Tarybos išvados

dėl dokumento „Europos universitetų tinklų iniciatyva. Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir visuomenės susiejimas: sudaryti sąlygas naujam Europos aukštojo mokslo aspektui“

(2021/C 221/03)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA politinį šio klausimo kontekstą, išdėstytą šių išvadų priede,

PABRĖŽDAMA, KAD:

1. 2017 m. gruodžio 14 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose valstybes narės, Taryba ir Europos Komisija paragintos tęsti darbą stiprinant aukštojo mokslo įstaigų strategines partnerystes visoje ES ir skatinti, kad ne vėliau kaip 2024 m. būtų sukurtas apie dvidešimties Europos universitetų tinklas, suformuotas taikant principą „iš apačios į viršų“ iš visos ES aukštojo mokslo įstaigų, kuris sudarys sąlygas studentams gauti laipsnį derinant studijas keliose ES šalyse ir prisidės prie Europos universitetų tarptautinio konkurencingumo;

2. 2018 m. birželio 28 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino skatinti tarpusavio bendradarbiavimą mokslinių tyrimų, inovacijų ir švietimo srityse, be kita ko, pasitelkiant Europos universitetų tinklų iniciatyvą;

3. 2018 m. gegužės 22 d. Tarybos išvadose dėl artėjimo prie Europos švietimo erdvės (EŠE) vizijos dar kartą pripažintas pagrindinis vaidmuo, kurį Europos universitetų tinklas galėtų atlikti apskritai kuriant EŠE;

4. 2019 m. lapkričio 8 d. Tarybos rezoliucijoje dėl tolesnio EŠE plėtojimo siekiant remti į ateitį orientuotas švietimo ir mokymo sistemas pritarta tolesniam Europos universitetų tinklų iniciatyvos plėtojimui, atsižvelgiant į tai, kad tai galėtų būti kardinalus žingsnis į priekį institucijų bendradarbiavimo srityje, nes būtų pasiūlyta įvairių įkvepiančių bendravimo vizijų, modelių ir temų, siekiant remti būsimą EŠE vystymą atsižvelgiant į kintančius visuomenės poreikius;

5. 2019 m. lapkričio 8 d. vykusiuose pačiuose pirmuose bendruose politiniuose debatuose finansų ir švietimo ministrai akcentavo, kad būtina efektyviau ir veiksmingiau investuoti į švietimą ir mokymą, įgūdžius ir kompetencijas, kiek tai susiję su kokybe, kiekybe, įtraukumu ir teisingumu ( 1 )

6. 2020 m. vasario 27 d. Tarybos rezoliucijoje dėl švietimo ir mokymo Europos semestro kontekste toliau pripažįstama tai, kad investicijos į švietimą ir mokymą yra galingiausios galimos investicijos į žmones ir į ateitį, ir jų socialinė bei ekonominė grąža atskiriems asmenims, darbdaviams ir visai visuomenei;

7. 2020 m. birželio 30 d. Komisijos priimtoje Europos įgūdžių darbotvarkėje numatyta, kad Europos universitetų tinklų iniciatyvoje bus nustatyti aukštojo mokslo įstaigų pertvarkymo EŠE ir Europos mokslinių tyrimų erdvėje (EMTE) standartai, taip pat užtikrintas mokymasis visą gyvenimą ir gebėjimų sklaida. Tai bus pasiekta visų pirma visapusiškai įgyvendinant Europos universitetų tinklų iniciatyvą pagal 2021–2027 m. programą „Erasmus+“ ir programą „Europos horizontas“, taip pat plėtojant tyrėjams skirtą Europos kompetencijos sistemą;

8. 2020 m. gruodžio 1 d. Tarybos išvadose dėl naujos EMTE Taryba pabrėžė, kad reikia didesnės EMTE ir su aukštuoju mokslu susijusių EŠE elementų sinergijos ir sąsajų, ir nustatė, kad instituciniai pokyčiai, karjeros mokslinių tyrimų srityje, mokslinis švietimas, mokymas, tarptautinis bendradarbiavimas ir žinių judėjimas yra galimos tvirtesnio bendradarbiavimo sritys, taip pat pareiškė paramą tolesniam Europos universitetų aljansų, kaip pavyzdinio šiuolaikinių ir įtraukių ateities aukštojo mokslo įstaigų Europoje pavyzdžio, plėtojimui;

9. 2020 m. lapkričio 19 d. Europos aukštojo mokslo erdvės (EAME) ministrų konferencijoje priimtame Romos komunikate už aukštąjį mokslą atsakingi ministrai nurodė, kad pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą sukurti aljansai yra vienas iš svarbių būdų nagrinėti gilesnį ir platesnio masto sistemingą bendradarbiavimą, kuris gali būti naudingas nustatant ir įveikiant glaudesnio aukštojo mokslo įstaigų tarptautinio bendradarbiavimo ateityje kliūtis;

10. Tarybos rezoliucijoje dėl Europos bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje strateginės programos siekiant sukurti EŠE ir imtis veiksmų vėlesniu laikotarpiu (2021–2030 m.) nustatytas ketvirtasis strateginis prioritetas – Europos aukštojo mokslo stiprinimas, pripažįstant, kad per ateinantį dešimtmetį aukštojo mokslo įstaigos bus skatinamos ieškoti naujų gilesnio bendradarbiavimo formų, konkrečiai – kuriant tarptautinius aljansus, be kita ko, visapusiškai įgyvendinant Europos universitetų tinklų iniciatyvą.

11. savo 2021 m. gegužės 28 d. išvadose „Europos mokslinių tyrimų erdvė. EMTE stiprinimas užtikrinant tyrėjams patrauklias ir tvarias mokslinių tyrimų karjeros ir darbo sąlygas“:

ŽINODAMA, KAD:

12. Dėl aukštojo mokslo politikos sprendžiama atskirų valstybių narių lygmeniu, nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu, laikantis subsidiarumo principo.

