KOMISIJOS KOMUNIKATAS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI

Pirmoji pažangos ataskaita dėl neveiksnių paskolų mažinimo Europoje

1.Neveiksnių paskolų problemos sprendimas – rizikos mažinimo finansų sektoriuje dalis

Po finansų krizės bankų veiklos reglamentavimo sistema pasikeitė iš esmės. Europos Sąjunga ėmėsi iniciatyvos įgyvendinti G 20 lygmeniu ir Bazelio komitete pasauliniu mastu sutartas reformas, kuriomis siekiama sustiprinti finansinį stabilumą, sumažinti riziką bankų sektoriuje ir išvengti situacijų, kai mokesčių mokėtojai turi finansiškai prisidėti padengiant žlungančių bankų išlaidas.

Be gerokai griežtesnių bankų kapitalo ir likvidumo reikalavimų ir visiems bankams taikomo įpareigojimo turėti pakankamai kapitalo, kuriam pertvarkymo atveju gali būti taikoma gelbėjimo privačiomis lėšomis priemonė, institucinė Sąjungos ir visų pirma euro zonos bankų priežiūros ir pertvarkymo sistema iš esmės sustiprinta sukūrus bankų sąjungą ir du iš trijų jos ramsčių: bendrą priežiūros mechanizmą ir Bendrą pertvarkymo valdybą. Šios priemonės padėjo užtikrinti kur kas geresnę ES bankų sektoriaus būklę, nei buvo prieš tai. Nuo 2014 m. euro zonos bankų kapitalas išaugo 234 mlrd. EUR, o likvidus turtas – 813 mlrd. EUR. Pastaruoju metu, 2015–2017 m., euro zonos bankai turimų vyriausybės skolos vertybinių popierių kiekį sumažino 17 %, dėl to susilpnėjo ir jų finansiniai saitai su savo valstybėmis. 2016 m. lapkričio mėn. Komisija pasiūlė papildomų rizikos mažinimo priemonių, įskaitant Kapitalo reikalavimų direktyvos ir reglamento pakeitimus ir pasiūlymą dėl įmonių nemokumo, restruktūrizavimo ir antrosios galimybės. Be to, Komisija kaip vieną iš svarbiausių prioritetų tęsia darbą, susijusį su kapitalo rinkų sąjunga.

Tam tikruose bankuose ir valstybėse narėse susikaupęs didelis neveiksnių paskolų kiekis mažinamas. Nuo 2014 m. neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio vidurkis sumažėjo trečdaliu ir toliau nuolat mažėja. Didelės neveiksnių paskolų sankaupos gali turėti neigiamos įtakos trumpalaikiams ir ilgalaikiams banko veiklos rezultatams dviem pagrindiniais aspektais. Pirma, turint neveiksnių paskolų reikia didesnių atidėjinių. Dėl atidėjinių paskoloms mažėja banko pelningumas ir reguliuojamasis kapitalas. Blogiausiu atveju dėl būtinų neveiksnioms paskoloms skirtų atidėjinių gali kilti grėsmė banko gyvybingumui, o kartu – galimų padarinių finansiniam stabilumui. Antra, neveiksnioms paskoloms tvarkyti naudojami dideli ir žmogiškieji, ir finansiniai banko ištekliai. Dėl to mažėja banko galimybės skolinti, be kita ko, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios priklausomos nuo bankų teikiamų paskolų kur kas labiau nei didesnės įmonės, taigi daroma įtaka ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Dėl šių priežasčių Komisija jau seniai akcentuoja, kad reikia skubiai imtis priemonių, būtinų rizikai, susijusiai su neveiksniomis paskolomis, valdyti.

