Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl „Europos kovos su klimato kaita finansavimo pakto“

(nuomonė savo iniciatyva)

(2019/C 62/02)

Pranešėjas Rudy DE LEEUW

Plenarinės asamblėjos sprendimas 2018 2 15 Teisinis pagrindas Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalis Atsakingas skyrius Žemės ūkio, kaimo plėtros ir aplinkos skyrius Priimta skyriuje 2018 10 5 Priimta plenarinėje sesijoje 2018 10 17 Plenarinė sesija Nr. 538 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 172 / 4 / 1

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. EESRK prisiima tvirtus įsipareigojimus dėl Jungtinių Tautų Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir dėl Paryžiaus susitarimo. Tačiau einant pasirinktu keliu geriausiu atveju pavyktų pasiekti, kad temperatūra nepadidėtų 3 o C ar daugiau, o tai gerokai viršija Paryžiaus susitarime numatytą tikslą.

1.2. Europai reikia naujos paskatos ir naujo projekto, pagrįsto ne konkurencija, o bendradarbiavimu ir konvergencija, kuriuo būtų sukurta konkreti pridėtinė vertė Europos piliečiams, ypač jaunimui. Taigi būtina patvirtinti aktyvią Europos politiką ir nurodyti aiškią socialinio ir ekonominio modelio, kurio norime dabar, bet visų pirma linkime ateities kartoms, kryptį.

1.3. Europa turi įrodyti, kad gali užtikrinti palankią aplinką, leidžiančią kurti kokybiškas, gerai apmokamas ir aplinką tausojančias darbo vietas ir skatinti realiosios ekonomikos augimą visų Europos verslininkų, darbuotojų ir piliečių labui.

1.4. Tačiau užuot skatinus realiąją ekonomiką, milžinišku kapitalu maitinamas naujas finansinis burbulas, ir tokios institucijos kaip TVF praneša apie naujos ir net dar labiau pražūtingos nei 2008 m. krizės galimybę ( 1 )

1.5. Kita daugiamete finansine programa (2021–2027 m.) turi būti skatinamas ekonomikos vystymasis ( 2 ) ir užimtumas ( 3 ) bei sudaromos sąlygos ES pasiekti savo tikslus ir padėti iki 2050 m. pereiti prie mažo dioksido kiekio technologijų ekonomikos.

1.6. Mirusioje planetoje nebus nei gyvenimo, nei darbo, nei verslo. Todėl klimato kaita suteikia galimybę kurti aukštos kokybės darbo vietas ir turi padiktuoti darbdaviams, darbuotojams ir pilietinei visuomenei naudingą sprendimą. Vilkinant prisitaikymą prie klimato kaitos arba nesiimant jokių priemonių galėtų iš esmės padidėti bendros su klimato kaita susijusios išlaidos ( 4 )

1.7. Komisija, Europos Audito Rūmai ir Pasaulio bankas nurodo tas pačias sumas: nuo 2021 m. ES reikės investuoti 1 115 mlrd. EUR per metus norint imtis veiksmų ir pasiekti Sąjungos Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. siekiamų tikslų ( 5 ) . Šie 1 115 mlrd. EUR apima didelę dalį dabartinių investicijų, kurios turi būti nukreipiamos į tvarų vystymąsi (žalinimo tikslus). Neveikimo kaina siektų 190 mlrd. EUR per metus (2 % ES BVP) ( 6 )

1.8. Laikantis pozicijų, kurias gina daug ekonomistų ir pagrindinių pilietinei visuomenei atstovaujančių politikų ( 7 ) , reikia skatinti ir remti visus projektus, kurie galėtų suvienyti Europos jėgas dėl Europos darbuotojų, įmonių ir visų piliečių interesų. Toks yra kovos su klimato kaita finansavimo pakto kokybiškoms darbo vietoms kurti tikslas.

1.9. Kovos su klimato kaita finansavimo paktu siekiama nukreipti naują finansų burbulą galintį sukurti kapitalą į kovą su klimato kaita ir realiąją ekonomiką. Jam taip pat būtinas naujas finansavimas, visų pirma mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Šis paktas turi nubrėžti naujos Europos lyderystės veiksmų gaires ir juo raginama priimti integruotą planą (bendradarbiaujant su Kinija ir Indija, atliekančiomis svarbų vaidmenį kovoje su klimato kaita).

