EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 07 20 COM(2021) 421 final 2021/0240(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010, (ES) Nr. 1095/2010 (Tekstas svarbus EEE) {SWD(2021) 190, 191}

{SEC(2021) 391}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Pinigų plovimas ir terorizmo finansavimas kelia didelę grėsmę ES ekonomikos ir finansų sistemos vientisumui ir jos piliečių saugumui. Europolas apskaičiavo, kad, kaip nustatyta, su įtartina finansine veikla yra susiję apie 1 proc. ES metinio bendrojo vidaus produkto. 2019 m. liepos mėn., po keleto garsių įtariamo pinigų plovimo atvejų ES kredito įstaigose, Komisija priėmė dokumentų rinkinį, kuriame išanalizavo tuo metu galiojusios ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tvarkos veiksmingumą ir efektyvumą ir padarė išvadą, kad reikalingos reformos, be kita ko, priežiūros ir finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) bendradarbiavimo srityse. Šiomis aplinkybėmis 2020–2025 m. ES saugumo sąjungos strategijoje pabrėžiama, kad, siekiant apsaugoti europiečius nuo terorizmo ir organizuoto nusikalstamumo, svarbu stiprinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą. 2020 m. gegužės 7 d. Komisija pristatė visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų planą. Tame veiksmų plane Komisija įsipareigojo imtis priemonių, kad būtų sugriežtintos ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklės, ir nustatė šešis prioritetus, arba ramsčius: 1.veiksmingo esamos ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos įgyvendinimo užtikrinimas; 2.bendro ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių sąvado nustatymas; 3.ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros nustatymas; 4.finansinės žvalgybos padalinių veiklos rėmimo ir bendradarbiavimo mechanizmo sukūrimas; 5.Sąjungos lygmens baudžiamosios teisės nuostatų vykdymo užtikrinimas ir keitimasis informacija ir 6.tarptautinio ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos aspekto stiprinimas. Šiuo teisės akto pasiūlymu siekiama įgyvendinti šio veiksmų plano 3 ir 4 veiksmus, o dviem papildomais teisės aktų pasiūlymais siekiama įgyvendinti 2 veiksmą ir prisidėti prie 6 veiksmo įgyvendinimo. 1 ir 5 veiksmams teisėkūros veiksmų imtis nereikia. Europos Parlamentas ir Taryba pritarė Sąjungos lygmens kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros ir finansinės žvalgybos padalinių veiklos rėmimo ir koordinavimo mechanizmo sukūrimui: 2020 m. liepos 10 d. rezoliucijoje dėl visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos veiksmų planą ir jos ketinimą sukurti Sąjungos lygmens kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros instituciją ir ES FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą. Europos Parlamentas taip pat paragino Komisiją apsvarstyti galimybę ES veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmą sukurti kaip vieną ES FŽP, užtikrinti, kad kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucija būtų atsakinga už finansų ir ne finansų sektoriaus įpareigotuosius subjektus ir kad jai būtų suteikti įgaliojimai tiesiogiai prižiūrėti tam tikrus įpareigotuosius subjektus, atsižvelgiant į jų dydį ar keliamą riziką, taip pat prižiūrėti, kaip nacionalinės priežiūros institucijos taiko ES taisykles, aiškiai atskirti atitinkamus ES ir nacionalinių priežiūros institucijų įgaliojimus, užtikrinti ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijos ir ES FŽP biudžeto ir veiklos nepriklausomumą. Atsižvelgdamas į tai, Europos Parlamentas pastebėjo, kad siūlomų biudžeto ir žmogiškųjų išteklių nepakanka, kad būtų galima visapusiškai remti kovos pinigų plovimu srities tyrimus ir esamus veiklos koordinavimo mechanizmus, ir padarė išvadą, kad kovai su pinigų plovimu reikėtų skirti daugiau žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Taryba 2020 m. lapkričio 5 d. išvadose dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taip pat remia Komisijos veiksmų planą. Be kita ko, Taryba paragino Komisiją prioritetą teikti ES lygmens kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros ir FŽP veiklos koordinavimo bei rėmimo mechanizmo nustatymui. Už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakinga ES priežiūros institucija turėtų turėti kompetencijas, susietas tik su rizikos lygiu. Šiai institucijai turėtų būti suteikta galimybė remti nacionalines institucijas ir skatinti priežiūros konvergenciją, taip pat ir ne finansų sektoriuje. Kad galėtų vykdyti tiesioginės priežiūros užduotį, institucija turėtų įsteigti jungtines priežiūros grupes, atlikti bendro pobūdžio patikrinimus ir taikyti priežiūros priemones bei administracines sankcijas, atsižvelgdama į nacionalinių sistemų specifiką ir vykdymo užtikrinimo struktūras. Naujoji priežiūros institucija turėtų turėti nepriklausomą ir savarankišką valdymo struktūrą ir bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis ES ir nacionalinėmis institucijomis. Kad būtų sukurtas FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmas, Taryba siūlo suteikti naujai institucijai pagrindinį vaidmenį stiprinant ir palengvinant bendrą FŽP analizę, remiant FŽP analizes ir skatinant FŽP mainus ir gebėjimų stiprinimą ir gerinant bendradarbiavimą su kitomis kompetentingomis institucijomis. Veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmas turėtų būti grindžiamas tokiu valdymu, į kurį būtų visapusiškai įtraukti FŽP ir kuriuo būtų atsižvelgiama į FŽP pagrindines funkcijas bei pareigas užtikrinant veiklos nepriklausomumą ir savarankiškumą, taip pat finansinės žvalgybos informacijos saugumą ir konfidencialumą. Šiuo pasiūlymu įsteigiama Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija (toliau – Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija arba Institucija). Ši nauja Europos institucija yra labai svarbi siekiant pašalinti dabartinius kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros Sąjungoje trūkumus: kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūra Sąjungoje šiuo metu vykdoma valstybių narių lygmeniu. Jos kokybė ir veiksmingumas yra nevienodi dėl to, kad valstybėse narėse esama didelių išteklių ir praktikos skirtumų. Kaip rodo naujausi įtariamo pinigų plovimo atvejai, susiję su ES kredito įstaigomis, požiūris į tarpvalstybines situacijas nėra nuoseklus. Europos bankininkystės institucijos (EBI) ataskaitoje dėl kompetentingų institucijų požiūrio į kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą patvirtinta, kad, nepaisant pažangos, ne visos kompetentingos institucijos sugeba veiksmingai bendradarbiauti su vidaus ir tarptautiniais suinteresuotaisiais subjektais. Taip pat skiriasi rizikos nustatymo ir rizika grindžiamos priežiūros taikymo metodai. Nors tam tikra rizika yra nacionalinio pobūdžio, kitais