Komisijos personalo darbinis dokumentas - Poveikio analizės santrauka - Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos vidurio laikotarpio apžvalga (KOM (2003) 155 galutinis) {KOM(2006) 380 galutinis} {SEK(2006) 923} /* SEK/2006/0922 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 13.7.2006 SEK(2006) 922 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS Poveikio analizės santrauka Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos vidurio laikotarpio apžvalga (KOM (2003) 155 galutinis) {KOM(2006) 380 galutinis}{SEK(2006) 923} Poveikio analizės santrauka Už šią ataskaitą atsakingos tik Komisijos tarnybos, dalyvavusios ją rengiant. Iš jos negalima iš anksto spręsti apie jokį galutinį Komisijos sprendimą. 1. Problema Sparčiai auganti kelių transporto apimtis ir didėjančios transporto grūstys, avarijos ir tarša yra pagrindinės ekonominės, socialinės ir aplinkosaugos problemos, kurias numatoma spręsti pasitelkus trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo politiką. Taip pat daug dėmesio skiriama šios transporto rūšies veiksmingumo ir tvarumo aspektams. Europai reikia veiksmingos transporto logistikos sistemos, kurioje būtų suderinti visų transporto rūšių privalumai, kad galima būtų išlaikyti ir padidinti Europos konkurencingumą ir gerovę vadovaujantis Lisabonos darbotvarke ir Baltosios knygos dėl bendrosios transporto politikos vidurio laikotarpio peržiūra. Trumpųjų nuotolių laivyba sparčiai auga, tačiau optimaliomis aplinkybėmis augtų dar greičiau. Tačiau jos augimą lėtina keletas veiksnių: - jos dar nepavyko visiškai integruoti į daugiarūšę pristatymo „nuo durų iki durų“ grandinę; - jos administracinės procedūros yra sudėtingos; - jai reikia didesnio uostų veiklos efektyvumo ir gero susisiekimo su toliau nuo pakrančių esančiais rajonais. 2. Suinteresuotosios šalys Šie klausimai svarbūs visiems. Kelių transportas sukelia grūstis, avarijas, triukšmą ir aplinkos taršą, todėl daro poveikį piliečiams ir visuomenei. Statant antžeminę infrastruktūrą reikia kruopščiai planuoti žemės panaudojimą. Trumpųjų nuotolių laivybos sektorius – svarbus darbo vietų šaltinis. Taip pat akivaizdi šių klausimų svarba politiniu lygmeniu. Poveikis daromas visai Europai, nes jos transporto sistema naudojama nesubalansuotai, pabrėžiant kelių transporto svarbą net ilgais atstumais. Jei transporto sistema nebus subalansuota, gali nukentėti Europos konkurencingumas ir gerovė. Kelių transportas bus reikalingas visuomet, nes laivai negali pasiekti durų slenksčio, tačiau jei transporto rūšys geriau papildytų viena kitą taikant su skirtingomis vežimo rūšimis susijusio bendradarbiavimo principą[1], galima tikėtis geresnių rezultatų. 3. Numatoma problemos raida Jei padėtis nesikeis ir nebus imtasi priemonių, trumpųjų nuotolių laivybos raida praras įgytą pagreitį ir sulėtės, todėl nebus galimybės visiškai įgyvendinti Baltosios knygos dėl Europos transporto politikos vidurio laikotarpio apžvalgoje ir Lisabonos darbotvarkėje numatytų uždavinių. 4. Subsidiarumas ir proporcingumas Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo politika grindžiama Sutarties 80 straipsnio 2 dalimi. Nacionaline politika ne visuomet galima užtikrinti tokius įvairiarūšio transporto sprendimus, kurių reikia, kad Europa optimaliai bendrai dirbtų erdvėje be sienų. Svarių rezultatų galima pasiekti tik tuomet, jei Europos Komisija dirbs drauge su valstybėmis narėmis ir pramone ir sukurs visai Europai bendrą nuoseklią sistemą. Kiekvieną teisinę priemonę, kuri gali būti priimta pagal trumpųjų nuotolių laivybos politiką, subsidiarumo požiūriu reikėtų nagrinėti atskirai. Tačiau vienintelė nauja teisinė priemonė, nurodyta 2003 m. skatinimo programos vidurio laikotarpio apžvalgoje ir šiame poveikio vertinime, yra Direktyvos 2002/6/EB (TJO FAL)[2] priedų suderinimas su 2005 m. priimtomis TJO priemonėmis, kai jos įsigalios. Šis darbas bus atliekamas pagal komitologijos tvarką, kaip numatyta direktyvos 5 straipsnyje. Visos kitos nurodytos priemonės yra arba negriežtosios priemonės, arba priemonės, skirtos tęsiamoms teisės aktų leidybos iniciatyvoms remti (pvz., pasiūlymas dėl įvairiarūšio krovinių gabenimo vienetų[3]). Subsidiarumo ir proporcingumo principų ir pagrindinių teisių visiškai laikomasi. 5. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijos su valstybėmis narėmis (trumpųjų nuotolių laivybos įgaliotais atstovais[4]), pramone (Jūros pramonės forumu, JPF) ir trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrais[5] pradėtos 2005 m. spalio mėn. Rašytinius komentarus buvo prašoma pateikti iki 2006 m. sausio mėn. 2006 m. gegužės mėn. Komisija surengė susitikimą su suinteresuotosiomis šalimis. Gauti dalyvių atsakymai patvirtino, kad reikia skatinti ir remti trumpųjų nuotolių laivybą. Iš esmės jie buvo teigiami ir patvirtino Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos naudą. 2003 m. skatinimo programos pažanga vertinama teigiamai. Reikia visiškai įgyvendinti programos veiksmus. 6. Bendrieji politikos tikslai 2003 m. Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programoje numatyta 14 veiksmų, kuriais siekiama pagerinti transporto rūšies efektyvumą ir įveikti jos plėtros kliūtis. Bendrieji politikos tikslai ir laukiami rezultatai yra padidinti trumpųjų nuotolių laivybos efektyvumą ir perkelti prekių vežimą iš kelių transporto į trumpųjų nuotolių laivybą, siekiant sumažinti aukščiau minėtas tendencijas, neatitinkančias tvarios plėtros tikslų. Būtina išsaugoti ir didinti Europos konkurencingumą ir gerovę, o trumpųjų nuotolių laivyba yra svarbi šio proceso dalis. Be to, trumpųjų nuotolių laivyba skatina sanglaudą ir ryšius su pakraščio regionais ir salomis. Tikslai pagal vadinamuosius SMART kriterijus : Konkretūs. Toliau plėtoti trumpųjų nuotolių laivybą ir tęsti jos integraciją į įvairiarūšę logistikos grandinę „nuo durų iki durų“. Išmatuojami. Tikslus galima išmatuoti vertinant metinį trumpųjų nuotolių laivybos augimą, pašalintų konkrečių trukdžių skaičių, trumpųjų nuotolių laivybai teikiamą politinį prioritetą ir pramonės dalyvavimą. Priimtini. Iš konsultacijų dėl Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos aiškiai matyti, kad ir valstybės narės, ir pramonė remia Bendrijos skatinimo politiką. Realistiški. Šiuo metu trumpųjų nuotolių laivyba yra vienintelė transporto rūšis, kurios augimo tempai prilygsta kelių transporto augimo tempams. Pradinis trukdžių sąrašas nuo 161 įrašo šiandien sutrumpintas iki 35. Politikos ir verslo pasaulio suinteresuotumas išlieka didelis. Datuoti. 2003 m. skatinimo programoje nustatyti konkretūs veiksmų įgyvendinimo terminai, kurių buvo laikomasi. Bendrijos trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo politika visiškai atitinka Lisabonos darbotvarkės tikslus (klestėjimo ir konkurencingumo, reguliavimo aplinkos tobulinimo, verslo bendruomenės reguliavimo sąnaudų mažinimo) ir Baltosios knygos dėl Europos transporto politikos vidurio laikotarpio apžvalgos tikslus (su skirtingomis vežimo rūšimis susijusio bendradarbiavimo, konkurencingumo, tvarumo, saugos ir vidaus transporto problemų sprendimo). 7. Poveikio analizė Šioje poveikio analizėje nagrinėjamas skirtingų politikos galimybių poveikis, siekiant po trejų skatinimo programos taikymo metų paskatinti trumpųjų nuotolių laivybos raidą. Išsamiau nagrinėjamos alternatyvios galimybės, įskaitant galimybę skatinimo programos vidurio laikotarpio apžvalgoje pasiūlyti keturias naujas arba peržiūrėtas priemones. Trumpas galimų variantų sąrašas yra toks: - Atsisakyti ES trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo; - Nesiimti nieko naujo , tęsti esamą skatinimo programą jos nekeičiant; - Peržiūrėti 2003 m. Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programą ir parengti naują Komisijos komunikatą, kuriame būtų pateikiamos naujos ir peržiūrėtos negriežtosios priemonės ir jų teisinis pagrindas. Variantai vertinami lyginant su pradine padėtimi (stabili, neutrali galimybė), t. y. situacija 2006 m. iki galimų naujų veiksmų. Poveikio vertinimo kriterijai yra tokie: teigiamas (++), šiek tiek teigiamas (+), neutralus (0), šiek tiek neigiamas (-) ir neigiamas (--). Nagrinėjamas laikotarpis – nuo trumpojo iki vidutinės trukmės. 7.1. Bendrojo metodo bendrasis poveikis Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Atsisakyti ES skatinimo | -- | -/-- | -/-- | Nesiimti nieko naujo | 0/- | 0/- | 0/- | Peržiūrėti 2003 m. skatinimo programą ir pateikti Komisijos komunikatą | + | 0/+ | 0/+ | 7.2. Konkretus galimų naujų veiksmų ar priemonių poveikis 7.2.1. Naujas veiksmas. Iš dalies pakeisti Direktyvos dėl pranešimo formalumų, nustatytų į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (TJO FAL), priedus. Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Atsisakyti ES skatinimo | 0/- | 0 | 0 | Nesiimti nieko naujo | 0/- | 0 | 0 | Įtraukti šį veiksmą į „2003 m. skatinimo programos peržiūrą“ | 0/+ | 0 | 0 | 7.2.2. Naujas veiksmas. Jūrų greitkelių eksploatavimo skatinimas. Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Atsisakyti ES skatinimo | -- | - | - | Nesiimti nieko naujo | 0/- | 0/- | 0/- | Įtraukti šį veiksmą į „2003 m. skatinimo programos peržiūrą“ | + | 0/+ | 0/+ | 7.2.3. Naujas veiksmas. Išplėsti trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrų veiklos sritį, kad ji apimtų daugiarūšio vidaus transporto logistikos sprendimus. Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Atsisakyti ES skatinimo | -- | -- | -- | Nesiimti nieko naujo | - | 0/- | 0 | Įtraukti šį veiksmą į „2003 m. skatinimo programos peržiūrą“ | + | 0/+ | 0/+ | 7.2.4. Peržiūrėtas veiksmas. Pakeisti trumpųjų nuotolių laivybos įvaizdį Poveikio apibendrinimo lentelė | Ekonominis poveikis | Socialinis poveikis | Poveikis aplinkai | Atsisakyti ES skatinimo | -- | - | - | Nesiimti nieko naujo | 0/- | 0/- | 0/- | Įtraukti šį veiksmą į „2003 m. skatinimo programos peržiūrą“ | + | 0/+ | + | 7.3. Galimų variantų įvertinimas Toliau apibūdinamas bendras poveikis, įvertintas pagal 7.1 ir 7.2 punktuose nurodytą poveikį taikant vienetui lygų svorinį daugiklį. VARIANTŲ ĮVERTINIMAS | Bendras poveikis | Atsisakyti ES skatinimo veiksmų | Nuo šiek tiek neigiamo iki neigiamo | Nesiimti nieko naujo | Nuo neutralaus iki šiek tiek neigiamo | Peržiūrėti 2003 m. skatinimo programą ir pateikti Komisijos komunikatą | Šiek tiek teigiamas | 7.4. Palankiausias variantas Palankiausias variantas – peržiūrėti 2003 m. Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programą ir pateikti Komisijos komunikatą. Remiantis 2003 m. taikytu metodu, šioje peržiūroje reikėtų suderinti negriežtąsias priemones ir teisinį pagrindą. 8. Stebėsena ir vertinimas 8.1. Pagrindiniai pažangos rodikliai Pirmininkaujant Ispanijai ir Nyderlandams (atitinkamai 2002 m. ir 2004 m.) trumpųjų nuotolių laivybai buvo teikiama pirmenybė ir šiuo klausimu buvo organizuojami neoficialūs ES transporto ministrų susitikimai. Pirmininkausianti Suomija (antroje 2006 m. pusėje) paskelbė, kad trumpųjų nuotolių laivyba bus vienas iš jos prioritetų. Svarbu, kad valstybės narės, pramonė ir trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrai būtų informuojami apie bendrą pažangą ir būtų galima planuoti tolesnius veiksmus. Viena vertus, tai paskatintų trumpųjų nuotolių laivybos raidą ir, kita vertus, padėtų sutelkti dėmesį į pagrindinių problemų sprendimą. Pagrindinis pažangos rodiklis – išlaikyti esamą palankią trumpųjų nuotolių laivybos padėtį. Trumpųjų nuotolių laivybos pažangą galima išmatuoti palyginus šios transporto rūšies santykinį augimą su kelių transporto augimu. Šiuo metu trumpųjų nuotolių laivybos augimas labai artimas kelių transporto augimui. Kitas patikimas matavimo rodiklis – kiek dėmesio transporto politikoje valstybės narės skiria trumpųjų nuotolių laivybai. Šis rodiklis šiuo metu yra esminis. Taip pat šiuo tikslu galima įvertinti, ar valstybės narės teikia pirmenybę jūrų greitkelių projektams pagal TEN-T, palyginti su kitomis transporto rūšimis. Dar vienas rodiklis – palankus veiksmų trumpųjų nuotolių laivybai skatinti vertinimas. Šiuo metu pritarimo šiems veiksmams lygis yra aukštas. Pagrįstu pažangos vertinimo rodikliu taip pat galėtų būti atskirų 2003 m. skatinimo programos veiksmų pažanga. 8.2. Galimos stebėsenos ir vertinimo veiklos bendrieji bruožai Komisija kartu su valstybėmis narėmis, pramone ir trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrais ir toliau skatins šios transporto rūšies plėtrą, stebės pažangą ir vertins Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo programos rezultatus. Ši veikla bus vykdoma organizuojant reguliarius trumpųjų nuotolių laivybos įgaliotų atstovų, trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrų ir pramonės susitikimus, kuriems pirmininkaus Komisija. Naujas komunikatas, kuriame bus apibendrintos programos išvados ir pateikiami tolesni siūlymai, numatomas 2008 m. [1] „Su skirtingomis vežimo rūšimis susijęs bendradarbiavimas“ – tai veiksmingas transporto rūšių naudojimas atskirai arba daugelio transporto rūšių integravimas į Europos transporto sistemą, siekiant tvariai ir optimaliai naudoti išteklius. [2] 2002 m. vasario 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/6/EB dėl pranešimo formalumų, nustatytų į Bendrijos valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams, OL L 67, 2002 3 9, p. 31. [3] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl įvairiarūšio krovinių gabenimo vienetų, COM(2003) 155 galutinis, 2003 4 7, su pakeitimais, padarytais COM(2004) 361 galutiniu, 2004 4 30. [4] Trumpųjų nuotolių laivybos įgalioti atstovai yra nacionalinių jūrų administracijų atstovai, atsakingi už trumpųjų nuotolių laivybą savo administracijose. [5] Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centrai yra verslo interesais besivadovaujantys subjektai, kurie siūlo neutralius, objektyvius trumpųjų nuotolių laivybos naudojimo sprendimus, kurie atitinka transporto naudotojų poreikius. Tokių nacionalinių centrų yra 21, jie Europos lygiu yra sujungti į Europos trumpųjų nuotolių laivybos tinklą ( angl . ESN).