1.10. EESRK manymu, šios gairės turi apimti visus kovos su klimato kaita politikos aspektus: teisingo perėjimo (priemonės, kurių turi būti imamasi siekiant sušvelninti klimato kaitos poveikį ir kompensuoti žalą bei nuostolius), taip pat realią prisitaikymo prie klimato kaitos politiką. Žiedinės ekonomikos modelis turi būti prioritetinis ( 8 ) ir su juo susijęs reglamentavimas turi būti pagerintas. Visiems šiems veiksmams finansuoti reikės tinkamo biudžeto, kad būtų galima perorientuoti dabartines investicijas (nukreipiant žalinimo tikslams), taip pat naujų prieinamų finansavimo šaltinių.

1.11. Šis perėjimas paskatins būtinus pokyčius darbo rinkoje ir galės prisidėti kuriant kokybiškas darbo vietas, kaip numatyta Europos socialinių teisių ramstyje ( 9 )

1.12. Užtikrindami socialinį požiūrį turime padėti sukurti darnios visuomenės modelį ir parengti teisingo perėjimo veiksmų planą, nepalikdami nuošalyje nė vieno piliečio.

1.13. Šiam perėjimui užtikrinti reikia didelių investicijų į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir inovacijas, siekiant skatinti ir paremti novatoriškus projektus, atitinkančius Europos taksonomiją.

1.14. Turime nebekartoti praeities klaidų (pvz., degalų subsidijavimo ir iškastinio kuro perdėto naudojimo) ir nustoti propaguoti klimatui neigiamą poveikį darančius ir (arba) Paryžiaus susitarimui prieštaraujančius projektus.

1.15. Norint pasiekti Paryžiaus susitarimo tikslus, be viešojo finansavimo, didelę dalį investicijų kovai su klimato kaita turi skirti privatusis sektorius.

1.16. Paktu reikalaujama sukurti ilgalaikę, aiškią ir nuspėjamą Europos politinę sistemą, siekiant užtikrinti investicijų planavimo stabilumą ( 10 ) . Kartu su šia sistema turės būti sukurtos pasienio kontrolės priemonės, skirtos produktams, kuriems netaikomi tie patys socialiniai ir aplinkos apsaugos standartai.

1.17. bendrą Europos klasifikavimo sistemą (taksonomiją) siekiant atrinkti tvarius projektus (ir atsisakyti netvarių) ir nurodyti sritis, kuriose investicijos gali turėti didžiausią poveikį. Europos Parlamentas pritaria šiam požiūriui ir taip pat siūlo sukurti „žaliąjį ženklą“. Šis ženklas turėtų būti suteiktas investicijoms, kurios atitinka ES taksonomiją ir griežčiausius tvarumo standartus, kad šias investicijas būtų galima veiksmingai nukreipti EESRK mano ir Komisija pabrėžia, kad būtina sukurtisiekiant atrinkti tvarius projektus (ir atsisakyti netvarių) ir nurodyti sritis, kuriose investicijos gali turėti didžiausią poveikį. Europos Parlamentas pritaria šiam požiūriui ir taip pat siūlo sukurti „žaliąjį ženklą“. Šis ženklas turėtų būti suteiktas investicijoms, kurios atitinka ES taksonomiją ir griežčiausius tvarumo standartus, kad šias investicijas būtų galima veiksmingai nukreipti ( 11 )

1.18. Remtini projektai, kurie atitiks Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir kuriems įgyvendinti reikės daug lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, turėtų būti įgyvendinami taikant priemonę, kuri leistų matyti įvairius finansavimo šaltinius (tarp kurių būsima daugiametė finansinė programa), ir šiais įvairiais veiksmais: — nukreipti finansavimą į tvarias investicijas atsižvelgiant į žalinimo tikslus ir šiuo tikslu skatinti „žaliuoju ženklu“ paženklintas Europos investicijų banko (EIB) paskolas, — naudoti Europos Centrinio Banko (ECB) kiekybinį skatinimą (angl. quantitative easing) kaip finansavimo priemonę, — iki 40 % padidinti Europos strateginių investicijų fondo dalį, skirtą kovai su klimato kaita, — ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį; vidutiniškai 40 % jos bendro biudžeto (2021–2027 m. DFF) turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui, — padidinti Europos sanglaudos fondo dalį, kad ji viršytų dabartinius 20 %, — sutelkti 3 % pensijų ir draudimo fondų, — remti įmonių, ypač MVĮ, investicijas į inovacijas, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą šiam tikslui skiriant iki 100 mlrd. EUR, — vykdyti finansinės paramos įsipareigojimus pietų šalims, dalyvaujančioms kovoje su klimato kaita, — įtraukti „Paryžiaus susitarimo“ sąlygą, kuri būtų iš tikrųjų privaloma ES prekybos susitarimuose.

