Siekdama sustiprinti parengtį dideliems kibernetiniams incidentams ir pagerinti reagavimą į juos, Komisija taip pat parengė trumpalaikę programą, kuria padėtų valstybėms narėms, ir tuo tikslu skyrė papildomą finansavimą ENISA, be kita ko, skverbimosi į ypatingos svarbos subjektus testavimui siekiant nustatyti pažeidžiamumą. Tai gali būti naudinga valstybėms narėms ir po didelių incidentų, nuo kurių nukentėjo ypatingos svarbos subjektai, kai ENISA teikia paramą, pasitelkdama patikimus privačius kibernetinio saugumo paslaugų teikėjus. Kitas žingsnis bus užtikrinti, kad valstybės narės visapusiškai pasinaudotų šiomis galimybėmis.

TIS 2 direktyvoje numatyta sukurti Europos ryšių palaikymo dėl kibernetinių krizių organizacinį tinklą (EU-CyCLONe), kuris padėtų koordinuotai operatyviniu lygmeniu valdyti didelio masto kibernetinio saugumo incidentus ir krizes. Taip bus užtikrintas reguliarus valstybių narių ir ES institucijų, įstaigų, organų ir agentūrų keitimasis aktualia informacija. Komisija kuria kibernetinio saugumo padėties ir analizės centrą, kad sustiprintų savo vidaus pajėgumus. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, be kita ko, įgyvendindama savo rekomendaciją dėl Jungtinio kibernetinio saugumo padalinio, kad užtikrintų koordinuotą ES atsaką į didelio masto kibernetinius incidentus. Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis taip pat aktyviai dalyvauja 2022 m. su valstybėmis narėmis organizuojamose kibernetinėse pratybose.

Energetikos sektoriuje Komisija rengia tinklo kodeksą dėl tarpvalstybinių elektros energijos srautų kibernetinio saugumo (apimantį rizikos vertinimo taisykles, bendrus minimaliuosius reikalavimus, planavimo, stebėsenos, ataskaitų teikimo ir krizių valdymo nuostatas), kuris bus visiškai suderintas su TIS 2 sistema. Reaguojant į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, 2022 m. kovo mėn. Ukrainos ir Moldovos Respublikos elektros tinklai atskiru veiksmu buvo sinchronizuoti su žemyninės Europos tinklu – taip papildytos rizikos mažinimo priemonės, be kita ko, siekiant kibernetinio saugumo.

Siekdami sustiprinti ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugą nuo didelio masto kibernetinių išpuolių, Komisija, vyriausiasis įgaliotinis ir TIS bendradarbiavimo grupė rengia rizikos scenarijus, daugiausia dėmesio skirdami kibernetiniam saugumui energetikos, telekomunikacijų, transporto ir kosmoso sektoriuose. Taip pat tęsiamas darbas, susijęs su priemonėmis kolektyviniam kosmoso sistemų ir paslaugų apsaugos ir kibernetinio atsparumo lygiui gerinti. Be to, rengiami tiksliniai ES ryšių infrastruktūros ir tinklų (įskaitant fiksuotojo ir mobiliojo ryšio infrastruktūrą, palydovus, povandeninius kabelius ir interneto maršruto parinkimo objektus) kibernetinio saugumo rizikos vertinimai. Siekdama pagerinti nelaimių prevenciją, pasirengimą joms ir reagavimą į jas, Komisija taip pat pradėjo scenarijų kūrimo iniciatyvą, skirtą gaivalinėms nelaimėms, susijusioms su grėsmėmis saugumui, pavyzdžiui, kibernetiniais išpuoliais ar terorizmu.

