EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2021 06 08 COM(2021) 370 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Rumunijos pažangos pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą



1. ĮVADAS Bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM) sukurtas 2007 metais, kai Rumunija įstojo į ES, kaip pereinamojo laikotarpio priemonė, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas Rumunijai nuolat reformuoti savo teismines institucijas ir suintensyvinti kovą su korupcija. Šis mechanizmas – bendras Rumunijos valstybės ir ES įsipareigojimas. Atsižvelgiant į sprendimą, kuriuo nustatomas mechanizmas, ir, kaip yra pabrėžusi Taryba bei patvirtinęs Europos Sąjungos Teisingumo Teismas (ES Teisingumo Teismas), BTM bus baigtas taikyti, kai bus tinkamai pasiekti visi Rumunijai taikomi orientaciniai tikslai. Veikla pagal BTM vykdoma nuo 2007 metų, ir ja siekiama skatinti bei stebėti reformų procesą remiantis orientaciniais tikslais. 2017 m. sausio mėn. Komisija išsamiai įvertino per dešimt mechanizmo taikymo metų padarytą pažangą. Ši perspektyva leido susidaryti aiškesnį vaizdą apie padarytą didelę pažangą ir Komisija galėjo suformuluoti dvylika konkrečių rekomendacijų, kurių pakaktų BTM procesui užbaigti, jei jų būtų laikomasi. Tai priklausytų ne tik nuo to, ar rekomendacijos būtų įgyvendintos negrįžtamai, bet ir nuo bendresnės sąlygos, kad pokyčiai nebūtų tokie, kad akivaizdžiai lemtų priešingą rezultatą. Nuo to laiko Komisija atliko tris rekomendacijų įgyvendinimo pažangos vertinimus. 2017 m. lapkričio mėn. Komisija atkreipė dėmesį į pažangą, padarytą įgyvendinant kai kurias rekomendacijas, tačiau taip pat pažymėjo, kad reformos sulėtėjo, ir įspėjo apie pavojų, jog gali vėl kilti problemų, kurios 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje buvo nurodytos kaip išspręstos. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje padaryta išvada, kad dėl pokyčių sumažėjo daroma pažanga arba kilo abejonių dėl jos negrįžtamumo ir kad reikia pateikti papildomų rekomendacijų. Šiam požiūriui pritarė tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba . 2019 m. spalio mėn. ataskaitoje palankiai įvertintas Rumunijos Vyriausybės ketinimas peržiūrėti savo požiūrį, tačiau išreikštas apgailestavimas, kad Rumunija neįvykdė visų rekomendacijų. Komisija paragino Rumunijos kompetentingas valdžios institucijas savo įsipareigojimą tęsti reformas vykdyti imantis konkrečių veiksmų, kuriais būtų atsižvelgta į visas rekomendacijas. 2020 metais Vyriausybė dar kartą patvirtino įsipareigojimą siekti BTM tikslų, nors bendra pažanga buvo nedidelė. Tai, be kita ko, galima paaiškinti padėtimi, susijusia su COVID-19 pandemija, ir tuo, kad 2020 metais Rumunijoje vyko rinkimai. Atsižvelgdama į tai, Komisija nepaskelbė specialios BTM ataskaitos, tačiau vis tiek toliau atidžiai stebėjo pokyčius, taip pat bendradarbiavimą ir dialogą su Rumunijos valdžios institucijomis bei suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, per teisinės valstybės mechanizmą. 2020 m. rugsėjo mėn. Komisija priėmė komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“, kuriame apžvelgti visose valstybėse narėse įvykę teisinės valstybės pokyčiai teismų reformos, kovos su korupcija sistemos, žiniasklaidos pliuralizmo ir kitų institucinių stabdžių ir atsvarų srityse. Aktyvus Rumunijos valdžios institucijų dalyvavimas šiame naujame teisinės valstybės mechanizme yra svarbus įsipareigojimo stiprinti teisinę valstybę, taigi ir aktyviau spręsti į BTM taikymo sritį patenkančias problemas, požymis. Konkrečiai Rumunijai skirtame skyriuje pateikta naujausia informacija apie teismų reformos ir kovos su korupcija pokyčius nuo tada, kai buvo paskelbta 2019 m. spalio mėn. BTM ataskaita, taip pat apžvelgti klausimai, turintys didelės įtakos valstybės narės pajėgumui vykdyti reformas ir jų tvarumui apskritai, pavyzdžiui, teisės aktų ir teisėkūros proceso kokybė, taip pat žiniasklaidos aplinka. Teisinės valstybės principas apskritai ir teismų nepriklausomumas, kovos su korupcija atnaujinimas ir „pastarųjų metų sąstingio ir regresijos problemos sprendimas“ yra įtraukti į naujosios Vyriausybės, kuri darbą pradėjo 2020 m. gruodžio mėn. pabaigoje, programą. Programoje išdėstytas Vyriausybės ketinimas „tęsti veiksmus, kad būtų baigtas taikyti BTM, atsižvelgiant į realią pažangą Rumunijos teisingumo sistemos nepriklausomumo ir veiksmingumo srityje“. 2021 m. sausio mėn. ji priėmė memorandumą, kuriame prisiėmė politinį įsipareigojimą įgyvendinti visas dar neįgyvendintas BTM rekomendacijas, kad mechanizmas būtų baigtas taikyti. Memorandume išdėstyti planai apima įstatymo, kuriuo panaikinamas Teisminių institucijų padarytų nusikalstamų veikų tyrimo skyrius (SIIJ), projektą ir teisingumo srities įstatymų pakeitimus, kurie abu yra tiesiogiai susiję su BTM rekomendacijomis. Reikšmingą pokytį žymi 2021 m. gegužės 18 d. ES Teisingumo Teismo sprendimas dėl prašymų priimti prejudicinį sprendimą, kuriame išaiškintas BTM pobūdis ir iš to mechanizmo kylančios Rumunijos pareigos. Dėl 2006 m. BTM sprendimo Teismas išaiškino, kad nuo įstojimo į ES dienos Rumunijai jis yra privalomas visas ir įpareigoja ją pasiekti jo priede nustatytus orientacinius tikslus, kurie taip pat yra privalomi.Tais orientaciniais tikslais, nustatytais atsižvelgiant į trūkumus, kuriuos Komisija nustatė iki Rumunijos įstojimo dienos, visų pirma siekiama užtikrinti, kad ta valstybė narė laikytųsi teisinės valstybės principo. Todėl Rumunija turi imtis tinkamų priemonių, kad būtų pasiekti orientaciniai tikslai, ir neįgyvendinti jokių priemonių, kurios galėtų trukdyti juos pasiekti.Teismo sprendime taip pat paaiškinama, kad Komisijos ataskaitose dėl BTM suformuluoti reikalavimai Rumunijai ir kad rekomendacijos parengtos siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti orientaciniai tikslai. Vadovaujantis lojalaus bendradarbiavimo principu, Rumunija turi tinkamai atsižvelgti į tuos reikalavimus ir rekomendacijas, taip pat nepriimti ar nebetaikyti priemonių, kurios galėtų trukdyti pasiekti tuose reikalavimuose ir rekomendacijose numatytus rezultatus. Šioje ataskaitoje apžvelgiama BTM įgyvendinimo pažanga, padaryta nuo 2019 m. spalio mėn. Nors kai kurios rekomendacijos buvo suformuluotos atsižvelgiant į konkrečiai jų priėmimo momentu buvusias aplinkybes, jų tikslas tebėra aiškus, taigi turėtų būti įgyvendinamos visos dar neįgyvendintos rekomendacijos, o į jau įgyvendintas rekomendacijas vis dar reikia atsižvelgti tam, kad būtų išvengta padėties blogėjimo. Komisija ragina Rumuniją, jos Vyriausybę ir Parlamentą vykdyti pagal BTM prisiimtus įsipareigojimus ir aktyviai siekti, kad būtų įgyvendintos visos likusios BTM rekomendacijos. Tai leistų baigti taikyti BTM, o su teisinės valstybe susijusios problemos Rumunijoje ir toliau būtų sprendžiamos pagal teisinės valstybės mechanizmą, kuris taikomas visose valstybėse narėse. Kaip ir ankstesniais metais, ši ataskaita parengta remiantis kruopščia analize, kurią Komisija atliko glaudžiai bendradarbiaudama su Rumunijos institucijomis, pilietine visuomene ir kitais suinteresuotaisiais subjektais. 2. REKOMENDACIJŲ ĮGYVENDINIMO PAŽANGOS VERTINIMAS Šiame skirsnyje įvertinama pažanga, padaryta įgyvendinant dvylika 2017 m. sausio mėn. rekomendacijų ir aštuonias papildomas 2018 m. lapkričio mėn. rekomendacijas. Reformų procesui labai svarbu, kad būtų įgyvendintos visos likusios rekomendacijos ir taip atitaisomas neigiamas 2017, 2018 ir 2019 metų BTM ataskaitose nustatyto nukrypimo nuo siekiamų tikslų poveikis ir sudaromos sąlygos baigti taikyti BTM. 2.1. Pirmas orientacinis tikslas. Teismų nepriklausomumas ir reforma Teisingumo srities teisės aktai ir teisinės teismų nepriklausomumo garantijos 2018 m. rekomendacijos: •Nedelsiant sustabdyti teisingumo srities teisės aktų ir vėlesnių nepaprastųjų ordonansų įgyvendinimą. •Peržiūrėti teisingumo srities teisės aktus, visapusiškai atsižvelgiant į rekomendacijas pagal BTM ir Venecijos komisijos bei GRECO pateiktas rekomendacijas. Trijuose teisingumo srities įstatymuose apibrėžiamas teisėjų statusas ir nustatoma teismų sistemos bei Aukščiausiosios magistratų tarybos struktūra. Todėl jie yra ypač svarbūs siekiant užtikrinti teisėjų nepriklausomumą ir tinkamą teismų veikimą. Tebegaliojantys šių teisingumo srities įstatymų pakeitimai, kurie buvo priimti 2018 ir 2019 metais , turėjo didelį poveikį teisingumo sistemos nepriklausomumui, kokybei ir veiksmingumui. Didžiausios nustatytos problemos buvo šios: Teisminių institucijų padarytų nusikalstamų veikų tyrimo skyriaus (SIIJ) įsteigimas, teisėjų ir prokurorų civilinės atsakomybės sistema, ankstyvojo išėjimo į pensiją sistemos, pretendentams eiti pareigas keliami reikalavimai, taip pat aukšto rango prokurorų statusas ir skyrimas. Įgyvendinant iš dalies pakeistus įstatymus abejonės greitai pasitvirtino ir per keletą metų kilo naujų problemų . 2018 ir 2019 metų ataskaitose patvirtinta, kad tolesnis iš dalies pakeistų įstatymų poveikis kelia susirūpinimą, ir rekomenduota sustabdyti ir peržiūrėti iš dalies pakeistus įstatymus, kad būtų atsižvelgta į Komisijos, GRECO ir Venecijos komisijos rekomendacijas. Ataskaitose pabrėžta, kaip, siekiant daryti spaudimą teisėjams bei prokurorams ir pakeisti kai kurių aukšto lygio korupcijos bylų eigą, buvo pasitelkiamas SIIJ. Jose taip pat pažymėta, kad dėl tokios padėties kilo netikrumas ir įtampa tiek dėl atskirų teisėjų karjeros raidos ir nepriklausomumo, tiek dėl visos teisingumo sistemos. Ataskaitose taip pat pareikšta abejonių dėl Teismų inspekcijos vadovybės skyrimo ir atskaitomybės taisyklių pagrįstumo. Tebegaliojantys 2018–2019 metais iš dalies pakeisti teisingumo srities įstatymai ir toliau kelia susirūpinimą dėl žalos teisingumo sistemos veikimui. Visų pirma, didelį susirūpinimą tebekelia SIIJ egzistavimas ir veikimas. Nors ir rečiau nei ankstesniais metais, vis dar pasitaiko atvejų, kai SIIJ daro spaudimą teisėjams, jiems įteikdama šaukimus , ir tebekelia susirūpinimą tai, kad bylų, kuriose atliekamas baudžiamasis tyrimas, atranka stokoja objektyvumo, taip pat esama informacijos nutekinimo žiniasklaidai , kuri gali daryti spaudimą teisėjams ir prokurorams, pavyzdžių. Taip pat toliau juntamas SIIJ neigiamas poveikis aukšto lygio korupcijos byloms. SIIJ ne taip aktyviai kišasi į tebenagrinėjamas aukšto lygio korupcijos bylas – pavyzdžiui, jis nebeperima kai kurioms prokuratūroms paskirtų korupcijos bylų, o Konstituciniam Teismui nusprendus, kad skundų perdavimas SIIJ prieštarauja Konstitucijai, probleminė skundų aukšto lygio korupcijos bylose atsiėmimo praktika buvo sustabdyta . Tačiau SIIJ ir toliau prašo kitų prokuratūros tarnybų pateikti nagrinėjamose korupcijos bylose esančius originalius įrodymus, taigi dėl to kyla rizika, kad sutriks bylų nagrinėjimas teismuose. 2021 m. gegužės 18 d. sprendime ES Teisingumo Teismas pareiškė, jog tam, kad teisės aktai, kuriais įsteigiamas toks specializuotas skyrius, būtų suderinami su ES teise, jie turi būti pagrįsti objektyviais ir patikrinamais tinkamo teisingumo vykdymo reikalavimais, užtikrinti, kad šio skyriaus nebūtų galima pasitelkti kaip teisėjų ir prokurorų veiklos politinės kontrolės priemonės ir kad jis savo kompetencija naudotųsi laikydamasis Pagrindinių teisių chartijos reikalavimų. Jei šie reikalavimai netenkinami, galėtų būti laikoma, kad tais teisės aktais siekiama nustatyti teisėjų spaudimo ir bauginimo priemonę, kuri darytų neigiamą poveikį asmenų pasitikėjimui teisingumu . ES Teisingumo Teismas pridūrė, kad tokiais nacionalinės teisės aktais negali būti nepaisoma konkrečių Rumunijos kovos su korupcija srities įsipareigojimų pagal BTM sprendimą.

Kartu toliau didėja spaudimas teisminių institucijų žmogiškiesiems ištekliams. Jį lėmė tai, kad 2019 ir 2020 metais nebuvo paskirta naujų teisėjų ar prokurorų , padidėjo vienam teisėjui ir prokurorui tenkantis darbo krūvis, didėja į pensiją išeinančių teisėjų ir prokurorų skaičius, reikalaujamas darbo stažas neužtikrina paskatų siekti paskyrimo, taip pat nustatyti laikino delegavimo ribojimai (visų pirma Nacionaliniame kovos su korupcija direktorate). Tolesnio padėties blogėjimo buvo išvengta, kai Vyriausybė ir Parlamentas ėmėsi veiksmų, kad atidėtų ir vėliau panaikintų probleminių nuostatų dėl galimybės ištarnavus 20 metų išeiti į išankstinę pensiją ir dėl teisėjų skaičiaus tam tikrose kolegijose padidinimo įsigaliojimą . Tebevykstantis teisingumo srities įstatymų keitimo procesas 2020 m. rugsėjo mėn. Teisingumo ministerija pateikė iš dalies pakeistus teisingumo srities įstatymus šešių mėnesių trukmės viešoms konsultacijoms. Naujuosiuose projektuose numatyta reikšminga trijų teisingumo srities įstatymų peržiūra. Pasak teisingumo ministro, šiuo būdu visapusiškai atsižvelgta į BTM ataskaitas, GRECO ataskaitas ir Venecijos komisijos nuomones, taip pat į platesnį poreikį persvarstyti, iš naujo aptarti ir iš dalies pakeisti teisingumo srities įstatymus. Buvo siekiama konkretaus tikslo – atitaisyti neigiamą ankstesnių pakeitimų poveikį. 2020 m. rugsėjo mėn. teisės aktų projektuose pateikiami daugelio BTM ataskaitose nurodytų problemų sprendimai, visų pirma: panaikinti SIIJ ir taip padidinti prokurorų profesinį nepriklausomumą; panaikinti teisėjų išėjimo išankstinę į pensiją sistemą; padaryti nuostatų dėl teisėjų civilinės atsakomybės pakeitimų; panaikinti teisėjų saviraiškos laisvės apribojimus; iš dalies pakeisti aukščiausias vadovaujamąsias pareigas einančių prokurorų atšaukimo ir skyrimo procedūras (taip pat žr. toliau). Apskritai konsultacijų proceso rezultatai ir Aukščiausiosios magistratų tarybos narių reakcija buvo nevienareikšmiai. Aukščiausioji magistratų taryba pirmiausia paskelbė pareiškimą dėl įstatymų, kuriame išreiškė susirūpinimą dėl tokių teisingumo srities įstatymų pakeitimų projektų, kokie buvo pateikti viešoms diskusijoms . Vėliau Aukščiausiosios magistratų tarybos Teisėjų skyrius ir Prokurorų skyrius surengė atskiras konsultacijas ir pateikė savo nuomones teisingumo ministrui, tačiau jos nebuvo paviešintos . 2021 m. sausio mėn. naujoji Vyriausybė pakeitė strategiją ir paspartino dviejų konkrečių ir siauresnės apimties pakeitimų priėmimą. Pirma, gavusi teigiamą Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę, ji pateikė pasiūlymą dėl įstatymo dėl skyrimo teisėjo pareigoms laikinųjų priemonių projekto . Įstatymo projektą Parlamentas priėmė 2021 m. vasario 3 d., tačiau, įstatymą užginčijus Konstituciniame Teisme, 2021 m. kovo 17 d. kai kurios jo nuostatos buvo pripažintos prieštaraujančiomis Konstitucijai. Antra, 2021 m. vasario 4 d. Teisingumo ministerijos interneto svetainėje paskelbtas ir Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonei gauti nusiųstas įstatymo dėl SIIJ panaikinimo projektas. Aukščiausioji magistratų taryba pateikė neigiamą nuomonę, teigdama, jog reikalingos papildomos garantijos, užtikrinančios, kad teisėjai būtų apsaugoti nuo galimų piktnaudžiavimo atvejų atliekant korupcijos tyrimą. Vyriausybė neatsižvelgė į Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę ir vasario 18 d. priėmė nepakeistą įstatymo projektą, argumentuodama, kad SIIJ panaikinimas padėtų užtikrinti teismų nepriklausomumą, ir projektą pateikė Parlamentui. Parlamentas nesutiko su Vyriausybės prašymu sprendimą priimti skubos tvarka ir kovo mėn. Parlamento žemųjų rūmų – Deputatų Rūmų – priimtą įstatymo projektą jis papildė nuostatomis, kuriomis, jo nuomone, siekiama „apsaugoti teisėjus nuo piktnaudžiavimo atliekant korupcijos tyrimus“, ir pasiūlė, kad prašymas pritarti dėl bylos perdavimo teismui pirmiausia turėtų būti teikiamas Aukščiausiajai magistratų tarybai . Šią papildomą procedūrą kritikavo pilietinė visuomenė, didelė dalis teismų ir pati Aukščiausioji magistratų taryba, remdamiesi tuo, kad ji prilyginama naujai imuniteto formai ir gali būti vertinama kaip ribojanti teisėjų atskaitomybę. Įstatymo projektas dabar svarstomas Senate – sprendimą priimsiančiuose Parlamento rūmuose. 2021 m. kovo 26 d. teisingumo ministras paprašė Venecijos komisijos pateikti nuomonę dėl įstatymo projekto, visų pirma dėl papildomų garantijų. Tikimasi, kad Venecijos komisijos nuomonė bus priimta liepos mėn. Teisingumo srities įstatymai Taip pat atsinaujino diskusijos dėl visų trijų teisingumo srities teisės aktų pakeitimų: su teisminėmis institucijomis vyko tolesnės diskusijos ir konsultacijos, o 2021 m. kovo mėn. trys iš dalies pakeistų įstatymų projektai buvo pateikti Aukščiausiajai magistratų tarybai, kad ji pateiktų savo nuomonę. Teisingumo ministras įsipareigojo įstatymų projektus tuo pat metu nusiųsti Parlamentui ir Venecijos komisijai, kad ši pateiktų savo nuomonę. Dėl projektų Rumunijoje tebediskutuojama ir tebevyksta konsultacijos. Atsiliepimų pateikė ir pilietinė visuomenė . Gegužės mėn. pradžioje teisingumo ministras surengė diskusijas dėl teisminių reformų su 14 nevyriausybinių organizacijų, veikiančių teisingumo srityje. Vienas reikšmingų pokyčių – tai 2021 m. gegužės 18 d. ES Teisingumo Teismo sprendimas, kuriame kelios teisingumo srities įstatymų nuostatos nagrinėtos atsižvelgiant į ES sutarties 2 straipsnį bei 19 straipsnio 1 dalį ir BTM sprendimą, visų pirma kiek tai susiję su SIIJ ir ad interim skyrimu į vadovaujamas pareigas Teismų inspekcijoje, taip pat su asmenine teisėjų atsakomybe dėl teismo klaidos. Apskritai ES Teisingumo Teismas savo sprendime priminė, kad valstybė narė negali daryti savo teisės aktų pakeitimų, visų pirma susijusių su teisingumo sistemos organizavimu, taip, kad sumažėtų teisinės valstybės vertybės apsauga. Galutinės redakcijos visi trys teisingumo srities įstatymai turės esminį poveikį teisingumo sistemos nepriklausomumui, kokybei ir veiksmingumui, taip pat jos gebėjimui užtikrinti piliečių teisę į veiksmingą teisinę gynybą. Vyriausybė jau patvirtino, jog reformą įgyvendina tokiu būdu, kad būtų atsižvelgta į BTM rekomendacijas tiek proceso, tiek turinio atžvilgiu. Kalbant apie procesą, tebėra svarbu ne tik tinkamai atsižvelgti į pačias BTM rekomendacijas, bet ir visapusiškai atsižvelgti į ES Teisingumo Teismo praktiką, susijusią su teismų nepriklausomumu, visų pirma į naujausią 2021 m. gegužės 18 d. sprendimą, taip pat Venecijos komisijos nuomones ir GRECO ataskaitas. Tai svarbi sąlyga siekiant rasti patikimų, stabilių ir tvarių sprendimų. Kalbant apie turinį, BTM rekomendacijose nurodomos kelios sritys, kuriose Komisija skirs ypatingą dėmesį teisingumo srities teisės aktų peržiūros rezultatams. Šios sritys apima su struktūra ir procedūromis susijusius klausimus, pavyzdžiui, SIIJ panaikinimą, drausminės, civilinės ir baudžiamosios atsakomybės taikymo teisėjams ir prokurorams tvarką, Teismų inspekcijos vadovybės atskaitomybę ir skyrimą, aukštesnio rango prokurorų skyrimo ir atleidimo procedūras, taip pat Aukštojo Kasacinio Teisingumo Teismo ir Aukščiausiosios magistratų tarybos vaidmenį. Be to, reikšmingas aspektas yra ir reformų poveikis teisėjų nepriklausomumui ir karjeros planavimui. Kai teisėkūros procesas bus baigtas, Komisija galės išsamiau įvertinti pažangą, padarytą įgyvendinant BTM rekomendacijas dėl teisingumo srities įstatymų. •2017 m. rekomendacija. Padedant Venecijos komisijai, įdiegti patikimą ir nepriklausomą aukščiausio rango prokurorų skyrimo sistemą, pagrįstą aiškiais ir skaidriais kriterijais. •2018 m. rekomendacija. Atsižvelgti į neigiamas Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomones dėl prokurorų skyrimo į vadovaujamas pareigas arba jų atleidimo iš jų, kol nebus nustatyta nauja teisės aktų tvarka pagal 2017 m. sausio mėn. pateiktą 1 rekomendaciją. •2018 m. rekomendacija. Iš naujo pradėti procedūrą, pagal kurią būtų paskirtas Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiasis prokuroras, turintis patvirtintos baudžiamojo persekiojimo už korupcijos nusikaltimus patirties, ir Nacionaliniam kovos su korupcija direktoratui suteikti aiškūs įgaliojimai toliau profesionaliai, nepriklausomai ir nešališkai tirti korupcijos atvejus. Skyrimas į vadovaujamas pareigas prokuratūroje Vėlesnėse BTM ataskaitose buvo akcentuojama, jog aukščiausio rango prokurorų skyrimo procedūrai reikalinga pakankama stabdžių ir atsvarų sistema, taip pat pabrėžtas mastas, kuriuo ta pati skyrimo ir atleidimo procedūra būtų taikoma žemesnio rango prokuratūros vadovams. 2018 m. BTM ataskaitoje padaryta išvada, kad padėtis pablogėjo, o 2019 m. BTM ataskaitoje pabrėžta, kad dėl nuolatinių pakeitimų kils rizika, jog išaugs netikrumas ir pasitikėjimo stygius; nors per mažiau nei šešis mėnesius procedūra buvo pakeista keturis kartus, nė vienu iš šių pakeitimų nebuvo sprendžiamas pagrindinis skirtingų institucijų įtakos procesui pusiausvyros ir įgaliojimų sutelkimo teisingumo ministro rankose klausimas. Daug dėmesio teisingumo ministro įtakos atsvaros trūkumui skyrė ir Venecijos komisija. Nuo 2019 metų jokių tolesnių teisinių pokyčių nebuvo, ir šiuo metu šis klausimas yra vienas iš tebesvarstomų teisingumo srities įstatymo dėl teisėjų ir prokurorų statuso pakeitimų dalykų. Naujame 2021 m. kovo mėn. projekte, dėl kurio teisingumo ministras paprašė Aukščiausiosios magistratų tarybos pateikti nuomonę (žr. pirmiau), siūloma nustatyti, kad Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonė yra privaloma, ir taip sustiprinti jos vaidmenį. Taip pat sustiprintas Rumunijos Prezidento vaidmuo, susijęs su galimybe nepritarti kandidatūrai. Nuo to laiko, kai buvo pateikta paskutinė ataskaita, buvo paskirta naujų prokuratūros vadovų, tačiau seniai susirūpinimą keliantys klausimai dėl procedūros tebėra aktualūs. 2020 m. pradžioje pirmieji veiksmai, kurių ėmėsi tuometinis teisingumo ministras, – tai skaidresnių naujos prokuratūros vadovybės atrankos procedūrų organizavimas . Gavus teigiamą Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę buvo paskirtas naujasis Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiasis prokuroras, tačiau generalinis prokuroras ir Organizuoto nusikalstamumo ir terorizmo tyrimo direktorato (DIICOT) vyriausiasis prokuroras buvo paskirti neatsižvelgiant į neigiamą Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę. Be to, Aukščiausiosios magistratų tarybos Prokurorų skyrius praneša, kad dėl to SIIJ darė spaudimą prokurorams, balsavusiems už tai, kad kandidatūroms į generalinio prokuroro ir DIICOT vyriausiojo prokuroro pareigas nebūtų pritarta . 2020 metais būta ir kitų atvejų, kai teisingumo ministras neatsižvelgė į Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę dėl vadovų pavaduotojų. Aukščiausio rango prokurorų atleidimo procedūra yra glaudžiai susijusi su paskyrimo procesu. Bylą dėl buvusios Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiosios prokurorės atleidimo iš pareigų 2018 metais nagrinėjo Europos Žmogaus Teisių Teismas (EŽTT). Pripažinta, kad Rumunija pažeidė Europos žmogaus teisių konvencijos 6 straipsnio 1 dalyje ir 10 straipsnyje įtvirtintą teisę į teisingą bylos nagrinėjimą ir saviraiškos laisvę. EŽTT nusprendė, kad buvusi vyriausioji prokurorė negalėjo teisme veiksmingai ginčyti sprendimo ją atleisti iš pareigų motyvų. Be to, Teismas atkreipė dėmesį į tai, kad vis didesnę svarbą įgauna nuo vykdomosios valdžios ir teisėkūros institucijos nepriklausomos valdžios institucijos kišimasis priimant sprendimus, darančius poveikį prokurorų skyrimui ir atleidimui. Jis taip pat atkreipė dėmesį į riziką, kad atleidimas iš pareigų galėjo atgrasyti teisėjus nuo dalyvavimo viešose diskusijose dėl teisminių institucijų. Rumunijos Vyriausybė neseniai pateikė Teismo sprendimo vykdymo veiksmų planą , o teisingumo srities įstatymų pakeitimų projekte aukščiausio rango prokurorų atleidimo procedūra papildyta nuostatomis dėl administracinio teismo atliekamos peržiūros procedūros. Apibendrinant galima teigti, kad į BTM rekomendaciją dėl Nacionalinio kovos su korupcija direktorato vyriausiojo prokuroro skyrimo atsižvelgta. Teisėkūros procesas dėl teisingumo srities įstatymų pakeitimų, be kita ko, nuostatų, kuriomis siekiama atsižvelgti į likusias rekomendacijas dėl prokurorų skyrimo, tebevyksta, o šių rekomendacijų įgyvendinimas gali būti įvertintas užbaigus procesą.

Elgesio kodeksai 2017 m. rekomendacija. Užtikrinti, kad į Parlamento narių elgesio kodeksą, kuris dabar rengiamas Parlamente, būtų įtrauktos aiškios nuostatos dėl institucijų tarpusavio pagarbos, ir būtų aiškiai nustatyta, kad parlamentarai ir Parlamento procedūros turėtų paisyti teisminių institucijų nepriklausomumo principo. Galėtų būti priimtas panašus Ministrų elgesio kodeksas. Nuo 2017 m. pabaigos galioja Parlamento narių elgesio kodeksas . 2018 ir 2019 metų ataskaitose nustatyta, kad atsižvelgiant į tai, jog trūksta aiškių nuostatų dėl teisminių institucijų nepriklausomumo paisymo, kodeksas dar neatitinka savo paskirties . Nuo tuo laiko, kai buvo pateikta paskutinė ataskaita, nebuvo pranešta apie tolesnę kodekso taikymo raidą. Žiniasklaidoje vis dar pasitaiko pranešimų apie tai, kad parlamentiniame procese nepaisoma teismų nepriklausomumo, o kai kurie Parlamento nariai kritikuoja teismų sistemą bei pavienius teisėjus , nors, palyginti su 2017–2019 metais, kritika nebėra tokia dažna ir aštri. Komisija taip pat yra nurodžiusi, kad būtų naudinga panašią nuostatą įtraukti ir į ministerijų elgesio kodeksą, todėl 2019 m. balandžio mėn. Vyriausybė iš dalies pakeitė ministerijų elgesio kodeksą ir jame nustatė aiškų reikalavimą paisyti teismų nepriklausomumo. Nuo to laiko, kai buvo pateikta paskutinė BTM ataskaita, būta keleto atvejų, kai Aukščiausioji magistratų taryba nustatė, kad Vyriausybės nario išsakoma kritika gali pakenkti teisminių institucijų nepriklausomumui, tačiau tokių atvejų pasitaikė gerokai mažiau nei ankstesniais metais . Informacijos apie tai, ar tais atvejais buvo aptartas Vyriausybės elgesio kodekso laikymosi klausimas, nebuvo gauta. Ankstesnės kadencijos metu įvykę pokyčiai, susiję su Parlamento pareiga paisyti teismų nepriklausomumo, rodo, kad negalima laikyti, jog ši rekomendacija įvykdyta. Tai, kad 2021 m. pradžioje darbą pradėjo naujos sudėties Parlamentas, ir būsimos diskusijos teisingumo klausimais suteikia jam naują galimybę tinkamai taikyti elgesio kodeksą, kad būtų pasiektas rekomendacijos tikslas paisyti teismų nepriklausomumo. Civilinio proceso kodeksas 2017 m. rekomendacija. Teisingumo ministras, Aukščiausioji magistratų taryba ir Aukštasis Kasacinis Teisingumo Teismas turėtų užbaigti rengti veiksmų planą, kuriuo užtikrinama, kad likusias Civilinio proceso kodekso nuostatas būtų galima įgyvendinti iki naujojo termino. Ši rekomendacija yra susijusi su Civilinio proceso kodekso reformos, kuria visų pirma nustatoma civilinio proceso neviešo posėdžio stadija ir apeliacinio skundo teikimo kai kuriose bylose procedūra, užbaigti. 2018 metais šios reformos buvo atsisakyta . 2019 m. BTM ataskaitoje padaryta išvada, kad tai turėtų suteikti galimybę šioje teismų sistemos šakoje užtikrinti stabilumą. Galima laikyti, kad ši rekomendacija įvykdyta. Teismo proceso veiksmingumo ir kokybės vertinimas nagrinėjamas ataskaitoje dėl teisinės valstybės. Baudžiamasis kodeksas ir Baudžiamojo proceso kodeksas •2018 m. rekomendacija. Įšaldyti Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų įsigaliojimą. •2018 m. rekomendacija. Iš naujo peržiūrėti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą, visapusiškai atsižvelgiant į suderinamumo su ES teise ir tarptautinėmis kovos su korupcija priemonėmis poreikį, taip pat į rekomendacijas pagal BTM ir Venecijos komisijos nuomonę. •2017 m. rekomendacija. Reikėtų užbaigti dabartinį Rumunijos baudžiamųjų kodeksų reformos etapą, t. y. kad Parlamentas, pasikonsultavęs su teisminėmis institucijomis, įgyvendintų savo planus priimti 2016 m. Vyriausybės pateiktus pakeitimus. 2019 m. balandžio mėn. Parlamentui skubos tvarka priėmus Baudžiamojo kodekso, Baudžiamojo proceso kodekso ir specialiojo įstatymo dėl korupcijos pakeitimus, kilo didelis susirūpinimas dėl poveikio nusikaltimų tyrimui ir sankcijų už juos taikymui apskritai, visų pirma su korupcija susijusių nusikaltimų atveju. Šie pakeitimai susilaukė plataus masto kritikos ir 2019 m. liepos mėn. buvo pripažinta, kad jie visa apimtimi prieštarauja Konstitucijai . Šis sprendimas reiškė, kad įstatymai neįsigaliojo, tačiau tai, kad buvo priimtas politinis sprendimas daryti tokius pakeitimus, tebekelia susirūpinimą Komisijai ir daugeliui kitų stebėtojų , juo labiau, kad šios politinės priemonės nebuvo aiškiai atsisakyta iš karto po teismo sprendimo priėmimo, o įstatymų projektai Parlamente nebuvo atšaukti visą ankstesnę jo kadenciją. 2021 m. kovo mėn. abu naujai išrinkto Parlamento rūmai galutinai atmetė 2018 ir 2019 metų pakeitimus. Anksčiau, 2020 m. gegužės mėn., Parlamentas taip pat atmetė septynis probleminius Parlamento narių pateiktus Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų projektus. Tebėra būtina padaryti abiejų kodeksų pakeitimų. Pirma, jie reikalingi atsižvelgiant į įvairius nuo 2014 m. priimtus reikšmingus Konstitucinio Teismo sprendimus, kuriais panaikintos abiejų kodeksų nuostatos ir kurie turėjo ypatingą poveikį kovai su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu. Nesant tvirtų teisėkūros ir politikos sprendimų, teisinis netikrumas trukdo nagrinėti kai kurias atskiras bylas ir taip daro poveikį kovai su korupcija. Nuo 2019 m. veikia tarpinstitucinė darbo grupė, kuriai pavesta išnagrinėti teisėkūros iniciatyvas, kuriomis siekiama iš dalies pakeisti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą, ir pasiūlyti teisminių institucijų bendrų sprendimų ir pozicijų . 2020 metais dėl COVID-19 pandemijos darbo grupės posėdžiai nevyko, tačiau dabar jos veikla atsinaujino. Teisingumo ministras su abiem kodeksais susijusį darbą laiko prioritetu, o darbo grupės darbo rezultatais bus remiamasi atliekant Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso peržiūrą. Kai tik bus priimti teisingumo srities įstatymų pakeitimai, Vyriausybė ketina pateikti Parlamentui naujus konsoliduotus tekstus. Šie įvairūs veiksmai iš esmės rodo, kad buvo atsisakyta pakeitimų, kurie rekomendacijose nurodyti kaip žingsnis atgal. Šie veiksmai sudaro sąlygas peržiūrėti Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą, kad būtų įgyvendinti Konstitucinio Teismo sprendimai, visapusiškai atsižvelgiant į suderinamumo su ES teise ir tarptautinėmis kovos su korupcija priemonėmis poreikį, taip pat į rekomendacijas pagal BTM ir Venecijos komisijos nuomonę, kaip nurodyta rekomendacijose. Rumunijos valdžios institucijos šiuo metu imasi parengiamųjų veiksmų. BTM srities teisėkūros procesas 2017 m. BTM rekomendacija. Siekdami užtikrinti dar skaidresnį ir nuspėjamesnį teisėkūros procesą, Vyriausybė ir Parlamentas, priimdami sprendimus ir vykdydami teisėkūros veiklą, susijusią su Baudžiamuoju kodeksu ir Baudžiamojo proceso kodeksu, kovos su korupcija įstatymais, tarnybinės etikos įstatymais (dėl interesų nesuderinamumo, interesų konfliktų ir nepagrįsto praturtėjimo), teisingumo sistemos įstatymais (susijusiais su teisingumo sistemos organizavimu), Civiliniu kodeksu ir Civilinio proceso kodeksu, remdamiesi 2016 m. Vyriausybės nustatytu sprendimų priėmimo skaidrumo principu, turėtų užtikrinti visišką skaidrumą ir deramai atsižvelgti į konsultacijas su atitinkamomis valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais. Šia rekomendacija pripažinta, kad atviras ir patikimas teisėkūros procesas yra geriausias būdas užtikrinti, kad reformos būtų tvarios ir veiksmingos. 2019 m. gegužės mėn. referendume dauguma piliečių balsavo už draudimą teisingumo srityje leisti Vyriausybės nepaprastuosius ordonansus. Tai rodo susirūpinimą, kad Vyriausybės nepaprastieji ordonansai leidžiami pernelyg dažnai, o nuo 2019 m. lapkričio mėn. tokių atvejų buvo nedaug .

Kalbant apie procedūras Parlamente, nuo to laiko, kai buvo pateiktas 2019 m. BTM pranešimas, gerokai sumažėjo nepaprastosios padėties procedūrų, susijusių su teisingumo srities įstatymais, Baudžiamuoju kodeksu ir Baudžiamojo proceso kodeksu, taip pat tarnybinės etikos ir kovos su korupcija teisine baze, skaičius. 2021 m. vasario mėn. Parlamentas atmetė pasiūlymą įstatymo projektą dėl SIIJ panaikinimo nagrinėti taikant nepaprastąją parlamentinę procedūrą. Taip pat buvo mažiau atvejų, kai komitetuose arba kuriuose nors iš Parlamento rūmų buvo pažengta svarstant kontroversiškus teisės aktų, kurie patenka į BTM taikymo sritį, projektus, o dar mažiau – jų priėmimo atvejų. Kaip išimtį galima paminėti įstatymą, kuriuo panaikintos specialiosios pensijos, įskaitant specialiąją teisėjų ir prokurorų pensiją, kuriuo, Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomone, buvo kėsinamasi į teismines institucijas. Galiausiai jis buvo pripažintas prieštaraujančiu Konstitucijai . Vis dėlto, atsižvelgiant į parlamentinę procedūrą, pagal kurią pakeitimai toliau laikomi pateiktais tol, kol jie nėra konkrečiai išbraukti iš sąrašo, Parlamento pateikimo stadijoje tebėra keletas nenaujų pakeitimų, įskaitant keletą pakeitimų, kurie galėtų rimtai pakenkti teisinei bazei, kuria siekiama užkirsti kelią nesuderinamumui ir interesų konfliktams ir už juos taikyti sankcijas. Šiomis aplinkybėmis svarbią pažangą rodė tai, kad Parlamentas balsavo dėl probleminių Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų atmetimo. Be to, 2021 m. kovo mėn. Parlamentas atmetė keletą dar nepriimtų pakeitimų, kurie buvo sukėlę susirūpinimą dėl tarnybinės etikos srities teisinės sistemos (žr. toliau). Su įvairiais pasiūlymais dėl reformos – dėl SIIJ, teisingumo srities įstatymų, o vėliau ir dėl Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso – susijęs teisėkūros procesas suteikia galimybę parodyti, kad laikomasi rekomendacijoje išdėstyto požiūrio. Viešojo administravimo institucijų atliekamas teismo sprendimų vykdymas 2017 m. BTM rekomendacija. Siekdama išspręsti teismo sprendimų nevykdančių ir teismų praktikos nepaisančių viešojo administravimo institucijų problemą, Vyriausybė turėtų parengti atitinkamą veiksmų planą ir nustatyti mechanizmą, kad būtų gauti tikslūs statistiniai duomenys, kuriais remiantis ateityje būtų galima vykdyti stebėseną. Ji taip pat turėtų sukurti vidaus stebėjimo sistemą, kurioje dalyvautų Vyriausioji magistratų taryba ir Audito Rūmai, kad būtų užtikrintas tinkamas veiksmų plano įgyvendinimas. Teismo sprendimų laikymasis ir įgyvendinimas yra neatsiejama teismų sistemos veiksmingumo dalis . 2005 metais Europos Žmogaus Teisių Teismas skyrė sankcijas Rumunijai motyvuodamas tuo, kad valstybė arba juridiniai asmenys, už kuriuos atsakomybė tenka valstybei, nevykdė vidaus teismų priimtų galutinių sprendimų arba ilgai delsė juos vykdyti . Tai tebėra problema: 2016 metais Rumunija pasiūlė Europos Tarybos Ministrų Komitetui veiksmų planą, kuriuo siekiama spręsti struktūrines problemas, susijusias su prieš valstybę priimtų teismo sprendimų nevykdymu arba delsimu juos įvykdyti . Šis veiksmų planas ir papildomos priemonės, kurių reikalauja imtis Europos Tarybos Ministrų Komitetas, yra tiesiogiai susiję su šios rekomendacijos įgyvendinimu . 2019 m. BTM ataskaitoje pažymėta, kad padaryta tam tikra pažanga, ir nurodyta, kad 2019 m. balandžio mėn. Vyriausybė patvirtino priemonių sąrašą ir pavedė atsakingai ministerijų darbo grupei parengti teisės aktų pasiūlymus dėl veiksmų plano įgyvendinimo. Šios priemonės apėmė teisinės bazės pakeitimus, kuriais siekiama užtikrinti, kad būtų laiku vykdomi teismo sprendimai ir veiktų teismo sprendimų bylose, kuriose valstybė yra skolininkė, priežiūros ir vėlavimo vykdyti prevencijos mechanizmas . Tačiau nė viena iš šių priemonių nebuvo priimta ar įgyvendinta . Vyriausybėje atsakomybės sritis buvo perduota , o specialiai darbo grupei pavesta pasiūlyti naujų teisinių sprendimų. Kaip 2021 m. kovo mėn. pabrėžė ir Europos Tarybos Ministrų Komitetas, būtinas tvirtas politinis įsipareigojimas siekti visapusiškų ir tvarių sprendimų . Nuo to laiko, kai buvo priimta paskutinė ataskaita, nebuvo imtasi jokių svarbių naujų veiksmų, kad ši rekomendacija būtų įgyvendinta. Strateginis teismų valdymas ir teisminių institucijų veiksmų planas 2017 m. BTM rekomendacija. Strateginio teismų valdymo organai, t. y. teisingumo ministras, Aukščiausioji magistratų taryba, Aukštasis Kasacinis Teisingumo Teismas ir generalinis prokuroras, turėtų užtikrinti priimto veiksmų plano įgyvendinimą ir reguliariai teikti bendras viešas ataskaitas apie jo įgyvendinimą, įskaitant apie tai, kaip buvo išspręstos teismo tarnautojų trūkumo, pernelyg didelio darbo krūvio ir sprendimų pagrindimo vėlavimo problemos. Strateginio teismų valdymo organai buvo įsteigti 2017 metais siekiant spręsti svarbius strateginius teismų sistemos klausimus ir suburiant pagrindines institucijas, atsakingas už teismų sistemos veikimą . Jie taip pat turi užtikrinti, kad būtų įgyvendintas 2015–2020 m. Teisminių institucijų vystymo strategijos veiksmų planas , kuris turėjo tapti pagrindine teismų reformos varomąja jėga, nes reformai būtų suteiktas vidinis postūmis įgyvendinant BTM. 2019 m. lapkričio mėn. BTM ataskaitoje nustatyta, kad strateginis teismų valdymas buvo vykdomas ne taip, kaip buvo numatyta, ir kad didelė dalis veiksmų plano nebuvo įgyvendinta . 2017–2019 metais padarius teisingumo srities įstatymų ir politikos pakeitimų, nuo 2019 metų teisingumo sistemos padėtis, susijusi su žmogiškaisiais ištekliais ir organizacine struktūra, toliau blogėjo. Išlieka pagrindinės 2017 m. ataskaitoje nurodytos struktūrinės problemos: teismo sekretorių trūkumas, pernelyg didelis darbo krūvis tam tikruose teismuose ir vėlavimas surašyti teismo sprendimo motyvus. Nors 2019 m. pabaigoje įvyko keli strateginio teismų valdymo organų posėdžiai ir buvo galima atnaujinti institucijų profesinį bendradarbiavimą, apčiuopiamų rezultatų nepasiekta. Šiuo metu teisingumo ministras pradėjo vėl rengti posėdžius ir jau įvyko pirmosios diskusijos dėl strateginio teismų valdymo organų veikimo bei 2021–2022 m. žmogiškųjų išteklių strategijos. Šiuo metu rengiama galutinė veiksmų plano įgyvendinimo ataskaita, kuri galėtų padėti nustatyti kitas ankstesniame plane išdėstytas vis dar aktualias priemones ir veiksmus. Nauja artimiausių metų veiksmingo ir tvaraus teisingumo sistemos plėtojimo vizija ir strategija bus svarbus papildomas teisingumo srities įstatymais grindžiamos peržiūrėtos teisinės bazės elementas. Be to, tai rodytų, kad strateginio teismų valdymo organai tampa aktyviu forumu, gebančiu spręsti pagrindinius teismų sistemos strateginius klausimus ir stiprinančiu pagrindinių teisminių ir vyriausybės institucijų bendrą sutarimą ir tarpusavio pasitikėjimą. Tai būtų svarbus žingsnis siekiant parodyti, kad esama tvarių struktūrų, kurios baigus taikyti BTM galėtų tęsti reformas. Aukščiausiosios magistratų tarybos skaidrumas ir atskaitomybė 2017 m. BTM rekomendacija. Naujoji Aukščiausioji magistratų taryba turėtų parengti bendrą savo įgaliojimais pagrįstą programą, įskaitant priemones skaidrumui bei atskaitomybei skatinti. Į ją turėtų būti įtraukta informavimo strategija, kurioje būtų numatyta reguliariai rengti atvirus posėdžius su visų lygmenų teisėjų ir prokurorų asamblėjomis, taip pat pilietine visuomene ir profesinėmis organizacijomis, ir joje turėtų būti nustatyta, kad metinės ataskaitos turi būti aptariamos teisėjų ir prokurorų generalinėse asamblėjose. BTM ataskaitose nuolat pabrėžiama, jog yra svarbu, kad Aukščiausioji magistratų taryba padėtų išlaikyti reformų tempą, formuluodama aiškias kolektyvines pozicijas ir užtikrindama skaidrumu ir atskaitomybe grindžiamą pasitikėjimą. 2018 ir 2019 metų BTM ataskaitose buvo išreikštas susirūpinimas šiuo klausimu ir atkreiptas dėmesys į tai, kad pozicija, kurios Aukščiausioji magistratų taryba laikėsi tokiais klausimais kaip Teisminių institucijų padarytų nusikalstamų veikų tyrimo skyrius (SIIJ), pagrindinių pareigūnų skyrimas ir teisingumo nepriklausomumo apsauga, sukėlė abejonių dėl jos institucinio nepriklausomumo ir autoriteto. Nuo 2019 m. lapkričio mėn. Aukščiausiosios magistratų tarybos darbas ir toliau kėlė kontroversijų. Vienas reikšmingų susirūpinimą keliančių klausimų – Aukščiausiosios magistratų tarybos gebėjimas siekti konsensuso teismų sistemoje ir tokiu būdu atlikti konstruktyvų vaidmenį priimant svarbiausius sprendimus, susijusius su teismų sistemos organizavimu ir veikimu. Vienas tokį susirūpinimą keliančių pavyzdžių – tai sprendimas nesiekti konstruktyviai dalyvauti su teisingumo srities įstatymų projektais, kuriuos Teisingumo ministerija paskelbė 2020 m. rugsėjo mėn. ir pateikė šešių mėnesių trukmės viešoms konsultacijoms, susijusioje veikloje ; iki viešų konsultacijų pabaigos Aukščiausioji magistratų taryba nepateikė viešos konsoliduotos nuomonės . Kitas pavyzdys, kai Aukščiausioji magistratų taryba nesugebėjo suformuluoti aiškios pozicijos ir prisidėti prie viešų diskusijų, yra jos reakcija į įstatymo projektą dėl SIIJ panaikinimo. Nors teisingumo ministro pateiktas įstatymo projektas atitiko BTM, Venecijos komisijos ir GRECO rekomendacijas, Aukščiausioji magistratų taryba dėl jo pateikė neigiamą nuomonę ir paragino nustatyti naujų apsaugos priemonių, tačiau, nepaisant užsitęsusių diskusijų šiuo klausimu, ji nenurodė, kokios priemonės tai turėtų būti. Tai reiškė, kad dėl Deputatų Rūmų padarytų projekto pakeitimų, kuriais, atsižvelgiant į Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonę, nustatytos apsaugos priemonės, susijusios su kaltinimų pateikimo korupcija kaltinamiems teisėjams ar prokurorams procedūra, nebuvo surengti išankstiniai vieši debatai. Išaiškėjusi informacija apie siūlomas apsaugos priemones sukėlė kritišką Aukščiausiosios magistratų tarybos, pilietinės visuomenės ir daugumos teisėjų bei prokurorų reakciją (taip pat žr. pirmiau).

Be to, susirūpinimą kelia vieša Aukščiausiosios magistratų tarybos komunikacija, visų pirma susijusi su teisminių institucijų nepriklausomumu. 2017 m. sausio mėn. ataskaitoje pažymėta, kad aktyvus Aukščiausiosios magistratų tarybos požiūris į teisingumo nepriklausomumą yra svarbus elementas siekiant įgyvendinti pirmą orientacinį tikslą. BTM ataskaitose pažymėta, kad Aukščiausiajai magistratų tarybai nepavyko išlaikyti tvirtos pozicijos šiuo klausimu. Nuo to laiko, kai buvo pateikta paskutinė ataskaita, Aukščiausiosios magistratų tarybos veikla, susijusi su teisminių institucijų nepriklausomumo gynimu, tebėra nepakankama . 2020 m. gegužės mėn. Europos Žmogaus Teisių Teismui priėmus reikšmingą sprendimą, kuriame buvo nagrinėjamas teisminių institucijų nepriklausomumo klausimas, ji nepateikė jokių pastabų. Be to, buvo kilusi painiava dėl Aukščiausiosios magistratų tarybos plenumo, kuris pagal Konstituciją yra atsakingas už teisingumo sistemos nepriklausomumo gynimą ir nuomones dėl pasiūlymų dėl teisės aktų, ir skyrių funkcijų. Daugeliu atvejų už teisingumo sistemos nepriklausomumo gynimą yra atsakingi skyriai, o ne plenumas . Vis dėlto taip pat būta atvejų, kai Aukščiausioji magistratų taryba sugebėjo įveikti susiskaldymą ir pasiekti rezultatų: pavyzdžiui, 2020 metais, kai Parlamentas panaikino specialiąsias teisėjų ir prokurorų pensijas , arba 2021 metais – atlyginimų ir pensijų klausimu. Be to, 2021 m. vasario mėn. Aukščiausioji magistratų taryba teigiamai prisidėjo prie darbo, susijusio su įstatymo projektu, kuriuo siekiama 2021 metais surengti pretendentų eiti pareigas konkursą. Ji taip pat toliau bendradarbiavo su Vyriausybe, kad teismams ir prokuratūroms būtų skirta išteklių . Aukščiausioji magistratų taryba taip pat iš dalies pakeitė savo reglamentą, kad būtų pagerinta prieiga prie viešos informacijos, o sprendimų, dėl kurių turi būti balsuojama plenume ar skyriuose, projektai būtų skelbiami viešai. Padaryta pažanga įgyvendinant svarbius ES fondų lėšomis finansuojamus projektus, įskaitant Bendrą komunikacijos strategiją . Susirūpinimas dėl 2018 ir 2019 m. BTM ataskaitose aptartų Aukščiausiosios magistratų tarybos pajėgumų ir atskaitomybės išlieka. Šiais metais pastebimas didesnis Aukščiausiosios magistratų tarybos vadovybės tarpusavio sutarimas padės atkurti pasitikėjimą teismų sistema bei jos vienybę ir sudaryti sąlygas Aukščiausiajai magistratų tarybai atlikti rekomendacijoje ir pagal pirmą orientacinį tikslą nustatytas funkcijas. Teismų inspekcija 2018 m. BTM rekomendacija. Aukščiausiajai magistratų tarybai nedelsiant paskirti laikinąją Teismų inspekcijos valdymo grupę, o per tris mėnesius konkurso tvarka – naują šios inspekcijos valdymo grupę. 2018 ir 2019 metais kilo nesutarimų dėl Aukščiausiosios magistratų tarybos požiūrio į vyriausiojo inspektoriaus pareigas, nes ji faktiškai pratęsė tuo metu pareigas ėjusio pareigūno kadenciją nepaisydama kontroversijos, kilusios dėl laikinai pareigas ėjusio pareigūno kadencijos laikino pratęsimo remiantis Vyriausybės nepaprastuoju ordonansu. Europos Sąjungos Teisingumo Teismui buvo pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą dėl Vyriausybės įgaliojimų skirti pareigūnus laikinai eiti vadovaujamas pareigas Teisėjų inspekcijoje, kuri yra atsakinga už drausminių procedūrų taikymą teisėjams ir prokurorams, suderinamumo su ES sutarties 2 straipsniu ir 19 straipsnio 1 dalimi. 2021 m. gegužės 18 d. sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad nacionalinės teisės aktai negali kelti abejonių, kad teisminės institucijos, kuri yra atsakinga už tarnybinio nusižengimo tyrimo vykdymą ir drausminių procedūrų taikymą teisėjams ir prokurorams, įgaliojimais gali būti naudojamasi kaip priemone daryti spaudimą tų teisėjų ir prokurorų veiklai arba vykdyti jų politinei kontrolei. Teismas nusprendė, kad nacionalinės teisės aktai gali sukelti tokių abejonių tais atvejais, kai jais, net ir laikinai, atitinkamos valstybės narės vyriausybei leidžiama skirti pareigūnus eiti vadovaujamas pareigas institucijoje, kuri yra atsakinga už tarnybinio nusižengimo tyrimo vykdymą ir drausminių procedūrų taikymą teisėjams ir prokurorams, neatsižvelgiant į nacionalinėje teisėje nustatytą įprastą skyrimo eiti pareigas procedūrą. Šis Teismo sprendimas patvirtina 2018 m. rekomendacijos tikslo aktualumą. Teismų inspekcijos priežiūrą atliekančios institucijos, visų pirma Aukščiausioji magistratų taryba, turės tinkamai atsižvelgti į Teismo sprendimą, be kita ko, turint omenyje tai, kad ne kartą buvo pareikštas susirūpinimas Teismų inspekcijos veikla. Pastaraisiais metais teisminės institucijos, įskaitant pačią Aukščiausiąją magistratų tarybą, yra atkreipusios dėmesį į susirūpinimą, kurį kelia Teismų inspekcijos atskaitomybės trūkumas, nurodydamos, jog didelė dalis inspekcijos pradėtų bylų galiausiai buvo atmesta teisme, visus sprendimų priėmimo įgaliojimus turi vyriausiasis inspektorius, o Aukščiausiosios magistratų tarybos priežiūros įgaliojimai yra riboti . Apskritai dėl šių pokyčių kilo klausimų, ar teisingumo srities įstatymų nuostatos dėl Teismų inspekcijos vadovybės skyrimo ir jos atskaitomybės suteikia pakankamų garantijų ir užtikrina tinkamą pusiausvyrą tarp teisėjų, prokurorų ir Aukščiausiosios magistratų tarybos . 2021 m. kovo mėn. naujais teisingumo srities įstatymų projektais, dėl kurių teisingumo ministras paprašė Aukščiausiosios magistratų tarybos nuomonės, iš dalies keičiamos nuostatos dėl vyriausiojo inspektoriaus ir jo pavaduotojo skyrimo, taip pat dėl Teismų inspekcijos veiklos kontrolės mechanizmų, Aukščiausiajai magistratų tarybai suteikiami platesnio masto priežiūros įgaliojimai ir Nacionalinis magistratų institutas įtraukiamas į pretendentų eiti pareigas Teismų inspekcijoje konkursus. Teisminės institucijos pranešė, kad ataskaitiniu laikotarpiu apskritai sumažėjo Teismų inspekcijos veiklos apimtis, t. y. sumažėjo ex officio drausminių procedūrų, dėl to kyla abejonių dėl objektyvumo. Tačiau vis dar esama susirūpinimą keliančių atvejų, kai teisėjų, kurie kritiškai pasisako dėl teismų veiksmingumo ir nepriklausomumo, atžvilgiu atliekamas drausminis tyrimas ir jiems taikomos griežtos sankcijos . Be to, vienu iš būdų taikyti spaudimą teisėjui ar prokurorui tol, kol vyksta tyrimas, yra Teismų inspekcijos delsimas nagrinėti skundus. Nors daugiausia dėmesio skirta konkrečioms aplinkybėms, kurios buvo 2018 m. ataskaitos pateikimo metu, šioje rekomendacijoje atkreipiamas dėmesys į didelį susirūpinimą dėl Teismų inspekcijos. Susirūpinimą kelia tai, kad teisėjams, viešai prieštaraujantiems teisminių institucijų reformos krypčiai, nuolat taikomos drausminės procedūros, dokumentų, kuriais vėliau pasinaudojo politikai išpuoliams prieš teismines institucijas rengti, nutekinimas ir valdymo grupės veiklos laikotarpio pratęsimas. Šias struktūrines susirūpinimą keliančias problemas dar reikia spręsti, be kita ko, atsižvelgiant į neseniai priimtą ES Teisingumo Teismo sprendimą. Šiuo metu vėl daroma pažanga siekiant pirmo orientacinio tikslo. Kaip nurodyta išsamiame pažangos, padarytos įgyvendinant kiekvieną rekomendaciją, vertinimo ataskaitoje, siekiant įvertinti pažangą pagal pirmą orientacinį tikslą, bus ypač svarbu užbaigti teisingumo srities įstatymų, Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso pakeitimų priėmimo pagal rekomendacijas procesą. Šie įstatymai yra itin svarbūs siekiant rasti tvarių sprendimų dėl teisminių institucijų, o didelė pažanga turės įtakos daugelio rekomendacijų vertinimui. 2.2. Antras orientacinis tikslas. Tarnybinės etikos sistema ir Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra (ANI) toliau atlieka nesuderinamumo, interesų konflikto ir nepagrįsto praturtėjimo atvejų tyrimą . Sudaryti palankesnes sąlygas ANI darbui turėtų elektroninė turto ir interesų deklaravimo sistema, kuri pradėjo veikti 2021 m. gegužės mėn., po to, kai 2020 m. liepos mėn. buvo iš dalies pakeistas įstatymas dėl tarnybinės etikos einant viešąsias pareigas ir naudojantis statusu . ANI praneša, kad jos 2020 m. biudžeto pakako funkcijoms vykdyti, nes pirmiau sumažintas biudžetas vėliau tais metais buvo papildytas . Esama netikrumo dėl ANI vadovybės postų. Nuo 2019 m. gruodžio mėn. tebėra laisvas pirmininko postas, o 2021 metais baigiasi pirmininko pavaduotojo kadencija . Atrankos procedūros galiausiai buvo pradėtos 2021 m. balandžio mėn. ANI aktyviai dalyvavo 2020 m. vietos ir nacionaliniuose rinkimuose, didindama informuotumą apie kandidatams taikomas sąžiningumo taisykles ir su atitinkamomis valdžios institucijomis dalydamasi informacija apie kandidatus, kuriems draudžiama eiti viešąsias pareigas. Laikoma, kad tai viena priežasčių, dėl kurių per rinkimus kilo palyginti nedaug kontroversijų dėl sąžiningumo taisyklių laikymosi. 2019 m. BTM ataskaitoje padaryta išvada, jog esama rizikos, kad bus nukrypta nuo antro orientacinio tikslo. Dėl pluošto pakeitimų, kuriais iš dalies keičiami tarnybinės etikos srities įstatymai, visų pirma 2017–2019 metais, sumažėjo ANI gebėjimas atlikti savo darbą. Du 2019 metais įsigalioję pasiūlymai dar labiau padidino teisinį netikrumą dėl taikytino tarnybinės etikos režimo. Dėl to kilo pavojus, kad jei, nepaisant galutinio teismo sprendimo, nebegalėtų būti taikomos atgrasomos sankcijos, bus nukrypta nuo antro orientacinio tikslo . Ataskaitoje padaryta išvada, kad, siekiant išvengti tokios rizikos, reikėtų patikslinti su tarnybinės etikos srities įstatymais susijusius teisės aktų pakeitimus. 2020 ir 2021 metais Aukštasis Kasacinis Teisingumo Teismas patikslino teisės aiškinimą. Teismas nusprendė, kad sankcija taikoma net tuo atveju, jei nesuderinamumas yra susijęs su ankstesniu mandatu, ir kad trejų metų senaties terminas turėtų reikšti tai, kad ANI turi užbaigti tyrimą per trejus metus nuo faktų, iš kurių galima spręsti apie interesų konflikto ar nesuderinamumo buvimą (o ne tai, kad praėjus trejiems metams netaikoma sankcija) . ANI palankiai įvertino šiuos sprendimus, kuriais atkuriamas galimybės taikyti sankcijas po to, kai priimtas galutinis teismo sprendimas, aiškumas ir tikrumas. ANI ir suinteresuotieji subjektai pabrėžė, kad reikia toliau didinti tarnybinės etikos srities teisinės bazės stabilumą ir aiškumą. Ankstesnės kadencijos Parlamento veiklai buvo būdinga tai, kad, nepaisant neigiamos ANI nuomonės, nemažai pakeitimų vis tiek buvo svarstoma toliau. Tokia neapibrėžta padėtis buvo iš dalies pašalinta per naujojo Parlamento kadenciją: Parlamento rūmai galutinai atmetė penkis dar nepriimtus pakeitimus, dėl kurių kyla susirūpinimas. Pašalinus visus dar nepriimtus pakeitimus, dėl kurių buvo gauta neigiama ANI nuomonė , būtų sudarytos sąlygos tvarkingiau daryti tarnybinės etikos srities teisinės bazės pakeitimus ir ją konsoliduoti. Tarnybinės etikos, nesuderinamumo ir interesų konflikto srities įstatymų konsolidavimas leistų atsižvelgti į teismų praktiką ir korupcijos prevencijos politiką ir suteiktų tvirtą pagrindą ateičiai. Rengiant šį įstatymą naudingų patarimų šiuo klausimu galėtų pateikti GRECO. Sistema PREVENT

2017 m. BTM rekomendacija. Užtikrinti, kad sistema PREVENT pradėtų veikti. Nacionalinė tarnybinės etikos agentūra ir Nacionalinė viešųjų pirkimų agentūra turėtų teikti ataskaitas apie viešųjų pirkimų procedūrų ex ante patikras ir tolesnius veiksmus, įskaitant ex post patikras, taip pat apie nustatytus interesų konfliktų arba korupcijos atvejus ir organizuoti viešus debatus, kuriuose galėtų pasisakyti Vyriausybė, vietos valdžios institucijos, teisminės institucijos ir pilietinė visuomenė. Sistema PREVENT veikia visu pajėgumu, ir ANI praneša apie teigiamus rezultatus . Visų pirma, ANI pabrėžia, kad nuo to laiko, kai pradėjo veikti sistema PREVENT, interesų konflikto atvejų nuolat mažėja, nes valdžios institucijose didėja informuotumas. 2018 m. lapkričio mėn. ataskaitoje konstatuota, kad ši rekomendacija įgyvendinta, o tolesnis veiksmingas jos įgyvendinimas rodo šios sistemos tvarumą. Tolesni veiksmai dėl teismo sprendimų, susijusių su Parlamento nariais 2017 m. BTM rekomendacija. Parlamentas turėtų skaidriai priimti sprendimus, kai kalbama apie tolesnius veiksmus, susijusius su galutiniais ir neatšaukiamais jo nariams skirtais sprendimais dėl interesų nesuderinamumo, interesų konfliktų ir nepagrįsto praturtėjimo. Bent dviejose BTM ataskaitose nurodyta, kad sankcijos Parlamento nariams, kurie, kaip nustatyta, užsiima nesuderinama veikla arba kuriems kyla interesų konfliktas, nustatytos remiantis galutiniu teismo sprendimu, priimtu atsižvelgiant į ANI ataskaitą, buvo taikomos pavėluotai ir akivaizdžiai nenuosekliai. Ataskaitose atkreiptas dėmesys į galimą nevienodą taisyklių aiškinimą (visų pirma tais atvejais, kai tarnybinės etikos incidentas įvyko turint ankstesnį mandatą ar einant ankstesnes pareigas) ir nurodyta, kad reikia aiškumo, kuris leistų įgyvendinti BTM orientacinį tikslą užtikrinti, kad būtų priimami „privalomi sprendimai, kuriais remiantis būtų imamasi atgrasomųjų sankcijų“. Ankstesnės kadencijos metu kilusių ANI ir Parlamento ginčų Parlamentas ir toliau nesprendė, taigi sankcijos taip ir nebuvo taikomos. Dabartinės kadencijos Parlamento požiūris yra visiškai kitoks. Pagal rinkimų rezultatų patvirtinimo procedūrą Rumunijos Senato komitetas rinkimų rezultatams tvirtinti paprašė ANI pateikti galutinius ir neatšaukiamus teismų priimtus sprendimus dėl išrinktų Senato narių nesuderinamumo ar interesų konflikto atvejų. ANI nustatė, kad nė vienam iš išrinktųjų senatorių nebuvo uždrausta eiti pareigų. Deputatų Rūmai paprašė ANI pateikti nuomonę, ar dėl kai kurių deputatų deklaracijose pateiktos informacijos gali kilti nesuderinamumo atvejų . Ankstesnės kadencijos patirtis kelia abejonių dėl to, ar ši rekomendacija įvykdyta. Naujas iniciatyvus bendradarbiavimas naujosios Parlamento kadencijos metu galėtų būti žingsnis į priekį įgyvendinant tarnybinės etikos srities įstatymus ir galutinius teismo sprendimus, susijusius su Parlamento nariais. Jei panašaus požiūrio būtų laikomasi tais atvejais, kai pareigas einantiems Parlamento nariams iškeliamos naujos bylos dėl nesuderinamumo ar interesų konflikto, ši rekomendacija būtų įgyvendinta. 2019 metais nustatyta su tarnybinės etikos srities teisinės bazės pakeitimais susijusi rizika, kad bus nukrypta nuo antro orientacinio tikslo, yra sušvelninta. Esama vilčių teikiančių ženklų, kad naujos kadencijos Parlamentas galėtų nustatyti aiškią kryptį siekiant užtikrinti ANI tvarumą, įtvirtinti tarnybinės etikos srities teisinę bazę ir įgyvendinti likusias rekomendacijas. 2.3. Trečias orientacinis tikslas. Kova su aukšto lygio korupcija Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas ir kova su aukšto lygio korupcija 2019 m. lapkričio mėn. ataskaitoje Komisija pareiškė didelį susirūpinimą ir pakartojo savo 2018 m. lapkričio mėn. išvadą, kad dėl pasikeitusios padėties Rumunijoje reikia peržiūrėti 2017 m. sausio mėn. teigiamo vertinimo siekiant trečio orientacinio tikslo pagrindą. 2019 m. ataskaitoje pripažinta, kad tiek Nacionalinis kovos su korupcija direktoratas (DNA), tiek Aukštasis Kasacinis Teisingumo Teismas toliau tyrė aukšto lygio korupcijos atvejus ir už juos taikė sankcijas, be to, labai sudėtingomis aplinkybėmis sugebėjo išlaikyti gerus rezultatus ir taip parodė profesionalumą. Ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad dėl išpuolių, kuriais nusitaikyta į jų veiklą, vėlesnių taikytinos teisinės bazės pakeitimų ir galimo nepritarimo teismo galutiniams sprendimams kilo abejonių dėl Rumunijos pasiektų kovos su aukšto lygio korupcija rezultatų tvarumo. Nuo to laiko, kai buvo pateikta 2019 m. ataskaita, padėtis pagerėjo. 2020 metais buvo paskirtas naujas DNA vyriausiasis prokuroras ir kiti vadovai – tai lėmė naują postūmį ir institucinį stabilumą. Dėl to daugiau dėmesio skiriama tyrimo ir teisme keliamų bylų kokybės užtikrinimui. 2020 metais DNA pavyko pasiekti geresnių rezultatų nei 2019 metais: padaugėjo bylų, kuriose pateikta kaltinimų, ir sumažėjo dar neišnagrinėtų bylų . Teismų lygmeniu taip pat padaryta pažanga – išaugo teismų sprendimų skaičius. 2020 metais padaugėjo piliečių skundų ir ex officio skundų dėl įtariamų korupcijos nusikaltimų – tai rodo, kad nuo 2015 m. vyravusi mažėjimo tendencija pasikeitė. DNA mano, kad tai yra atkurto visuomenės pasitikėjimo, kurį 2017–2019 m. stipriai paveikė išpuoliai prieš DNA, požymis. 2020 metais taip pat pakeista DNA komunikacijos politika – pradėjus tyrimą įtariamųjų vardai ir pavardės nebeminimi pranešimuose spaudai ir taip ribojamas įtariamųjų tapatybės viešinimas. Vis dėlto reikšmingų problemų, susijusių su DNA tvarumu ir kovos su korupcija negrįžtamumu, išlieka. 2018–2019 m. teisingumo srities įstatymų pakeitimai sukėlė kliūčių geram DNA veikimui, ir tokia padėtis tęsis tol, kol tie pakeitimai galios. Bendrosios problemos, su kuriomis susidūrė teismų sistema (žr. pirmiau), DNA buvo ypač sudėtingos . DNA susidūrė su žmogiškųjų išteklių trūkumu ir dėl to padidėjo spaudimas prokurorams, nes tuo pačiu metu jam kilo dar viena problema, susijusi su jo techninių pajėgumų vykdyti teismo nutartis naudojant specialius tyrimo metodus plėtojimu . Be to, Teisminių institucijų padarytų nusikalstamų veikų tyrimo skyrius (SIIJ), kuris toliau kišasi į dar nebaigtas DNA tiriamas aukšto lygio korupcijos bylas ir lėtindamas darbą kelia neigiamo poveikio toms byloms riziką, toliau neigiamai veikia veiksmingą kai kurių aukšto lygio korupcijos bylų nagrinėjimą. Taip pat manoma, jog spaudimą DNA prokurorams daro ir tai, kad SIIJ nagrinėja dėl korupcijos nuteistų asmenų skundus dėl prokurorų. Kitas svarbus iššūkis kovojant su korupcija yra tai, kad nuo 2014 metų nesama politinių ir teisėkūros sprendimų, kaip greitai įgyvendinti plataus užmojo Konstitucinio Teismo sprendimus, kuriais panaikinamos arba aiškinamos Baudžiamojo kodekso ir Baudžiamojo proceso kodekso nuostatos. Dėl šios padėties išaugo kliūtys ir teisinis netikrumas, susijęs su aukšto lygio korupcijos atvejų tyrimu, baudžiamuoju persekiojimu ir sankcijų taikymu. Tai lėmė, kad teismuose pralaimimos bylos, kilo teisinis netikrumas dėl įrodymų priimtinumo, taip pat teko iš naujo pradėti tyrimą ar teismo procesą . Poveikis, kurį Konstitucinio Teismo sprendimai dėl trijų teisėjų kolegijų, nagrinėjančių aukšto lygio korupcijos bylas, ir penkių teisėjų paskutinės instancijos apeliacinių kolegijų Aukštajame Kasaciniame Teisingumo Teisme sudėties turės šiuo metu nagrinėjamoms aukšto lygio korupcijos byloms, išryškės vėliau . Neseniai priimtame sprendime ES Teisingumo Teismas nusprendė, kad pagal ES teisės viršenybės principą draudžiami konstitucinį statusą turintys nacionalinės teisės aktai, kuriais žemesnės instancijos teismas netenka teisės savo iniciatyva netaikyti į BTM taikymo sritį patenkančios ir ES teisei prieštaraujančios nacionalinės teisės nuostatos. Tais atvejais, kai įrodoma, kad buvo pažeista ES sutartis arba BTM sprendimas, pagal ES teisės viršenybės principą prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas privalo netaikyti šių nuostatų, nesvarbu, ar jos yra teisėkūros, ar konstitucinės kilmės. Nors DNA vadovybė ir ją palaikanti Vyriausybė pagerino padėtį, tebereikia išspręsti tam tikras reikšmingas problemas, kad DNA veikla būtų tvari, o kova su korupcija būtų negrįžtama. Vyriausybės ketinimai iš dalies pakeisti tiek teisingumo srities įstatymus, tiek Baudžiamąjį kodeksą ir Baudžiamojo proceso kodeksą bus svarbūs žingsniai siekiant dar labiau konsoliduoti kovą su aukšto lygio korupcija. Parlamento narių imuniteto panaikinimas 2017 m. BTM rekomendacija. Patvirtinti objektyvius kriterijus, kuriais remiantis būtų priimami ir grindžiami sprendimai panaikinti Parlamento narių imunitetą, siekiant padėti užtikrinti, kad imunitetas nebūtų naudojamas siekiant išvengti korupcijos nusikaltimų tyrimo ir patraukimo baudžiamojon atsakomybėn už juos. Vyriausybė taip pat galėtų apsvarstyti galimybę pakeisti įstatymą, nustatydama, kad ministrų imunitetas galioja tik tol, kol jie eina šias pareigas. Šioje srityje galėtų padėti Venecijos komisija ir Valstybių prieš korupciją grupė (GRECO). Parlamentas turėtų įdiegti sistemą, pagal kurią būtų reguliariai teikiamos ataskaitos apie jo rūmų priimtus sprendimus dėl prašymų panaikinti imunitetą, ir galėtų organizuoti viešus debatus, kuriuose galėtų pasisakyti Aukščiausioji magistratų taryba ir pilietinė visuomenė. Ši rekomendacija yra susijusi su Parlamento atskaitomybe už sprendimus dėl prokuratūros prašymų leisti taikyti prevencines priemones, pavyzdžiui, atlikti kratas arba taikyti areštą, ir dėl prašymų leisti atlikti su Parlamento nariu susijusį tyrimą, kai toks narys yra arba buvo ministras. Dėl to, kad Parlamento priimti sprendimai nebuvo motyvuoti, taip pat dėl atvejų, kai Parlamentas neleido tęsti tyrimo, kilo susirūpinimas dėl šių sprendimų objektyvumo. 2019 m. BTM ataskaitoje palankiai įvertinta tai, kad 2019 m. birželio mėn. Deputatų Rūmai iš dalies pakeitė savo darbo tvarkos taisykles ir pateikė konkrečią nuorodą į Venecijos komisijos ataskaitoje dėl parlamento narių imuniteto tikslo ir atšaukimo išdėstytus kriterijus . Ataskaitoje panašias taisykles priimti paragintas ir Senatas, tačiau šioje srityje pokyčių nebuvo.