2. Įžanga

2.1. Europos Sąjungos sutarties 3 straipsnyje numatyta, kad ES turi skatinti tvarų ir ekologišką vystymąsi. Poreikis spręsti su klimato kaita susijusius uždavinius tapo absoliučiu, be kita ko – ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, prioritetu, jis nulemia Vyriausybių ir ekonominės veiklos vykdytojų, darbuotojų ir piliečių veiksmų pobūdį. Taigi reikia organizuoti ir visų pirma finansuoti plataus užmojo ekonominį, socialinį, aplinkosauginį perėjimą ( 12 )

2.2. Todėl į neseniai pradėtą diskusiją dėl ES 2021–2027 m. ES daugiametės finansinės programos visų aspektų turi būti įtraukti klimato kaitos klausimai ir turi būti susitelkta į prioritetinį perėjimo prie tvaresnio pasaulio tikslą.

2.3. Šis perėjimas paskatins būtinus pokyčius darbo rinkoje ir galės prisidėti kuriant kokybiškas darbo vietas, kaip numatyta Europos socialinių teisių ramstyje.

2.4. Europai reikia naujo projekto, kad užtikrintų savo pridėtinę vertę ir įrodytų, kad gali sukurti palankią aplinką kokybiškoms ir gerai apmokamoms darbo vietoms kurti ir skatinti visiems naudingos realiosios ir tvarios ekonomikos augimą.

2.5. Europa gali prisidėti prie sprendimų, nes ji gali išsiskirti iš kitų tarptautinių ekonominės veiklos vykdytojų, jei iš karto spręs tris – socialinį, ekonominį ir darnaus vystymosi – aspektus.

2.6. Neseniai paskelbtuose TVF ir EBPO tyrimuose kritikuojamas 2008 m. krizės valdymas taikant ekonomines priemones, privertusias piliečius, įmones ir Vyriausybes mažinti biudžetus.

2.7. Reikia daugiau investicijų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, kad būtų galima spręsti naujus socialinius ir ekonominius iššūkius, kaip antai energetikos pertvarka, žiedinė ir bendradarbiaujamoji ekonomika, automatizavimas, taigi ir užkirsti kelią darbo vietų kokybės blogėjimui.

2.8. Finansų ir socialinę krizę papildė politinė krizė, o kai kuriose šalyse – dideli politiniai pokyčiai ir ekologinė krizė.

2.9. Taigi kova su klimato kaita yra ne tik būtinybė, bet ir galimybė pertvarkyti mūsų ekonomiką, skatinti tvarų augimo modelį, veiksmingiau kovoti su nelygybe ir stiprinti mūsų demokratiją.

3. Išvados

3.1. EESRK prisiima tvirtus įsipareigojimus dėl Jungtinių Tautų parengtos Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m., kuria nustatyti bendri darnaus vystymosi tikslai, kad būtų panaikintas skurdas, apsaugota planeta, rūpinamasi žmogaus teisių apsauga ir visiems užtikrinama gerovė. Šios darbotvarkės priėmimas – tai istorinis perėjimas prie naujo modelio, kuriuo, pasitelkiant visuotiną ir integruotą strategiją, sprendžiamos ekonominių, socialinių ir aplinkosaugos skirtumų problemos.

3.2. Paryžiaus susitarimu siekiama užtikrinti, kad klimato atšilimas būtų „gerokai mažesnis nei 2 o C, palyginti su iki pramoninio laikotarpio temperatūra“ ir, jei įmanoma, „tęsti įgyvendinamus veiksmus, kad temperatūra nepadidėtų daugiau kaip 1,5 o C, palyginti su iki pramoninio laikotarpio temperatūra“. Vis dėlto, Jungtinių Tautų teigimu, pasirinktas kelias geriausiu atveju leistų pasiekti, kad temperatūra nepadidėtų 3 o C (ar daugiau).

