1.Įvadas

Tvyrant dideliam neapibrėžtumui dėl pasaulinių ir saugumo perspektyvų, Europos ekonomikoje vyksta beprecedentė transformacija į teisingą, žalią ir skaitmeninę ateitį. Nuo 2021 m. pavasario ekonomika sparčiai atsigauna nuo COVID-19 pandemijos. Gamybos apimtys iki galo pasiekė buvusį lygį, be kita ko, dėl išskirtinių paramos priemonių, kurių imtasi ES ir nacionaliniu lygmenimis. Pandemija ir ES politikos atsakas paspartino dvejopą ES ekonomikos pertvarką ir parodė poreikį didinti ekonomikos atsparumą. Be to, Rusijos įsiveržimas į Ukrainą kelia grėsmę Europos ir pasaulio saugumui ir stabilumui ir kelia Europos Sąjungai neatidėliotinų iššūkių.

Sparčiai blogėjančios geopolitinės aplinkybės aiškiai rodo, kad reikia glaudžiai bendradarbiauti su mūsų tarptautiniais partneriais ir stiprinti mūsų ilgalaikę tvarus augimo darbotvarkę. Dabar labiau nei bet kada Sąjunga turėtų naudotis savo tarptautinėmis partnerystėmis, kad sutelkus pajėgas būtų sprendžiami bendri uždaviniai ir puoselėjama taika ir stabilumas, taip pat taisyklėmis grindžiama tarptautinė tvarka ir veiksmingas daugiašališkumas. Koordinuotas Sąjungos ir jos tarptautinių partnerių atsakas į įsiveržimą į Ukrainą rodo, kaip Sąjunga gali dirbti, kad pasiektų šiuos tikslus. Be to, turime šalinti naujai atsiradusius rizikos ir netikrumo šaltinius. Nors pandemijos metu dauguma įmonių ir tiekimo grandinių pasirodė labai atsparios ir gebančios prisitaikyti, atsigavimas ir pastarojo meto įvykiai, susiję invazija į Ukrainą, atskleidė daugialypį pažeidžiamumą (be kita ko, energetikos sektoriuje), kurį reikia šalinti, kad ilguoju laikotarpiu būtų apsaugotas mūsų europietiškas gyvenimo būdas, išlaikytas augimas ir padidintas atsparumas. Mūsų dėmesio neturėtų blaškyti pastarųjų savaičių įvykiai ir sparčiai blogėjanti geopolitinė aplinka. Priešingai, jie patvirtina, kad vykdomą ekonominę transformaciją reikia spartinti.

Pasiektas platus konsensusas dėl Europos ekonomikos augimo modelio prioritetų, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, ir dėl poreikio didinti Sąjungos ekonominį ir socialinį atsparumą. Abu šie prioritetai padeda siekti konkurencingo tvarumo tikslo. Norint pasiekti mūsų tikslus reikia struktūrinių ES ekonomikos pokyčių, be kita ko, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Perėjimas prie tvaraus, atsparaus ir įtraukaus ekonomikos modelio, kurio sąlyga yra platesnė skaitmeninių ir žaliųjų technologijų ir įgūdžių sklaida ir įsisavinimas, padės spręsti pagrindines problemas, su kuriomis susiduria Europa, pagerins jos, kaip pasaulinės lyderės, poziciją ir sustiprins jos atvirą strateginį savarankiškumą. Tai ypač svarbu dabartiniame kontekste. Kartu turime užtikrinti mūsų ekonomikos modelio sąžiningumą ir apsaugoti tuos, kuriems pertvarka daro didžiausią poveikį, įskaitant tuos, kurie neturėdami priemonių ar įgūdžių negali visapusiškai ja pasinaudoti. Europos ekonomikos transformacija bus sėkminga tik tuo atveju, jei ji bus sąžininga ir įtrauki ir jei visi galės pasinaudoti dvejopos pertvarkos teikiamomis galimybėmis.

Mūsų ekonomikos transformacija grindžiama dviem vienodai svarbiais ramsčiais: investicijomis ir reformomis. Įgyvendinant pertvarką bus labai svarbu įgyvendinti plataus užmojo viena kitą papildančias investicijas ir reformas. Viena vertus, investicijos yra nuolatinio tvaraus ekonomikos augimo pamatas ir spartesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos prielaida. Antra vertus, mūsų ekonominės struktūros ir reglamentavimo sistema turėtų būti palankios ekonomikos pertvarkai ir skatinti investicijas. Reformas reikia vykdyti visais lygmenimis, kad būtų pašalintos konkrečios investavimo kliūtys, pagerintas produktų ir darbo rinkų veikimas, pasikeistų gamybos ir vartojimo modeliai ir padidėtų socioekonominis atsparumas.

Kad šie tikslai būtų pasiekti, reikės nuosekliai naudotis visomis esamomis priemonėmis. Mūsų užmojams iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui ir pasinaudoti skaitmeninio dešimtmečio galimybėmis, kartu didinant ekonominį, teritorinį ir socialinį atsparumą, būtini neatidėliotini veiksmai. Iš esmės persitvarkys ištisi sektoriai ir regionai, todėl persiskirstys darbo jėga ir pasikeis įgūdžių reikalavimai. Keisis ir vartojimo modeliai. Reikiamų investicijų mastas toks, kad turės įsitraukti ir viešasis, ir privatusis sektoriai, ir pastarasis turės skirti didžiąją dalį investicijų.

Priemonė „NextGenerationEU“, sudaryta iš Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) ir ES biudžeto, teikia labai reikalingą postūmį gaivinant ekonomiką. Sparčiai taikomos naujos ES priemonės, įskaitant Europos laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) ir Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII), sušvelnino krizės poveikį. EGADP prisideda prie ekonomikos gaivinimo, remdama reformas ir investicijas valstybėse narėse dotacijomis ir paskolomis. Nors tai laikina priemonė, jos poveikis bus ilgalaikis, nes ji orientuota į tvarias ir augimą skatinančioms reformas ir investicijas. Nacionalinio ir ES lygmens privačiąsias ir viešąsias investicijas reikės nuolat vykdyti ilgą laiką. Kadangi didžiąją dalį dvejopai pertvarkai finansuoti ir atsparumui didinti skirtų investicijų skirs privatusis sektorius, viešosios investicijos turėtų būti taiklios ir pritraukti privačiojo sektoriaus investicijų. Šiuo metu svarstoma, kaip geriausiai pasiekti šiuos tikslus, kartu užtikrinant ekonomikos augimui palankų didelės valdžios sektoriaus skolos mažinimą.

Mūsų sistema ir taisyklės turėtų padėti siekti ES tikslų ir suteikti tinkamų paskatų namų ūkiams ir įmonėms. Šiomis aplinkybėmis bus svarbu toliau ES lygmeniu įgyvendinti reformų darbotvarkę ir skubiai priimti ir įgyvendinti Komisijos pasiūlymus dėl pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą dokumentų rinkinio ir pasiūlymus, kuriais grindžiama ES skaitmeninė darbotvarkė. Jie labai svarbūs siekiant Paryžiaus susitarimo ir darnaus vystymosi tikslų.

Bendroji rinka yra vertingiausias Europos ekonominis turtas ir pagrindinis jos atsparumo šaltinis. Ji užtikrina apibrėžtumą ir mastą ir suteikia pagrindą mūsų įmonėms vykdyti veiklą visame pasaulyje, taip pat platų kokybiškų produktų prieinamumą vartotojams. Pandemija parodė, kad, kai bendroji rinka neveikia, už tai sumoka visi: vartotojai, pramonė ir paslaugų teikėjai, didelės įmonės, taip pat daug tiekimo grandinės mažųjų ir vidutinių įmonių. Todėl Komisija toliau dirba, kad sudarytų sąlygas išnaudoti visą bendrosios rinkos potencialą, pašalintų esamas kliūtis ir padidintų jos atsparumą, svarstydama, kaip geriau pasirengti būsimoms krizėms, kad, be kita ko, būtų užtikrintas laisvas prekių judėjimas. Turime užtikrinti tiekimo grandinių atsparumą, be kita ko, užtikrinti logistiką ir tiekimo saugumą kai kuriems pagrindiniams ekonomikos sektoriams, įvairindami tiekimą ir investuodami į inovacijas ir naujus pajėgumus. Taip pat svarbu spręsti darbo jėgos ir įgūdžių trūkumo bei kibernetinių grėsmių problemas. Siekiant veiksmingiau sutelkti privačiąsias investicijas, reikės imtis ryžtingų veiksmų, kad būtų baigta kurti bankų sąjunga ir padaryta sparti pažanga kapitalo rinkų sąjungos srityje, be kita ko, atlikti veiksmai tvaraus finansavimo klausimu. Be to, labai svarbu įgyvendinti Europos įgūdžių darbotvarkę. Kitų politikos sričių, įskaitant mokesčius, prekybos politiką ir ekonomikos valdymo sistemą, priemonės taip pat padės siekti platesnių tikslų.

Šio komunikato tikslas – suteikti medžiagos neoficialioms vadovų diskusijoms dėl Europos ekonomikos augimo modelio. Jame pabrėžiama, kaip svarbu visapusiškai įgyvendinti priemones, dėl kurių susitarta ES lygmeniu, koordinuoti visų susijusių subjektų – ES, valstybių narių ir privačiojo sektoriaus – veiksmus, taip pat skatinti vykdyti pagrindines investicijas ir reformas, kurių reikia ilgalaikiam tvariam augimui ir visų ES piliečių gerovei užtikrinti. Turint omenyje pasaulinį laukiančių uždavinių pobūdį, bus labai svarbu imtis veiksmų ES ir tarptautiniu lygmenimis. Taip pat bus svarbu, kad ta pačia kryptimi pasuktų ne tik valstybės narės, bet ir privatūs subjektai.

2.Investicijos į Europos ateitį

Prasidėjus finansų krizei išlaidos investicijoms Europos Sąjungoje sumažėjo. Po finansų krizės gamybinės investicijos ES, palyginti su 2007 m. lygiu, sumažėjo 15 proc. ir keletą metų išliko gerokai mažesnės už ankstesnę tendenciją. Nuo 2014 m. iš privačiųjų investicijų sudaryta BVP dalis pradėjo palaipsniui augti. Nuo 2016 m. viešosios investicijos pradėjo atsigauti, tačiau lėtai, ir vos galėjo prilygti nusidėvėjimo lygiui. Jei šis viešųjų investicijų lygis liktų toks žemas, valstybės kapitalas imtų laipsniškai mažėti.

1 diagrama. Bendros viešosios ir privačiosios investicijos ES (% BVP) – kairėje. Grynosios Sąjungos ir kitų tarptautinių partnerių viešosios investicijos (% BVP) – dešinėje.

Šaltinis – Komisijos tarnybos. Investicijos apibrėžiamos kaip pagrindinio kapitalo formavimas.

2020 m. pirmąjį pusmetį, sustojus ekonominei veiklai, investicijos smarkiai sumažėjo, tačiau numatoma, kad dėl politikos priemonių paramos jos padidės iki prieš pandemiją buvusio lygio. Dėl pinigų politikos ir fiskalinės politikos paramos, bendro įsipareigojimo vengti per anksti grįžti prie fiskalinio konsolidavimo ir dėl priemonės „NextGenerationEU“ ir ES biudžeto paskatų investuoti tiek privačiosios, tiek viešosios investicijos 2022 m. turėtų viršyti iki pandemijos buvusį lygį, o tai patvirtina, kad einame teisingu keliu. Tačiau vis dar būtina vykdyti papildomas aukštos kokybės investicijas, kad būtų pasiekti dvejopos pertvarkos 2030 m. tikslai. Be to, pastarojo dešimtmečio krizės parodė, kaip svarbu, kad investicijas lydėtų reformos.

2.1.Europos žaliojo kurso įgyvendinimas

Žalioji pertvarka – tai galimybė nukreipti Europą į naują tvaraus ir įtraukaus augimo kelią. Imtis veiksmų reikia skubiai, ir dabartinis dešimtmetis yra lemiamas. Žalioji pertvarka taip pat padės sumažinti sąskaitas už energiją ir priklausomybę nuo iškastinio kuro importo, taip padidindama Sąjungos energetinį ir apsirūpinimo ištekliais saugumą. Geopolitinė padėtis ir naujausi energijos kainų pokyčiai parodė, kad šias permainas reikia paspartinti. Pertvarka taip pat apims mūsų pramonės ir maisto produktų sistemos transformacijas, reikės renovuoti pastatus, paspartinti perėjimą prie tvaraus ir išmanaus judumo ir žiedinėje ekonomikoje kurti naujas darbo vietas bei verslo galimybes.