atvejais ji yra horizontalaus pobūdžio arba gali daryti poveikį visai Sąjungos finansų sistemai. Valstybės narės, atsakydamos į tikslinį klausimyną, kurį Komisija išplatino kaip viešų konsultacijų, pradėtų 2020 m. gegužės 7 d. priimant veiksmų planą, dalį, pabrėžė, kad reikalinga bendra, nuosekli rizikos vertinimo ir nustatymo metodika. Be jau aprašytų priežiūros įgaliojimų skirtumų, EBI taip pat pažymėjo, kad nacionalinės už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingos priežiūros institucijos ne visada yra linkusios pasinaudoti visais turimais įgaliojimais. Tai lemia ne tik netinkamą priežiūrą nacionaliniu lygmeniu, bet ir nepakankamą tarpvalstybines paslaugas teikiančių specialistų priežiūrą, o tai kelia riziką visai bendrajai rinkai. Šias išvadas iš esmės patvirtino ir naujausia Europos Audito Rūmų ataskaita. Šiems trūkumams pašalinti Institucija taps integruotos kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtos priežiūros sistemos, kurią sudaro pati Institucija ir nacionalinės institucijos, turinčios kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros įgaliojimus (toliau – priežiūros valdžios institucijos), pagrindine dalimi. Tiesiogiai prižiūrėdama ir priimdama sprendimus dėl kai kurių rizikingiausių tarpvalstybinių finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų, Institucija tiesiogiai prisidės prie pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos Sąjungoje. Pastaraisiais metais viešojoje erdvėje buvo aptarti keli atvejai, kai įmonės netinkamai vykdė taisykles ir (arba) priežiūros institucijos nesiėmė tinkamų atsakomųjų priemonių. Nustačius Europos tiesioginę subjektų, kurie kelia didelę pinigų plovimo ir (arba) terorizmo finansavimo riziką, priežiūrą, bus panaikintos šios spragos, visų pirma tarpvalstybinės priežiūros srityje. Kartu tai padės koordinuoti nacionalinių priežiūros valdžios institucijų veiklą ir padėti joms padidinti jų veiksmingumą užtikrinant bendro taisyklių sąvado vykdymą ir vienodus bei aukštos kokybės priežiūros standartus, požiūrį ir rizikos vertinimo metodikas. Visi pastaruoju metu ES užfiksuoti stambūs pinigų plovimo atvejai buvo tarpvalstybinio pobūdžio. Tačiau šių finansinių operacijų aptikimas paliekamas nacionaliniams FŽP ir jų tarpusavio bendradarbiavimui. Nors tai atspindi FŽP veiklos nepriklausomumą ir savarankiškumą, kadangi nėra bendros struktūros, kuria būtų paremtas šis bendradarbiavimas, pasitaiko atvejų, kai dėl bendrų priemonių ar išteklių trūkumo bendros analizės nėra atliekamos. Šie skirtumai trukdo tarpvalstybiniam bendradarbiavimui ir taip mažina gebėjimą anksti ir veiksmingai nustatyti pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo atvejus. Tai lemia nenuoseklų požiūrį, kuriuo gali būti piktnaudžiaujama pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo tikslais ir dėl kurio negalima laiku nustatyti tendencijų ir tipologijų Sąjungos lygmeniu. Naujoji institucija taip pat turėtų atlikti svarbų vaidmenį gerinant FŽP keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą. Institucija veiks kaip paramos ir koordinavimo centras, padedantis FŽP dirbti, be kita ko, bendrai analizuojant pranešimus apie įtartinus sandorius ir pranešimus apie įtartiną veiklą, turinčius didelį tarpvalstybinį poveikį, ir užtikrinantis stabilią „FIU.net“ platformos prieglobą. Be to, Institucija sudarys sąlygas kurti bendrus ataskaitų šablonus ir standartus, kuriais naudosis Sąjungos FŽP.

Galiausiai Institucija turės įgaliojimus savo užduočių srityje rengti techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų, gairių ir rekomendacijų projektus, taip pat konsultuoti Komisiją ir teisėkūros institucijas daugeliu kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu politikos aspektų, įskaitant riziką, susijusią su už Sąjungos ribų esančiomis jurisdikcijomis. • Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Dabartinę kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinę sistemą Sąjungoje sudaro Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu direktyva ir Lėšų pervedimo reglamentas. Kartu su šiuo pasiūlymu pateikiami dar trys pasiūlymai iš dalies pakeisti taikytiną ES teisę kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje: i.naujas Reglamentas, kuriuo nustatomas bendras ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių sąvadas; ii.nauja Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu direktyva, kuria papildomas tas reglamentas; ir iii.nauja Reglamento 2015/847 dėl informacijos, teikiamos pervedant lėšas, redakcija. Šis keturių pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų paketas laikomas darnia visuma įgyvendinant 2020 m. gegužės 7 d. Komisijos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu veiksmų planą, kuriuo sukuriama nauja ir griežtesnė kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių vykdymo užtikrinimo sistema Sąjungoje. Tiesiogiai taikomas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles nustačius reglamente, kuris būtų išsamesnis nei galiojanti Kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu direktyva, bus ne tik skatinama priežiūros ir vykdymo užtikrinimo praktikos valstybėse narėse konvergencija, bet ir nustatomos taisyklės, kurias pati Institucija galės taikyti, kaip tiesioginės tam tikrų atrinktų įpareigotųjų subjektų priežiūros institucija. Prie šio pasiūlymo pridedamuose pasiūlymuose netiesioginės priežiūros ir FŽP veiklos koordinavimo bei rėmimo srityje pateikiamos nuostatos, kuriomis Institucijai suteikiami įgaliojimai rengti įvairių techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų projektus ir priimti gaires bei rekomendacijas, taip nustatant apibrėžtą Institucijos vaidmenį ir funkcijas. Institucijos parama priežiūros valdžios institucijoms ir FŽP atliekant rizikos vertinimus ir analizes, taip pat bus viena iš svarbiausių naujosios kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu vykdymo užtikrinimo struktūros funkcijų. Institucija taip pat rems Sąjungos politiką trečiųjų valstybių atžvilgiu, susijusią su pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo grėsmėmis, kylančiomis už Sąjungos ribų. Šiuo atžvilgiu Institucija bendradarbiaus su atitinkamomis Komisijos tarnybomis, Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), ES įstaigomis ir agentūromis. • Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Nors Institucijos kompetencija apsiribos ES teisės aktų dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo taikymo sritimi, patys šie teisės aktai sąveikauja su kitais finansinių paslaugų ir baudžiamosios teisės sričių teisės aktais ir yra su jais suderinti. Tai apima ES teisės aktus dėl mokėjimų ir lėšų pervedimo (pavyzdžiui, Mokėjimo paslaugų direktyvą, Mokėjimo sąskaitų direktyvą ir Elektroninių