3.3. Dėl klimato kaitos žūsta daug žmonių ir patiriamos didelės finansinės sąnaudos, visų pirma dėl gaivalinių nelaimių skaičiaus padidėjimo: nuo XX amžiaus pradžios didelė kaitra ir pakilęs vandens lygis prisidėjo prie aštuonių milijonų asmenų mirčių ir kainavo 7 000 mlrd. USD ( 13 ) . Taip pat pažymėtina, kad daugėja pabėgėlių dėl klimato kaitos (250 mln. iki 2050 m.). Taigi labiausiai skurstantys pirmieji patiria klimato kaitos pasekmes, ir tai didina nelygybę. Pasak TVF, dėl didėjančios nelygybės kyla grėsmė tvariam ekonomikos augimui ( 14 )

3.4. status quo scenarijų, jei nebūtų imamasi jokių prisitaikymo priemonių, iki 2080 m. prognozuojama klimato kaita visos ES namų ūkiams kasmet kainuotų 190 mlrd. EUR pastoviosiomis kainomis (tik padengiant draudimo nuo klimato kaitos padarinių išlaidas) Pagalscenarijų, jei nebūtų imamasi jokių prisitaikymo priemonių, iki 2080 m. prognozuojama klimato kaita visos ES namų ūkiams kasmet kainuotų 190 mlrd. EUR pastoviosiomis kainomis (tik padengiant draudimo nuo klimato kaitos padarinių išlaidas) ( 15 )

3.5. Nors pavyko pasiekti pažangos finansuojant kovą su klimato atšilimu ir jo poveikiu, to nepakanka. Politinis prioritetas turi būti tvarūs finansai ir ekonomika, visų pirma reikia sukurti aiškią, stabilią ir skatinamojo pobūdžio politinę sistemą, kuria taip pat turi būti skatinamas novatoriškų projektų, turinčių didelę pridėtinę vertę ir nekenksmingų aplinkai, įgyvendinimas.

3.6. Nors Europa dar nevisiškai atsigavus po 2008 m. finansų krizės, TVF perspėja, kad gali kilti dar didesnė ir platesnio masto krizė nei 2008 m. ( 16 ) IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

3.7. Pasak Larrouturou ir Jouzel, iš Europos Centrinio Banko nuo 2015 m. išleistų 2 200 mlrd. EUR tik 11 % investuoti į realiąją ekonomiką, o 89 % kurstomos spekuliacijos ir naujas finansų burbulas ( 17 ) . Be to, EBPO nurodo apie 800 išlaidų ir mokesčių lengvatų programų, įgyvendintų 35 EBPO šalyse ir šešiose G 20 didžiosiose augančios ekonomikos šalyse ( 18 ) , kuriomis skatinama gaminti ar naudoti iškastinį kurą, o tai visiškai prieštarauja Paryžiaus susitarime įtvirtintoms gairėms.

3.8. Toks finansavimas – tiek spekuliavimas finansais, tiek lėšų skirstymas, prieštaraujantis ES nustatytiems kovos su klimato kaita tikslams, – brangiai kainuoja visai Europos bendruomenei ekonominiu, socialiniu ir aplinkos apsaugos požiūriu.

3.9. Europos Parlamentas konstatuoja, kad 2014–2020 m. daugiamete finansine programa negalėjo būti patenkinti dabartiniai poreikiai. Be to, ši DFP neleido įveikti kai kurių krizių ir naujų iššūkių (be kita ko, susijusių su žemės ūkiu, jaunimo užimtumu, tvariomis investicijomis arba aplinkos apsauga). Todėl būsima finansinė programa turi būti tinkama spręsti svarbų kovos su klimato kaita iššūkį ir kartu padėti kurti kokybiškas darbo vietas.

4. Galimybės

4.1. Verslo lyderiai mato klimato kaitos atveriamas galimybes. Kai kurie jų mano, kad bendrovės turi prisidėti prie problemų sprendimo, ir pabrėžia, kad tos, kurios pasinaudojo mažą anglies dioksido kiekį išskiriančio gamybos proceso teikiamomis galimybėmis, vis dažniau gauna naudos.

4.2. o C. Verslininkai mano, kad įmanoma sukurti darbo vietas ir diegti naujoves pasirenkant klestinčios ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos ( 19 ) kelią ir kartu gauti pelną. Toks požiūris juo labiau svarbus, nes „anglies dioksido poveikio neutralizavimo“ turėtų būti pasiekta iki šio amžiaus vidurio, norint įgyvendinti tikslą, kad atšilimas būtų mažesnis nei 2C.

