LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.11.4 
SEK(2010) 1278 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Pridedamas prie 
 
Pasiūlymo dėl 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBO S REGLAMENTO (ES) Nr. …/…, 
 
kuriuo dėl fosfatų ir kitų fosforo jungini ų naudojimo buitiniuose skalbini ų plovikliuose 
iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 648/2004 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
KOM(2010) 597  
SEK(2010) 1277  
 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Fosfatai plovikliuose naudojami vande niui minkštinti, kad plovikliai b ūtų veiksmingi. Ta čiau 
ploviklių fosfatai gali tur ėti neigiamos įtakos vandens aplinkai ir trikdyti ekologin ę 
pusiausvyr ą, spartindami dumbli ų augimą – reiškin į, vadinam ą eutrofikacija. Yra ir kit ų 
vandens minkštinimo ingredient ų, bet kiekvieno j ų poveikis ribotas, ypa č atsižvelgiant į 
skalbimui keliamus didesnius reikalavimus. 
Reglamentu (EB) Nr. 648/2004 d ėl ploviklių1 suderintas plovikli ų pateikimas rinkai, ta čiau tik 
ploviklių ženklinimo ir plovikliuose esan čių paviršinio aktyvumo medžiag ų biologinio 
skaidumo poži ūriu. Atsižvelgiant į nerimą dėl eutrofikacijos, šio reglamento 16 straipsnyje 
nustatyta, kad Komisija „ įvertina, pateikia ataskait ą ir pagrįstais atvejais pasi ūlo teisės akto 
projektą dėl fosfatų naudojimo, atsižvelgiant į laipsnišk ą jų atsisakym ą arba ribot ą naudojim ą 
specialiai paskir čiai“. 2007 m. Komisija pateik ė ataskaitą ir padarė išvadą, kad žinios apie 
plovikliuose esan čių fosfatų poveikį eutrofikacijai buvo nepakankamos, bet j ų greitai 
gausėjo2. Šioje poveikio vertinimo ataskaitoje re miamasi tolesniais informacijos spragas 
užpildančiais darbais ir analizuojamos įvairios politikos alternatyvos, skirtos fosfat ų 
naudojimo plovikliuose klausimams spr ęsti. 
2. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
2.1. Kod ėl fosfatai plovikliuose yra problema? 
Dėl plovikliuose esan čių fosfatų didėja eutrofikacija – sud ėtingas reiškinys, kai d ėl 
padidėjusio fosfat ų lygio blog ėja paviršiaus vanden ų kokybė. Pagrindiniai fosfat ų aplinkoje 
šaltiniai – tr ąšos, žmoni ų ir gyvūnų medžiag ų apykaitos atliekos (šlapimas ir fekalijos) bei 
plovikliai. Santykinis taršos dydis priklauso nuo valstybi ų narių ir vandens basein ų. Nors 
fosforo kiekis plovikliuose (110 000 t) sudaro mažiau nei 10 proc. tr ąšose esan čio kiekio 
(1,5 mln. t), visi plovikli ų fosfatai yra išleidžiami į nuotekas ir gali sukelti eutrofikacij ą, o 
didžioji dalis tr ąšų fosfatų lieka žem ės ūkio paskirties dirvožemyje ir tik maža (ta čiau ne visa 
įvertinama kiekybiškai) j ų dalis išplaunama arba su dirvožemiu patenka į paviršiaus vandenis. 
Vandens pagrind ų direktyva 2000/60/EB paskatino daugiau d ėmesio skirti kovai su 
eutrofikacija. 
Taikant tikimybin į rizikos vertinimo model į (INIA, 2009 m.)3 įvertinta, kad plovikli ų fosforo 
poveikis ES sudaro nuo 2,3 proc. eutrofikacijos rizikos veiksni ų Viduržemio j ūros regione iki 
5,8 proc. Vidurio Baltijos ekoregionuose. Ta čiau rezultatai dar nepatvirtinti. Pavoj ų sveikatai 
ir aplinkai mokslinis komitetas (SCHER)4 priėjo prie išvados, kad INIA modelis – 
novatoriška priemon ė skaičiavimams Europos mastu atlikti, ta čiau jis netinka įtakai 
eutrofikacijai regioniniu ar ba vietos mastu nustaty ti. Be to, SCHER negal ėjo nustatyti, ar 
tikimybiniame modeliavime naudoti duomenys buvo tipiški visai ES. 
                                                 
1 Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 648/2004 d ėl ploviklių, OL L 104, 2004 4 8, p. 1. 
2 (COM (2007) 234), žr.  
http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
3 Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/chemicals/legislation/detergents/index_en.htm . 
4 Žr. http://ec.europa.eu/health /ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_116.pdf . 
 