pinigų direktyvą). Kalbant apie FŽP, taip pat atsižvelgta į Direktyvą dėl paprastesnio finansinės informacijos naudojimo tam tikrų nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais. Institucijos kompetencija kriptoturto srityje atitinka 2020 m. rugsėjo 24 d. Komisijos paskelbtą skaitmeninių finansų dokumentų rinkinį. Atitinkamomis reglamento projekto nuostatomis numatytas geras Institucijos bendradarbiavimas su kitomis atitinkamomis ES decentralizuotomis agentūromis ir kitomis ES ir nacionalinėmis įstaigomis. Tai – Europos Sąjungos teisėsaugos bendradarbiavimo agentūra (Europolas), Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF), Europos prokuratūra (EPPO), Bendras priežiūros mechanizmas (BPM) Sąjungos lygmeniu ir įvairios nacionalinės institucijos, įskaitant finansų įstaigų prudencinės priežiūros institucijas. Siekdama pagerinti priežiūrą ir teisėsaugą visuose sektoriuose, Institucija turėtų sudaryti sąlygas minėtoms institucijoms veiksmingai keistis informacija ir kurti sinergiją su šiomis institucijomis, jei tai galėtų padėti sėkmingiau kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI • Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas SESV 114 straipsniu, t. y. tuo pačiu teisiniu pagrindu, kaip ir dabartinė kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinė sistema. Pripažinta, kad 114 straipsnis yra tinkamas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktams, atsižvelgiant į tai, kad, viena vertus, skirtinga nacionalinių įstatymų raida gali sutrikdyti tvarkingą vidaus rinkos veikimą, kita vertus, vykdant pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo veiklą, gali būti bandoma pasinaudoti laisvu kapitalo judėjimu ir laisve teikti finansines paslaugas, o taip būtų padaryta ekonominių nuostolių, sutrikdytas bendrosios rinkos veikimas ir būtų pakenkta reputacijai Sąjungos lygmeniu. Pagal nusistovėjusią teisę ES teisėkūros institucijos, veikdamos pagal SESV 114 straipsnį, gali nuspręsti, kad būtina įsteigti ES įstaigą, padedančią įgyvendinti suderinimą. • Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) 2019 m. Komisijos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu dokumentų rinkinyje, kurį sudaro komunikatas ir keturios ataskaitos, pabrėžta, kaip nusikaltėliai pasinaudojo Europos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tvarkos įgyvendinimo valstybėse narėse skirtumais. Dėl tarpvalstybinio pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo pobūdžio, tinkamas nacionalinių priežiūros institucijų ir FŽP bendradarbiavimas yra labai svarbus, siekiant užkirsti kelią šiems nusikaltimams. Daugelis subjektų, kuriems taikomos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu pareigos, vykdo tarpvalstybinę veiklą, o skirtingi priežiūros valdžios institucijų ir FŽP požiūriai trukdo atitinkamiems subjektams taikyti optimalią kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu praktiką grupės lygmeniu. Siekiant spręsti šias tarpvalstybines problemas ir kuo labiau padidinti ES finansų sistemos galimybes užkirsti kelią pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui ir jį atskleisti, reikia geresnio koordinavimo Sąjungos lygmeniu, įskaitant kai kurių rizikingiausių subjektų tiesioginę priežiūrą ES lygmeniu. • Proporcingumo principas Dėl tarpvalstybinio pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo pobūdžio reikia imtis aktyvesnių veiksmų Sąjungos lygmeniu, kad būtų užtikrintas glaudesnis priežiūros institucijų ir FŽP bendradarbiavimas. Tačiau, kaip aprašyta prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime, galimybė visoms didelėms arba tarpvalstybinėms finansų įstaigoms taikyti ES lygmens pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos priežiūrą ir sukurti FŽP Sąjungos lygmeniu buvo atmesta kaip neproporcinga. • Priemonės pasirinkimas

Norint įsteigti naują ES agentūrą, reikia priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI • Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Visapusiškas dabartinės ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tvarkos ir Europos bankininkystės institucijos 2020 m. pradžioje prisiimtų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu įgaliojimų vykdymo ex post vertinimas, atsižvelgiant į daugelį pastarojo meto teisėkūros pokyčių, dar nebuvo atliktas. Ketvirtoji kovos su pinigų plovimu direktyva buvo priimta 2015 m. gegužės 20 d., o jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas valstybėms narėms – 2017 m. birželio 26 d. Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva buvo priimta 2018 m. gegužės 30 d., o jos perkėlimo į nacionalinę teisę terminas – 2020 m. sausio 10 d. Perkėlimo į nacionalinę teisę kontrolė tebevyksta. Tačiau 2019 m. liepos mėn. paskelbtas pirmiau minėtas Komisijos komunikatas ir susijusios ataskaitos yra tuo metu galiojančios ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tvarkos veiksmingumo įvertinimas. • Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų strategiją dėl Komisijos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu veiksmų plano sudarė kelios dalys: -konsultacijos dėl veiksmų gairių, kuriose skelbiamas Komisijos veiksmų planas. Konsultacijos Komisijos portale „Have Your Say“ vyko nuo 2020 m. vasario 11 d. iki kovo 12 d., per jas gauti 42 įvairių suinteresuotųjų šalių atsiliepimai; -viešos konsultacijos dėl veiksmų plane pateiktų veiksmų, kuriose galėjo dalyvauti plačioji visuomenė ir visos suinteresuotųjų subjektų grupės, prasidėjo 2020 m. gegužės 7 d. ir tęsėsi iki rugpjūčio 26 d. Konsultacijų metu gautos 202 oficialūs atsiliepimai; -tikslinės konsultacijos su valstybėmis narėmis ir kompetentingomis kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijomis. Valstybės narės turėjo galimybę pareikšti savo nuomonę įvairiuose kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupės posėdžiuose, o ES FŽP savo nuomonę pateikė FŽP platformos posėdžiuose ir rašytiniuose dokumentuose; -2020 m. kovo mėn. pateiktas prašymas dėl konsultacijos Europos bankininkystės institucijai. EBI savo nuomonę pateikė 2020 m. rugsėjo 10 d; -2020 m. liepos 23 d. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas pateikė nuomonę dėl Komisijos veiksmų plano; -2020 m. rugsėjo 30 d. Komisija surengė aukšto lygio konferenciją, kurioje dalyvavo nacionalinių ir ES valdžios institucijų, Europos Parlamento narių, privačiojo sektoriaus, pilietinės visuomenės ir akademinės bendruomenės atstovai. Suinteresuotųjų šalių atsiliepimai apie veiksmų planą iš esmės buvo labai teigiami, dauguma pritarė tam, kad būtų įsteigta ES priežiūros institucija, kurios kompetencijai priklausytų visi įpareigotieji finansų ir ne finansų subjektai ir kuri turėtų tiesioginės priežiūros įgaliojimus bent tam tikrų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų atžvilgiu. • Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Rengdama šį pasiūlymą, Komisija rėmėsi iš pripažintų šaltinių, įskaitant Europos bankininkystės institucijos technines konsultacijas, surinktais kokybiniais ir kiekybiniais įrodymais. Informacija apie kovos su pinigų plovimu taisyklių vykdymą taip pat buvo gauta iš valstybių narių pateikus klausimynus ir kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu ekspertų grupėje. • Poveikio vertinimas Prie šio pasiūlymo pridedamas poveikio vertinimas, kuris Reglamentavimo patikros valdybai buvo pateiktas 2020 m. lapkričio 6 d., o patvirtintas 2020 m. gruodžio 4 d. Tas pats poveikio vertinimas taip pat pridedamas prie kitų dviejų kartu su šiuo pasiūlymu pateikiamų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų : Reglamento dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu bei Direktyvos (ES) 2015/849 dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar teroristų finansavimui prevencijos naujos redakcijos. Savo teigiamoje nuomonėje Reglamentavimo patikros valdyba pasiūlė įvairių poveikio vertinimo pateikimo patobulinimų ir jie buvo padaryti. Poveikio vertinime Komisija atskirai apsvarstė politikos galimybes, susijusias su kovos su pinigų plovimu priežiūros veiksmingumo ir nuoseklumo didinimu ir FŽP bendradarbiavimo ir keitimosi informacija lygio didinimu. Kalbant apie priežiūrą, apsvarstytos šios galimybės: 1)kovos su pinigų plovimu priežiūra ir toliau būtų vykdoma nacionaliniu lygmeniu, o Europos bankininkystės institucija būtų atsakinga už šios priežiūros finansų sektoriuje priežiūrą (pagrindinis scenarijus);

2)nustatyti netiesioginę visų įpareigotųjų subjektų priežiūrą: 3)tiesioginė atrinktųjų rizikingų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų, kuriems taikomi kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimai, priežiūra ir netiesioginė visų kitų subjektų priežiūra; 4)Sąjungos lygmens tiesioginė visų įpareigotųjų subjektų kovos su pinigų plovimu priežiūra. Remiantis poveikio vertinimo rezultatais, pirmenybė teikiama 3 galimybei – tiesioginės ir netiesioginės priežiūros įgaliojimų deriniui Sąjungos lygmens priežiūros institucijoje, kuri veikia kaip decentralizuota agentūra. Kalbant apie FŽP bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, svarstomos šios galimybės: 1)finansinės žvalgybos padaliniai ir toliau bendradarbiautų naudodamiesi ES FŽP platforma, kuri būtų laikoma tinklu (pagrindinis scenarijus); 2)pertvarkyti ES FŽP platformą į komitologijos komitetą, paliekant Komisijai teisę priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatomi FŽP standartai; 3)ES FŽP platforma taptų ES mechanizmu, turinčiu įgaliojimus teikti gaires ir techninius standartus, organizuoti bendras analizes ir mokymus, atlikti tendencijų ir rizikos analizę; 4)ES FŽP platforma taptų ES lygmens FŽP, kuris pakeistų nacionalinius FŽP. Pirmenybė teikiama 3 galimybei, t. y. ES lygmens FŽP veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmui, kuris būtų ES įstaigos dalis. Visų šių užduočių sutelkimas naujoje institucijoje yra esminis žingsnis siekiant užtikrinti tinkamą naujosios įstaigos veikimą, nes ji bendradarbiaus su įvairiais finansų ir ne finansų sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais ir koordinuos skirtingas priežiūros ir finansinės žvalgybos funkcijas. Atlikus kruopščią analizę, galimybė pavesti naujas užduotis esamoms įstaigoms (pavyzdžiui, Europos bankininkystės institucijai) buvo atmesta dėl kelių priežasčių. Dėl EBI valdymo modelio ypatumų kilo sunkumų įgyvendinant kai kuriuos dabartinius EBI įgaliojimus, visų pirma, susijusius su vykdymo užtikrinimu: EBI reikėtų dvejopo sprendimų priėmimo modelio – vieno, skirto esamoms funkcijoms, išskyrus kovą su pinigų plovimu, ir kito, skirto tik kovos su pinigų plovimu užduotims. Be to, sinergijos poveikis būtų labai ribotas, nes EBI neturi tiesioginės subjektų priežiūros patirties ir turėtų sukaupti atitinkamą kompetenciją ne tik finansų, bet ir ne finansų sektoriuje. Tai taip pat atitinka viešų konsultacijų išvadas, iš kurių matyti, kad yra mažai pritariančių tam, kad Europos bankininkystės institucija taptų būsima už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakinga ES priežiūros institucija. Nors trečdalis respondentų neišreiškė jokios nuomonės, tik 19 proc. respondentų pritarė EBI skyrimui tokia priežiūros institucija. Be to, dėl FŽP veiklos rėmimo ir koordinavimo mechanizmo užduočių naujumo ir dėl to, kad jokia esama Sąjungos įstaiga neturi tinkamų teisinių įgaliojimų vykdyti tokias užduotis, greičiausiai reikėtų naujos specialios FŽP veiklos rėmimo ir koordinavimo mechanizmo agentūros. Sujungus abi funkcijas (priežiūros ir FŽP veiklos koordinavimo) naujoje institucijoje, turėtų būti sutaupyta lėšų, palyginti su dviem agentūromis, ir būtų galima tikėtis sinergijos. Atrodo, kad vienintelis galimas politikos atsakas į raginimą vykdyti visapusišką ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu politiką, yra viena Sąjungos lygmens kovos su pinigų plovimu institucija, kuri viena apimtų skirtingus veiksmingos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu etapus ir aspektus. • Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Šiuo pasiūlymu siekiama sukurti naują ES agentūrą, juo nepanaikinami ir nesupaprastinami jokie galiojantys teisės aktai. Buvo išnagrinėta, ar esamos ES agentūros galėtų imtis visų naujajai kovos su pinigų plovimu institucijai siūlomų užduočių, ir padaryta išvada, kad dėl teisinių ir kitų priežasčių jos to padaryti negalėtų. Kalbant apie supaprastinimą pažymėtina, kad tiems didelės rizikos tarpvalstybiniams finansų subjektams, kuriuos tiesiogiai prižiūrės ES kovos su pinigų plovimu institucija, nebereikės susidurti su keliomis kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijomis skirtingose valstybėse narėse, todėl jų kovos su pinigų plovimu priežiūra bus paprastesnė. Be to, sukūrus FŽP veiklos koordinavimo mechanizmą, bus supaprastintas ir palengvintas FŽP bendradarbiavimas. • Pagrindinės teisės ES yra įsipareigojusi užtikrinti, kad būtų laikomasi pagrindinių teisių apsaugos aukštų standartų. Jei Institucija tvarkys bet kokius asmens duomenis, jai, kaip Sąjungos įstaigai, bus taikomas atitinkamas duomenų apsaugos reglamentas. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Institucija bus nauja sukurta decentralizuota Sąjungos agentūra, kuri bus iš dalies finansuojama iš ES biudžeto ir iš dalies iš mokesčių, renkamų iš įpareigotųjų subjektų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai prižiūrės Institucija. Subjektų, kuriems bus taikomi mokesčiai, atrankos ir pačių mokesčių nustatymo metodika bus nustatyta Komisijos deleguotajame akte. Institucijai reikalingi žmogiškieji ir biudžeto ištekliai yra nustatomi atsižvelgiant į jos užduotis. Be centrinio administravimo ir valdymo užduočių, jos skirstomos į tris pagrindines kategorijas: i.tam tikrų atrinktųjų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų tiesioginė priežiūra;

