KOMISIJOS ATASKAITA dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2012 m. /* COM/2013/0426 final */





TURINYS 1. Įžanga....................................................................................................................... 3 2. Pagrindiniai faktai........................................................................................... 3 2.1. Pastarųjų metų pokyčiai.......................................................................................... 3 2.2. MFP pagrindų reglamentas..................................................................................... 4 2.3 Išeities iš aklavietės, susijusios su naujų MFP operacijų patvirtinimu, paieškos.......... 5 3. 2012 m. Makrofinansinės pagalbos operacijos................................... 5 3.1. Apžvalga................................................................................................................ 5 3.2. Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2012 m.......................................... 6 3.2.1. Bosnija ir Hercegovina.................................................................................. 6 3.2.2. Armėnija........................................................................................................ 7 3.2.3. Gruzija.......................................................................................................... 7 3.2.4. Moldovos Respublika.................................................................................... 8 3.2.5. Ukraina......................................................................................................... 9 3.2.6. Kirgizijos Respublika..................................................................................... 9 4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas. Veiklos vertinimai ir ex-post vertinimai.................................................................................................................... 10 4.1. Veiklos vertinimai................................................................................................. 10 4.2. Ex post vertinimai................................................................................................. 10 5. Prašymai suteikti pagalbą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis 11 KOMISIJOS ATASKAITA dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2012 m. 1. Įžanga Šioje ataskaitoje pateikiama bendra ES makrofinansinės pagalbos (MFP) trečiosioms šalims įgyvendinimo 2012 m. apžvalga. MFP, sudaranti ES išorės pagalbos sistemos dalį, yra geografiniu, ekonominiu ir politiniu atžvilgiais ES artimoms šalims skirta priemonė, kuria siekiama patenkinti išimtinius išorės finansavimo poreikius suteikiant paramą mokėjimų balansui sureguliuoti. Šios priemonės tikslas – stiprinti šalių kandidačių, potencialių šalių kandidačių ir Europos kaimyninių šalių makroekonominį ir finansinį stabilumą, kartu skatinant įgyvendinti tinkamas struktūrines reformas. Tai papildoma pagalba, kuri teikiama, tik jei vykdoma su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) sutarta koregavimo ir reformų programa. MFP teikiama skiriant paskolas, kurioms reikalingų lėšų Komisija skolinasi kapitalo rinkose ir perskolina jas pagalbą gaunančiai šaliai, ir (arba) tam tikrais atvejais dotacijas, finansuojamas iš ES biudžeto. 2012 m. buvo toliau vykdomos jau pradėtos MFP operacijos, tačiau naujų MFP operacijų du teisės aktų leidėjai – Taryba ir Europos Parlamentas – nepatvirtino. Tuo pat metu teisės aktų leidėjai toliau diskutavo dėl 2011 m. liepos mėn. Komisijos pasiūlyto naujo MFP pagrindų reglamento, tačiau susitarimo nepasiekė. Galiausiai 2013 m. gegužės mėn. Komisija nusprendė atsiimti savo pasiūlymą, nes dviejų teisės aktų leidėjų bepasiekiamo susitarimo sąlygomis nebūtų buvę pasiekti šiame pasiūlyme Komisijos nustatyti tikslai. Ši ataskaita parengta remiantis įvairiais Tarybos ir bendrais Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais dėl MFP operacijų. Ji parengta atsižvelgiant į ankstesniais metais pateiktas ataskaitas. Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikiama išsamesnės informacijos apie atskirų MFP operacijų makroekonomines aplinkybes ir tų operacijų įgyvendinimą, taip pat susijusi analizė. 