KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (Reglamentas dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje) taikymo /* COM/2014/0439 final */





Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje taikymo ataskaita 1. Įvadas Šiuo metu vartotojų išlaidos sudaro daugiau kaip 56 proc. ES BVP ir yra svarbus Europos ekonomikos augimo veiksnys[1]. ES vartotojų politika, gerinant vartotojų sąlygas ir didinant pasitikėjimą bendrąja rinka, galima labai padėti skatinti augimą Europos Sąjungoje. 2012 m. Europos vartotojų darbotvarkėje nustatyta, kad vienas iš vartotojų politikos prioritetų yra gerinti vartotojų teisės aktų vykdymo užtikrinimą. Vienodu ir veiksmingu vykdymo užtikrinimu siekiama skatinti privatų vartojimą ir sudaryti vienodas sąlygas įmonėms. Kartu skatinama konkurencija ir į vartotojus nukreiptos inovacijos[2]. Su vartotojų ekonominiais interesais susijusių ES teisės aktų vykdymo užtikrinimas sustiprintas 2004 m. priėmus Reglamentą dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (BVAS reglamentą)[3]. Ši išskirtinė sistema apima nacionalines institucijas iš visų ES valstybių narių[4]. Pagrindinis jos tikslas – kovoti su tarpvalstybiniais pažeidimais nustatant su keitimusi informacija, tarpvalstybiniais vykdymo užtikrinimo prašymais ir koordinuotais veiksmais susijusias procedūras, kuriomis būtų trukdoma pažeidimus darantiems prekiautojams perkelti veiklą iš vienos valstybės narės į kitą ir pasinaudoti jurisdikcijų ribų spragomis. Ją taikant taip pat galima sudaryti tarptautinius bendradarbiavimo susitarimus. Dviejose 2009 m. ir 2012 m. dvimetėse ataskaitose[5] Komisija įvertino BVAS reglamento taikymą ir nustatė kryptis, kaip esamoje teisinėje sistemoje didinti bendradarbiavimo teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje veiksmingumą. 21a straipsniu į BVAS reglamentą įtraukta peržiūros nuostata, kuria reikalaujama, kad Komisija įvertintų reglamento veiksmingumą ir veikimo mechanizmus. 2012 m. išorės vertinime (toliau – vertinimas)[6] padaryta išvada, kad BVAS reglamentas buvo naudingas kompetentingoms institucijoms ir vartotojams, patvirtintas BVAS tikslų tinkamumas ir svarba, taip pat nurodyta, kad jie dar nebuvo visiškai pasiekti. 2013 m. ES vartotojų aukščiausiojo lygio susitikimo išvadose[7] atkreiptas dėmesys į tai, kad reikia labiau integruoto požiūrio į vartotojų teisių vykdymo užtikrinimą ES lygmeniu, pirmiausia kovojant su paplitusiais pažeidimais[8]. Nacionalinės vykdymo užtikrinimo institucijos ir vartotojų organizacijos taip pat pradėjo kovoti su tokiais paplitusiais pažeidimais, pvz., su klaidinančia veikla, susijusia su teisėtomis garantijų teisėmis[9]. Iš tokių veiksmų matyti ne tik tai, kad didesni prekiautojai yra linkę vienu metu imtis vienodos praktikos keliose valstybėse narėse, bet ir svarbūs aspektai, į kuriuos galima atsižvelgti svarstant, kaip geriausia kovoti su tokiais paplitusiais ES lygmens pažeidimais. Tęsdama šią peržiūrą Komisija paskelbė veiksmų planą[10], kuriame apžvelgtos pagrindinės galimos tobulintinos sritys, ir joms įvertinti 2013 m. spalio 11 d. – 2014 m. vasario 13 d. surengė viešas konsultacijas[11]. Šios sritys – vienodas visų dalyvių supratimas apie BVAS sistemą, galimos įspėjimo mechanizmų spragos, su procedūromis susijusios ir teisinės savitarpio pagalbos prašymų nagrinėjimo kliūtys, kompetentingų institucijų įgaliojimai, Komisijos vaidmuo ir būtinybė sukurti bendras priemones, kuriomis būtų galima kovoti su vienu metu keliose valstybėse narėse paplitusiais pažeidimais (ES lygmeniu reikšmingais pažeidimais). Taigi iki šiol atliekant peržiūrą patvirtinta, kad 2007 m. įgyvendinus BVAS reglamentą sukurtos veiksmingos priemonės vartotojų kolektyviniams interesams visoje ES apsaugoti. BVAS reglamentu nustatyti būtiniausi nacionalinių institucijų vykdymo užtikrinimo gebėjimai ir sudarytos sąlygos joms imtis bendrų Komisijos koordinuojamų vykdymo užtikrinimo veiksmų. Pavyzdžiui, tikrinant daugiau kaip 3 000 elektroninės prekybos svetainių įvairiuose ekonomikos sektoriuose siekta nustatyti, ar jose nepažeidžiami ES teisės aktai, taigi padidinta atitiktis. Per pastaruosius dvejus metus žengtas dar vienas žingsnis – reikalauta, kad taikydami bendrus BVAS vykdymo užtikrinimo metodus pramonės atstovai nutrauktų nesąžiningą komercinę veiklą bendro intereso srityse visoje ES. Pastarieji BVAS veiksmai dėl programėlių papildinių[12], kurių imdamosi nacionalinės vykdymo užtikrinimo institucijos visoje ES didelėms technologinėms įmonėms pristatė bendrą poziciją dėl atitinkamų vartotojų taisyklių taikymo šioje srityje, yra konkretus pavyzdys, kaip bendradarbiaujant vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje galima spręsti aktualias vartotojų problemas, su kuriomis susiduriama keliose valstybėse narėse. Kartu Komisija stengėsi parengti aiškinamąsias gaires[13], kuriomis besiplečiant ES vartotojų apsaugai ir politikai būtų galima toliau lengvinti vykdymo užtikrinimą ir atitiktį. Būsimomis Vartotojų teisių direktyvos[14] ir Nesąžiningos komercinės veiklos direktyvos[15] taikymo gairėmis turėtų būti gerinamas bendras supratimas vertinant pažeidimus, o kartu ir vartotojų teisės aktų vykdymo užtikrinimas. Atliekant peržiūrą paaiškėjo, kad, norint ateityje spręsti naujus skaitmeninės ekonomikos uždavinius, užtikrinant vartotojų teisės aktų vykdymą, būtina atsižvelgti į dematerializuotos prekybos ypatybes ir į vartotojų teisės aktų pažeidimų plitimo Europos Sąjungoje spartą. Vartotojų rinkų suvestinėse ir Europos vartotojų centrų ataskaitose taip pat nurodytos vis dar nevienodos vartotojų sąlygos šalyse ir didelis tarpvalstybinių vartotojų teisės aktų pažeidimų skaičius. Per viešas konsultacijas suinteresuotieji subjektai aiškiai ragino politikos rengėjus dėti daugiau pastangų, kad vartotojų teisės aktų vykdymo užtikrinimas būtų veiksmingas. Šia ataskaita tęsiamas peržiūros procesas. Joje atsižvelgiama į visus nurodytus dokumentus, naujas valstybių narių 2013 m. pateiktas dvimetes ataskaitas[16] ir viešų konsultacijų rezultatus. Laikantis pažangaus reglamentavimo principų[17], parengus šią ataskaitą bus atliktas išsamus galimų BVAS reglamento patobulinimų poveikio vertinimas, kad Komisija 2015 m. pradžioje galėtų baigti BVAS reglamento 21a straipsnyje reikalaujamą peržiūrą ir būtų parengtas pagrindas, kuriuo remiantis būtų galima nuspręsti, ar reikia pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl dalinio BVAS reglamento pakeitimo. 2. Nuo 2007 m. bendradarbiaujant ES vartotojų teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje teikiama vis daugiau naudos vartotojams Nuo 2007 m. BVAS reglamentu Europoje stiprinant vykdymo užtikrinimo gebėjimus suteikta daug naudos ES vartotojams. Bendradarbiaujant už vartotojų apsaugos užtikrinimą atsakingoms institucijoms, vienodintas ES vartotojų apsaugos teisės aktų taikymas, kartu gerintas vidaus rinkos veikimas piliečių ir įmonių naudai. Toliau pateikiami konkretūs pavyzdžiai. · BVAS savitarpio pagalbos mechanizmu sukurtas aiškus ir išsamus keitimosi informacija tarpusavyje ir tarpvalstybinių vykdymo užtikrinimo veiksmų teisinis pagrindas. Svarbiausia naujovė – galimybė užtikrinti tarpvalstybinį vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą (BVAS reglamento 8 straipsnis). Taip ne tik mažinamos vykdymo užtikrinimo sąnaudos, bet ir suteikiama galimybė vienos šalies administracines priemones taikyti kitų šalių vartotojų naudai ir trukdyti pažeidimus darantiems prekiautojams perkelti veiklą iš vienos valstybės į kitą. Savitarpio pagalbos prašymai Pagal BVAS reglamentą kompetentingos institucijos gali keistis tyrimų informacija jos paprašius (6 straipsnis) ir prašyti kitos kompetentingos institucijos nutraukti Bendrijoje daromą pažeidimą (8 straipsnis). Šiomis priemonėmis kompetentingoms institucijoms suteikiama galimybė gauti reikiamus įrodymus siekiant sustabdyti prekiautojų iš kitų valstybių narių daromus pažeidimus, kuriais kenkiama vartotojams jų jurisdikcijoje. Iki 2013 m. pabaigos valstybės narės pateikė iš viso 1 454 savitarpio pagalbos prašymus, t. y. 699 informacijos prašymus ir 755 vykdymo užtikrinimo prašymus. Vertinime nurodyta, kad savitarpio pagalbos mechanizmas buvo labai naudingas, pvz., padidėjo tarpvalstybinio vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumas, keistasi geriausia patirtimi, padidėjo institucijų informuotumas apie naujus pažeidimus ir administraciniai gebėjimai[18]. · Atlikdamos vadinamąsias žaibo operacijas (angl. sweeps) ir taikydamos bendrus vykdymo užtikrinimo metodus pagal BVAS reglamento 9 straipsnį, valstybės narės galėjo plačiau koordinuoti vykdymo užtikrinimo metodus. Jais suteiktos veiksmingos visoje ES taikytinos priemonės sunkiems ir paplitusiems pažeidimams nustatyti ir su jais kovoti, turinčios aiškų atgrasomąjį poveikį kitiems prekiautojams. Taisomosiomis priemonėmis, pvz., elektroninių prekių, kelionių paslaugų ir skaitmeninio turinio srityse, aiškiai ir išmatuojamai padidinta atitiktis ir įmonių informuotumas apie vartotojų teises. „Žaibo operacijos“ Komisija kartu su valstybių narių kompetentingomis institucijomis nustatė konkrečiai ES skirtą svetainių tikrinimo formą (vadinamąsias žaibo operacijas). „Žaibo operacija“ – visoje ES vykdomas svetainių tikrinimas siekiant nustatyti vartotojų teisės aktų pažeidimus tam tikroje interneto rinkoje ir vėliau vykdymo užtikrinimo veiksmais užtikrinti atitiktį. Nuo 2007 m. dalyvaujančių šalių nacionalinės vykdymo užtikrinimo institucijos kasmet vienu metu vykdė Europos Komisijos koordinuojamas „žaibo operacijas“. Nors jos buvo savanoriškos, jose kasmet dalyvavo beveik visos valstybės narės. 2007–2013 m. patikrinta daugiau kaip 3 000 svetainių: Interneto rinka || Dalyvavusios valstybės narės || Tikrintų svetainių skaičius || Svetainės, kuriose nustatyta pažeidimų || Vykdymo užtikrinimo rodiklis* Oro linijų bilietai (2007 m.) || 15 + 1 EEE || 447 || 32 % || 81 % Mobiliesiems telefonams skirtas turinys (2008 m.) || 27 + 2 EEE || 554 || 54 % || 71 % Elektroninės prekės (2009 m.) || 26 + 2 EEE || 369 || 55 % || 71 % Bilietų pardavimas internetu (2010 m.) || 27 + 2 EEE || 414 || 59 % || 79 % Vartojimo kreditai (2011 m.) || 27 + 2 EEE || 565 || 69 % || 75 % Skaitmeninis turinys (2012 m.) || 27 + 2 EEE || 330 || 52 % || 80 % Kelionių paslaugos (2013 m.) || 27 + 2 EEE || 552 || 69 % || 62 %** * Vykdymo užtikrinimo rodiklis rodo atitikties po patikrinimo laipsnį – proporcinę reikalavimus atitinkančių svetainių dalį, palyginti su visu tikrintų svetainių skaičiumi. ** Rezultatai po šešių mėnesių. Galutinius vykdymo užtikrinimo veiklos rezultatus nacionalinės institucijos paprastai gali pranešti praėjus mažiausiai dvylikai mėnesių nuo pirminio tyrimo. Vertinime nurodyta „žaibo operacijų“ nauda šalinant Sąjungos ir vietos lygmeniu daromus pažeidimus. Atliekant „žaibo operacijas“ galima aiškiai nustatyti sektoriaus ir (arba) rinkos atitiktį vartotojų apsaugos taisyklėms ir suteikti matomumo BVAS tinklui. Kartu didinamas bendras BVAS institucijų teisinių ir kitų klausimų supratimas. Bendri vykdymo užtikrinimo metodai Bendras vykdymo užtikrinimo metodas – nauja nuo 2013 m. remiantis BVAS reglamento 9 straipsniu išplėtota bendrų vykdymo užtikrinimo priemonių forma. Juo valstybių narių kompetentingoms institucijoms Komisijos pagalba padedama koordinuoti požiūrį į vartotojų teisės aktų taikymą konkrečiu klausimu. Pirmoji tokia priemonė taikyta internetinių žaidimų programėlių papildiniams. Šis metodas taip pat taikytas, pvz., automobilių nuomos sektoriui. Abiem atvejais, siekiant užtikrinti atitiktį vartotojų teisės aktams, tariamasi su atitinkamos pramonės atstovais. · BVAS įspėjimo mechanizmu pirmą kartą sukurta valstybėms narėms skirta sistema, kurią taikant galima keistis informacija apie naujus pažeidimus ir nustatyti pažeidimus, kuriems gali prireikti taikyti koordinuotą požiūrį. · Bendra veikla ir projektais, praktiniais seminarais ir kitais renginiais didinti valstybių narių vykdymo užtikrinimo ir administraciniai gebėjimai vartotojų apsaugos srityje, taip pat didintas BVAS tinklo veikloje dalyvaujančių valstybių narių institucijų tarpusavio pasitikėjimas ir bendras supratimas. · Bendradarbiaujant tarptautiniu mastu sudarytos sąlygos keistis gerąja patirtimi su pagrindiniais ES prekybos partneriais. Šių rezultatų pasiekta nepaisant administracinių išteklių apribojimų dėl krizės. Iš tikrųjų jie rodo, kad BVAS mechanizmu galima suteikti priemonių, kuriomis efektyviau naudojant išteklius galima kovoti su pažeidimais Europos Sąjungoje. Apskritai įgyvendinant BVAS reglamentą pasiekta teigiamų rezultatų ir sukurtas tinklu grindžiamas bendradarbiavimo mechanizmas, kuriuo kaip pavyzdžiu galima sekti kitose bendrosios rinkos srityse. 3. Bendradarbiavimas vykdymo užtikrinimo srityje – pažangesnis būdas spręsti naujus skaitmeninės ekonomikos uždavinius BVAS reglamentas tebėra labai svarbus, jis yra stiprus būsimos ES vartotojų politikos koziris. Vertinimas, Komisijos ir valstybių narių dvimetės ataskaitos ir viešų konsultacijų rezultatai aiškiai rodo, kad reikia parengti išsamias BVAS tinklo gaires. Gali tekti plėtoti BVAS sistemą ir galbūt persvarstyti BVAS reglamentą toliau nurodytose srityse: · Gali prireikti paaiškinti ir sustiprinti savitarpio pagalbos mechanizmus, įskaitant teisinius ir procedūrinius klausimus ir nuostatas, kuriais užtikrinamas bendradarbiavimas apskritai (BVAS reglamento 9 straipsnis)[19]. · Bendra vykdymo užtikrinimo veikla, pvz., patikrinimai arba neseniai pradėti bendri vykdymo užtikrinimo veiksmai yra veiksmingi ir turėtų būti taip pat taikomi kituose sektoriuose[20]. Iš kai kuriais BVAS atvejais įgytos patirties matyti, kad reikia daugiau pažangos kovojant su nesąžininga ir agresyvia komercine veikla, dėl kurios gali prireikti imtis specialių vykdymo užtikrinimo priemonių[21]. · BVAS rinkos stebėsenos ir įspėjimo mechanizmus gali prireikti tobulinti siekiant sparčiai nustatyti naujas grėsmes vartotojams, dėl kurių reikėtų imtis BVAS veiksmų[22]. Pirmiausia reikėtų išnagrinėti galimybę įtraukti kitus dalyvius, pvz., vartotojų organizacijas ir Europos vartotojų centrus[23]. · Atrodo, kad dėl sunkumų, susijusių su vykdymo užtikrinimo procesams taikytinų nacionalinių procedūrinių taisyklių ir standartų skirtumais, sunku veiksmingai ir efektyviai bendradarbiauti[24]. Dėl šių skirtumų gali būti sunku naudotis savitarpio pagalba ir bendradarbiauti, taip pat gali būti vėluojama veiksmingai kovoti su pažeidimais. Taip pat gali prireikti patikslinti kompetentingų institucijų priemones ir būtiniausius bendrus jų įgaliojimus[25]. · Per viešas konsultacijas atsakymus pateikę subjektai apskritai pritaria aktyvesniam Komisijos vaidmeniui BVAS tinkle[26]. To jau siekta 2013–2014 m. pradėjus naują koordinuotą vykdymo užtikrinimo veiklą, kurią vykdant parengtas bendras vykdymo užtikrinimo metodas, taikytinas programėlių papildiniams. Ateityje reikės imtis daugiau veiksmų norint kovoti su paplitusiais ES lygmeniu reikšmingais pažeidimais, kurie labai kenkia ES ekonomikai[27]. · Atsižvelgiant į didėjančius sunkumus globalizuotoje skaitmeninėje ekonomikoje dėl iš trečiųjų šalių vykdomos prekybos veiklos, gali prireikti intensyviau bendradarbiauti su tarptautiniais partneriais[28]. 4. Dvišalės pagalbos papildymas imantis daugiau bendrų veiksmų visoje Europos Sąjungoje Iš vertinimo ir dvimečių ataskaitų matyti, kad pasibaigus pradiniam bandomajam 2007–2009 m. laikotarpiui nacionalinės institucijos BVAS savitarpio pagalbos mechanizmu naudojosi tais atvejais, kuriuos buvo galima veiksmingiau nagrinėti BVAS tinkle, o ne kitomis nacionalinio lygmens priemonėmis[29]. Kartu, Europos Sąjungoje didėjant tarpvalstybinei mažmeninei prekybai, stambūs prekybininkai savo pagrindinėse rinkose steigė vietos patronuojamąsias bendroves ir tose rinkose taikė tokią pat praktiką. Nacionalinės institucijos savo rinkose susiduria su vienodais pažeidimais. Vis dėlto dėl biudžeto apribojimų valstybės narės menkus savo išteklius turėjo daugiausia skirti ne tarpvalstybinėms, bet vietos problemoms spręsti[30]. Taigi dėl tarpvalstybinio mažmeninės prekybos poveikio tarp ES valstybių narių plinta vienodi pažeidimai. Ši problema spręsta BVAS tinkle stiprinant bendrą veiklą, pvz., „žaibo operacijas“ ir nuo 2013 m. kuriant naują priemonę – bendrą vykdymo užtikrinimo metodą. Sprendžiant bendro intereso klausimus ES lygmeniu buvo galima imtis veiksmingų vykdymo užtikrinimo veiksmų. Atsižvelgiant į savitarpio pagalbos mechanizmo taikymo skirtumus valstybėse narėse, kaip nurodyta jau pirmojoje Komisijos dvimetėje ataskaitoje, patvirtinta vertinime[31] ir pastebėta 2012–2013 m.[32], reikia didinti nacionalinių institucijų informuotumą ir bendrą supratimą apie BVAS reglamentą. Tam taip pat labai pritariama per viešas konsultacijas gautuose atsakymuose[33]. Tai pirmiausia taikoma vykdymo užtikrinimo prašymų taisyklėms (pvz., ilgiausiems laikotarpiams ir tolesniems veiksmams, jei neįmanoma užtikrinti vykdymo) ir prašymų nagrinėjimo tvarkai. Be to, atrodo tikslinga apsvarstyti vartotojų organizacijų ir BVAS tinklo bendradarbiavimą, pirmiausia susijusį su keitimusi informacija apie naują veiklą, kuria gali būti pažeidžiami ES vartotojų teisės aktai. Vertinime taip pat rekomenduojama gerinti „žaibo operacijas“ imantis veiklos, kuria didinamas visuomenės informuotumas, ir tolesnių veiksmų, kuriais užtikrinamas nuoseklus atitikties vartotojų teisės aktams lygis konkrečiame sektoriuje. Jame taip pat siūloma įsteigti vadinamąją observatoriją, kuri sistemingai rinktų informaciją[34]. Iš viešų konsultacijų rezultatų taip pat matyti bendras poreikis stiprinti rinkos stebėsenos mechanizmus, kuriuos taikant būtų galima anksti nustatyti pažeidimus. Nepaisant „žaibo operacijų“ ir parengtų bendrų vykdymo užtikrinimo metodų, 2007–2013 m. išnaudotos ne visos 9 straipsnio galimybės. Pavyzdžiui, valstybės narės 9 straipsnio netaikė tiesiogiai paraleliai vienu metu vykdomiems vykdymo užtikrinimo veiksmams koordinuoti. Kaip viena iš priežasčių vertinime nurodytas poreikis pateikti daugiau su BVAS tinklu susijusių tokių veiksmų taikymo ir koordinavimo gairių[35], taip pat paaiškinti Komisijos vaidmenį[36]. Iš viešų konsultacijų rezultatų matyti didėjanti paplitusių sunkių vartotojų teisės aktų pažeidimų (ES lygmeniu reikšmingų pažeidimų) reikšmė[37] ir interesas stiprinti 9 straipsnio bendradarbiavimo mechanizmus, kad ateityje būtų galima veiksmingai kovoti su tokiais pažeidimais. 5. BVAS reglamentas, kuriuo veiksmingai kovojama su naujais ES lygmeniu reikšmingais pažeidimais Vertinime nurodyta, kad pagal dabartinį BVAS reglamentą visapusiškai kovoti su vienu metu keliose valstybėse narėse arba to paties prekiautojo daromais pažeidimais neįmanoma[38]. Tokiais pažeidimais gali būti padaryta didelė žala ES vartotojams, nes iš kelių vietų veikiantys tarpvalstybiniai prekiautojai gali kelti grėsmę visų ES vartotojų ekonominiams interesams. Vertinime nurodyta, kad siekiant sustabdyti tokius pažeidimus reikia taikyti gerai koordinuojamą metodą arba imtis bendrų ES lygmens veiksmų. Siekiant veiksmingai kovoti su ES lygmeniu reikšmingais pažeidimais, reikia aiškaus teisinio pagrindo, įskaitant ES lygmeniu reikšmingų pažeidimų apibrėžtį, ir gerai koordinuoti vykdymo užtikrinimo veiksmus, galbūt aktyviau dalyvaujant Komisijai[39]. Kaip nurodyta pirmiau, BVAS reglamento 9 straipsnyje jau numatyta galimybė koordinuoti vykdymo užtikrinimą. Nors remiantis 9 straipsniu jau parengtos dvi veiksmingos vykdymo užtikrinimo priemonės („žaibo operacijos“ ir bendri vykdymo užtikrinimo metodai), iš patirties matyti, kad esama koordinavimo sistema tebėra nepakankamai apibrėžta, kad pirmiausia jai trūksta gerai apibrėžtos ir skaidrios koordinavimo procedūros, aiškumo dėl dalyvių atitinkamų vaidmenų ir atsakomybės, taip pat dėl neveikimo pasekmių. Nepakankamai apibrėžtas koordinatoriaus vaidmuo ir atsakomybė. Nors, siekiant paskatinti dažniau taikyti 9 straipsnio koordinavimo mechanizmą, būtų galima apsvarstyti galimybę pateikti daugiau gairių ir paaiškinimų, atrodo, kad jais tikriausiai nepavyks visiškai išspręsti visų nustatytų problemų, pirmiausia kuo veiksmingiau kovoti su paplitusiais ES lygmeniu reikšmingais pažeidimais. Atsižvelgiant į galimą plataus masto žalą, kurią vartotojai gali patirti keliose valstybėse narėse dėl ES lygmeniu reikšmingų pažeidimų, 2013 m. veiksmų plane nurodyta, kad galbūt reikėtų apsvarstyti galimybę nustatyti veiksmingesnį vykdymo užtikrinimo koordinavimo mechanizmą arba procedūrą, taikytiną nagrinėjant ES lygmeniu reikšmingus atvejus[40]. Didelė viešose konsultacijose dalyvavusių suinteresuotųjų subjektų dauguma nurodė, kad tokie pažeidimai yra reikšmingi ir kad kovojant su jais reikėtų taikyti specialią ES lygmens procedūrą[41]. Suinteresuotųjų subjektų nuomone, veiksmingiausiai sustabdyti ES lygmeniu reikšmingus pažeidimus būtų galima: i) įpareigojant valstybes nares įspėti kitas valstybes nares apie bet kokius taikytus vykdymo užtikrinimo veiksmus; ii) įpareigojant valstybes nares pranešti apie atvejus, atitinkančius apibrėžtus ES lygmens reikšmingumo kriterijus; iii) nustatant privalomus bendrus vykdymo užtikrinimo veiksmus; iv) tarpusavyje pripažįstant vykdymo užtikrinimo sprendimus. Be to, daugiau kaip 75 proc. visų suinteresuotųjų subjektų, pirmiausia vartotojų asociacijų ir Europos vartotojų centrų atstovų, buvo įsitikinę, kad taikant bendrą ES lygmens procedūrą, pagal kurią Komisija arba valstybė narė galėtų teikti įrodymus apie ES lygmeniu reikšmingą pažeidimą, būtų galima labai veiksmingai sustabdyti ES lygmeniu reikšmingus pažeidimus arba nuo jų atgrasyti. Viešojo sektoriaus institucijos ir vyriausybės išreiškė šiek tiek nuosaikesnį požiūrį[42]. Pagal BVAS reglamentą kompetentingos institucijos keičiasi informacija apie įtariamus Sąjungoje daromus pažeidimus ir apie savo vykdymo užtikrinimo priemones. Taikant tokius ankstyvojo perspėjimo ir savitarpio įspėjimo mechanizmus, BVAS institucijoms lengviau anksti nustatyti Sąjungoje daromus pažeidimus ir geriau koordinuoti vykdymo užtikrinimo veiklą, taip pat naudotis bendromis vykdymo užtikrinimo priemonėmis pagal BVAS reglamento 9 straipsnį. Pirmaisiais dvejais BVAS tinklo veikimo metais įspėjimo mechanizmu naudotasi dažniau nei vėlesniu laikotarpiu[43]. Tai taip pat gali būti susiję su pradiniu bandomuoju laikotarpiu ir su tuo, kad laipsniškai didėjo supratimas apie šios priemonės kaip vienos iš BVAS priemonių vaidmenį. Vėlesniais metais (t. y. 2009–2013 m.) įspėjimų skaičius per metus išliko palyginti stabilus[44]. Vertinime nurodyta, kad bendras įspėjimų skaičius galėjo sumažėti dėl to, kad buvo neaišku, kokia įspėjimu teikiamos informacijos paskirtis, kaip ją naudoti ir kokių tolesnių su ja susijusių veiksmų reikia imtis, taip pat dėl to, kad įspėjimai buvo painiojami su informacijos prašymais[45]. Nurodyta, kad nors gairėmis arba įgyvendinimo priemonėmis šiuos klausimus būtų galima geriau išaiškinti, nelabai tikėtina, kad tokiomis priemonėmis būtų galima išspręsti platesnio masto problemas dėl tolesnių su įspėjimais susijusių veiksmų arba kitų dalyvių dalyvavimo taikant įspėjimo mechanizmą. Viešų konsultacijų rezultatai didžiąja dalimi atitinka vertinimo išvadas. Dauguma suinteresuotųjų šalių nurodė, kad dabartinę įspėjimo sistemą reikia gerinti, pvz., suteikti Komisijai ir kitoms organizacijoms (vartotojų organizacijoms ir Europos vartotojų centrams) galimybę siųsti įspėjimus, o su įspėjimais susijusius veiksmus skirstyti į kategorijas atsižvelgiant į tikėtinus tolesnius veiksmus (pvz., ar dėl jų reikia imtis veiksmų, ar jie skirti tik susipažinti)[46]. Suinteresuotieji subjektai taip pat pritarė papildomoms priemonėms, pvz., privalomiems koordinuotiems valstybių narių vykdomiems priežiūros veiksmams ir vykdymo užtikrinimo informacijos registravimo ir analizės mechanizmui. 6. Svarbiausių BVAS reglamento aspektų paaiškinimas BVAS tinklas BVAS reglamente reikalaujama, kad valstybės narės paskirtų valdžios institucijas, atsakingas už vykdymo užtikrinimą (toliau – kompetentingos institucijos), kurioms būtų pavesta užtikrinti BVAS reglamento priede nurodytų ES vartotojų teisės aktų vykdymą, taip pat bendrą ryšių palaikymo tarnybą, atsakingą už BVAS reikalų koordinavimą kiekvienoje valstybėje narėje. Jos sudaro BVAS tinklą. Valstybės narės privalo užtikrinti, kad šioms institucijoms būtų skirta pakankamai išteklių BVAS užduotims vykdyti. 2007–2013 m. kompetentingų institucijų tinklas labai išplėstas. Pagrindinė priežastis buvo ta, kad į BVAS reglamento priedą įtraukus naujus ES teisės aktus laipsniškai išplėsta materialinė šio reglamento taikymo sritis. Valstybėse narėse taikomas skirtingas požiūris į nacionalinę institucinę BVAS reglamento struktūrą: ji gali būti sutelkta vienoje arba keliose institucijose, arba paskirstyta tarp kelių institucijų, kurioms tenka su konkrečiais sektoriais susijusi atsakomybė, ir (arba) regionų institucijų federacinėse valstybėse. Vertinime nurodyta, kad dėl sudėtingų ir skirtingų institucinių skirtumų gali atsirasti sunkumų, pvz., dėl ilgo komunikacijos kelio gali užtrukti prašymų nagrinėjimas. Jame atkreiptas dėmesys į bendros ryšių tarnybos vaidmens svarbą, pirmiausia esant sudėtingai institucinei struktūrai[47]. Tam pritarta ir per viešas konsultacijas gautuose atsakymuose[48]. Iš vertinimo, taip pat iš Komisijos ir valstybių narių dvimečių ataskaitų matyti, kad ne visos valstybės narės BVAS taiko aktyviai ir dažnai[49]. Nors priežasčių gali būti kelios, vertinimo ataskaitoje teigiama, kad trūkstant tinkamų išteklių, kai kurios valstybės gali neturėti galimybės naudotis visais BVAS bendradarbiavimo mechanizmo pranašumais[50]. Vertinime nustatyti dideli valstybių narių išteklių ir vykdymo užtikrinimo pajėgumų skirtumai[51]. Nacionalinių vykdymo užtikrinimo sistemų įvairovė ir bendradarbiavimo kliūtys BVAS reglamente pripažintas vaidmuo, kurį nacionalinėse vykdymo užtikrinimo sistemose gali atlikti teisminės institucijos: kompetentingos institucijos gali naudotis įgaliojimais pačios, prižiūrimos teisminių institucijų arba kreipdamosi į teismus. Teisminių institucijų dalyvavimas viešojo valstybių narių vykdymo užtikrinimo procesuose labai skiriasi[52]. Vertinime nurodytos kliūtys, susijusios su procesų ir kompetentingų institucijų įgaliojimų skirtumais valstybėse narėse[53]. Šios kliūtys ne tik stabdo bendradarbiavimą ir bylų nagrinėjimą, bet ir neigiamai veikia ES vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimą, taip pat mažina pasitikėjimą sistema. Vertinime šias problemas rekomenduojama spręsti tikslingai koordinuojant su procedūromis susijusius BVAS klausimus[54]. Didžioji dauguma viešose konsultacijose dalyvavusių suinteresuotųjų subjektų pritarė, kad būtų naudinga nustatyti bendrus BVAS požiūriu reikšmingų pažeidimų nagrinėjimo standartus, ir nurodė, kad apibrėžti tokius standartus pirmiausia labai svarbu vykdymo užtikrinimo sprendimų skelbimo, pažeidimus darančių prekiautojų pavadinimų nurodymo, galimybės susipažinti su dokumentais, įrodymų rinkimo ir svetainių tyrimo srityse[55]. Kompetentingų institucijų įgaliojimai pagal BVAS reglamentą Kompetentingoms institucijoms reikia suteikti įgaliojimus, būtinus pagal BVAS reglamentą nustatytiems įpareigojimams vykdyti. Reglamente nustatyti būtiniausi įgaliojimai, kurių reikia siekiant užtikrinti, kad BVAS tinklas sklandžiai veiktų. Šie įgaliojimai apima galimybę gauti informaciją ir įrodymus, reikalingus kovai su Sąjungoje daromais pažeidimais, vykdyti patikrinimus vietoje, reikalauti nutraukti arba uždrausti Sąjungoje daromus pažeidimus, gauti prekiautojų įsipareigojimus ir rinkti mokėjimus į valstybės biudžetą. Atrodo, kad dauguma institucijų naudojasi BVAS reglamente nustatytų būtiniausių įgaliojimų rinkiniu tiesiogiai arba remdamosi nacionaliniais teisės aktais, kuriuose nustatyti panašūs įgaliojimai[56]. Siekiant sustabdyti pažeidimus, institucijoms taip pat pavesta prireikus naudotis kitais joms nacionaliniu lygmeniu suteiktais įgaliojimais. Vis dėlto paaiškėjo, kad tam tikrais iš šių papildomų įgaliojimų negalima naudotis vienodai visose šalyse, todėl sunku veiksmingai bendradarbiauti[57]. Su šiomis skirtingomis nacionalinėmis teisinėmis tradicijomis ir vykdymo užtikrinimo sistemomis susijusius skirtumus iš dalies galima panaikinti pateikiant gaires ir paaiškinimus, gerinant tarpusavio supratimą apie įvairių nacionalinių priemonių ir sistemų galimybes ir apribojimus. Vis dėlto net išsamios gairės negali pakeisti kai kuriose valstybėse narėse nacionaliniu lygmeniu trūkstamų įgaliojimų, todėl gali mažėti bendras BVAS vykdymo užtikrinimo priemonių veiksmingumas. Todėl didžioji viešų konsultacijų suinteresuotųjų subjektų dauguma pritarė, kad į BVAS reglamentą reikia įtraukti papildomų kompetentingoms institucijomis skirtų priemonių, būtent įgaliojimą tyrimų tikslais atlikti bandomąjį pirkimą, nurodyti pažeidimus darančių prekiautojų pavadinimus, reikalauti baudų, kuriomis būtų kompensuojama neteisėtai gauta nauda, ir reikalauti laikinųjų priemonių[58]. Didžioji suinteresuotųjų subjektų dauguma taip pat pritarė priemonėms, kuriomis būtų sudaromos sąlygos vartotojams reikalauti kompensacijos[59]. Sąveika su baudžiamuoju persekiojimu Pagal BVAS reglamentą kompetentingos institucijos, siekdamos sustabdyti Sąjungoje vykdomus pažeidimus, taip pat turėtų naudotis kitais joms nacionaliniu lygmeniu suteiktais įgaliojimais arba priemonėmis, įskaitant kreipimąsi į baudžiamojo persekiojimo institucijas. Iš iki šiol įgytos patirties matyti, kad reikia užtikrinti sklandesnį baudžiamojo persekiojimo institucijų ir kompetentingų institucijų keitimąsi informacija, pirmiausia agresyvios arba nesąžiningos veiklos atvejais. Vartotojų organizacijų ir kitų dalyvių įtraukimas į BVAS bendradarbiavimo procesą BVAS reglamente pripažįstamas esminis vartotojų organizacijų vaidmuo apsaugant vartotojų interesus. Konkrečiai jame numatyta, kad valstybės narės, be viešojo sektoriaus institucijų, gali paskirti kitas įstaigas, turinčias teisėtą interesą sustabdyti Sąjungoje daromus pažeidimus. Šioms įstaigoms BVAS institucijos gali pavesti imtis reikiamų joms pagal nacionalinės teisės aktus numatytų vykdymo užtikrinimo priemonių Sąjungoje daromiems pažeidimams sustabdyti. 2007–2013 m. tokias įstaigas paskyrė kelios valstybės narės. Daugiausia tai yra vartotojų asociacijos ir savo vardu veikiančios grupinių interesų asociacijos. Be to, jau kelerius metus nacionalinės vartotojų organizacijos glaudžiau bendradarbiauja ir koordinuoja vykdymo užtikrinimo veiklą pagal Vartotojų teisingumo užtikrinimo forumo (COJEF) projektą[60]. Daugelis valstybių narių, siekdamos gauti informacijos apie rinkos pokyčius ir pažeidimus, plėtojo bendradarbiavimą su vartotojų asociacijomis ir Europos vartotojų centrais. Vertinime atkreiptas dėmesys į tai, kad vartotojų asociacijoms, ginančioms vartotojų kolektyvinius interesus, tenka svarbus vaidmuo užtikrinant vartotojų teises[61] (joms paskirtas tam tikras vaidmuo pagal Ieškinių dėl uždraudimo direktyvą[62]). Viešose konsultacijose dalyvavę suinteresuotieji subjektai taip pat atkreipė dėmesį į tai, kad BVAS institucijoms ir vartotojų organizacijoms labai svarbu reguliariai bendradarbiauti siekiant anksti nustatyti ir veiksmingai nagrinėti pažeidimus. Suinteresuotųjų subjektų teigimu, reguliariai keičiantis informacija su vartotojų organizacijomis ir Europos vartotojų centru, įtraukus juos į BVAS įspėjimo mechanizmą ir nustačius prioritetines vykdymo užtikrinimo sritis, būtų galima padidinti ES vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir efektyvumą. BVAS planavimo ir prioritetų nustatymo ciklas Nuo 2009 m. BVAS tinklo veikla apibrėžiama metiniuose vykdymo užtikrinimo veiksmų planuose[63]. Iš pradžių planuose būdavo nustatomos bendro intereso sritys, pvz., patikrinimų klausimai ir praktinių seminarų temos. 2012 m. dvimetėje ataskaitoje aiškiai nurodyta, kad reikia kaupti išteklius ir nustatyti vykdymo užtikrinimo veiksmų prioritetus. Prioritetams reikėjo taikyti bendrą požiūrį[64]. 2011 m. gruodžio mėn. BVAS planavimo ir prioritetų nustatymo procesas persvarstytas. 2013 m. nustatytos penkios prioritetinės sritys, jas patvirtino BVAS komitetas[65] ir nustatyta 2014–2016 m. daugiametė bendrų veiksmų programa. Remdamasis jomis, BVAS komitetas patvirtino metinį vykdymo užtikrinimo veiksmų planą. Šiuo procesu padidintas BVAS tinklo veiksmingumas ir menkų išteklių naudojimo efektyvumas. Vis dėlto viešose konsultacijose dalyvavę suinteresuotieji subjektai nurodė, kad reikia daugiau priemonių su vykdymo užtikrinimo prioritetų nustatymu susijusioms žinioms gerinti[66]. Dauguma respondentų pritarė koordinuotiems priežiūros veiksmams, IT platformai, kurią taikant būtų galima dalytis vykdymo užtikrinimo patirtimi, taip pat vartotojų organizacijų ir Europos vartotojų centrų dalyvavimui nustatant rinkos tendencijas ir vartotojų apsaugos teisės aktų pažeidimus[67]. BVAS reglamento teisės aktų taikymo sritis BVAS bendradarbiavimas apima BVAS reglamento priede nurodytas į valstybių narių teisines sistemas perkeltas direktyvas ir reglamentus. Nuo 2007 m. priedo taikymo sritis buvo laipsniškai plečiama ir baigiantis 2013 m. ji apėmė aštuoniolika ES vartotojų apsaugos teisės aktų. Vertinime padaryta išvada, kad esamo BVAS reglamento taikymo sritis apskritai yra tinkama[68]. Kai kurios sritys gali būti mažiau svarbios bendradarbiaujant, nes jos patenka į ES konkretiems sektoriams taikomų teisės aktų ir kitų esamų mechanizmų taikymo ir (arba) konkrečių bendradarbiavimo ES lygmeniu įstaigų veiklos sritį[69]. Prireikus, siekiant užtikrinti politikos sričių nuoseklumą, reikėtų toliau svarstyti, kaip užtikrinti šių tinklų ir BVAS koordinavimą ir keitimąsi informacija. Persvarstant įtrauktų teisės aktų taikymo sritį reikėtų atsižvelgti į būsimų pardavimo metodų ir praktikos pokyčius ir vartotojų apsaugos teisės aktų priėmimą arba persvarstymą, pirmiausia siekiant spręsti skaitmenines problemas, ypač susijusias su kainų skaidrumu. BVAS duomenų bazė BVAS reglamente (10 straipsnyje) Komisija įpareigota kaupti elektroninę duomenų bazę, kurioje laikoma ir tvarkoma su savitarpio pagalbos prašymais ir įspėjimais susijusi informacija. Šiuo tikslu Komisija įdiegė BVAS sistemą (BVASS). Nuo 2007 m. BVASS tobulinta, kad BVAS institucijos galėtų keistis su savitarpio pagalbos prašymais susijusia informacija ir dokumentais. Iš dvimečių ataskaitų, vertinimo ir viešų konsultacijų rezultatų matyti nepasitenkinimas BVAS sistema[70]. Juose nurodyta, kad neturint gerai veikiančios IT priemonės, sunku veiksmingai bendradarbiauti vartotojų apsaugos srityje. 7. Bendros ir tarptautinės BVAS veiklos stiprinimas Pagal ES vartotojų programą subsidijuojama bendra veikla ir pareigūnų mainai Nuo 2007 m. BVAS institucijos ėmėsi daug įvairios bendros veiklos, įskaitant seminarus internetu, praktinius seminarus, informuotumo didinimo priemones, bendrų standartų, metodikos ir vykdymo užtikrinimo metodų rengimo projektus ir pagal ES vartotojų programą subsidijas gavusių pareigūnų mainus. Nuo 2007 m. pagal Vartotojų programą subsidijuotos bendros veiklos pavyzdžiai · Bendru 2010–2011 m. vykdytu projektu, kuriam vadovavo Prancūzija ir Portugalija ir kuriame dalyvavo dešimt valstybių narių, siekta didinti BVAS tinklo matomumą. Pagal jį sukurtas ryšių tinklas, kompetentingų institucijų ir Europos vartotojų centrų atstovų bendradarbiavimo protokolo projektas[71] ir paskelbtas BVAS tinklo naujienlaiškis. · 2012 m. devynios valstybės narės dalyvavo bendrame Latvijos koordinuotame projekte, kuris buvo skirtas vykdymo užtikrinimo klausimams, susijusiems su Direktyva 2008/48/EB dėl vartojimo kredito sutarčių. · Vykdant 2010–2011 m. projektą „Europos internetinių vykdymo užtikrinimo gebėjimų kūrimas“ ir imantis tolesnių veiksmų (2012–2013 m.), kuriems vadovavo Jungtinė Karalystė, dalyvavo dar vienuolika valstybių narių. Šio projekto tikslas buvo gerinti BVAS tinklo gebėjimus atlikti internetinius tyrimus ir vykdyti vykdymo užtikrinimo veiklą, taip pat gerinti vykdymo užtikrinimo institucijų dalijimąsi žiniomis apie naujausius teisinius pokyčius ir su svetainių technologijomis susijusius sunkumus. Vykdant tolesnius veiksmus dalyvavo penkiolika valstybių narių ir sukurta internetinio mokymo apie tyrimus priemonė kaip ilgalaikis interneto tyrėjų išteklius. Taip pat sukurta bendra su elektronine prekyba susijusios teismo praktikos duomenų bazė. Pagal du paskutinius projektus 2014 m. balandžio mėn. įsteigta nuolatinė elektroninio vykdymo užtikrinimo grupė, kuria padidinti BVAS tinklo elektroninio vykdymo užtikrinimo gebėjimai. Grupė kaups patirtį, kad padėtų BVAS tinklui nustatyti internete kylančias grėsmes vartotojams ir tikslingiau imtis vykdymo užtikrinimo internetu veiksmų. Ji taip pat teiks pagalbą nacionalinėms institucijoms rengdama mokymą ir teikdama pažangiausias tyrimų internetu priemones. 2014 m. grupei vadovauja Jungtinė Karalystė ir Slovakija; šioje grupėje dalyvauja 12 valstybių narių. Nauju bendru internetiniams tyrimams skirtu BVAS projektu, kuriam 2014–2015 m. vadovaus Ispanija, bus padedama rengti mokomąją medžiagą; Ispanija rengs praktinius seminarus, kuriais bus skatinami nedideli keturiolikos projekto partnerių patikrinimai. Šia veikla vykdymo užtikrinimo institucijoms sudarytos sąlygos nuolat keistis gerąja patirtimi ir gerintas įvairių dalyvių tarpusavio supratimas ir pasitikėjimas. Ją būtų galima toliau plėtoti, o administracines jų finansavimo procedūras, kurias nacionalinės institucijos dažnai nurodo kaip šios veiklos plėtojimo kliūtį, gali prireikti paprastinti. Tarptautinis bendradarbiavimas vartotojų teisių užtikrinimo srityje Kintant technologijoms ir privataus vartojimo būdams, kai vis daugiau perkama tarptautiniu mastu internetu, didėja poreikis atgrasyti nesąžiningus prekiautojus iš trečiųjų šalių ir sustiprinti vartotojų apsaugą už EEE ribų. BVAS reglamente nurodyta, kad Sąjunga „bendradarbiauja su trečiosiomis šalimis bei kompetentingomis tarptautinėmis institucijomis srityse, kurioms taikomas šis reglamentas, siekiant sustiprinti vartotojų ekonominių interesų apsaugą“. Be to, Sąjunga gali labiau struktūrizuoti tarptautiniais susitarimais pagrįstą bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis vykdymo užtikrinimo srityje. BVAS tinkle veikiančios kompetentingos institucijos toliau reguliariai bendradarbiauja su Tarptautiniu vartotojų apsaugos ir vykdymo užtikrinimo tinklu (angl. ICPEN) ir EBPO arba dvišaliu lygmeniu su trečiosiomis šalimis, kurios nustatytos kaip prioritetinės bendradarbiavimo vykdymo užtikrinimo srityje partnerės, kaip antai JAV. Šis bendradarbiavimas yra labai svarbus vartotojų politikos aspektas ir galėtų būti itin naudingas, pvz., duomenų apsaugos srityje. Tarptautinis vartotojų apsaugos ir vykdymo užtikrinimo tinklas (ICPEN) ICPEN yra neformalus tarptautinis tinklas, apimantis vartotojų apsaugos institucijas iš daugiau kaip 50 šalių, kurio tikslas – užkirsti kelią tarpvalstybiniams vartotojų apsaugos teisės aktų pažeidimams už Europos ribų ir sukurti sąžiningas rinkas, kurios tarnautų vartotojams. Tinklui priklausančios institucijos gali intensyviai keistis patirtimi reguliariose konferencijose, darbo grupėse ir konferencijose telefonu. Komisija padeda palaikyti ryšius tarp svarbiausių ICPEN narių ir BVAS tinklo. BVAS tinklas palankiai vertino Komisijos iniciatyvą būti ryšių palaikymo tarnyba ir aktyviai dalyvauti tam tikroje bendroje ICPEN veikloje. Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO) Europos Komisija kartu su ES valstybėmis narėmis dalyvauja EBPO Vartotojų politikos komitete kaip stebėtoja. Bendradarbiavimas su JAV Federaline prekybos komisija Atsižvelgdamas į labai intensyvius prekybos srautus ir bendrą interesą kovoti su neteisėta veikla, kuria kenkiama vartotojų interesams abiejose Atlanto pusėse, BVAS tinklas nustatė JAV, pirmiausia Federalinę prekybos komisiją (FTC)[72], kaip prioritetinę tarptautinę partnerę. Kol bus sukurta tarptautiniu susitarimu pagrįsta sistema, BVAS tinklas ir JAV FTC bendradarbiauja neformaliai. Pavyzdžiui, 2013 m. balandžio mėn. surengtas bendras BVAS ir FTC už teisės aktų vykdymą atsakingų institucijų seminaras, per kurį konstruktyviai keistasi informacija ir patirtimi apie konkrečius atvejus, pvz., su programėlių papildiniais susijusios klaidinančios veiklos klausimu. 8. Išvados ir tolesni veiksmai Per pastaruosius septynerius metus BVAS reglamentas buvo veiksminga vartotojų kolektyvinių interesų apsaugos visoje Europos Sąjungoje priemonė. Juo padidinta atitiktis ES vartotojų teisės aktams daugelyje sektorių, kuriuose atlikti vartotojams ir įmonėms naudingi patikrinimai. Taikant BVAS pagrįstus bendro vykdymo užtikrinimo metodus paaiškėjo, kad naujas vartotojų problemas, su kuriomis vienu metu susiduriama keliose valstybėse narėse, geriausia spręsti visoms valstybėms narėms glaudžiai bendradarbiaujant ir imantis bendrų veiksmų. Siekiant sumažinti vartotojų patiriamus nuostolius ir bendrojoje rinkoje išsaugoti vienodas sąlygas įmonėms, sparčiai kintančiame skaitmeniniame pasaulyje būtina lanksčiai ir šiuolaikiškai bendradarbiauti vartotojų apsaugos srityje, kad būtų galima nedelsiant spręsti naujas vykdymo užtikrinimo problemas. Geresnės ir nuoseklesnės vartotojų apsaugos užtikrinimo taisyklės turėtų padėti užtikrinti skaidresnę rinką, mažinti tarpvalstybiniu mastu veikiančių įmonių reikalavimų laikymosi sąnaudas, taip pat skatinti konkurenciją ir inovacijas ir labai paskatinti augimą. Geresniu bendradarbiavimo mechanizmu ES lygmeniu galima sudaryti sąlygas sparčiai ir ekonomiškai efektyviai imtis atsakomųjų veiksmų dėl keliose valstybėse narėse daromų ES vartotojų taisyklių pažeidimų. Tai itin svarbu atsižvelgiant į būsimus išteklių apribojimus ir siekiant mažinti administracinę naštą. Pagerinus administracinį bendradarbiavimą, sumažinus vykdymo užtikrinimo vėlavimą ir pagaliau pagerinus rinkų veikimą galima tikėtis geresnio valdymo valstybėse narėse ir ES lygmeniu. Siekdama nustatyti tinkamiausius būdus, kaip BVAS bendradarbiavimą nukreipti valstybių narių naudai ir sudaryti sąlygas visiems suinteresuotiesiems subjektams naudotis teikiamais pranašumais, šiuo metu Komisija atlieka poveikio vertinimo tyrimus. Bus tiriamos visos vykdymo užtikrinimo sunkumų sprendimo ateityje galimybės – nuo dabartinės sistemos išlaikymo iki naujų teisės aktų įtraukimo – ir šiais tyrimais turėtų būti sukurtas pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija galės nuspręsti, kokia politinė reakcija būtų veiksmingiausia. [1] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-12-491_lt.htm [2] http://ec.europa.eu/consumers/archive/strategy/docs/consumer_agenda_2012_lt.pdf [3] 2004 m. spalio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2006/2004 dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo (OL L 364, 2004 12 9, p. 1). [4] Ji taip pat apima EEE šalis partneres Islandiją, Lichtenšteiną ir Norvegiją. [5] COM(2009) 336 ir COM(2012) 100; http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_en.htm#biennial [6] Vartotojų apsaugos reglamento išorės vertinimas, Vartotojų politikos vertinimo konsorciumo galutinė ataskaita, 2012 m. gruodžio 17 d. (šiame dokumente – vertinimas), http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf. [7] http://ec.europa.eu/consumers/events/ecs_2013/report/Summitconclusions.pdf [8] Europos vartotojų aukščiausiojo lygio susitikimas, diskusijoms skirtas dokumentas „Siekiant užtikrinti veiksmingesnį ES vartotojų teisių vykdymą“, 2013 m. balandžio mėn., http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/07032013_consumer_summit_discussion_paper_lt.pdf. [9] http://www.cojef-project.eu/IMG/pdf/BEUC_PR_Apple.pdf [10] Veiksmų planas „Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl nacionalinių institucijų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, bendradarbiavimo peržiūra“, 2013 m. rugsėjo mėn., http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_sanco_001_consumer_protection_cooperation_review_en.pdf. [11] Per viešas konsultacijas dėl Reglamento dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (BVAS reglamento) (2006/2004/EB) gautų suinteresuotųjų subjektų atsakymų santrauka, pateikta adresu http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/index_en.htm. [12] http://europa.eu/rapid/press-release_IP-14-187_lt.htm [13] http://ec.europa.eu/justice/consumer-marketing/rights-contracts/directive/index_en.htm [14] Direktyva 2011/83/ES dėl vartotojų teisių. [15] Direktyva 2005/29/EB dėl nesąžiningos komercinės veiklos. [16] http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/index_en.htm. [17] http://ec.europa.eu/smart-regulation/index_lt.htm, ypač Tarpinstitucinis susitarimas dėl geresnės teisėkūros (2003/C 321/01). [18] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 98. [19] Viešų konsultacijų santraukos p. 14–20 ir http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf. [20] http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf [21] Kad būtų galima veiksmingai kovoti su tokia veikla, vartotojų apsaugos ir baudžiamojo persekiojimo institucijos turi glaudžiai bendradarbiauti. Dažnai tokia veikla užsiimama trumpai, todėl vykdymo užtikrinimo institucijos turėtų turėti galimybę imtis veiksmų net tada, kai ja nebeužsiimama. [22] http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf [23] Viešų konsultacijų santraukos p. 14–20 ir 49. [24] http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf [25] Viešų konsultacijų santraukos p. 22–29. [26] Viešų konsultacijų santraukos p. iii ir 45–48. [27] Paplitusių pažeidimų problema jau nustatyta 2009 m. liepos mėn. Komunikate dėl vartotojų acquis vykdymo (http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/PDF/?uri=CELEX:52009DC0330&from=LT) ir patvirtinta išorės vertinime (http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf). Viešų konsultacijų rezultatais taip pat patvirtinta, kad tokie pažeidimai yra reikšmingi, Viešų konsultacijų santraukos p. 35. [28] Kelios valstybės narės dvimetėse ataskaitose nurodo vykdymo užtikrinimo sunkumus dėl prekybos su trečiosiomis šalimis. Taip pat žr. http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/docs/cpc_regulation_inception_report_revised290212_en.pdf. [29] Savitarpio pagalbos prašymų skaičius 2008–2009 m. buvo didžiausias – vidutiniškai 306 prašymai per metus, o vėlesniu 2010–2013 m. laikotarpiu sumažėjo iki vidutiniškai 162 prašymų per metus, http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_lt.htm#biennial ir 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 76. [30] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 76. [31] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 98. [32] (2012–2013 m.) valstybių narių dvimetės ataskaitos pateiktos adresu http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_en.htm#biennial. [33] Viešų konsultacijų santraukos p. 9–13. [34] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 91, 92 ir 98. [35] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 99. [36] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 17. Tai, kad Komisija turi geriau remti valstybių narių vykdymo užtikrinimo darbą, pirmiausia susijusį su paraleliniais pažeidimais, dėl kurių vartotojai nukenčia keliose valstybėse narėse, nurodyta ir 2009 m. Komisijos komunikate dėl vartotojų acquis vykdymo, p. 5 (2.3 dalis). [37] Viešų konsultacijų santraukos p. 35–37. Daugiau kaip 80 proc. respondentų nurodė, kad tokie pažeidimai yra reikšmingi arba labai reikšmingi, o 56 proc. respondentų nurodė, kad būtų labai svarbu nustatyti specialią vykdymo užtikrinimo procedūrą, pagal kurią būtų nagrinėjami tokie pažeidimai. [38] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 94, 95 ir 122. [39] Išorės vertinimo ataskaitos p. 94. [40] 2013 m. BVAS reglamento peržiūros veiksmų planas, 2013 m. rugsėjo mėn. [41] Viešų konsultacijų santraukos p. 35–38. [42] Viešų konsultacijų santraukos p. 51–53. [43] Daugiausia įspėjimais keistasi 2008 m. – daugiau kaip 100 įspėjimų per metus, o vėlesniais metais jų skaičius sumažėjo iki mažiau nei perpus. [44] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 85–88. [45] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 85–87. [46] Viešų konsultacijų santraukos p. 15–21. [47] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 76 ir 77. [48] Viešų konsultacijų santraukos p. 9–13. [49] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 78 ir http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_en.htm#biennial. [50] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 78 ir http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_en.htm#biennial. [51] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 76. [52] Kai kuriose valstybėse narėse įsakymus nustoti daryti pažeidimus ir jų neatnaujinti gali priimti tik teismai, o kitose valstybėse narėse teismams daugiausia pavesta vykdyti teisminę kompetentingų institucijų priimtų sprendimų kontrolę. [53] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 60. [54] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 60 ir 61. [55] Viešų konsultacijų santraukos p. 27–33. [56] Dvimetės ataskaitos http://ec.europa.eu/consumers/enforcement/biennial_national_reports_en.htm#biennial ir 2012 m. išorės vertinimo ataskaita. [57] Tai susiję, pvz., su įgaliojimais atlikti bandomąjį pirkimą, įgaliojimu viešai nurodyti prekiautojų, darančių pažeidimus, pavadinimus arba priimti laikinąsias priemones. Kai kuriose valstybėse narėse bandomasis pirkimas yra įprastinė pažeidimų nagrinėjimo procedūros dalis, bet kitose valstybėse narėse tokios priemonės taikyti negalima. Todėl gali kilti problemų dėl kitoje valstybėje narėje gautų pažeidimų įrodymų priimtinumo ir jų buvimo. [58] Viešų konsultacijų santraukos p. 22–26. [59] Viešų konsultacijų santraukos p. 26 ir 27. BVAS reglamento tikslas – apsaugoti vartotojų kolektyvinius interesus. Pavieniai vartotojų teisių gynimo klausimai aptariami kituose dokumentuose, pvz., Direktyvoje 2013/11/ES dėl alternatyvaus vartotojų ginčų sprendimo, Reglamente Nr. 524/2013 dėl elektroninio vartotojų ginčų sprendimo arba Reglamente Nr. 861/2007, nustatančiame Europos ieškinių dėl nedidelių sumų nagrinėjimo procedūrą. [60] www.cojef-project.eu [61] 2012 m. išorės vertinimo ataskaitos p. 81–83. [62] Direktyva 2009/22/EB dėl ieškinių dėl uždraudimo ginant vartotojų interesus, OL L 110, 2009 5 1, p. 30. [63] Komisijos komunikato dėl vartotojų acquis vykdymo p. 8, COM(2009) 330 galutinis. [64] 2012 m. dvimetės ataskaitos p. 10 ir 13. [65] Bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje komitetas įsteigtas pagal BVAS reglamento 19 ir 20 straipsnius. [66] Viešų konsultacijų santraukos p. 11–13 ir 14–18. [67] Viešų konsultacijų santraukos p. 15–17. [68] 2012 m. išorės vertinimo p. 40. [69] Pavyzdžiui, elektroninių ryšių srityje pagal Reglamentą Nr. 1211/2009 įsteigta Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucija (EERRI) užtikrina sistemą, kurią taikant nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI) gali bendradarbiauti tarpusavyje, taip pat su Komisija, siekdamos užtikrinti vienodą ES teisinės sistemos taikymą elektroninių ryšių srityje, kad vartotojai ir įmonės galėtų naudotis bendrosios rinkos teikiama nauda. Kitais vykdymo užtikrinimo mechanizmais užtikrinama keleivių teisių apsauga. Konkrečiai Reglamentu Nr. 261/2004, nustatančiu bendras kompensavimo ir pagalbos keleiviams taisykles, Reglamentu Nr. 1177/2010 dėl jūrų ir vidaus vandenų keliais vykstančių keleivių teisių ir Reglamentu Nr. 181/2011 dėl miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų transporto keleivių teisių nustatyti vykdymo užtikrinimo mechanizmai, kuriuos taikant dalyvauja paskirtos nacionalinės vykdymo užtikrinimo institucijos ir kurie apima tarpvalstybinius ir vietos pažeidimus. [70] 2012 m. išorės vertinimo p. 89 ir 90, Viešų konsultacijų santraukos p. iii, 51 ir 52. [71] http://ec.europa.eu/consumers/ecc/index_en.htm [72] Derybos dėl tarptautinio susitarimo šioje srityje 2012 m. pristabdytos abipusiu susitarimu, atsižvelgiant į vykdomus procesus, kurie gali turėti įtakos abiejų šalių poreikiams, susijusiems su bendradarbiavimo sąlygomis.