KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl ES reagavimo į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais /* COM/2014/064 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl ES reagavimo į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais 1. Naujas neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais aspektas – dramatiški pobūdžio, masto ir poveikio pokyčiai Šiuo metu pasaulyje nepaprastai suintensyvėjo tarpvalstybinė neteisėta prekyba laukine fauna ir flora (neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais). Ji tapo viena iš pelningiausių nusikalstamų veiklų visame pasaulyje. Tokia prekyba nėra naujas reiškinys, tačiau jos mastas, pobūdis ir poveikis pastaraisiais metais labai pasikeitė. Pastarojo meto JT rezoliucijoje[1] neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais apibūdinta kaip „rimtas organizuotas nusikalstamumas“, vykdomas to paties tipo pasaulinių organizuotų nusikalstamų grupuočių kaip ir tos, kurios imasi prekybos žmonėmis, narkotikais ir šaunamaisiais ginklais. Kadangi kai kurios sukarintos grupuotės iš tos prekybos finansuoja savo veiklą, JT generalinis sekretorius ir Saugumo Taryba pripažino, kad brakonieriavimas ir neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais yra vienas nestabilumą Centrinėje Afrikoje kurstančių veiksnių, keliančių grėsmę taikai ir saugumui regione[2]. Trumpai apie neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais mastą ir vertę[3] Apskaičiuota, kad per pastarąjį dešimtmetį neteisėtai sumedžiotų Afrikos dramblių skaičius padvigubėjo, o dramblio kaulo sulaikyta triskart daugiau. 2012 m. brakonieriai sumedžiojo maždaug 22 000 dramblių. 2013 m. konfiskuota daugiau nei 40 tonų neteisėto dramblio kaulo. Afrikos dramblių populiacija, kuri, kaip skaičiuojama siekia 500 000, dabar veikiausiai mažėja visuose Afrikos subregionuose. Pietų Afrikoje smarkiai suintensyvėjo raganosių brakonieriavimas. 2013 m. nuo brakonierių rankos krito daugiau nei 1 000 raganosių, palyginti su 13 2007 m. Iš viso nuo 2010 m. Pietų Afrikoje, kurioje gyvena 80 % visos Afrikos raganosių populiacijos, brakonieriai sunaikino daugiau nei 2 500 raganosių. Jei Pietų Afrikoje brakonieriavimas ir toliau intensyvės tokiu pačiu tempu, regione raganosių populiacija ne vėliau kaip iki 2016 m. pradės mažėti. Pasaulinė tigrų populiacija sumažėjo nuo 100 000 (prieš šimtą metų) iki mažiau kaip 3 500 šiuo metu. Nuo brakonierių rankos žūva 78 % Sumatros tigrų. Apskaičiuota, kad juodojoje rinkoje raganosio ragai perparduodami už maždaug 40 000 EUR/kg (šiuo metu 1 kg aukso kaina yra apie 31 000 EUR), o dramblio kaulo žaliavos kaina siekia 620 kg/EUR. Tigrų kaulai parduodami iki 900 EUR/kg. Apskaičiuota, kad neteisėta medienos ruoša sudaro iki 30 % pasaulinės prekybos mediena ir lemia daugiau kaip 50 % atogrąžų miškų naikinimo Centrinėje Afrikoje, Amazonės baseine ir Pietryčių Azijoje. Apskaičiuota, kad bendra neteisėtos žvejybos vertė yra maždaug 10 mlrd. EUR per metus, t. y. 19 % deklaruojamos visų sugaunamų žuvų vertės. Neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais augimą daugiausia lėmė didelė ir didėjanti paklausa laukinės gamtos produktams, ypač tam tikrose Azijos dalyse[4], skurdas, silpnas valdymas, nestabilumas ir krizinė padėtis keliuose pagrindiniuose kilmės regionuose. Nusikaltėliams rankas atriša vykdymo užtikrinimo spragos ir nepakankamai atgrasios sankcijos. Neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais kelia rimtą grėsmę biologinei įvairovei ir darniam vystymuisi. Simbolinę reikšmę turinčios rūšys, tokios kaip drambliai, raganosiai, žmogbeždžionės, tigrai arba rykliai, ypač kenčia nuo neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais: kyla pavojus kai kurių iš šių rūšių išlikimui natūralioje aplinkoje. Dramblių ir raganosių brakonieriavimas dabar yra per visus laikus didžiausias; jis sustabdė populiacijų atsikūrimą, vykusį