LT 3   LT Deterministiniai Dunojaus baseino skai čiavimai5 rodo, kad pakeitus fosfatus plovikliuose, 
fosforo (P) kiekis iš taškini ų šaltinių6 gali sumaž ėti 24 proc., o iš vis ų šaltinių – 12 proc.  
Taikant tiek tikimybinius, tiek deterministinius modelius pripaž įstama, kad fosfatai 
plovikliuose tam tikra apimtimi prisideda prie eutrofikacijos rizikos, ta čiau jos ne įmanoma 
tiksliai išreikšti kiekybiškai. Kai ku riuose pažeidžiamuose regionuose plovikli ų fosfatų įtaka 
eutrofikacijai yra patikimai nustatyta ir pripažinta reikšminga. Tod ėl fosfatų naudojimas 
plovikliuose yra neigiamas išor ės veiksnys (eutrofik acija), kurios kain ą moka visa visuomen ė, 
o ne plovikli ų receptūrų sudarytojai, kurie neturi ekonomini ų paskatų kurti ploviklius, kad 
mažėtų eutrofikacijos rizika. 
2.2. Fosfat ų šalinimo valant nuotekas kaina 
Fosfatus iš nuotek ų galima pašalinti nuotek ų valymo įmonėse, kuriose taikomas tretinis 
valymas. Ta čiau tik dalis ES gyventoj ų prijungta prie komunalini ų nuotekų valymo įrenginių 
ir ne visuose esamuose įrenginiuose galimas tretinis valymas. Dažniausiai fosfatai šalinami 
taikant chemin į nusodinam ą geležies druskomis, o tai susij ę su kapitalo išlaidomis (tretinio 
valymo įrenginiams įrengti) ir eksploatacin ėmis išlaidomis, kurias lemia šalinam ų fosfatų 
kiekis. 
Apytikriais apskai čiavimais metin ės plovikli ų fosfatų šalinimo iš nuotek ų eksploatacin ės 
išlaidos sudaro 10–693 mln. eur ų7. 
2.3. Vidaus rinkos susiskaldyma s ir tarpusavio pripažinimo įtaka 
Kadangi n ėra ES teis ės aktų, kai kurios valstyb ės narės ėmėsi nacionalini ų priemoni ų, 
kuriomis ribojamas fosfat ų naudojimas plovikliuose. Kitos pasikliov ė savanoriškais pramon ės 
veiksmais pakeisti fosfatus kitomis medžiagomis. D ėl šios priežasties fosfat ų naudojimas 
sumažėjo nuo 250 000 t devintojo dešimtme čio viduryje iki 110 000 t šiuo metu. Fosfat ų 
naudojimas plovikliuose vis dar neribojamas dešimtyje valstybi ų narių. Atitinkamai plovikli ų 
vidaus rinka yra susiskai džiusi pagal juose esant į fosfatų kiekį, o plovikli ų gamintojams 
taikomos skirtingos taisykl ės. 
Reglamentu (EB) Nr. 764/2008 d ėl tarpusavio pripažinimo8 iš valstybi ų narių reikalaujama 
priimti visus produktus ( įskaitant ploviklius su fosfatais), kurie teis ėtai yra kitos valstyb ės 
narės rinkoje, nebent jo s gali nurodyti konkre čias priežastis j ų nepriimti. Gamintojams, kurie 
kreipiasi d ėl tarpusavio pripažinimo, valstyb ės narės turi atsakyti tik per 20 darbo dien ų (arba 
per 40 dien ų sudėtingais atvejais). Valstybi ų narių administracijos nesusitvarkyt ų, jei jų 
                                                 
5 Suderintas taškini ų ir išsklaidyt ų azoto ir fosforo taršos šaltini ų tarpvalstybini ų upių baseine aprašas 
(angl. - Harmonised Inventory of Point and Diffuse Emissions of Nitrogen and Phosphorus for a 
Transboundary River Basin ) (žr. http://www.icpdr.org/icpdr-pages/phosphorus.htm ). 
6 Fosforo taškiniai šaltiniai yra plovikliai, žmoni ų medžiagų apykaitos atliekos ir pramon ė, bet ne tr ąšos. 
7 Naudojami skai čiai iš DEFRA, JK, 2008 m. 
http://www.defra.gov.uk/environment/ quality/water/waterquality/diffuse/non-
agri/documents/consultation2008-detergents.pdf ;  
A.O. Tanyi. Cheminio ir biologinio fosforo pašalinimo iš nuotek ų palyginimas – modeliavimo metodas.  
EUREAU, 2010 m. Švedija 1–5 EUR/kg P, Vengrija 7 EUR/kg P, Belgija 4,2–5 EUR/kg P ( įskaitant 
dumblo šalinim ą). 
8 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 764/2008, nustatantis 
procedūras, susijusias su tam tikr ų nacionalini ų techninių taisyklių taikymu kitoje valstyb ėje narėje 
teisėtai parduodamiems gaminiams, ir panaikinantis Sprendim ą Nr. 3052/95/EB. OL L 218, 2008 8 13, 
p. 21. 
 
LT 4   LT rinkoms per trump ą laiką būtų pateikta daug kit ų valstybių narių rinkose teis ėtai esančių 
produktų su skirtingu fosfat ų kiekiu. 
2.4. Kam, kaip ir kokiu mastu dabartin ė padėtis turi įtakos? 
• Kadangi n ėra suderintos fosfat ų plovikliuose rinkos, plovikli ų receptūrų sudarytojai 
Europos S ąjungoje turi laikytis skirting ų valstybių narių taisyklių ir patirti papildom ų 
išlaidų. Ploviklių importas į Europos S ąjungą yra nedidelis. 
• Nacionalin ės valstybi ų narių administracijos, pri ėmusios teis ės aktus d ėl fosfatų 
plovikliuose kovojant su eutrofikac ija, gali susidurti su vis di desniais sunkumais užtikrinti 
savo teisės aktų vykdymą, laikydamosis įsipareigojim ų dėl tarpusavio pripažinimo. 
• Nuotekų valymo įrenginių su tretiniu valymu operatoriams tenka plovikli ų fosfatų šalinimo 
iš nuotekų išlaidos. 
• Fosfatai iš plovikli ų turi įtakos eutrofikacijai keliuose ES  regionuose, o tai sukelia 
neigiamų padarinių aplinkai ir gali tur ėti neigiam ų ekonomini ų pasekmių žuvininkyst ės ir 
turizmo pramonei. Kaim yniniai regionai, kuri ų paviršiaus vandenys yr a bendri su ES, taip 
pat kenčia nuo fosfat ų nutekėjimo iš ES. 
3. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Nors eutrofikacija gali b ūti vietinė arba regionin ė problema, daugumos upi ų baseinai ES 
tęsiasi už nacionalini ų sienų. Visų pirma, į didelių upių baseinus (pvz., Dunojaus) ir j ūrų 
vandens telkinius (pvz., Baltijos j ūros) vanduo įteka iš daugelio skirting ų valstybių narių. 
Patirtis rodo, kad regioni nis bendradarbiavimas n ėra visiškai efektyvus siekiant mažinti 
eutrofikacij ą regioniniu lygmeniu. Be  to, skirtingos nacionalin ės taisyklės trukdo laisvam 
prekių judėjimui. Vienintelis b ūdas laisvam preki ų judėjimui užtikrinti ir kartu veiksmingai 
spręsti eutrofikacijos problem ą regioniniu mastu – imtis veiksm ų ES lygmeniu. Valstyb ės 
narės ES veiksmus remia pagal SESV 114 straipsn į. 
4. I NICIATYVOS TIKSLAI  
4.1. Bendrasis tikslas 
Bendras tikslas – užtikrinti aukšto lygio aplinkos apsaug ą nuo galimo neigiamo plovikli ų 
fosfatų poveikio ir apsaugoti plovikli ų vidaus rink ą  
4.2. Konkret ūs tikslai 
– Sumažinti neigiam ą eutrofikacijos pavirš iaus vandenyse poveik į aplinkai, ypa č dėl vandens 
su plovikli ų fosfatais tek ėjimo iš vienos valstyb ės į kitą. 
– Ekonomiškai efektyviai sumažinti fosfat ų išleidimą į paviršiaus vandenis. 
– Pagerinti laisv ą ploviklių judėjimą vidaus rinkoje suderinant  skirtingas nacionalines 
taisykles, susijusias su fosfat ų kiekiu. 
 
LT 5   LT – Išvengti galimos naštos valstybi ų administracijoms rengiant ir  pagrindžiant nacionalines 
priemones, kai n ėra suderint ų ES priemoni ų. 
5. P OLITIKOS ALTERNATYVOS  
5.1. 1 alternatyva. Joki ų veiksmų ES lygmeniu (pradin ė alternatyva) 
Valstybės narės išlaikytų esamus fosfat ų plovikliuose apribojimus arba nustatyt ų naujus. 
5.2. 2 alternatyva. Savanoriški pramon ės sektoriaus veiksmai 
Ploviklių receptūrų sudarytojai savanoriškai įsipareigot ų pakeisti natrio tripolifosfat ą kitomis 
medžiagomis. 
5.3. 3 alternatyva. Visiškai uždrausti na udoti fosfatus visuose plovikliuose 
Fosfatai b ūtų uždrausti vis ų rūšių plovikliuose. 
5.4. 4 alternatyva. Apriboti fosfat ų naudojim ą skalbinių plovikliuose  
Būtų apribotas fosfat ų naudojimas tik skalbini ų plovikliuose, o ne indaplovi ų plovikliuose ar 
pramoniniuose ir instituciniuose plovikliuose. 
5.5. 5 alternatyva. Nustatyti fosfat ų kiekio plovikliuose ribines vertes  
Fosfatų kiekis įvairių rūšių plovikliuose b ūtų apribotas tam tikro lygio koncentracija. 
6. P OVEIKIO VERTINIMAI  
6.1. 1 alternatyva. Joki ų veiksmų ES lygmeniu, atsakomyb ė veikti paliekama 
valstybėms narėms (pradin ė alternatyva) 
Su eutrofikacija vietos mastu gali b ūti tinkamai kovojama netaikant ES priemoni ų. Tačiau 
regioniniu mastu yra kita ip – net suderinti keli ų valstybių narių veiksmai n ėra visiškai 
veiksmingi. Valstyb ės narės, bendradarbiaujan čios pagal Baltijos j ūros regiono strategij ą, ir 
Dunojaus baseino valstyb ės, prašo imtis veiksm ų ES lygmeniu. Ši alternatyva nepagerint ų 
vidaus rinkos veikimo, taip pat neb ūtų išvengta administracin ės ir pramonei tenkan čios 
naštos, susijusios su tarpusav io pripažinimu. Atsižvelgiant į dabartines rinkos tendencijas, 
tikėtina, kad plovikli ų keliama eutrofikacijos rizika maž ės, nors ir l ėtai. Numatoma, kad 
fosfatų šalinimo iš nuotek ų išlaidos labiausiai padid ės apie 2015 m., nes bus daugiau 
prisijungusi ųjų prie nuotek ų valymo įrenginių (ypač ES-12 valstyb ėse), o po to išlaidos 
palaipsniui maž ės kartu maž ėjant fosfat ų naudojimo rinkos tendencijoms. 
6.2. 2 alternatyva. Savanoriški pramon ės sektoriaus veiksmai 
Savanorišk ų ES masto įsipareigojim ų teoriškai gal ėtų užtekti siekiamiems tikslams 
įgyvendinti. Ta čiau Europos plovikli ų receptūrų sudarytoj ų asociacija (A.I.S.E.), atstovaujanti 
90 proc. rinkos, nenori prisiimti tokio įsipareigojimo. 
 
LT 6   LT 6.3. 3 alternatyva. Visiškai uždrausti na udoti fosfatus visuose plovikliuose 
Visiškas fosfat ų uždraudimas plovikliuose b ūtų veiksmingiausia priemon ė eutrofikacijos 
rizikai mažinti ES mastu. Ne įmanoma nustatyti kiekybin ės arba pinigin ės naudos, kuri 
palaipsniui maž ėtų pagal fosfat ų naudojimo rinkos tendencijas.  
Pasirinkus ši ą alternatyv ą nuotekų valymo įrenginių eksploatacin ės išlaidos b ūtų sumažintos 
nuo 10 iki 693 mln. EUR per metus. Ilgainiui išlaidos iš pradži ų didėtų ir būtų didžiausios 
apie 2015 m., kai padaug ėtų prisijungusi ųjų prie nuotek ų valymo įrenginių, o po to 
palaipsniui maž ėtų kartu su fosfat ų naudojimo rinkos tendencijomis. Plovikli ų gamintoj ų 
išlaidos (vienkartin ės) naujoms recept ūroms iš viso sudaryt ų 20–142 mln. EUR. Grynoji 
nauda būtų sukaupta per 1–2 metus. Ta čiau šiuo metu n ėra techniškai įmanomų pakaitalų 
pramoniniams ir instituciniams produktams, o techniniai indaplov ėms skirtų produkt ų 
gamybos klausimai dar ne galutinai išspr ęsti. Tyrimams ir inovacijoms reik ėtų didelių 
papildom ų išlaidų – dėl to ypating ą susirūpinimą yra išreišk ę MVĮ receptūrų sudarytojai. 
Vartotojams ir profesionaliems naudotojams kilt ų problemų dėl mažiau veiksming ų ploviklių. 
Fosfatų gamintojai tur ėtų uždaryti gamyklas, b ūtų prarasta 3 000–5 000 darbo viet ų, o tai tik 
iš dalies b ūtų kompensuota nauda pakaital ų gamintojams.  
Fosfatų pakaital ų rizika žmoni ų sveikatai ar gamtai nenustatyta, ta čiau dėl neišsami ų 
duomenų dar yra neaiškum ų dėl fosfonat ų, polikarboksilat ų ir etilendiaminotetraacto r ūgšties 
(EDTA). 
Pasirinkus ši ą alternatyv ą būtų visapusiškai suderinta plovikli ų vidaus rinka, taip išvengiant 
papildom ų išlaidų dėl dabartinio susiskaidymo pramon ės sektoriui ir administracijoms ir 
sunkumų, kylančių dėl reikalavimo taikyti tarpusavio pripažinim ą. 
6.4. 4 alternatyva. Apriboti fosfat ų naudojim ą skalbinių plovikliuose 
Apribojus fosfat ų naudojim ą skalbinių plovikliuose, eutrofikacija b ūtų mažinama mažiau 
veiksmingai nei pasi rinkus 3 alternatyv ą (60 proc. fosfat ų naudojama skalbini ų plovikliuose). 
Vis dėlto skirtumo ne įmanoma išreikšti kiekybine arba pinigine išraiška. 
Apytiksliais apskai čiavimais, nuotek ų valymo įrenginių eksploatacin ės išlaidos kasmet 
sumažėtų 6–415 mln. EUR, o ilgalaik ės tendencijos b ūtų tokios pa čios, kaip išd ėstyta 
3 alternatyvoje. Plovikli ų receptūrų sudarytoj ų išlaidos (vienkartin ės) naujoms recept ūroms iš 
viso sudaryt ų apie 13 mln. EUR. Grynoji nauda b ūtų sukaupta per 1–3 metus. 
Nebūtų jokių problemų dėl techninio arba e konominio pakaital ų įgyvendinimo galimybi ų ir 
jokių problemų dėl veikimo vartotojams ir profesionaliems naudotojams. Fosfat ų gamintojai 
numato, jog bus prarasta apie 1 000–1 650 darbo viet ų, o to tikriausiai negal ėtų visiškai 
kompensuoti nauda pakaital ų gamintojams. 
Pasirinkus ši ą alternatyv ą būtų užtikrinta visiškai suderinta skalbini ų ploviklių vidaus rinka, 
tačiau ne indaplov ėms skirtų ploviklių ar pramonini ų ir institucini ų ploviklių vidaus rinka. 
Kol kas tik dvi valstyb ės narės (Švedija ir Pranc ūzija) netolimoje atei tyje planuoja apriboti 
fosfatų naudojim ą pramoniniuose ir instituciniuose bei indaplov ėms skirtuose produktuose. 
2009 m. lapkri čio mėn. vykusiame Plovikli ų darbo grup ės posėdyje 4 alternatyvai pirmenyb ę 
teikė 14 valstybi ų narių. Ši alternatyva artimiausia esamoms nacionalin ėms taisykl ėms, 
kuriomis fosforo naudojimas n ėra visiškai draudžiamas, bet nustatomi 0,2–0,5 proc. 
 
LT 7   LT apribojimai. Tod ėl ribinė vertė ES lygmeniu tur ėtų būti pasirinkta papildomai konsultuojantis 
su valstyb ėmis narėmis. 
6.5. 5 alternatyva. Nustatyti fosfat ų kiekio visuose plovikliuose ribines vertes 
Pasirinkus ši ą politikos alternatyv ą eutrofikacijos rizik ą būtų galima veiksmingai sumažinti 
nustatant skirtingus apribojimus skalbini ų, indaplov ėms skirtiems bei pramoniniams ir 
instituciniams plovikliams. Ta čiau dėl apribojim ų, taikomų indaplov ėms skirtiems ir ypa č 
pramoniniams ir instituciniams plovikliams, b ūtų nelengva susitarti d ėl technini ų reikalavim ų 
įvairovės (daugelio pramonini ų ir institucini ų ploviklių receptūros kuriamos konkre čiai 
kiekvieno kliento pramon ės gamyklai). Nusta čius kokią nors konkre čią ribinę vertę, būtų 
teikiama daug prašym ų leisti nukrypti paga l SESV 114 straipsn į, o tai sudaryt ų administracin ę 
naštą nacionalin ėms administracijoms ir Komisijai. 
7. A LTERNATYV Ų PALYGINIMAS  
ALTERNATYV
A REZULTATYVUMAS
 VEIKSMINGUMAS
 POVEIKIS APLINKAI
 IŠLAIDŲ IR NAUDOS 
SANTYKIS  
1 alternatyva . 
Jokių veiksmų 
ES lygmeniu 
(pradinė 
alternatyva)   (0) Išlieka  
dabartinės 
tendencijos.   (0) Nepasikeit ė. (0) 
Eutrofikacijos rizika 
mažinama 
palaipsniui.  (0) 
Metinės P šalinimo išlaidos 
sudaro 10–693 mln. EUR per 
metus, didžiausios išlaidos 
susidaro 2015 m., po to išlaidos palaipsniui maž ėja.
 
2 alternatyva .  
Savanoriški 
veiksmai  (+)  
Galėtų būti 
rezultatyvi.  (-)  
Pramonė nenori 
bendradarbiauti.  (+)  
Eutrofikacijos rizika 
mažinama.  (-) 
Pramonės sektoriui labai 
sunku vykdyti steb ėseną. 
3 alternatyva . 
Visiškai 
uždrausti 
naudoti fosfatus 
plovikliuose  (++) 
Plovikliuose nelikt ų 
100 proc. fosfat ų. (++) 
Vidaus rinka visiškai 
suderinta taikant 
vienodas ES 
priemones.  (++) 
Eutrofikacijos rizika 
mažinama labiausiai 
ir greičiausiai.  (--) 
Naujų receptūrų išlaidos 
(vienkartin ės) MVĮ siekia 20–
142 mln. EUR. Nuotek ų 
valymo įrenginių ekonomija 
sudaro 10–693 mln. EUR per 
metus. Grynoji nauda gaunama po 1–2 met ų, tačiau 
nėra pakaital ų indaplovėms 
skirtiems bei pramoniniams ir instituciniams plovikliams. 
Neigiamas poveikis 
naudotojams. Prarandama 3000–5000 darbo viet ų.
 
4 alternatyva . 
Apriboti fosfat ų 
naudojim ą 
skalbinių 
plovikliuose  (+) 
Plovikliuose nelikt ų 
60 proc. fosfat ų. (+) 
Visiškai suderinta tik 
skalbinių ploviklių 
vidaus rinka.  (+) 
Labai ir greitai 
mažinama eutrofikacijos rizika.
 (++) 
Naujų receptūrų kūrimo 
išlaidos MV Į sudaro 
apie 13 mln. EUR. Nuotek ų 
valymo įrenginių ekonomija 
sudaro 6–415 mln. EUR per metus. Grynoji nauda 
gaunama po 1–3 met ų. Yra 
pakaitalų. Prarandama 1 000–
1 650 darbo viet ų.
 
5 alternatyva . (+) (-)  (+) (-)  
 
LT 8   LT Nustatyti fosfat ų 
kiekio 
plovikliuose ribines vertes
 Tarp 3 ir 
4 alternatyv ų. Sunku susitarti d ėl 
apribojim ų, taikomų 
pramoniniams ir instituciniams bei 
indaplovėms 
skirtiems plovikliams. 
 Tarp 3 ir 
4 alternatyv ų. Poveikis operatoriams ir 
naudotojams – tarp 3 ir 
4 alternatyv ų. 
Administracin ė našta dėl 
prašymų leisti nukrypti pagal 
SSV 114 straipsn į.  
 
Atrodo, kad geriausia 4 a lternatyva. Pasirinkus ši ą alternatyv ą, eutrofikacijos rizika d ėl 
ploviklių fosfatų nuotėkio iš vien ų valstybių į kitas būtų sumažinta veiksmingiau nei valstyb ės 
narės tai gali užtikri nti savarankiškai. 
Ši priemon ė būtų proporcinga, ka dangi yra fosfat ų pakaital ų, kuriuos techniškai ir 
ekonomiškai b ūtų galima naudoti skalbini ų plovikliuose. Plovikli ų receptūrų sudarytojai 
naujoms recept ūroms turėtų išleisti apie 13 mln. EUR vienkartini ų išlaidų, kurias per 1–3 
metus iš esm ės kompensuot ų sumažėjusios fosforo šalinimo nuotek ų valymo įrenginiais 
išlaidos, sudaran čios apie 6–415 mln. EUR per metus. Kainos poži ūriu šalinant maistines 
medžiagas fosfat ų pašalinimas iš skalbini ų ploviklių yra efektyvesnis nei nuotek ų valymas. 
Palyginti su 3 alternatyv a, nesunku rasti veiksming ų pakaitalų, todėl nėra neigiam ų pasekmių 
ploviklių naudotojams. 
Neigiamų pasekmi ų galėtų pajusti fosfat ų gamintojai, kurie uždari us kai kurias gamyklas 
prarastų dalį rinkos ir 1 000–1 650 darbo viet ų. Tačiau fosfat ų naudojimas plovikliuose jau 
anksčiau gerokai sumaž ėjo ir fosfat ų gamintojams prie šios tendencijos tekt ų prisitaikyti bet 
kuriuo atveju. 
Pasirinkus ši ą alternatyv ą būtų užtikrinta suderinta skalbini ų ploviklių vidaus rinka. Šiai 
alternatyvai pirmenyb ę teikia dauguma valstybi ų narių. 
Poveikio ES biudžetui ir didel ės administracin ės naštos įmonėms nebūtų. 
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Gali būti taikomi Plovikli ų reglamente arba REACH reglamente nustatyti steb ėsenos 
mechanizmai, o fosfat ų kiekio plovikliuose steb ėsena sudaryt ų tik nedidel ę jau esam ų 
įsipareigojim ų dalį. Eutrofikacijos steb ėsena jau vykdoma pagal Vandens pagrind ų direktyvą.