4.3. Kovos su klimato kaita finansavimo paktas turi padėti būtinybę spręsti klimato kaitos problemą paversti galimybe pertvarkyti Europos pramonę ir kurti naujas įmones. Todėl svarbu daug investuoti į realiąją ekonomiką ir į mokslinius tyrimus bei technologinę plėtrą, siekiant sukurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas.

4.4. Šiuo metu pagerėjus ekonominei padėčiai Europos Sąjungoje padidėjo bendras užimtumo lygis, sumažėjo nedarbas. Tačiau ilgalaikis nedarbas ir neužtikrintumas dėl darbo vietų, ypač moterų tarpe, taip pat jaunimo nedarbas tebekelia nerimą. Pereinant prie darnaus vystymosi turėtų būti sudarytos sąlygos bendrovėms pasinaudoti visomis joms prieinamomis galimybėmis ir kiek galima labiau prisidėti mažinant nedarbą.

4.5. Todėl būtina, kad Europos Sąjunga, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, siektų įgyvendinti suderintą strategiją, skirtą užtikrinti palankią aplinką kurti tvarias ir kokybiškas darbo vietas. Komisija turi išnagrinėti galimybę skaičiuojant skolą ( 20 ) neįtraukti viešojo sektoriaus investicijų, kuriomis prisidedama prie kokybiškų darbo vietų ir tiek įmonėms, tiek darbuotojams naudingos tvarios ekonomikos kūrimo.

4.6. ES skatina valstybių narių bendradarbiavimą. Ji remia ir vertina jų pastangas iš esmės laikydamasi Europos semestro, užimtumo gairių ir užtikrindama nacionalinės politikos stebėseną (bendros ataskaitos dėl užimtumo, nacionalinių reformų programų ir konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos). Tačiau ES taip pat turi suderinti savo politiką su siekiais remti bendrą Europos verslininkų, darbuotojų ir piliečių gerovę.

4.7. ADEME ( 21 ) mano, kad grynojo darbo vietų kūrimo, susijusio su klimato kaita, potencialas Europoje yra 5–6 mln. vietų iki 2050 m., o, remiantis Komisijos duomenimis, iki 2020 m. gali būti sukurta 3 mln. darbo vietų atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje.

4.8. Darbdavių konfederacija BDI Vokietijoje praneša, kad ji galėtų pasiekti tikslą iki 2050 m. 80 % sumažinti išmetamą CO 2 kiekį, jei per šį laikotarpį galėtų panaudoti 50 mlrd. EUR per metus.

4.9. Nustatyta, kad daugėja visos darbo dienos ekvivalento darbo vietų žaliojoje ekonomikoje (nuo 2,8 mln. 2000 m. iki 4,2 mln. 2014 m.). Kai kurie sektoriai yra labai dinamiški – tai atsinaujinančiųjų išteklių energijos (nuo 2000 m. sukurta 1 mln. darbo vietų, arba + 182 %) ir atliekų tvarkymo (nuo 0,8 mln. 2000 m. iki 1,1 mln. 2014 m., arba + 36 %) sektoriai.

4.10. Vis dėlto būtina, kad MVĮ, taip pat kooperatyvai ir mažos organizacijos, veikiančios visais vietos lygmenimis, taip pat galėtų dalyvauti tvariuose projektuose ir kad jiems visų pirma būtų teikiamas finansavimas. Reikia užtikrinti, kad joms nekiltų kliūčių gauti finansavimą ( 22 )

4.11. Be to, svarbu taikyti daugiapakopį metodą ir įtraukti visus, tiek viešojo, tiek privataus sektorių suinteresuotuosius subjektus, kad būtų skatinami ir integruojami įsipareigojusių kovoti su klimato kaita ir įgyvendinti Paryžiaus susitarimą regionų, miestų ir savivaldybių tinklo iniciatyvos, planai ir veiksmai, kaip numatyta RK neseniai parengtoje nuomonėje ( 23 )

4.12. Galiausiai, kovos su klimato kaita finansavimo paktu, kuriuo turi būti sutelktos visų tiek viešųjų, tiek privačių subjektų pastangos ir gera valia, turi būti atsižvelgta į Komisijos pasiūlytas papildomas priemones, kaip antai taksonomija (klasifikavimas), institucinių investuotojų pareiga įtraukti „tvarumo aspektą“, informacija investuotojams, bankų nuosavų fondų perkalibravimas, skaidrumo stiprinimas bendrovėms skelbiant informaciją ar ES ženklai (pasiūlyti Europos Parlamento).