Siekiant baigti kurti bankų sąjungą itin svarbu spręsti didelių neveiksnių paskolų sankaupų ir galimo tokių paskolų kaupimosi ateityje problemą, o vienas iš pagrindinių tinkamai veikiančios kapitalo rinkų sąjungos dėmenų – gerai išplėtotos antrinės neveiksnių paskolų rinkos. Šie elementai – svarbiausias 2017 m. gegužės mėn. Komisijos diskusijoms skirtame dokumente nustatytos ES darbotvarkės dėl ekonominės ir pinigų sąjungos ateities prioritetas. Be to, integravus finansų sistemą padidės ekonominės ir pinigų sąjungos atsparumas nepalankiems sukrėtimams, nes pagerės sąlygos tarpvalstybiniu mastu dalytis rizika privačiajame sektoriuje ir kartu sumažės būtinybė prisiimti riziką viešajam sektoriui. 2017 m. gruodžio 6 d. Komisijos ekonominės ir pinigų sąjungos dokumentų rinkinyje pateiktas veiksmų planas ir konkrečių pasiūlymų, kaip sustiprinti Europos ekonominę ir pinigų sąjungą, kuri yra vieningesnės, stipresnės ir demokratiškesnės Sąjungos dalis .

Pagrindinė atsakomybė už didelių neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykių mažinimą ir toliau tenka tų paskolų slegiamiems bankams ir valstybėms narėms. Šį klausimą atitinkamoms šalims Komisija nuolat kėlė per Europos semestrą. Tačiau, kalbant apie dabartinių neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykių sumažinimą ir neveiksnių paskolų kaupimosi ateityje prevenciją, šis klausimas dėl tarpusavio ryšių ES ir ypač euro zonos bankų sistemoje akivaizdžiai aktualus ES lygmeniu. Konkrečiai valstybių narių, kuriose neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiai dideli, ekonomika turi svarbų šalutinį poveikį visos ES ekonomikai: tiek vertinant ekonomikos augimą, tiek finansinį stabilumą.

Atsižvelgdama į šį aktualumą ES lygmeniu ir remdamasi aukšto lygio susitarimu dėl poreikio tęsti ir plėsti Komisijos jau inicijuotus veiksmus, 2017 m. liepos mėn. Taryba priėmė „Veiksmų planą neveiksnių paskolų problemai Europoje spręsti“. Šiame veiksmų plane įvairios institucijos, taip pat ir Komisija, raginamos imtis tinkamų priemonių, kuriomis Europoje būtų toliau sprendžiamos problemos, susijusios su dideliais neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiais. Be to, savo išvadose Taryba sutiko reguliariai svarstyti šį klausimą (pirmiausia jį vėl aptarti po šešių mėnesių), kad galėtų įvertinti neveiksnių paskolų raidą Sąjungoje remdamasi Komisijos atliktu įvertinimu. Šis komunikatas kartu su pridedamu Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu yra pirmoji veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaita. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiamas kitų ES suinteresuotųjų šalių, kurias Taryba kartu su Komisija taip pat ragino imtis veiksmų, kad Sąjungoje būtų remiamas ir spartinamas neveiksnių paskolų problemos sprendimas, indėlis.

2.Naujausia neveiksnių paskolų raida

Kaip minėta, pastaruoju metu neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiai apskritai mažėjo, tai tęsėsi ir 2017 m. Toliau gerėjo bankų paskolų portfelių kokybė. Neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio mažėjimo tendenciją patvirtina naujausi duomenys: šis santykis sumažėjo 4,6 % (2017 m. II ketv.), t. y. maždaug 1 proc. p. per metus (žr. 1 diagramą). Taigi šis santykis nukrito iki žemiausio lygio nuo 2014 m. IV ketvirčio. Taip pat išaugo atidėjinių rodiklis ir sudaro 50,8 % (2017 m. II ketv.).

Pastaruoju metu neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiai mažėjo beveik visose valstybėse narėse, nors atskirose valstybėse narėse situacija labai skiriasi. Keliose neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiai vis dar dideli (2017 m. antrojo ketvirčio pabaigoje 9 valstybėse narėse šie santykiai viršijo 10 % ), o kitose – labai maži (10 valstybių narių šie santykiai mažesni negu 3 %). Neveiksnių paskolų raida ir politikos priemonės įvairiose šalyse, kuriose šie santykiai dideli, išsamiai aprašoma pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente.