2. Pagrindiniai faktai 2.1. Pastarųjų metų pokyčiai Dėl 2008–2009 m. pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės, kuri stipriai paveikė Europos Sąjungos kaimynines besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, labai padaugėjo prašymų suteikti ES finansinę paramą, įskaitant MFP. 2009 m. pabaigoje ES Ministrų Taryba priėmė sprendimą dėl keturių tokių Bosnijai ir Hercegovinai, Serbijai, Armėnijai ir Gruzijai skirtų programų, taip pat 2009 m. dar metams pratęsta anksčiau patvirtinta Kosovui[1] skirta MFP programa. 2010 m. ES teisės aktų leidėjai – šį kartą, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Taryba ir Parlamentas kartu – priėmė sprendimą dėl dar dviejų Ukrainai ir Moldovos Respublikai skirtų programų. Gruzijai ir Kosovui skirtos operacijos baigtos vykdyti 2010 m. 2011 m. ir 2012 m. pradžioje Komisija baigė įgyvendinti Serbijai, Armėnijai ir Moldovai skirtas MFP programas ir toliau rengėsi įgyvendinti Bosnijai ir Hercegovinai bei Ukrainai skirtas programas. 2010 m. ir 2011 m. pradžioje bendra ekonominė padėtis labai pagerėjo, todėl šiek tiek sumažėjo šalių, galinčių gauti MFP, mokėjimų balansui nepalankių aplinkybių. Todėl 2011 m. Komisija priėmė tik du naujus pasiūlymus: 2011 m. sausio mėn. dėl Gruzijos, o 2011 m. gruodžio mėn. dėl Kirgizijos Respublikos. Kita vertus, sprendimų dėl šių pasiūlymų priėmimas užtruko, nes Parlamentas ir Taryba nesutarė dėl procedūrų, taikytinų įgyvendinant šiuos pasiūlymus. Konkrečiau, du teisės aktų leidėjai nesutaria dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą, kuriame kiekvienos MFP operacijos atveju nustatomos ekonominės politikos priemonės, kurias turi įgyvendinti MFP gaunanti šalis (žr. 2.3 dalį). Nuo 2011 m. antrojo pusmečio finansavimo sąlygos pasaulio kapitalo rinkose labai pablogėjo, iš dalies dėl euro zonos valstybių skolos krizės poveikio. Be to, dėl Arabų pavasario ir susijusių politinių bei ekonominių neramumų Viduržemio jūros regiono arabų šalyse partnerėse[2] sustiprėjo šių šalių biudžetams ir išorės pozicijoms nepalankios aplinkybės. Dėl šių pokyčių 2012 m. išaugo MFP poreikis. Pirmiausia 500 mln. EUR MFP paprašė Egipto vyriausybė (prašymas pirmą kartą pateiktas 2011 m. birželio mėn. ir atnaujintas 2012 m. vasario mėn. ir lapkričio mėn.). Vėliau, 2012 m. gruodžio mėn., dėl MFP kreipėsi Jordanijos valdžios institucijos prašydamos suteikti iki 200 mln. EUR paskolą. Kartu su TVF įvertinusi nepatenkintus Jordanijos išorės finansavimo poreikius, Komisija 2013 m. balandžio mėn. priėmė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo suteikti Jordanijai MFP, skiriant iki 180 mln. EUR paskolą, išmokėtiną per 2013–2014 m. Be to, 2013 m. vasario mėn. Armėnijos valdžios institucijos taip pat atsiuntė prašymą pradėti naują MFP operaciją. Komisija išnagrinėjo šį prašymą ir svarsto galimybę priimti susijusį pasiūlymą vėliau 2013 m. 2.2. MFP pagrindų reglamentas Dar 2003 m. Europos Parlamentas pripažino, kad vienas iš pagrindinių MFP priemonės trūkumų yra ilgas sprendimų priėmimo procesas – sprendimus dėl atskirų MFP operacijų kiekvienu konkrečiu atveju priimdavo Taryba, pasikonsultavusi su Parlamentu. Be to, Parlamentas pabrėžė, kad reikia skaidraus visos MFP priemonės teisinio pagrindo. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, teisėkūros sprendimus dėl atskirų MFP operacijų pagal įprastą teisėkūros procedūrą (bendru sprendimu) priima Parlamentas ir Taryba, todėl sprendimų priėmimo procesas yra dar ilgesnis. Dėl šios priežasties vis aktyviau raginama supaprastinti sprendimų dėl MFP priėmimo procedūrą. Kaip parodė finansų ir valstybių skolos krizė, siekiant veiksmingai susidoroti su kritinėmis makroekonominėmis ir finansų situacijomis, reikalinga reagavimo į krizę priemonė, kuria būtų galima greitai ir veiksmingai pasinaudoti. Atsižvelgdama į šiuos pokyčius, Komisija 2011 m. liepos 4 d. priėmė pasiūlymą dėl pagrindų reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims[3]. Pagrindiniai pasiūlymo tikslai yra šie: i) padidinti makrofinansinės pagalbos veiksmingumą užtikrinus spartesnį ir efektyvesnį sprendimų priėmimo procesą; ii) sprendimų priėmimo procesą suderinti su sprendimų dėl kitų finansinių priemonių (daugiausia susijusių su išorės