5. Įvairūs finansavimo šaltiniai ir veiksmai, kurių turi būti imamasi

Finansavimo perorientavimas (žalinimo tikslams) ir nauji šaltiniai

5.1. Europos Komisija ir Audito Rūmai nurodo tuos pačius skaičius, sutaria, kad kovai su klimato kaita ir jo poveikiu reikia skirti apytiksliai 1 115 mlrd. EUR per metus.

5.2. Šiame 1 115 mlrd. EUR pakete 2021–2030 m. laikotarpiui reikia skirti dvi finansuojamų projektų kategorijas ( 24 ) — pirma, projektai, kuriais užtikrinama didelė investicijų grąža ir kurie patenka į EIB ir valstybinių plėtros bankų (25), privačių bankų, pensijų ir draudimo fondų ar nepriklausomų fondų veiklos sritis, — antra, projektai, kuriems reikia viešųjų subsidijų, finansuojamų Europos įnašais.

5.3. Reikia nukreipti visą ar dalį dabartinio finansavimo į tvarias investicijas, t. y. Europos finansinę programą padaryti „žalesnę“ ir nukreipti fondus į kovą su klimato kaita ir jos padariniais. Tai susiję su šiomis finansavimo priemonėmis: — EIB paskolos: privatūs bankai per EIB gali finansuoti investicijas, kurios atitinka ES taksonomiją (klasifikavimą), — ECB pinigų išleidimas: kiekybiniu skatinimu gauti pinigai nukreipiami į realiąją ir tvarią ekonomiką: 50 % metinio kiekybinio skatinimo kasmet leistų disponuoti keliais milijardais eurų, — 40 % (vietoj dabartinių 20 %) Europos strateginių investicijų fondų dalis (EIB ir Komisija) turi būti skirta kovai su klimato atšilimu ir jo padariniais, įskaitant kultūrinius ir socialinius aspektus, — ES turi pademonstruoti tokį užmojų mastą, kuris atitiktų kovos su klimato kaita iššūkį: vidutiniškai 40 % jos biudžeto turi būti skirta šiam klimato politikos tikslui, visų pirma Europos sanglaudos fondo, kurio tik 20 % lėšų 2014–2020 m. laikotarpio biudžete skirta šiai kovai, — papildant šias finansavimo priemones, 3 % pensijų ir draudimo fondų investicijų turėtų būti skirta kovai su klimato atšilimu.

5.4. Ypatingos pastangos turi būti dedamos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir profesinio mokymo srityse; vien šiam tikslui turi būti atidedama 100 mlrd. EUR per metus. Komitetas laiku pateiks pasiūlymus, kad būtų nuspręsta, kokią (-ias) priemonę (-es) naudoti siekiant papildyti esamą ir būsimą finansavimą šiam tikslui pasiekti.

Veiksmai, kurių turi būti imamasi

5.5. Daug finansinių priemonių gali būti panaudojama kovai su klimato kaita, tačiau finansavimas bus neįmanomas, jei Europa neturės ilgalaikio aiškaus ir nuoseklaus plano ( 26 ) . Šiame plane turėtų būti:

5.5.1. nustatyta aiški, stabili ir ilgalaikė politinė sistema. Reikia užtikrinti saugumą planuojant investicijas, nes niekas nedaro daugiau žalos įsipareigojimams nei netikrumas, susijęs su nuolat besikeičiančiomis politikos formavimo kryptimis.

5.5.2. Nuo 2018 m. sausio mėn. EIB tapo svarbiu žaliųjų obligacijų leidėju pasaulyje. Jei norime, kad jis galėtų dar palankesnėmis sąlygomis skolinti projektų, susijusių su kovos su klimato kaita finansavimo paktu, rengėjams, galėtų būti priimtos dvi priemonės: — pirma, reikėtų šiuos projektus įtraukti į investicijų plano Europai taikymo sritį, o tai leistų EIB pasinaudoti „Europos strateginių investicijų fondo“ garantija, — antra, EIB galėtų gauti didesnį ECB finansavimą. EIB jau turi galimybę pasinaudoti ECB aktyvų pirkimo programa, tačiau tik labai ribotai. Tačiau, atsižvelgiant į numatomas sumas, EIB greitai susidurs su nuosavo pagrindinio kapitalo problema. Todėl būtų galima įsivaizduoti, kad EIB taps darnaus vystymosi banku, kuris finansuotų energetikos pertvarką, ekologišką judumą ir inovacijas ir atsisakytų finansuoti tradicinius projektus, kuriems didžioji dalis jo paskolų jau suteikta.