Dar prieš pastarojo meto išpuolius prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus ES, stiprindama savo atsparumą, priėmė dvi susijusias iniciatyvas: persvarstytą direktyvą dėl priemonių aukštam bendram kibernetinio saugumo lygiui visoje Sąjungoje užtikrinti (Tinklų infrastruktūros saugumo direktyva, arba TIS 2 direktyva) ir naują direktyvą dėl ypatingos svarbos subjektų atsparumo (Ypatingos svarbos subjektų atsparumo direktyva, arba YSSA direktyva) . Visos šios teisės aktų sistemos paskirtis yra šalinti dabartinę ir būsimą riziką internete ir fizinėje aplinkoje, pradedant kibernetiniais išpuoliais ir baigiant gaivalinėmis nelaimėmis. Dėl šių direktyvų teisėkūros institucijos susitarė, ir jos įsigalios ateinančiomis savaitėmis. Pagal TIS 2 direktyvą į taikymo sritį bus įtraukti vidutinio dydžio ir dideli subjektai įvairiuose svarbiuose sektoriuose. Joje griežtinami saugumo reikalavimai, be kita ko, dėl reagavimo į incidentus ir krizių valdymo, tiekimo grandinės saugumo, pažeidžiamumo valdymo ir atskleidimo, kibernetinio saugumo bandymų ir veiksmingai naudojamo šifravimo. Ja taip pat supaprastinami įpareigojimai pranešti apie incidentus, nustatomos griežtesnės priežiūros priemonės ir siekiama suderinti sankcijų režimus visose valstybėse narėse. YSSA direktyva reglamentuoja ypatingos svarbos subjektų fizinį atsparumą tiek žmogaus sukeltiems, tiek gamtiniams pavojams. Vienuolikai sektorių taikoma direktyva yra svarbus žingsnis siekiant pagerinti būtiniausias paslaugas teikiančių ypatingos svarbos subjektų pajėgumą užkirsti kelią incidentui, nuo jo apsisaugoti, į jį reaguoti, jam pasipriešinti, jį sušvelninti ir įveikti, prisitaikyti prie jo ir po jo atsigauti.

Šioje saugumo sąjungos pažangos ataskaitoje siekiama pateikti strategijos įgyvendinimo laikotarpio vidurio apžvalgą, pabrėžiant pasiektus rezultatus ir tai, ką dar reikia padaryti iki šios Komisijos kadencijos pabaigos. Nuo 2020 m. liepos mėn. ES labai daug nuveikė, kad būtų baigti darbai pagrindinėse keturių strategijos ramsčių srityse. Iš šios ataskaitos matyti, kad buvo imtasi didžiosios daugumos strategijoje numatytų veiksmų. Tačiau dar reikia pasistengti, kad visapusišką Saugumo sąjungos strategijos poveikį pajustų piliečiai, ir visų pirma reikia, kad Europos Parlamentas ir Taryba priimtų likusius pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų ir kad valstybės narės įgyvendintų sutartus teisės aktus. Be to, saugumo sąjungos tikslus geriausiai galima pasiekti glaudžiai bendradarbiaujant dėl susijusių ES iniciatyvų tokiose srityse kaip energetinis saugumas, Europos sveikatos sąjunga ir Europos demokratijos veiksmų planas. Tęstinį Komisijos indėlį sudaro trys kartu su šia ataskaita priimti pasiūlymai: dėl kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis, dėl bazinės žvalgybos pagal išankstinę informaciją apie keleivius ir dėl kovos su prekyba žmonėmis.

2020 m. liepos mėn. Komisija priėmė išsamią Saugumo sąjungos strategiją. Grėsmių aplinka nuo to laiko labai pasikeitė. COVID-19 krizė padidino tam tikrą pažeidžiamumą, ypač dėl to, kad veikla buvo išstumta į internetą. Toliau didėjo išpuolių prieš kibernetinį saugumą mastas ir jų formų įvairovė. Pasijuto Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą poveikis ES vidaus saugumui – išaugo prekybos žmonėmis, cheminių ir branduolinių incidentų bei neteisėto šaunamųjų ginklų platinimo rizika. Jis taip pat paskatino užsienio vykdomą manipuliavimą informacija ir kišimąsi. Pastarojo meto dujotiekių „Nord Stream“ sabotažas atskleidė, kaip tokie svarbūs sektoriai kaip energetika, skaitmeninė infrastruktūra, transportas ir kosmosas priklauso nuo ypatingos svarbos infrastruktūros atsparumo. Jis dar kartą parodė, kad fizinis ir skaitmeninis saugumas yra glaudžiai susiję ir turi būti užtikrinami kartu.

Stiprinant pasitikėjimą skaitmeniniam pasauliui svarbiais produktais ir paslaugomis ir didinant jų saugumą labai svarbų vaidmenį atlieka sertifikavimas. Kibernetinio saugumo aktu sukuriama Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo sistema, pagal kurią Komisija gali prašyti ENISA parengti sertifikavimo schemas. Parengta europinė bendrais kriterijais grindžiama kibernetinio saugumo sertifikavimo schema, o debesijos paslaugų ir 5G saugumo schemos yra rengiamos.

Komisija toliau bendradarbiauja su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad 5G tinklai būtų saugūs ir atsparūs, ir stebėti ES 5G priemonių rinkinio įgyvendinimą nacionaliniu ir ES lygmenimis. Nors didžioji dauguma valstybių narių jau sugriežtino arba šiuo metu griežtina 5G tinklų saugumo reikalavimus, būtina, kad dabar visos valstybės narės baigtų įgyvendinti priemonių rinkinio priemones, visų pirma, nustatytų apribojimus didelės rizikos tiekėjams, atsižvelgdamos į tai, kad dėl prarasto laiko gali padidėti Sąjungos tinklų pažeidžiamumas, taip pat sustiprintų ypatingos svarbos ir didesnės rizikos 5G tinklų dalių fizinę ir nefizinę apsaugą, be kita ko, vykdydamos griežtą patekimo kontrolę.

Siekdamas padėti ES ir valstybėms narėms laikytis iniciatyvaus strateginio požiūrio į kibernetinio saugumo pramonės politiką, Europos kibernetinio saugumo kompetencijos centras dirbs su nacionaliniais koordinavimo centrais, kad būtų remiamos kibernetinio saugumo inovacijos ir stiprinami kibernetinio saugumo technologijų bendruomenės pajėgumai.

2022 m. rugsėjo mėn. ENISA oficialiai inicijavo Europos kibernetinio saugumo įgūdžių sistemą, kuri parodo reikalingiausius šios srities darbo profilius ir kuri, kaip bendras europinis pagrindas, palengvina įgūdžių pripažinimą ir su kibernetiniu saugumu susijusio mokymo plėtojimą. Ši sistema bus vienas iš 2023 m. Komisijos darbo programoje pasiūlytos Kibernetinio saugumo įgūdžių akademijos – kompleksinio požiūrio reaguojant į didėjantį kibernetinio saugumo specialistų poreikį Europoje – elementų.

Kadangi ES institucijos, įstaigos, organai ir agentūros tvarko neįslaptintą ir ES įslaptintą neskelbtiną informaciją, svarbu, kad jie būtų gerai apsaugoti nuo kibernetinių išpuolių. 2022 m. kovo mėn. Komisija pasiūlė reglamentą dėl aukšto tų subjektų kibernetinio saugumo lygio: jame TIS 2 direktyvos principai taikomi ES institucinei aplinkai. Reglamente numatyta nauja Tarpinstitucinė kibernetinio saugumo taryba ir kibernetinio saugumo centro (CERT-EU) stiprinimas siekiant užtikrinti tinkamą keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą su valstybių narių institucijomis, pavyzdžiui, reagavimo į kompiuterių saugumo incidentus tarnybų (CSIRT) tinkle. Kartu Komisija priėmė pasiūlymą dėl reglamento dėl informacijos saugumo ES institucijose, įstaigose, organuose ir agentūrose, kuriuo siekiama padidinti atsparumą kibernetinėms ir hibridinėms grėsmėms sukuriant visoms Sąjungos institucijoms, įstaigoms, organams ir agentūroms bendrą informacijos saugumo aukšto lygio standartų rinkinį. Labai svarbu, kad Taryba sparčiau dirbtų su šiuo pasiūlymu, atsižvelgdama į gausius valstybių narių raginimus Komisijai parengti priemones, kuriomis ES sprendimų priėmimo procesas būtų geriau apsaugotas nuo visų rūšių piktavališkos veiklos. CERT-EU ir ENISA taip pat parengė ir išbandė naujo tipo ES agentūroms pritaikytas kibernetines pratybas, kaip yra rekomendavę Europos Audito Rūmai.

Svarbūs įgyvendinimo pavyzdžiai Europos kibernetinio saugumo mėnuo. Europos kibernetinio saugumo mėnesio iniciatyvos veiklų, tarp kurių yra praktiniai seminarai, kampanijos socialiniuose tinkluose ir paskaitos, skaičius išaugo nuo 184 2014 m. iki 500 2022 m. spalio mėn. Kaip nurodė 73 proc. 2021 m. apklaustų valstybių narių atstovų, ta veikla padeda naudotojams susidūrus su kibernetinio saugumo grėsme internete reaguoti tinkamiau. Kibernetiniam saugumui skirto aukštojo išsilavinimo duomenų bazė (CyberHEAD). Pastaruosius dvejus metus „CyberHEAD“ yra labiausiai lankomas ENISA tinklalapis – jame apsilankyta apie 70 000 kartų per metus. Jis padeda jauniems talentams rasti informacijos apie įvairias galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą kibernetinio saugumo srityje ir ja remiantis apsispręsti, taip pat padeda universitetams pritraukti puikių studentų, motyvuotų užtikrinti kibernetinį saugumą Europoje.

Kova su hibridinėmis grėsmėmis, užsienio šalių kišimusi ir ES kibernetinės gynybos stiprinimas

ES saugumo ir gynybos strateginio kelrodžio dokumente išdėstytas plataus užmojo veiksmų planas, kurio tikslas – didinti ES gebėjimą veikti, stiprinti atsparumą ir geriau investuoti į ES gynybos pajėgumus.

Nors kova su hibridinėmis grėsmėmis daugiausia yra valstybių narių atsakomybė, ES papildo nacionalinius veiksmus remdama koordinavimą, gerindama informuotumą apie padėtį, skatindama bendradarbiavimą su panašaus požiūrio besilaikančiomis valstybėmis ir tarptautinėmis organizacijomis ir atverdama galimybę reaguoti išvien. Per pastarąjį dešimtmetį atsparumui didinti ir kovai su hibridinėmis grėsmėmis ES lygmeniu imtasi daugiau kaip 200 priemonių. EU INTCEN hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras padeda ES priimti sprendimus ir kaupdamas informaciją iš visų šaltinių ir atlikdamas žvalgybinius vertinimus apie hibridines grėsmes labiausiai prisideda prie visapusiškos informacijos apie padėtį ir strateginių prognozių teikimo. Pradėtos formuoti Strateginio kelrodžio dokumente numatytos ES greitojo reagavimo į hibridines grėsmes grupės, kurios padės valstybėms narėms ir bendros saugumo ir gynybos politikos misijoms ir operacijoms, taip pat šalims partnerėms, kovoti su hibridinėmis grėsmėmis: jos per trumpą laiką suteiks svarbių nacionalinių ir ES ekspertinių žinių, įskaitant, jei reikia, karines ekspertines žinias. Šiuo metu rengiamas ES hibridinių priemonių rinkinys, kuris suteiks pagrindą koordinuotai reaguoti į hibridines kampanijas, darančias poveikį ES ir valstybėms narėms: jis nuosekliai sujungs išorės bei vidaus aspektus, atsižvelgiant tiek į nacionalinius, tiek į ES masto svarstymus. Taip pat padaryta didelė pažanga stiprinant atsparumą ir kovojant su hibridinėmis grėsmėmis, tuo tikslu fiksuojant turimus sektorių atsparumo bazinius scenarijus. Komisija taip pat tęsė analitinius atsparumo hibridinėms grėsmėms stiprinimo mokslinius tyrimus ir baigė integruoti hibridinių grėsmių aspektą į politikos formavimą.

COVID-19 pandemija ir Rusijos karas prieš Ukrainą parodė, kokį poveikį ES ir partneriams visame pasaulyje gali daryti manipuliavimas informacine aplinka. Vis svarbesniu hibridinių išpuolių komponentu tampa ir užsienio manipuliavimas informacija ir kišimasis, kuriuo siekiama suardyti pasitikėjimą ES ir tarptautinėmis taisyklėmis grindžiama tvarka. Siekdama kovoti su manipuliavimu informacija ir dezinformacija, Komisija pagal Europos demokratijos veiksmų planą parengė konkrečių priemonių ir struktūrų kompleksą, įskaitant persvarstytą Kovos su dezinformacija praktikos kodeksą, Skaitmeninių paslaugų aktą ir pasiūlymą dėl politinės reklamos skaidrumo (dėl jo šiuo metu vyksta tarpinstitucinės derybos). Norimas rezultatas – nauji įpareigojimai platformoms ir pirmoji teisiškai privaloma priežiūros sistema. Be to, kaip anonsuota Strateginio kelrodžio dokumente, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), glaudžiai bendradarbiaudama su Komisija ir valstybėmis narėmis, toliau plečia ES kovos su užsienio vykdomu manipuliavimu informacija ir kišimusi priemonių rinkinį, kad būtų stiprinamas koordinuotas atsakas į užsienio subjektų manipuliavimą. EIVT taip pat toliau stiprino bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais, pavyzdžiui, G 7 greitojo reagavimo mechanizmu ir NATO.

Komisija smerkia bet kokį užsienio kišimąsi į suverenią ES valstybių narių teritoriją ir yra susirūpinusi dėl pranešimų apie Kinijos užjūrio policijos punktus Europos Sąjungoje, kurie, jei informacija pasitvirtintų, būtų visiškai nepriimtini. Nors šiuos įtarimus turi tirti valstybių narių institucijos, Komisija, padedama Europolo, yra pasirengusi sudaryti valstybėms narėms palankesnes sąlygas keistis informacija. Komisija šį klausimą iškėlė 2022 m. gruodžio mėn. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje.

2022 m. lapkričio mėn. Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis pristatė naują ES kibernetinės gynybos politiką, kurioje išdėstyta, kaip stiprinti bendradarbiavimą ir didinti investicijas kibernetinės gynybos srityje, siekiant geriau apsaugoti nuo kibernetinių išpuolių. Tikslas – ginti ES interesus kibernetinėje erdvėje stiprinant ES kibernetinės gynybos subjektų bendradarbiavimą, kuriant pajėgumų panaudojimo ES lygmeniu mechanizmus, be kita ko, per bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) misijas ir operacijas. Politika paskatins plėtoti viso spektro kibernetinės gynybos pajėgumus ir stiprins ES karinių ir civilinių kibernetinių bendruomenių bendradarbiavimą, nes didins informuotumą apie padėtį, gerins krizių koordinavimą ir tobulins mokymą, be kita ko, privačiajame sektoriuje. Ji taip pat padės sumažinti strateginę priklausomybę ypatingos svarbos kibernetinių technologijų srityje, nes bus parengtos kibernetiniam saugumui ir kibernetinei gynybai skirtų ypatingos svarbos technologijų strateginės veiksmų gairės, ir sustiprinti Europos gynybos technologijų pramoninę bazę.

Strateginio kelrodžio dokumente kosmosas įvardijamas kaip 5-oji karo veiksmų sritis (greta sausumos, jūros, oro ir kibernetinės erdvės) ir Komisijos bei vyriausiojo įgaliotinio prašoma parengti pirmąją kosmosui skirtą saugumo ir gynybos strategiją. Strategijoje bus pasiūlyta priemonių, kaip pagerinti bendrą kosmoso sistemų ir paslaugų apsaugos ir atsparumo lygį, atgrasyti nuo bet kokių grėsmių (įskaitant kibernetines) didesnės rizikos ES kosminėms sistemoms bei paslaugoms ir į jas reaguoti.

3 KOVA SU TERORIZMU IR RADIKALIZACIJA

Priimtos beveik visos ES saugumo strategijoje numatytos iniciatyvos, kurios labiausiai padeda valstybėms narėms kovoti su terorizmu ir radikalizacija, o viena iš konkrečių temų yra apsauga nuo grėsmių internete. Dabar reikės užtikrinti visapusį šių iniciatyvų poveikį.