EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 10 27 COM(2021) 654 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo

























{SWD(2021) 297 final}



Turinys I. Įvadas II. Visapusiškas ES prekybos susitarimų teikiamų galimybių išnaudojimas II.1. Prekyba su lengvatinės prekybos partneriais. Pagrindiniai pokyčiai 2020 m. II.2. Įgyvendinant ES prekybos susitarimus padaryta pažanga. Keturių regionų (Azijos, Amerikų, kaimyninių šalių ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių) pavyzdžiai III. Parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms naudojantis prekybos susitarimais IV. Kliūčių šalinimas ir sprendimų paieška IV.1 Esama prekybos kliūčių padėtis ir jų šalinimas daug iššūkių sukėlusiais metais IV.2. Lengvesnės sąlygos teikti skundus. Vieno langelio sistema V. Dvišalis ir daugiašalis prekybos įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas: ginčų sprendimas V.1. Naudojimasis ginčų sprendimo procedūromis V.2. PDV srities arbitrų ir ekspertų rezervų atnaujinimas V.3. Reagavimas į ginčų sprendimo kliūtis



2021 m. metinė įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo ataskaita

I. Įvadas Tai yra pirmoji Komisijos konsoliduota ataskaita dėl prekybos taisyklių įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmų. Ji teikiama po to, kai 2020 m. liepos 24 d. Komisijoje buvo paskirtas pirmasis už prekybos taisyklių laikymosi užtikrinimą atsakingas vyriausiasis pareigūnas, kuris prižiūrės veiksmingą ES prekybos susitarimų įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą ir jam vadovaus, be to, yra aiškiai įgaliotas teikti ataskaitas Europos Parlamentui, taip pat Tarybai ir visuomenei. Ši ataskaita, kuri bus skelbiama kasmet, yra pagrindinė minėtojo įgaliojimo vykdymo priemonė. Pirmininkės U. von der Leyen vadovaujamos Komisijos pastangos dar griežčiau įgyvendinti prekybos įsipareigojimus ir užtikrinti jų vykdymą grindžiamos dviem pagrindiniais veiksniais: pirma, po 10 metų trukusio intensyvių ir sėkmingų derybų laikotarpio, per kurį ES lengvatinio prekybos režimo susitarimų tinklas išsiplėtė, dabar ES turi skirti vis daugiau dėmesio visapusiškam ir veiksmingam tų susitarimų įgyvendinimui; antra, per pastaruosius kelerius metus pasaulio prekybos politikos aplinka iš esmės pasikeitė ir kyla naujų sunkumų. Be kita ko, randasi su struktūriniu disbalansu, vienodų sąlygų užtikrinimu ir patekimu į rinką susijusių problemų, taip pat ES prekybos partneriai politiniu lygmeniu taiko nepagrįstas vienašales ribojamąsias priemones ar net ekonominę prievartą – visus šiuos klausimus ES turi spręsti ryžtingiau. Ataskaitos struktūra Ataskaitoje aptariamos keturios įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo prioritetinės sritys: 1.visapusiškas ES prekybos susitarimų teikiamų galimybių išnaudojimas (II skyrius); 2.parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms naudojantis prekybos susitarimais (III skyrius); 3.kliūčių šalinimas ir sprendimų paieška (IV skyrius) ir 4.dvišalis ir daugiašalis prekybos įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas: ginčų sprendimas (V skyrius). Ataskaitoje pristatomas ekonomiškai reikšmingiausių ES prekybos susitarimų poveikis ir veiksmai, kurių ėmėsi Komisija, siekdama pašalinti prekybos ir investavimo kliūtis trečiųjų šalių rinkose. Į vieną ataskaitą sujungiamos buvusi metinė ES prekybos susitarimų įgyvendinimo ataskaita ir atitinkamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, taip pat buvusi metinė Prekybos ir investavimo kliūčių ataskaita . Ataskaitoje informuojama apie veiklą, kurią Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, vykdo pagal patekimo į rinką strategiją, siekdama pagerinti patekimo į rinką sąlygas ir padėti MVĮ geriausiai išnaudoti ES prekybos susitarimus, taip pat pristatomas Komisijos darbas su pilietine visuomene. Taip pat pranešama apie prekybos taisyklių vykdymo užtikrinimo veiksmus, kurių Komisija ėmėsi pagal Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) ginčų sprendimo mechanizmus, dvišaliuose prekybos susitarimuose ir pagal ES Prekybos kliūčių reglamentą . Galiausiai ataskaitoje pateikiama 37 pagrindinių ES prekybos susitarimų 2020 m. (prekės) ir 2019 m. (paslaugos) prekybos ir investavimo statistinių duomenų ir nurodomi iki 2021 m. antro ketvirčio pabaigos įvykę reikšmingi pokyčiai. Kadangi ES ir Jungtinės Karalystės prekybos ir bendradarbiavimo susitarimas įsigaliojo tik 2021 m. gegužės 1 d. (laikinai taikomas nuo sausio 1 d.), jis bus aptartas 2022 m. ataskaitoje. Pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama šios ataskaitos II.2 poskyrį papildančios informacijos apie kiekvieną iš 37 pagrindinių ES prekybos susitarimų, kurie 2020 m. buvo taikyti pakankamai ilgai. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente taip pat pateikiama šios ataskaitos IV.1 poskyrį papildančios informacijos, visų pirma 2020 m. naujų užregistruotų ir visiškai arba iš dalies pašalintų kliūčių sąrašas. Sritys, dėl kurių teikiamos atskiros ataskaitos (vienašalės priemonės) Dėl toliau nurodytų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo sričių Komisija teikia atskiras ataskaitas. 1.Prekybos apsaugos priemonių taikymas, kai vykdomas ES pramonei kenkiantis importas dempingo kaina ar subsidijuojamas importas, arba kovos su suklastotomis prekėmis ar kitais užsienyje padarytais ES bendrovių intelektinės nuosavybės teisių (INT) pažeidimais veiksmai aptariami metinėje Prekybos apsaugos ataskaitoje , taip pat Intelektinės nuosavybės teisių ataskaitoje ir Klastojimo ir piratavimo stebėjimo sąraše , kuriuos Komisija pakaitomis skelbia du kartus per metus. 2.Komisijos eksporto ir investavimo kontrolės politikos priemonių, visų pirma ES reglamento dėl dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės ir ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmo , taikymas bus aptartas 2021 m. lapkričio mėn. viduryje numatomose ataskaitose, kuriose pirmą kartą bus išsamiai apžvelgtos ES strateginių investicijų ir eksporto kontrolės priemonės. Ataskaitos dėl pastarųjų priemonių savanoriškai teikiamos nuo 2013 m. Pagal naująjį eksporto kontrolės reglamentą dabar teikti metines ataskaitas privaloma, taip pat taikomi skaidrumo reikalavimai. 3.Galiausiai informacija apie pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS) vykdomas operacijas ir stebėsenos bei vykdymo užtikrinimo veiklą taip pat teikiama atskiroje ataskaitoje, skelbiamoje kas 2–3 metus. 2021 m. rugsėjo 22 d. Komisija priėmė naujo BLS reglamento, kuris bus taikomas nuo 2024 m. sausio 1 d., pasiūlymo projektą. 2020 m. įdiegtos naujos priemonės Teikdama pirmumą veiksmingam įgyvendinimui ir vykdymo užtikrinimui, Komisija 2020 m. antroje pusėje taip pat įdiegė suinteresuotųjų subjektų bendruomenėms tiesiogiai skirtų naujų priemonių, kad įtrauktų tuos subjektus ir padidintų Komisijos pastangų veiksmingumą šioje srityje.

ü2020 m. spalio mėn., reaguodama į konkrečius suinteresuotųjų subjektų ir Europos Parlamento prašymus, Komisija paleido naują portalą „Access2Markets“ (A2M) , kuriame įvairiomis kalbomis teikiama lengvai prieinama informacija, kaip ES prekybos susitarimai veikia praktiškai, taip pat įtraukta specialių funkcijų, padedančių ekonominės veiklos vykdytojams orientuotis tarp sudėtingesnių jų ypatybių. Portale A2M pateikiama specialių priemonių, padedančių žmonėms ir bet kokio dydžio įmonėms kuo geriau išnaudoti ES prekybos susitarimus (pvz., Atitikties kilmės taisyklėms įsivertinimo priemonė, ROSA). Taip siekiama sudaryti dar palankesnes sąlygas bendrovėms patekti į trečiųjų šalių rinkas. ü2020 m. lapkričio mėn. Komisija Prekybos generaliniame direktorate sukūrė vieno langelio sistemą (VLS), apimančią ir skundų teikimo mechanizmą, kad visi ES įsikūrę suinteresuotieji subjektai galėtų teikti skundus dėl galimo trečiųjų šalių tarptautinių prekybos įsipareigojimų nesilaikymo ES atžvilgiu. Vieno langelio sistemoje skundams dėl patekimo į rinką skiriama tiek pat dėmesio, kiek ir su įsipareigojimais prekybos ir darnaus vystymosi (PDV) srityje, taip pat su BLS susijusiems skundams. Naujoji priemonė pasiekiama per portalą A2M. Veiklos gairėse žingsnis po žingsnio nurodoma, kokią informaciją reikia pateikti norint parengti skundą. Remiantis per pirmus veikimo mėnesius įgyta patirtimi, šios gairės atnaujintos, kad skundų teikimo procesas būtų aiškesnis ir labiau palaikomas. Per ateinančius dvylika mėnesių A2M ir VLS aprėptis ir funkcijos bus toliau plečiamos, remiantis nuolat teikiamomis suinteresuotųjų subjektų pastabomis. Įdiegtos naujos priemonės, skirtos tiesiogiai naudotis suinteresuotiesiems subjektams, papildo įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmus, Komisijos tarnybų inicijuojamus ex officiopagrindu, t. y. remiantis pačios Komisijos administraciniais įgaliojimais. Ataskaitoje apžvelgiama, kaip šiais patobulinimais bendrai pasiekta konkrečių rezultatų, susijusių su tuo, kad: -sistemingiau išnaudojamos institucinės struktūros, sukurtos pagal ES prekybos susitarimus (visų pirma ES lengvatinio prekybos režimo susitarimų komitetų ir pakomitečių tinklas), siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai vykdomi trečiųjų šalių įsipareigojimai ir šalinamos kliūtys patekti į rinką; -siekiant išvengti prekybos kliūčių ir jas šalinti, aktyviai telkiama patekimo į rinką partnerystės „ekosistema“, apimanti Komisiją, valstybes nares ir ES suinteresuotiesiems subjektams atstovaujančias įstaigas tiek Briuselyje, tiek trečiosiose šalyse (Komisijos labui telkiamas ES delegacijų ir valstybių narių ambasadų tinklas), siekiant spręsti trečiosioms šalims nesilaikant taisyklių kylančias problemas; -daug nuveikta naudojantis ginčų sprendimo mechanizmais pagal PPO sistemą ir dvišalius prekybos susitarimus: ES dabar yra inicijavusi keturis tokius procesus ir 2020 m. bei 2021 m. pradžioje yra laimėjusi du tokius ginčus atitinkamai prieš Ukrainą ir Pietų Korėją, taip pat baigti du tyrimai pagal Prekybos kliūčių reglamentą; -įgyvendinant ES prekybos susitarimus, ypač pagal juos prisiimtus PDV įsipareigojimus, toliau telkiami pilietinės visuomenės atstovai, be kita ko, pasitelkiant vietos patarėjų grupes (VPG) bei pilietinės visuomenės forumus ir remiant jų veiklą, taip pat palaikant partnerystės ryšius su tokiomis tarptautinėmis organizacijomis kaip TDO. 2020 ir 2021 m. priimtos naujos teisėkūros priemonės Prekybos taisyklių vykdymo užtikrinimo srityje plačiąja prasme nuo 2020 m. sausio mėn. ES sustiprino su vykdymo užtikrinimu susijusias savo teisines priemones. 2020 m. spalio 11 d. įsigaliojus ES reglamentui dėl tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo ėmė veikti bendradarbiavimo mechanizmas . 2021 m. vasario 12 d. įsigaliojusiu iš dalies pakeistu ES prekybos taisyklių vykdymo užtikrinimo reglamentu sudaromos sąlygos įveikti galimą ES ginčų sprendimo sistemų paralyžių ir išplečiamas dėl prekybos ginčo taikomų taisomųjų priemonių mastas. 2021 m. rugsėjo 9 d. įsigaliojęs iš dalies pakeistas ES eksporto kontrolės reglamentas; Priemonių rinkinio papildymas Galiausiai Komisija ir toliau tobulina nemažai kitų svarbių teisėkūros ir kitokių priemonių, kurios papildytų rinkinį. Taikomos kartu, šios priemonės užtikrina, kad ES būtų geriau pasirengusi reaguoti į tarptautinėje prekyboje kylančius sunkumus, visų pirma turėtų 1) priemonių (pagal Vykdymo užtikrinimo reglamentą ir Daugiašalį laikinąjį susitarimą dėl apeliacinio arbitražo) užtikrinti pagal prekybos susitarimus prisiimtų įsipareigojimų, dėl kurių susitarta derybose, vykdymą, 2) atskirų teisės aktų ir (arba) priemonių, kuriais būtų užtikrinamos vienodos sąlygos įprastinėse prekybos ir investavimo srityse (pvz., užsienio subsidijų priemonę, galbūt priimsimą tarptautinių viešųjų pirkimų priemonę), 3) atskirų teisės aktų ir (arba) priemonių, kuriais būtų užtikrinama ES interesų apsauga su saugumu glaudžiausiai susijusiose ekonomikos srityse (pvz., tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo, eksporto kontrolės, kovos su prievartos veiksmais priemonę), ir 4) priemonių, kuriomis būtų remiami ES ekologijos ir tvarumo siekiai. Įgyvendinamos šios konkrečios iniciatyvos: -Komisijos pasiūlymas dėl tarptautinių viešųjų pirkimų priemonės – po to, kai praėjo atitinkamas procedūras Taryboje, per ateinančius mėnesius gali būti parengtas galutinis pasiūlymas; -Komisijos pasiūlymas dėl naujos teisinės priemonės, kuria būtų sprendžiami dėl vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų kylantys klausimai;

-būsimas Komisijos pasiūlymas dėl naujos teisinės priemonės, skirtos kovoti su trečiųjų šalių vykdoma ekonomine prievarta; -būsimas Komisijos pasiūlymas dėl naujų teisinių priemonių, susijusių su privalomu išsamiu patikrinimu ir miškų naikinimu; -2021 m. vasarą pradėta 15 punktų PDV veiksmų plano peržiūra. Be to, kad ir toliau pagal taisykles ir proporcingai naudojamasi įprastinėmis prekybai skirtomis priemonėmis (antidempingo, subsidijų kompensavimo), šios sustiprintos priemonės ir atnaujintas Komisijos dėmesys vykdymo užtikrinimui garantuoja politikos tąsą. Komisijai toliau kuriant naujus ir tobulesnius įrankius bei priemones įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo srityje kylantiems įvairiausiems uždaviniams spręsti, tampa vis svarbiau dirbti išvien su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais (įmonėmis, prekybos skatinimo organizacijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės grupėmis, nevyriausybinėmis organizacijomis) ir bendradarbiauti su bendramintėmis trečiosiomis šalimis, siekiant į pasirašytus įsipareigojimus įpūsti gyvybės ir užtikrinti, kad šios priemonės bei mechanizmai ir toliau padėtų siekti realių rezultatų praktikoje.



II. Visapusiškas ES prekybos susitarimų teikiamų galimybių išnaudojimas II.1. Prekyba su lengvatinės prekybos partneriais. Pagrindiniai pokyčiai 2020 m. Šiame poskyryje pateikiami prekybos srautų raidos statistiniai duomenys grindžiami 2021 m. kovo mėn. „Eurostato“ duomenimis apie 27 ES valstybes nares ir apima 37 pagrindinius lengvatinio prekybos režimo susitarimus su 67 partneriais, taikytus visus 2020 metus ir sudarančius daugiau kaip 90 proc. ES lengvatinės prekybos. Išsamesnės informacijos apie šiuos 37 pagrindinius lengvatinio prekybos režimo susitarimus pateikiama prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Šalių lengvatinės prekybos partnerių ir ES eksportuotojų naudojimosi lengvatiniais muitų tarifais duomenys atskirai skelbiami Komisijos interneto svetainėje, siekiant padidinti skaidrumą ir paskatinti verslo asociacijas ir valstybes nares pačias atlikti tyrimus ir nustatyti, kokie veiksniai skatina arba neskatina prekiauti pagal ES prekybos susitarimus. Naudojimosi lengvatiniais tarifais modeliai taip pat išskiriami atliekant reguliarų ES susitarimų ex post vertinimą ir vykdant su konkrečiais sektoriais susijusią veiklą. Šiame skyriuje aptariamos prekybos su 67 prekybos partneriais vertė 2020 m. buvo 1,167 mlrd. EUR, t. y. 32,0 proc. visos ES išorės prekybos: 646 mlrd. EUR teko eksportui, o 521 mlrd. EUR – importui, taigi susidarė 124 mlrd. EUR ES prekybos perteklius. 1 diagrama. ES išorės prekyba (2020 m.) Kaip parodyta 2 diagramoje, Šveicarija vis dar buvo didžiausia ES lengvatinės prekybos partnerė, kuriai teko 21,5 proc. ES prekybos su 67 į šią ataskaitą įtrauktais prekybos partneriais, po jos Turkija – 11,3 proc., Japonija – 9,4 proc., Norvegija – 7,8 proc. ir Pietų Korėja – 7,7 proc. Šioms penkioms partnerėms kartu teko daugiau kaip pusė (57,7 proc.) ES lengvatinės prekybos. Vertinant visą prekybą, Šveicarija yra ketvirta pagal dydį ES prekybos partnerė po Kinijos, JAV ir Jungtinės Karalystės, o Turkija, Japonija, Norvegija ir Pietų Korėja užima nuo šeštos iki devintos vietos po Rusijos ir prieš Indiją. 2 diagrama. ES prekyba prekėmis pagal lengvatinės prekybos partnerius (2020 m.) COVID-19 pandemija padarė didelį ekonominį poveikį ir prekyba su 67 ES lengvatinės prekybos partneriais sumenko 9,1 proc. Buvo kelios reikšmingos išimtys: pvz., padidėjo cheminių medžiagų eksportas (tai daugiausia lėmė 10 proc. išaugęs vaistų eksportas pagal aptariamus susitarimus). Apskritai ES prekybos pramonės produktais su 67 partneriais perteklius siekė 116,8 mlrd. EUR – 2,1 mlrd. EUR daugiau nei 2019 m. Kaip parodyta 3 diagramoje, ES lengvatinė prekyba laikėsi tvirčiau nei ES prekyba su nelengvatinės prekybos partneriais (–11,1 proc.) ir su kitomis pasaulio šalimis (–10,5 proc.). Tokia pat buvo ir lengvatinio prekių eksporto tendencija: palyginti su nelengvatine prekyba, toks eksportas sumenko maždaug 2 procentiniais punktais mažiau.





3 diagrama. Metinis prekybos augimas pagal partnerius (2019–2020 m.) Prekyba žemės ūkio maisto produktais su lengvatinės prekybos partneriais augo dukart sparčiau nei visa prekyba žemės ūkio maisto produktais Prekyba žemės ūkio maisto produktais su lengvatinės prekybos partneriais augo 2,2 proc., t. y. mažiau nei 8,7 proc. 2019 m., bet dvigubai greičiau nei visa prekyba žemės ūkio maisto produktais (augusi 1 proc.). Žemės ūkio maisto produktų eksportas pagal lengvatinio prekybos režimo susitarimus padidėjo 1,8 proc., o importas išaugo 2,7 proc. Latvijos grūdai pasiekia Japoniją ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) padėjo įmonei „Dobeles dzirnavnieks“, vienai iš pirmaujančių grūdų perdirbėjų Baltijos šalyse ir didžiausiai tešlos gaminių gamintojai Šiaurės Europoje, įsitvirtinti Japonijoje. „ES nustatyta aiški eksporto sistema labiausiai padeda mūsų įmonei plėstis į naujas rinkas. Dėl mūsų taikomo tvarios gamybos modelio ir pasiektos ekologinės gamybos pažangos „Dobeles dzirnavnieks“ turi didžiulių augimo galimybių ES ir už jos ribų.“ (AS „Dobeles dzirnavnieks“ valdybos pirmininkas

Kristaps Amsils) Komisijos atliktas prekybos žemės ūkio maisto produktais tyrimas patvirtina ES taikomą metodą 2021 m. sausio 26 d. paskelbtame perspektyviniame Komisijos tyrime apžvelgtas numatomas bendras vykstančių ir būsimų prekybos derybų ekonominis poveikis ES žemės ūkio sektoriui iki 2030 m., įskaitant su tam tikrais žemės ūkio produktais susijusius konkrečius rezultatus sudarius 12 prekybos susitarimų. Atlikus tyrimą nustatyta, kad bendras 12-os laisvosios prekybos susitarimų (LPS) įgyvendinimo rezultatas būtų proporcingai didėjantis ES žemės ūkio maisto produktų eksportas ir importas, o eksportas padidėtų šiek tiek daugiau. Tyrimu taip pat patvirtinta, kad ES pasirinktas metodas taikant tarifines kvotas sudaryti palankesnes sąlygas patekti į rinką jautriausiems importui produktams (daugiausia jautienai, avienai, paukštienai, cukrui ir ryžiams) padėjo ES geriau apsaugoti susijusius sektorius. Vykdydama atitinkamuose reglamentuose nustatytus reikalavimus, Komisija 2020 m. vėl stebėjo tam tikrų pramonės produktų ir žemės ūkio maisto produktų importą į ES... Konkretūs stebėsenos įpareigojimai (Pietų Korėja, Lotynų Amerikos partneriai) Kaip reikalaujama pagal Reglamentą (ES) Nr. 511/2011, Komisija stebėjo Pietų Korėjos pagrindinių automobilių dalių ir elektroninės įrangos importą iš svarbiausių tiekėjų (ne ES). 2020 m. Korėjos variklių ir dalių importas sumažėjo 19 proc., o pagrindinių automobilių dalių importas šiek tiek padidėjo (+5 proc.). Tuo pat metu transporto priemonių importas iš Korėjos į ES sumažėjo 16 proc. Kaip reikalaujama pagal ES reglamentus Nr. 19/2013 ir 20/2013, Komisija taip pat stebėjo šviežių bananų importą iš Kolumbijos, Ekvadoro ir Peru, taip pat iš Centrinės Amerikos į ES. Atsižvelgiant į importo raidą 2020 m., jokių tolesnių veiksmų imtis neprireikė. Komisija toliau reguliariai analizuos rinkos ir Sąjungos bananų augintojų padėtį ir, prireikus, nagrinės situaciją kartu su valstybėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais. Lengvatinės prekybos paslaugomis naujausi duomenys yra už 2019 m. (iki COVID-19 pandemijos). Prekyba paslaugomis su 67 į šią ataskaitą įtrauktais partneriais augo 7,8 proc., taigi lėčiau nei visa ES išorės prekyba paslaugomis (+10,5 proc.). Tuo pat metu prekyba paslaugomis su 19 į šią ataskaitą įtrauktų lengvatinės prekybos partnerių, prisiėmusių įsipareigojimų paslaugų srityje, augo 14 proc., taigi sparčiau nei visa ES prekyba paslaugomis apskritai. Šiame skyriuje aptariamos lengvatinės prekybos paslaugomis su visais 67 partneriais perteklius siekė 90 mlrd. EUR, nors ir sumažėjo 7,8 proc., palyginti su 2018 m. Labiausiai augo ES prekyba paslaugomis su AKR partnerėmis (40 proc.) ir trimis IVLPE partnerėmis (Moldova, Sakartvelu ir Ukraina – 16 proc.).

II.2. Įgyvendinant ES prekybos susitarimus padaryta pažanga. Keturių regionų (Azijos, Amerikų, kaimyninių šalių ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių) pavyzdžiai A. Stebėsenos įpareigojimai pagal ES prekybos susitarimus ir naujų susitarimų skatinimas Siekiant veiksmingo įgyvendinimo būtina stebėti, kas vyksta praktikoje... Komisija nuo ankstyvų etapų aktyviai stebi šalies partnerės įsipareigojimų įgyvendinimui aktualią teisės aktų sistemą. Tam tikrais atvejais Komisija skelbia konkursą specialiems projektams, kad būtų atlikta tiksli šalies partnerės vykdomo įgyvendinimo padėties apžvalga, ypač jeigu iškyla sudėtingesnių klausimų (pvz., kyla netarifinių problemų ir tam tikrais etapais šalyse partnerėse reikia teisėkūros veiksmų). Tokiais atvejais itin svarbus ES delegacijų atliekamas darbas. ·ES ir Japonijos ekonominės partnerystės susitarimo pavyzdys. Nuo 2019 m. vykdydama 1 mln. EUR vertės partnerystės priemonės projektą (ES ir Japonijos EPS įgyvendinimo rėmimo priemonė), Komisija per ES delegacijos Tokijuje už prekybą atsakingą komandą galėjo stebėti pagrindinius žingsnius, Japonijos atliktus nuo pat pirmųjų ES ir Japonijos EPS įgyvendinimo metų. 2020 m. rugpjūčio mėn. Komisijos paskelbta pirmųjų EPS įgyvendinimo metų pažangos ataskaita padėjo susitelkti į vis dar neišspręstus klausimus, pvz., susijusius su viešaisiais pirkimais, su Japonijos kolegomis bendradarbiaujant atitinkamuose komitetuose . Siekiant didinti naudos gavėjų informuotumą būtina skatinti naujus susitarimus... ·Singapūro ir Vietnamo LPS pavyzdys. Dėl dviejų naujausių susitarimų – su Singapūru ir su Vietnamu – Komisija 2020 m. pagal politikos rėmimo priemonę pradėjo du atitinkamai 285 000 EUR ir 700 000 EUR vertės projektus, kuriais remiamos ES delegacijų pastangos skatinti tuos susitarimus. Vietname pagal projektą imtasi veiksmų ES ir Vietnamo LPS paremti, taip pat atsakingo tiekimo grandinėms stiprinti, plastiko atliekų kiekiui mažinti ir žiedinei ekonomikai skatinti. Singapūre pagal projektą ne tik įgyvendinama stebėsena, bet ir skirta lėšų, kad būtų surengta įvairių informavimo seminarų dėl konkrečių ES ir Singapūro LPS aspektų, kaip antai muitų, prekybos palengvinimo, kilmės taisyklių, viešųjų pirkimų ir paslaugų, taip pat būtų parengtas įmonėms skirtas vadovas. ...o techninis bendradarbiavimas dažnai skatina ES prekybos partnerius užtikrinti geresnį įgyvendinimą. Stebėseną papildė šalių techninis bendradarbiavimas konkrečiais klausimais, daugeliu atvejų remiamas pagal ES projektus. ·Pavyzdys. 2020 m. ES ir Andų šalys stengėsi pagerinti susitarimo įgyvendinimą imdamosi, pvz., šių priemonių: üINT srityje vykdydamos projektą „IP Key Latin America“ ; üsu partneriais EBPO, TDO ir JT vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuru vykdydamos specialų atsakingo verslo Lotynų Amerikoje ir Karibų šalyse projektą; ürengdamos seminarus konkretiems augalų ir gyvūnų sveikatos srities klausimams spręsti. B. Pagal ES LPS sukurtos institucinės sistemos naudojimas siekiant patekti į rinką, spręsti problemas ir užtikrinti tolesnį bendradarbiavimą Pagal ES prekybos susitarimus sukurta institucinė sistema būtina siekiant vykdyti ES įgyvendinimo prioritetus. Iš daugiau kaip 200 komitetų ir darbo grupių, kurių dauguma susitinka kasmet, sudaryta struktūra leidžia nuolat tikrinti įgyvendinimo padėtį ir spręsti kylančias problemas. Ten susiburia prekybos srities pareigūnai, taip pat įvairių Komisijos departamentų ir šalių partnerių viešojo administravimo įstaigų ekspertai, kaip antai už taisyklių taikymą atsakingi muitinės pareigūnai arba aplinkos apsaugos ar darbo teisių ekspertai. Šių tarpinstitucinių organų darbotvarkės ir ataskaitos skelbiamos Komisijos interneto svetainėje. 2020 m. dėl COVID-19 pandemijos darbas daugiausia vyko virtualiai. Institucinė sistema padėjo patekti į rinką 2020 m. tokia sutelktis ir sistema padėjo rinkose atverti papildomų prekybos prekėmis ir paslaugomis galimybių. Rezultatų pasiekta ne tik tarifinių ir netarifinių priemonių, bet ir viešųjų pirkimų ar INT srityse. ·ES LPS su Kolumbija. Jungtinis prekybos komitetas priėmė sprendimą išplėsti aprėptį, kad šis susitarimas būtų taikomas šešioms naujoms Kolumbijos centrinės valdžios lygmens agentūroms. ·ES LPS su Korėja ir EPS su Japonija. 2021 m. atitinkamuose ministrų posėdžiuose susitarta pagal susitarimą saugomų geografinių nuorodų (GN) sąrašą papildyti 43 ES GN ir 41 Korėjos GN pagal ES ir Korėjos susitarimą, taip pat įtraukti po 28 ES ir Japonijos GN. 2021 m. sausio mėn. Jungtinis komitetas priėmė Sprendimą Nr. 1 dėl pagal susitarimą saugomų GN sąrašo išplėtimo. Visgi kai kuriuose kituose sektoriuose vis dar esama sunkumų patekti į abi rinkas.

Ministrų lygmens susitikimai – vienas iš esminių būdų rasti sprendimus Metiniai ministrų posėdžiai (Jungtiniame) prekybos (arba asociacijos) komitete gali tapti vienu iš pagrindinių veiksnių, suteikiančių reikiamą postūmį ieškant sprendimų, taip pat inicijuojant ir nukreipiant per metus dirbsimą techninį darbą. Tokiuose jungtiniuose komitetuose šalys dažnai priima sprendimus dėl svarbių įgyvendinimo klausimų ir gali susitarti dėl kartotinių veiksmų siekiant pažangos. Laikydamasi tokio požiūrio, Komisija vis dažniau siekia tarp jungtinių komitetų posėdžių įterpti tarpinius kontrolinius susitikimus padarytai pažangai stebėti. ·Korėjos pavyzdys. 2021 m. Jungtinio prekybos komiteto posėdyje pirmininkai priėmė ir pasirašė administracinį automobilių sektoriui skirto priedo pakeitimą, atitinkantį technologinius ir reglamentavimo pokyčius sektoriuje. Tame pačiame posėdyje, remiantis kolegijos išvadomis dvišaliame darbo srities ginče (žr. V skyrių), taip pat buvo nužymėta paskesnių veiksmų seka sprendžiant likusias problemas. Anksti gauta informacija apie priemonių projektus taip pat padėjo Komisijai numatyti problemas Pagal ES prekybos susitarimus sukurta institucinė sistema palaiko greitą ir veiksmingą sąveiką visais su įgyvendinimu susijusiais klausimais. Tai dažnai veiksmingiausia, kol priemonių projektai dar rengiami arba priemonės dar neįsigaliojusios. 2020 m. tokiu būdu pasiekta reikšmingų rezultatų siekiant išvengti prekybos kliuvinių arba juos pašalinti. ·Jordanijos pavyzdys. Dvišalėse ES ir Jordanijos diskusijose pagal ES ir Jordanijos asociacijos susitarimą ES išreiškė didelį susirūpinimą dėl planuojamos priemonės, kuria būtų nustatytas 5 proc. „paslaugos mokestis“ už prekių, importuojamų iš ES, muitinį įforminimą, ir, pripažindama Jordanijos patiriamus sunkumus dėl biudžeto, pareiškė esanti pasirengusi remti šalies makroekonominį stabilumą pagal savo makrofinansinės paramos priemonę. Po šių pasikeitimų nuomonėmis minėtosios priemonės taikymas atidėtas. ·Egipto pavyzdys. Po konstruktyvių šalių diskusijų Sanitarijos ir fitosanitarijos komitete (dėl gyvūnų ir augalų sveikatos) Egiptas paskelbė naują fetos sūrio standartą, kuriame pašalinta ankstesnėje versijoje buvusi mielių kiekio nuoroda . Kitu atveju valstybių narių bendradarbiavimas sparčiai dalijantis informacija su ES delegacija leido Komisijai išvengti sėklinių bulvių importo iš ES į Egiptą kiekybinių apribojimų. Pasiekti, kad įsigalioję įstatymai ir reglamentai būtų atšaukti, yra sunkiau, bet 2020 m. darbas instituciniuose organuose davė rezultatų... Įvestas prekybos kliūtis panaikinti gerokai sunkiau. Dažniausiai tokie klausimai sprendžiami diskutuojant su šalimi partnere pagal susitarimus numatytose struktūrose, pvz., prekybos komitetuose ir pakomitečiuose, pradedant ekspertų lygmeniu (kartais tokias diskusijas sustiprina politinio lygmens diskusijos ir diskusijos atitinkamuose PPO komitetuose). 2020 m. nemažai šalių partnerių teisės aktus ar praktiką suderino su prekybos susitarimais. Toliau pateikiama pavyzdžių. ·IEPS ir vyno pramonė. Po diskusijų Vynų ir spiritinių gėrimų komitete Kanada įsipareigojo iki 2022 m. vidurio panaikinti federalinį akcizą, kuriuo diskriminuojamas importas iš ES, o Ontarijas ir Naujoji Škotija vynams taikomas diskriminacines priemones panaikins atitinkamai iki 2023 m. vidurio ir 2024 m. vidurio. Nepaisant likusių kliūčių, 2020 m. Kanada tapo ketvirta pagal dydį ES vynų eksporto rinka. ·ES ir Centrinės Amerikos LPS ir oro transportas ES ir Centrinės Amerikos LPS ir oro transportas Po to, kai Komisija ir valstybės narės ėmėsi koordinuotų intervencinių priemonių, kurias palaikė praktine veikla užsiimančios įmonės, Panamos civilinės aviacijos institucija sutiko panaikinti su vietos nuosavybe susijusius apribojimus, ir KLM buvo išduota galutinė licencija teikti antžemines ir orlaivių techninės priežiūros paslaugas. Iki tol dėl tokių su vietos nuosavybe susijusių apribojimų, kuriuos Panama taikė pažeisdama ES ir Centrinės Amerikos LPS, ES oro transporto bendrovė KLM tokių paslaugų teikti negalėjo. Šis apribojimas turėjo poveikio ir kitoms ES oro transporto bendrovėms, nes KLM buvo vienintelė Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros (EASA) licenciją turinti orlaivių techninės priežiūros paslaugų teikėja Panamoje. ...Komisija yra pasirengusi pradėti dvišalius ginčus, jeigu pašalinti kliūčių kitais būdais nepavyksta Neradus sprendimo, Komisija yra pasirengusi inicijuoti dvišalį ginčo sprendimą taikydama procedūras, nustatytas 31-ame iš 37-ių į šią ataskaitą įtrauktų ES lengvatinio prekybos režimo susitarimų, pagal kurias leidžiama imtis atsakomųjų priemonių, jei susitarimų nesilaikoma. (Daugiau informacijos apie dvišalius ginčus 2020 m. pateikiama V skyriuje.) Įgyvendinimas susijęs ne vien su kliūtimis. 2020 m. ES susitarimai taip pat padėjo labiau atverti rinkas ir plačiau bendradarbiauti... ES prekybos susitarimų institucinė struktūra taip pat sudaro sąlygas plėtoti bendradarbiavimą su prekybos partneriais sprendžiant su prekyba susijusius klausimus, kaip antai reglamentavimo srities klausimus. Pavyzdys. ES ir Japonijos bendradarbiavimas reglamentavimo srityje EPS komitete bendradarbiavimo reglamentavimo srityje klausimams. ·Japonija ir ES atitinkamuose vidaus reglamentuose pripažino nemažai kitos susitarimo šalies gamintojų taikomų vynininkystės metodų, be kita ko, priedus ir fermentus, ir taip palengvino prekybą tame sektoriuje. ·Japonija ir ES suderino automobiliams taikomus savo techninius reglamentus, atsižvelgdamos į keturis papildomus techninius aspektus, po to, kai buvo sėkmingai baigta įgyvendinti keturias Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (UNECE) taisykles. Reglamentavimas suderintas iš dalies pakeitus EPS: atnaujinus motorinėms transporto priemonėms skirtų UNECE taisyklių, kurias taiko abi susitarimo šalys, sąrašą.

ES prekybos susitarimai taip pat gali sudaryti sąlygas bendradarbiauti ne vien prekybos srityje. Pavyzdys. ES ir Kanados bendradarbiavimas reglamentavimo srityje pagal IEPS dėl vartotojų saugos ir vaistų ·Įgyvendindamos 2018 m. pasirašytą administracinį susitarimą, Komisija ir Kanada („Health Canada“) bendradarbiauja vartotojų saugos srityje sujungdamos pajėgas atšaukiant produktus (pvz., žaislus 2020 m. gruodžio mėn.) ir vykdant koordinuotą priežiūros veiklą, pvz., dėl sunkiųjų metalų internetu parduodamuose vaikiškuose papuošaluose. ·Dėl dvišalio atitinkamų jų institucijų bendradarbiavimo ES ir Kanada nusprendė pripažinti viena kitos gerosios gamybos praktikos patikrinimų, ES arba Kanados inspektorių atliktų trečiosiose šalyse esančiuose objektuose, rezultatus pagal IEPS protokolą dėl abipusio atitikties ir vykdymo užtikrinimo programų, susijusių su vaistų gerąja gamybos praktika, pripažinimo. ES prekybos susitarimai, ypač regioniniai, kaip antai ekonominės partnerystės susitarimai su AKR šalimis, taip pat suteikia tvirtą pagrindą pradėti daugelio suinteresuotųjų subjektų dialogą siekiant spręsti reikšmingus tarptautinės ir regioninės prekybos uždavinius, pvz., susijusius su tvariomis vertės grandinėmis ar vaikų darbu. Pavyzdys. Naudodamasi ekonominės partnerystės susitarimais su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno partneriais, ES pradėjo daugelio suinteresuotųjų subjektų dialogą dėl vaikų darbo pagal Tvarios kakavos iniciatyvą. ·EPS su Gana ir Dramblio Kaulo Krantu. Pagal Komisijos 2020 m. rugsėjo mėn. pradėtą Tvarios kakavos iniciatyvą Gana ir Dramblio Kaulo Krantas dabar įsitraukė į ES daugelio suinteresuotųjų subjektų dialogą dėl tvaraus kakavos auginimo ir (arba) vertės grandinės ir rengia panašius dialogus vietoje, o Kamerūnas 2021 m. prisijungė kaip stebėtojas. Daugelio suinteresuotųjų subjektų dialogo tikslas – siekti pažangos panaikinant vaikų darbą ir prekybą vaikais kakavos tiekimo grandinėse, stiprinti miškų apsaugą ir atkūrimą kakavos auginimo regionuose ir užtikrinti kakavą auginantiems ūkininkams pajamas, iš kurių jie galėtų pragyventi. Kakavos sektoriaus dialogas sutelkia ES suinteresuotuosius subjektus, įskaitant valstybių narių, Europos Parlamento, pramonės ir pilietinės visuomenės organizacijų atstovus. Nors 2020 m. COVID-19 pandemija prekybai padarė stiprų neigiamą poveikį, ES laisvosios prekybos susitarimais ir toliau buvo sudaromos palankesnės sąlygos prekybai ir investicijoms... Šiandien ES yra pagrindinė 74 šalių visame pasaulyje, įskaitant Azijos ir Afrikos šalis, JAV, Vakarų Balkanų ir ES kaimynines šalis, prekybos partnerė. 2020 m. prekybos susitarimai ir toliau sudarė palankesnes sąlygas ES prekybai su partneriais ir stiprino ES kaip investuotojos padėtį, nepaisant to, kad dėl COVID-19 pandemijos įvyko nemažai tiekimo grandinės sutrikimų, sumažėjo paklausa ir gerokai susitraukė tiek visa, tiek lengvatinė prekyba. ...visgi ES prekiaujant su kai kuriais seniausiais ir didžiausiais lengvatinės prekybos partneriais, kaip antai Šveicarija, Turkija ir Norvegija, vis dar kyla sunkumų... ES santykiuose su kai kuriais seniausiais ir didžiausiais lengvatinės prekybos partneriais, grindžiamuose senesniais susitarimais, kurių taikymo sritis labiau ribota, vis dar kyla sunkumų. ·Santykiuose su Šveicarija, ES pirmąja lengvatinės prekybos partnere (ketvirta pagal dydį apskritai, trečia pagal dydį paslaugų srityje), 2020 m. pažangos dėl bendrojo institucinio susitarimo, dėl kurio derėtasi 2018 m., ratifikavimo nepadaryta. Federalinė Taryba nusprendė derybas dėl bendrojo institucinio susitarimo sustabdyti. Šis susitarimas būtinas siekiant atverti papildomos dvišalės prekybos galimybių. ·Su Turkija, antra pagal dydį ES lengvatinės prekybos partnere, derybas dėl modernizuotos muitų sąjungos bus galima pradėti tik kai Taryba priims susijusius derybinius nurodymus. Pažeisdama susitarimą dėl muitų sąjungos, Turkija išlaikė prekybos kliūčių, visų pirma, gerokai padidino papildomų tarifų, kuriuos taiko greta bendrojo muitų tarifo, skaičių. Taip pat susirūpinimą kelia reikalavimai dėl ES prekių kilmės sertifikatų. 2021 m. sausio mėn. iš dalies pakeitus Turkijos muitinės kodeksą, įvyko nemažai aukšto lygio susitikimų ir techninių posėdžių su Turkija, o po jų Turkija pranešė ES, kad išsiuntė nurodymus visoms Turkijos muitinės administracijoms ir surengė informacinių susitikimų su ekonominės veiklos vykdytojais, siekdama išaiškinti padėtį. Susirūpinimą vis dar kelia tai, kad Turkija taiko lokalizacijos reikalavimus vaistų sektoriuje. Ir toliau išlieka vienas pagrindinių ES reikalavimų – kad būtų nediskriminuojant įgyvendinamas Asociacijos susitarimo papildomas protokolas visų valstybių narių, įskaitant Kipro Respubliką, atžvilgiu. ·Santykiuose su Norvegija, ketvirta pagal dydį ES lengvatinės prekybos partnere, pažangos dėl Komisijos prašymo peržiūrėti perdirbtų žemės ūkio produktų prekybos režimą nepadaryta. Nors ES perdirbtų žemės ūkio produktų eksportas vis vien padidėjo, dėl didelių muitų visos galimybės dar nėra išnaudojamos. Derybos dėl geografinių nuorodų vis dar sustabdytos. Būtinas bendradarbiavimas ir dėl perdirbtų žemės ūkio produktų, ir dėl geografinių nuorodų.



C. Dėmesio centre – prekyba ir darnus vystymasis 2020 m. darniam vystymuisi ir toliau buvo skiriama itin daug dėmesio – anksčiau pradėta 15 punktų veiksmų plano peržiūra Prekybai ir darniam vystymuisi (PDV) skirtų skyrių įgyvendinimas ir vykdymo užtikrinimas yra vienas iš ES prekybos politikos prioritetų. 2018 m. vasario mėn. paskelbtas 15 punktų PDV veiksmų planas , kuriame pateikiama nuosekli sistema ir strategija, padėjo orientuoti pastangas dar labiau gerinti ES prekybos susitarimų PDV skirtų skyrių įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą. Tame plane, kuris šiuo metu peržiūrimas atsižvelgiant į prekybos politikos pokyčius ir būtinybę reaguoti į COVID-19 pandemiją, nustatomi keturių pagrindinių sričių veiksmai: gerinti Komisijos bendradarbiavimo su valstybėmis narėmis ir Europos Parlamentu būdus, sudaryti palankesnes sąlygas pilietinei visuomenei vykdyti stebėseną ir teikti patarimus susitarimų šalims, siekti rezultatų, taip pat didinti skaidrumą ir gerinti komunikaciją. ...ir spręstas pirmas ginčas pagal ES ir Korėjos LPS

Su PDV susijęs ginčas pagal ES ir Korėjos prekybos susitarimą buvo pirmoji ES inicijuota ir pirmoji su PDV nuostatomis susijusi dvišalio ginčo sprendimo byla. Ji pradėta 2018 m. pabaigoje , ES išreiškus susirūpinimą dėl to, kad Korėja nesilaiko su tam tikromis pagrindinėmis darbo teisėmis susijusių principų ir nėra ratifikavusi keturių pagrindinių TDO konvencijų, kaip nustatyta prekybos susitarime. 2021 m. sausio 20 d. paskelbtame ekspertų kolegijos sprendime nurodyta, kad Korėja nesilaikė įsipareigojimų. Ginčas su Korėja taip pat puikiai parodo, kaip svarbu užtikrintai naudotis PDV skirtuose skyriuose numatytomis vykdymo užtikrinimo priemonėmis, kai to reikia.



Ginčo su Pietų Korėja sprendimo byla Kolegija išaiškino, kad: 1) TDO narės ir prekybos susitarimų šalys privalėjo vykdyti įsipareigojimą laikytis TDO įtvirtintų pagrindinių darbo principų net jei konvencijos nėra ratifikuotos; 2) nuolat galiojo susitarimų šalims privalomas įpareigojimas tolydžio ir nepertraukiamai stengtis, kad pagrindinės TDO konvencijos būtų ratifikuotos (todėl Korėjai vis dar taikoma prievolė tai padaryti), o nuolatinės ir nepertraukiamos pastangos reiškia, kad ratifikavimo siekiama iš tikrųjų, o ne tuščiažodžiaujama; 3) nebuvo būtina įrodyti, kad aptariamų nuostatų pažeidimai turi poveikio prekybai. Po kolegijos posėdžio Korėjoje padaryti pakeitimai rodo, kad PDV nuostatos gali lemti realius pokyčius praktikoje: 1) dar prieš paskelbiant kolegijos ataskaitą, 2020 m. gruodžio mėn. Korėjos nacionalinė asamblėja priėmė Korėjos profesinių sąjungų ir darbo santykių reguliavimo akto pakeitimų, kuriais siekiama, kad šis aktas atitiktų asociacijų laisvės principą; 2) 2021 m. vasario 26 d. Nacionalinė asamblėja baigė trijų iš keturių dar neratifikuotų pagrindinių TDO konvencijų (Nr. 87 dėl asociacijų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas gynimo, Nr. 98 dėl teisės jungtis į organizacijas ir vesti kolektyvines derybas principų taikymo ir Nr. 29 dėl priverstinio darbo) ratifikavimo procesą; 3) naudodamiesi pagal laisvosios prekybos susitarimą sukurtomis institucinėmis struktūromis, 2021 m. balandžio mėn. PDV komitetas ir Prekybos komitetas susitarė dėl ekspertų kolegijos ataskaitoje pateiktų rekomendacijų įgyvendinimo stebėjimo proceso, į kurį bus įtrauktas ir profesinių sąjungų teisės pakeitimų ir veiksmų siekiant, kad būtų ratifikuota viena likusi pagrindinė TDO konvencija Nr. 105 dėl priverstinio darbo panaikinimo, jungtinis nagrinėjimas. Būtina atidžiai stebėti ES prekybos susitarimų PDV nuostatų įgyvendinimą... Nepaisant COVID-19 pandemijos, 2020 m. ir per 2021 m. pirmuosius du ketvirčius įvyko numatyti visų PDV komitetų – išskyrus Vietnamo – posėdžiai, tarp jų ir pirmas pagal ES ir Singapūro LPS įkurtos PDV valdybos posėdis. Taip pat vyko virtualūs ES ir Singapūro LPE prekiaujančiųjų šalių ir pilietinės visuomenės forumų vietos patarėjų grupių susitikimai, kuriuose galėjo dalyvauti ir būti išklausytos gerokai daugiau pilietinės visuomenės organizacijų. ...o pasiekti, kad ES prekybos partneriai ratifikuotų TDO konvencijas, tebėra svarbus prioritetas Vienas iš pagrindinių ES bendradarbiavimo PDV srityje su keliais LPS partneriais prioritetų – siekti, kad būtų ratifikuotos pagrindinės TDO konvencijos ir vykdomi su darbu susiję įsipareigojimai. Akivaizdžiausias pavyzdys – pirmiau paminėta ginčo su Korėja sprendimo byla. Paminėtinas ir tęsiamas bendradarbiavimas su Vietnamu, per kurį išryškėjo ratifikavimo procedūros teikiamos pažangos galimybės ir konkretus Europos Parlamento vaidmuo tuo etapu. 2020 m. Vietnamas toliau rengė teisės aktus, kurie leistų įgyvendinti 2021 m. sausio 1 d. įsigaliojusį naują Darbo kodeksą (priimtą 2019 m. lapkričio 20 d.). ES ir toliau rėmė šį procesą bendradarbiaudama su TDO ir glaudžiai bendraudama su Vietnamo valdžios institucijomis. Nepaisant to, kol nėra įgyvendinimo teisės aktų, Vietname kurti laisvų profesinių sąjungų dar negalima. Komisija vėl glaudžiai bendradarbiavo su Tarptautine darbo organizacija... Bendradarbiaudama su TDO, Komisija teikė techninę paramą Sakartvelui, siekdama padėti šaliai 2020 m. rugsėjo mėn. priimti naują Darbo kodeksą. Dėl to teisės aktai geriau priderinti prie tarptautinių standartų ir atitinkamos ES teisės, taip pat priimtas naujas įstatymas dėl darbo inspektavimo. Bendradarbiaudama su TDO, Komisija taip pat galėjo pagal darbo inspektavimo stiprinimo projektą pasiūlyti techninę paramą skatinant darbo teises Kolumbijos kaimo vietovėse. Dėl to taip pat pavyko 2020 m. vasario mėn. Peru surengti darbo inspektavimo srities praktinį seminarą. 2020 m. ES taip pat teikė techninę paramą, kad pagerintų darbo inspektavimą Ekvadoro žemės ūkio sektoriuose (bus įgyvendinta 2021 m.). Su aplinkos tvarumu susijusių įsipareigojimų įgyvendinimas taip pat vis svarbesnis Aplinkos srityje Komisija toliau glaudžiai bendradarbiavo su Vietnamu dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT). 2019 m. birželio mėn. įsigaliojus ES ir Vietnamo savanoriškos partnerystės susitarimui, Vietnamas toliau rengė reglamentus, būtinus medienos teisėtumo užtikrinimo sistemai įgyvendinti. Taip pat toliau glaudžiai bendradarbiauta su Ukraina dėl jos miškų sektoriaus reformos, daugiausia dėmesio skiriant medyno kirtimui ir prekybai mediena, o ypač kovos su neteisėta medienos ruoša veiksmams. Peržiūrint 15 punktų PDV veiksmų planą ieškoma būdų stiprinti įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą... 2018 m. vasario mėn. priimto ES Komisijos 15 punktų veiksmų plano peržiūra pradėta 2021 m. (paankstinta iš 2023 m.); į ją įtrauktos plačios viešos konsultacijos, taip pat ES prekybos susitarimų PDV nuostatų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo lyginamasis tyrimas. Apskritai atliekant PDV peržiūrą bus apžvelgti visi svarbūs PDV nuostatų įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo aspektai, įskaitant įsipareigojimų apimtį, stebėsenos mechanizmus, sankcijų už reikalavimų nesilaikymą galimybę, nuostatą dėl esminių elementų, taip pat institucinę struktūrą ir reikiamus išteklius. Įgyvendindama ES prekybos susitarimų PDV nuostatas, Komisija kliaujasi patarimais, kuriuos teikia ES VPG, padedančios jai palaikyti ryšį su ES ir šalių partnerių pilietine visuomene. Pagal 12 ES prekybos susitarimų numatytas pilietinės visuomenės įsitraukimas teikiant patarimus dėl su PDV susijusių susitarimų skyrių stebėsenos ir įgyvendinimo, visų pirma numatyta abiejose pusėse sukurti po VPG. ES VPG nariai – įvairūs ES lygmens suinteresuotųjų subjektų atstovai, taip pat su konkrečiomis temomis dirbančios mažesnės organizacijos; dauguma narių atrenkami paskelbus viešą kvietimą pareikšti susidomėjimą, o kitus paskiria Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, kuris taip pat skiria ir ES VPG sekretoriatą. Komisija remia ir ES, ir šalių partnerių VPG veiklą pagal partnerystės priemonės projektą, taip pat bendrą Komisijos darbuotojų būstinėje ir už prekybą atsakingų komandų ES delegacijose darbą.





Įgyvendinant su PDV susijusius skyrius aktualios ES VPG veiklos pavyzdžiai Darbo srities ginčas su Pietų Korėja. Remdami Komisijos siekį paskatinti ES pastangas užtikrinti, kad Pietų Korėja laikytųsi darbo srities įsipareigojimų pagal ES ir Korėjos LPS, ES VPG nariai atkreipė Komisijos dėmesį į informaciją apie potencialiai probleminius Korėjos teisinės sistemos elementus ir su esminiais TDO principais susijusią praktiką, taip pat į pagrindinių TDO konvencijų ratifikavimo klausimą. ES VPG aktyviai dalyvauja stebint, ar paisoma PDV kolegijos ataskaitos. Žmogaus teisių klausimai Andų šalyse. 2020 m. įvykusiuose dviejuose posėdžiuose su Komisija ES VPG pranešė apie smurtą prieš profesinių sąjungų lyderius ir aplinkosaugos aktyvistus Kolumbijoje, padėtį bananų sektoriuje Ekvadore, darbo ir aplinkos sričių problemų stebėseną Peru ir COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį ES ir Andų partneriams. Komisija rėmėsi šia informacija diskutuodama su prekybos partneriais PDV komiteto posėdžiuose. Kai kuriems ES prekybos partneriams, kurie su savo pilietine visuomene bendradarbiaudavo ribotai, užmegzti struktūrinį dialogą su pilietine visuomene pasirodė sunku. ES delegacijos raginamos palaikyti ryšius su priimančiosiomis šalimis, kol pastarosios diegia struktūras, ir, prireikus, teikti patarimus bei paramą, kaip matyti iš tolesnio pavyzdžio. ·ES ir Vietnamo LPS. Komisija, pasitelkusi ES delegacijos Hanojuje už prekybą atsakingą komandą, įsigaliojus LPS aktyviai rėmė Vietnamo VPG sukūrimą. Ši parama daugiausia buvo teikiama vykdant projektą, kuriuo skatinamas socialinių partnerių (verslo ir darbuotojų asociacijų) ir pilietinės visuomenės (nevyriausybinių organizacijų – NVO) dalyvavimas. Ir vietos pilietinė visuomenė, ir Vietnamo administracija šias pastangas įvertino teigiamai, atsižvelgiant į tai, kad nepriklausomų pilietinės visuomenės organizacijų Vietname patirtis ribota. D. Prekybos susitarimų poveikio (ex post) analizė siekiant pagerinti įgyvendinimą Atsižvelgiant į tikrą esamų susitarimų poveikį bus lengviau pagerinti įgyvendinimą ateityje... Komisija vertina ilgalaikį jos prekybos susitarimų poveikį: siekiant nustatyti, ar numatyti rezultatai pasiekti, pirmą kartą vertinimas paprastai atliekamas praėjus penkeriems metams nuo įgyvendinimo pradžios. 2020 m. baigti du ex post vertinimai. Įvertintas ekonominės partnerystės susitarimas (EPS) su CARIFORUM (antrasis dešimt metų galiojančio susitarimo vertinimas) ir LPS su šešiomis Viduržemio jūros regiono šalimis. Vertinimai paskelbti atitinkamai 2021 m. sausio ir kovo mėn. Abiejuose tyrimuose atskleidžiamos pagrindinės neišspręstos problemos ir nurodoma, į ką reikėtų kreipti daugiausia dėmesio įgyvendinant susitarimus, taip pat nustatomos atitinkamiems regionams būdingesnės problemos. Pavyzdžiui, dėl ES ir CARIFORUM EPS susirūpinimą vis dar kelia institucijų ir (arba) agentūrų administracinių pajėgumų trūkumas, taip pat neužtenkamas įmonių informuotumas apie susitarimą ir nepakankamas skaidrumo įsipareigojimų laikymasis. Be to, turint omenyje su vystymusi susijusį EPS aspektą, tai, kaip sėkmingai jį įgyvendins 14 CARIFORUM valstybių, labai priklauso nuo atitinkamo vystomojo bendradarbiavimo finansavimo. Pagal 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos (DFP) Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“ vykdoma nauja partnerystės programa sukuriama galimybių teikti tokią specialiai pritaikytą paramą nustatytiems su prekyba susijusiems uždaviniams spręsti. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta sričių, kuriose ES turi nuveikti daugiau, visų pirma didinti valstybių narių įsitraukimą, gerinti komunikaciją ir remti verslo verslui sąsajas bei platformas. Atlikus šešių Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių asociacijos susitarimų tyrimą nustatyta, kad reikia dar labiau mažinti netarifinių priemonių, tokių kaip neautomatinės importo licencijos arba techniniai reglamentai, apie kuriuos nepranešama, nes šios priemonės lemia nenuspėjamumą ir iškraipo vietos verslo operacijas. Be to, tyrime rekomenduojama supaprastinti administracines procedūras, taikyti tarptautiniu mastu pripažįstamus standartus ir vengti be reikalo dubliuoti atitikties vertinimą. Gerinant verslo aplinką, kartu reikėtų didinti ES paramą ir bendradarbiavimą skatinant politiką, kuria didinamas konkurencingumas, ugdomi įgūdžiai ir naikinami logistiniai suvaržymai. Remiantis nustatytais tikslais bus ne tik pagrindžiamas LPS įgyvendinimo procesas, bet ir galbūt orientuojami svarstymai apie ES pagalbos prekybai rėmimą 2021–2027 m. III. Parama mažosioms ir vidutinėms įmonėms naudojantis prekybos susitarimais MVĮ ir šeimos verslo įmonės sudaro maždaug 99 proc. visų ES bendrovių ir sukuria pusę Europos BVP Pasaulio rinkos vis dar teikia reikšmingų galimybių augti MVĮ, kurios sukuria trečdalį viso ES eksporto ir ES išlaiko per 13 mln. darbo vietų. 2020 m. Komisija dėjo daugiau pastangų siekdama padėti MVĮ kuo labiau išnaudoti prekybos taisykles ir susitarimus, taip pat sudarė joms sąlygas lengviau išreikšti susirūpinimą dėl prekybos susitarimų ir taisyklių laikymosi. Informacijos spragos ir praktinės patirties stygius patys gali tapti prekybos ir investavimo kliūtimi, ypač kenksminga mažesnėms bendrovėms. Pirma, prekybos susitarimai nenaudingi, jeigu galimi naudos gavėjai apie juos nežino ir nesupranta, kaip iš jų gauti naudos konkrečiu atveju. Net jei MVĮ tiesiogiai neeksportuoja, prekybos susitarimai joms gali būti svarbūs dėl jų vaidmens pasaulinėse tiekimo grandinėse. Antra, net jei bendrovės žino apie PPO taisykles ir ES lengvatinio prekybos režimo susitarimus, jų nauda nepasireiškia automatiškai. Todėl, nors prekybos skatinimas yra valstybių narių, verslo asociacijų ar prekybos skatinimo institucijų kompetencija, Komisija 2020 m. toliau rėmė jų veiklą, be kita ko, teikė gaires, vykdė informavimo veiklą (visų pirma per ES delegacijas šalyse partnerėse), kūrė specialias sąveikias internetines priemones ar pagalbos tarnybas ir centrus, kurie rūpintųsi MVĮ poreikiais. Prekybos susitarimai su besivystančiomis šalimis suteikia vietos MVĮ patrauklių galimybių patekti į rinką, taip pat sukuria paskatų vykdyti reformas, kuriomis gali būti toliau grindžiamas vystomasis bendradarbiavimas. Pavyzdžiui, ekonominės partnerystės susitarimai (EPS) su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis turi stiprų vystomąjį aspektą: jų sėkmingas įgyvendinimas priklauso nuo to, kaip pavyks pašalinti šių šalių vidines prekybos kliūtis taikant pagalbos prekybai priemonę. Prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama pavyzdžių, kaip ES delegacijos stengiasi pašalinti prekybos kliūtis naudodamosi pagalbos prekybai priemone. 2020 m. ES pagalbos prekybai pažangos ataskaitoje pateikiama daugiau informacijos apie Komisijos ir valstybių narių paramą MVĮ besivystančiose šalyse, kad ES prekybos susitarimai būtų kuo geriau išnaudoti. A. „Access2Markets“ ir Atitikties kilmės taisyklėms vertinimo priemonė (ROSA)

2020 m. paleistas portalas „Access2Markets“, kuriame nemokamai vieno langelio principu teikiama informacija apie prekybą... 2020 m. spalio mėn. paleistame Komisijos naujame importo ir eksporto portale „Access2Markets“, kuriame integruota ir Atitikties kilmės taisyklėms vertinimo priemonė (ROSA), gausu naujausios informacijos, kuri teikiama nemokamai, įvairiomis kalbomis ir užtikrinant galimybę vykdyti paiešką. Portalas apima 122 eksporto rinkas už ES ribų ir 190 rinkų, iš kurių eksportuojama. Bendrovės gali rasti informacijos apie jų importui ir eksportui taikomus tarifus, mokesčius, kvotas, importo formalumus ir procedūras, taip pat palyginti kilmės taisykles pagal visus ES prekybos susitarimus. Šiuo portalu gali naudotis kiekvienas naudotojas, tačiau jis ypač naudingas MVĮ. ...platformoje įdiegta įsivertinimo priemonė, padedanti įmonėms išsiaiškinti, kokios kilmės taisyklės taikomos pagal skirtingus ES susitarimus Atitikties kilmės taisyklėms įsivertinimo priemonė ROSA Priemonės ROSA naudotojams pateikiama atitinkamų klausimų siekiant nustatyti, ar jų produktai atitinka tam tikras taisykles, kad jiems būtų galima taikyti lengvatinį režimą pagal ES prekybos susitarimą. Kad bendrovėms būtų lengviau, ROSA taip pat pateikia aiškius nurodymus, kokių dokumentų reikia kilmei įrodyti, kad būtų taikomi lengvatiniai muitų tarifai, taip pat turi funkciją, leidžiančią palyginti pagal įvairius susitarimus taikomas taisykles. Šiuo metu ROSA naudojamasi maždaug 500 kartų per dieną. Portalą „Access2Markets“ palankiai įvertino iki 10 000 naudotojų per dieną, iš kurių 70 proc. yra iš ES. Šis rodiklis yra gerokai didesnis nei priemonių, kurios buvo juo pakeistos (Patekimo į rinką duomenų bazės ir Prekybos pagalbos tarnybos). „Access2Markets“ ir ROSA sukurti glaudžiai bendradarbiaujant su verslo asociacijomis ir prekybos rūmais ir yra nuolat tobulinami atsižvelgiant į naudotojų pastabas. Kad pradžia gera, patvirtino tai, kad ši platforma laimėjo 2021 m. Europos ombudsmeno Gero administravimo apdovanojimų publikos prizą – tai krizės metu teikiamos piliečiams svarbios paslaugos pripažinimas. Ateinančiais metais portalą „Access2Markets“ numatyta papildyti būsimais paslaugų ir viešųjų pirkimų moduliais, o iki 2021 m. pabaigos ROSA apims daugumą susitarimų... Greta kitų patobulinimų, plečiama „Access2Market“ apimtis įtraukiant kitų esminių ES prekybos susitarimų elementų: ·kuriama bandomoji paieškai pritaikyta duomenų bazė, apimanti įvairius paslaugų sektorius, kuriems taikomi ES susitarimai, taip pat rengiami konkretiems sektoriams skirti vadovai, kuriuose susitelkiama į tam tikrus regionus ar šalis, pvz., augalų ir gyvūnų sveikatos nuostatų srityje; ·taip pat plečiama ROSA geografinė aprėptis, kad iki 2021 m. pabaigos būtų įtraukta daugumą prekybos susitarimų. Šiuo metu ši priemonė jau apima prekybos 26 susitarimus su 36 šalių (įskaitant Jungtinę Karalystę, Centrinės Amerikos partnerius, Kolumbiją, Peru ir Ekvadorą, Vietnamą, Kanadą, Japoniją ir Pietų Korėją); ·nauja speciali priemonė „Access2Procurement“ – paleista 2021 m. rugsėjo mėn. – apima viešuosius pirkimus pagal ES prekybos susitarimus, pradedant nuo Sutarties dėl viešųjų pirkimų, taip pat ES ir Kanados susitarimo (IEPS) narių; jos aprėptis bus laipsniškai plečiama. Nauja priemonė informavimui apie viešuosius pirkimus gerinti „Access2Procurement“ – nauja IT priemonė, įdiegta platformoje „Access2Markets“. Jos tikslas – padėti Europos tiekėjams sužinoti, ar jie atitinka reikalavimus dalyvauti konkurse dėl konkrečios viešųjų pirkimų sutarties trečiojoje šalyje. Pagal naudotojų atsakymus į tris ar keturis klausimus dėl perkančiojo subjekto, viešųjų pirkimų objekto ir numatomos sutarties vertės naujoji priemonė greitai ir labai patikimai įvertins, ar naudotojas turi teisę dalyvauti konkurse. Tai padės konkurso dalyviams nustatyti, ar viešųjų pirkimų projektui trečiojoje šalyje taikomi ES atžvilgiu galiojantys tos šalies įsipareigojimai dėl patekimo į rinką pagal PPO sutartį dėl viešųjų pirkimų ar dvišalį susitarimą. B.Vadovai, pagalbos tarnybos, MVĮ centrai ir bendradarbiavimas su tinklais Vykdydama komunikacijos veiklą, Komisija ir toliau pabrėžia ES prekybos susitarimų naudą įmonėms, ypač MVĮ... 2020 m. Komisija toliau rengė vadovus, padėsiančius įmonėms susigaudyti susitarimuose, o jų poveikį stiprino suinteresuotiesiems subjektams skirtos specialios mokymų sesijos ir internetiniai seminarai, papildantys ES valstybių narių ir įmonių vykdomą veiklą. ES delegacijos atlieka svarbų vaidmenį didinant informuotumą ir remiant ekonominės veiklos vykdytojus, siekiančius iš susitarimo gauti naudos. ·Kanados pavyzdys. 2020 m. Komisija toliau rengė specialius vadovus ir organizavo internetinius seminarus siekdama padėti ES įmonėms, veikiančioms arba norinčioms pradėti veikti Kanados rinkoje. Darbas vyko devyniose srityse: nuo itin techninių dalykų, kaip apdorojimo metilbromidu alternatyvų eksportuojant tam tikrus augalinius produktus arba galimybių švarių technologijų bendrovėms, iki bendresnių reikalų, kaip antai galimybių dalyvauti Kanados federalinio ar subfederalinio lygmens viešuosiuose pirkimuose arba INT Kanadoje apžvalgos. Visi šie vadovai ir ataskaitos viešai skelbiami Komisijos interneto svetainėje. ·Japonijos pavyzdys. 2020 m. ES delegacijos Tokijuje už prekybą atsakinga komanda parengė vadovą, kuriame žingsnis po žingsnio bendrovėms pateikiama informacija apie patekimą į rinką, o jį papildė tam tikriems sektoriams skirti vadovai . ES remiami MVĮ centrai pagrindinėse rinkose atlieka svarbų vaidmenį...

Siekdama padėti MVĮ pereiti į tarptautinį lygmenį ir pasinaudoti derybose sutartais pranašumais šalyse partnerėse, Komisija ir toliau finansuoja MVĮ centrus Kinijoje ir Japonijoje, palaikydama glaudžius ryšius su valstybėmis narėmis, nacionalinėmis ir europinėmis verslo asociacijomis užsienyje ir prekybos skatinimo organizacijomis. ES ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centras turi 2 233 registruotus narius. Jį bendrai finansuoja ir jam kartu vadovauja ES ir Japonija, bendradarbiaudamos su valstybių narių prekybos skatinimo organizacijomis. Jis teikia įvairias paslaugas MVĮ, be kita ko, per EPS pagalbos tarnybą ir Japonijos mokesčių ir viešųjų pirkimų pagalbos tarnybą , taip pat skatina technologijų perdavimą tarp ES ir Japonijos per specialią pagalbos tarnybą . ES MVĮ centras Kinijoje – Komisijos finansuojamas projektas, nuo 2010 m. padedantis Europos mažosioms ir vidutinėms įmonėms pasiruošti vykdyti verslą Kinijoje. Numatyta, kad dabartinis, trečiasis, projekto etapas bus vykdomas nuo 2020 m. spalio mėn. iki 2022 m. kovo mėn. Antruoju etapu (nuo 2014 m. liepos mėn. iki 2020 m. balandžio mėn.) ES MVĮ centrui ES iš viso skyrė 5,9 mln. EUR biudžetą, o ES MVĮ centro interneto svetainė turi 14 163 registruotus naudotojus. MVĮ centrai Japonijoje ir Kinijoje 2020 m. ES ir Japonijos pramonės bendradarbiavimo centro veiklos pavyzdžiai: ü16 su EPS susijusių internetinių seminarų (pasitelkiant EPS pagalbos tarnybą), kuriuose dalyvavo 925 dalyviai; ü18 informacijos suvestinių, padedančių MVĮ suprasti pagrindinius EPS aspektus; ü21 internetinis seminaras, kuriuose dalyvavo 810 dalyvių. ES MVĮ centro Kinijoje veiklos pavyzdžiai (nuo 2014 m. lapkričio mėn. iki 2020 m. balandžio mėn.): ü307 mokymai Kinijoje ir ES, skirti daugiau kaip 12 000 ES MVĮ; ü28 susitarimo memorandumai, pasirašyti su vyriausybių agentūromis ir verslo paramos organizacijomis Kinijoje ir Europoje; ü270 partnerystės ryšių tarp ES MVĮ centro ir partnerių organizacijų. ...ir tam tikrais atvejais yra remiami ir už atitinkamas temas atsakingų komandų ES bendrovės (ypač mažesnės) dažnai susiduria su praktiniais sunkumais ir apribojimais, susijusiais su INT apsauga trečiosiose šalyse, pvz., priverstiniu technologijų perdavimu, procedūriniais trūkumais, teisių registracijos vilkinimu, tam tikrų teisių neregistravimu, neatgrasančiomis sankcijomis pažeidus INT, ekspertinių žinių trūkumu, korupcija, informacijos trūkumu ir nepakankamu skaidrumu. Siekdama joms padėti veiksmingai įveikti tokius sunkumus, kurie gali turėti poveikio jų pastangoms pereiti į tarptautinį lygmenį, Komisija pagrindiniuose regionuose, t. y. Kinijoje, Lotynų Amerikoje ir Pietryčių Azijoje, įsteigė temines MVĮ pagalbos tarnybas INT klausimais. Šios pagalbos tarnybos, nemokamai teikdamos informaciją ir paslaugas, padeda ES MVĮ apsaugoti ir įtvirtinti jų INT šalių ES prekybos partnerių teritorijose.



C.Nuodugnesnis bendradarbiavimas su įmonėmis ir įmonių tinklais Kad pasiektų bendroves vietoje, Komisija 2020 m. ir toliau gilino bendradarbiavimą su ES verslo interesų atstovais ES ir trečiosiose šalyse, be kita ko, su Europos įmonių tinklu (EEN), Pasauliniu Europos verslo organizacijų tinklu (EBO WWN) ir valstybių narių prekybos skatinimo organizacijomis. Komisija siekia skatinti keistis nuomonėmis su tomis organizacijomis, kad Europos įmonėms būtų sudarytos geresnės sąlygos patekti į rinką trečiosiose šalyse. EEN teikia patarimus dėl ES sudarytų LPS. EEN teminė grupė MVĮ tarptautinimo klausimais reguliariai dalijasi informacija naujausiais su prekyba susijusiais klausimais EEN bendruomenės platformoje. Ekspertų grupė taip pat rengia internetinius seminarus vietos įmonėms ir EEN konsultantams ir vadovauja pagalbos tarnyboms, skleidžiančioms informaciją apie prekybos susitarimus. Naujausia Europos įmonių tinklo veikla ·2021 m. sausio 27 d. EEN teminė grupė MVĮ tarptautinimo klausimais surengė internetinį seminarą „Susitikimas su mūsų tarptautiniais partneriais – EEN Singapūras“, o jame pabrėžė galimybes ir paramą, kurią gali gauti ES įmonės, siekiančios vykdyti verslą Singapūre naudodamosi LPS. ·EEN Vietnamas įkūrė pagalbos tarnybą, kuri vertins įmonių poreikius pagal 2020 m. rugpjūčio 1 d. įsigaliojusį ES ir Vietnamo LPS, be kita ko, rengdama apklausas, organizuodama susitikimus ir pan. ·2020 m. lapkričio mėn. EEN, glaudžiai bendradarbiaudamas su Prekybos GD, surengė specialius praktinius mokymus, kaip naudotis portalo „Access2Markets“ funkcijomis. Internetinis seminaras buvo palankiai įvertintas, o mokymuose dalyvavo per 200 EEN konsultantų. Ateityje planuojama surengti daugiau praktinių mokymų. Parama MVĮ dabar įtraukta į daugelį ES prekybos susitarimų... Siekiant padėti MVĮ dar geriau išnaudoti ES prekybos susitarimus, į naujausius susitarimus įtraukti specialiai MVĮ skirti ES LPS skyriai, kuriuose numatoma užtikrinti skaidrumą MVĮ atžvilgiu ir reguliarius šalių MVĮ kontaktinių centrų ryšius. 2020 m. pagal IEPS įsteigti MVĮ kontaktiniai centrai pateikė veiklos ataskaitą 2020 m. liepos mėn. posėdžiavusiam IEPS jungtiniam komitetui ir pradėjo vykdyti savo 2020–2021 m darbo planą, be kita ko, įtraukdami EEN ir stebėdami MVĮ pažangą pagal IEPS. Pagal ES ir Japonijos EPS įkurtų kontaktinių centrų atstovų susitikimas įvyko 2021 m. vasario mėn., jame abi pusės pranešė apie savo iniciatyvas įgyvendinti MVĮ skirto skyriaus nuostatas dėl informavimo. IV. Kliūčių šalinimas ir sprendimų paieška IV.1 Esama prekybos kliūčių padėtis ir jų šalinimas daug iššūkių sukėlusiais metais 2020 metai buvo itin nelengvi: dėl COVID-19 pandemijos kilus sveikatos ir ekonomikos krizei ėmė plisti protekcionizmas, o kai kurie partneriai dar labiau vengė šalinti prieš krizę nustatytas kliūtis. Pagal ES prekybos susitarimus įsteigti instituciniai organai atlieka svarbų vaidmenį nustatant, iškeliant ir sprendžiant problemas su prekybos partneriais, su kuriais ES yra sudariusi lengvatinio prekybos režimo susitarimus. Tačiau įmonėms gali kilti problemų srityse, tiesiogiai neįtrauktose į prekybos susitarimą, arba šalyse, su kuriomis ES nėra pasirašiusi lengvatinio prekybos režimo susitarimo. Todėl 2020 m. ir toliau stengtasi nustatyti ir pašalinti kliūtis visais lygmenimis (dvišaliu ir daugiašaliu), reaguojant į rūpesčius, kylančius ES įmonėms, kurios susiduria su ribojamosiomis priemonėmis ar praktika, su kuriomis ES prekybos partneriai elgiasi nesąžiningai arba kurios negali konkuruoti vienodomis sąlygomis. Kad būtų lengviau teikti skundus, Komisija 2020 m. lapkričio mėn. portale „Access2Markets“ įdiegė vieno langelio sistemą (VLS), kurioje vieno langelio principu teikiama informacija apie prekybos kliūtis ir (arba) vykdyti įsipareigojimų dėl PDV neįstengiančius prekybos partnerius.

A.Prekybos ir investavimo kliūčių apžvalga (visos užregistruotos kliūtys) 2020 m. gruodžio 31 d. Kaip matyti iš lentelės, 2020 m. pabaigoje į Komisijos duomenų bazę „Access2Markets“ įtrauktos 462 prekybos ir investavimo kliūtys, veikiančios 66 trečiosiose šalyse. Priemonės rūšis Kliūčių skaičius Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės (SFS) 109 Techninės prekybos kliūtys (TPK) 79 Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai 78 Administracinės procedūros 41 Paslaugos ir investicijos 39 Kitos priemonės* 37 Intelektinės nuosavybės teisės 35 Viešieji pirkimai 28 Eksporto mokesčiai ir apribojimai 16 Iš viso 462 * Kitos priemonės – be kita ko, su prekybos apsaugos priemonėmis ir subsidijomis susijusios kliūtys, konkurenciją veikiančios priemonės ir kitos priemonės, nepriskirtos prie pirmiau nurodytų kategorijų.



4 diagrama. Kliūčių rūšys 2020 m. Kaip matyti iš 4 diagramos, pagal kliūčių rūšis, kaip ir ankstesniais metais, didžiausia kategorija liko SFS priemonės (109), sudarančios ketvirtadalį visų užregistruotų kliūčių, po jų – TPK, taip pat tarifinės priemonės ir kiekybiniai apribojimai (beveik po 80). Šių trijų kategorijų priemonės 2020 m. sudarė beveik 60 proc. visų veikiančių kliūčių. Pagal geografinį paplitimą, 2020 m. Kinija vis dar buvo šalis, kurioje užregistruota daugiausia kliūčių – 40 (dviem daugiau nei 2019 m.), antra buvo Rusija, po jos – Indonezija ir Jungtinės Amerikos Valstijos (po 26), Indija (25) ir Turkija (24). Kitos šalys, kuriose nustatyta dešimt ar daugiau kliūčių: Brazilija, Pietų Korėja, Australija, Alžyras, Egiptas, Marokas, Kanada ir Malaizija.



B.Prekybos ir investavimo kliūčių raida 2020 m. Toliau lentelėje nurodytos 2020 m. užregistruotos naujos kliūtys ir pašalintos kliūtys pagal rūšį ir (arba) kategoriją; iš jos matyti, kad, palyginti su 2019 m., bendrai kliūčių padaugėjo (+8). Priemonės rūšis Naujos kliūtys Pašalintos kliūtys SFS 13 17 TPK 5 6 Administracinės procedūros 5 4 Tarifai bei ekvivalentai ir kiekybiniai apribojimai 5 2 Paslaugos ir investicijos 4 1 Kitos priemonės 4 1 Viešieji pirkimai 3 1 Eksporto mokesčiai ir apribojimai 1 1 Intelektinės nuosavybės teisės 1 0 Iš viso 41 33

Sanitarijos ir fitosanitarijos priemonės (SFS) ir vėl buvo gausiausios ir tarp naujų priemonių (13), ir tarp pašalintų priemonių (17) ir sudarė pusę visų 2020 m. pašalintų kliūčių. Pašalinus tam tikras SFS kliūtis, pvz., ES eksportuotojams atvertos Japonijos rinkos tam tikriems ES jautienos gaminiams, leista eksportuoti Belgijos obuolius į Meksiką ir Tailandą, taip pat pasiekta, kad Pietų Korėja panaikintų paukštienai iš Vengrijos taikomą draudimą. Techninės prekybos kliūtys (TPK) ir su administracinėmis procedūromis susijusios kliūtys buvo antra ir trečia dažniausios rūšys. Iš 2020 m. užregistruotų naujų kliūčių pagal sektorius 43 proc. nustatyta žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje, o vynų ir spiritinių gėrimų sektoriuje iškilo keturios naujos kliūtys, automobilių sektoriuje – trys. Tačiau po žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriaus, didžiausia naujų kliūčių grupė (8) buvo horizontaliosios priemonės, galinčios turėti poveikio visam eksportui į atitinkamą šalį prekybos partnerę (6), arba keliems sektoriams taikomos priemonės (2). Kartu horizontaliosios ir kelių sektorių priemonės sudarė ketvirtadalį visų naujų kliūčių , užregistruotų 2020 m., o tai rodo protekcionizmo tendencijų stiprėjimą, kurį dar labiau išryškino COVID-19 pandemija.



Prekybos ir investavimo kliūtys COVID-19 kontekste Pradiniais pandemijos etapais dėl tiekimo grandinės sutrikimų smarkiai padidėjo būtiniausių (su sveikata susijusių) prekių paklausa, taigi jų ėmė trūkti ir automatiškai imta taikyti ribojamąsias priemones, vėliau ėmė nekontroliuojamai augti gamyba (daugiausia Kinijoje), o dėl to kilo susirūpinimas dėl saugos ir atitikties ES standartams. ES įvedė laikiną skaidrumo užtikrinimo mechanizmą – asmeninių apsaugos priemonių eksporto leidimo tvarką, kuria pakeisti nacionaliniai draudimai, tačiau ir vienos, ir kitos priemonės galiojimas baigėsi 2020 m. gegužės mėn. pabaigoje. Pirmuoju pandemijos etapu nemažai ES prekybos partnerių įvedė eksporto apribojimų. Komisija ir toliau stebi šias priemones siekdama nustatyti, ar jos taikomos tik tol, kol tikrai būtina, t. y. ar jos atšaukiamos, kai dėl sveikatos padėties tai galima padaryti . Nustačius, kad apribojimai turi poveikio ES apsirūpinimui būtiniausiomis prekėmis, kurių reikia tvarkantis su COVID-19, ES siekia panaikinti arba sušvelninti tokią priemonę. Vienas iš pavyzdžių – Indijos taikytos priemonės, kuriomis buvo apribotas tam tikrų būtiniausių medicinos medžiagų eksportas ir kurias pavyko panaikinti bendradarbiaujant aukščiausiu politiniu lygmeniu. C.2020 m. pašalintos kliūtys 2020 m. Komisija aktyviai stengėsi pašalinti kliūtis ir pasiekė, kad visiškai arba iš dalies būtų pašalintos 33 kliūtys 22 šalyse prekybos partnerėse, kaip matyti iš 5 diagramos. 5 diagrama. Pašalintų kliūčių skaičius pagal partnerius (2020 m.) Prekybos kliūtims šalinti Komisija turi įvairių priemonių, dažnai taikomų kartu. Kad pašalintų kliūtis, Komisija ne tik pasitelkia pagal dvišalius prekybos susitarimus sukurtą institucinę sistemą (žr. II.2 poskyrio B dalį), bet ir išnaudoja diplomatinius kanalus ir aukšto lygio dialogą su prekybos partneriais. Ji taip pat reguliariai kelia kliūčių klausimą daugiašalėje aplinkoje PPO. Be to, ji gali pradėti tyrimą pagal ES prekybos kliūčių reglamentą (2020 m. buvo pradėti ir 2021 m. užbaigti du patikrinimai; žr. toliau). Kaip paaiškėjo, kliūtys veiksmingai šalinamos dvišaliais veiksmais... Dvišalio lygmens pastangų pavyzdžiai ·Saudo Arabija ir plastikas. Bendromis Komisijos, ES valstybių narių ir įmonių pastangomis pavyko Saudo Arabijoje išvengti techninės kliūties dėl plastiko sertifikavimo. Valstybės narės ir pramonės asociacijos pranešė Komisijai apie naują reikalavimą, dėl kurio bus privaloma pakuotėms naudoti sertifikuotą aerobiškai biologiškai skaidų plastiką. Išnagrinėjusi klausimą, Komisija padarė išvadą, kad toks apribojimas nėra pagrįstas moksliškai (t. y. aerobiškai biologiškai skaidaus plastiko teigiamo poveikio aplinkai įrodymų trūksta). Dėl to ir dėl kitų mokslinių įrodymų, kuriuos ES delegacija pateikė Saudo Arabijai, pastaroji atsisakė šio techninio reglamento dėl pakavimo gaminių.

·Indonezija ir INT. Pastaruosius dvejus metus Komisija kėlė Indonezijai klausimą dėl gamybos vietoje kaip išankstinės vaistų patentinės apsaugos sąlygos, nes tai buvo rimta kliūtis Europos bendrovėms, siekiančioms konkuruoti Indonezijoje. ES bendravo su Indonezija diplomatiniais kanalais ir bendradarbiavo su bendramintėmis šalimis ieškodama sprendimo, kuris būtų naudingas tiek vietos, tiek Europos novatoriškoms pramonės šakoms ir atitiktų tarptautinius standartus. 2020 m. spalio mėn. Indonezija priėmus naują bendrąjį įstatymą dėl darbo vietų kūrimo tas reikalavimas panaikintas. Tai svarbus žingsnis siekiant laikytis tarptautinių standartų, taikomų, inter alia, patentuotų išradimų gamybai, importui ir licencijavimui Indonezijoje. ...taip pat veiksmais pagal PPO ir įvairių jos komitetų sistemą... Kadangi tarptautinei prekybai poveikio turinčių taisyklių ir reglamentų daugėja, tinkamai įgyvendinti su TPK susijusias daugiašales taisykles ypač svarbu. ES sėkmingai dalyvaujant PPO TPK komiteto veikloje, pavyko išaiškinti, pašalinti ar išvengti daug tokių su TPK susijusių kliūčių ir taip palengvinti ES eksportą. Neseniai įvertinta, kad tokios priemonės per pastarąjį dešimtmetį padarė poveikio maždaug 83 mlrd. EUR vertės ES eksportui įvairiuose sektoriuose, ypač medicinos priemonių, vaistų, automobilių, maisto ir gėrimų, IT produktų ir elektrinių prietaisų, kosmetikos, žaislų, tekstilės, keramikos ar baldų. ...o Prekybos kliūčių reglamentas tam tikrais atvejais užtikrino papildomą teisinį būdą. Prekybos kliūčių reglamentas – teisinė priemonė, suteikianti ES bendrovėms, pramonės sektoriams, asociacijoms ir valstybėms narėms teisę Komisijai pateikti skundą dėl prekybos kliūčių trečiosiose šalyse. Jeigu skundas atitinka priėmimo kriterijus, Komisija išnagrinėjusi atvejį nustato, ar esama įrodymų, kad pažeidžiamos tarptautinės prekybos taisyklės ir dėl to daromas neigiamas poveikis ar žala prekybai ir ar veiksmai atitinka ES interesus. Jeigu atlikus šią procedūrą nusprendžiama, kad tarptautinės prekybos taisyklių laikymuisi užtikrinti ir daromai žalai atitaisyti būtina imtis veiksmų, gali būti imamasi atitinkamų priemonių, kurios gali būti ginčų sprendimo procedūros inicijavimas. Kol kas pagal Prekybos kliūčių reglamentą pradėtos 24 patikrinimo procedūros dėl įvairių prekybos partnerių (pvz., Brazilijos, Kanados, Japonijos, Turkijos) taikomos prekybos praktikos. 2020 m. pradėti ir 2021 m. baigti du patikrinimai. ·Pavyzdžiai. Saudo Arabija ir plytelės, Meksika ir tekila. 2021 m. gegužės 5 d. Komisija užbaigė tyrimus dėl Saudo Arabijos priemonių, kuriomis apribotas ES keraminių plytelių patekimas į rinką, ir Meksikos priemonių, kurios turėjo poveikio tekilos eksportui į ES. Šie tyrimai buvo pradėti gavus atitinkamų verslo asociacijų (t. y. Europos keramikos pramonės asociacijos (Cerame-Unie) ir Europos aludarių asociacijos) skundus, o juos atlikus išaiškinta teisinė padėtis ir trečiosios šalies taikomų priemonių ekonominis poveikis. Atlikus tyrimus nustatyta, kad Saudo Arabijos nauji techniniai reglamentai trukdė 75–80 proc. ES keraminių plytelių eksporto, kurio vertė 120–150 mln. EUR per metus, ir darė poveikį dideliam skaičiui ES MVĮ, o Meksikos atsisakymas išduoti į ES eksportuojamos tekilos eksporto sertifikatus gali būti laikomas eksporto apribojimu, draudžiamu pagal PPO taisykles. Atlikus abu tyrimus, Komisijai bus lengviau pasiekti, kad šios kliūtys būtų pašalintos. Dabar Komisija bendradarbiaus su Saudo Arabija, siekdama užtikrinti, kad šios kliūtys būtų pašalintos: vykdys derybas arba iškels bylą PPO. Komisija taip pat stebės dar nepatvirtintas administracines procedūras Meksikoje, siekdama užtikrinti, kad jomis minėtoji prekybos kliūtis būtų pašalinta. D.Patekimo į rinką partnerystės veikimas ir poveikis 2020 m. Nepaisant COVID-19 pandemijos sukeltų sunkumų, 2020 m. buvo pasiekta apčiuopiamų rezultatų, nes Komisija, valstybės narės ir įmonės toliau bendradarbiavo patekimo į rinką patariamosiose grupėse Briuselyje, taip pat daugelyje patekimo į rinką grupių, kurioms vadovauja už prekybą atsakingos ES delegacijų komandos, o suinteresuotieji subjektai teikė informaciją apie tikrą padėtį šalyse partnerėse. Vertinant 2020 m. pašalintų kliūčių geografinį pasiskirstymą, 4 kliūtys buvo pašalintos Egipte, 3 Jungtiniuose Arabų Emyratuose, po 2 Indijoje, Indonezijoje, Irane, Kuveite, Rusijoje ir Saudo Arabijoje, po vieną – 14-oje kitų šalių. Beveik pusė pašalintų kliūčių (15) buvo Pietų Viduržemio jūros ir Artimųjų Rytų regione, nes Komisija taip reaguoja į kylančią protekcionizmo tendenciją šiame strateginiame regione. Septynios kliūtys pašalintos Pietų ir Pietryčių Azijoje. Kaip ir ankstesniais metais, daugiausia kliūčių pašalinta ir dėl to daugiausia naudos gauta žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje, kuriame pašalintos kliūtys sudarė beveik 60 proc. visų pašalintų kliūčių. Septynios pašalintos kliūtys (penktadalis) buvo horizontaliosios arba kelių sektorių kliūtys. 6 diagrama. Pašalintų kliūčių skaičius pagal sektorių (2020 m.)

Apskritai, kaip parodė Europos Komisijos atlikta ekonometrinė analizė , dėl to, kad 2014–2019 m. pašalinta nemažai kliūčių , 2020 m. eksportas iš Europos Sąjungos buvo 5,4 mlrd. EUR didesnis nei būtų buvęs, jeigu tos kliūtys nebūtų panaikintos. Šis papildomas 5,4 mlrd. EUR vertės ES eksportas – apčiuopiamas rezultatas, pagal patekimo į rinką partnerystę pasiektas Komisijos, valstybių narių ir įmonių pastangomis dėl įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo. IV.2. Lengvesnės sąlygos teikti skundus. Vieno langelio sistema Pradėta naudoti vieno langelio sistema padeda nukreipti ir sutelkti išteklius prekybos kliūtims šalinti...



2020 m. lapkričio 16 d. pradėjus naudoti vieno langelio sistemą (VLS), turėtų dar labiau pagerėti Komisijos bendravimas su suinteresuotaisiais subjektais, skundų dėl kliūčių patekti į rinką ir PDV įsipareigojimų pažeidimų, taip pat skundų, susijusius su reikalavimų pagal ES bendrąją lengvatų sistemą (BLS) nesilaikymu, teikimas. VLS sukurta siekiant užtikrinti, kad Komisija nagrinėdama skundus galėtų remtis tvirta įrodymų baze, taigi tais atvejais, kai mano esant priežasčių veikti, turėtų galimybę veikti sparčiau ir veiksmingiau. Be to, vieno langelio mechanizmas ir Komisijos pateiktos gairės padeda įveikti daugeliui suinteresuotųjų subjektų kildavusį sunkumą nustatyti tinkamus kanalus ir informaciją, kurios iš jų tikimasi teikiant skundą ir sekant jo nagrinėjimo eigą.



Kuriant VLS taip pat naudingas racionalesnis požiūris į vadovavimą su kliūčių šalinimu susijusiam darbui Prekybos generaliniame direktorate ir kitose Komisijos tarnybose, kurios rūpinasi galimomis kliūtimis. Nors nuolat peržiūrimos visos kliūtys, kai kurioms kliūtims teikiamas pirmumas dėl jų teisinės reikšmės, ekonominės ar sisteminės svarbos ir galimybių jas pašalinti. ...todėl lengviau parengti geriau pagrįstas bylas... VLS galima naudotis per internetinę platformą „Access2Markets“ (žr. III skyriaus A dalį), kurioje skundus galima pateikti internetu. Po to, kai 2020 m. vasarą buvo paskelbta apie šią sistemą, dėl galimų skundų per VLS kreiptasi daugiau kaip 60 kartų ir gauta 17 oficialių skundų. ...taip pat Komisija gali reaguoti greičiau ir veiksmingiau... Dėl vieno langelio sistemos jau vyksta tikri pokyčiai Komisijos darbe šalinant kliūtis. Kaip matyti iš toliau pateikto pavyzdžio, anksti gavus tinkamos informacijos, galimybės sėkmingai pašalinti kliūtis naudojantis visais galimais oficialiais ir neoficialiais kanalais yra didesnės. ·Pavyzdys. Egiptas ir keraminės plytelės. Naujas pavyzdys – Egipto taikytas laikinas keraminių plytelių importo draudimas. ES bendrovės, veikdamos per jų pramonės asociaciją ir naudodamosi naująja vieno langelio principu veikiančia priemone, galėjo veikti greitai ir, remdamosi skundo forma, įstengė surinkti reikiamą informaciją vos per kelias dienas po to, kai Egiptas paskelbė minėtąsias priemones. Todėl Komisija, padedama ES delegacijos, anksti ėmėsi bendradarbiauti su Egipto valdžios institucijomis, be kita ko, naudodamasi diplomatiniais ryšiais ir keisdamasi raštais. 2021 m. kovo mėn., po pradinio trijų mėnesių laikotarpio, Egiptas nusprendė nepratęsti šios priemonės galiojimo, todėl dabar ji nebegalioja. Vis dėlto pažymėtina, kad visi oficialūs skundai kol kas pateikti dėl kliūčių patekti į rinką, bet ne dėl darnaus vystymosi, o tai rodo, kad toje srityje galimos bylos dar sudėtingesnės, be to, verslo suinteresuotieji subjektai geriau susipažinę su esama patekimo į rinką užtikrinimo veikla. Komisija reguliariai peržiūri savo veiklos gaires dėl VLS ir, prireikus, jas koreguoja atsižvelgdama į suinteresuotųjų subjektų pastabas. Tai svarbu, nes naujoji skundų teikimo sistema susieta su įmonių ir kitų suinteresuotųjų subjektų atsakomybe už tai, kad, kiek įmanoma, būtų keliamos tinkamai argumentuotos ir įrodymais pagrįstos bylos. Tai padarius, Komisija bus tinkamai pasirengusi reaguoti. Be to, Komisija visada pasilieka teisę veikti savo iniciatyva (pradėdama ex officio bylas) dėl kliūčių, susijusių tiek su patekimu į rinką, tiek su įsipareigojimų dėl PDV pažeidimais. V. Dvišalis ir daugiašalis prekybos įsipareigojimų vykdymo užtikrinimas: ginčų sprendimas Komisijos naujo požiūrio į įgyvendinimą ir vykdymo užtikrinimą esmė – veiksmingas pradinės grandies darbas siekiant užtikrinti įgyvendinimą, užkirsti kelią galimoms kliūtims ir šalinti esamas kliūtis, kol jos dar neįsigalėjo. Tačiau šis darbas turi būti papildomas veiksmingomis ginčų sprendimo teisinėmis procedūromis, kuriomis prireikus būtų galima pasinaudoti. V.1. Naudojimasis ginčų sprendimo procedūromis A.Ginčų sprendimas PPO Siekiant veiksmingo vykdymo užtikrinimo, PPO ginčų sprendimo procedūra tebėra svarbi, nepaisant šiuo metu vykstančio Apeliacinio komiteto veiklos blokavimo PPO ginčų sprendimo sistemoje pateikiami ginčo šalims privalomi nepriklausomi ir nešališki sprendimai, kurie gali būti skundžiami, taip užtikrinant jų kokybę ir legitimumą. PPO suteikia patikrintą ir išmėgintą ginčų sprendimo sistemą, kuria ES gali naudotis, kad užtikrintų savo PPO teisių vykdymą, kai kiti PPO nariai nesilaiko įsipareigojimų. Iki 2021 m. birželio mėn. ES buvo pradėjusi 104 iš 600 nuo 1995 m. PPO pradėtų ginčų sprendimo procedūrų. Šioje ataskaitoje nagrinėjamu laikotarpiu ES pradėjo reikšmingą skaičių ginčų sprendimo procedūrų. Nors COVID-19 pandemija neišvengiamai paveikė PPO ginčų sprendimo grafikus, ES aktyviai skatino ir palaikė PPO taikomas priemones, kuriomis siekta užtikrinti, kad ginčai būtų sprendžiami įprastai, pvz., rengiant virtualius ar mišrius kolegijų posėdžius.





PPO ginčų sprendimo procedūros - Toliau vyko kolegijų posėdžiai kai kuriose ES inicijuotose ginčų sprendimo procedūrose, be kita ko: prieš Turkiją Vaistinių preparatų byloje (DS583); prieš Kolumbiją dėl antidempingo muitų, taikomų užšaldytoms gruzdintoms bulvytėms iš Belgijos, Vokietijos ir Nyderlandų (DS591); prieš Indiją dėl pernelyg didelių tarifų, jos taikomų tam tikroms informacinių ir ryšių technologijų sektoriaus prekėms (DS582); taip pat prieš JAV dėl tam tikrų priemonių, taikomų plieno ir aliuminio produktams (DS548), ir antidempingo bei kompensacinių muitų, taikomų prinokusioms alyvuogėms iš Ispanijos (DS577). - ES pasistengė, kad jos ginčas dėl Indonezijos taikomo nikelio rūdos eksporto draudimo, taip pat dėl Indonezijos perdirbimo šalyje reikalavimų, susijusių su nikelio ir geležies rūda, pereitų į kolegijos etapą. 2021 m. balandžio 29 d. Indonezijoje buvo suburta kolegija dėl priemonių, susijusių su žaliavomis (DS592). - 2020 m. spalio mėn. ES ginče su JAV dėl didelių civilinių orlaivių (DS353) PPO ginčų sprendimo taryba leido ES sustabdyti su JAV susijusių nuolaidų taikymą beveik iki 4 mlrd. USD per metus. Po to, kai 2020 m. lapkričio 10 d. ES faktiškai ėmė taikyti atsakomąsias priemones, o 2021 m. kovo 5 d. ES ir JAV abipusiškai sustabdė atsakomųjų priemonių taikymą keturių mėnesių laikotarpiui, 2021 m. birželio 15 d. pasiektas susitarimas dėl bendradarbiavimo sistemos didelių civilinių orlaivių srityje, pagal kurį atsakomųjų priemonių taikymas sustabdomas dar penkeriems metams. B.Dvišalių ginčų sprendimas 2020 m. Komisija tęsė ginčų nagrinėjimo darbą pagal dvišalių prekybos susitarimų nuostatas dėl ginčų sprendimo... Pagal ginčų sprendimo procedūras, nustatytas 31-ame iš 37-ių į šią ataskaitą įtrauktų ES prekybos susitarimų, pirmumas teikiamas konsultuojantis pasiektiems abiem pusėms priimtiniems sprendimams. Tai įmanoma bylose, kuriose abi pusės geranoriškai nusiteikusios greitai panaikinti disbalansą ir pašalinti prekybos kliuvinius, aptiktus stebint atitiktį tų susitarimų reikalavimams. Jeigu konsultuojantis pasiekti abiem pusėms priimtiną sprendimą atrodo neįmanoma, bet kuri pusė gali prašyti sudaryti ginčo sprendimo kolegiją. Nuo 2018 m. ES yra prašiusi išspręsti ginčą pagal keturis dvišalius prekybos susitarimus: asociacijos susitarimą su Ukraina, laisvosios prekybos susitarimą su Korėjos Respublika, ekonominės partnerystės susitarimą su Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC) ir asociacijos susitarimą su Alžyru. 2020 m. ir 2021 m. pradžioje, be kita ko, imtasi šių veiksmų: ·2020 m. balandžio mėn. ES paprašė pagal ES ekonominės partnerystės susitarimą su Pietų Afrikos vystymosi bendrija (SADC) įsteigti arbitražo kolegiją su Pietų Afrikos muitų sąjunga (SACU) dėl apsauginių priemonių, taikomų ES paukštienos eksportui. Kolegijos atrankos procesas, laikinai sustabdytas dėl visuomenės sveikatos padėties, atnaujintas 2020 m. lapkričio 22 d. ir šiuo metu vyksta; ·taip pat 2020 m. birželio mėn. Komisija pasinaudojo pagal susitarimą su Alžyru įkurta Asociacijos taryba, kad išspręstų klausimus, susijusius su tam tikromis importo ribojamosiomis priemonėmis, tarp jų Alžyro nustatytu automobilių importo draudimu. Todėl 2021 m. keliais raundais vyko 2020 m. rugsėjo mėn. prasidėjusios konstruktyvios ES ir Alžyro diskusijos dėl visų ginčijamų priemonių, siekiant ginčą išspręsti draugiškais susitarimais; ·uždelsusi, be kita ko, dėl COVID-19 pandemijos, ekspertų kolegija 2021 m. sausio mėn. paskelbė sprendimą dėl Korėjos ES iškeltoje byloje dėl Korėjos įsipareigojimo pagal LPS ratifikuoti pagrindines TDO konvencijas ir dėl profesines sąjungas reglamentuojančių teisės aktų; žr. II.2 poskyrio C dalį; ·Ukrainos byloje kolegija 2020 m. gruodžio 11 d. priėmė ES palankų sprendimą dėl medienos eksporto į ES draudimo. 2021 m. birželio 29 d. Ukraina raštu informavo ES apie pažangą įgyvendinant arbitražo kolegijos sprendimą, tačiau negalėjo pranešti apie jokią priemonę, kurios ėmėsi, kad kolegijos sprendimo būtų laikomasi.

Ginčo su Ukraina sprendimo byla 2005 m. Ukraina pradėjo taikyti kelių rūšių neapdirbtos ir pjautinės medienos eksporto draudimą. 2015–2017 m. Ukraina išplėtė produktų, kuriems taikomas šis eksporto draudimas, apimtį ir šį draudimą ėmė taikyti visos neapdirbtos medienos eksportui. Kai politinėmis pastangomis išspręsti šio klausimo nepavyko, 2018 m. lapkričio 22 d. Komisija nusprendė pradėti ginčo su Ukraina sprendimo procedūrą pagal dvišalį ES ir Ukrainos asociacijos susitarimą (2020 m. sausio 28 d. buvo įsteigta arbitražo kolegija). Požiūris, kurio šioje byloje laikėsi Europos Komisija, buvo grindžiamas ne vien tvirtu teisiniu pagrindu, bet ir Ukrainos taikomo eksporto draudimo ekonominiu poveikiu. Nors tuo metu Ukraina tapo antru pagal dydį (apdirbtos) spygliuočių medienos importo šaltiniu Kinijai, neapdirbtos medienos importas iš Ukrainos į ES sumenko nuo 2 mln. tonų 2015 m. (14 proc. ES importo) iki vos 2 000 tonų 2019 m., o tai galėjo smarkiai paveikti atitinkamų žaliavų prieinamumą ES medienos apdirbimo pramonėje. 2020 m. gruodžio 11 d. paskelbtame galutiniame sprendime arbitražo kolegija padarė išvadą, kad Ukrainos neapdirbtos medienos eksporto draudimas buvo nesuderinamas su ES ir Ukrainos asociacijos susitarimo 35 straipsniu, kuriame draudžiama taikyti eksporto draudimus. Sprendime taip pat išaiškinta, kad atitinkamos išimtys netaikomos, ir atmestas Ukrainos teiginys, kad neapdirbtos medienos eksporto draudimas teisėtai nustatytas siekiant apsaugoti Ukrainos miškus. Kolegija šią argumentaciją palaikė tik dėl itin siauro ankstesnio eksporto draudimo, taikomo dešimties retai prekiaujamų rūšių pjautinei medienai. Ši byla iliustruoja ES politiką imtis ryžtingų veiksmų kovojant su eksporto apribojimais, keliančiais sisteminę grėsmę tarptautinei prekybai. Tai taip pat atsiskleidė ES ir kitų prekybos partnerių veiksmuose kovojant su tam tikrais Kinijos taikomais apribojimais žaliavoms arba – neseniai – ES PPO pradėtoje ginčo sprendimo byloje dėl Indonezijos taikomo nikelio rūdos eksporto draudimo (DS592; žr. intarpą apie PPO ginčų sprendimo procedūras). V.2. PDV srities arbitrų ir ekspertų rezervų atnaujinimas