[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.4.2009 KOM(2009) 204 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI MAžMENINIų INVESTICINIų PRODUKTų PAKETAI {SEC(2009) 556}{SEC(2009) 557} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI MAžMENINIų INVESTICINIų PRODUKTų PAKETAI (Tekstas svarbus EEE) 1. ĮVADAS Platinant mažmeninių investicinių produktų paketus atsiranda daug galimybių mažmeniniams investuotojams patekti į finansų rinkas. Šių produktų reglamentavimo sistema turi būti tvirtas ir nuoseklus veiksmingo ir atsakingo mažmeninio investavimo pagrindas. Finansų krizė skausmingai priminė, koks svarbus finansinių produktų skaidrumas ir kiek gali kainuoti neatsakinga prekyba jais. Investuotojų pasitikėjimo nuosmukis išryškino būtinybę neatidėliojant užtikrinti, kad būtų sukurta tinkama reglamentavimo sistema tam, kad pasitikėjimą būtų galima pagrįstai atkurti. Esminė Bendrijos teisės dalis investuotojams apsaugoti jau galioja. Tačiau teisiniai produktų skaidrumo, pardavimo ir konsultavimo reikalavimai skiriasi atsižvelgiant į teisinę produkto formą ir platinimo būdą. Todėl nėra nuoseklaus pagrindo mažmeniniams investuotojams apsaugoti arba mažmeninių investicinių produktų paketų rinkai darniai vystytis. Mažmeninio investuotojo apsauga neturėtų skirtis atsižvelgiant į teisinę šių produktų formą. Šiuo komunikatu pažymima darbo, pradėto 2007 m. gegužės mėn. ECOFIN tarybos prašymu išnagrinėti šiuos klausimus, pabaiga. Šis darbas buvo, be kita ko, susijęs su kvietimu teikti duomenis 2007 m. spalio mėn., atsiliepimu 2008 m. kovo mėn., techniniu seminaru su sektoriaus atstovais 2008 m. gegužės mėn. ir aukšto lygio viešu posėdžiu 2008 m. liepos mėn. Šiame komunikate paaiškinama, kokių veiksmų Europos Komisija imsis Europos teisinei privalomo informacijos atskleidimo ir pardavimo praktikos, kurie susiję su mažmeninių investicinių produktų paketais, sistemai priderinti prie rinkos realybės. Siekiama nustatyti horizontaliąją koncepciją, kuri būtų nuoseklus privalomo informacijos atskleidimo ir pardavimo praktikos pagrindas Europos mastu, nepaisant to, kaip produktai jungiami su kitais arba parduodami. Šiuo darbu siekiama užtikrinti, kad mažmeninių investicinių produktų paketų rinkos veiktų remiantis šiais principais: didesnis skaidrumas, geriau išaiškinamos siūlomos investicijos ir investuotojų interesus atitinkantis produktų pardavimas. Taip bus sukurta rinka, kurioje santaupos nebūtų nukreiptos į tam tikrus produktus siekiant palankesnių reglamentavimo sąlygų. Šis darbas padės pradėti atkurti investuotojų pasitikėjimą investicinių produktų paketais, kuris dėl finansų krizės smarkiai sumažėjo. Turtas, investuotas į labiausiai paplitusius mažmeninių investicinių produktų paketus, nuo 10 trilijonų eurų 2007 m. pabaigoje sumažėjo iki maždaug 8 trilijonų eurų (negalutiniais duomenimis) 2008 m. pabaigoje – taip atsitiko dėl turto nuvertėjimo ir investuotojų pasitraukimo. Todėl šis komunikatas yra viena iš reformų priemonių, kurios skirtos dėl finansų krizės nustatytiems reglamentavimo trūkumams šalinti ir kurios paskelbtos Europos Komisijos komunikate prieš susirenkant Pavasario Europos Vadovų Tarybai. Kas yra mažmeninių investicinių produktų paketai? Šiuo metu finansų rinkų mažmeninės investicijos daugiausia gaunamos per vadinamuosius mažmeninių investicinių produktų paketus. Šie produktų paketai gali būti įvairių teisinių formų, kuriomis mažmeniniams investuotojams suteikiamos iš esmės panašios funkcijos: - jais siūloma pagrindinio finansinio turto rizika, bet jungiant šiuos produktus su kitais ta rizika keičiasi, palyginti su tiesiogiai valdomu turtu; - jų pirminė paskirtis – kapitalo kaupimas, nors kai kuriais iš jų gali būti suteikiama kapitalo apsauga; - paprastai jie skirti vidutinės trukmės ir ilgalaikių investicijų mažmeninei rinkai; - jie siūlomi tiesiogiai mažmeniniams investuotojams, nors taip pat gali būti parduodami profesionaliems investuotojams. Daugelis mažmeninių investuotojų, ieškodami tinkamų investicijų galimybių, renkasi iš visų tinkamų produktų grupių. Šią galimybę vis dažniau palengvina bankai ir kitos platinimo sistemos, su kurių pagalba parduodami labai įvairūs investiciniai produktai. 