trejus paskutiniuosius dešimtmečius. Tačiau neteisėtai prekiaujama ir daug daugiau gyvūnų ir augalų rūšių (pvz., koralais, ropliais, skujuočiais, medicinos tikslais naudojamais augalais ir gyvūnais) bei produktų (pvz., mediena, medžio anglimis ir laukinių gyvūnų mėsa). Kadangi gyvūnai kontrabanda įvežami iš zonų, kuriose nėra sanitarinės kontrolės, gali paplisti ligos, taigi pavojuje atsidurtų visuomenės sveikata. Dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais nepalankiausioje padėtyje gyvenantys žmonės, įskaitant čiabuvių bendruomenes, netenka tvarių pragyvenimo šaltinių. Laukinės gamtos gėrybės tiesiogiai ar netiesiogiai, pavyzdžiui, per turizmą, yra reikšmingas ekonomikos sektorius daugelyje išsivysčiusių ir besivystančių šalių. Dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais šalių vyriausybės praranda kai kuriuos svarbius pajamų šaltinius, o tarptautiniai nusikaltėlių tinklai tarpsta. Tokia prekyba glaudžiai susijusi su korupcija ir neteisėtais pinigų srautais, pavyzdžiui, dėl pinigų plovimo, ir daro neigiamą poveikį teisinei valstybei ir geram valdymui. Neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais pareikalauja ir žmonių gyvybių: per pastaruosius dešimt metų apytikriai 1000 saugūnų žuvo kovos su brakonieriavimu operacijose. ES išlieka pagrindine neteisėtų laukinės gamtos produktų paskirties rinka, kurioje didelę paklausą turi pirmiausia tos rūšys, kurių kaina juodojoje rinkoje aukšta. O didžiausi ES uostai ir oro uostai yra svarbūs neteisėtos prekybos, ypač tarp Afrikos ir Azijos, tranzito punktai. Kiekvienais metais Europos Sąjungoje atliekama 2 500 laukinės gamtos produktų konfiskavimo operacijų[5]. Tam tikrų retų rūšių paukščiais, koralais, žuvimis ir vėžliais taip pat neteisėtai prekiaujama iš ES valstybių narių, ES viduje ar ar į trečiąsias šalis. Europolo duomenimis, organizuotų nusikalstamų grupuočių vaidmuo vykdant neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais auga, nes pelno tikimasi didžiulio, rizika būti sulaikytiems menka, o sankcijų lygis žemas.[6] Naujas neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais mastas ir matmuo patraukė daugiau politinio dėmesio, pavyzdžiui, iniciatyvų ėmėsi keletas ES valstybių narių[7]. Europos Parlamentas paragino sukurti specialų ES veiksmų planą[8]. 2012 m. gruodžio mėn. didelį susirūpinimą išreiškė JT Generalinė Asamblėja. 2013 m. Didžiojo aštuoneto šalių vadovai, Afrikos finansų šalių ministrai ir Azijos ir Ramiojo vandenyno šalių ekonominio bendradarbiavimo forumo vadovai įsipareigojo imtis veiksmų kovoje su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais. Šiuo komunikatu siekiama atkreipti dėmesį į būtinybę skubiai veiksmingiau spręsti neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais problemą visame pasaulyje. Jame apžvelgiamos ir įvertinamos esamos ES priemonės, padedančios kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais visame pasaulyje (2 dalis) ir ES viduje (3 dalis). Be to, juo pradedama diskusija dėl būsimo ES reagavimo kovojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais. 2. Pasauliniai veiksmai kovoje su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais Siekdama stiprinti tarptautines pastangas kovoje su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, ES rėmė įvairias iniciatyvas. 2.1. Prekybos reguliavimas Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES) siekiama užtikrinti, kad tarptautinė prekyba maždaug 35 000 saugomų gyvūnų ir augalų rūšių nekeltų grėsmės jų išlikimui. 2013 m. kovo mėn. CITES šalys sutarė dėl komplekso konkrečių veiksmų prieš brakonieriavimą ir neteisėtą prekybą daugeliu nykstančių rūšių (pvz., dramblių, raganosių, tigrų, atogrąžų medienos). ES yra viena pagrindinių konvencijos rėmėjų, suvaidinusi svarbų vaidmenį priimant šiuos veiksmus. Neteisėtos prekybos mediena srityje ES yra sudariusi dvišalius savanoriškus partnerystės susitarimus, pagal kuriuos ES remia šalių partnerių pastangas stiprinti miškų sektoriaus valdymą ir sukurti nacionalinę atsekamumo ir teisėtumo tikrinimo sistemą. ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planas buvo papildytas ES Medienos reglamentu, siekiant užtikrinti, kad į ES rinką tiekiama mediena ir medienos produktai būtų teisėtos kilmės. ES taip pat aktyviausiai kovoja su neteisėta, nedeklaruojama ir nereglamentuojama (NNN) žvejyba tarptautiniu lygiu: ji remia visapusišką rinkos ir kontrolės priemonių ir konkrečių veiksmų patvirtinimą regioninėse žuvininkystės valdymo organizacijose, FAO, JT ir Interpole. ES suteikė techninę pagalbą daugiau kaip 50 trečiųjų šalių, kad jos geriau laikytųsi tarptautinių kovos su NNN žvejyba įsipareigojimų. Blogiausiu atveju, jei trečiosios šalys atsisako bendradarbiauti, ES gali įtraukti tas šalis į juodąjį sąrašą ir tuo remdamasi neleisti joms prekiauti žuvininkystės produktais su ES. ES įtraukė nuostatas, kuriomis stiprinamas daugiašalių susitarimų dėl aplinkos veiksmingumas, ir nuostatas, susijusias su prekyba tokiose srityse kaip miškininkystė ir žuvininkystė, į visus pastaruoju metu su trečiosiomis šalimis (pavyzdžiui, Centrine Amerika, Kolumbija ir Peru, Singapūru) sudarytus laisvosios prekybos susitarimus. Vykstančiose derybose dėl laisvosios prekybos susitarimų, pavyzdžiui, su Kanada, Japonija, Tailandu, JAV ir Vietnamu, ES laikosi tokios pačios pozicijos. Be to, ES teikia papildomų prekybos lengvatų pagal bendrosios lengvatinių muitų tarifų sistemos specialią priemonę (BLS+) pažeidžiamoms besivystančioms šalims, kurios ratifikuoja ir įgyvendina tarptautines konvencijas dėl darnaus vystymosi ir gero valdymo, įskaitant CITES. 2.2. Taisyklių vykdymo užtikrinimas Daugelyje kilmės, tranzito ar galutinės rinkos šalių, kuriose siaučia brakonieriavimas ir neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, nacionalinėms teisėsaugos institucijoms stinga išteklių ir ryžto įgyvendinti galiojančias taisykles. Veiksmingas vykdymo užtikrinimas išlieka svarbiausia problema, o neteisėtos prekybos maršrutus nesunku pakreipti taip, kad būtų pasinaudota silpnomis grandimis pasaulinėje taisyklių vykdymo užtikrinimo sistemoje. Kaip pagrindinė Tarptautinio kovos su nusikaltimais laukinei gamtai konsorciumo (angl. ICCWC)[9] rėmėja (skyrusi 1,73 mln. EUR), Komisija siekia spręsti kai kurias šių problemų. Konsorciumas visų pirma rūpinasi informacijos ir žvalgybos informacijos mainais tarptautiniu mastu, vykdymo užtikrinimo koordinavimo pastangomis ir teisės aktų vykdymo užtikrinimo ir atitikties priežiūros gebėjimų stiprinimu, pavyzdžiui, skatindamas šalis naudotis jo sukurtą nusikaltimų laukinei gamtai ir miškams analizės priemonių rinkinį. 2.3. Tarptautinio bendradarbiavimo ir veiksmų rėmimas ES ir visos valstybės narės yra prisijungusios prie JT Konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą (UNTOC), kuri gali atlikti svarbų vaidmenį kovojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais tiek, kiek organizuota prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais pripažįstama „sunkiu organizuotu nusikalstamumu“, t. y. už kurį skiriama griežčiausia bausmė būtų bent ketverių metų laisvės atėmimo bausmė. Šiuo metu tokio masto sankcija už neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais numatyta ne visose valstybėse narėse. Kita svarbi priemonė yra Jungtinių Tautų konvencija prieš korupciją, kurios dar neratifikavo viena valstybė narė[10]. Konkrečios ir tikslinės priemonės kovojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais pagal abi konvencijas iki šiol davė ribotų rezultatų. Būtų galima toliau nagrinėti specialių priemonių, kaip antai JT konvencijos prieš tarptautinį organizuotą nusikalstamumą papildomo protokolo, tikslingumą. Finansinių veiksmų darbo grupė, kuri nustato standartus ir vertina kovos su pinigų plovimu priemonių įgyvendinimą, į nusikaltimų, su kuriais turėtų būti siejamos kovos su pinigų plovimu priemonės, sąrašą 2012 m. įtraukė nusikaltimus aplinkai[11]. Priemonės, kaip antai gairės, kurios padėtų įgyvendinti šią naują rekomendaciją, galbūt gali tikti kovoje su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais. Diplomatiniu lygmeniu klausimą dėl prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais ES iškėlė tiesiogiai pagrindinėms kilmės ir paklausos šalims, įskaitant per ES delegacijas. Iki šiol tarptautiniai veiksmai daugiausia sieti su Afrika. ES diplomatinių santykių strategijai galėtų būti naudingi intensyvesni santykiai su pagrindinėmis paklausos šalimis[12] ir kitais regionais, kuriuose klesti neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, ir aukšto lygio dialogas bei partnerystė regionų lygmeniu, kaip rodo kovos su NNN žvejyba patirtis. Šiuo klausimu nuskambėjo ir keletas kitų minčių, kaip antai, apie poreikį stiprinti sąsajas su pilietine visuomene bei privačiuoju sektoriumi ir apie galimybę sukurti pareigybę – JT specialųjį atstovą arba įgaliotinį, kuris sietų ir stebėtų įvairias pasaulyje vykdomų veiksmų kryptis. Be to, ES sudarė nemažai partnerystės ir bendradarbiavimo susitarimų su trečiųjų šalių partneriais, pavyzdžiui, su Indonezija, Filipinais, Vietnamu, Tailandu ir Singapūru. Tai rodo šalių ryžtą stengtis bendradarbiauti aplinkos klausimais, pavyzdžiui, stiprinti gebėjimus siekiant tapti daugiašalių aplinkosaugos susitarimų šalimis ir tuos susitarimus įgyvendinant. Į šiuos susitarimus taip pat įtrauktos nuostatos dėl bendradarbiavimo kovoje su organizuotu nusikalstamumu. 2.4. Vystomasis bendradarbiavimas Vykdydama vystomąjį bendradarbiavimą, ES siekė mažinti į laukinei gamtai gresiančius pavojus: dėtos pastangos išsaugoti, stiprinti gebėjimus ir remti vykdymo užtikrinimą. Kaip pripažįstama neseniai peržiūrėtoje ES vystymosi politikoje, ES suvokia, kad kovai su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taip pat reikia ilgalaikių priemonių, kurios vietos bendruomenėms užtikrintų tvarius pajamų šaltinius, nes dalyvavimas neteisėtoje prekyboje laukiniais augalais ir gyvūnais dažnai gali rodytis lengvo uždarbio šaltiniu. Per pastaruosius 30 metų ES skyrė daugiau nei 500 mln. EUR biologinei įvairovei Afrikoje išsaugoti; šiuo metu įgyvendinamiems projektams skirta maždaug 160 mln. EUR. Vis dėlto besivystančiose šalyse dar labai reikia gerinti biologinės įvairovės saugojimą ir valdymą. ES yra pagrindinė finansinė MIKE[13] programos rėmėja, nuo 2001 m. skyrusi 12 mln. EUR, kurie panaudoti 71 vietovėje Afrikoje ir Azijoje. 2013 m. gruodžio mėn. Komisija patvirtino naujos MIKES[14] programos finansavimą – 12,3 mln. EUR subsidiją. ES remia daugelį nacionalinių ir vietos projektų, pavyzdžiui, įgyvendindama FLEGT veiksmų planą ir REDD+ mechanizmą. Be to, įvairūs ES finansuojami projektai, kuriais siekiama sumažinti korupciją ir stiprinti prokuratūros bei teismo tarnybų gebėjimus, apskritai stiprina teisinę valstybę, kuri yra kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais sėkmės laidas. Nors visos šios iniciatyvos davė tam tikrų vaisių, tačiau išsaugojimo, vietos gyventojų pragyvenimo šaltinių paieškų, vykdymo užtikrinimo ir gero valdymo sinergija ne visada išnaudota pakankamai. Be to, nežinia, ar bus užtikrintas daugelio projektų ilgalaikiškumas, mat trūksta atsakomybės už projektą ir nacionalinės bei vietos valdžios institucijų (kartais ir gyventojų) paramos, o projektai labai priklauso nuo išorės finansavimo. Programuojant 2020–2014 m. ES vystomojo bendradarbiavimo politiką atsiveria galimybė šalinti šiuos trūkumus ir suformuoti visapusišką požiūrį į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais. 3. ES veiksmai kovoje su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais 3.1. Prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais reguliavimas Įvežamoji ir vidaus prekyba laukinės gamtos produktais Europos Sąjungoje reglamentuojama išsamiomis taisyklėmis, kaip antai Prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais reglamentu (Nr. 338/97; juo ES įgyvendinama CITES konvencija), Medienos reglamentu (Nr. 995/2010) ir Neteisėtos, nedeklaruojamos ir nereglamentuojamos žvejybos reglamentu (Nr. 1005/2008), kuriais draudžiama ES rinkai tiekti atitinkamai neteisėtai paruoštą medieną ir neteisėtai sugautas žuvis. Be to, ES yra priėmusi teisės aktus, kuriais draudžiamas neteisėtas nykstančių rūšių žudymas (Direktyva 147/09 dėl laukinių paukščių apsaugos ir Direktyva 43/92 dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos). Komisija priėmė veiksmų planą, kuriuo siekiama panaikinti neteisėtą paukščių žudymą, gaudymą spąstais ir prekybą, ir atidžiai stebi jo įgyvendinimą[15]. Kai kuriais atvejais nusikaltėlių tinklai pasinaudojo prekybos laukiniais gyvūnais ir augalais taisyklių sudėtingumu, ypač tuo, kad tai pačiai rūšiai gali būti taikoma skirtinga prekybos tvarka nelygu jos kilmė arba atitinkamų produktų tipas. Pavyzdys – prekyba medžioklės trofėjais, kuriems netaikomi tam tikri apribojimai dėl prekybos. ES nuolat atnaujina ir, jei reikia, griežtina vidaus taisykles, siekdama užtikrinti, kad vykdymo užtikrinimo institucijos galėtų griežčiau vykdyti stebėjimą. 3.2. Veiksmingas taisyklių vykdymo užtikrinimas Būtinas veiksmingas taisyklių vykdymo užtikrinimas visose valstybių narių nacionalinėse vykdymo užtikrinimo grandyse, t. y. nuo aplinkos ir žvejybos kontrolės institucijų, muitinės pareigūnų ir policijos iki prokuratūros ir teismų. Siekdama skatinti valstybes nares gerinti europinių prekybos CITES saugomomis rūšimis taisyklių vykdymo užtikrinimą, 2007 m. Komisija priėmė ES teisės vykdymo užtikrinimo planą (rekomendaciją)[16]. Joje numatyta daugelis veiksmų, pavyzdžiui, nacionaliniai veiksmų planai, atgrasomosios bausmės už prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais nusikaltimus, rizikos ir operatyvinės informacijos vertinimo taikymas. Tačiau šios neprivalomos rekomendacijos skirtingose ES šalyse įgyvendintos netolygiai, ir jose neatsižvelgiama į vieną prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais aspektą – organizuotą nusikalstamumą. Veiksmingai užtikrinti taisyklių vykdymą tampa dar sunkiau dėl ribotų išteklių, specializuotų policijos ir prokuratūros padalinių trūkumo ir netolygaus bendradarbiavimo tarp laukinės gamtos apsaugos ir kitų teisėsaugos institucijų. 2014–2020 m. Septintojoje aplinkosaugos veiksmų programoje[17] raginama priimti teisės aktus, kuriuose būtų numatyti privalomi valstybių narių veiksmingų patikrų ir kontrolės kriterijai. Jie padėtų pagerinti ES kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taisyklių vykdymo užtikrinimą, jei šiam klausimui dar būtų skiriama daugiau dėmesio. Direktyvoje 2008/99/EB dėl aplinkos apsaugos pagal baudžiamąją teisę visos valstybės narės įpareigojamos užtikrinti, kad neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais būtų laikoma nusikalstama veika pagal nacionalinę teisę ir kad valstybės narės numatytų veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias baudžiamąsias sankcijas. Tačiau pradinis jos perkėlimo į nacionalinę teisę vertinimas rodo, kad kai kuriose valstybėse narėse dar liko šalintinų trūkumų. Baudžiamosios sankcijos, taikomos už neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais, visoje ES labai skiriasi. Kai kuriose valstybėse narėse didžiausias sankcijų lygis nesiekia nė vienų metų laisvės atėmimo. Tai ne tik menkina jų atgrasomąjį poveikį, tačiau dažnai neleidžia naudoti tarpvalstybiniams ar nacionaliniams tyrimams galimai svarbių priemonių ir trukdo bendradarbiauti valstybių narių teismams – išduoti Europos arešto orderį. 3.3 Mokymas ir gebėjimų ugdymas Veiksmingo vykdymo užtikrinimo sąlyga yra techniniai įgūdžiai ir žinios. Rengiant mokymus ir ugdant gebėjimus reikia aprėpti visą vykdymo grandinę, įskaitant prokuratūros ir teismines institucijas, siekiant išvengti didelio skaičiaus ištirtų bylų be persekiojimo baudžiamąja tvarka ir užtikrinti, kad teisėjai pripažintų nusikaltimo sunkumą. ES lygmeniu tam tikrų iniciatyvų ėmėsi, pavyzdžiui, Europos policijos koledžas (CEPOL). Būsimam finansavimo laikotarpiui programuojant atitinkamas finansines priemones atsiranda galimybė atsižvelgti į esamus kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais trūkumus. Aplinkos taisyklių vykdymo užtikrinimo specialistų[18], muitinės[19], prokurorų ir teisėjų[20] europiniai tinklai vaidina svarbų vaidmenį formuojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais kovojančių teisėsaugos subjektų bendruomenę. Šiame procese nuolat padeda tokios priemonės kaip EU-TWIX – ribotos prieigos duomenų bazė, kuri palengvina ES vykdymo užtikrinimo institucijų bendradarbiavimą ir operatyvinės informacijos mainus. Tačiau tinklų statusas ir finansavimas užtikrintas tik trumpam laikui, o jų tarpusavio bendradarbiavimas kol kas ribotas. 3.4 Kova su organizuotu nusikalstamumu Organizuotas nusikalstamumas tampa vis reikšmingesniu prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais veiksniu. Esama keleto ES horizontaliųjų priemonių kovai su šios rūšies nusikalstamumu apskritai, pavyzdžiui, pamatiniai susitarimai dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu[21] ir dėl konfiskavimo ir turto susigrąžinimo[22]. Tos priemonės iš esmės gali būti naudingos kovojant su organizuota neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais. Tačiau jos gali būti taikomos tik kai numatytos tam tikro masto sankcijos, o to negalima pasakyti apie sankcijas už neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais visose valstybėse narėse. Kovojant su organizuota neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais svarbu ištirti su organizuotu nusikalstamumu susijusį neteisėtą kapitalo judėjimą, pavyzdžiui, kai plaunami pinigai arba slepiami mokesčiai. ES direktyvoje 2005/60[23] numatytos prevencinės priemonės, visų pirma finansų įstaigų įsipareigojimai atlikti deramą tikrinimą siekiant nustatyti įtartinus finansinius sandorius. Parengus konkrečias gaires dėl sąvokos „deramas patikrinimas“ nusikaltimų aplinkai kontekste būtų galima lengviau nustatyti su šia sritimi susijusio pinigų plovimo atvejus. 2013 m. spalio mėn. Europolas paskelbė specialų nusikaltimų aplinkai vertinimą, kuriame, be kita ko, aptarta prekyba nykstančiomis rūšimis[24]. Tačiau Europole šiuo metu nėra tikslinio centro ryšiams, kuriam būtų pavesti nusikaltimai aplinkai. Europolas ir Eurojustas galėtų suteikti svarbią pagalbą suvesdami nacionalines valdžios institucijas neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais tarpvalstybinėse bylose ir suteikdami analitinę ir praktinę paramą. Tam reikia, kad nacionalinės teisėsaugos institucijos teiktų jiems kokybiškus duomenis ir prašymus dėl pagalbos. Iki šiol neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais atvejais tai atsitikdavo retai. Tarp ES sutartų 2014–2017 m. kovos su sunkiu ir organizuotu nusikalstamumu[25] prioritetų nėra jokių nusikaltimų aplinkai aspektų. 2015 m. atliekant laikotarpio vidurio persvarstymą bus proga persvarstyti šiuos prioritetus, atsižvelgiant į naujausią Europolo atliktą vertinimą, pagal kurį nusikaltimai aplinkai yra kylanti grėsmė Europos Sąjungai, kad būtų skirta papildomų išteklių ir intensyviau naudojami tarpvalstybinio bendradarbiavimo mechanizmai. 3.5. Pilietinės visuomenės įtraukimas Pilietinė visuomenė yra svarbi ES partnerė siekiant, kad į kovą su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais įsitrauktų visos suinteresuotosios šalys. Kai kurios nevyriausybinės organizacijos yra sukaupusius nemažos patirties tokiose srityse kaip sąmoningumo ugdymo kampanijos, galimai neteisėtos veikos tyrimai ar specializuoti mokymai, ir jų pagalba viešosioms institucijoms formuojant bei įgyvendinant politiką labai vertinama. ES reguliariai bendradarbiauja su tokiomis nevyriausybinėmis organizacijomis su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais susijusiais klausimais. 4. Išvada Prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais reguliuoja išsamios pasaulinės ir europinės taisyklės. ES yra suteikusi didelę paramą kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais iniciatyvoms, pavyzdžiui, saugomų teritorijų valdymo tobulinimo, gebėjimų stiprinimo ir bendradarbiavimo užtikrinant tarptautinių teisės aktų vykdymą. Vis dėlto priemonės, kurių per pastaruosius metus ėmėsi tarptautinė bendruomenė, nebuvo pakankamos užkardant neseniai suintensyvėjusią neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais, kurią paskatino auganti paklausa ir skurdas bei silpnas valdymas kilmės šalyse. Pagrindinė problema yra ta, kad dar likę didelių spragų, mažinančių esamų taisyklių vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir ES, ir visame pasaulyje. Tai dažnai susiję su menka klausimo politine svarba, nepakankamais nacionalinio lygmens ištekliais ir problemos masto suvokimo trūkumu. Kita svarbi esamos politikos spraga – joje nepakankamai atsižvelgiama į tai, kad į kovą su organizuotu nusikalstamumu reikia įtraukti skirtingus subjektus ir taikyti įvairias priemones. Be to, kadangi neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais sąsajos su taika ir saugumu išryškėjo tik neseniai, ES reagavimo į krizes ir prevencinėje užsienio bei saugumo politikoje jų buvo menkai paisoma. Tarptautinė bendruomenė (konkrečiai – CITES narės) neseniai pripažino, kad reikia spręsti paklausos pusės problemą, tačiau šiuo klausimu imtasi dar mažai konkrečių veiksmų. Apibendrinant galima teigti, kad trūksta koordinuoto ir visapusio požiūrio į neteisėtą prekybą laukiniais augalais ir gyvūnais, kurio laikantis būtų sprendžiama tiek pasiūlos, tiek paklausos problematika ir į procesą būtų įtraukiami visi įvairių politikos sričių svarbūs suinteresuoti subjektai. Todėl Komisija kviečia suinteresuotąsias šalis dalyvauti diskusijose dėl to, kaip geriau spręsti pagrindinius uždavinius ir koks vaidmuo turi tekti ES šiame būsimame kovos su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais modelyje. Komisija visų pirma ragina raštu pateikti nuomones[26] šiais klausimais: Ar ES galiojanti kovos su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais politikos sistema ir teisinė bazė yra adekvačios? Ar ES turėtų sugriežtinti požiūrį į prekybą laukiniais gyvūnais ir augalais, parengdama naują ES veiksmų planą, kaip to pageidauja Europos Parlamentas? Kaip ES galėtų sustiprinti visų lygmenų politinį ryžtą kovai su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais? Kokios diplomatinės priemonės geriausiai padėtų užtikrinti skirtingų tarptautinių iniciatyvų derėjimą? Kokioms tarptautinio lygmens priemonėms ES turėtų skirti daugiausia dėmesio, kad būtų sustiprintas kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais teisės aktų vykdymo užtikrinimas ir šio proceso valdymas? Kokiomis priemonėmis Europos Sąjungai labiausiai tiktų reaguoti į tarptautinę ir europinę neteisėtų laukinių augalų ir gyvūnų paklausą? Kokį vaidmenį šioje srityje galėtų atlikti pilietinė visuomenė ir privatusis sektorius? Kaip ES galėtų geriausiai sukurti pridėtinę vertę spręsdama prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais poveikio taikai ir saugumui problematiką? Kaip ES galėtų bendradarbiavimo priemonėmis geriau prisidėti prie besivystančių šalių gebėjimų išsaugoti laukinę gamtą ir kovoti su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais stiprinimo? Kokių priemonių galima imtis siekiant pagerinti duomenis apie nusikaltimus laukinei gamtai Europos Sąjungoje, siekiant užtikrinti, kad formuojama politika būtų tiksliau orientuota? Kokių priemonių būtų galima imtis siekiant, kad aplinkosaugos institucijos, policija, muitinė