santykiais) priėmimo procesu; iii) nustatyti MFP priemonę reglamentuojančias taisykles ir numatyti bendrą Europos Parlamento atsakomybę už šias taisykles; iv) atnaujinti ir supaprastinti kai kurias taisykles. Dėl Komisijos 2011 m. liepos mėn. pasiūlyto pagrindų reglamento nuo pat jo pateikimo buvo daug diskutuojama ir Taryboje, ir Parlamente. Vis dėlto du teisės aktų leidėjai užtruko priimti pagrindų reglamentą, nes nesutarė dėl procedūrinių klausimų. Parlamentas ir Taryba atkakliai laikėsi nuomonės, kad sprendimai dėl atskirų MFP operacijų ir toliau turi būti priimami taikant įprastą teisėkūros procedūrą. Komisijos nuomone, tokiu atveju nebūtų pasiektas nė vienas iš pagrindinių Komisijos pasiūlymo tikslų. Visų pirma sprendimų priėmimo procesas būtų buvęs lėtesnis, sudėtingesnis ir mažiau nuspėjamas, o ne spartesnis, veiksmingesnis ir skaidresnis. Be to, nebūtų buvę nustatyta visa apimančių taisyklių, nes priimdami vėlesnius sprendimus dėl MFP teisės aktų leidėjai būtų galėję bet kada nukrypti nuo pagrindų reglamento. Galiausiai Komisijai didelį susirūpinimą kėlė tam tikri konstituciniai aspektai. Todėl 2013 m. gegužės 8 d. Komisija nusprendė atsiimti savo pasiūlymą. 2.3 Išeities iš aklavietės, susijusios su naujų MFP operacijų patvirtinimu, paieškos Europos Parlamentas ir Taryba jau nuo 2011 m. kovo 1 d., kai įsigaliojo naujasis reglamentas dėl komiteto procedūros[4], diskutuoja dėl Komisijos pasiūlymų teikti MFP Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai. Nors dėl pasiūlymų turinio iš esmės sutariama, skiriasi šių dviejų institucijų nuomonė dėl priimant susitarimo memorandumą taikytinos komiteto procedūros. Supratimo memorandume nustatomos ekonominės politikos priemonės, kurios Komisijos ir pagalbą gaunančios šalies susitarimu privalo būti taikomos įgyvendinant MFP. Parlamentas atkakliai laikosi nuomonės, kad reikėtų taikyti patariamąją procedūrą (neprivaloma valstybių narių nuomonė), tačiau Taryba tvirtina, kad reikia taikyti nagrinėjimo procedūrą (privaloma valstybių narių nuomonė). Komisija pasiūlė įvairių kompromisinių variantų, ir šalys žengė žingsnį ribų nustatymu pagrįsto sprendimo link. Diskusijos vyko ir svarstymuose dėl MFP pagrindų reglamento, ir vykstant taikinimo procedūrai, susijusiai su MFP Gruzijai. Tikėtina, kad Parlamentas ir Taryba dėl šio klausimo susitars antrajame 2013 m. ketvirtyje ir taip atvers kelią sprendimams dėl MFP Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai, taip pat sprendimams dėl kitų būsimų MFP operacijų. 3. 2012 m. Makrofinansinės pagalbos operacijos 3.1. Apžvalga 2012 m. baigta vykdyti 2009 m. patvirtinta Armėnijai skirta MFP operacija. Antrosios (paskutinės) pagalbos dalies 39 mln. EUR paskola Armėnijos valdžios institucijoms buvo išmokėta 2012 m. vasario mėn. Pirmoji pagalbos dalis ir antrosios dalies dotacija buvo išmokėtos 2011 m. Taip buvo baigta 100 mln. EUR MFP operacija, kurią vykdant suteikta 65 mln. EUR paskola ir 35 mln. EUR dotacija. 2012 m. balandžio mėn. Komisija išmokėjo trečiąją (paskutinę) Moldovai skirtos MFP, kurią sudarė 90 mln. EUR dotacija, dalį (30 mln. EUR). 2010 m. patvirtintos Ukrainai skirtos MFP, kuri kartu su lėšomis, šiai šaliai skirtomis pagal ankstesnę 2002 m. patvirtintą operaciją, sudaro 610 mln. EUR paskolą, įgyvendinimas 2012 m. vėl buvo atidėtas dėl to, kad reikėjo susitarti su Ukrainos valdžios institucijomis dėl tam tikrų susitarimo memorandumo sąlygų, taip pat dėl to, kad buvo nutrauktas TVF programos įgyvendinimas, o vėliau, 2012 m. gruodžio mėn., ši programa baigė galioti. Dėl susitarimo memorandumo susitarta 2012 m. viduryje, ir jis pasirašytas 2013 m. vasario mėn. Ukrainos ir ES aukščiausiojo lygio susitikime. Vis dėlto pirmasis mokėjimas pagal šią MFP operaciją galės būti atliktas tik Ukrainos valdžios institucijoms ir TVF susitarus dėl naujos finansinės pagalbos programos. Dėl 2009 m. patvirtintos Bosnijai ir Hercegovinai skirtos MFP (100 mln. EUR paskola) pasakytina, kad susitarimo memorandumo ir paskolos susitarimo galiojimas pratęstas vieneriems metams iki 2013 m. lapkričio mėn. Pirmoji pagalbos pagal šią operaciją dalis (50 mln. EUR ) išmokėta 2013 m. vasario mėn. 2012 m. Europos Parlamentas ir Taryba svarstė du 2011 m. Komisijos priimtus pasiūlymus dėl teisės aktų dėl naujų MFP operacijų – pasiūlymą suteikti MFP Gruzijai skiriant 23 mln. EUR paskolą ir 23 mln. EUR dotaciją ir pasiūlymą suteikti išimtinę[5] MFP Kirgizijos Respublikai skiriant 15 mln. EUR paskolą ir 15 mln. EUR dotaciją. Kaip paaiškinta 2.3 dalyje, sprendimų dėl šių pasiūlymų priėmimas užtruko dėl nesutarimo procedūriniu klausimu. 