5.5.3. Reikia nustatyti sektorius, kuriuose šie biudžetai išlaidų ir pelno santykio atžvilgiu bus veiksmingiausi ir naudingiausi aplinkai, piliečiams ir ekonomikai (energetikos, būsto, žemės ūkio, judumo, transporto, antrinio perdirbimo, vandens ir kt. sektoriuose). Būtina vienoda prieiga prie tinklo, tačiau svarbu atsižvelgti į aplinkybę, kad tam tikri sektoriai yra pakankamai rentabilūs ir jiems nereikia teikti daugiau subsidijų, kaip, pavyzdžiui, fotovoltinių technologijų sektorius.

5.5.4. Reikia ne tik išplėsti EIB veiksmų apimtį, bet taip pat sustiprinti pajėgumą prisiimti didesnę riziką. Taigi EIB kovoje su klimato kaita būtų naudingesnis, jei remtų naujus gamybos procesus, net ir mažos apimties, nei skirdamas milijardus eurų klasikinei fotovoltinių technologijų ar vėjo energijos pramonei, kurią jau plačiai finansuoja privatusis sektorius.

5.5.5. Visos finansinės priemonės, kaip pasiūlė Komisija, turi atitikti bendrą Europos taksonomiją (klasifikavimą). EESRK, kaip pilietinės visuomenės atstovas, turėtų prisidėti prie šios klasifikacijos parengimo.

5.5.6. Žiedinės ekonomikos modelis turi būti prioritetinis ir su juo susijęs reglamentavimas turi būti pagerintas. Žiedinė ekonomika turi padėti sumažinti ar ilgainiui net sustabdyti gamtos išteklių išgavimą, pavyzdžiui, pasitelkiant objektų (tik 3 % mobiliųjų telefonų perdirbami; kiti objektai visai neperdirbami) ir brangiųjų metalų antrinį perdirbimą. Šių metalų, pavyzdžiui, kobalto ar ličio, naudojamų ateities produktų gamyboje, yra nedaug, palyginti su ateities poreikiais (transporto priemonių elektrifikavimo ir apskritai elektros energijos kaupimo srityse); šių metalų gavybos mastas visiškai neatitinka augančių poreikių.

5.5.7. Taip pat reikia skatinti investicijas į energijos vartojimo efektyvumą pastatuose, dėl kurių išmetama 30 % CO 2 (juo labiau, kad šioje srityje greitai gaunama investicijų grąža). Be to, reikės visiškai tarpusavyje susieti elektros linijas ir dujotiekius, siekiant įgyvendinti Europos integruotos energetikos rinką, susietą su Afrika ir Artimaisiais Rytais.

5.5.8. Siekiant teisingo ir socialaus perėjimo, kuris numatytas Paryžiaus susitarime ir siūlomas Jacques’o Delors’o instituto ( 27 ) , dalis finansavimo turi būti skirta su perėjimo sektoriais susijusių regionų ir darbuotojų prisitaikymo fondui. Šiuo klausimu tikslinga, kad didelė Europos sanglaudos fondo lėšų dalis regionams būtų skirta su klimato kaita susijusiems tikslams ir jų teigiamiems socialiniams ir ekonominiams padariniams. Prisitaikymo prie perėjimo fonde turi būti numatyta pagalba darbuotojų mokymams, skirtiems jiems perkvalifikuoti. Taip pat reikėtų užkirsti kelią klimato kaitai, o ne susitaikyti su jos padariniais, skiriant dalį fondo lėšų inovacijoms, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai sektoriuose, kurie bus numatyti kaip prioritetiniai.

5.5.9. Kiekviename laisvosios prekybos susitarime socialinės ir aplinkos apsaugos sąlygos turėtų būti papildytos privalomu įsipareigojimu įgyvendinti Paryžiaus susitarimą. (Tai būtų taikoma visiems potencialiems ES prekybos partneriais, nes 195 iš 197 JT narių pasirašė šį susitarimą).