ir prokuratūra valstybėse narėse griežčiau užtikrintų kovos su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais taisyklių vykdymą, ir kaip sustiprinti šių institucijų bendradarbiavimą? Kaip galėtų būti padidintas teismų pareigūnų informuotumas? Kaip esamas ES ir valstybių narių lygmens kovos su organizuotu nusikalstamumu priemones būtų galima būtų galima geriau panaudoti kovai su prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais? Kokių papildomų priemonių reikėtų numatyti, pavyzdžiui, dėl sankcijų? Kuo šiuo klausimu galėtų prisidėti Europolas ir Eurojustas? [1] Priimta JT Nusikaltimų prevencijos ir baudžiamosios justicijos komisijos; pritarimą išreiškė JT Ekonominė ir socialinė taryba. [2] 2013 m. gegužės 20 d. JT Generalinio Sekretoriaus ataskaita, S/2013/297, JT Saugumo Tarybos rezoliucija 2121 (2013). [3] Nustatyti neteisėtos laukiniais augalais ir gyvūnais mastą ir vertę, kaip ir kitos neteisėtos veiklos atveju, labai sudėtinga. Kadangi daugelio šalių ištekliai kovai su šiuo nusikaltimu riboti, tikrieji skaičiai veikiausiai daug didesni. [4] Pavyzdžiui, daugiausia dramblio kaulo galutiniam naudojimui keliauja į Kiniją, raganosio ragai – į Vietnamą. [5] „Illegal Wildlife Trade and the European Union: an analysis of EU-TWIX seizure data for the period 2007-2011“ („Neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais ir Europos Sąjunga. EU-TWIX duomenų apie 2007–2011 m. konfiskuotus produktus analizė“), Europos Komisijos užsakymu parengta ataskaita. [6] „Rimtų ir organizuotų grėsmių įvertinimas“, Europolas, 2011, 2012, 2013 m. [7] 2013 m. rugsėjo mėn. Vokietija kartu su Gabonu surengė aukšto lygio renginį, kuris vyko per Generalinės Asamblėjos ministrų savaitę; 2013 m. gruodžio 5 d. Prancūzija surengė apvaliojo stalo diskusiją Valstybių ir vyriausybių vadovų aukščiausiojo lygio susitikime dėl taikos ir saugumo Afrikoje; 2014 m. vasario 13 d. Jungtinėje Karalystėje vyks aukšto lygio konferencija dėl neteisėtos prekybos laukiniais augalais ir gyvūnais. [8] 2014 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija (2013/2747(RSP). [9] Konsorciumą sudaro CITES, Interpolas, UNODC, Pasaulio bankas ir Pasaulio muitinių organizacija. [10] Vokietija. [11] Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tarptautiniai standartai, 2012 m. http://www.fatf-gafi.org/media/fatf/documents/recommendations/pdfs/FATF_Recommendations.pdf [12] Tokių santykių pavyzdys – pastarojo meto susitarimas dėl bendrų pastangų kovojant su neteisėta prekyba laukiniais augalais ir gyvūnais, kurį pasirašė Komisijos narys Janezas Potočnikas ir Kinijos aplinkos apsaugos ministras Zhou Sengxianas. [13] Neteisėto dramblių žudymo stebėsena. [14] Neteisėto dramblių ir kitų nykstančių rūšių žudymo mažinimas. [15] www.ec.europa.eu/environment/nature/conservation/wildbirds/docs/Roadmap%20illegal%20killing.pdf [16] OL L 159, 2007 6 20, p. 45. [17] OL L 354, 2013 12 28, p. 171. [18] Pavyzdžiui, Prekybos laukinių augalų ir gyvūnų taisyklių užtikrinimo grupė ir tinklas EnviCrimeNet. [19] Muitinės veiksmų sveikatos, kultūros paveldo, aplinkos ir gamtos apsaugos srityje ekspertų grupė (PARCS ekspertų grupė). [20] Europos prokurorų tinklas aplinkos klausimais; Europos teisėjų forumas aplinkos klausimais. [21] Pamatinis sprendimas 2008/841/TVR dėl kovos su organizuotu nusikalstamumu. [22] Pamatinis sprendimas 2005/212/TVR dėl nusikalstamu būdu įgytų lėšų, nusikaltimo priemonių ir turto konfiskavimo (šiuo metu persvarstomas). [23] ES direktyva 2005/60/EB dėl finansų sistemos apsaugos nuo jos panaudojimo pinigų plovimui ir teroristų finansavimui (dabar persvarstoma). [24] „Environmental Crime Threat Assessment“ („Nusikaltimų aplinkai grėsmių įvertinimas“), Europolas, 2013 m. [25] www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/en/jha/137401.pdf. [26] Atsiųsti iki 2014 m. balandžio 10 d. el. paštu env-eu-against-wildlife-trafficking@ec.europa.eu.