ii.netiesioginė finansų sektoriaus ir ne finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūra vykdant priežiūros institucijų arba savireguliavimo organų priežiūrą ir iii.ES finansinės žvalgybos padalinių veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmas. Numatoma, kad, kai Institucijos personalas dirbs visu pajėgumu, bendras visų kategorijų darbuotojų skaičius bus 250. Institucija taip pat perims dviejų esamų infrastruktūrų valdymą: i. kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu duomenų bazės, kurią šiuo metu valdo Europos bankininkystės institucija, ir ii. saugaus FŽP ryšių tinklo „FIU.net“. Šios dvi infrastruktūros jau finansuojamos iš ES biudžeto. Todėl bendras jų poveikis ES biudžetui turėtų pasikeisti tik tiek, kiek bus sukurta papildomų funkcijų ir atlikta kitų patobulinimų. Apskaičiuota, kad, Institucijai pradėjus veikti visu pajėgumu, bendros metinės išlaidos sieks 45,6 mln. EUR, iš kurių, tikimasi, maždaug trys ketvirtadaliai bus finansuojami iš mokesčių, surinktų iš įpareigotųjų subjektų. Institucija bus įsteigta 2023 m. pradžioje, tiesioginė priežiūra bus pradėta vykdyti 2026 m. pradžioje, todėl 2025 m. pabaigoje Institucija turės visus išteklius. 2026 m. bus pirmieji metai, kai Institucija turės visus išteklius visiems kalendoriniams metams. Šio pasiūlymo finansinis poveikis ir poveikis biudžetui išsamiai paaiškintas prie šio pasiūlymo pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. 5.KITI ASPEKTAI • Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Institucija bus nauja sukurta decentralizuota Sąjungos agentūra, kuri bus iš dalies finansuojama iš ES biudžeto ir iš dalies iš mokesčių, renkamų iš įpareigotųjų subjektų, kuriuos tiesiogiai ar netiesiogiai prižiūrės Institucija. Subjektų, kuriems bus taikomi mokesčiai, atrankos ir pačių mokesčių nustatymo metodika bus nustatyta Komisijos deleguotajame akte. Institucijai reikalingi žmogiškieji ir biudžeto ištekliai yra nustatomi atsižvelgiant į jos užduotis. Be centrinio administravimo ir valdymo užduočių, jos skirstomos į tris pagrindines kategorijas: tam tikrų atrinktųjų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų tiesioginė priežiūra; netiesioginė finansų sektoriaus ir ne finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūra vykdant priežiūros institucijų arba savireguliavimo organų priežiūrą ir ES finansinės žvalgybos padalinių veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmas. Numatoma, kad, kai Institucijos personalas dirbs visu pajėgumu, bendras visų kategorijų darbuotojų skaičius bus 250. Institucija taip pat perims dviejų esamų infrastruktūrų valdymą: i. kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu duomenų bazės, kurią šiuo metu valdo Europos bankininkystės institucija, ir ii. saugaus FŽP ryšių tinklo „FIU.net“. Šios dvi infrastruktūros jau finansuojamos iš ES biudžeto. Todėl bendras jų poveikis ES biudžetui turėtų pasikeisti tik tiek, kiek bus sukurta papildomų funkcijų ir atlikta kitų patobulinimų. Apskaičiuota, kad, Institucijai pradėjus veikti visu pajėgumu, bendros metinės išlaidos sieks 45,6 mln. EUR, iš kurių, tikimasi, maždaug trys ketvirtadaliai bus finansuojami iš mokesčių, surinktų iš įpareigotųjų subjektų. Institucija bus įsteigta 2023 m. pradžioje, tiesioginė priežiūra bus pradėta vykdyti 2026 m. pradžioje, todėl 2025 m. pabaigoje Institucija turės visus išteklius. 2026 m. bus pirmieji metai, kai Institucija turės visus išteklius visiems kalendoriniams metams. Šio pasiūlymo finansinis poveikis ir poveikis biudžetui išsamiai paaiškintas prie šio pasiūlymo pridėtoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. • Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Institucija bus juridinio asmens statusą turinti įstaiga, kuri veiks kaip ES decentralizuota agentūra. Ji veiks ES teisės aktų dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, įskaitant naująjį Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamentą, kurio pasiūlymą Komisija pateikė kartu su šiuo pasiūlymu, galiojančios Direktyvos (ES) 2015/849 pakeitimus ir Reglamento (ES) 2015/847 pakeitimus, taikymo srityje. Jos tikslas – prisidedant prie griežtesnės priežiūros ir geresnio FŽP ir priežiūros valdžios institucijų bendradarbiavimo užkirsti kelią pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui Sąjungoje. Sprendimas dėl Institucijos būstinės turėtų būti priimtas vadovaujantis atitinkamomis Europos Parlamento, ES Tarybos ir Europos Komisijos bendro požiūrio dėl decentralizuotų agentūrų nuostatomis. • Institucijos užduotys ir įgaliojimai (5–44 straipsniai)

Institucijos užduotys gali būti skirstomos į penkias sritis: i.Atrinktųjų įpareigotųjų subjektų atžvilgiu Institucija užtikrina, kad grupių lygmeniu būtų laikomasi Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu direktyvoje ir reglamente ir kituose teisiškai privalomuose Sąjungos aktuose, kuriais finansų įstaigoms nustatomos su kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu susijusios pareigos, nustatytų reikalavimų. Institucija atlieka priežiūrinius tikrinimus ir vertinimus atskiro subjekto ir grupės mastu, dalyvauja vykdant grupių lygmens priežiūrą, taip pat kuria ir nuolat atnaujina atrinktųjų įpareigotųjų subjektų rizikos ir pažeidžiamumo vertinimo sistemą. ii.Finansų priežiūros institucijų atžvilgiu Institucija atlieka periodines peržiūras, siekdama užtikrinti, kad visos finansų priežiūros institucijos turėtų pakankamai išteklių ir įgaliojimų, reikalingų jų užduotims atlikti. Ji sudaro palankesnes sąlygas kolegijų veiklai ir prisideda prie priežiūros praktikos konvergencijos bei skatinimo laikytis aukštų priežiūros standartų. Ji koordinuoja Sąjungos finansų priežiūros institucijų keitimąsi darbuotojais ir informacija ir teikia pagalbą priežiūros institucijoms. iii.Ne finansų priežiūros institucijų, atitinkamais atvejais įskaitant savireguliavimo organus, atžvilgiu Institucija koordinuoja priežiūros standartų ir praktikos tarpusavio vertinimus ir prašo ne finansų priežiūros institucijų ištirti galimus įpareigotiesiems subjektams taikomų reikalavimų pažeidimus ir apsvarstyti galimybę dėl tokių pažeidimų taikyti sankcijas arba taisomuosius veiksmus. Ji atlieka periodines peržiūras ir teikia pagalbą priežiūros institucijoms. Jeigu konkrečių sektorių priežiūra nacionaliniu lygmeniu deleguojama savireguliavimo organams, Institucija vykdo pirmoje pastraipoje nustatytas užduotis, susijusias su viešųjų įstaigų, prižiūrinčių tokių savireguliavimo organų veiklą, priežiūra. iv.Valstybių narių FŽP atžvilgiu Institucija atlieka svarbų vaidmenį FŽP atliekant bendras analizes, t. y. nustato atitinkamus atvejus ir rengia tinkamus tarpvalstybinių atvejų bendrų analizių metodus. Be to, ji suteikia galimybę FŽP naudotis IT ir dirbtinio intelekto paslaugomis ir priemonėmis, skirtomis saugiems informacijos mainams, be kita ko, teikdama „FIU.net“ prieglobą. Ji skatina kaupti ekspertines žinias apie įtartinų sandorių nustatymo, analizės ir sklaidos metodus, rengia specializuotus mokymus ir teikia pagalbą FŽP, rengia ir koordinuoja grėsmių vertinimus. v.Bendrieji Institucijos įgaliojimai, susiję su visomis pirmiau minėtomis užduotimis, apims įgaliojimą priimti techninius reguliavimo standartus ir techninius įgyvendinimo standartus, jei tai numatyta taikomuose kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktuose, ir platų įgaliojimą priimti gaires ar rekomendacijas, skirtas įpareigotiesiems subjektams, už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingoms priežiūros institucijoms ar FŽP. Vykdydama tiesioginę priežiūrą, Institucija turi įgaliojimus priimti privalomus sprendimus, administracines priemones ir pinigines sankcijas tiesiogiai prižiūrimų įpareigotųjų subjektų atžvilgiu. Vykdydama netiesioginę priežiūrą finansų ir ne finansų priežiūros valdžios institucijų atžvilgiu Institucija turi įgaliojimus, inter alia, teikti prašymus imtis veiksmų ir nurodymus, susijusius su jų pačių priežiūros įgaliojimų vykdymu. • Atrinktųjų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų tiesioginė priežiūra (12–27 straipsniai) Institucija bus tam tikro skaičiaus rizikingiausių tarpvalstybinių finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų (toliau – atrinktieji įpareigotieji subjektai) priežiūros institucija. Be to, nustatyta tvarka, pagal kurią ji iš nacionalinės priežiūros valdžios institucijos gali perimti bet kurio finansų sektoriaus įpareigotojo subjekto priežiūrą susidarius kritinei padėčiai, jei yra požymių, kad buvo pažeisti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktai, o priežiūros valdžios institucija nesiėmė efektyvių ir tinkamų priemonių. Periodiškai, kas trejus metus, remiantis objektyviais kriterijais bus vykdoma tiesiogiai prižiūrėtinų subjektų atranka. Subjektų atranka vykdoma tokiu būdu: jie turi vykdyti veiklą bent keliose valstybėse narėse, o tam tikrose iš šių valstybių narių priežiūros valdžios institucija, remdamasi suderinta rizikos vertinimo metodika, turi juos priskirti aukščiausiai rizikos kategorijai. Institucija gali perimti atskiro finansų sektoriaus įpareigotojo subjekto priežiūrą, jei subjekto lygmeniu kilo problemų, susijusių su taikomų reikalavimų laikymusi, o atitinkama priežiūros valdžios institucija nesiėmė tinkamų priemonių, kad neatitiktis būtų laiku pašalinta. Perėmimas gali būti vykdomas tik pagal procedūrą, kurios pabaigoje priimamas Komisijos sprendimas, patvirtinantis perėmimą. Kol tai nėra nepadaryta, jei iki nustatyto termino nacionalinė valdžios institucija nebūtų ėmusis veiksmų, o Institucija būtų apie tai pranešusi Komisijai ir paprašytų priimti sprendimą dėl priežiūros kompetencijos perdavimo, Institucija įpareigotų priežiūros valdžios instituciją imtis konkrečių veiksmų nustatytiems trūkumams ištaisyti įpareigotojo subjekto lygmeniu. Tiesiogiai prižiūrimų atrinktųjų įpareigotųjų subjektų priežiūrą vykdys jungtinės priežiūros grupės, kurioms vadovaus Institucija, tačiau į jas bus įtraukti ir nacionalinių priežiūros valdžios institucijų darbuotojai. Priežiūros metu bus vykdomi apsilankymai vietoje. Institucija turės teisę priimti privalomus sprendimus dėl tokių atrinktųjų įpareigotųjų subjektų ir juridiniams asmenims taikyti administracines sankcijas, kurių didžiausia leistina riba sudaro 10 proc. apyvartos arba 10 mln. eurų, atsižvelgiant į tai, kuri suma yra didesnė. • Netiesioginė neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų (25–27 straipsniai) ir ne finansų įpareigotųjų subjektų (28–29 straipsniai) priežiūra Institucija atliks netiesioginės priežiūros funkciją – koordinuos ir prižiūrės nacionalinių už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų, įskaitant tam tikrų ne finansų pareigotųjų subjektų savireguliavimo organus tam tikrose valstybėse narėse, veiklą. Tarpusavio vertinimai ir teminės apžvalgos bus svarbios priemonės, padedančios nustatyti gerąją ir ne tokią sėkmingą patirtį ir užtikrinti aukštus priežiūros standartus visoje Sąjungoje. Institucija turės įgaliojimus teikti gaires, nuomones ir rekomendacijas nacionalinėms priežiūros institucijoms ir savireguliavimo organams. • Finansinės žvalgybos padalinių veiklos koordinavimo ir rėmimo mechanizmas (33–37 straipsniai) Institucija bus įgaliota techniniais įgyvendinimo standartais patvirtinti privalomus šablonus ir modelius, skirtus įpareigotųjų subjektų pranešimams FŽP apie įtartinus sandorius ir įtartiną veiklą, taip sudarant palankesnes sąlygas spartesniam ir efektyvesniam FŽP bendradarbiavimui ir keitimuisi informacija. Ji skatins ir dalyvaus organizuojant bendras tam tikrų įtartinų tarpvalstybinių sandorių ir veiklos analizes. Ji peržiūrės tokių bendrų analizių atlikimo eigą, metodus ir procedūras, siekdama nuolat didinti jų veiksmingumą. Be to, ji teiks prieglobą ir valdys „FIU.net“ – saugų FŽP ryšių tinklą. • Institucijos organizacinė struktūra ir valdymas (45–63 straipsniai) Instituciją sudarys du kolegialūs valdymo organai: Vykdomoji valdyba, kurią sudarys penki nepriklausomi nuolatiniai nariai ir Institucijos pirmininkas, ir Bendroji valdyba, kurią sudarys valstybių narių atstovai. Kad galėtų vykdyti įvairias Institucijai pavestas užduotis, Bendroji valdyba bus dviejų sudėčių: priežiūros klausimų, kurią sudarys už kovos su pinigų plovimu priežiūrą atsakingų valdžios institucijų vadovai, ir FŽP klausimų, kurią sudarys valstybių narių FŽP vadovai. Abiejų sudėčių Bendrajai valdybai pirmininkauja Institucijos pirmininkas. Atitinkamos sudėties bendroji valdyba, priklausomai nuo dalyko, priims visas reguliavimo priemones, techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų, gairių ir rekomendacijų projektus. Priežiūros klausimų bendroji valdyba taip pat gali teikti nuomonę apie visus jungtinės priežiūros grupės parengtus sprendimus dėl tiesiogiai prižiūrimų atrinktųjų įpareigotųjų subjektų, prieš Vykdomajai valdybai priimant galutinį sprendimą. Vykdomoji valdyba yra Institucijos valdymo organas. Ji priims visus sprendimus atskirų įpareigotųjų subjektų arba atskirų priežiūros valdžios institucijų atžvilgiu, kai Institucija veikia kaip tiesioginės atrinktųjų įpareigotųjų subjektų priežiūros institucija arba kaip netiesioginės neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų arba ne finansų įpareigotųjų subjektų priežiūros institucija, turinti konkrečius priežiūros įgaliojimus jų priežiūros valdžios institucijų atžvilgiu. Vykdomoji valdyba taip pat priims sprendimus dėl biudžeto projekto ir kitų su Institucijos administracine veikla, operacijomis ir veikimu susijusių reikalų. Priimant šiuos konkrečius sprendimus, Komisijos atstovas turi teisę balsuoti. Institucija turės pirmininką ir vykdomąjį direktorių. Pirmininkas atstovauja Institucijai ir yra atsakingas už Bendrosios valdybos ir Vykdomosios valdybos darbo parengimą. Vykdomasis direktorius bus atsakingas už kasdienį Institucijos valdymą ir bus administracine prasme atsakingas už Institucijos biudžeto vykdymą, išteklius, personalą ir viešuosius pirkimus. Institucijos pirmininkas ir vykdomasis direktorius bus atrenkami pagal atskiras atrankos procedūras. Bus įsteigta Administracinė peržiūros valdyba, kuri nagrinės apeliacinius skundus dėl privalomų Institucijos sprendimų, skirtų jos tiesiogiai prižiūrimiems įpareigotiesiems subjektams. Administracinės peržiūros valdybos sprendimus bus galima apskųsti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. Administracinę peržiūros valdybą sudarys nepriekaištingos reputacijos asmenys, kuriems bus pavesta nagrinėti atrinktųjų įpareigotųjų subjektų administracinius skundus dėl Institucijos jiems skirtų privalomų sprendimų. Administracinė peržiūros valdyba gali siūlyti iš dalies pakeisti arba pakeisti pirminį Vykdomosios valdybos sprendimą, dėl kurio pateiktas administracinis skundas. Vykdomoji valdyba atsižvelgia į Administracinės peržiūros valdybos nuomonę, tačiau ji nėra jai privaloma. • Finansinės nuostatos (64–72 straipsniai)

Institucija sudarys metinį biudžetą, kuris turi būti subalansuotas ir kurį tvirtins biudžeto valdymo institucija. Ji patvirtins vidaus finansinį reglamentą ir kovos su sukčiavimu priemones. Audito Rūmai pateiks pastabas dėl biudžeto projekto ir bus kompetentingi atlikti Institucijos auditą. Europos Parlamentas, kaip ir kitų decentralizuotų agentūrų atveju, patvirtins biudžeto įvykdymą. Institucijos įplaukos bus gaunamos iš ES biudžeto ir iš mokesčių, surinktų iš tam tikrų atrinktųjų ir neatrinktųjų finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų. Iš atrinktųjų įpareigotųjų subjektų ir neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų renkami mokesčiai atitiks Institucijos išlaidas, patirtas vykdant tiesioginę ir netiesioginę finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūrą. Komisijos deleguotajame akte bus nurodytas įpareigotųjų subjektų, kuriems taikomi mokesčiai, pogrupis ir nustatyta kiekvienam įpareigotajam subjektui taikomų mokesčių apskaičiavimo metodika. • Tarnybos nuostatai (73–76 straipsniai) ir bendradarbiavimas (77–81 straipsniai) Institucija taikys Tarnybos nuostatus ir Kitų tarnautojų įdarbinimo sąlygas, įskaitant profesinės paslapties, privilegijų ir imunitetų nuostatas. Duomenų apsaugos ir galimybės susipažinti su dokumentais taisyklėse bus nustatyta pareiga glaudžiai bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu ir valdyba. Institucija privalo sąžiningai bendradarbiauti su atitinkamomis išorės įstaigomis, įskaitant ES įstaigas (Europolą, Europos priežiūros institucijas, Bendrąjį priežiūros mechanizmą ir Europos prokuratūrą), kitomis atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis, pavyzdžiui, prudencinėmis, pertvarkymo ir IGS institucijomis, ir prireikus trečiųjų valstybių institucijomis. • Baigiamosios nuostatos (82–93 straipsniai) Europos bankininkystės institucijos kompetencijos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srityje panaikinamos ir perduodamos Institucijai. Institucija bus įsteigta 2023 m. pradžioje, o tiesioginės priežiūros veikla bus pradėta vykdyti 2026 m. pradžioje. Iki 2029 m. gruodžio mėn. bus atliktas įvertinimas. 2021/0240 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo įsteigiama Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija ir iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1093/2010, (ES) Nr. 1094/2010, (ES) Nr. 1095/2010 (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi: (1)įgyvendinant dabartinę kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą, kuri labai priklauso nuo nacionalinio kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įgyvendinimo, įgyta patirtis rodo, kad yra trūkumų, susijusių ne tik su efektyviu Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos veikimu, bet ir su tarptautinių rekomendacijų integravimu. Dėl šių trūkumų atsiranda naujų kliūčių tinkamam vidaus rinkos veikimui tiek dėl vidaus rinkoje kylančios rizikos, tiek dėl išorės grėsmių, su kuriomis susiduria vidaus rinka; (2)tarpvalstybinis nusikaltimų ir nusikalstamu būdu gautų pajamų pobūdis kelia pavojų Sąjungos finansų sistemos pastangoms, susijusioms su pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija. Šios pastangos turi būti dedamos Sąjungos lygmeniu, įsteigiant instituciją, prisidedančią prie suderintų taisyklių įgyvendinimo. Be to, institucija turėtų laikytis suderinto požiūrio, kad sustiprintų esamą Sąjungos pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencinę sistemą, visų pirma pinigų plovimo prevencijos priežiūrą ir FŽP bendradarbiavimą. Dėl tokio požiūrio turėtų sumažėti nacionalinių teisės aktų ir priežiūros praktikos skirtumų ir būti sukurtos struktūros, kurios būtų užtikrintai naudingos sklandžiam vidaus rinkos veikimui, ir todėl jis turėtų būti grindžiamas SESV 114 straipsniu; (3)todėl turėtų būti įsteigta Europos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija – Kovos su pinigų plovimu institucija (toliau – Institucija). Šios naujos institucijos sukūrimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti efektyvų ir tinkamą įpareigotųjų subjektų, kuriems būdinga didelė pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika, priežiūrą, stiprinti bendrus priežiūros metodus, taikomus neatrinktiesiems įpareigotiesiems subjektams, ir sudaryti palankesnes sąlygas finansinės žvalgybos padalinių (FŽP) bendroms analizėms ir bendradarbiavimui; (4)ši nauja priemonė yra išsamaus dokumentų rinkinio, kuriuo siekiama stiprinti Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą, dalis. Ši priemonė, Direktyva [prašoma įrašyti nuorodą – Pasiūlymas dėl Šeštosios kovos su pinigų plovimu direktyvos], Reglamentas [prašoma įrašyti nuorodą – Pasiūlymas dėl naujos Reglamento (ES) 2015/847 redakcijos] ir Reglamentas [prašoma įrašyti nuorodą – Pasiūlymas dėl Kovos su pinigų plovimu reglamento] sudarys teisinę sistemą, kuria reglamentuojami kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimai, kurių turi laikytis įpareigotieji subjektai, ir kuria grindžiama institucinė Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistema; (5)siekiant