3.2. Atskiros operacijos pagalbą gaunančiose šalyse 2012 m. 3.2.1. Bosnija ir Hercegovina 2009 m. Taryba patvirtino[6] makrofinansinės pagalbos Bosnijai ir Hercegovinai teikimą skiriant iki 100 mln. EUR paskolą. Susijęs susitarimo memorandumas ir paskolos susitarimas pasirašyti 2010 m. lapkričio mėn., tačiau – iš dalies dėl to, kad po 2010 m. spalio mėn. įvykusių visuotinių rinkimų ilgai užtruko vyriausybės sudarymas – paskolos susitarimą Bosnijos ir Hercegovinos prezidiumas ratifikavo tik 2011 m. rugpjūčio mėn. 2012 m. MFP lėšų nebuvo išmokėta, nes valdžios institucijos neįvykdė susitarimo memorandume sutartų sąlygų. Atsižvelgdama į tai, kad buvo sudarytas rezervinis susitarimas su TVF, ir į tai, kad valdžios institucijos ėmėsi veiksmų viešųjų finansų tvarumui didinti, Komisija pratęsė Bosnijai ir Hercegovinai nustatytą galimybės gauti MFP laikotarpį vieneriais metais iki 2013 m. lapkričio 7 d. Pirmoji šios MFP dalis – 50 mln. EUR – buvo išmokėta 2013 m. vasario mėn. Antrąją dalį numatoma išmokėti antroje 2013 m. pusėje, jei tik TVF programa bus toliau tinkamai vykdoma ir bus įgyvendintos visos susitarimo memorandume nustatytos politikos sąlygos. Po pirminių pasaulinės ekonomikos krizės padarinių šiek tiek atsigavusi ekonomika (2010 m. ir 2011 m. BVP augimas pasiekė 1 proc.) 2012 m. vėl ėmė smukti ir pablogėjusių išorės sąlygų neigiamai paveiktas realusis BVP sumažėjo 0,7 proc. Išorės disbalansas vėl didėja, o einamosios sąskaitos deficitas pasiekė 9,4 proc. BVP. Atsižvelgdamos į didėjantį makroekonominį disbalansą ir stiprėjantį susirūpinimą dėl makroekonominio stabilumo, valdžios institucijos 2012 m. rugsėjo mėn. sudarė naują 400 mln. EUR vertės rezervinį susitarimą su TVF 3.2.2. Armėnija 2012 m. pradžioje Komisija baigė įgyvendinti Armėnijai skirtą MFP programą, dėl kurios sprendimas priimtas 2009 m. pabaigoje[7]. Pagal šią programą ES Armėnijai iš viso suteikė 100 mln. EUR paramą (35 mln. EUR dotaciją ir 65 mln. EUR paskolą), kurią išmokėjo dviem dalimis. Pagalba buvo suteikta atsižvelgus į ekonominių reformų programą, remiamą pagal 2010 m. birželio mėn. TVF vykdomosios valdybos patvirtintą trejų metų finansavimo susitarimą, pagal kurį taikoma išplėstinė fondo priemonė ir išplėstinė kredito priemonė. Pirmoji MFP dalis – 40 mln. EUR – buvo išmokėta 2011 m. birželio mėn., o antroji 60 mln. EUR dalis buvo išmokėta 2011 m. gruodžio mėn. (dotacija) ir 2012 m. vasario mėn. (paskola)[8]. 2012 m. Armėnijos ekonomika toliau stiprėjo. 2011 m. BVP augimas buvo 4,7 proc., o 2012 m. pasiekė 7,2 proc. Augimo stiprėjimą 2012 m. daugiausia lėmė privataus vartojimo padidėjimas (2012 m. privatus vartojimas padidėjo 10,2 proc., o 2011 m. tik 2,4 proc.) ir grynasis eksportas. Be to, dėl palankių oro sąlygų pagaminta daugiau žemės ūkio produktų. Neigiamas aspektas – toliau mažėjo vidaus ir užsienio investicijos, o tai rodo, kad Armėnijos ekonomikos augimas gali sulėtėti. Atsižvelgdamos į blogesnes ekonomines perspektyvas, Armėnijos valdžios institucijos 2013 m. vasario mėn. pateikė Komisijai prašymą pradėti naują MFP programą. Ši pagalba būtų skirta lėšoms, suteiktoms pagal rengiamą naują finansavimo susitarimą su TVF, papildyti. Šį prašymą svarsto Komisija. 3.2.3. Gruzija Po 2008 m. rugpjūčio mėn. Gruzijos karinio konflikto su Rusija ES donorų konferencijoje įsipareigojo skirti visapusišką 500 mln. EUR vertės paramą Gruzijos ekonomikai atkurti. Buvo nustatytos dvi galimos – kiekviena 46 mln. EUR vertės – MFP programos. Pirmoji programa sėkmingai užbaigta vykdyti 2009–2010 m. Dėl antrosios dalies Komisija priėmė pasiūlymą 2011 m. sausio mėn. Tačiau teisėkūros sprendimo dėl šios programos priėmimas užtruko, nes Europos Parlamentas ir Taryba nesutaria dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą (žr. 2.3 dalį). Pagrindiniai pasiūlymo dėl 46 mln. EUR MFP (kurią lygiomis dalimis sudaro paskola ir dotacija) tikslai yra patenkinti Gruzijos išorės finansavimo poreikius ir sumažinti jos biudžeto finansavimo poreikius, kartu remiant pastangas konsoliduoti šalies biudžetą ir stabilizuoti išorės poziciją, taip pat skatinant struktūrines reformas. Nors 2012 m. Gruzijos ekonomika toliau smarkiai augo (preliminariais duomenimis – 6,1 proc.)[9], jos išorinis pažeidžiamumas, kaip rodo dviženklis einamosios sąskaitos deficito ir BVP santykio rodiklis, didelė bendroji skola užsieniui ir mažėjančios tiesioginės užsienio investicijos, išlieka didelis. Šie trūkumai ir nerami padėtis pasaulyje paskatino valdžios institucijas prašyti pradėti dar vieną TVF programą. Todėl 2012 m. balandžio mėn. buvo patvirtintas dvejų metų susitarimas su Fondu, pagal kurį kartu taikomas rezervinis susitarimas ir rezervinė kredito priemonė. Kadangi šis susitarimas yra prevencinio pobūdžio, tai reiškia, kad MFP programa gali būti pradėta vykdyti tik Gruzijai faktiškai pasinaudojus TVF programa. 3.2.4. Moldovos Respublika 2012 m. Komisija baigė įgyvendinti Moldovos Respublikai skirtą MFP programą, Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu[10] patvirtintą 2010 m. spalio mėn. Pagal šią programą ES skyrė Moldovai 90 mln. EUR MFP, kurią sudarė trimis dalimis išmokėtina dotacija. Pagalba suteikta atsižvelgus į ekonominę programą, remiamą pagal 2010 m. sausio mėn. TVF vykdomosios valdybos patvirtintą trejų metų finansavimo susitarimą, pagal kurį taikoma išplėstinė fondo priemonė ir išplėstinė kredito priemonė. Pirmosios dvi –40 mln. EUR ir 20 mln. EUR – dalys buvo išmokėtos atitinkamai 2010 m. gruodžio mėn. ir 2011 m. rugsėjo mėn. Trečioji MFP dalis (30 mln. EUR) buvo išmokėta 2012 m. balandžio mėn.[11]. Ekonomikos augimas 2012 m. smarkiai sulėtėjo dėl neigiamų išorinių sukrėtimų, įskaitant sumažėjusią eksporto į ES paklausą ir nepalankias oro sąlygas (atšiauri žiema ir sausringa vasara), kurie paveikė didelį šios šalies žemės ūkio sektorių. 2012 m. užfiksuotas neigiamas BVP augimo pokytis – -0,8 proc.[12]; tai rodo smarkų sulėtėjimą, palyginti su 2011 m., kai BVP augimas buvo 6,8 proc. Išorės reikalų srityje einamosios sąskaitos deficitas šiek tiek sumažėjo iš dalies dėl to, kad dėl susilpnėjusios vidaus paklausos sumažėjo importas, tačiau ir dėl to, kad dėl nenutrūkstamų perlaidų padidėjo grynųjų pajamų perviršis ir padaugėjo grynųjų vienašalių pervedimų. Nepaisant šių teigiamų pokyčių, dabartinis einamosios sąskaitos deficitas vis dar didelis ir išliks pagrindiniu pažeidžiamumą lemiančiu veiksniu 2013 m. Kitas pažeidžiamumą lemiantis veiksnys yra didelis ir vis dar didėjantis įsiskolinimas užsieniui, kuris 2012 m. jau sudarė 84,5 proc. BVP (2011 m. pabaigoje – 77,6 proc.). Išorės rizika šiek tiek sumažėjo po antrajame ir trečiajame ketvirčiuose centrinio banko atliktų intervencijų į rinką oficialiosioms atsargoms papildyti. Dėl politinės krizės, kuri prasidėjo 2013 m. vasario mėn. iširus koalicinei vyriausybei, nepavyko užbaigti rengti galutinės finansavimo susitarimo su TVF, pagal kurį taikoma išplėstinė fondo priemonė ir išplėstinė kredito priemonė, programos apžvalgos, kurią iš pradžių planuota paskelbti 2013 m. sausio mėn., vėliau – 2013 m. balandžio mėn., dabar – 2013 m. liepos mėn. Skelbiant šią ataskaitą tolesnio susitarimo sudarymo perspektyvos nebuvo aiškios. 3.2.5. Ukraina Atsižvelgdama į pastovų išorės finansavimo trūkumą ir siekdama paremti ekonominių reformų procesą šioje šalyje, ES 2010 m. liepos mėnesį priėmė sprendimą suteikti Ukrainai iki 500 mln. EUR MFP[13]. Kartu su 110 mln. EUR, vis dar galimų gauti pagal 2002 m. priimtą sprendimą dėl MFP[14], bendra potencialios MFP suma sudarė 610 mln. EUR. Susitarimo memorandumas, kuriame nustatytos su pagalbos išmokėjimu susijusios politikos sąlygos, ir paskolos susitarimas buvo pasirašyti 2013 m. liepos mėn. Susitarimo memorandume yra numatytos politikos priemonės, taikytinos pagrindinėse valstybės finansų valdymo, prekybos ir mokesčių, energetikos sektoriaus reformavimo ir finansų reguliavimo suderinimo srityse. 