13. Aukštojo mokslo įstaigos yra savarankiškos. Akademinė ir mokslinė laisvė yra vienas iš pagrindinių jų įgaliojimų ir veiklos principas ( 2 )

14. Europos aukštojo mokslo įstaigos yra turtingos savo istorijos, organizacinės struktūros, studijų sričių ir regionų, kuriuose jos įsikūrusios ir su kuriais yra susijusios, įvairove.

15. Europos universitetų tinklų iniciatyva dar tik pradeda veiklą, todėl reikia daugiau vertinimais ir įrodymais pagrįstos informacijos apie atrinktą 41 bandomąjį projektą ir jų rezultatus, kad būtų galima remti nuoseklią ir į ateitį orientuotą politiką.

16. Europos universitetų tinklų iniciatyvoje gali dalyvauti visų rūšių aukštojo mokslo įstaigų partneriai – taip susiejami akademinio ir neakademinio sluoksnių partneriai ir darbo rinka, paprastai apimant įvairų bendradarbiavimą, turintį plačią geografinę aprėptį visoje Europoje.

17. Įgyvendinant Europos universitetų tinklų iniciatyvą bus ryžtingai prisidedama siekiant plataus užmojo vizijos – novatoriškos, pasauliniu mastu konkurencingos ir patrauklios EŠE ir EMTE, užtikrinant visapusišką sinergiją su EAME, padedant stiprinti aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijos aspektą, kartu skatinant lyčių lygybę, įtrauktį ir teisingumą, sudarant sąlygas sklandžiam ir plataus užmojo tarptautiniam Europos aukštojo mokslo įstaigų bendradarbiavimui ir skatinant aukštojo mokslo transformaciją.

18. Europos universitetų tinklų iniciatyva gali būti esminė priemonė siekiant pritaikyti švietimą, mokymą ir mokslinius tyrimus skaitmeniniam amžiui pagal Skaitmeninio švietimo veiksmų planą (2021–2027 m.), bei EŠE ir EMTE, kuriant Europos tarpuniversitetinius centrus. Šia iniciatyva bus skatinama aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sinergija, diegiant novatoriškus skaitmeninio mokymosi ir mokymo modelius, pasitelkiant atvirojo mokslo, atvirojo švietimo ir atvirųjų duomenų praktiką ( 3 )

PAŽYMI, KAD:

19. Po dviejų kvietimų teikti pasiūlymus pagal programą „Erasmus+“, kuriuos papildė programos „Horizontas 2020“ parama, 41 Europos universitetų tinklų iniciatyvos bandomasis aljansas, kuriame dalyvauja daugiau kaip 280 aukštojo mokslo įstaigų, sudarančių 5 % visų aukštojo mokslo įstaigų visoje Europoje ir galinčių įtraukti 20 % Europos studentų, šiuo metu rengia savo bendrą viziją ir siekia institucinių pokyčių, kad būtų padarytas struktūrinis, sisteminis ir tvarus poveikis švietimui ir mokymui, moksliniams tyrimams ir inovacijoms bei paslaugoms visuomenei.

20. Pirmaisiais dviem kvietimais buvo siekiama užtikrinti tinkamą kokybės ir kompetencijos pusiausvyrą ir, kita vertus, įtraukios ir teisingos geografinės aprėpties pusiausvyrą, remiant novatorišką švietimą, žinių perdavimą, mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų pasiekti iniciatyvos tikslai, pavyzdžiui, Europos sanglauda ir konkurencingumas, ir tuo pat metu propaguojamos Europos vertybės ir stiprinama europinė tapatybė.

21. Valdydamos COVID-19 pandemijos poveikį, aukštojo mokslo įstaigos parodė esančios atsparios, tačiau pandemija taip pat atskleidė trūkumų, susijusių su lygiateise prieiga ir parama studentams, darbuotojams ir tyrėjams, visų pirma tiems, kurie turi mažiau galimybių ir prastesnius skaitmeninius įgūdžius, taip pat karjerą pradedantiems mobiliems tyrėjams. Apklausa ( 4 ) parodė, kad pirmųjų 17 Europos universitetų tinklų iniciatyvos nariai manė, jog dalyvavimas aljanse padėjo jiems įveikti krizę ir gali jiems sudaryti galimybes greičiau atsigauti sutelkiant savo išteklius ir pranašumus.

22. Dėl technologinės plėtros, skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos ir ekonomikos restruktūrizavimo Europos darbo rinkos sparčiai keičiasi, tačiau joms taip pat daro poveikį COVID-19 pandemija. Lanksčios mokymosi galimybės ir formatai reikalingi visais gyvenimo etapais ir įvairiose disciplinose bei sektoriuose. Tai suteikia galimybę aukštojo mokslo įstaigoms parengti naujoviškas mokymo programas, studijų programas, taip pat lanksčias mokymosi nuostatas ir alternatyvias mokymosi trajektorijas, siekiant gerinti aukštojo mokslo kokybę, įtrauktį ir lyčių lygybę, taip pat rengti švietimo ir mokslinių tyrimų darbotvarkes, kuriomis būtų reaguojama į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką ir pagrindinius socialinius ir ekonominius iššūkius, kartu išlaikant įsipareigojimą siekti kompetencijos.

23. Pasitelkiant Europos universitetų tinklų iniciatyvą būtų galima ugdyti verslumą ir universaliuosius įgūdžius bei skatinti inovacijas per kūrybinių talentų srautą, kad būtų remiamas startuolių ir MVĮ steigimas ir jų veiklos plėtimas Europoje, visų pirma sukuriant ir stiprinant technologijų perdavimą arba dalijantis žinių ir technologijų perdavimo pajėgumais, taip potencialiai remiant besiformuojančių naujų koncepcijų, kurios gali lemti proveržius ar rinkas kuriančias inovacijas, plėtojimą.

24. Pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą plėtojami uždaviniais grindžiami bendro švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų metodai, kad būtų padidinta tarpdalykinė kritinė masė; jie dalijasi pajėgumais ir telkia išteklius, didina akademinės ir mokslinių tyrimų karjeros patrauklumą, remia institucinius pokyčius, pavyzdžiui, pasitelkdami įtraukius lyčių lygybės planus, ir stiprina bendradarbiavimą su aplinkinės ekosistemos subjektais; jie siekia atvirojo mokslo ir atvirojo švietimo, bendradarbiauja su piliečiais sprendžiant visuomenės uždavinius ir stiprina kompetenciją švietimo ir mokslinių tyrimų srityje, kad būtų užtikrintas pasaulinis konkurencingumas.

PALANKIAI VERTINA:

25. Tai, kad daugelis Europos aukštojo mokslo bendruomenės narių ir daugelis jos suinteresuotųjų subjektų teigiamai reagavo į iniciatyvą ir taip sudarė sąlygas jau padarytai pažangai.

26. Visapusišką Europos universitetų tinklų iniciatyvos pagal 2021–2027 m. programą „Erasmus+“ ir programą „Europos horizontas“ įgyvendinimą ir numatomą sinergiją su kitomis programomis, taip prisidedant prie naujos bendros ir integruotos ilgalaikės tvarios švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir paslaugų visuomenei strategijos kūrimo, stiprinant žinių kvadratą ( 5 )

27. Europos universitetų tinklų iniciatyva siekiama geresnės kokybės ir platesnio užmojo masto aukštojo mokslo įstaigų bendradarbiavimo visoje Europoje, kartu išnaudojant sinergiją su, pavyzdžiui, „Erasmus Mundus“ jungtinėmis magistrantūros studijų programomis, programos „Erasmus+“ bendradarbiavimo partnerystėmis ir inovacijų aljansais, Europos inovacijų ir technologijos instituto žinių ir inovacijos bendrijomis (ŽIB-EIT), Europos inovacijų taryba (EIC), programa „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ pagal programą „Europos horizontas“ arba su nacionalinių, regioninių ir Europos programų strateginėmis partnerystėmis bei kitais esamais sėkmingo bendradarbiavimo modeliais.

PRIPAŽĮSTA, KAD:

28. Europos universitetų tinklų iniciatyva siekiama prisidėti kuriant vieningesnę, novatoriškesnę, labiau skaitmeninę, sujungtą ir žaliąją Europą, atvirą platesniam pasauliui, didinant Europos aukštojo mokslo įstaigų atsparumą, veiksmingiau užtikrinant kompetenciją, geografinę ir socialinę įtrauktį, lyčių lygybę, patrauklumą ir tarptautinį konkurencingumą.

29. Europos universitetų tinklų iniciatyvos tikslas – prisidėti prie tarpvalstybinio bendradarbiavimo kokybės įgyvendinant tarpinstitucines strategijas, pagal kurias derinamas mokymasis ir mokymas, moksliniai tyrimai, inovacijos ir žinių perdavimas ekonomikai ir visuomenei, ir prisidedama prie politikos ir visuomeninių pokyčių.

30. Europos universitetų tinklų iniciatyva gali būti svarbus mokymosi ir mokymo metodų keitimo ir jų inovacijų spartinimo veiksnys. Be to, ja suteikiamos svarbios platformos siekiant toliau plėtoti mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektus aukštojo mokslo įstaigose, kurios turi toliau sudaryti sąlygas moksliniais tyrimais grindžiamam mokymuisi, taip pat ilgalaikei lanksčiai ir patraukliai karjerai mokslinių tyrimų ir mokymo srityse.

31. Atsižvelgiant į EŠE viziją ir jos įgyvendinimą iki 2025 m., EMTE, taip pat atsižvelgiant į Romoje įvykusio ministrų susitikimo komunikatą, turėtų būti remiamasi Europos universitetų tinklų iniciatyva (visapusiškai gerbiant valstybių narių kompetenciją ir laikantis subsidiarumo, institucinio savarankiškumo, akademinės laisvės principų ir atsižvelgiant į nacionalines bei regionines aplinkybes, glaudžiai bendradarbiaujant su valstybių narių aukštojo mokslo institucijomis) siekiant: a) propaguoti bendrą Europos viziją, įskaitant pagrindines akademines vertybes, kuriomis prisidedama prie visų besimokančių asmenų, mokytojų, tyrėjų ir darbuotojų europinės tapatybės stiprinimo, taip suteikiant jiems būtinų žinių, įgūdžių ir kompetencijų, kad jie galėtų paskatinti perėjimą prie tvaresnės, atsparesnės ir įtraukesnės Europos, bendradarbiauti ir bendrai kurti įvairių Europos ir pasaulio kultūrų, skirtingų kalbų, skirtingų valstybių, sektorių ir akademinių disciplinų žinias; b) įsteigti Europos tarpuniversitetinius centrus, grindžiamus įtrauktimi, lygybe, lyčių lygybe ir kompetencija mokymosi, mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, apimant plačią geografinę aprėptį visoje Europoje; c) prisidėti prie bendrų, integruotų ilgalaikių švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijų, taip pat paslaugų visuomenei, siekiant gerinti Europos aukštojo mokslo įstaigų kokybę, didinti patrauklumą, konkurencingumą bei aktualumą ir stiprinti žinių kvadratą. Aukštojo mokslo įstaigos telkia internetinius ir fizinius išteklius, kursus, ekspertines žinias, darbuotojus, duomenis ir infrastruktūrą, kad galėtų pasinaudoti savo pranašumais ir tapti atsparesnės; d) išnagrinėti naujus ir patrauklius mokytojų, darbuotojų ir tyrėjų įdarbinimo, atlygio, vertinimo ir profesionalizacijos būdus, siekiant geresnio švietimo, mokslinių tyrimų, vadovavimo ir verslumo pasiekimų pripažinimo ir pusiausvyros, taip skatinant geriausią įdarbinimo ir karjeros raidos praktiką, kartu atsižvelgiant į profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, ir iš naujo svarstant bei vertinant veiklos rezultatus; e) kurti vis stipresnius aljansus nagrinėjant galimybes bendrai registruoti studentus ir bendrai įdarbinti akademinės bendruomenės atstovus ir tyrėjus įvairiose nacionalinėse sistemose, kad jų karjera švietimo ir mokslinių tyrimų srityse taptų patrauklesnė, tvaresnė ir lankstesnė aljansuose; f) spręsti visuomenės ir gebėjimų poreikių Europoje uždavinius bendradarbiaujant ir steigiant Europos žinias kuriančias, tarpdisciplinines ir tarpvalstybines studentų ir akademinės bendruomenės atstovų, taip pat tyrėjų ir įmonių, inovacijų ir platesnių bendruomenių atstovų grupes. Bendradarbiaudamos su aplinkinėmis inovacijų ekosistemomis, aukštojo mokslo įstaigos rengia studentus, absolventus ir pradedančiuosius mokslo darbuotojus, kad kuo labiau padidintų jų įsidarbinimo galimybes, skatintų pasinaudoti siūlomomis galimybėmis ir taptų pokyčių siekiant dvejopos žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos varomąja jėga, taip pat išplėstų ir sustiprintų doktorantūros ir mokymo po doktorantūros studijų programas, neapsiribojant akademiniu mokymu, kad, kai tikslinga, būtų įtraukti kitiems sektoriams vertingi universalieji įgūdžiai; g) dėti pastangas integruoti švietimą darnaus vystymosi labui į visus lygmenis ir disciplinas, vadovaujantis Darnaus vystymosi darbotvarke iki 2030 m., propaguoti STEAM (6) (gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos, menų ir matematikos) metodą ir didinti STEM (gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos) sričių ir akademinės bei mokslinės karjeros patrauklumą, be kita ko, moterims; h) į mokymo programas įtraukti mišrias mobilumo formas, t. y. fizinį, kuris turi išlikti pagrindiniu formatu, mišrųjį (7) ir (arba) virtualųjį (8) mobilumą, kad būtų padidintas studentų ir absolventų mobilumas visais lygmenimis ir kad tarptautinimas savo šalyje taptų tikrove, atitinkančia kokybės standartus Europoje ir valstybėse narėse (9); i) užtikrinti, kad mokymasis visą gyvenimą aukštojo mokslo srityje taptų realybe, suteikiant įvairių švietimo galimybių ir diegiant novatoriškus ir į studentus orientuotus pedagogikos metodus, bendrai taikomus visuose Europos tarpuniversitetiniuose centruose, kuriuose įvairūs studentai gali kurti lanksčias mokymosi trajektorijas visais jų studijų ir karjeros lygmenimis. Nors mikrokredencialai (10) nenukrypsta nuo pagrindinio visos studijų programos principo ir nepažeidžia jo, jie galėtų padėti išplėsti mokymosi galimybes siekiant pritaikyti jas netradiciniams besimokantiems asmenims ir atsižvelgiant į naujų įgūdžių poreikį darbo rinkoje, užtikrinti, kad mokymosi patirtis būtų lankstesnė ir modulinė, remti galimybes įgyti aukštąjį išsilavinimą ir įtraukti besimokančius asmenis, neatsižvelgiant į jų ankstesnę kvalifikaciją ar išsilavinimą, skatinant suteikti perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo galimybių, kartu užtikrinant kokybišką švietimą; j) skatinti praktinę ir (arba) darbo vietoje įgytą patirtį, kurią remtų išorės mentoriai, kad būtų puoselėjamas verslumo ugdymas ir skatinamas pilietinis aktyvumas; k) subalansuoti studentų mobilumą, darbuotojų mobilumą ir protų apykaitą aljansuose; l) kurti naują, įtraukesnę ir novatoriškesnę mokymosi aplinką, kuri būtų skirta visiems besimokantiems asmenims, įskaitant palankių sąlygų neturinčius ir netradicinius besimokančius asmenis, ir padėtų stiprinti Europos aukštojo mokslo sistemų kokybę ir socialinį aspektą; m) prisidėti prie Europos aukštojo mokslo įstaigų mokslinių tyrimų ir inovacijų aspektų stiprinimo parengiant bendrą darbotvarkę, bendrą infrastruktūrą ir išteklius, skatinant kritinę masę, stiprinant žmogiškąjį kapitalą ir įtraukiant neakademinius subjektus į mokymą ir mokslinius tyrimus, susiejant juos su aplinkinėmis inovacijų ekosistemomis, piliečiais ir visuomene; n) skatinti Europos universitetų tinklų iniciatyvą kaip novatoriško mokymo ir mokslinių tyrimų bandomąsias terpes, įskaitant akademinės karjeros vertinimo ir atlygio sistemas, kuriose, inter alia, atsižvelgiama į atvirojo mokslo praktiką, mokymo kokybę, žinių perdavimą ir informavimo veiklą; geresnes darbo stažo sistemas ir geresnį karjeros valdymą bei įvairinimą ir atvirojo mokslo principų ir praktikos, įskaitant Europos atvirojo mokslo debesiją ir atvira prieiga pagrįstos leidybos infrastruktūrą, dalijimąsi žiniomis ir duomenimis, taip pat atvirą bendradarbiavimą, priėmimą; o) skatinti patvirtinti Europos mokslininkų chartiją ir Mokslininkų priėmimo į darbą elgesio kodeksą (11) ir jų įgyvendinimo mechanizmus, įskaitant tyrėjams skirtą žmogiškųjų išteklių strategiją (HRS4R) ir EURAXESS, Tarybos išvadas dėl Europos mokslinių tyrimų erdvės stiprinimo ir būsimą EMTE talentų platformą, kuriais siekiama skatinti Europos tyrėjų karjeros raidos praktiką, taikomą įvairioms karjeros galimybėms; p) skatinti visapusiškai išnaudoti ES puikius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų sektoriuose, remiant aukštos kvalifikacijos ir konkurencingus Europos tyrėjus, didinti kompetenciją mokslinių tyrimų srityje ir stiprinti žinių perdavimo ir inovacinius pajėgumus Europoje, užtikrinant glaudesnes sąsajas su programa „Europos horizontas“, taip pat skatinti karjeros galimybes tarpvalstybiniu, įvairių disciplinų ir sektorių mastu; q) padėti nustatyti kliūtis, trukdančias visapusiškai išnaudoti Europos universitetų tinklų iniciatyvos teikiamas galimybes, ir, kiek įmanoma, pasiūlyti visai aukštojo mokslo sistemai naudingus sprendimus, kurie būtų priimti teisiškai atsakingo sprendimų priėmimo lygmeniu; r) rodyti pavyzdį Europos aukštojo mokslo transformacijos, tolesnio pagrindinių Bolonijos įsipareigojimų įgyvendinimo, įskaitant automatinį kvalifikacijų ir mobilumo užsienyje laikotarpių pripažinimą, srityse ir susieti EŠE ir EMTE, užtikrinant visapusišką sinergiją su EAME; s) prisidėti prie kompetencijos didinimo mokslinių tyrimų srityje ir švietimo kokybės didinimo, be kita ko, tarptautiniame kontekste, taip prisidedant prie Europos aukštojo mokslo sektoriaus konkurencingumo visuotinėse lenktynėse dėl talentų, be kita ko, pasitelkiant aukštojo mokslo įstaigų tarptautinimą, bendradarbiavimą siekiant spręsti pasaulinius uždavinius, pagrindinių akademinių vertybių ir bendrų Europos vertybių puoselėjimą, bendradarbiavimą kovojant su užsienio kišimusi, mokslinių tyrimų vertinimo sistemų ir karjeros reformą ir užtikrinant mokslinių tyrimų rezultatų bei intelektinio turto apsaugą laikantis atvirosios prieigos ir atvirųjų duomenų principų ES lygmeniu.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ, VISAPUSIŠKAI LAIKANTIS SUBSIDIARUMO, INSTITUCINIO SAVARANKIŠKUMO, AKADEMINĖS LAISVĖS PRINCIPŲ IR ATSIŽVELGIANT Į NACIONALINES APLINKYBES:

32. Visapusiškai išnaudoti visų esamų regioninių, nacionalinių ir ES finansavimo mechanizmų potencialą, įskaitant naujas galimybes pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, Europos struktūrinius ir investicijų fondus, programą „Europos horizontas“ ir programą „InvestEU“, siekiant stiprinti švietimo ir mokymo, mokslinių tyrimų ir inovacijų sąsajas, kad būtų remiama Europos universitetų tinklų iniciatyva.

33. Stengtis, kai įmanoma, rasti bendro finansavimo mechanizmus, skirtus aukštojo mokslo įstaigoms, dalyvaujančioms Europos universitetų tinklų iniciatyvoje, remiantis jų pagrindiniu ir veiklos rezultatais grindžiamu finansavimu ar konkrečiomis finansavimo programomis arba strateginiais fondais.

34. Remti regionų, kurių mokslinių tyrimų ir inovacijų intensyvumas mažesnis, pajėgumų stiprinimą ir taip galiausiai padėti mažinti mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkį, taip pat regioninius skirtumus, susijusius su galimybėmis įgyti aukštąjį išsilavinimą, stiprinti kompetenciją ir skatinti labiau subalansuotą aukštojo mokslo įstaigų dalyvavimą, be kita ko, būsimuose aljansuose.

35. Dirbti kartu tarptautiniu, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat vykdyti vyriausybių ir įstaigų bendradarbiavimą, siekiant nustatyti ir prireikus pašalinti kliūtis, trukdančias labiau suderinti aukštojo mokslo sistemas ir suartinti strateginius aukštojo mokslo įstaigų aljansus, remiantis plačios apimties darbu, kuris jau buvo atliktas pasitelkiant EŠE, EAME ir EMTE.

36. Visapusiškai pasinaudoti tokiomis pagalbinėmis priemonėmis kaip Europos studento pažymėjimo iniciatyva, kvalifikacijų automatinis tarpusavio pripažinimas ( 12 ) ir mobilumo laikotarpiai studijų ir mokymo programose, be kita ko, taikant skaitmenines priemones, siekiant pašalinti mobilumo ir karjeros raidos kliūtis.

37. Nustatyti ir prireikus pašalinti kliūtis, trukdančias Europos jungtinių studijų programų kokybės užtikrinimo principui, stiprinant EQAR užregistruotų vertinimo, akreditavimo ir kokybės užtikrinimo agentūrų institucines sąsajas ir procedūras, apibrėžti automatinio tarpusavio pripažinimo sąlygas, taip pat palengvinant kokybės užtikrinimo procedūrų įgyvendinimą ir skatinant bendrą studijų programų vertinimą ir akreditavimą.

38. Ginti ir propaguoti akademinę laisvę ir institucinį savarankiškumą, kaip vieną pagrindinių gerai veikiančios, kokybe grindžiamos ir dinamiškos aukštojo mokslo sistemos principą, laikantis už EAME aukštąjį mokslą atsakingų ministrų ir mokslinių tyrimų ministrų prisiimtų įsipareigojimų ( 13 )

PRAŠO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ, VADOVAUJANTIS SAVO ATITINKAMA KOMPETENCIJA IR VISAPUSIŠKAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

39. Toliau skatinti kurti aukštos kokybės, lanksčius, įvairiapusius, iš esmės geografiniu požiūriu suderintus ir tvarius aljansų modelius, kurie būtų susieti su vietos ir regionų ekosistemomis, skatintų švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir kūrybiškumą, ir plėtoti gerąją bendradarbiavimo, kuris galėtų tapti pavyzdžiu kitoms aukštojo mokslo įstaigoms, praktiką, siekiant užtikrinti sklandų, subalansuotą studentų mobilumą, mokytojų mobilumą, darbuotojų ir protų apykaitą, taip pat atvirą įdarbinimą ir patrauklesnes karjeros ir darbo sąlygas tyrėjams ir darbuotojams.

40. Užtikrinti veiklos plėtimą, inter alia , įgalinant pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą keisti gerosios praktikos pavyzdžiais ir patirtimi su visomis aukštojo mokslo įstaigomis visoje Europoje, užtikrinant, kad pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą pradėtomis reformomis, pasiektais rezultatais ir inovacijomis galėtų visapusiškai naudotis tie, kurie nedalyvauja šiuose aljansuose, kartu branginant kitų tarptautinių bendradarbiavimo iniciatyvų patirtį.

41. Kartu išnagrinėti būtinus veiksmus, kad būtų galima išbandyti mikrokredencialų naudojimą aukštojo mokslo srityje siekiant padėti išplėsti mokymosi galimybes ir sustiprinti aukštojo mokslo įstaigų vaidmenį mokymosi visą gyvenimą srityje.

42. Remti Europos universitetų tinklų iniciatyvą, kartu gerbiant jų institucinį savarankiškumą, kurti pajėgumus ir tinkamas sąlygas, skirtus tvarioms modernioms infrastruktūroms ir karjeros galimybėms, taip pat patrauklioms darbo sąlygoms, skatinti ir propaguoti protų apykaitą tarp visų partnerių.

43. Sukurti tvirtesnę EŠE, EMTE ir EAME aukštojo mokslo aspektų sinergiją. Įgyvendinant Europos universitetų tinklų iniciatyvą gali būti padedama plėtoti svarbias sąsajas su jų mokslinių tyrimų ir uždaviniais grindžiamo mokymosi bei mokymo metodais.

44. Apsvarstyti tvaresnes Europos universitetų tinklų iniciatyvos finansavimo priemones, be kita ko, išnagrinėjant regioninių bei nacionalinių ir europinių schemų sinergiją, kad jie galėtų įgyvendinti savo plataus užmojo strategiją, kuriai reikia struktūrinių ir institucinių pokyčių. Norint pasiekti iniciatyvos plataus užmojo tikslus, reikės paskirtį atitinkančio, konkretiems aljansams, įskaitant jau pasirinktus aljansus, skiriamo finansavimo, kartu atsižvelgiant į įvairius bendradarbiavimo modelius ir į nacionalinių bei regioninių finansavimo sistemų įvairovę.

45. Skatinti plėtoti ir taikyti novatorišką, veiksmingą ir įtraukią mokymosi, mokymo, atvirojo mokslo ir atvirojo švietimo praktiką, taip pat supaprastintas administracines procedūras, padedant pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą parengti ir įgyvendinti skaitmeninės infrastruktūros ir IT priemonių strategijas.

46. Padėti pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą pasiekti plataus užmojo tikslą – 50 % studentų mobilumą ( 14 ) , daugiausia dėmesio skiriant subalansuotoms fizinio, virtualiojo ar mišriojo mobilumo schemoms ir protų apykaitai, pripažįstant, kad fizinis mobilumas yra prioritetas ir jo negalima pakeisti kitomis mobilumo formomis, kurioms tenka papildomas vaidmuo.

47. Užtikrinti, kad iniciatyva būtų grindžiama įtrauktimi ir kompetencija, būtų atvira visų rūšių aukštojo mokslo įstaigoms ir visiems studentams, mokytojams, darbuotojams ir tyrėjams, skatintų naudotis bendra ir pasidalijamąja infrastruktūra, įranga ir objektais.

48. Reguliariai ir bendrai stebėti ( 15 ) Europos universitetų tinklų iniciatyvos 41 aljanso, taip pat galimų papildomų aljansų įgyvendinimo padėtį glaudžiai bendradarbiaujant su Europos universitetų tinklų iniciatyva ir visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, dokumentais patvirtinti pasiektus rezultatus ir poveikį, padarytą švietimo ir mokslinių tyrimų aspektams, taip pat visuomenei, ir nustatyti kliūtis, trūkumus, iššūkius ir galimus sprendimus, užtikrinti sklandų jų tarpvalstybinės veiklos vykdymą ir įgyvendinimą.

49. Organizuoti nuolatinius mainus tarp Europos Komisijos, valstybių narių bei Europos universitetų tinklų iniciatyvos ir ad hoc ekspertų grupių, sudarytų iš valstybių narių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ekspertų, siekiant stebėti pažangą, apsvarstyti ir pašalinti esamas bendradarbiavimo kliūtis, parengti sprendimus ir juos įgyvendinti.

50. Skatinti aukštojo mokslo įstaigas vykdyti nuolatinę transformaciją siekiant kuo geriau pasinaudoti savo įgaliojimais, apimančiais švietimą, mokslinius tyrimus, inovacijas ir paslaugas visuomenei EŠE ir EMTE, užtikrinant visapusišką sinergiją su EAME.

51. Remti tvarų aukštojo mokslo įstaigų bendradarbiavimą Europos lygmeniu, kurį vykdant pasiekiami tiek EŠE, EMTE, tiek EAME tikslai ir stiprinamas Europos universitetų tinklų konkurencingumas tarptautiniame kontekste ir visuotinėse lenktynėse siekiant pritraukti talentų ir juos išlaikyti, taip pat jos įgalinamos prisijungti prie vietos ar regioninių ekosistemų.

52. Padėti ir skatinti pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą aktyviau įtraukti studentus ir darbuotojus į aljansus, nes tai yra ypač svarbu siekiant užtikrinti iniciatyvos sėkmingumą, plėtojimą ir įgyvendinimą, konkrečiai – įtraukiant juos į atitinkamas valdymo struktūras.

53. EŠE kontekste ir visapusiškai atsižvelgiant į nacionalines ir regionines aukštojo mokslo sistemas parengti aiškius pasiūlymus, pradedant nuo 2022 m., bendradarbiaujant su atitinkamomis nacionalinėmis ir regioninėmis aukštojo mokslo institucijomis, aukštojo mokslo įstaigomis ir suinteresuotaisiais subjektais, kad prireikus būtų pašalintos kliūtys bendradarbiavimui Europos lygmeniu, pavyzdžiui, išnagrinėjant, ar reikia ir įmanoma taikyti bendrus Europos laipsnius Europos universitetų tinklų iniciatyvos aljansuose, ir skatinant tolesnį Europos bendradarbiavimą aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo ir automatinio tarpusavio pripažinimo srityje.

PRAŠO KOMISIJOS, VADOVAUJANTIS SAVO KOMPETENCIJA IR VISAPUSIŠKAI ATSIŽVELGIANT Į SUBSIDIARUMO PRINCIPĄ:

54. Ne vėliau kaip 2021 m. pabaigoje informuoti apie pirmųjų aljansų veiklos vidurio laikotarpio peržiūros pagrindinius rezultatus, siekiant toliau plėtoti Europos universitetų tinklų iniciatyvą ir jos visapusišką bei plataus užmojo potencialą.

55. Remti Europos universitetų tinklų, kaip sąveikumo bandomųjų terpių, plėtojimą ir valstybių narių bendradarbiavimo Europos mokslinių tyrimų, mokymo ir darbuotojų karjeros raidos praktikos srityje skatinimą, įskaitant galimybę taikyti laipsnišką požiūrį į bendras įdarbinimo schemas siekiant veiksmingos protų apykaitos ir laisvo žinių judėjimo visoje Europoje, siekiant didinti Europos akademinės ir mokslinių tyrimų karjeros patrauklumą, atsižvelgiant į subsidiarumo principą ir aukštojo mokslo įstaigų savarankiškumą, taip pat į nacionalinių ir regioninių darbo rinkos sistemų skirtumus.

56. Parengti gaires dėl to, kaip ES programos, fondai ir finansinės priemonės galėtų, atsižvelgiant į jų tikslus, padėti supaprastintai ir racionaliai remti Europos universitetų tinklų iniciatyvos ir kitų rūšių aukštojo mokslo įstaigų aljansus užtikrinant patikimą biudžetą, o ilgesniu nustatytu laikotarpiu – plėtojant susijusią sinergiją.

57. Toliau laikytis sėkmingų principu „iš apačios į viršų“ grindžiamų, įtraukių, kompetencija grindžiamų ir geografiniu požiūriu subalansuotų metodų įgyvendinant 2021–2027 m. programą „Erasmus+“, remiant programai „Europos horizontas“, suteikiant galimybę visų rūšių aukštojo mokslo įstaigoms, įskaitant tarpvalstybines bendradarbiavimo struktūras ir kitas tarptautines bendradarbiavimo iniciatyvas, plėtoti plataus užmojo Europos universitetų tinklų iniciatyvą, išbandant įvarius bendradarbiavimo modelius ir užtikrinant temų atvirumą.

58. Skatinti pagal Europos universitetų tinklų iniciatyvą kuo geriau pasinaudoti politika ir iniciatyvomis, kurios jiems padeda tapti novatoriškesniems ir verslesniems, pavyzdžiui, priemone „HEInnovate“ ir programa „InvestEU“, ir skatinti bendradarbiavimą su programa „Europos horizontas“, kad būtų užtikrinta sinergija ir išvengta pastangų dubliavimo.

59. Remti aktyvias akademinės bendruomenės ir pramonės mainų programas, nes tiesioginis jų kontaktas suteiktų pridėtinės vertės ir geriau tenkintų darbo rinkos poreikius.

60. Apsvarstyti galimybę naudotis esamomis interneto platformomis siekiant skatinti ir remti Europos universitetų tinklų iniciatyvą ir sudaryti sąlygas keistis geriausios praktikos pavyzdžiais bei patirtimi.

61. Toliau glaudžiai bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir reguliariai informuoti Tarybą apie iniciatyvos įgyvendinimo pažangą bendro kūrimo proceso srityje ir toliau plėtoti Europos universitetų tinklų iniciatyvą, visų pirma pasitelkiant programos „Erasmus+“ komitetą ir programos „Europos horizontas“ komitetą, įskaitant komponentą „Dalyvių skaičiaus didinimas ir EMTE stiprinimas“, taip pat pasitelkiant ad hoc ekspertų grupę ir EMTE pertvarkos forumą.

(1) Kaip pabrėžta Tarybos rezoliucijoje dėl švietimo ir mokymo Europos semestro kontekste: informacija pagrįstų debatų dėl reformų ir investicijų užtikrinimas, pateikiama adresu: https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:32020G0227(01).

(2) Kaip pabrėžiama pareiškime dėl akademinės laisvės, pridėtame prie 2020 m. lapkričio 19 d. Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų konferencijoje priimto Romos komunikato ir 2020 m. spalio 20 d. Bonos deklaracijoje.

(3) Atvirasis mokslas – tai sistemos pokytis, sudarantis sąlygas geresnei mokslinei veiklai kuo ankstesniame mokslinių tyrimų proceso etape atvirai ir bendrai kaupiant žinias ir duomenis bei jais dalijantis ir pranešti apie rezultatus bei jais dalytishttps://ec.europa.eu/info/sites/info/files/research_and_innovation/knowledge_publications_tools_and_data/documents/ec_rtd_factsheet-open-science_2019.pdf

Atvirasis švietimas yra švietimo būdas, kurio metu dažnai naudojamos skaitmeninės technologijos. Jo tikslas – padidinti prieinamumą ir galimybes dalyvauti visiems šalinant kliūtis ir užtikrinant, kad mokymasis būtų prieinamas, įvairiapusis ir pritaikytas visiems. Juo sudaromos sąlygos įvairiais būdais mokyti ir mokytis, kaupti žinias ir jomis dalytis. Juo taip pat suteikiamos įvairios galimybės įgyti formalųjį ir neformalųjį išsilavinimą ir juos abu susieti („Atviresnis švietimas: aukštojo mokslo įstaigų paramos sistema“ (Opening up Education: A Support Framework for Higher Education institutions), 2016 m.).

Sąvoka „atvirieji duomenys“ bendrai suprantama kaip apimanti atvirojo formato duomenis, kuriuos visi subjektai gali laisvai naudoti, pakartotinai naudoti ir jais dalytis bet kokiu tikslu. (2019 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2019/1024 dėl atvirųjų duomenų ir viešojo sektoriaus informacijos pakartotinio naudojimo).

(4) Europos universitetų tinklų iniciatyvos apklausa dėl COVID-19 poveikio Europos universitetams (European Universities Initiative Survey on the impact of COVID-19 on European Universities). Pateikiama adresu: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/documents/coronavirus-european-universities-initiative-impact-survey-results_en.

(5) Sąvoka, suprantama kaip keturių pagrindinių sričių – švietimo, mokslinių tyrimų, inovacijų ir paslaugų visuomenei – susiejimas (Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Europos švietimo erdvės sukūrimo iki 2025 m.).

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/HTML/?uri=CELEX:52020DC0625&rid=4.

(6) STEAM: gamtos mokslai, technologijos, inžinerija, menai ir matematika.

STEAM mokymosi ir mokymo metodas sieja STEM su kitomis studijų sritimis. Juo skatinami universalieji įgūdžiai, pvz., skaitmeninės kompetencijos, kritinio mąstymo, problemų sprendimo, valdymo ir verslumo įgūdžiai, taip pat bendradarbiavimas su neakademiniais partneriais, ir sprendžiami ekonominiai, aplinkos, politiniai ir socialiniai uždaviniai. STEAM skatinama derinti žinias, kurių reikia realiame pasaulyje, ir natūralų smalsumą. Tarpusavio mokymosi veiklos, susijusios su švietimu STEAM srityse, vykdymo metu pateikta apibrėžtis, 2020 m. kovo mėn., Viena (https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/et-2020-newsletter-may-2020.pdf).

(Taip pat žr. EK tarnybų darbinio dokumento p. 20, COM(2020) 625).

(7) Fizinio mobilumo ir virtualiojo komponento derinys, palengvinantis bendradarbiavimu grindžiamus nuotolinio mokymosi mainus ir (arba) kolektyvinį darbą. Europos Komisija. Programos „Erasmus+“ vadovas (2021 m. kovo 25 d. 1 redakcija), pateikiamas: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_lt.

(8) Virtualusis mobilumas – tai informacinėmis ir ryšių technologijomis, įskaitant e. mokymąsi, grindžiama veikla, kuria įgyvendinama arba palengvinama tarptautinė bendradarbiavimo patirtis mokymo, rengimo ar mokymosi srityse. Europos Komisija. Programos „Erasmus+“ vadovas (2021 m. kovo 25 d. 1 redakcija), pateikiamas: https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/resources/programme-guide_lt.

(9) Konkrečiai Europos kokybės užtikrinimo standartus ir gaires.

(10) Mikrokredencialas yra mokymosi rezultatų, kuriuos besimokantis asmuo gavo po trumpo mokymosi patirties, įrodymas. (Preliminari apibrėžtis, pateikta ad hoc konsultacinės grupės ir aukštojo mokslo specialistų galutinėje ataskaitoje: Europos požiūris į mikrokredencialus – Mikrokredencialų rezultatai, aukštojo mokslo konsultacinė grupė – https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/european-approach-micro-credentials-higher-education-consultation-group-output-final-report.pdf).

(11) 2005/251/EB.

(12) Vadovaujantis 2018 m. lapkričio 26 d. Tarybos rekomendacija dėl aukštojo mokslo, vidurinio ugdymo ir mokymo kvalifikacijų bei mokymosi užsienyje laikotarpių rezultatų automatinio tarpusavio pripažinimo skatinimo (OL C 444, 2018 12 10, p. 1) ir Lisabonos kvalifikacijų pripažinimo konvencijos principais.

(13) Pareiškimas dėl akademinės laisvės, pridėtas prie 2020 m. lapkričio 19 d. Europos aukštojo mokslo erdvės ministrų konferencijoje priimto Romos komunikato, ir 2020 m. spalio 20 d. Bonos deklaracija.

(14) Europos Komisija. (2020). Programos „Erasmus+“ vadovas. 3 redakcija (2020). 2020 8 25, p. 132, pateikiamas https://ec.europa.eu/programmes/erasmus-plus/sites/default/files/erasmus_programme_guide_2020_v3_lt.pdf.

(15) Valstybės narės, Europos Komisija (Švietimo, jaunimo, sporto ir kultūros GD ir Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD).