LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 318/10

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė“ (tiriamoji nuomonė)

2009/C 318/03

Pranešėja: Jillian Van TURNHOUT

Švedijos Europos reikalų ministrė, Švedijai rengiantis pirmininkauti Europos Sąjungai, 2008 m. gruodžio 18 d. laišku paprašė Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto parengti tiriamąją nuomonę

„Ką daryti, kad ES strategija dėl alkoholio daromos žalos būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė.“

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2009 m. rugsėjo 1 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėja Jillian Van TURNHOUT.

456-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2009 m. rugsėjo 30 d. ir 2009 m. spalio 1 d. (2009 m. rugsėjo 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 128 nariams balsavus už, 5 – prieš ir 4 - susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Šioje tiriamojoje nuomonėje, kurią EESRK parengė pirmininkaujančios Švedijos prašymu, aiškinama, kokių veiksmų reikėtų imtis, kad ES alkoholio daromos žalos mažinimo strategija būtų tvari, ilgalaikė ir daugiasektorinė (1). Pirmininkaujanti Švedija pasisako už horizontalios ES alkoholio strategijos įgyvendinimą ir nori, kad prevencinis darbas ir ES ir nacionaliniu lygiu būtų ilgalaikis.

1.2 Ši nuomonė papildo ankstesnę EESRK nuomonę dėl alkoholio daromos žalos, kurioje buvo nagrinėjamos penkios prioritetinės temos: vaikų apsauga; su alkoholiu susijusių kelių eismo įvykių skaičiaus mažinimas; alkoholio žalos suaugusiesiems ir jo poveikio darbo vietoje prevencija; informavimas, švietimas ir sąmoningumo ugdymas bei bendra duomenų bazė (2).

1.3 Nuomonėje nurodomi keturi pirmininkaujančios šalies prioritetai: — reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui, — kainos ir žalos masto santykis, — apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose, — piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui. Kad būtų įgyvendintas visa apimantis požiūris, visos abiejose nuomonėse nagrinėtos temos ir kiti susiję klausimai turėtų būti svarstomi kartu.

1.4 Alkoholio vartojimo įpročiai kiekvienoje šalyje skirtingi, tačiau dauguma vartotojų didžiąją laiko dalį geria alkoholį neprarasdami atsakomybės jausmo (žr. 3.2 punktą) (3). Vis dėlto EESRK susirūpinimą kelia statistikos duomenys – 15 proc. Europos Sąjungos suaugusių gyventojų alkoholį reguliariai vartoja nesaikingai, ir tai, kad alkoholio daromai žalai labiausiai neatsparūs yra vaikai. Turėtų būti parengtos politinės priemonės, kurios būtų taikomos alkoholiu piktnaudžiaujamiems asmenims.

1.5 Alkoholio rinkodara – vienas iš veiksnių, galinčių padidinti tikimybę, jog alkoholį pradės vartoti vaikai ir paaugliai, o jau pradėję ims jo vartoti daugiau. Todėl EESRK ragina mažinti alkoholio rinkodaros poveikį vaikams.

1.6 Tinkamai parengta alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą, ypač mažas pajamas gaunantiems žmonėms ir jaunimui. EESRK nuomone, galimybės gauti alkoholio, jo platinimas ir reklama turi būti reguliuojami – vien savireguliacijos šioje srityje nepakanka.

1.7 Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimų (angl. FASD) pavojų, EESRK pritaria nacionalinio bei ES lygmens sąmoningumo didinimo kampanijoms.

1.8 EESRK manymu, ES lygiu per mažai informuojama apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui.

1.9 EESRK pripažįsta, kad alkoholio politika turėtų būti išsami ir apimti daugelį priemonių, kurios, kaip įrodyta, mažina žalą.

2. Pagrindimas

2.1 Pagal Sutarties (4) 152 straipsnio 1 dalį, kurioje skelbiama, kad Bendrija savo veikla papildo valstybių narių politiką, Europos Sąjunga turi teisę ir privalo spręsti dėl žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo kylančias visuomenės sveikatos problemas.

2.2 2001 m. Taryba priėmė rekomendaciją dėl jaunimo alkoholio vartojimo (5), kuria paragino Komisiją sekti ir vertinti padėties raidą bei taikomas priemones ir informuoti apie būtinybę imtis tolesnių veiksmų.