5.5.10. Siekiant pabrėžti ypatingą šios veiklos politinę svarbą, atidėtieji biudžeto ir finansiniai ištekliai turėtų būti panaudojami taikant priemonę, kuri leistų realiai ir skaidriai matyti atitinkamas lėšas.

5.5.11. Be to, nors tai tiesiogiai netaikoma Europos kovos su klimato kaita finansavimo fondui, ES privalo laikytis tarptautinių politinių įsipareigojimų (2009 m. Jungtinių Tautų konferencija dėl klimato) ir kasmet surinkti po 100 mlrd. USD, siekiant nuo 2020 m. finansuoti kovą su klimato kaita Afrikoje ir Viduržemio jūros regione.

Briuselis, 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Luca JAHIER

(1) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf; IMF: Global Financial Stability Report October 2018.

(2) EESRK nuomonė Daugiametė finansinė programa, 3.1.8 punktas (priimta 2018 m. rugsėjo 19 d., dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

(3) EESRK, ECO skyriaus prioritetai 2018 m. ir vėliau.

(4) EBPO, Klimato kaitos ekonominės pasekmės, 2016 m. rugsėjo 2 d.

(5) Europos Komisija, Impact assessment accompanying the document „Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency (Poveikio vertinimas, pridedamas prie dokumento „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo“), 2016 12 6, SWD(2016) 405 final/2, 22 lentelė (scenarijus EUCO30 – šaltinis: modelis PRIMES).

Audito Rūmai, https://www.euractiv.fr/section/climat/news/la-cour-des-comptes-fustige-linefficacite-de-la-politique-climat-de-lue/.

(6) Ciscar M. et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimato poveikis Europoje – JRC projektas PESETA II), 2014 m.

(7) https://www.pacte-climat.eu/en/the-first-signatories-of-the-call/

(8) EESRK nuomonė „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę“ (OL C 227, 2018 6 28, p. 70).

(9) EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis“ (OL C 125, 2017 4 21, p. 10).

(10) EESRK nuomonė „Koalicijos kūrimas Paryžiaus susitarimo įsipareigojimams įgyvendinti“ (OL C 389, 2016 10 21, p. 20).

(11) 2018 m. gegužės 4 d. pranešimas [2018/2007(INI)] dėl tvarių finansų, pranešėja Molly Scott Cato.

(12) EESRK nuomonė Tvaraus finansavimo veiksmų planas (žr. šio Oficialiojo leidinio p. 73).

(13) James Daniell tyrimas, Karlsrūhės technologijų institutas, 2016 m. balandžio mėn.

(14) https://blogs.imf.org/2017/02/22/the-imfs-work-on-inequality-bridging-research-and-reality/

(15) Ciscar M. et al., Climate Impacts in Europe – The JRC PESETA II Project (Klimato poveikis Europoje – JRC projektas PESETA II), 2014 m.

(16) https://www.theguardian.com/business/2018/oct/03/world-economy-at-risk-of-another-financial-crash-says-imf;

(17) Siekiant išvengti klimato ir finansų chaoso (P. Larrouturou ir J. Jouzel – leid. Odile Jacob).

(18) 2015 m. EBPO iškastiniam kurui skirtų paramos priemonių sąrašas.

(19) Paul Polman, „Unilever“ generalinis direktorius, ir Jean-Pascal Tricoire, „Schneider Electric“ generalinis direktorius ir Pasaulinio susitarimo Prancūzijoje pirmininkas, per „Business & Climate“ konferenciją: http://www.businessclimatesummit.com/summit/2015/press-room.

(20) EESRK nuomonė „Europos socialinių teisių ramsčio finansavimas“ (OL C 262, 2018 7 25, p. 1).

(21) Prancūzijos aplinkos ir energetikos valdymo agentūra.

(22) Žr. nuomonę „Po Paryžiaus konferencijos“ (OL C 487, 2016 12 28, p. 24).

(23) RK nuomonė „Kovos su klimato kaita finansavimas – svarbiausia Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo priemonė“ (OL C 54, 2018 2 13, p. 9).

(24) Pagal Philippe Maystadt, buvusį EIB pirmininką.

(25) KfW Vokietijoje, CDC Prancūzijoje, CDP Italijoje, ICO Ispanijoje.

(26) Jeffrey Sachs, 2018 m. gegužės 18 d. EESRK posėdis.

(27) http://institutdelors.eu/wp-content/uploads/2018/01/Pactesocialtransitionénergétique-FernandesPellerinCarlin-janvier18.pdf