2013 m. numatyti mokėjimai bus atlikti tik jei Ukraina atnaujins naudojimąsi lėšomis pagal naują paramos susitarimą su TVF, dėl kurio, 2012 m. gruodžio mėn. baigus galioti ankstesniam 15,4 mlrd. USD vertės rezerviniam susitarimui, šiuo metu vyksta Ukrainos valdžios institucijų ir TVF derybos. Antroji ir trečioji pagalbos dalys bus išmokėtos, tik jei – be ankstesnės sąlygos – taip pat bus padaryta pakankama pažanga įgyvendinant susitarimo memorandume nustatytas struktūrinės politikos sąlygas. 2012 m. realiojo BVP augimas Ukrainoje nuo 5,2 proc. 2011 m. sulėtėjo iki 0,2 proc. daugiausia dėl blogėjančių išorės sąlygų, sumažėjusios Ukrainos metalo eksporto paklausos ir nedidelių investicijų. Nepaisant augimo sulėtėjimo ir defliacijos tendencijų, Ukrainos nacionalinis bankas, siekdamas apsaugoti vietos valiutą nuo devalvacijos, laikėsi griežtos pinigų politikos. Biudžeto deficitas, daugiausia dėl fiskalinės drausmės susilpnėjimo prieš parlamento rinkimus ir vis daugiau energijai skiriamų subsidijų, 2012 m. padidėjo iki maždaug 6 proc. BVP (2011 m. – 4,2 proc. BVP). Šalies išorinis pažeidžiamumas didėja, nes einamosios sąskaitos deficitas 2012 m. padidėjo iki 8,4 proc. BVP, o užsienio valiutos atsargos sumažėjo beveik ketvirtadaliu. Pažanga įgyvendinant struktūrines reformas buvo nevienoda – energetikos politikos srityje šiek tiek pasistūmėta į priekį, tačiau valstybės finansų valdymo reforma užstrigo, o viešųjų pirkimų sistemai vis dar stinga skaidrumo. 3.2.6. Kirgizijos Respublika Kadangi dėl etninio ir politinio smurto protrūkių smarkiai sumažėjo ekonominės veiklos mastas ir susidarė didelis išorės finansavimo trūkumas, 2010 m. liepos mėn. Biškeke vykusioje tarptautinėje donorų konferencijoje ES įsipareigojo remti Kirgizijos Respublikos ekonomikos atkūrimą. Todėl 2011 m. gruodžio 20 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl sprendimo suteikti Kirgizijos Respublikai iki 30 mln. EUR MFP (15 mln. EUR paskolą ir 15 mln. EUR dotaciją). Siūlymas vykdyti šią MFP operaciją išimties tvarka, t. y. už įprastos geografinės MFP teikimo zonos ribų, buvo pagrįstas tuo, kad šioje šalyje sparčiai vykdomos demokratijai palankios politinės ir ekonominės reformos, ir tuo, kad šalis yra ES ekonomiškai ir politiškai svarbiame regione. Tuo pat metu 2011 m. birželio mėn. TVF susitarė su Kirgizijos valdžios institucijomis dėl trejų metų programos, remiamos pagal susitarimą, pagal kurį taikoma išplėstinė kredito priemonė. Tačiau sprendimo dėl šios Kirgizijos Respublikai skirtos MFP operacijos priėmimas užtruko, nes du teisės aktų leidėjai nesutaria dėl to, kokią procedūrą reikėtų taikyti priimant susitarimo memorandumą (žr. 2.3 dalį). 2012 m. Kirgizijos Respublikos ekonomikos augimas buvo tik 0,9 proc., t. y. daug mažesnis nei anksčiau prognozuota, nes dėl geologinių veiksnių smarkiai sumažėjo gamyba aukso gavybos sektoriuje. Be aukso gavybos sektoriaus ekonomikos augimas 2012 m. pasiekė apie 4,8 proc., nes po pasaulinio nuosmukio ir vidaus politinių ir etninių konfliktų nulemto smarkaus sulėtėjimo 2009 m. ir 2010 m. pamažu atsigauna gamybos, statybų ir paslaugų veikla. Einamosios sąskaitos deficitas dėl sumažėjusio aukso eksporto ir padidėjusių naftos kainų 2012 m. padidėjo iki maždaug 9 proc. BVP. Nepaisant griežtos pinigų politikos 2012 m. pabaigoje infliacija dėl didėjančių tarptautinių kuro ir maisto kainų pasiekė 7,5 proc. Bendrasis biudžeto deficitas daugiausia dėl geresnio pajamų surinkimo sumažėjo iki maždaug 5,3 proc. BVP (neskaičiuojant energetikos infrastruktūros projektų). Išplėstinė kredito priemonės programa kol kas įgyvendinama tolydžiai – Kirgizija įgyvendino visus 2012 m. birželio pabaigai numatytus kiekybinius programos tikslus ir atitiko visus, išskyrus vieną, struktūrinius kriterijus. 4. Tinkamo MFP lėšų panaudojimo užtikrinimas. Veiklos vertinimai ir ex-post vertinimai 4.1. Veiklos vertinimai Laikydamasi ES finansinio reglamento reikalavimų, Komisija, padedama išorės konsultantų, atlieka veiklos vertinimus, kad deramai įsitikintų, jog pagalbą gaunančiose šalyse tinkamai veikia administracinės ir finansinės procedūros. Atliekant veiklos vertinimus daugiausia dėmesio skiriama viešųjų finansų valdymo sistemoms, visų pirma finansų ministerijos ir centrinio banko procedūroms ir darbo organizavimui, konkrečiau – sąskaitų, į kurias pervedamos ES lėšos, administravimui. Be to, daug dėmesio skiriama išorės audito institucijų veiklai, jų nepriklausomumui, darbo programoms ir jų taikomų kontrolės priemonių veiksmingumui. Atliekant naujausius veiklos vertinimus nagrinėtos ir viešųjų pirkimų agentūrų taikomos procedūros. 2012 m. Komisija užbaigė veiklos vertinimą Kirgizijos Respublikoje. Kadangi yra galimybė, kad bus pradėtos naujos Egiptui ir Jordanijai skirtos MFP operacijos, šiose dviejose šalyse atitinkamai 2013 m. vasario mėn. ir 2013 m. balandžio mėn. buvo atliktas veiklos vertinimas. 4.2. Ex post vertinimai Laikydamasi ES finansinio reglamento, Komisija, siekdama įvertinti MFP poveikį, atlieka MFP programų ex post vertinimus. Pagrindiniai ex post vertinimų tikslai: i) išanalizuoti ekonominį MFP poveikį pagalbą gaunančios šalies ekonomikai, ypač jos išorės pozicijos tvarumui; ii) įvertinti papildomą ES intervencijos naudą. Remiantis šių vertinimų išvadomis tobulinami MFP valdymo metodai. 2011 m. pradėti du nauji Libanui ir Gruzijai skirtų MFP operacijų ex post vertinimai buvo užbaigti 2012 m. 2012 m. buvo pradėtas ir užbaigtas naujas Kosovui skirtos MFP ex post vertinimas[15]. Atlikus Libanui skirtos MFP programos ex post vertinimą padaryta išvada, kad nors tikslas stabilizuoti šios šalies makroekonominę padėtį iš esmės buvo pasiektas, poveikis struktūrinėms reformoms dėl itin sudėtingų ir nestabilių politinių aplinkybių buvo nedidelis. Dėl MFP programos poveikio Gruzijos struktūrinėms reformoms pasakytina, kad atlikus ex post vertinimą padaryta išvada, jog, nors biudžeto sudarymo ir vykdymo srityse padaryta didelė pažanga, vidaus kontrolės, audito ir apskritai skaidrumo ir atskaitomybės srityse turėjo būti daugiau padirbėta. Atlikus Kosovui skirtos MFP programos ex post vertinimą padaryta išvada, kad ši programa daugiausiai reikšmės turėjo dviem atžvilgiais: i) suteikė Kosovo valdžios institucijoms papildomą priemonę itin svarbioms reformoms šalyje paspartinti; ii) padidino tarptautinį pasitikėjimą Kosovo vyriausybe jos veiklos pradžioje. Neseniai baigtų vykdyti trijų Serbijai, Moldovai ir Armėnijai skirtų MFP operacijų ex post vertinimai bus atlikti 2013 m. 5. Prašymai suteikti pagalbą ir būsimi Komisijos pasiūlymai. Biudžeto padėtis Į 2013 m. planuojamas MFP operacijas įeina: i) dvi vykdomos programos (Bosnija ir Hercegovina bei Ukraina); ii) dvi 2011 m. Komisijos pasiūlytos programos (Gruzija ir Kirgizijos Respublika), kurios bus pradėtos įgyvendinti, kai teisės aktų leidėjai, kaip tikimasi, priims atitinkamus sprendimus; iii) iki trijų naujų programų pagal iki šiol iš Europos kaimynystės politikos šalių (Egiptas, Jordanija, Armėnija) gautus prašymus. Dėl šiuo metu įgyvendinamų MFP operacijų pasakytina, kad paskutinioji pagalbos dalis pagal Bosnijai ir Hercegovinai skirtą programą bus išmokėta (jei tai bus patvirtinta) ne vėliau kaip lapkričio mėn. Mokėjimai pagal Ukrainai skirtą programą, įskaitant pirmos pagalbos dalies išmokėjimą, bus atliekami tik jei Ukraina sudarys naują finansavimo susitarimą su TVF ir įgyvendins susitarimo memorandume nustatytas politikos sąlygas. 2013 m., po to, kai Europos Parlamentas ir Taryba, kaip tikimasi, priims atitinkamus teisėkūros sprendimus, Komisija taip pat planuoja išmokėti lėšų pagal Gruzijai ir Kirgizijos Respublikai skirtas MFP programas. Šiuo metu numatoma pirmąsias pagalbos dalis pagal šias programas išmokėti 2013 m., o antrąsias dalis – 2014 m. Gruzijos atveju MFP, kaip nurodyta, galės būti mokama tik jei Gruzija nuspręs faktiškai pasinaudoti lėšomis pagal šiuo metu prevenciniu laikomą susitarimą su TVF, pagal kurį taikomas rezervinis susitarimas ir rezervinė kredito priemonė. Kaip minėta, Egiptas 2012 m. lapkričio mėn. atnaujino savo prašymą suteikti 500 mln. EUR MFP. Komisija svarsto galimybę priimti pasiūlymą teikti MFP su sąlyga, kad TVF ir Egipto valdžios institucijos sudarys susitarimą dėl TVF programos. Šią MFP greičiausiai sudarytų 450 mln. EUR paskola ir 50 mln. EUR dotacija. Suteikus šią MFP būtų padėta sureguliuoti Egipto mokėjimų balansą ir paremtos pastangos vykdyti reformas sudėtingu politinių permainų laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kada bus priimtas pasiūlymas ir sprendimas, pirmoji pagalbos dalis galėtų būti išmokėta 2013 m., o likusi MFP – 2014 m. 2012 m. gruodžio mėn. Jordanijos valdžios institucijos pateikė prašymą suteikti MFP skiriant iki 200 mln. EUR paskolą. Komisija kartu su TVF įvertino nepatenkintus Jordanijos išorės finansavimo poreikius ir svarsto galimybę 2013 m. pateikti pasiūlymą suteikti MFP skiriant 180 mln. EUR paskolą. Šiuo atveju pirmoji pagalbos dalis taip pat galėtų būti išmokėta 2013 m. Be to, tikėtina, kad bus pradėta vykdyti nauja Armėnijai skirta operacija, nes 2013 m. vasario mėn. Komisija iš Armėnijos valdžios institucijų gavo prašymą suteikti MFP. Ši operacija pratęstų 2012 m. baigtą įgyvendinti MFP programą, ir ja būtų siekiama padėti šaliai padengti 2013–2014 m. prognozuojamą išorės finansavimo trūkumą, papildant pagal šiuo metu rengiamą naują finansavimo susitarimą TVF skirtus išteklius. Galiausiai tarp šiuo metu 2014 m. planuojamų MFP operacijų yra numatyta Kosovui skirta programa, kuri galės būti įgyvendinama, jei bus aiškiai nustatytas finansavimo trūkumas. 2010 m. pasibaigus ankstesnei programai, nauja operacija būtų įkūnijamas 2008 m. birželio mėn. Kosovui skirtoje donorų konferencijoje ES prisiimtas sąlyginis įsipareigojimas suteikti iki 100 mln. EUR pagalbą. 1 lentelėje pateikiama 2011 m., 2012 m. ir 2013 m. (preliminarūs duomenys) su MFP dotacijomis susijusių įsipareigojimų ir mokėjimų apžvalga. 2013 m. prognozė yra tik preliminari ir priklausys nuo įvairių Komisijai nepavaldžių veiksnių. 2013 m. planuojamų dotacijų operacijų vertė iš esmės neviršija 2013 m. viršutinių biudžeto ribų. Dėl paskolų pasakytina, kad bendra su MFP skolinimo operacijomis susijusių likusių atgauti lėšų suma 2012 m. pabaigoje buvo 545 mln. EUR. Šiai sumai yra suteikta Išorės veiksmų garantijų fondo[16], kuriame sukaupiama suma, lygi 9 proc. likusių atgauti lėšų, garantija. Šio fondo, kurį sudaro įmokos iš ES biudžeto, garantija teikiama ne tik MFP, bet ir Euratomo bei EIB paskoloms trečiosioms šalims. 2013 m. numatytų MFP skolinimo operacijų atveju į garantijų fondą būtų įmokėta apie 72,3 mln. EUR. [1] Šis pavadinimas nekeičia pozicijų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliuciją 1244 bei Tarptautinio Teisingumo Teismo nuomonę dėl Kosovo nepriklausomybės deklaracijos. [2] Bendros informacijos apie ekonomikos pokyčius pietinėse kaimyninėse šalyse taip pat pateikiama leidinyje „The EU's neighbouring economies: coping with new challenges“, vienkartinis leidinys nr. 86, 2011 m. lapkričio mėn., Ekonomikos ir finansų reikalų GD, Europos Komisija. 2013 m. viduryje planuojama išleisti naują vienkartinį leidinį pavadinimu „The EU's Neighbouring Economies: Managing economic policies amid increased global uncertainty“. (http://ec.europa.eu/economy_finance/publications/occasional_paper/2011/index_en.htm). [3] 2011 m. liepos 4 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos bendrosios nuostatos dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims (COM(2011) 396 galutinis). [4] 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 182/2011. [5] Ši pagalba „išimtinė“ tuo atžvilgiu, kad yra teikiama šaliai, esančiai už įprastos geografinės MFP teikimo zonos, kuri apima šalis kandidates, potencialias šalis kandidates ir kaimynines šalis, ribų. [6] 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/891/EB. [7] 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/890/EB. [8] Išsamiau apie šios programos įgyvendinimą žr. 2012 m. birželio 28 d. Komisijos ataskaitą dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo 2011 m., COM(2012) 339 final. [9] Atliekant šią analizę dėl patikimų duomenų stokos nebuvo atsižvelgta į Abchazijos ir Pietų Osetijos teritorijas. [10] 2010 m. spalio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 938/2010/ES. [11] Žr. 5 išnašą. [12] Skaičiuojant neatsižvelgta į atsiskyrusią Padniestrės teritoriją, nes neįmanoma gauti su ja susijusių patikimų duomenų. [13] 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 646/2010/ES. [14] 2012 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas Nr. 2002/639/EB. [15] Visų ex post vertinimų ataskaitos yra pateiktos Ekonomikos ir finansų reikalų GD svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/evaluation/completed/index_en.htm. [16] Daugiau informacijos pateikiama Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl bendrajame biudžete numatytų garantijų (ataskaita teikiama kas pusmetį).