2.3 2001 m. birželio mėn. ir 2004 m. birželio mėn. išvadose Taryba paprašė Komisijos pateikti pasiūlymus dėl išsamios Bendrijos strategijos, skirtos alkoholio daromai žalai sumažinti, kuri papildytų nacionalinę politiką (6).

2.4 2006 m. Komisija priėmė komunikatą „ES strategija remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą“ (7). Komunikate siekiama išdėstyti veiksmus, kuriuos Komisija ir valstybės narės jau įgyvendino, aiškinama, kaip Komisija gali toliau remti ir papildyti nacionalinę politiką. EESRK apgailestauja, kad Komisija anaiptol neparengė „išsamios strategijos“ (8) ir kad jai nepavyko išsamiai ir skaidriai išnagrinėti visų reikiamų ES politikos sričių ir sunkumų, kuriuos kai kurios valstybės narės patyrė pagal ES rinkos taisykles vykdydamos kokybišką visuomenės sveikatos politiką dėl alkoholio (9). Strategijoje nėra ir nuostatos apie tai, kad alkoholis yra psichiką veikiantis narkotikas, toksiškas, kai yra vartojamas be saiko, ir kai kuriems asmenims sukelia priklausomybę.

2.5 Europos Teisingumo Teismas jau ne kartą yra pareiškęs, kad alkoholio daromos žalos mažinimas – svarbus ir pagrįstas visuomenės sveikatos tikslas, kurio reikia siekti naudojant deramas priemones ir laikantis subsidiarumo principo (10).

2.6 EESRK pripažįsta visų susijusių suinteresuotųjų subjektų atliktą darbą Europos alkoholio ir sveikatos forume nuo jo įsteigimo 2007 m. EESRK pritaria panašiam vystymuisi vietos lygiu.

3. Žalingo poveikio apžvalga

3.1 Vertinant pasauliniu mastu, Europos Sąjungoje suvartojama daugiausia alkoholio. Vienam gyventojui per metus tenka 11 litrų grynojo alkoholio (11). Apskritai vartojimas sumažėjo tarp aštuntojo ir dešimtojo praėjusio amžiaus dešimtmečio vidurio, nuo tada jis išliko gana stabilus, bet esama didelių vartojimo ir žalos, taip pat žalos rūšių skirtumų pavienėse šalyse (12), tačiau žalingi alkoholio vartojimo įpročiai verčia susirūpinti (13).

3.2 Dauguma vartotojų alkoholį paprastai geria neprarasdami atsakomybės jausmo. EESRK nerimą kelia 55 milijonai ES gyvenančių suaugusiųjų (15 proc. visų suaugusių gyventojų), kurie, skaičiavimų duomenimis, alkoholį reguliariai vartoja žalingais kiekiais (14). Apskaičiuota, kad ES žalingas alkoholio vartojimas kasmet nusineša apie 195 000 žmonių gyvybių dėl nelaimingų atsitikimų, kepenų ligų, vėžio ir pan. ES žalingas alkoholio vartojimas yra trečioji pagal dažnumą ankstyvos mirties ir ligų priežastis (15).

3.3 EESRK nuomone, alkoholio vartojimas žalingais kiekiais nėra atskira problema, alkoholį nesaikingai žmogus pradeda vartoti ne šiaip sau – ši problema paprastai atsiranda dėl daugelio priežasčių, tarp kurių galima paminėti skurdą, socialinę atskirtį, santykius šeimoje ir su darbu susijusią įtampą.

3.4 Nors esama skirtingų kultūrinių alkoholio vartojimo įpročių Europoje, taip pat galima pastebėti skirtingus kultūrinius įpročius, susijusius su žalingu ir pavojingu alkoholio vartojimu, įskaitant vaikus ir paauglius (16). EESRK ragina Komisiją ir valstybes nares rengiant politiką atsižvelgti į šiuos nacionalinius ir vietos modelius.

3.5 Vaikams alkoholis daro ypač didelę žalą. Apskaičiuota, kad ES neigiamą alkoholio poveikį šeimose patiria 5–9 mln. vaikų. Alkoholio vartojimu aiškintina 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Dėl tos pačios priežasties kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (17).

3.6 Žalingas alkoholio vartojimas gali pakenkti ne tik alkoholį vartojančiam asmeniui, bet ir tretiesiems asmenims. Alkoholio daromą žalą reikėtų taip pat išanalizuoti ir darbo vietoje taikant sveikatos ir saugos taisykles, o už tai pirmiausia atsako darbdavys. Taikant alkoholio draudimo darbo vietoje politiką būtų galima sumažinti su alkoholio vartojimu susijusių kelių eismo įvykių, pravaikštų skaičių ir padidinti darbingumą. EESRK ragina darbdavius, profesines sąjungas, vietos valdžios institucijas ir kitas susijusias organizacijas glaudžiai bendradarbiauti ir imtis bendrų veiksmų alkoholio daromai žalai darbo vietoje sumažinti.

3.7 Europoje alkoholis yra svarbi prekė, nes ji kuria darbo vietas, gaunamos pajamos iš mokesčių ir ji prisideda prie prekybos balanso. Tačiau žalingas alkoholio vartojimas taip pat daro įtaką ekonomikai – didėja sveikatos priežiūros ir socialines sąnaudas, prarandamas produktyvumas. Apskaičiuota, kad 2003 m. dėl alkoholio padarytos žalos ES ekonomika prarado 125 milijardus eurų, t. y. 1,3 proc. BVP (18).

4. Reklamos ir rinkodaros įtaka jaunimui

4.1 EESRK ragina Komisiją pripažinti visų ES valstybių narių 1995 m. priimtą PSO Europos alkoholio chartiją (19), ypač etikos principą, kad „visi vaikai ir paaugliai turi teisę augti nuo neigiamų alkoholio vartojimo padarinių apsaugotoje aplinkoje ir būti kuo labiau apsaugoti nuo alkoholinių gėrimų reklamos“.

4.2 ES Tarybos rekomendacijoje valstybės narės raginamos sukurti veiksmingas priemones reklamos, rinkodaros ir mažmeninės prekybos srityse ir užtikrinti, kad alkoholio produktai nebūtų kuriami arba reklamuojami tikslingai vaikams ir paaugliams.

4.3 Vis didesnį susirūpinimą ES ir valstybėse narėse kelia besaikis jaunimo (15–24 m.) girtavimas: 2006 m. 24 proc. šios amžiaus grupės asmenų teigė be saiko girtavę mažiausiai kartą per savaitę (20). Tarp paauglių dažniausiai vartojami gėrimai yra alus (40 proc.), spiritiniai gėrimai (30 proc.) (21), toliau vynas (13 proc.), alkoholiniai kokteiliai (angl. alcopops) (11 proc. (22) ir sidras (6 proc.). Alkoholio pardavimo skatinimas, pavyzdžiui, „laiminga valanda“ ir „du už vieno kainą“, taip pat didina jaunimo alkoholio vartojimą ir besaikio girtavimo galimybes (23). Reikėtų žengti žingsnį pirmyn ir valdžios institucijos turėtų nustatyti griežtesnes nuostatas dėl amžiaus, nuo kurio leista vartoti alkoholį.

4.4 Alkoholio reklama ir rinkodara daro įtaką jaunų žmonių požiūrio į alkoholį ir alkoholio supratimo formavimuisi bei skatina teigiamus jaunimo lūkesčius, susijusius su alkoholio vartojimu (24). Apžvelgdama ilgalaikius tyrimus Europos alkoholio ir sveikatos forumo mokslo grupė pateikė „nuoseklius įrodymus, kad dėl alkoholio reklamos įtakos negeriantys jaunuoliai pradeda gerti, o geriantys bendraamžiai dėl to suvartoja daugiau alkoholio. Kadangi buvo ištirta tik nedidelė visos rinkodaros strategijos dalis, ši išvada dar labiau stulbina“ (25).

4.5 EESRK susirūpinęs, kad alkoholio rinkodara pritraukia nepilnamečius (26), ir atkreipia dėmesį į nuoseklius įrodymus, kad televizijos ir rėmimo iniciatyvų, kuriose rodomas alkoholis, poveikis paskatina jaunimą pradėti gerti ir gerti daugiau (27).

4.6 PSO ekspertų komitetas nustatė, kad „savanoriškos sistemos neapsaugo nuo rinkodaros, kuri turi poveikį jaunesniems žmonėms ir savireguliacijos sistemos veiksmingos tik tada, kai yra nuolatinis ir įtikinamas pavojus, kad vyriausybė imsis reguliavimo“ (28).

4.7 Alkoholinių gėrimų grandinės dalyviai pareiškė esą pasirengę aktyviau prisidėti vykdant reguliavimo ir savireguliacijos priemones (29). Jų uždavinys – dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad užtikrintų, kad jų produktai bus gaminami, platinami ir pardavinėjami atsakingai, mažinant alkoholio daromą žalą.

4.8 Garso ir vaizdo paslaugų direktyva padeda nustatyti būtiniausius alkoholio reklamos standartus. Joje pabrėžiama, kad „alkoholio reklama negali būti tikslingai skiriama nepilnamečiams, neturi sieti alkoholio vartojimo su didesne fizine energija, socialine ar seksualine sėkme ir neturėtų teigti, kad alkoholis stimuliuoja, ramina ar padeda išspręsti asmeninius konfliktus“ (30). EESRK mano, kad vien šios direktyvos nepakanka visiškai apsaugoti vaikus nuo alkoholio rinkodaros.

4.9 EESRK ragina nurodyti, kad alkoholio produktų, reklamos ir skatinimo poveikio apribojimas vaikams būtų konkretus Komisijos tikslas ir įvesti šioje srityje griežtesnį reguliavimą.

5. Alkoholio kainos ir jo daromos žalos santykis

5.1 Visoje Europoje didėja susidomėjimas, kokiomis priemonėmis kovoti su alkoholio daroma žala. Europoje alkoholis yra svarbi prekė, kurianti darbo vietas, už ją mokami mokesčiai neša pelną, o prekyba alkoholiu prisideda prie Europos ekonomikos. Tačiau apskaičiuota, kad 15 proc. vartojamo alkoholio daro žalą asmenims ir visuomenei. 2003 m. piktnaudžiavimo alkoholiu padariniai Europos Sąjungos ekonomikai įvertinti 125 milijardais eurų, tai sudaro 1,3 proc. BVP (31).

5.2 Remiantis RANDY tyrimu, ES kyla tendencija vartoti nepilstomą alkoholį, kuris dažniausiai būna pigesnis nei alkoholis, kuris pilstomas licenciją turinčių prekiautojų (32). Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad tyrimo dėmesys buvo nukreiptas tik į alkoholio kainas ne pardavimo vietose ir jos nebuvo palygintos su kainomis pardavimo vietose.

5.3 Tyrimai rodo, kad ES alkoholis tapo labiau prieinamas kainos požiūriu tarp 1996 m. ir 2004 m., kai kuriose šalyse jis atpigo daugiau nei 50 procentų (33). Nustatyta, kad esama tiesioginės sąsajos tarp alkoholio prieinamumo ir alkoholio vartojimo ES (34).

5.4 Jaunimas reaguoja į alkoholio kainų kilimą, dėl to jauni žmonės ne taip dažnai geria, o jei geria, tai mažesniais kiekiais vienu kartu (35). Tačiau kitų tyrimų duomenimis, mažas pajamas gaunantys asmenys, tarp jų ir jaunimas, pakilus kainoms gali pradėti labiau piktnaudžiauti alkoholiu – pavyzdžiui, gali, prieš išeidami pasilinksminti, namuose išgerti pigesnio alkoholio (36). Ši išvada ypač reikšminga alkoholio politikai ES, visų pirma atsižvelgiant į padidėjusį jaunimo alkoholio žalingo vartojimo mastą.

5.5 Alkoholis yra apytikriai 3,8 proc. visų mirčių priežastis ir 4,6 proc. būsimojo gyvenimo trukmės, įvertinus neįgalumą, rodiklis. Taip pat tiesiogiai susiję alkoholio vartojimas ir sužalojimai bei mirtys keliuose (37). Alkoholis yra vienintelė kai kurių ligų, tokių kaip alkoholinė kepenų liga, alkoholio sukeltas pankreatitas, priežastis ir viena kitų ligų ir sužalojimų priežasčių (pavyzdžiui, tam tikros vėžio rūšys, širdies ligos, insultai ir kepenų cirozė) (38). Žalingas alkoholio vartojimas yra viena iš nusikaltimų, smurto ir šeimos netekimo, rizikingo seksualinio elgesio ir lytiniu keliu plintančių ligų priežasčių (39).

5.6 Apskaičiuota, kad ES teritorijoje 2 000 nužudymų, 17 000 mirtinų eismo įvykių (arba viena iš trijų mirčių keliuose), 27 000 atsitiktinių mirčių ir 10 000 savižudybių yra didelių epizodinių išgertuvių padariniai (40).

5.7 Alkoholio kainodaros politika gali tapti veiksmingu svertu mažinant alkoholio daromą žalą (41). Vis dėlto EESRK mano, kad kainodaros politiką reikėtų svarstyti rengiant ilgalaikes, tvarias ir daugiasektorines strategijas, kurios skirtos kovoti su alkoholio daroma žala.

5.8 Alkoholio politika turėtų būti visapusiška ir apimti įvairias priemones, kurios, kaip įrodyta, turi poveikį mažinti žalą, pavyzdžiui, vairavimo išgėrus prevencija ir pirminės sveikatos priežiūros akcijos. EESRK pripažįsta, kad nėra vienos priemonės, kuri galėtų išspręsti alkoholio daromos žalos problemą.

5.9 EESRK nuomone, būtinas veiksmingas galimybės gauti alkoholį, jo platinimo ir reklamos reglamentavimas. Savireguliacija šioje srityje yra sprendimo dalis, tačiau vien jos nepakanka. Pardavimo mažesne už savikainą kaina ir pardavimo skatinimo ribojimas turėtų būti įmanomas nevaržant prekybos ar nepažeidžiant ES teisės.

6. Apsaugoti vaikus: išskirtinis dėmesys vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimams ir vaikams, augantiems alkoholikų šeimose

6.1 Europos likimas priklauso nuo sveikų ir produktyvių gyventojų. Duomenys, kad vis daugiau jaunimo turi žalingo ir pavojingo alkoholio vartojimo sukeltų sveikatos sutrikimų, kelia vis didesnį EESRK susirūpinimą (42).

6.2 Komisija pripažįsta, kad vaikai turi teisę į veiksmingą apsaugą nuo ekonominio išnaudojimo ir visų formų netinkamo elgesio su jais (43). EESRK visiškai palaiko šią poziciją.

6.3 EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad žalingas ir pavojingas alkoholio vartojimas daro neigiamą poveikį ne tik geriančiajam, bet ir kitiems žmonėms – šis poveikis susijęs su eismo įvykiais, sužalojimais ir smurtu. Šeimoje, EESRK nuomone, pažeidžiamiausia rizikos grupė yra vaikai.

6.4 Apskaičiuota, kad 5–9 mln. vaikų patiria šeimose neigiamą alkoholio poveikį. Alkoholis yra viena iš priežasčių 16 proc. šiurkštaus elgesio su vaikais ir nesirūpinimo jais atvejų. Taip pat viena iš priežasčių, dėl kurios kasmet gimsta apie 60 000 naujagimių, kurių svoris yra per mažas (44). Kiti neigiamo poveikio vaikams pavyzdžiai – skurdas ir socialinė atskirtis, o tai gali turėti įtakos jų sveikatai, išsilavinimui ir gerovei tiek dabar, tiek ateityje.

6.5 Šeiminis smurtas – rimta problema daugelyje šalių (45) ir yra glaudžiai susijęs su smurtautojų girtavimu (46). Šeiminio smurto atvejų gali pasitaikyti ir nevartojant alkoholio, tačiau esant tam tikroms aplinkybėms girtavimas gali paskatinti kai kuriuos asmenis smurtauti. Girtavimo mažinimas naudingas ne tik aukoms ir smurtautojams, bet ir tokiose šeimose augantiems vaikams.

6.6 Alkoholis gali daryti poveikį dar negimusiems vaikams. Vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimai (angl. FASD) apima seką nuolatinių apsigimimų (fizinių, elgesio ir protinių), atsiradusių todėl, kad motina vartojo alkoholį nėštumo metu.

6.7 Apie šiuos sutrikimus ir jų poveikį mažai žinoma. Labai svarbu platinti moksliškai pagrįstus prevencinių programų, skirtų mažinti alkoholio daromą žalą nėštumo metu, pavyzdžius. Kad visuomenė daugiau žinotų apie vaisiaus alkoholinio spektro sutrikimus, EESRK pritaria, kad būtų rengiamos tikslinės nacionalinės bei ES lygmens informavimo kampanijos.

7. Piktnaudžiavimas alkoholiu ir jo padariniai sveikam ir oriam senėjimui

7.1 Vyresni žmonės yra jautresni alkoholio poveikiui. Konkrečios problemos apima pusiausvyrą, griuvimo pavojų, paminėtinos ir sveikatos problemos, dėl kurių vyresni žmonės labiau linkę vartoti alkoholį. Maždaug trečdalis vyresnių žmonių pirmą kartą susiduria su girtavimo problema vėlesniame gyvenimo etape, dažnai dėl artimųjų netekties, prastos fizinės sveikatos, sunkumų judėti ir socialinės izoliacijos (47).

7.2 Žalingas alkoholio vartojimo poveikis vyresnių žmonių psichinei sveikatai gali pasireikšti šiomis formomis: baime, depresija ir orientacijos praradimu.

7.3 Su alkoholio vartojimu siejamų sutrikimų paprastai turi vyresni žmonės, visų pirma vyrai, kurie socialiai izoliuoti ir gyvena vieni (48). Problemiškas alkoholio vartojimas siejamas su paplitusiais fizinės, psichinės, socialinės ir protinės sveikatos sutrikimais. Apytikriai 3 proc. visų vyresnių nei 65 metų žmonių yra kamuojami šių sutrikimų (49), nors dauguma atvejų gali likti nenustatyti, nes diagnozavimo kriterijai ir patikra skirti jaunesniems suaugusiems. Tačiau gydyti vyresnius žmones nuo alkoholizmo dažnai būna lengviau nei jaunesnio amžiaus suaugusiuosius.

7.4 Alkoholis gali vienų vaistų poveikį sustiprinti, o kitų – susilpninti. Svarbu didinti priežiūros specialistų, neformalios priežiūros atstovų ir vyresnio amžiaus piliečių informuotumą apie vaistų ir alkoholio sąveiką.

7.5 EESRK mano, kad reikia nuveikti daugiau siekiant senėjančios visuomenės gerovės ES, įskaitant informavimą ES lygiu apie piktnaudžiavimo alkoholiu padarinius sveikam ir oriam senėjimui.

2009 m. rugsėjo 30 d. Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Mario SEPI

(1) „Daugiasektorinė“ apibrėžiama kaip „apimanti keletą sektorių, įskaitant pilietinę visuomenę, profsąjungas ir verslą“.

(2) 2007 m. gegužės 30 d. EESRK nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl ES strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą (pranešėja Jillian van Turnhout, bendrapranešėjis Thomas Janson (OL C 175, 2007 7 27).

(3) Konnopka, A & König, H-H, „The Health and Economic Consequences of Moderate Alcohol consumption in Germany 2002“, Value in Health, 2009 m.

(4) Europos bendrijos steigimo sutartis.

(5) 2001 m. birželio 5 d. Tarybos rekomendacija (2001/458/EB).

(6) 2001 m. birželio 5 d. Tarybos išvados dėl Bendrijos strategijos alkoholio daromai žalai sumažinti (OL C 175, 2001 6 20, p. 1) ir 2004 m. birželio 1 d. ir birželio 2 d. Tarybos išvados dėl alkoholio ir jaunų žmonių (nepaskelbtos OL).

(7) COM(2006) 625 galutinis.

(8) Žr. 2 išnašą.

(9) Žr. ten pat.

(10) Franzen byla (C-89/95), Heinonen byla (C-394/97), Gourmet byla (C-405/98), Catalonia (sujungtos bylos C-1/190 ir C-176/90), Loi Evin (C-262/02 ir C-429/02).

(11) „Alcohol in Europe, a public health perspective“ (Alkoholis Europoje, visuomenės sveikatos perspektyva). P. Anderson ir B. Baumberg ataskaita Europos Komisijai, Alkoholio tyrimų institutas, 2006 m. birželio mėn.

(12) 2007 m. gegužės 30 d. EESRK nuomonė dėl ES strategijos remti valstybes nares mažinant alkoholio daromą žalą, Pranešėja Jillian van Turnhout, bendrapranešėjis Thomas Janson, OL C 175, 2007 7 27.

(13) Žr. 11 išnašą.

(14) Vyrai – daugiau negu 40 g alkoholio, t. y. 4 gėrimai per dieną, moterys – daugiau negu 20 g, t. y. 2 gėrimai per dieną.

(15) „Alcohol-related harm in Europe“ (Alkoholio daroma žala Europoje) – pagrindiniai duomenys 2006 m. spalio mėn., Briuselis, MEMO/06/397, 2006 m. spalio 24 d.

(16) ESPAD tyrimas, 2007 m.

(17) Žr. 11 išnašą.

(18) GD SANCO.

(19) Pasaulio sveikatos organizacijos Europos alkoholio chartija (1995 m.).

(20) Žr. 11 išnašą.

(21) 2007 m. ESPAD ataskaita (2009 m.).

(22) „Alcopop“ yra sąvoka, skirta apibūdinti buteliuose parduodamus alkoholinius gėrimus, primenančius nealkoholinius gėrimus ir limonadą.

(23) Nepriklausoma alkoholio kainodaros ir reklamos poveikio apžvalga (2008 m.).

(24) Europos alkoholio ir sveikatos forumo mokslo grupės mokslinė nuomonė (2009 m.) ir Alkoholio reklamos ir žiniasklaidos poveikis paauglių alkoholio vartojimui: sisteminga ilgalaikių tyrimų apžvalga (2009 m.).

(25) Žr. 24 išnašos 1 dalį.

(26) Žr. 11 išnašą.

(27) Žr. ten pat.

(28) PSO ekspertų komitetas problemų, susijusių su alkoholio vartojimu, 2-oji ataskaita, 2007 m.

(29) COM(2006) 625 galutinis.

(30) Alkoholinių gėrimų prieinamumas Europos Sąjungoje: alkoholio prieinamumo, vartojimo ir žalos sąsajos (2009 m.)

(31) GD SANCO, 2006 m.

(32) Žr. 11 išnašą. Pilstomas alkoholis – tai alkoholis, kuriuo prekiaujama aludėse, klubuose, restoranuose ir kitose mažmeninės prekybos vietose ir kuris skirtas vartoti vietoje; nepilstomas – tai alkoholis, parduodamas prekybos centruose ir licencijos pilstyti alkoholį neturinčių prekiautojų, skirtas vartoti kitur nei pardavimo vietoje.

(33) Prieinamumas nustatomas imant kainos ir pajamų grynąjį poveikį.

(34) Žr. 30 išnašą.

(35) Galimo alkoholio kainodaros ir reklamos poveikio modeliavimas Anglijoje: Šefildo alkoholio politikos modelio rezultatai, 2008 (1-1) versija.

(36) Alkoholio kaina ir vartotojų elgesys. Rinkos tyrimas, „IPSOS Belgium“ (2009 m.).

(37) Žr. 30 išnašą.

(38) Visuotinė ligų ir sužalojimų našta ir ekonominės išlaidos, susijusios su alkoholio vartojimu ir alkoholio vartojimo sutrikimais. The Lancet (2009 m.)

(39) Politikos priemonių ir programų, skirtų alkoholio sukeltos žalos mažinimui, veiksmingumas ir išlaidų efektyvumas, The Lancet (2009 m.).

(40) Žr. 11 išnašą.

(41) PSO pranešimas apie pasaulinę padėtį: alkoholio politika (2004 m.). Žr. taip pat „Mokame sąskaitą. Alkoholio kontrolės sąnaudos ir nauda (2007 m.)“ ir 35 bei 37 išnašą.

(42) Žr. 11 išnašą.

(43) COM (2006) 367 galutinis.

(44) Žr. 11 išnašą.

(45) EESRK 2006 m. kovo 16 d. nuomonė savo iniciatyva dėl šeiminio smurto prieš moteris, pranešėja Renate Heinisch, OL C 110, 2006 5 9 ir 2006 m. gruodžio 14 d. EESRK nuomonė savo iniciatyva „Vaikai – netiesioginės šeiminio smurto aukos“, pranešėja Renate Heinisch, OL C 325, 2006 12 30.

(46) Žr. 11 išnašą.

(47) Žr. Karališkoji psichiatrų kolegija, JK,

http://www.rcpsych.ac.uk/mentalhealthinfoforall/problems/alcoholanddrugs/alcoholandolderpeople.aspx

(48) „Alcohol use disorders in elderly people: redefining an age old problem in old age“ (Vyresnių žmonių sutrikimai dėl alkoholio vartojimo: senos problemos nustatymas vyresniame amžiuje), British Medical Journal (2003 m.).

(49) Psichinių sutrikimų paplitimas Europoje: Europos psichinių sutrikimų epidemiologijos tyrimo projekto rezultatai (2004 m.).