Yra požymių, kad dėl politikos priemonių ir ekonomikos augimo sąveikos šiose valstybėse narėse daroma daug žadanti pažanga mažinant neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykius. Vis dėlto neveiksnios paskolos tebekelia riziką ekonomikos augimui ir finansiniam stabilumui. Bendras neveiksnių paskolų kiekis visoje ES vis dar sudaro 950 mlrd. EUR, t. y. akivaizdžiai viršija prieškrizinius rodiklius. Greičiau mažinti neveiksnių paskolų sankaupas toliau trukdo struktūrinės kliūtys. Kalbant apie kitus elementus, nors tam tikrų investuotojų grupių susidomėjimas ir su neveiksniomis paskolomis susijusių sandorių apimtis išaugo, aktyvumas antrinėse neveiksnių paskolų rinkose dar nėra pakankamas, kad iš esmės prisidėtų prie neveiksnių paskolų mažinimo pastangų. Be to, skolos restruktūrizavimo, nemokumo ir skolos išieškojimo procesai vis dar per lėti ir kai kuriais atvejais neprognozuojami.

3.Išsamaus neveiksnių paskolų problemai spręsti skirtų priemonių rinkinio rengimas

Nuo finansų krizės pradžios 2008–2009 m. Komisija skyrė daug dėmesio neveiksnių paskolų problemai spręsti. Kai dideli neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykiai ėmė kelti grėsmę bankams, Komisija padėjo valstybėms narėms sukurti ad hoc ir sistemines priemones, kurių tikslas – sumažinti neveiksnių paskolų sankaupas su valstybės pagalbos taisyklėmis suderinamomis priemonėmis (kartais tos priemonės buvo finansinės pagalbos programos dalis), pvz., naudojant bankams skirtas specialias nuvertėjusio turto priemones, veiklos nutraukimo subjektus ir (arba) su rinka suderinamas struktūras, dėl kurių iš esmės sumažinta neveiksnių paskolų sankaupa bankų sektoriuje. Taip pasinaudojant rinkos mechanizmais bankai buvo skatinami valdyti ir mažinti turimas neveiksnias paskolas, o adekvačiai padalijus naštą ir įgyvendinus esminį restruktūrizavimą mokesčių mokėtojai apsaugomi nuo būtinybės padengti išlaidas. Europos semestro rekomendacijose atitinkamoms valstybėms narėms taip pat pabrėžta, kad reikia ryžtingai veikti siekiant spręsti didelių neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykių problemą. Svarbų vaidmenį gerinant neveiksnių paskolų priežiūrą ir informacijos apie jas teikimą Europoje taip pat atliko Europos Centrinis Bankas, vykdydamas priežiūros funkciją (bendras priežiūros mechanizmas), nacionalinės kompetentingos institucijos ir Europos bankininkystės institucija. Europos Centrinis Bankas – viena iš pagrindinių finansinio stabilumo išsaugojimo Sąjungoje institucijų.

Ateityje turėtų būti toliau laikomasi šio visapusiško požiūrio į didelių neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykių problemos sprendimą ir, kaip nustatyta Tarybos veiksmų plane, jis pirmiausia turėtų apimti įvairius papildomojo pobūdžio politikos veiksmus keturiose srityse: i) priežiūros veiksmų, ii) restruktūrizavimo, nemokumo ir skolos išieškojimo sistemų reformos, iii) finansinių sunkumų paveikto turto antrinių rinkų plėtojimo ir iv) bankų sistemos restruktūrizavimo skatinimo. Šių sričių veiksmai turėtų būti vykdomi nacionaliniu lygmeniu ir, kai reikia, Sąjungos lygmeniu.

Savo ruožtu Komisija pasiryžusi įgyvendinti tuos neveiksnių paskolų problemos sprendimo veiksmų plano elementus, už kuriuos ji tiesiogiai atsako. 2017 m. spalio mėn. Komunikate dėl bankų sąjungos sukūrimo Komisija paskelbė, kad iki 2018 m. pavasario parengs visapusišką didelių neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykių problemai spręsti skirtų priemonių rinkinį . Jau padaryta didelė pažanga ir rengiamasi 2018 m. pavasarį pateikti minėtą priemonių rinkinį, įskaitant 3 pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų.

Tą rinkinį sudarys šios priemonės: