Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl Bendrijos pozicijos, susijusios su Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų priedų daliniu pakeitimu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą ir veiksmingos konkurencijos įvedimą telekomunikacijų sektoriuje /* KOM/2005/0315 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 15.7.2005 KOM(2005) 315 galutinis Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Bendrijos pozicijos, susijusios su Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų priedų daliniu pakeitimu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą ir veiksmingos konkurencijos įvedimą telekomunikacijų sektoriuje (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų[1] siekiama užtikrinti abipusę, skaidrią ir nediskriminacinę galimybę abiejų šalių tiekėjams ir paslaugų teikėjams sudaryti pirkimo sutartis su tam tikrais subjektais komunalinių paslaugų sektoriuje. Susitarimu papildomi EB ir Šveicarijos Konfederacijos įsipareigojimai, kuriuos abi šalys prisiėmė remdamosi PPO susitarimu dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų. 2. Pagal Susitarimą įsteigtas jungtinis komitetas reguliariai tikrina Susitarimo priedus, kuriuos jis gali iš dalies pakeisti (žr. Susitarimo 11 straipsnio 4 dalį). I, II, III ir IV prieduose nurodoma, kuriems kiekvienos šalies perkantiesiems subjektams taikomos išsamios Susitarimo taisyklės. Abi šalys pageidauja šiuos priedus iš dalies pakeisti, kad būtų atsižvelgta į įvykusius du pokyčius. 3. Pirma, Susitarimo priedus reikėtų iš dalies pakeisti, atsižvelgiant į neseniai įvykusią Europos Sąjungos plėtrą. „Naujųjų“ valstybių narių subjektų sąrašus reikėtų įtraukti į „senųjų“ valstybių narių subjektų sąrašus. „Naujųjų“ valstybių narių subjektų sąrašai yra paimti iš Stojimo akto[2] II priedo. 4. Antra, pageidautina, kad būtų atsižvelgta į laipsnišką Europos Sąjungos ir Šveicarijos telekomunikacijų rinkų liberalizavimą ir konkurencijos įvedimą šiose rinkose. Apie Europos Sąjungos pažangą šioje srityje byloja Direktyva 2004/17/EB[3], pakeitusi Direktyvą 93/38/EEB[4], kuri nebereglamentuoja telekomunikacijų sektoriuje veikiančių subjektų pirkimų tvarkos. Šveicarijos aplinkos, transporto, energetikos ir telekomunikacijų federalinis departamentas, remdamasis Šveicarijos konkurencijos komiteto ( Commission de la concurrence ) išvadomis, nusprendė, kad Šveicarijos telekomunikacijų sektorius nepriklauso viešojo pirkimo taisyklių taikymo sričiai. Dėl to Susitarimo I priede reikėtų nurodyti, kad telekomunikacijų operatoriams Susitarimas nebetaikomas. 5. Priėmus pridedamą Tarybos sprendimą jungtiniam komitetui suteikiama galimybė iš dalies pakeisti Susitarimo priedus atsižvelgiant į šiuos du pokyčius. Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Bendrijos pozicijos, susijusios su Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų priedų daliniu pakeitimu, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą ir veiksmingos konkurencijos įvedimą telekomunikacijų sektoriuje EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 300 straipsnio 2 dalies antrąją pastraipą, atsižvelgdama į 2002 m. balandžio 4 d. Tarybos ir Komisijos sprendimą dėl bendradarbiavimo mokslo ir technologijų srityje susitarimo dėl septynių susitarimų sudarymo su Šveicarijos Konfederacija (2002/309/EB, Euratomas)[5], ypač į jo 7 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1) Į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų[6] yra įtraukti priedai, kuriuose nurodoma, kuriems kiekvienos valstybės narės subjektams taikomas Susitarimas. (2) 2004 m. gegužės 1 d. Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika tapo Europos Sąjungos valstybėmis narėmis. (3) Todėl reikėtų iš dalies pakeisti Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarimo dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų priedus ir į juos įtraukti naujųjų valstybių narių subjektų, kuriems taikomas Susitarimas, sąrašus. (4) Be to, atsižvelgiant į konkurencijos įvedimą Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos telekomunikacijų paslaugų rinkose, Susitarimo I priede reikėtų nurodyti, kad Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos telekomunikacijų operatoriams Susitarimas nebetaikomas. NUSPRENDĖ: Vienintelis straipsnis Europos bendrijos pozicija, kurią turi patvirtinti pagal Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarimo dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų 11 straipsnį įsteigtas jungtinis komitetas, yra pagrįsta prie šio sprendimo pridedamu jungtinio komiteto pasiūlymu dėl sprendimo. Priimta Briuselyje, […] Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS JUNGTINIO VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ KOMITETO, ĮKURTO PAGAL EUROPOS BENDRIJOS IR ŠVEICARIJOS KONFEDERACIJOS SUSITARIMĄ DĖL VYRIAUSYBĖS VYKDOMŲ VIEŠŲJŲ PIRKIMŲ TAM TIKRŲ ASPEKTŲ SPRENDIMAS Nr. /.... Dėl Susitarimo priedų dalinio pakeitimo, atsižvelgiant į Europos Sąjungos plėtrą ir veiksmingos konkurencijos įvedimą telekomunikacijų sektoriuje JUNGTINIS KOMITETAS, atsižvelgdamas į Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl Vyriausybės vykdomų viešųjų pirkimų tam tikrų aspektų (toliau – Susitarimas), ypač į jo 11 straipsnio 4 dalį, kadangi 2004 m. gegužės 1 d. Čekijos Respublika, Estijos Respublika, Kipro Respublika, Latvijos Respublika, Lietuvos Respublika, Vengrijos Respublika, Maltos Respublika, Lenkijos Respublika, Slovėnijos Respublika ir Slovakijos Respublika tapo Europos Sąjungos valstybėmis narėmis, kadangi būtina iš dalies pakeisti Susitarimo priedus, kad Susitarime būtų atsižvelgta į Europos Sąjungos plėtrą ir dėl jos padidėjusias abiejų šalių galimybes viešųjų pirkimų srityje, kadangi būtina iš dalies pakeisti Susitarimo I priedą, kad būtų atsižvelgta į veiksmingos konkurencijos įvedimą Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos telekomunikacijų sektoriuje, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis I priedo pakeitimai I priedas pakeičiamas taip: „I priedas (nurodytas Susitarimo 3 straipsnio 1 dalyje, 2 dalies a – c punktuose ir 5 dalyje) Į sąrašą įtraukti telekomunikacijų operatoriai Telekomunikacijų operatoriams Susitarimas nebetaikomas“. 2 straipsnis II priedo pakeitimai II priedas „Į SĄRAŠĄ ĮTRAUKTI GELEŽINKELIO OPERATORIAI, II priedo A dalis – Bendrija“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Viešojo transporto sistemos operatoriai ir viešųjų paslaugų teikėjai geležinkelių transporto sektoriuje (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal teisės akto dėl viešųjų pirkimų (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir teisės akto dėl konkurencijos (RT I 2001, 56 332)14 straipsnį. LATVIJA Valsts akciju sabiedrība "Latvijas dzelzceļš" (valstybinė akcinė bendrovė „Latvijas dzelzceļš“).Valsts akciju sabiedrība "Vaiņodes dzelzceļš" (valstybinė akcinė bendrovė „Vaiņodes dzelzceļš“). . LIETUVA AB „Lietuvos geležinkeliai“, veikianti pagal Lietuvos Respublikos geležinkelio transporto kodeksą (Žin., 1996, Nr. 59–1402), ir kiti subjektai, veikiantys geležinkelio paslaugų sektoriuje pagal Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatas. VENGRIJA Subjektai, teikiantys viešąsias geležinkelių transporto paslaugas pagal 1993 m. teisės aktą Nr. XCV dėl geležinkelių (1993. évi XCV. törvény a vasútról) ir remdamiesi leidimu pagal Transporto ir vandens ūkio tvarkymo ministro dekretą Nr. 15/2002 (II. 27.) KöViM dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). LENKIJA Podmioty świadczące usługi w zakresie transportu kolejowego, działające na podstawie Ustawy o komercjalizacji, restrukturyzacji i prywatyzacji przedsiębiorstwa państwowego "Polskie Koleje Państwowe" z dnia 8 września 2000 r., w szczególności : – PKP Intercity Sp. z o. o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o. o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S. A. (Subjektai, teikiantys paslaugas geležinkelio transporto sektoriuje, veikiantys pagal 2000 m. rugsėjo 8 d. teisės aktą dėl valstybės įmonės „Lenkijos geležinkeliai“ komercializavimo, restruktūrizavimo ir privatizavimo, ypač: – PKP Intercity Sp. z o.o. – PKP Przewozy Regionalne Sp. z o.o. – PKP Polskie Linie Kolejowe S.A). SLOVĖNIJA Slovenske železnice, d.d. SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, kuris veikia geležinkelio transporto sektoriuje (teisės aktas Nr. 164/1996 Z. z. su pakeitimais, teisės aktas Nr. 258/1993 Z. z. su pakeitimais – pvz., Železnice Slovenskej republiky, Železničná spoločnosť a.s.)“; 3 straipsnis III priedo pakeitimai III priedas „SUBJEKTAI, VEIKIANTYS ENERGETIKOS SRITYJE, III priedo A dalis – Bendrija” iš dalies keičiamas taip: a) a punktas „Dujų ar šilumos tiekimas arba paskirstymas“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Visi dujų arba šilumos gamintojai, tiekėjai ir skirstytojai, tiekiantys dujas ar šilumą į viešuosius tinklus, kurie savo paslaugas teikia visuomenei (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. LATVIJA Akciju sabiedrība "Latvijas gāze" (valstybinė akcinė bendrovė „Latvijas gāze“).Vietos valdžios viešieji subjektai, tiekiantys visuomenei šilumą. LIETUVA Subjektai, tiekiantys ar skirstantys dujas pagal Lietuvos Respublikos gamtinių dujų įstatymą (Žin., 2000, Nr. 89–2743), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. Vietos savivaldos įstaigos arba šių institucijų asociacijos, tiekiančios visuomenei šilumą laikydamosi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Subjektai, tiekiantys arba paskirstantys dujas remdamiesi leidimu pagal 1994 m. teisės aktą Nr. XLI dėl dujų tiekimo (1994. évi XLI. törvény a gázszolgáltatásról). Subjektai, tiekiantys arba paskirstantys dujas remdamiesi leidimu pagal 1998 m. teisės aktą Nr. XVIII dėl rajoninio šilumos tiekimo paslaugų (1998. évi XVIII. törvény a távhőszolgáltatásról). MALTA Korporazzjoni Enemalta („Enemalta“ korporacija). LENKIJA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (energetikos įmonės, kaip apibrėžta 1997 m. balandžio 10 d. teisės akte „Energetikos įstatymas“). SLOVĖNIJA Podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo plina s skladu z Energetskim zakonom (Ur. l. RS, št. 79/99) in podjetja, ki opravljajo transport ali distribucijo toplote v skladu z odloki občin. Subjektai, tiekiantys arba paskirstantys dujas pagal energetikos teisės aktą (Slovėnijos Respublikos oficialusis leidinys, 79/99) ir subjektai, tiekiantys arba paskirstantys šilumą pagal savivaldybių priimtus sprendimus. SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, veikiantis energetikos sektoriuose – gaminantis, perkantis, paskirstantis dujas ir šilumą bei tiekiantis dujas (teisės aktas Nr. 70/1998 Z. z. su pakeitimais – pvz., Slovenský plynárenský priemysel).“; b) b punktas „Naftos arba dujų žvalgymas ir gavyba“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Komercinės įmonės, atliekančios žalios naftos ir dujų žvalgybos ir gavybos darbus (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. LIETUVA Subjektai, veikiantys pagal Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymą (Žin., 2001, Nr. 35–1164), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Subjektai, atliekantys naftos arba dujų žvalgybos ir gavybos darbus, remdamiesi leidimu arba koncesija pagal 1993 m. teisės aktą Nr. XLVIII dėl kasybos darbų (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról). MALTA Naftos (gamybos) teisės aktas (Cap. 156) ir pagal jį sudaryta antrinė teisė, taip pat kontinentinio šelfo teisės aktas (Cap. 194) ir pagal jį sudaryta antrinė teisė. LENKIJA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjektai, veikiantys gamtinių dujų, naftos ir jos gamtinių produktų, rudosios anglies, akmens anglies ar kito kietojo kuro, žvalgymo, paieškos bei eksploatavimo srityje pagal 1994 m. vasario 4 d. teisės aktą „Geologijos ir kasybos darbų įstatymas“). SLOVĖNIJA Podjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo nafto, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, atliekantis geologinius ir kasybos darbus – nustatantis žalios naftos klodų buvimo vietą, išgaunantis žalią naftą ir gamtines dujas“; c) c punktas „Anglies arba kito kietojo kuro žvalgymas arba gavyba“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Komercinės įmonės, veikiančios anglies ir kitų rūšių kuro žvalgybos ir gavybos srityje (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332)14 straipsnį. LIETUVA Subjektai, atliekantys durpių paieškos arba išgavimo darbus pagal Lietuvos Respublikos žemės gelmių įstatymą (Žin., 2001, Nr. 35–1164), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Subjektai, atliekantys anglies arba kito kietojo kuro ieškojimo ir gavybos darbus, remdamiesi leidimu arba koncesija pagal 1993 m. teisės aktą Nr. XLVIII dėl kasybos darbų (1993. évi XLVIII. törvény a bányászatról). LENKIJA Podmioty prowadzące działalność polegającą na poszukiwaniu, rozpoznawaniu miejsc występowania lub wydobywaniu gazu ziemnego, ropy naftowej oraz jej naturalnych pochodnych, węgla brunatnego, węgla kamiennego lub innych paliw stałych na podstawie ustawy z dnia 4 lutego 1994 r. Prawo geologiczne i górnicze (subjektai, veikiantys gamtinių dujų, naftos ir jos gamtinių produktų, rudosios anglies, akmens anglies ir kito kietojo kuro, žvalgymo, paieškos bei eksploatavimo srityje pagal 1994 m. vasario 4 d. teisės aktą „Geologijos ir kasybos darbų įstatymas“). SLOVĖNIJAPodjetja, ki opravljajo raziskovanje in izkoriščajo premog, skladno z Zakonom o rudarstvu (Uradni list RS, 56/99). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, atliekantis geologinius ir kasybos darbus – nustatantis žalios naftos klodų buvimo vietą, išgaunantis žalią naftą ir kitą kietąjį kurą“. 4 straipsnis IV priedo pakeitimai IV priedas „Į SĄRAŠĄ ĮTRAUKTOS PRIVAČIOS KOMUNALINĖS ĮMONĖS, IV priedo A dalis – Bendrija“ iš dalies keičiamas taip: a) a punktas „Geriamojo vandens gamyba, tiekimas arba paskirstymas“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Visi geriamojo vandens gamintojai, siuntėjai ir skirstytojai, kurie teikia viešąsias paslaugas (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. KIPRAS Vandens ūkio valdybos, skirstančios vandenį miesto ir kitose teritorijose pagal Vandens tiekimo (miesto ir kitoms teritorijoms) įstatymą, Cap. 350. (Τα Συμβούλια Υδατοπρομήθειας που διανέμουν νερό σε δημοτικές και άλλες περιοχές, δυνάμει του περί Υδατοπρομήθειας Δημοτικών και Άλλων Περιοχών Νόμου, Κεφ. 350). LATVIJA Vietos valdžios viešieji subjektai, gaminantys ir paskirstantys geriamąjį vandenį į stacionarinius tinklus, skirtus teikti viešąsias paslaugas. LIETUVA Subjektai, gaminantys, tiekiantys ir paskirstantys geriamąjį vandenį pagal Lietuvos Respublikos geriamojo vandens įstatymą (Žin., 2001, Nr. 64–2327) ir Lietuvos Respublikos vandens įstatymą (Žin., 1997, Nr. 104–2615), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Subjektai, gaminantys, tiekiantys ir paskirstantys vandenį pagal 1995 m. teisės aktą Nr. LVII dėl vandens ūkio tvarkymo (1995. évi LVII. törvény a vízgazdálkodásról). MALTA Korporazzjoni għas-Servizzi ta" l-Ilma (vandens paslaugų korporacija). LENKIJA Przedsiębiorstwa wodociągowo-kanalizacyjne w rozumieniu ustawy z dnia 7 czerwca 2001 r. o zbiorowym zaopatrzeniu w wodę i zbiorowym odprowadzaniu ścieków prowadzące działalność gospodarczą w zakresie zbiorowego zaopatrzenia w wodę lub zbiorowego odprowadzania ścieków. (Vandens tiekimo ir nuotekų šalinimo įmonės, kaip apibrėžta 2001 m. birželio 7 d. teisės akte dėl viešojo vandens tiekimo ir nuotekų išleidimo). SLOVĖNIJA Podjetja, ki črpajo, izvajajo prenos ali dobavo pitne vode, skladno s koncesijskim aktom, izdanim na podlagi Zakona o varstvu okolja (Uradni list RS, 32/93, 1/96) in odloki občin. ((Subjektai, gaminantys, tiekiantys ir paskirstantys geriamąjį vandenį remdamiesi koncesijos aktu, suteiktu pagal aplinkos apsaugos teisės aktą (Slovėnijos Respublikos oficialusis leidinys, 32/93, 1/96) ir savivaldybių priimtus sprendimus). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, veikiantis vandens ūkio tvarkybos srityje – gaminantis geriamąjį vandenį ir jį paskirstantis vartotojams, atliekantis viešuosius kanalizacijos arba nuotekų tvarkymo darbus (pvz., Západoslovenské vodárne a kanalizácie, Stredoslovenské vodárne a kanalizácie, Východoslovenské vodárne a kanalizácie).“; b) b punktas „Elektros energijos gamyba, perdavimas arba paskirstymas“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 2 skirsnio b punkte perkančioji organizacija apibrėžta kaip České energetické závody, a.s. (Čekijos energetikos įmonė, gamintojas) ir 8 regioninės paskirstymo bendrovės: Středočeská energetická a.s. (Centrinės Bohemijos energijos bendrovė), Východočeská energetická, a.s. (Rytų Bohemijos energijos bendrovė), Severočeská energetická a.s. (Šiaurės Bohemijos energijos bendrovė), Západočeská energetická, a.s. (Vakarų Bohemijos energijos bendrovė), Jihočeská a.s. (Pietų Bohemijos energijos bendrovė), Pražské energetické závody, a.s. (Prahos jėgainė), Jihomoravská energetická, a.s. (Pietų Moravijos bendrovė), Severomoravská energetická, a.s. (Šiaurės Moravijos energijos bendrovė); šie subjektai gamina ar perduoda elektros energiją pagal energetikos teisės aktą Nr. 458/2000 Sb. ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. KIPRAS Kipro energetikos administracija, įsteigta energetikos plėtros teisės aktu, Cap. 171. (Η Αρχή Ηλεκτρισμού Κύπρου που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αναπτύξεως Ηλεκτρισμού Νόμο, Κεφ. 171). LATVIJA Valsts akciju sabiedrība "Latvenergo" (valstybinė akcinė bendrovė „Latvenergo“). LIETUVA Subjektai, gaminantys, perduodantys ar paskirstantys elektros energiją pagal Lietuvos Respublikos elektros energetikos įstatymą (Žin., 2000, Nr. 66–1984), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. Valstybės įmonė Ignalinos atominė elektrinė, įsteigta remiantis Lietuvos Respublikos branduolinės energijos įstatymu (Žin., 1996, Nr. 119–2771). VENGRIJA Subjektai, gaminantys, perduodantys ar paskirstantys elektros energiją remdamiesi leidimu pagal 2001 m. teisės aktą Nr. CX dėl elektros energijos (2001. évi CX. törvény a villamos energiįrķl). MALTA Korporazzjoni Enemalta („Enemalta“ korporacija). LENKIJA Przedsiębiorstwa energetyczne w rozumieniu ustawy z dnia 10 kwietnia 1997 r. Prawo energetyczne (energetikos įmonės, kaip apibrėžta 1997 m. balandžio 10 d. teisės akte „Energetikos įstatymas“). SLOVĖNIJA ELES- Elektro Slovenija, podjetja, ki proizvajajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki izvajajo transport električne energije, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99), podjetja, ki dobavljajo električno energijo, skladno z Energetskim zakonom (Uradni list RS, 79/99) (ELES- Elektro Slovenija; subjektai, gaminantys, tiekiantys ar paskirstantys elektros energiją pagal energetikos teisės aktą (Slovėnijos Respublikos oficialusis leidinys, 79/99)). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, kuris dirba energetikos sektoriuose – gaminantis, perkantis, paskirstantis ir perduodantis elektros energiją (teisės aktas Nr. 70/1998 Z. z. su pakeitimais – pvz., Slovenské elektrárne a.s., Regionálne rozvodné závody).“; c) c punktas „Perkančiosios organizacijos miesto geležinkelių, automatinių sistemų, tramvajų, troleibusų, autobusų arba funikulierių transporto paslaugų srityje“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Visi viešojo transporto sistemų operatoriai ir viešųjų paslaugų teikėjai geležinkelių, tramvajų, troleibusų ar autobusų transporto srityje (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. LATVIJA Viešieji subjektai, teikiantys keleivių vežimo autobusais, troleibusais ir tramvajais paslaugas šiuose miestuose: Rygoje, Jūrmaloje, Liepojoje, Daugpilyje, Jelgavoje, Rezeknėje, Ventspilyje. LIETUVA Subjektai, teikiantys viešąsias miesto troleibusų, autobusų ar funikulierių paslaugas pagal Lietuvos Respublikos kelių transporto kodeksą (Žin., 1996, Nr. 119–2772), laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Subjektai, teikiantys viešąsias kelių transporto paslaugas pagal 1988 m. teisės aktą Nr. I dėl kelių transporto (1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről) ir remdamiesi leidimu pagal Ministrų Tarybos dekretą Nr. 89/1988. (XII. 20.) MT dėl kelių transporto paslaugų ir dėl kelių transporto priemonių eksploatavimo (89/1988. (XII. 20.) MT rendelet a közúti közlekedési szolgáltatásokról és a közúti járművek üzemben tartásáról). Subjektai, teikiantys viešąsias geležinkelių transporto paslaugas pagal 1993 m. teisės aktą Nr. XCV dėl geležinkelių (1993. évi XCV. törvény a vasútról) ir remdamiesi leidimu pagal Transporto ir vandens ūkio tvarkymo ministro dekretą Nr. 15/2002. (II. 27.) KöViM dėl geležinkelio įmonių licencijavimo (15/2002. (II. 27.) KöViM rendelet a vasútvállallatok működésének engedélyezéséről). MALTA L-Awtorita` dwar it-Trasport ta' Malta (Maltos transporto institucija). LENKIJA Podmioty świadczące usługi w zakresie miejskiego transportu kolejowego, działające na podstawie koncesji wydanej zgodnie z ustawą z dnia 27 czerwca 1997 r. o transporcie kolejowym (Dz.U. Nr 96, poz.591 ze zm.). Subjektai, teikiantys miesto geležinkelių transporto paslaugas ir veikiantys pagal 1997 m. birželio 27 d. teisės aktą dėl geležinkelių transporto (Dz.U. Nr. 96, poz. 591 su pakeitimais). Podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu autobusowego działające na podstawie zezwolenia zgodnie z ustawą z dnia 6 września 2001 r. o transporcie drogowym (Dz.U.Nr 125, poz. 1371 ze zm.) oraz podmioty świadczące usługi dla ludności w zakresie miejskiego transportu (subjektai, teikiantys viešąsias miesto autobusų transporto paslaugas ir veikiantys pagal licenciją, išduotą pagal 2001 m. rugsėjo 6 d. teisės aktą dėl kelių transporto (Dz.U. Nr 125, poz. 1371 su pakeitimais) ir subjektai, teikiantys viešąsias miesto transporto paslaugas. SLOVĖNIJA Podjetja, ki opravljajo javni mestni avtobusni prevoz, skladno z Zakonom o prevozih v cestnem prometu (Uradni list RS, 72/94, 54/96, 48/98 in 65/99). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, kuris dirba kelių transporto srityje – teikiantis reguliaraus viešojo autobusų transporto ir geležinkelių transporto paslaugas (teisės aktas Nr. 164/1996 Z. z. su pakeitimais, teisės aktas Nr. 168/1996 Z. z. su pakeitimais – pvz., Železnice Slovenskej republiky /ŽSR/ Železničná spoločnosť a.s. Dopravný podnik Bratislava, a.s. Dopravný podnik mesta Žiliny, a.s. Dopravný podnik mesta Prešov, a.s. Dopravný podnik mesta Košíc, a.s. Banskobystrická dopravná spoločnosť, a.s.).“; d) d punktas „Perkančiosios organizacijos oro uosto pajėgumų naudojimo srityje“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Oro uostų operatoriai (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. LATVIJA Valsts akciju sabiedrība "Latvijas gaisa satiksme" (valstybinė akcinė bendrovė „Latvijas gaisa satiksme“). Valsts akciju sabiedrība ""Starptautiskā lidosta "Rīga"" (valstybinė akcinė bendrovė „Tarptautinis oro uostas „Rīga““). LIETUVA Oro uostai, veikiantys pagal Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymą (Žin., 2000, Nr. 94–2918) ir Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymą (Žin., 2000, Nr 66–1983). Valstybės įmonė „Oro navigacija“, veikianti pagal Lietuvos Respublikos aviacijos įstatymą (Žin., 2000, Nr. 94–2918) ir Lietuvos Respublikos civilinės aviacijos įstatymą (Žin., 2000, Nr. 66–1983). Kiti subjektai, veikiantys oro uosto įrenginių srityje, laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Oro uostai, veikiantys remdamiesi leidimu pagal 1995 m. teisės aktą Nr. XCVII dėl oro eismo (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről). Budapešto Ferihegy tarptautinis oro uostas, kurį valdo Budapešto Ferihegy tarptautinio oro uosto operatorius Plc. (Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér managed by Budapest Ferihegy Nemzetközi Repülőtér Üzemeltetési Rt.) pagal 1991 m. teisės aktą Nr. XVI dėl koncesijų (1991. évi XVI. törvény a koncesszióról), 1995 m. teisės aktą Nr. XCVII dėl oro eismo (1995. évi XCVII. törvény a légiközlekedésről), Transporto ir vandens ūkio tvarkymo ministro dekretą Nr. 45/2001. (XII. 20.) KöViM dėl Oro eismo ir oro uosto administracijos likvidavimo ir HungaroControl Vengrijos oro navigacijos tarnybos įsteigimo (45/2001. (XII. 20.) KöViM rendelet a Légiforgalmi és Repülőtéri Igazgatóság megszüntetéséről és a HungaroControl Magyar Légiforgalmi Szolgálat létrehozásáról). MALTA L-Ajruport Internazzjonali ta" Malta (Tarptautinis Maltos oro uostas). LENKIJA Przedsiębiorstwo Państwowe "Porty Lotnicze" (valstybės įmonė „Lenkijos oro uostai“). SLOVĖNIJA Javna civilna letališča, skladno z Zakonom o letalstvu (Uradni list RS, 18/01). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, kuris dirba civilinės aviacijos srityje – steigiantis ir eksploatuojantis viešuosius oro uostus ir antžeminius aviacinius įrenginius (teisės aktas Nr. 143/1998 Z.z. su pakeitimais – pvz., oro uostai – Letisko M.R. Štefánika, Letisko Košice – Barca, Letisko Poprad – Tatry, Letisko Sliač, Letisko Piešťany – valdomi Slovenská správa letísk(Slovakijos oro uostų administracijos) ir veikiantys pagal licenciją, išduotą Slovakijos Respublikos transporto, pašto ir telekomunikacijų ministerijos pagal teisės akto Nr. 143/1998 Z. z. dėl civilinės aviacijos 32 straipsnį).“; e) e punktas „Perkančiosios organizacijos jūrų arba vidaus vandenų uostų arba kitų terminalo pajėgumų srityje“ papildomas taip: „ČEKIJOS RESPUBLIKA Uostų operatoriai (teisės akto Nr. 199/1994 Sb. dėl viešųjų pirkimų 2 skirsnio b punktas). ESTIJA Subjektai, veikiantys pagal viešųjų pirkimų teisės akto (RT I 2001, 40, 224) 5 straipsnį ir konkurencijos teisės akto (RT I 2001, 56 332) 14 straipsnį. KIPRAS Kipro uostų administracija, įsteigta 1973 m. Kipro uostų administracijos įstatymu (Η Αρχή Λιμένων Κύπρου, που εγκαθιδρύθηκε από τον περί Αρχής Λιμένων Κύπρου Νόμο του 1973). LATVIJA Institucijos, kurios valdo uostus pagal „Likums par ostām“ įstatymą: Rīgas brīvostas pārvalde (Rygos laisvojo uosto administracija) Ventspils brīvostas pārvalde (Ventspilio laisvojo uosto administracija) „Liepājas ostas pārvalde (Liepojos uosto administracija) Salacgrīvas ostas pārvalde (Salacgrīva uosto administracija) Skultes ostas pārvalde (Skultės uosto administracija) Lielupes ostas pārvalde (Lielupės uosto administracija) Engures ostas pārvalde (Engurės uosto administracija) Mērsraga ostas pārvalde (Mērsrago uosto administracija) Pāvilostas pārvalde (Pāvilostos uosto administracija) Rojas ostas pārvalde (Rojos uosto administracija). LIETUVA Valstybės įmonė „Klaipėdos valstybinio jūrų uosto direkcija“, veikianti pagal Lietuvos Respublikos Klaipėdos valstybinio jūrų uosto įstatymą (Žin., 1996, Nr. 53–1245). Valstybės įmonė „Vidaus vandens kelių direkcija“, veikianti pagal Lietuvos Respublikos vidaus vandenų transporto kodeksą (Žin., 1996, Nr. 105–2393). Kiti subjektai, veikiantys jūrų ar vidaus vandenų uostų arba kitokių terminalų įrenginių srityje, laikydamiesi Lietuvos Respublikos viešųjų pirkimų įstatymo (Žin., 2002, Nr. 118–5296) nuostatų. VENGRIJA Viešieji uostai, kuriuos visiškai ar iš dalies valdo valstybė pagal 2000 m. teisės aktą Nr. XLII dėl vandens transporto (2000. évi XLII. törvény a vízi közlekedésről). MALTA L-Awtorita' Marittima ta' Malta (Maltos jūrų administracija). LENKIJA Podmioty zajmujące się zarządzaniem portami morskimi lub śródlądowymi i udostępnianiem ich przewoźnikom morskim i śródlądowym. (Subjektai, veikiantys jūrų ar vidaus vandenų uostų valdymo srityje ir sudarantys galimybes šiais uostais naudotis jūrų ir vidaus vandenų vežėjams). SLOVĖNIJA Morska pristanišča v državni ali delni lasti države, ko opravljajo gospodarsko javno službo, skladno s Pomorskim zakonikom (Uradni list RS, 26/01). SLOVAKIJA Teisės akto Nr. 263/1999 Z. z. dėl viešųjų pirkimų su pakeitimais 3 straipsnio 2 ir 3 dalyse perkantysis subjektas apibrėžtas kaip juridinis asmuo, veikiantis vidaus vandenų laivybos srityje – prižiūrintis vandens kelius, steigiantis ir prižiūrintis viešuosius uostus bei vandens kelių įrenginius (teisės aktas Nr. 338/2000 Z. z. – pvz., Prístav Bratislava, Prístav Komárno, Prístav Štúrovo).“ Priimta Briuselyje (Berne), Jungtinio viešųjų pirkimų komiteto vardu: Pirmininkas Ne pirmininkaujančios Šalies delegacijos vadovas [1] OL L 114, 2002 4 30, p. 430. [2] OL L 236, 2003 9 23, p. 53; žr. p. 86 ir kt. p. [3] 2004 m. kovo 31 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/17/EB, koordinuojanti subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, transporto ir pašto paslaugų sektoriuose, pirkimų procedūras, OL L 134, 2004 4 30, p. 1. [4] OL L 199, 1993 8 9, p. 84. [5] OL L 114, 2002 4 30, p. 1. [6] OL L 114, 2002 4 30, p. 430.