1 intarpe apibūdintos pagrindinės čia aptariamų produktų grupės. Šios produktų grupės skiriasi apmokestinimu ir siūlomų investicijų forma. Kiekvieno atskiro investuotojo pasirinkimas labai priklausys nuo jo savybių, kurios varijuoja atsižvelgiant į finansinę padėtį ir investicinius poreikius, šeimines aplinkybes, amžių, mokamus mokesčius ir priimtiną riziką. Toliau pateiktas sąrašas nėra baigtinis. Nuolat atsiranda naujų investicinių produktų. Jie nėra vieninteliai mažmeninei rinkai tinkami investiciniai produktai. Vis dėlto, imantis šios iniciatyvos, šis aprašas ir sąrašas yra pradinis taškas mažmeninių investicinių produktų paketams apibrėžti. 1 intarpas. Mažmeninių investicinių produktų paketų grupės Pateikti produktų aprašai yra tik orientaciniai, daugeliu atvejų šiuo metu plačiai priimtinų teisinių aptariamų produktų grupių apibrėžčių nėra. - Investicinių (arba kolektyvinio investavimo) fondų investiciniai vienetai . Investiciniai fondai yra kolektyvinio investavimo priemonės forma, kai už mokestį investuojama į daugelio investuotojų naudojamus bendrus fondus. Fondai surenka pinigų investuotojams parduodami fondo investicinius vienetus. Europos Sąjungoje investiciniai fondai gali būti dviejų rūšių: kolektyvinio investavimo į perleidžiamuosius vertybinius popierius subjektai (KIPVPS, kurie suvienodinti KIPVPS direktyva) arba pagal nacionalinę teisę reglamentuojami fondai (nesuderinti fondai arba ne KIPVPS). - Su investiciniais vienetais susijęs gyvybės draudimas. Teikiant su investiciniais vienetais susietą gyvybės draudimą, įmokos dalis naudojama gyvybės draudimui įsigyti (draudimo suma), o likutis investuojamas į tokį fondą kaip KIPVPS. Draudimo grąža priklauso nuo fondų veiklos rezultatų. Kitaip nei tradiciniais gyvybės draudimo produktais, su investiciniais vienetais susietu draudimu visų pirma (apdraustojo) mirties atveju paprastai garantuojamas ne nustatytos finansinės sumos, bet sumos, kuri yra vieno ar kelių investicinių vienetų rinkos vertės daugiklis, išmokėjimas. Todėl iš esmės apdraustasis prisiima investavimo riziką. - Mažmeniniai struktūrizuotieji vertybiniai popieriai . Struktūrizuotieji vertybiniai popieriai yra toliau nurodytų vienetų išvestinės priemonės arba priemonės, pagrįstos šiais vienetais: vienu vertybiniu popieriumi, vertybinių popierių krepšeliu, indeksu, preke, skolos ir (arba) užsienio valiutos priemone. Paprastai išleisdamas struktūrizuotąjį vertybinį popierių investicinis bankas pasižada iš anksto nustatytu laiku išmokėti išmoką pagal iš anksto nustatytą formulę. Dauguma struktūrizuotųjų vertybinių popierių teikiama visiška pagrindinės investuotos sumos apsauga jos išmokėjimo termino pabaigoje, o kitais atvejais siūloma spekuliacinė grąža, bet pagrindinės sumos apsauga yra ribota arba visai neteikiama. Investuotojams jie gali būti parduodami kaip, inter alia , sertifikatai, struktūrizuotieji lakštai (obligacijos) arba varantai. - Struktūrizuotieji terminuotieji indėliai. Struktūrizuotieji terminuotieji indėliai yra terminuotojo indėlio ir įterptojo pasirinkimo sandorio arba palūkanų normos struktūros derinys. Jie skirti specifinei grąžai užtikrinti, tai padaroma atliekant išvestinių finansinių priemonių sandorius, kaip antai palūkanų normos arba valiutos pasirinkimo sandorius. Šiuos produktus teikia ir mažmeniniams investuotojams parduoda įvairios finansų įstaigos, pasiskirsčiusios daugelyje smulkesnių finansinių paslaugų sektoriaus sektorių. Fondų valdytojai, draudimo įmonės ir komerciniai bei investiciniais bankai nustato šių produktų struktūrą ir juos valdo. Šiuos produktus investuotojams jie platina tiesiogiai arba pasitelkdami finansinių tarpininkų, įskaitant brokerius, draudimo tarpininkus ir nepriklausomus finansų konsultantus, tinklą. Mažmeniniams investuotojams kylanti rizika Tinkamai veikiančioje rinkoje investicinių produktų konkurencija gali būti labai naudinga mažmeniniams investuotojams ir visai ekonomikai. Konkurencija gali padidinti paskatas teikti produktus, kurie atitiktų kintančias rinkos sąlygas ir besivystančius investuotojų poreikius. Investicinių produktų paketai taip pat gali atnešti specifinės naudos, pvz., tuo, kad mažmeniniams investuotojams sudaromos galimybės išskaidyti riziką arba pasirinkti specifinę riziką tikintis specifinio atlygio, arba tuo, kad suteikiamos galimybės pasinaudoti profesionalų investicijų valdymo kompetencija taip, kad pasirinkus tiesiogines investicijas būtų nepraktiška arba brangu. Tačiau produktų teikėjų bei platintojų ir mažmeninių investuotojų turimos informacijos ir kompetencijos asimetrija yra didelė, o mažmeniniai investuotojai paprastai palyginti nedaug nusimano apie finansus. Investicijas jungiant į paketus ši asimetrija gali padidėti, pvz., didėjant produkto sudėtingumui pagrindinių investavimo ypatybių skaidrumas sumažėja ir atsiranda papildomų išlaidų sluoksnių, kurie ne iš karto matyti. Todėl vartotojai turi remtis informacija apie produktus, kurią teikia produktų teikėjai, ir kartu naudotis paslaugomis, kaip antai konsultacijos, kurias teikia platintojai ir finansų konsultantai. Jei informacija atskleista neaiškiai arba pateikta ne visa, gali būti dažniau pasirenkami netinkami arba iki galo nesuprasti produktai. Taip pat jei pardavimo ir finansų konsultacijos metu didžiausias dėmesys neskiriamas kliento poreikiams, gali būti parduoti netinkami produktai. Tai gali būti labiau paplitę tais atvejais, kai pardavėjų ir pirkėjų interesai nesuderinti, pvz., kai produktų iniciatoriai platintojus ar konsultantus finansiškai skatina parduoti jų produktus. Dėl šios žalos investuotojams rizikos (patiriant tiesioginių finansinių nuostolių arba netinkamų investicijų alternatyviųjų sąnaudų) galėtų mažėti vartotojų pasitikėjimas mažmeninių investicinių produktų paketais. Informacijos apie produktus atskleidimo ir mažmeninių investicinių produktų paketų pardavimo reglamentavimas Atsižvelgiant į šią galimai mažmeniniams investuotojams kylančią riziką, Europos ir valstybių narių lygmeniu nustatytas reglamentavimas. Kai kuriais atvejais reglamentuojami patys produktai, pvz., apribojant mažmeninių investuotojų galimybes pirkti tam tikrų rūšių produktus arba apribojant turtą, į kurį mažmeninių investuotojų turto valdytojai gali investuoti. Nors tam tikruose sektoriuose šis metodas sėkmingas, atsižvelgiant į finansines inovacijas jį sunku veiksmingai įgyvendinti. Todėl teisėkūros institucijos dažniau didžiausią dėmesį skiria galimybei investuotojui priimti geresnį sprendimą ir taisyklėms dviejose srityse: - pagrindinės informacijos investuotojams forma ir turinys ir su tuo susijusi prekybos medžiaga, investuotojams pateikiama prieš jiems priimant sprendimą investuoti. Vis svarbesnė tampa atskleidžiamos informacijos santrauka, kurioje apibūdinamos pagrindinės siūlomos investicijos ypatybės (išlaidos, numatomas rizikos ir grąžos santykis ir kt.) ir kuri skirta mažmeninių investuotojų informacijos poreikiams patenkinti; - produktų platintojų verslo etika ir interesų konfliktų vengimas, valdymas ir informacijos apie tai atskleidimas pardavimo arba konsultacijų metu ( pardavimo taisyklės ). Tokiomis taisyklėmis negarantuojami geri investiciniai sprendimai. Jomis taip pat negalima apsaugoti nuo neigiamų investicinių rezultatų, turint omenyje nuo daugelio investicinių produktų neatskiriamą rinkos riziką. Tačiau jomis galima kuo daugiau sumažinti riziką, kad investuotojai patirs neigiamų rezultatų, apie kuriuos nebuvo įspėti iš anksto. Esminis šių taisyklių papildinys – dabar dedamos pastangos gerinti Europos Sąjungos mažmeninių investuotojų finansinį švietimą , kad mažiausiai patirties turintys investuotojai būtų pasirengę priimti finansinį sprendimą. Tačiau finansinis švietimas nėra aiškios investicinių produktų iniciatorių ir tarpininkų atsakomybės alternatyva. 2. AR EUROPOS TEISINė SISTEMA TINKAMA? Bendrijos teisėje nustatyta daug skirtingų nuostatų, taikomų įstaigoms, inicijuojančioms, platinančioms ir parduodančioms mažmeninių investicinių produktų paketus. Privalomas informacijos atskleidimas ir pardavimo praktika Europos mastu reglamentuojama keliomis atskiromis vertybinių popierių, draudimo ir fondų sektorių direktyvomis ir visiems sektoriams skirtiems teisės aktais, taikomais tam tikriems pardavimo kanalams ar komercinei praktikai. Daugelyje atskiriems sektoriams taikomų direktyvų nustatytos nuostatos dėl informacijos atskleidimo, kurias prireikus papildo visiems sektoriams taikomų teisės aktų nuostatos. Pardavimas ir konsultavimas iš esmės reglamentuojamas dviem pagrindiniais teisės aktais: Finansinių priemonių rinkų direktyva (FPRD) ir Draudimo tarpininkavimo direktyva (DTD). Šiomis direktyvomis nustatytos taisyklės dėl, inter alia , verslo etikos pardavimo metu ir interesų konfliktų valdymo ir informacijos apie juos atskleidimo. Kaip matyti iš 1 lentelės, reglamentavimas pagal Bendrijos teisę galiausiai yra labai padrikas . Mažmeninių investicinių produktų paketams taikomos skirtingos taisyklės dėl informacijos apie produktą atskleidimo ir pardavimo praktikos, atsižvelgiant į jų teisinę formą arba kanalą, kuriuo jie parduodami. Be to, kai kurie produktai ir platinimo kanalai šiuo metu Bendrijos teisėje nereglamentuojami. 1 lentelė . Bendrijos teisėje nustatytos mažmeninių investicinių produktų paketams taikomos informacijos atskleidimo ir pardavimo taisyklės FPRD (pagal FPRD tarpininkams, parduodantiems finansines priemones, taikomi dideli informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimai) | DTD nustatyti tam tikri informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimai | FPRD (pagal FPRD tarpininkams, parduodantiems finansines priemones, taikomi dideli informacijos apie produktus atskleidimo reikalavimai) | Elektroninės komercijos direktyva arba Nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis direktyva | Pardavimo taisyklės | FPRD | FPRD | DTD | FPRD | ES masto taisyklių nenustatyta | KIPVPS direktyva | Elektroninės komercijos direktyva arba Nuotolinės prekybos finansinėmis paslaugomis direktyva | Ar padrika reglamentavimo sistema turi kelti susirūpinimą? Galiojanti Europos teisinė sistema nėra nuosekli ir neatitinka šiuolaikinės mažmeninio investavimo rinkos sąlygų. Dėl atskiriems sektoriams taikomų nuostatų nenuoseklumo ir spragų mažėja įsitikinimas, kad investuotojų apsauga yra pakankamai didelė visų produktų atžvilgiu. Yra daug veiksmingo į vartotojus orientuoto informacijos atskleidimo ir pardavimo, didžiausią dėmesį skiriant vartotojo poreikiams ir taip pateikiant tinkamas rekomendacijas, pavyzdžių. Vis dėlto yra daug pavyzdžių, kai patiriama nuostolių dėl netobulos produktų struktūros ir atskleistos informacijos arba standartų neatitinkančio pardavimo. Netinkami produktai ir toliau netinkamai parduodami. Produktus ir toliau perka mažmeniniai investuotojai, kurie ne iki galo supranta jų ypatybes. Apskaičiuoti investuotojų nuostolių mastą sudėtinga iš dalies dėl to, kad nuostoliai dažnai būna alternatyviosios sąnaudos. Poveikio vertinime apibendrinami suinteresuotųjų šalių, kaip antai: vartotojai ir vartotojų atstovai, nacionalinės teisėkūros institucijos ir rinkos dalyviai, turimi įrodymai ir pagrįsta nuomonė. Jais patvirtinama, kad reglamentavimo trūkumai lemia reikšmingą žalą investuotojams. ES masto pagrindinės informacijos investuotojams atskleidimo taisyklių problemos Atskleidžiamos informacijos apie produktus, kuriuos galima iš esmės palyginti, santraukos forma ir turinys labai nevienodas. Vienodo metodo pateikiant pagrindinę informaciją mažmeniniams investuotojams apie galutines išlaidas, su produktu susijusią riziką bei grąžą ir kapitalo garantijų sąlygas nėra. Tam tikrais atvejais vartotojai gauna informaciją, kuri pernelyg specifinė, prastai pateikta arba sunkiai suprantama – taip pateikiama perteklinė informacija. Kitais atvejais galiojančios atskiro sektoriaus prievolės atskleisti informaciją netinka mažmeninių investicinių produktų paketams, kaip yra draudimo sektoriuje, kur privalomai atskleidžiamos informacijos reikalavimai skirti visiems draudimo produktams, o ne investiciniams draudimo produktams. Dar kitais atvejais Europos taisyklių visiškai nėra, pvz., struktūrizuotųjų terminuotųjų indėlių atveju. Šie neatitikimai trukdo veiksmingai lyginti skirtingų rūšių produktų ypatybes ir kartu užtikrinti investuotojo priimamų sprendimų kokybę. Dėl finansų krizės išryškėjo, kaip svarbu šiose srityse veiksmingai atskleisti informaciją. Kilo rimtų klausimų, ar investuotojai supranta galimą neigiamą riziką ir sandorio šalies riziką, būdingą tam tikrų produktų garantijoms. Būtent dėl šių problemų Europos Komisija pasiūlė šiuo metu iš KIPVPS reikalaujamą supaprastintą prospektą pakeisti trumpesne, aiškesne ir labiau į investuotoją orientuota informacija – pagrindinės informacijos investuotojams (PII) dokumentu. PII koncepcija parengta aktyviai dalyvaujant suinteresuotosioms šalims ir atskleidžiamos informacijos modelius kruopščiai išbandžius su mažmeniniais investuotojais. Šis darbas – visos mažmeninių investicinių produktų paketų rinkos geresnės privalomai atskleidžiamos informacijos rengimo proceso etalonas. Pardavimo praktikos reglamentavimo trūkumai Europos pardavimo praktikos nuostatomis siekiama užtikrinti, kad platintojai veiklą vykdytų profesionaliai ir sąžiningai ir parduodami produktus arba konsultuodami apie juos didžiausią dėmesį kreiptų į investuotojo poreikius ir kad būtų išvengta interesų konfliktų, jie būtų veiksmingai valdomi ir (arba) informacija apie juos atskleista. Tai svarbiausia. Pastaroji investuotojų konsultantų apklausa rodo, kad, 72 % respondentų nuomone, pardavimo komisinio atlygio struktūra gali turėti įtakos tam, kurie produktai parduodami investuotojui[2]. Tačiau taisyklės, taikomos pagal du pagrindinius šios srities Bendrijos teisės aktus – FPRD ir DTD, šiek tiek skiriasi. Kiek tai susiję su interesų konfliktais, FPRD nustatytas sudėtingas interesų konfliktų vengimo, valdymo ir informacijos apie juos atskleidimo režimas ir išsamios tarpininkų finansinio skatinimo nuostatos. Tačiau DTD panašios interesų konfliktų ar tarpininkų skatinimo taisyklės nenustatytos. Joje iš tarpininkų reikalaujama informuoti klientą, ar jie konsultuoja remdamiesi nešališka analize (pasitelkus pakankamai didelį draudimo sutarčių skaičių) ir ar turi sutartinių įsipareigojimų vienam ar daugiau draudikų. Praktinė patirtis taikant tiek FPRD, tiek DTD vis dar ribota. Vis dėlto Europos Komisijai kelia susirūpinimą tai, kad dėl mažmeninių investicinių produktų paketų pardavimo praktikos standartų nenuoseklumo šiose dviejose direktyvose didėja galima žala investuotojams ir galimybės rinktis palankesnes reglamentavimo sąlygas. Šiose direktyvose kai kurie produktai ir platinimo kanalai nereglamentuojami. Produktų teikėjams, tiesiogiai parduodantiems produktus (pvz., fondų valdytojams arba draudimo įmonėms), taikomos kitos taisyklės negu produktus parduodantiems tarpininkams. Be to, nėra Europos taisyklių, taikomų struktūrizuotųjų terminuotųjų indėlių, kurie nėra finansinės priemonės, kaip apibrėžta FPRD, platinimui. Dėl šių spragų veiklos sąlygos tampa nevienodos. 3. AR PAKEITUS EUROPOS TEISėS AKTUS PADėTIS PAGERėS? Ar šie trūkumai atsirado dėl Europos lygmens teisės aktų nenuoseklumo ar dėl kitų priežasčių, kaip antai nepakankamas teisės aktų vykdymo užtikrinimas? Ar Bendrijos teisės trūkumus galima tinkamai kompensuoti valstybių narių arba konkretaus sektoriaus veiksmais? Kai kurios valstybės narės jau sureagavo į Europos reglamentavimo sistemos nenuoseklumą ir spragas ir nustatė papildomus nacionalinius privalomai atskleidžiamos informacijos ir pardavimo praktikos reikalavimus. Daugelio sektorių produktų teikėjai ir platintojai taip pat ėmėsi veiksmų atskleidžiamos informacijos dokumentams tobulinti ir atsakingam pardavimui ir konsultavimui skatinti pasitelkę elgesio kodeksus ir gerosios patirties pareiškimus. Tačiau šių veiksmų geografinė apimtis neišvengiamai yra ribota. Jais negalima darniai ar sistemiškai reaguoti į Europos teisinės sistemos trūkumus. Bendrijos teisės nenuoseklumas, visų pirma tuomet, kai Bendrijos teisės nuostatomis neleidžiama priimti papildomų nacionalinių priemonių, trukdo nacionalinėms teisėkūros institucijoms labiau suvienodinti teisės aktus. Taip yra net tų produktų, kurie daugiausia parduodami vietoje, atveju. Be to, nedarnūs nacionaliniai veiksmai gali trukdyti veikti bendrajai rinkai. Tam tikras produktų, kuriems šiuo metu nenustatytos oficialios tarpvalstybinio platinimo sąlygų derinimo nuostatos, tarpvalstybinio mažmeninio platinimo kliūtis galima pašalinti Europos mastu labiau suvienodinus ES informacijos atkleidimo ir pardavimo praktikos taisykles. Todėl Europos Komisija padarė išvadą, kad siekiant sistemiškai ir darniai reaguoti į riziką, susijusią su padrika mažmeninių investicinių produktų paketų reglamentavimo sistema, būtina imtis ryžtingų veiksmų Europos mastu. Nuoseklesnė Europos reglamentavimo aplinka būtina siekiant užtikrinti saugią ir tvarią reglamentavimo aplinką visoje Europoje ir skatinti sklandų bendrosios rinkos veikimą. 4. Ką SIūLO EUROPOS KOMISIJA? Europos Komisija mano, kad esamą padriką atskiriems sektoriams taikomą sistemą būtina pakeisti horizontaliąja tiek privalomai atskleidžiamos informacijos, tiek pardavimo praktikos koncepcija . Šia koncepcija bus skatinamas nuoseklus rezultatas, nepaisant teisinės produkto formos ar naudojamo platinimo kanalo, ir ji galėtų būti taikoma nuolatinėms mažmeninės rinkos inovacijoms. Atrodytų, kad galiojantiems reikalavimams mažiau įtakos turėtų koncepcija, pagrįsta galiojančių atskiriems sektoriams taikomų teisės aktų pakeitimu ir naujų teisės aktų įvedimu sektoriuose, kuriuose jie šiuo metu negalioja. Tačiau ji būtų ne tokia veiksminga užtikrinant koncepcijos nuoseklumą ir išliktų rizika, kad taikymo sritis būtų nepakankama arba pasentų ir dėl to vėliau prireiktų kitų veiksmų. Priėmus horizontaliąsias priemones, galimybės tam tikru mastu keisti teisės aktų reikalavimus, kad būtų atsižvelgta į objektyvius produktų ypatybių skirtumus, nedingtų. Lamfalussy teisės aktų formos horizontaliosios priemonės galėtų apimti visiems svarbiems produktams ar rinkos dalyviams taikomus vienodus principus ir esminius reikalavimus ir kartu leistų išsamius turinio ir formos reikalavimus pritaikyti prie skirtingų produktų specifikos. Kokia bus horizontalioji koncepcija? Tolesniame skirsnyje išdėstoma numatoma koncepcija sukurti horizontaliąsias taisykles, taikytinas tiek mažmeninių investicinių produktų paketų teikėjų atskleidžiamos pagrindinės informacijos rengimui, tiek tarpininkų ar bet kokio kito platintojo, įskaitant produkto iniciatorių, vykdomam šių produktų pardavimui. Dviem veiksmo aspektams numatomos atskiros teisės aktų iniciatyvos – iš esmės todėl, kad pardavimu ir produktų iniciavimu užsiima skirtingi subjektai. Šios atskiros priemonės turėtų veiksmingai papildyti viena kitą. Produktų iniciatorių pateikiama pagrindinė informacija investuotojams Pagal šios srities horizontaliąją koncepciją sukuriama nauja priemonė, kuria būtų pakeistos arba sujungtos svarbios galiojančių atskiro sektoriaus taisyklių nuostatos ir jos būtų pritaikytos produktams, kuriems šiuo metu netaikomos jokios taisyklės. Toliau pateikti pagrindiniai horizontaliosios produktų paketų priemonės elementai. 2 intarpas. Pagrindinė informacija investuotojams Tikslas Tikslas būtų kuo labiau suvienodinti ir standartizuoti pagrindinę informaciją mažmeniniams investuotojams, siekiant sudaryti sąlygas palyginti produktus, nors išsamios taisyklės tam tikru mastu būtų pritaikytos prie produktų specifikos. Taikymo sritis Naujoji horizontalioji priemonė būtų taikoma visiems mažmeninių investicinių produktų paketų teikėjams. Taikoma būtų neatsižvelgiant į tai, ar produktas yra nauja forma teikiamas kitas pagrindinis produktas, pvz., kai naudojama skirtinga teisinė produktų forma. Priemonė būtų taikoma produktams, atitinkantiems mažmeninių investicinių produktų paketo apibrėžtį, kuri negalutinė pateikta 1 skirsnyje. Principai, kuriais remiantis bus sukurta pagrindinė informacija investuotojams Atskleidžiama informacija apie produktus turėtų būti teisinga, aiški ir neklaidinanti. Ji turėtų būti suprantama investuotojams, kuriems ji skirta, kurie dažnai turi nedaug investavimo patirties arba jos neturi visai. Tai turėtų būti informacija, būtina siekiant priimti pagrįstą sprendimą investuoti (pvz., apimti rezultatus ir riziką, mokesčius, garantijas ir produkto veikimo būdą, pvz., tai, kad yra nustatytas galiojimo terminas). Kiek įmanoma, ji turėtų būti parengta standartiškai, kad būtų lengviau lyginti produktus. Ji turėtų būti pateikta mažmeniniam investuotojui tinkama forma: ji turėtų būti pakankamai glausta ir paprasta (bet pateikiant visą pagrindinę informaciją) ir būti plačiai išbandyta su investuotojais, kad atitiktų paskirtį. Informacija investuotojui turėtų būti atskleista laiku, kad būtų galima padaryti įtaką sprendimui, ar pirkti investicinę priemonę. Iš visų mažmeninių investicinių produktų paketų pardavėjų reikėtų reikalauti investuotojui pateikti produkto teikėjo parengtą privalomai atskleidžiamą informaciją. Ši prievolė būtų taikoma ir tarpininkams, ir savo produktus parduodantiems produktų teikėjams, neatsižvelgiant į tai, ar paslauga, kaip antai konsultacija, siūloma kartu su pardavimu. Visi susiję rinkodaros pranešimai turėtų būti teisingi, aiškūs ir neklaidinantys, aiškiai atskirti nuo privalomai investuotojams atskleidžiamos informacijos ir kartu visiškai ją atitikti. | - Pastarasis KIPVPS PII rengimo darbas yra aiškus privalomai atskleidžiamos informacijos standarto, kurio siekiama visų kitų mažmeninių investicinių produktų paketų atžvilgiu, etalonas, nors šią informaciją reikėtų pakoreguoti, kad būtų atsižvelgta į kitiems produktams būdingas ypatybes ir teisines formas. Komisijai atliekant kitus darbus, kaip antai susijusius su Europos tipinės informacijos apie vartojimo kreditą forma, kuri numatyta Vartojimo kredito direktyvoje, taip pat galima gauti patirties apie vartotojams skirtos standartizuotos ikisutartinės informacijos vertę. Tarpininkų ir kitų platintojų vykdomas mažmeninių investicinių produktų paketų pardavimas Europos Komisijos nuomone, tinkama koncepcija – tuos pačius teisės aktų reikalavimus taikyti bet kokiam mažmeninių investicinių produktų paketų pardavimui, nepaisant to, koks platinimo kanalas naudojamas. FPRD nustatytos verslo etikos ir interesų konfliktų nuostatos yra aiškus tokių reikalavimų etalonas. Tai, kad šios priemonės galiotų visiems mažmeninių investicinių produktų paketams, būtų galima pasiekti išplėtus svarbių FPRD nuostatų taikymo sritį, kad jos būtų taikomos visiems subjektams, parduodantiems tokius produktus. Pagrindiniai horizontaliosios pardavimo praktikos koncepcijos elementai bus šie: 3 intarpas. Horizontalioji pardavimo praktikos reglamentavimo koncepcija Taikymo sritis Nuoseklios verslo etikos, tarpininkų skatinimo ir interesų konfliktų nuostatos, pirmiausia remiantis FPRD, būtų taikomos visiems mažmeninių investicinių produktų paketus parduodantiems subjektams, nepaisant to, ar jie yra tarpininkai, ar patys produktų teikėjai. Išsamiai nustatant reikalavimus galėtų prireikti atsižvelgti į siūlomą paslaugą (konsultavimas, užsakymų perdavimas). Principai Pardavimo praktika turi būti iš esmės orientuota į sąžiningumą su investuotoju. Investuotoją konsultuodamas investavimo klausimais, konsultantas turėtų imtis veiksmų, būtinų užtikrinti, kad parduodami produktai atitiktų investuotojo savybes ir poreikius ir kad investuotojas suprastų konsultanto teikiamos paslaugos pobūdį. Jei produktas parduodamas be tokios konsultacijos, turi būti aiškiai pranešta apie teikiamos paslaugos ribas ir riziką investuotojui. Tam tikromis aplinkybėmis vis tiek gali būti reikalaujama įvertinti produkto tinkamumą pagal investuotojo poreikius. Nesvarbu, ar parduodant produktus teikiama konsultacija, ar ne, interesų konfliktai neturi daryti neigiamos įtakos investuotojams. Kai įmanoma, jų turėtų būti vengiama, arba jie nurodomi, valdomi ir informacija apie juos atskleidžiama suprantamu investuotojui būdu. Nesvarbu, ar parduodant produktus teikiama konsultacija, ar ne, investuotojai jiems naudinga forma turi gauti aiškią ir veiksmingą informaciją apie atlygio sąlygas ir visus mokesčius ar komisinius atlygius. Subjektai, vertinantys produktų tinkamumą, turi iki galo suprasti tuos produktus ir jų ypatybes. | - Kokios pagrindinės horizontaliosios koncepcijos įgyvendinimo problemos? Nors bendroji mažmeninių investicinių produktų paketų sąvoka palyginti aiški, bus reikalinga pakankamai tiksli bendroji apibrėžtis, kad būtų išvengta teisinio netikrumo ir galimybės rinktis palankesnes reglamentavimo sąlygas. Be šios bendrosios apibrėžties, reikės aiškiai nurodyti produktus, kuriems ji bus taikoma. Europos Komisija pripažįsta, kad tai bus sudėtinga. Vis dėlto Europos Komisija nemano, kad šios apibrėžimo problemos bus neįveikiamos. Pateikus šį komunikatą, bus parengta bendra apibrėžtis ir „baltasis“ produktų, kuriems ji bus taikoma arba netaikoma, sąrašas. Antroji pagrindinė problema bus naująją (-ąsias) priemonę (-es) suderinti su galiojančiais atskirų sektorių teisės aktais. Naujosiomis horizontaliosiomis priemonėmis reikia veiksmingai panaikinti ir pakeisti visas svarbias galiojančias priemones, kad būtų išvengta taikomų reikalavimų persidengimo. Taip pat bus labai sudėtinga parengti išsamius informacijos atskleidimo pasiūlymus, pvz., nuoseklus informacijos apie mokesčius, riziką ir galimą grąžą, susijusius su produktu, atskleidimas, kai pagrindiniai produktai gali smarkiai skirtis pagal veikimo būdą. Patirtis tobulinant KIPVPS informacijos atskleidimo reikalavimus parodė, kad tam reikia įdėti nemažai kruopštaus techninio darbo ir išbandyti pasiūlymus su investuotojais. Geresnių taisyklių nustatymas savaime nėra pakankama čia nurodytų rezultatų pasiekimo sąlyga. Labai svarbus bus veiksmingas nacionalinių priežiūros institucijų bendradarbiavimas ir nuosekli ir veiksminga jų vykdoma reikalavimų laikymosi priežiūra. Siekiant pasinaudoti taisyklių patobulinimu, taip pat bus būtina, kad sektoriaus atstovai skirtų didelį dėmesį investuotojų poreikiams, o mažmeninių investuotojų finansiniai gebėjimai būtų geresni. 5. IšVADA Dėl finansų krizės reikės sudaryti sąlygas, kad ateityje investuotojai vėl grįžtų prie mažmeninių investicinių produktų paketų: ir toliau reikės taupyti ir investuoti, taigi kartu reikės ir tinkamai valdomų saugių produktų, kurie būtų suprantami, apie kuriuos informacija būtų veiksmingai atskleidžiama ir kurie būtų sąžiningai parduodami. Europos Komisija pripažįsta, kad mažmeninių investicinių produktų paketai atlieka svarbią funkciją, nes jie, viena vertus, yra įvairios veiksmingos investicinės mažmeninių rinkų priemonės ir, kita vertus, skatina veiksmingą kapitalo rinkų veikimą. Taigi produktų teikėjai ir tarpininkai atlieka lemiamą vaidmenį kuriant veiksmingas ir rezultatyvias mažmenines rinkas ir taip padedant potencialiems investuotojams rasti investicijas, kurios atitiktų jų poreikius. Žinoma, produktų teikėjams ir tarpininkams už šį vaidmenį turi būti atlyginta. Europos Komisijos nuomone, tvari ir tinkama mažmeninių investicinių produktų paketų pardavimo ir informacijos atskleidimo reglamentavimo aplinka negali būti sukurta, jei nebus išspręstas gilių Europos teisės aktų skirtumų klausimas. Rengiant šią koncepciją, kyla nemažų sunkumų, be kita ko, priežiūros institucijoms užtikrinant teisės aktų vykdymą, o sektoriaus atstovams atitinkant naujus reikalavimus. Reikės dirbti labai atidžiai, kad sąnaudos būtų kuo mažesnės. Įgyvendinant horizontaliąją visiems sektoriams taikomą koncepciją, taip pat reikės nemažų papildomų pastangų esamų atskirų sektorių priežiūros institucijų veiksmų koordinavimui ir dialogui užtikrinti, kad atskiruose sektoriuose taisyklės būtų traktuojamos nuosekliai ir įgyvendinamos veiksmingai. Tolesni veiksmai Europos Komisija pradės rengti išsamius pasiūlymus, kad šiame komunikate apibūdinta teisinė koncepcija būtų įgyvendinta. Tai bus: - techninės informacijos rinkimas iš valstybių narių institucijų komitetų, techninių komitetų ir kitų suinteresuotųjų šalių organizacijų siekiant padėti rengti šias priemones; - pradėti tyrimus siekiant gauti informacijos, reikalingos teisinėms priemonėms parengti ir jų poveikiui papildomai įvertinti; - iki 2009 m. pabaigos paskelbti pirmuosius minėtų priemonių galimos formos ir turinio metmenis. Šis dokumentas bus svarstomas konsultacijoje su suinteresuotosiomis šalimis. [1] Reikės atlikti papildomą analizę siekiant nustatyti, kokie tiksliai reikalavimai taikomi atsižvelgiant į struktūrizuotojo produkto formą, nes įmanoma, kad tam tikromis aplinkybėmis gali būti taikomi galiojantys reikalavimai. [2] CFA Institute European Union Member Poll on Executive Compensation and Retail Investment Products , 2009 m. sausio mėn.