vystymasis. Taip pat vykdomi veiksmai, konkrečiai skirti migrantų ir priimančiųjų bendruomenių galimybėms ir įsidarbinimo galimybėms gerinti. Migracijos administravimą ir valdymą stiprinančios partnerystės Partnerystės su pagrindinėmis trečiosiomis šalimis turi atspindėti jų poreikių ir ES interesų pusiausvyrą. Praėjusiais metais padaryta pažanga sprendžiant grąžinimo, readmisijos, sienų valdymo ir neteisėto gabenimo tinklų klausimus. Operatyvinis bendradarbiavimas sienų valdymo srityje vykdomas su vis daugiau pagrindinių partnerių. Susitarimais dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų statuso su Albanija, Juodkalnija ir Serbija sudaromos sąlygos agentūrai Frontex į šių šalių partnerių teritoriją komandiruoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų būrius ir siųsti techninę įrangą. Tai daro tiesioginį poveikį sprendžiant neteisėtos migracijos ir organizuoto nusikalstamumo problemas. Šiuo metu su Šiaurės Makedonija sudaromas susitarimas dėl statuso, o Komisija rengiasi pateikti rekomendaciją dėl įgaliojimų derėtis dėl susitarimo dėl statuso su Bosnija ir Hercegovina. Derybos dėl susitarimo dėl statuso su Moldova buvo vedamos ir jis įsigaliojo per rekordiškai trumpą laiką. Įgaliojimai derėtis dėl susitarimų dėl statuso su Senegalu ir Mauritanija yra pirmieji įgaliojimai su Afrikos šalimis partnerėmis ir jais siekiama remti sienų valdymą, kovoti su neteisėtu migrantų gabenimu ir mažinti neteisėtą migraciją Atlanto vandenyno maršrutu. Jau sudarytas Frontex ir bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijos „EUCAP Sahel Niger“ darbo tvarkos sutarimas. Frontex ir Nigeris taip pat beveik susitarė dėl darbo tvarkos. Šiuo metu deramasi dėl darbo tvarkos su „EUBAM Libya“ ir „EUAM Ukraine“. BSGP misijos ir operacijos ir toliau svariai prisideda tais atvejais, kai kova su neteisėta migracija ar neteisėtu migrantų gabenimu yra jų įgaliojimų dalis. Civilinės misijos Libijoje, Nigeryje, Malyje, Irake, Kosove*, Palestinoje remia priimančiųjų valstybių valdžios institucijų pastangas stiprinti savo pajėgumus sienų valdymo srityje, spręsti neteisėtos migracijos ir neteisėto migrantų gabenimo, taip pat saugumo problemas, pavyzdžiui, prekybos žmonėmis problemas. Kaip minėta pirmiau, grąžinimas ir readmisija yra vienas esminių santykių migracijos valdymo srityje aspektų. Metinis vertinimas pagal Vizų kodekso 25a straipsnį padeda nustatyti konkrečius klausimus bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis readmisijos srityje ir užtikrinti, kad šie klausimai būtų reguliariai sprendžiami tikslingai bendradarbiaujant readmisijos srityje arba vedant platesnius dialogus migracijos klausimais. Šis aktyvesnis bendradarbiavimas padeda užtikrinti, kad pažanga readmisijos ir kitose partnerystės su trečiosiomis šalimis srityse būtų daroma lygiagrečiai. Priėmus pirmąją 2019 m. bendradarbiavimo readmisijos srityje vertinimo ataskaitą, Komisija pasiūlė Tarybai patvirtinti laikinas ribojamąsias priemones dėl trumpalaikių vizų Bangladeše, Irake ir Gambijoje, atsižvelgiant į nepakankamą bendradarbiavimo readmisijos srityje lygį ir bendrus ES santykius su šiomis šalimis. 2021 m. spalio mėn. Taryba priėmė Gambijai skirtas laikinas ribojamąsias priemones. Jos vis dar galioja, tačiau imtasi svarbių žingsnių, t. y. panaikintas priverstinio grąžinimo moratoriumas (2022 m. kovo mėn.). Sustiprinusi bendradarbiavimą su Bangladešu ir Iraku, Taryba, atsižvelgdama į padarytą pažangą, nusprendė nenustatyti priemonių Bangladešui. Bendradarbiavimas su Iraku tebėra tikrinamas. 2021 m. gruodžio mėn. Komisija priėmė antrąjį 2020 m. bendradarbiavimo readmisijos srityje vertinimą ir kartu su vyriausiuoju įgaliotiniu sustiprino bendradarbiavimą su keliomis šalimis partnerėmis, kuriose reikėjo imtis tolesnių veiksmų dėl nepakankamo bendradarbiavimo readmisijos srityje. Šio įsipareigojimo rezultatais Komisija remsis priimdama sprendimą dėl galimų vizų priemonių, atsižvelgdama į bendrus ES santykius su atitinkamomis trečiosiomis šalimis. Trečiąją vertinimo ataskaitą numatoma priimti metų pabaigoje. 2022 m. balandžio 6 d. Komisija pasiūlė atleisti Kataro ir Kuveito piliečius nuo trumpalaikiam buvimui ES taikomo vizų reikalavimo. Komisija toliau remiasi savo 2018 m. liepos mėn. vertinimu, kad Kosovas įvykdė visus vizų režimo liberalizavimo kriterijus ir kad Kosovo gyventojams turėtų būti nustatytas bevizis režimas. Be to, Komisija toliau tikrina visus su trečiosiomis šalimis sudarytus susitarimus dėl bevizio režimo, dėl jų keliamos migracijos ar saugumo rizikos. Todėl nuo 2022 m. gegužės 4 d. iš dalies sustabdytas ES bevizio režimo susitarimas su Vanuatu, siekiant sumažinti saugumo riziką, kylančią dėl Vanuatu investuotojų pilietybės sistemos. Kadangi į ES susirūpinimą keliančius klausimus nebuvo atsižvelgta, šis sustabdymas gali būti pratęstas dar 18 mėnesių. Liepos mėn. Komisija, bendradarbiaudama su Europos išorės veiksmų tarnyba, po atnaujinto 2021–2025 m. ES kovos su neteisėtu migrantų gabenimu veiksmų plano pradėjo pirmąsias kovos su neteisėtu žmonių gabenimu operatyvines partnerystes su Maroku ir Nigeriu. Šiomis partnerystėmis siekiama stiprinti teisines, politines, praktines ir strategines sistemas šalyse partnerėse reaguojant į neteisėtą migrantų gabenimą ir padidinti atsakomybę už jų pastangas, tų pastangų poveikį ir ilgalaikį tvarumą. Partnerystės apims paramą sienų valdymui, glaudesnį policijos bendradarbiavimą (įskaitant bendrus tyrimus), informuotumo apie neteisėtos migracijos pavojus didinimą ir glaudesnį bendradarbiavimą su ES agentūromis. Teisėtų atvykimo į Europą būdų plėtojimas Siekiant sukurti saugius būdus atvykti į Europą ir padėti pritraukti mūsų ekonomikai reikalingų įgūdžių ir talentų, atsižvelgiant į senėjančią visuomenę ir neatidėliotinai spręstiną įgūdžių trūkumo problemą, reikia plataus užmojo ir tvarios ES teisėtos migracijos politikos. Tai taip pat yra svarbi sėkmingų partnerysčių sąlyga. Įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinyje pasiūlytas ES specialistų rezervas padėtų sukurti pirmąją visos ES platformą ir derinimo priemonę, padėsiančias darbdaviams rasti reikiamų darbuotojų ir padaryti ES patrauklesnę galimybių ieškantiems ES nepriklausančių šalių piliečiams. Kaip minėta pirmiau, ES specialistų rezervo bandomasis projektas pradiniame etape padės ukrainiečiams pasinaudoti savo įgūdžiais ir patirtimi. -Specialistų pritraukimo partnerystės

Specialistų pritraukimo partnerystėmis su pagrindiniais partneriais bus siekiama skatinti tarptautinį darbo jėgos judumą ir ugdyti talentus, kurie būtų naudingi valstybėms narėms, šalims partnerėms ir abiejų šalių verslo bendruomenėms, taip pat atitinkamiems asmenims. Komisija iki 2022 m. pabaigos imsis konkrečių veiksmų siekdama pradėti pirmąsias specialistų pritraukimo partnerystes su Maroku, Tunisu ir Egiptu, remdamasi tvirtu nuolatiniu bendradarbiavimu visais migracijos valdymo aspektais. Ši veikla bus grindžiama šiuo metu vykdomu bandomuoju projektu ir konsultacijomis su visais suinteresuotaisiais subjektais. Sėkminga šalių partnerių veikla didele dalimi priklausys nuo jų, taip pat valstybių narių, sugebėsiančių išlaikyti kompetenciją darbo jėgos migracijos srityje, konkrečių interesų ir įsipareigojimų. Komisija ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti diskusijose su šalimis partnerėmis dėl specialistų pritraukimo partnerysčių ir pateikti konkrečių pasiūlymų, kaip tos partnerystės galėtų padėti patenkinti jų darbo rinkos poreikius, visų pirma nustatant vietų skaičių pagrindiniuose sektoriuose ir įtraukiant privačias įmones. Vėliau būtų galima apsvarstyti galimybę užmegzti specialistų pritraukimo partnerystes su kitomis šalimis. -Teisėti būdai gauti apsaugą: perkėlimas į ES ir humanitarinis priėmimas Perkėlimas į ES yra neatsiejama pakto dalis ir svarbus ES migracijos politikos elementas. ES svariai prisideda prie pasaulinių perkėlimo į ES pastangų ir yra įsipareigojusi laikytis šio įsipareigojimo. 2021–2022 m. įsipareigojimų prisiėmimo rezultatas – iš viso beveik 65 000 įsipareigojimų, apimančių perkėlimą į ES ir, pirmą kartą, humanitarinį priėmimą, įskaitant vietas, skirtas Afganistano piliečiams, kuriems 2021 m. rugpjūčio mėn. užėmus Kabulą gresia pavojus. ES taip pat toliau reaguoja į Sirijos ir centrinės Viduržemio jūros regiono dalies poreikius ir iki 2022 m. birželio mėn. valstybės narės pranešė apie iš viso daugiau kaip 36 000 perkeltų į ES ir humanitarinį priėmimą gavusių atvykusių asmenų. Siekdama užtikrinti ES pastangų tęstinumą, Komisija neseniai paragino valstybes nares prisiimti naujus įsipareigojimus 2023 m., kurie būtų remiami nuolatiniu ES finansavimu. Net ir tuo metu, kai patiriamas spaudimas, labai svarbu, kad ES ir toliau išliktų lydere perkėlimo į ES srityje. Priėmimo kliūtis gali padėti mažinti novatoriški sprendimai – visų pirma bendruomenių rėmimo programos gali būti labai svarbios užtikrinant apgyvendinimą ir suteikiant pilietinei visuomenei svarbesnį vaidmenį priimant ir integruojant naujus atvykstančius asmenis. Tai bus remiama iniciatyva „Saugūs namai“, pasinaudojant patirtimi, įgyta priimant nuo Rusijos invazijos į Ukrainą bėgančius asmenis, siekiant sustiprinti priėmimo sistemas nustatant priėmimo bendruomenėje tvarką. Rudenį ES surengs antrąjį aukšto lygio perkėlimo forumą ir jame aptars šias naujoves su pagrindiniais pasauliniais partneriais ir tarptautinėmis organizacijomis. Finansinės ir operatyvinės priemonės -Finansavimas Siekdama sukurti visapusiškas partnerystes migracijos srityje ir papildyti aktyvesnį politinį bendradarbiavimą, ES skiria didelę paramą ir finansavimą, kad padidintų šalių partnerių pajėgumus spręsti visus migracijos ir priverstinio perkėlimo klausimus. Pagal naują Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP „Globali Europa“) migracija ir priverstinis perkėlimas laikomi pagrindine bendradarbiavimo su šalimis partnerėmis sritimi. Per 2021 m. ir 2022 m. vykusį programavimo procesą atsižvelgta į orientacinį 10 proc. migracijos išlaidų tikslą, siekiant užtikrinti, kad jis būtų pasiektas, o atitinkami migracijos ir priverstinio perkėlimo aspektai būtų integruoti į specialiai pritaikytą, bet lankstų metodą, susijusį su apsauga, teisėta migracija, sienų valdymu, taip pat su grąžinimu ir reintegracija bei su pagrindinėmis neteisėtos migracijos ir priverstinio perkėlimo priežastimis. KVTBP „Globali Europa“ migracijos ir priverstinio perkėlimo išlaidų tikslas sudarė pagrindą Komisijai priimti vis visapusiškesnį ir nuoseklesnį požiūrį sprendžiant su tais klausimais susijusius uždavinius ir pasinaudojant atitinkamomis galimybėmis. Bendra ES finansinė parama trečiosioms šalims ateinančiais metais bus grindžiama šalies ir regioninėmis orientacinėmis daugiametėmis programomis. Šį rudenį bus paskelbta pirmoji metinė KVTBP „Globali Europa“ ataskaita, kurioje taip pat bus pateikta su migracija susijusių išlaidų apžvalga. Pagal Pasirengimo narystei pagalbos priemonę (PNPP III) finansuojamos dvišalės ir regioninės migracijos programos narystės siekiančiose šalyse. Veiksmais Vakarų Balkanuose stiprinamas migracijos valdymas, prieglobsčio sistemos ir sienų valdymas. Pagrindiniai prioritetai – grąžinimo valdymo gerinimas ir remiamo savanoriško ir nesavanoriško grąžinimo programų išplėtimas, neteisėto migrantų gabenimo prevencija ir kova su juo. Turkijoje, atsižvelgiant į 2021 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadas, bus toliau teikiama parama pabėgėliams ir priimančiosioms bendruomenėms, kad būtų vykdoma tolesnė veikla, susijusi su Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės operacijomis. Bus tęsiami veiksmai švietimo, sveikatos, apsaugos, pagrindinių poreikių ir socialinio bei ekonominio vystymosi srityse, visų pirma siekiant užtikrinti pabėgėliams tvaresnį pragyvenimą ir remti priimančiąsias bendruomenes. ES tebėra pagrindinė paramos teikėja tarptautiniu mastu reaguojant į krizę Sirijoje ir tebėra įsipareigojusi remti Sirijos pabėgėlius ir priimančiąsias šalis regione. Per sėkmingą 2022 m. gegužės 10 d. surengtą šeštąją Briuselio konferenciją „Parama Sirijos ir viso regiono ateičiai“ tarptautiniai paramos tiekėjai prisiėmė didesnius įsipareigojimus nei 2021 m., todėl buvo išsaugotas finansavimas ir parama pagrindinėms priimančiosioms šalims. Kitos susijusios programos, pavyzdžiui, vidaus reikalų fondai, yra aiškiai skirtos politikos interesams ES viduje tenkinti, tačiau tam tikra veikla gali būti remiama už ES ribų, ypač siekiant tęsti vykdomą veiklą (pvz., partnerystės migracijos srityje priemonė ir regioninės plėtros ir apsaugos programa). -Europos komandos iniciatyvos dėl migracijos ES ir suinteresuotosios valstybės narės kartu siekia stiprinti operatyvinį migracijos koordinavimą įgyvendindamos regionines Europos komandos iniciatyvas Atlanto vandenyno ir vakarinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute, vadovaujant Ispanijai, ir centrinės Viduržemio jūros regiono dalies maršrute, vadovaujant Prancūzijai ir Italijai. Šios sistemos teminiai komponentai atitinka penkis intervencinių priemonių ramsčius, pripažintus bendrame Valetos veiksmų plane ir atitinkančius paktą. ES taip pat pateikė regioninę Europos komandos iniciatyvą dėl Afganistano piliečių perkėlimo. Daugiausia dėmesio bus skiriama politiniam dialogui ir migracijos valdymui, apsaugai, kovai su prekyba žmonėmis ir neteisėtu migrantų gabenimu, pagrindinių paslaugų teikimui, įgūdžių ugdymui ir pragyvenimo galimybių kūrimui, nukreiptiems į perkeltuosius Afganistano piliečius ir priimančiąsias bendruomenes Afganistane ir kaimyninėse šalyse, įskaitant Vidurinę Aziją. 8.IŠVADOS Praėję metai parodė, kad į nuolat kintančius migracijos į mūsų žemyną uždavinius ir jos teikiamas galimybes ES pajėgi reaguoti kaip ryžtinga, solidarumo kupina Sąjunga. Kaip savo pranešime apie Sąjungos padėtį aiškiai nurodė Pirmininkė U. von der Leyen, svarbu, kad šis solidarumas ir toliau būtų reiškiamas mūsų diskusijose migracijos klausimais, o precedento neturinčios pastangos priimti milijonus iš Ukrainos bėgančių žmonių turėtų būti įkvėpimo šaltinis būsimiems veiksmams – koordinuoto ir bendradarbiavimu grindžiamo atsako ES lygmeniu planas. Ateinantys metai bus lemiami teisėkūros darbui migracijos ir prieglobsčio srityje, kurio skubiai reikės, kad ES galėtų solidariai, atsakingai ir teisingai reaguoti į visus iššūkius. Komisija tikisi pažangos įgyvendinant veiksmų gaires, dėl kurių susitarė Taryba ir Parlamentas, kad iki 2024 m. pavasario būtų pasiektas susitarimas dėl pagrindinių teisėkūros procedūra priimamų dokumentų. Komisija ragina imtis šių svarbių veiksmų: ·Parlamentas ir Taryba turi įgyvendinti bendras veiksmų gaires, kad visi pateikti pasiūlymai būtų priimti iki 2024 m. kovo mėn. ·Parlamentas ir Taryba turi skubiai priimti pozicijas dėl visų svarstomų pasiūlymų. ·Parlamentas ir Taryba turi skubiai daryti pažangą derybose dėl įgūdžių ir talentų dokumentų rinkinio (Direktyvos dėl ilgalaikių gyventojų išdėstymo nauja redakcija ir Vieno leidimo direktyvos išdėstymo nauja redakcija). ·Valstybės narės turi įgyvendinti savanoriško solidarumo mechanizmą. Komisija toliau rems šias pastangas ir atsižvelgs į kitus šioje ataskaitoje pabrėžtus aspektus, įskaitant sienų valdymą, grąžinimą, solidarumą ir antrinio judėjimo problemų sprendimą, plėtodama bendradarbiavimą su partneriais visame pasaulyje, sudarydama palankesnes sąlygas teisėtai migracijai ir ir kartu gerindama pirmą kartą į Europą atvykstančių asmenų, kurie gali mūsų ekonomikai suteikti reikalingų įgūdžių, integraciją.