EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.24 
SEK(2011) 1388 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Tarybos reglamento pasi ūlymas 
dėl Sąjungos paramos Bulgarijos, Liet uvos ir Slovakijos branduolini ų reaktorių 
eksploatavimo nutraukimo pagalbos programoms 
{KOM(2011) 783 galutinis} 
{SEK(2011) 1387 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Per stojimo į Europos S ąjungą derybas trys šalys kandidat ės – Bulgarija, Lietuva ir Slovakija 
– įsipareigojo galutinai sustabdyti bra nduolinius reaktorius, kurie negali b ūti patobulinti, kad 
atitiktų būtiniausius saugos standartus, ir v ėliau nutraukti j ų eksploatavim ą ekonomiškai 
priimtinomis išlaidomis iki bendrai sutartos datos. D ėl tokio galutinio reaktori ų sustabdymo 
anksčiau laiko šioms valstyb ėms narėms teko išskirtinai didel ė finansinė našta, kuri buvo per 
didelė jų ekonominiam paj ėgumui. Pripažindama tai ir siekdama solidarumo Europos S ąjunga 
įsipareigojo toliau teikti reikiam ą papildom ą finansinę pagalbą šių reaktorių eksploatavimui 
nutraukti. Trij ų valstybi ų narių įsipareigojimai galutinai sustabdyti reaktorius ir ES 
įsipareigojimas teikti finansin ę ES param ą buvo numatyti atitinkamose Stojimo sutartyse. 
Finansinė ES pagalba, kuri ą šiuo metu numatyta teikti iki 2013 m., iš viso sudaro 
2 847,8 mln. EUR (1 367 mln. EUR Lietuvai, 613 mln. EUR Slovakijai ir 867,8 mln. EUR 
Bulgarijai). Šia finansine ES parama buvo ve iksmingai sušvelninti ekonominiai reaktori ų 
galutinio sustabdymo anks čiau laiko padariniai, o eksploat avimo nutraukimo procesas jau 
įsibėgėjęs: pradėta išmontuoti nesaugias branduolini ų elektrini ų sistemas ir komponentus, 
gerokai pažengta statant reikalingas atliek ų tvarkymo infrastrukt ūros objektus, kaip antai 
panaudoto kuro saugojimo ir atliek ų tvarkymo bei saugojimo įrenginius. Vykdoma kita ne 
mažiau svarbi veikla – ruošiami visi reikiami licencij ų išdavimo dokumentai ir atliekami 
reikalingi poveikio aplinkai vertinimai. Ta čiau branduolin ės elektrin ės eksploatavimo 
nutraukimas yra ilgas procesas (trunkantis 20–30 met ų), todėl jis bus t ęsiamas ir po 2013 m.; 
dar turi būti įgyvendinti svarb ūs su sauga susij ę projektai. 
Kad eksploatavimo nutraukimas b ūtų vykdomas saugiai, prireikus tam tur ėtų būti skirta 
pakankamai finansini ų išteklių1. Nors visos trys valstyb ės narės įsteigė nacionalinius fondus, į 
kuriuos pervedamos eksploat avimo nutraukimui skirtos l ėšos, dėl istorinių priežasčių šių lėšų 
nepakanka. Tod ėl būtina skubiai spr ęsti lėšų stygiaus panaikinimo problem ą, kad būtų galima 
tęsti saugų branduolini ų elektrini ų eksploatavimo nutraukim ą siekiant užtikrinti, kad j ų 
sustabdymas b ūtų negrįžtamas2, ir kartu skatinti valstybes nares palaipsniui perimti 
atsakomyb ę už visą finansavim ą ir nuosavyb ę. Siekiant suteikti valstyb ėms narėms papildom ą 
finansinę ES param ą, reikalinga viešoji intervencija. 
Finansavimo stygius ir branduolin ė sauga daugiausia poveikio turi ES pilie čiams, ateities 
kartoms ir aplinkai. L ėšų stygius pakenkt ų saugiai galutinai sustabdyt ų reaktorių priežiūrai, 
kol iš jų būtų pašalintas visas panaudotas kuras, ir sklandžiai eksploatavimo nutraukimo t ąsai, 
nes kiltų rizika, kad laukiant reikiam ų lėšų tolesni eksploatavimo nutraukimo etapai b ūtų 
atidėti neribotam laikui ir ši pareiga bei atsakomyb ė tektų ateities kartoms. Taip pat išlikt ų 
pakartotinio  branduolini ų elektrini ų atidarymo rizika. Daugumoje reaktori ų dar neatlikti 
pagrindiniai negr įžtamo išmontavimo darbai. Incidento ar avarijos atveju neišvengiamai 
pablogėtų ir aplinkos b ūklė. 
                                                 
1 Komisijos rekomendacija d ėl branduolini ų įrenginių eksploatavimui nutraukti, panaudotam kurui ir 
radioaktyviosioms atliekoms tvarkyti skirt ų finansinių išteklių valdymo, OL L 330, 2006 11 28, p. 31. 
2 Galutinis sustabdymas laikomas negr įžtamu tuomet, kai eksploatavimo nutraukimo techninis lygmuo 
yra paženg ęs taip toli, kad ekonominiu poži ūriu nebeverta svarstyti apie reaktori ų atidarym ą iš naujo. 
 
LT 3   LT 2. ES INTERVENCIJOS SUBSIDIARUMAS  
ES intervencijos b ūtinybė iškilo d ėl to, kad l ėšų, reikaling ų saugiam eksploatavimo 
nutraukimui t ęsti, laiku gauti iš atitinkam ų nacionalini ų išteklių neįmanoma. Skirtingai nei 
kitoms valstyb ėms narėms, esan čioms panašioje pad ėtyje, tačiau neprival ėjusioms savo 
elektrinių galutinai sustabdyti anks čiau laiko, Bulgarijai, Li etuvai ir Slovakijai buvo 
neįmanoma surinkti pakankamai l ėšų iš elektrin ės veiklos. 
Todėl Europos S ąjunga yra suinteresuota užtikrinti, kad atitinkami reaktoriai išlikt ų galutinai 
sustabdyti, kad iš j ų būtų pašalintas kuras ir kad jie b ūtų išmontuoti siekiant sumažinti 
neigiamų padarini ų ES pilie čiams ir aplinkai rizik ą. Pridėtinė vertė Europos S ąjungai 
grindžiama parama priemon ėms, kuriomis, laikantis atitinkam ų eksploatavimo nutraukimo 
planų ir išlaikant aukš čiausią saugos lyg į, siekiama užtikrinti negr įžtamą atitinkam ų 
branduolini ų reaktorių eksploatavimo nutraukimo proceso etap ą. Tai pad ės teikti tvirt ą ir 
ilgalaikę paramą darbuotoj ų ir plačiosios visuomen ės sveikatos apsaugai, užkirsti keli ą 
aplinkos b ūklės blogėjimui ir užtikrinti reali ą branduolin ę saugą ir saugum ą. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
3.1. Bendrieji politikos tikslai 
Bendrasis politinis papildomo ES finansavimo skyrimo po 2013 m. trims valstyb ėms narėms, 
kurios siekia t ęsti saugų eksploatavimo nutraukim ą, tikslas – t ęsti kuro pašalinim ą iš 
atitinkam ų reaktorių ir jų eksploatavimo nutraukim ą, taip pat užtikrinti, kad reaktori ų 
sustabdymas b ūtų negrįžtamas.  
Apskaičiuota, kad, siekiant esamomis aplinkyb ėmis įgyvendinti pirmiau min ėtus tikslus, 
2014–2020 m. reikalinga 500 mln. EUR papildoma parama saugiam eksploatavimo nutraukimui. 
3.2. Konkretūs tikslai 
Trys konkret ūs papildomos ES paramos programos tikslai: 
1. Pasiekti negr įžtamą eksploatavimo nutraukimo proceso etap ą. Pagrindiniai numatyti 
rezultatai, reikalingi šiam tikslui pasiekti: 
• branduolin ės elektrin ės yra saugiai priži ūrimos, kol iš j ų bus pašalintas visas 
kuras; 
• išduota eksploatavimo nu traukimo licencija; 
• parengtas rektoriaus aktyviosios dalies ir (arba) pagrindinio cirkuliacijos kont ūro 
išmontavimo planas; 
• pradėtas rektoriaus pastato išmontavimas. 
2. Saugiai tvarkyti radioaktyvias atliekas: Pagrin diniai numatyti rezultata i, reikalingi šiam 
tikslui pasiekti: 
 
LT 4   LT • iš visų branduolini ų reaktorių pašalintas visas kuras, o panaudotas branduolinis 
kuras saugiai saugomas; 
• eksploatavimo nutraukimo atliek ų tvarkymas yra bendros atliek ų tvarkymo 
programos dalis, atliekos saugiai tv arkomos ir saugomos pagal išsam ų atliekų 
tvarkymo plan ą. 
3. Išlaikyti svarbiausi ą kompetencij ą ir žinias. Tai naudinga saugiam eksploatavimo 
nutraukimui, ta čiau ne mažiau svarbu ir įveikiant socialinius galutinio reaktori ų 
sustabdymo anks čiau laiko padarinius. Numatomas r ezultatas šiam tikslui pasiekti yra 
elektrinės darbuotoj ų perskyrimas eksploatav imo nutraukimo veiklai. 
Šios santraukos pabaigoje pateiktoje login ės sistemos matricoje pateikiama pagrindini ų ES 
iniciatyvos aspekt ų (tikslų, rodiklių, patikrinim ų ir prielaid ų šaltinių) apžvalga. 
Teikiant pirmiau min ėtais tikslais grindžiam ą papildom ą finansinę ES param ą, užtikrinama 
nuosekli pagal Stojimo sutart į saugiam eksploatavimui numatytos paramos t ąsa. Ši tolesn ė 
parama yra aiškus solidarumo su trimis valstyb ėmis narėmis ženklas. Ta čiau pagrindin ė 
atsakomyb ė dėl branduolin ės saugos tenka valstyb ėms narėms, o tai reiškia ir pagrindin ę 
atsakomyb ę už saugos finansavim ą, įskaitant eksploatavimo nutraukimo finansavim ą. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Nustatytos ir įvertintos trys poli tikos alternatyvos: 
1 alternatyva. Bazinė alternatyva: tolesn ė finansinė ES pagalba neteikiama. 
2 alternatyva.  Nepakitusi politika: finansinis ES įnašas į eksploatavimo nutraukim ą ir 
tolesnes energetikos sektoriaus priemones. 
3 alternatyva.  Dalinis ES finansavimas tik eksploatavimo nutraukimui. 
Pagal 1 alternatyv ą Stojimo sutarties nuostat ų įgyvendinimas b ūtų baigtas 2013 m. Tolesn ė 
finansinė ES pagalba b ūtų nebeteikiama ir visos trys valstyb ės narės privalėtų garantuoti 
saugų eksploatavimo nutraukimo programos užbaigim ą nuosavais ištekliais. 
Pagal 2 alternatyv ą dabartin ės finansavimo programos b ūtų pratęstos, finansavimo lygis 
(dabartinė parama – 258 mln. EUR per metus) ir apimtis (parama skiriama eksploatavimo 
nutraukimui ir energetikos priemon ėms, kuriomis siekiama sušvel ninti ekonominius gautinio 
reaktorių sustabdymo anks čiau laiko padarinius) likt ų panašūs. 
3 alternatyva  yra aiškus politinis signalas, kad trys valstyb ės narės turėtų prisiimti daugiau 
finansinės atsakomyb ės ir nuosavyb ės, todėl siūloma papildom ą finansavim ą sumažinti (apie 
71,4 mln. EUR per metus) ir apriboti jo teikimo trukm ę (ES paramos nebeteikti po 2020 m.). 
Pagal šią alternatyv ą ES pagalba nebeb ūtų teikiama energetikos sektoriaus priemon ėms, 
kuriomis siekiama sušvelninti ekonominius galutinio reaktori ų sustabdymo anks čiau laiko 
padarinius. ES parama b ūtų nukreipta tik į pagrindinius tolesnio saugaus eksploatavimo 
nutraukimo aspektus. ES parama tur ėtų būti papildyta dideliais papildomais nacionaliniais 
finansiniais ištekliais, kuriais bus panaikintas eksploatavimo nutraukimo užbaigimo finansavimo l ėšų trūkumas. 
 
LT 5   LT Su politikos galimyb ėmis gali b ūti svarstomi ir keturi galimi 2 ir 3 alternatyv ų įgyvendinimo 
mechanizmai (taikant 1 galimyb ę nereikia jokio įgyvendinimo mechanizmo):  
A mechanizmas.  Bendrai su Europos rekonstrukcijos ir pl ėtros banku (ERPB) valdomas 
finansavimas iš esam ų tarptautini ų kelių paramos teik ėjų fondų (dabartinis visoms trims 
valstybėms narėms taikomas mechanizmas). Tai dabartin ė sistema. Ji gerai veik ė iki stojimo, 
tačiau po stojimo ėmė aiškėti jo trūkumai. Reik ėtų pažymėti, kad kiti paramos teik ėjai jau 
nemažai met ų neteikia jokios paramos ir ES liko didžiausia, o nuo 2004 m. vienintel ė 
paramos teik ėja (jos parama sudaro daugiau kaip 95 % vis ų dabartini ų lėšų). 
B mechanizmas . Bendrai su ERPB valdomas finansavimas, ta čiau tik iš tam skirt ų EB lėšų. 
Taikant bendr ą valdymą pagal šią sistemą būtų galima pasinaudoti ERPB kaip finansin ės 
institucijos kompetencija, ta čiau būtų išvengta keleto pagalbos teik ėjų įnašais grindžiamos 
sistemos tr ūkumų. 
C mechanizmas . Finansavimas, grindžiamas centra lizuotu netiesioginiu valdymu per 
Komisijos paskirt ą esamą nacionalin ę agentūrą CPVA (dabartinis tik  Lietuvai taikomas 
papildomas mechanizmas). Užbaigus pagrindinius investicinius infrastrukt ūros projektus ir 
pažengus eksploatavimo nutraukimo procese, kur į vykdo nuosavi kompetentingi branduolin ės 
elektrinės darbuotojai, dabar siekiama pereiti prie visapusiško ES biudžeto įgyvendinimo, už 
kurį atsako CPVA. 
D mechanizmas . Į ES strukt ūrinių fondų mechanizm ą integruotas finansavimas. Šis 
įgyvendinimo mechanizmas b ūtų visiškai naujas ir pagal j į eksploatavimo nutraukimui skirtos 
paramos programai b ūtų taikomas strukt ūrinių fondų reglamentavimo bendrasis reglamentas. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
5.1. Ekonominis poveikis 
• Vartotojams skirtos elektros energijos kainos   
Nors galima b ūtų teigti, kad iki šiol į elektros energijo s išlaidas nebuvo įtrauktos visos 
ilgalaikės išlaidos (išskyrus Slovakij ą), dėl galutinio reaktori ų sustabdymo anks čiau laiko 
elektros energijos kainos galutiniams vartotojams labai padid ėjo. Pasirinkus 2 arba 3 
alternatyvas šis poveikis sumaž ėtų, nes eksploatavimo nutraukimo išlaidos b ūtų iš dalies 
padengtos, o d ėl padidėjusių elektros energijos mokes čių kainos kilt ų ne taip staiga. 
• Prekyba elektros energija   
Dėl galutinio branduolini ų reaktorių sustabdymo anks čiau laiko sumaž ėjo trijų valstybių narių 
gamybos paj ėgumai ir tod ėl sumažėjo prekyba elektros energija  (Bulgarijos atvejis) arba 
elektros energijos eksportuotojui teko tapti importuotoju (Lietuvos ir Slovakijos atvejai). 
Reikia pažym ėti, kad Lietuva ir Baltijos valstyb ės apskritai nepriklaus o Europos elektros 
energijos tinklui, tod ėl yra priklausomos nuo didelio elektros  energijos importo iš vienintelio 
šaltinio – Rusijos. Šiomis aplinkyb ėmis padėtų tik 2 alternatyva, pagal kuri ą būtų 
finansuojamos energetikos sektoriaus priemon ės. 
 
LT 6   LT • Konkurencingumas   
Jau stojimo sutartyse pripažinta, kad trij ų valstybių narių ekonomikai d ėl galutinio reaktori ų 
sustabdymo anks čiau laiko teks milžiniška našta. B ūtinybė surinkti eksploat avimo nutraukimo 
procesui reikalingus finansinius išteklius, ypa č dėl to, kad reaktoriai galutinai sustabdyti 
anksčiau laiko, gali ilgai trukdyti trij ų valstybių narių konkurencingumui. Tod ėl 1 alternatyva 
pablogint ų atitinkam ų trijų valstybių narių konkurencingumo b ūklę. 2 ir 3 alternatyvos pad ėtų 
atkurti vienodas konkurencijos s ąlygas eksploatavimo nutraukimui reikaling ų sumų atžvilgiu. 
Tačiau atsižvelgiant į laiko tarp ą, praėjusį nuo reaktori ų galutinio sustabdymo ir poveikio 
švelninimo priemoni ų įdiegimo iki dabar, reikia imtis atsargumo ir nenueiti per toli, ypa č 
užtikrinant pakaito ga limybes arba lygiavert į taupymą. Tuo būdu (pagal 2 alternatyv ą) galėtų 
būti iškreipta konkurencija su kitomis valstyb ėmis narėmis, kurios pasenusias elektrines turi 
pakeisti pa čios; tokios pozicijos laikosi ir Europos Parlamentas. 
• Poveikis BVP  
Nuoseklus dabartini ų eksploatavimo nutraukimo plan ų įgyvendinimas (2 ir 3 alternatyvos) 
padėtų skatinti augim ą, nes būtų pagreitintas atliktinos eksploatavimo nutraukimo veiklos 
tempas. Eksploatavimo nutraukimo v ėlavimas d ėl nepakankamo finansavimo (1 alternatyva) 
turėtų neigiamo poveikio BV P, nes investicijos b ūtų atidėtos ateičiai. 
• Valdžios institucijos   
1 alternatyva tur ėtų didžiausi ą poveikį atitinkam ų valstybių narių biudžetui. Vis ą likusį 
eksploatavimo nutraukimo finansavim ą jos turėtų skirti iš nacionalinio biudžeto. Pagal 2 ir 3 
alternatyvas poveikis nacionaliniams biudžetams b ūtų mažesnis. Ta čiau pagal 3 alternatyv ą 
aiškiai pabr ėžiama būtinybė, kad trys valstyb ės narės priimtų didesnę finansinę atsakomyb ę ir 
nuosavyb ę. Kadangi parama, nors ir mažesn ė, bus teikiama ir po 2013 m., valstyb ės narės 
galės sklandžiai pereiti prie eksploatavim o nutraukimo finansavimo vien savomis l ėšomis iki 
pat proceso pabaigos. 
• Administracin ė našta  
Įgyvendinant 2 arba 3 politikos alternatyvas, na šta priklausyt ų nuo pasirinkto įgyvendinimo 
mechanizmo, nurodyto 4 skirsnyje. 
Taikant A mechanizm ą sprendim ų priėmimo sistemos b ūtų sudėtingos, ES tur ėtų tik vieną 
balsą tarp visų pagalbos teik ėjų, atsakomyb ė būtų išskaidyta. Jei kilt ų projektų įgyvendinimo 
problemų, pagal šį mechanizm ą Komisijos intervencijos galimyb ės būtų ribotos.  
Taikant B mechanizm ą sprendim ų priėmimo procesas b ūtų supaprastintas, pagerinta sraut ų 
stebėsena, sumažinta administracin ė našta. Komisija tur ėtų daugiau valdymo galimybi ų 
veiksmingiau įsikišti į paramos gav ėjų vykdom ą eksploatavimo nutraukimo projekt ų 
įgyvendinim ą, jei kiltų problemų (vėlavimų arba išlaid ų viršijimo). 
ES paramos įgyvendinimas per paskirt ąją nacionalin ę agentūrą pagal C įgyvendinimo 
mechanizm ą būtų naudingas b ūsimiems projektams vietoje, pvz., konkurs ų procesams arba 
kasdieniniam vietos bendrovi ų atliekam ų tolesnių eksploatavimo nutraukimo darb ų 
vykdymui. Šis mechanizmas taikomas Lietuvoje, panašus variantas Slova kijai ir Bulgarijai 
nesvarstytas, kadangi ten šiuo metu n ėra šiai funkcija i atlikti tinkam ų struktūrų. Atsižvelgiant 
 
LT 7   LT į tai, kad tokioms naujoms strukt ūroms sukurti, patikrinti ir akre dituoti reikia daug laiko, 
iškiltų didelė vėlavimo rizika. 
Eksploatavimo nutraukimo l ėšų įtraukimas į struktūrinius fondus (D mechanizmas) 
prieštaraut ų bendriesiems strukt ūrinių fondų veikimo principams, nes šie fondai skirti augimo 
tikslams, konkre čiai susijusiems su strategijo s „Europa 2020“ prioritetais, įgyvendinti. 
Struktūrinių fondų veikla grindžiama pasidalijamuoju valdymu. Valstyb ės narės rengia, 
atrenka, įgyvendina ir valdo projektu s, grindžiamus prioritetin ėmis kryptimis, nustatytomis 
veiklos programose, kurios priimam os Komisijos sprendimu. Pagrindin ė atsakomyb ė už 
projektų stebėseną ir kontrol ė tenka valstyb ėms narėms. Komisija tik pataria ir remdamasi 
rizikos analize atlieka atrankinius auditus.  Paramos eksploatavimo nutraukimui programos 
specifiškumas n ėra lengvai suderinamas su strukt ūrinių fondų pasidalijamojo valdymo 
principu. 
• Poveikis tre čiosioms valstyb ėms 
1 alternatyva lemt ų staigų finansavimo tr ūkumą. Tai turėtų galimo didelio poveikio ES ir už 
jos ribų, kaip pabr ėžta problem ų aprašyme 2 skirsnyje. Pa gal 2 ir 3 alternatyvas b ūtų išspręsta 
finansavimo tr ūkumo problema, jos tur ėtų teigiamo poveikio pilie čiams ir aplinkai ES ir už 
jos ribų. 
5.2. Socialinis poveikis 
• Užimtumas  
Šiuo metu min ėtose elektrin ėse įdarbinta daug kompetenting ų asmenų. Ši kvalifikuota darbo 
jėga reikalinga vykdant  galutinai sustabdyt ų reaktori ų saugią priežiūrą, radiologin į 
apibūdinimą ir tam tikr ą veiklą iki eksploatavimo nutraukimo, kuriai reikia j ų istorinių žinių 
apie elektrin ės veikimo laikotarp į. Jei nebūtų skiriamas finansavimas (1 alternatyva), kilt ų 
didelė grėsmė jų atlyginim ų išmokėjimui3. Tai turėtų poveikio ir ištisiems miestams, kuriuose 
branduolin ė elektrinė paprastai yra pagr indinis darbo viet ų šaltinis. Tod ėl ateityje poveik į 
patirtų ne tik tiesioginiai darbuot ojai, bet ir daug daugiau žmoni ų. Jei ES skirt ų tolesnį 
eksploatavimo nutraukimo finansavim ą (2 ir 3 alternatyvos), b ūtų išsaugoti pagrindiniai 
darbuotojai, j ų kompetencija ir istorin ės žinios, o tai suteikt ų didžiulės pridėtinės vertės 
eksploatavimo nutraukimo projektui.  
• Sauga (avarijos, terorizmas, energijos tiekimo saugumas)  
Jei nebebus skiriamas finansavimas (1 alternatyva), tik ėtina, kad kontrol ė bus ne tokia griežta, 
priežiūra prastesn ė ir taip kils didesn ė piktnaudžiavimo rizika. Pagreitinus eksploatavimo 
nutraukimo proces ą (2 ir ypač 3 alternatyvos) ši rizika sumaž ėja. 
• Sveikata  
Avarijos arba nepakankamai saugios prieži ūros atvejais darbuotojams ir pla čiajai visuomenei 
kyla radiologinis pavojus. Saugus  panaudoto kuro ir radioaktyvi ųjų atliekų tvarkymas, 
saugojimas ir šalinimas tur ėtų atitikti aukš čiausius saugos standartus, ta čiau tam reikia 
tinkamo finansavimo (2 ir 3 alternatyvos). 
                                                 
3 Pažym ėtina, kad eksploatavimo nutraukimo l ėšomis atlyginimai mokami ne visiems darbuotojams. 
 
LT 8   LT 5.3. Poveikis aplinkai 
• Aplinka  
Nepakankamai saugios prieži ūros, pasenusios steb ėjimo įrangos, incident ų ir avarijų atvejais 
gali pablog ėti aplinkos b ūklė. Svarbu užtikrinti skaidri ą stebėseną, ypač galimo ES masto 
poveikio. Jei tr ūks saugios prieži ūros ir eksploatavimo nutraukimo finansavimo, avarij ų, 
taršos, nuot ėkio ir kitokia rizika padid ės. 1 alternatyva lemt ų didelę riziką, 2 ir 3 alternatyvos 
– daug mažesn ę. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Pagal bazin ę alternatyv ą nustojus teikti ES param ą būtų sustabdytos eksploatavimo 
nutraukimo programos ir kilt ų grėsmė branduolinei saugai. Pasiri nkus nepakitusios politikos 
alternatyv ą finansinė E S  p a r a m a  b ūtų kur kas didesn ė, o pridėtinė vertė sumažėtų. Toliau 
teikiant param ą energetikos sektoriaus projektams b ūtų iškreipta konkurencija, o išlaikius t ą 
patį aukštą finansinės Sąjungos paramos lyg į valstybės narės nebūtų pakankamai skatinamos 
perimti vis ą finansinę atsakomyb ę už eksploatavimo nutraukimo užbaigim ą.  
Dalinis ES finansavimas tik eksploatavimo nutraukimui (3 alternatyva) laikomas tinkamiausiu 
sprendimu, grindžiamu aiškiai išreikšta politine valia. Pasirinkus ši ą alternatyv ą būtų 
maksimaliai padidinta prid ėtinė vertė Europos S ąjungai ir paremtas per ėjimas prie 
eksploatavimo nutraukimo užbaigimo finansavimo vien valstyb ės narės lėšomis pasibaigus 
kitai daugiametei finansinei pr ogramai. Pasirinkus 3 alternatyv ą būtų užtikrintas realus 
branduolin ės saugos pagerinimas, b ūtų galima laiku pasiekti realios fizin ės pažangos šalinant 
branduolini ų reaktorių kurą ir nutraukiant eksploatavim ą ir užtikrinti, kad reaktori ų galutinis 
sustabdymas b ūtų negrįžtamas. 
3 alternatyva, suderinta su B (Bulgarijai ir Slovakijai) ir C (Lietuvai) įgyvendinimo 
mechanizmais, b ūtų toliau stiprinamas racionalaus,  veiksmingo ir ekonomiško ES l ėšų 
naudojimo valdymas, vykdomas Komisijos. Nu statyti dabartinio mechanizmo (A) tr ūkumai 
būtų ištaisyti ir Komisija tur ėtų daugiau valdymo galimybi ų veiksmingiau įsikišti į paramos 
gavėjų vykdom ą eksploatavimo nutraukimo projekt ų įgyvendinim ą, jei kilt ų problem ų 
(vėlavimų arba išlaid ų viršijimo).. Konkret ūs tikslai, suderinti su si ūlomu biudžetu ir 
grindžiami perži ūrėtais ir atnaujintais eksploatav imo nutraukimo planais (valstybi ų narių 
pareikštais poreikiais), drauge su prasminga is veiksmingumo rodikliais sudaro pagrind ą siekti 
po 2013 m. teikiamos tolesn ės finansin ės ES paramos numatytos naudos. Šis poži ūris visiškai 
atitinka Europos Audito R ūmų rekomendacijas. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Kad būtų galima įvertinti programos s ėkmę (bendrųjų ir konkre čių tikslų įgyvendinimo 
rezultatus), buvo nustatyti pažang ūs objektyviai patikrinami rodikliai (žr. toliau pateikt ą 
matricą). Stebėsena grindžiama nustatyt ų rodiklių, pagal kuriuos padaryta pažanga lyginama 
su pasiektinais tikslais, apžvalga. 
Šiuo metu šie rodikliai yra be ndri visoms trims atskiroms programoms (Ignalinos, Bohunic ės 
ir Kozlodujaus). Įgyvendinimo tikslais numatyta priimti visoms trims atskiroms programoms 
skirtą vieną metinę darbo program ą, kurioje nustatomi kiekvieno metinio finansinio 
įsipareigojimo l ėšų panaudojimo tikslai, numatomi rezultatai, susij ę rodikliai ir tvarkaraštis. 
 
LT 9   LT Procedūriniu lygmeniu numatyta ne v ėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. priimti išsamias 
įgyvendinimo proced ūras visam programos trukm ės laikotarpiui. Į šį sprendim ą bus įtraukti, 
inter alia , išsamūs stebėsenos ir ataskait ų teikimo reikalavimai ir perži ūrėti išsamūs 
kiekvienai iš trij ų atskirų program ų skirti eksploatavimo nut raukimo planai, kurie bus 
pažangos ir savalaikio numatom ų rezultatų įgyvendinimo steb ėsenos atspirties taškas. 
ES stebėsenos, ataskait ų teikimo ir vertinimo tvark ą sudarys: 
– stebėsenos komiteto susitikimai su ES, rengiam i vietoje du kartus per metus ir skirti 
eksploatavimo nutraukimo darb ų pažangai patikrinti; 
– reguliarios param ą gaunančios branduolin ės elektrinės atstovų ir įgyvendinimo įstaigų 
(EPRB ir CPVA) rengiamos ataskaitos apie b ūklę ir pažang ą; 
– kasmet surenkami programavimo dokumentai , pridedami prie Komisijos sprendimo 
dėl eksploatavimo nutraukimo pažangos finansin ės ataskaitos; 
– programos tarpinis vertinimas; 
– finansinės ES pagalbos įgyvendinimo b ūklės ataskaita Europos Parlamentui ir 
Tarybai. 
Be to, paramos gav ėjai turėtų parengti steb ėsenos sistem ą, kurią taikant b ūtų sudarytos 
sąlygos kasdien aktyviai steb ėti projektus bei užduotis ir nedelsiant pateikti atsiliepimus d ėl 
veiklos, kad b ūtų galima imtis taisom ųjų veiksmų. 
LOGINĖS SISTEMOS MATRICA  
 Intervencijos logika  Rodikliai  Patikrinimo 
šaltinis  Prielaidos  
Bendras 
tikslas  Paremti valstyb ės 
narės pastangas 
siekiant saugaus 
eksploatavimo 
nutraukimo  Pažanga pagal 
eksploatavimo nutraukimo 
planą (užduotys, išlaidos, 
ištekliai, terminai)  Eksploatavimo nutraukimo 
planas; 
reguliarūs 
stebėsenos 
susitikimai; 
branduolin ės 
elektrinės atstovų 
ir nacionalini ų 
institucijų 
parengtos 
ataskaitos.
 Stabili politin ė ir 
reguliavimo sistema; 
turimi nacionaliniai 
ištekliai finansavimo 
trūkumui pašalinti.  
Konkretūs 
program ų 
tikslai  
Tikslas  Pasiekti negr įžtamą 
eksploatavimo 
nutraukimo proceso 
etapą; 
saugiai tvarkyti 
panaudotą 
branduolin į kurą ir 
radioaktyvi ąsias 
atliekas; 
išlaikyti svarbiausi ą 
kompetencij ą ir Išmontavimas pagal 
eksploatavimo nutraukimo 
planą; 
 
 
atliekų tvarkymas pagal 
išsamų atliekų tvarkymo 
planą; 
 
branduolin ės elektrinės Eksploatavimo 
nutraukimo planas 
ir atliekų 
tvarkymo planas; 
reguliarūs 
ataskaitų teikimo 
ir stebėsenos 
susitikimai.  Stabili politin ė ir 
reguliavimo sistema; 
jokių eksploatavimo 
nutraukimo 
strategijos pakeitim ų. 
 
LT 10   LT žinias.  darbuotoj ų panaudojimas.  
Rezultatai 
(numatyti 
rezultatai)  Branduolin ė elektrinė 
saugiai priži ūrima; 
jokio poveikio 
aplinkai; 
panaudotas kuras 
saugiai saugomas; 
branduolin ės atliekos 
saugiai saugomos; 
eksploatavimo 
nutraukimo licencija 
turima; 
reaktoriaus 
aktyviosios dalies ir 
(arba) pagrindinio 
cirkuliacijos kont ūro 
išmontavimo planas; 
eksploatavimo 
nutraukimui 
pasamdyti 
darbuotojai.  Incidentų, avarijų skaičius; 
aplinkos steb ėsenos 
duomenys; 
pagal plan ą saugomų kuro 
elementų skaičius pagal 
planą ir saugom ų atliekų 
pakuočių skaičius; 
licencija išduota pagal 
tvarkarašt į; 
planas užbaigtas laiku; 
pasamdyt ų darbuotoj ų 
skaičius; 
sukurtos vert ės analizė. Būklės ir 
pažangos 
ataskaitos; 
reguliarūs 
stebėsenos 
susitikimai; 
reguliuotojo 
išduota licencija; 
darbuotoj ų 
apskaita.  Nustatyta ir visapusiškai taikoma 
veiksminga 
branduolin ės 
elektrinės 
eksploatavimo 
nutraukimo valdymo 
struktūra; 
parengtas 
veiksmingas 
eksploatavimo 
nutraukimo 
planavimas; 
veiksmingai 
atsižvelgta į 
atsiliepimus d ėl 
veiklos; 
jokių eksploatavimo 
nutraukimo 
strategijos pakeitim ų; 
sukurta veiksni 
projektų stebėsenos 
funkcija.
 
Veikla  Saugi prieži ūra; 
kuro pašalinimas; 
išmontavimo darbai; 
radioaktyvi ųjų 
atliekų tvarkymas ir 
galutinis 
apdorojimas; 
licencijų išdavimo 
dokumentai; 
reaktoriaus 
aktyviosios dalies ir 
(arba) pagrindinio 
cirkuliacijos kont ūro 
išmontavimo 
inžinerinis planas; 
darbuotoj ų mokymas 
ir perkėlimas.  Saugios prieži ūros planas; 
pašalintų kuro element ų 
skaičius; 
išmontuot ų medžiagų, 
sistemų kiekis; 
sutvarkytų ir galutinai 
apdorotų radioaktyvi ųjų 
atliekų kiekis; 
licencijos dokument ų 
pateikimas; 
plano galimybi ų ir 
inžinerinio aspekto studija; 
apmokytų ir perkelt ų 
darbuotoj ų skaičius. Būklės ir 
pažangos 
ataskaitos; 
reguliarūs 
stebėsenos 
susitikimai; 
išsamus 
eksploatavimo 
nutraukimo darbo 
planas; 
atsiliepimai d ėl 
veiklos 
branduolin ės 
elektrinės 
planavimo 
departamentui; 
žmoniškųjų 
išteklių planas.  Nustatyta ir 
visapusiškai taikoma 
veiksminga 
branduolin ės 
elektrinės 
eksploatavimo 
nutraukimo valdymo 
struktūra; 
turimi nacionaliniai 
ištekliai finansavimo 
trūkumui pašalinti. 
branduolin ės 
elektrinės darbuotoj ų 
panaudojimo 
ekonominis 
perspektyvumas.