užtikrinti efektyvų ir vienodą kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą visoje Sąjungoje, Institucijai būtina suteikti šiuos įgaliojimus: tiesiogiai prižiūrėti tam tikrą skaičių finansų sektoriaus atrinktųjų įpareigotųjų subjektų; vykdyti stebėseną, analizę ir keistis informacija apie pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką, turinčią įtakos vidaus rinkai; koordinuoti ir prižiūrėti finansų sektoriaus už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų veiklą; koordinuoti ir prižiūrėti ne finansų sektoriaus už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų, įskaitant savireguliavimo organus, veiklą, taip pat koordinuoti ir remti FŽP veiklą; (6)tinkamiausias būdas užtikrinti FŽP priežiūrą ir bendradarbiavimą Sąjungos lygmeniu – sujungti tiesioginės ir netiesioginės įpareigotųjų subjektų priežiūros kompetenciją, taip pat veikti kaip FŽP veiklos rėmimo ir bendradarbiavimo mechanizmas. Tai turėtų būti pasiekta sukuriant instituciją, kuri turėtų būti nepriklausoma ir pasižymėti aukšta technine kompetencija ir kuri turėtų būti įsteigta pagal Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos bendrą pareiškimą ir bendrą požiūrį dėl decentralizuotų agentūrų; (7)Institucija ir priimančioji valstybė narė turėtų sudaryti susitarimą dėl būstinės, kuriame būtų nustatytos būstinės įsteigimo sąlygos ir Institucijai ir jos darbuotojams valstybės narės suteikiami pranašumai; (8)Institucijos įgaliojimai turėtų leisti jai įvairiais būdais gerinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą Sąjungoje. Atrinktųjų įpareigotųjų subjektų atžvilgiu Institucija turėtų užtikrinti, kad visa grupė laikytųsi kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemoje ir visuose kituose teisiškai privalomuose Sąjungos aktuose, kuriais finansų įstaigoms nustatomos su kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu susijusios pareigos, nustatytų reikalavimų. Be to, Institucija turėtų atlikti periodines peržiūras, siekdama užtikrinti, kad visos finansų priežiūros institucijos turėtų pakankamai išteklių ir įgaliojimų, reikalingų jų užduotims atlikti. Ji turėtų sudaryti palankesnes sąlygas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijų kolegijų veiklai ir turėtų prisidėti prie priežiūros praktikos konvergencijos bei aukštų priežiūros standartų laikymosi skatinimo. Ne finansų priežiūros institucijų, atitinkamais atvejais įskaitant savireguliavimo organus, atžvilgiu Institucija turėtų koordinuoti priežiūros standartų ir praktikos tarpusavio vertinimus ir prašyti ne finansų priežiūros institucijų ištirti galimus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimų pažeidimus. Be to, Institucija turėtų koordinuoti FŽP bendrų analizių vykdymą ir suteikti FŽP galimybę naudotis IT ir dirbtinio intelekto paslaugomis ir priemonėmis, kad būtų galima saugiai dalytis informacija, be kita ko, teikdama „FIU.net“ prieglobą; (9)siekiant sustiprinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles Sąjungos lygmeniu ir padidinti jų aiškumą, kartu užtikrinant suderinamumą su tarptautiniais standartais ir kitais teisės aktais, būtina nustatyti Institucijos, kaip koordinatorės Sąjungos lygmeniu visų rūšių įpareigotųjų subjektų atžvilgiu, vaidmenį, taip padėti nacionalinėms priežiūros institucijoms ir skatinti priežiūros konvergenciją, kad būtų padidintas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įgyvendinimo veiksmingumas, taip pat ir ne finansų sektoriuje. Todėl Institucija turėtų būti įgaliota rengti techninius reguliavimo standartus, priimti gaires, rekomendacijas ir nuomones, kad tais atvejais, kai priežiūra vykdoma nacionaliniu lygmeniu, visiems panašiems subjektams iš esmės būtų taikoma ta pati priežiūros praktika ir standartai. Atsižvelgiant į itin specializuotą Institucijos kompetenciją, jai turėtų būti patikėta parengti priežiūros metodiką, atitinkančią rizika grindžiamą požiūrį. Tam tikri metodikos aspektai, kurie gali apimti suderintus kiekybinius lyginamuosius standartus, pavyzdžiui, įpareigotiesiems subjektams būdingos rizikos profilio klasifikavimo metodai, turėtų būti išsamiai išdėstyti tiesiogiai taikomose privalomose reguliavimo priemonėse – techniniuose reguliavimo arba įgyvendinimo standartuose. Kiti aspektai, dėl kurių reikia didesnės priežiūros veiksmų laisvės, pavyzdžiui, įpareigotųjų subjektų likutinės rizikos profilio ir vidaus kontrolės vertinimo metodai, turėtų būti aptarti neprivalomose Institucijos gairėse, rekomendacijose ir nuomonėse. Suderintoje priežiūros metodikoje turėtų būti tinkamai atsižvelgta į esamas priežiūros metodikas, susijusias su kitais finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų priežiūros aspektais, ir, jei reikia, jos turėtų būti panaudotos, visų pirma tais atvejais, kai egzistuoja kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu bei prudencinės priežiūros sąveika. Tiksliau, priežiūros metodika, kurią turi parengti Institucija, turėtų papildyti Europos bankininkystės institucijos parengtas gaires ir kitas priemones, kuriose išsamiai išdėstyti prudencinės priežiūros valdžios institucijų požiūriai į pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos veiksnių įtraukimą į prudencinę priežiūrą, siekiant užtikrinti veiksmingą prudencinės priežiūros ir kovos su pinigų plovimu bei terorizmo finansavimu priežiūros sąveiką; (10)Institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai rengti techninius reguliavimo standartus, kad būtų baigtas rengti suderintas taisyklių sąvadas, nustatytas [įrašyti nuorodas – Pasiūlymas dėl Šeštosios kovos su pinigų plovimu direktyvos, Kovos su pinigų plovimu reglamentas ir Pasiūlymas dėl naujos Reglamento (ES) 2015/847 redakcijos]. Techninių reguliavimo standartų projektus pagal SESV 290 straipsnį deleguotaisiais aktais turėtų tvirtinti Komisija, kad jie įgytų privalomą teisinį poveikį. Juos iš dalies keisti turėtų būti leidžiama tik labai ribotomis ir išimtinėmis aplinkybėmis, nes Institucija yra subjektas, kuris atidžiai seka kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos veikimą ir yra su ja geriausiai susipažinusi. Siekiant užtikrinti sklandų ir greitą tų standartų priėmimą, Komisijos sprendimui dėl techninių reguliavimo standartų patvirtinimo priimti turėtų būti nustatomas terminas; (11)kaip numatyta SESV 291 straipsnyje, Komisijai taip pat turėtų būti suteikti įgaliojimai įgyvendinimo aktais priimti techninius įgyvendinimo standartus; (12)kadangi nėra pakankamai efektyvių priemonių, skirtų su tarpvalstybiniais aspektais susijusiems pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo incidentams nagrinėti, būtina Sąjungos lygmeniu nustatyti integruotą kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtą priežiūros sistemą, kuri užtikrintų nuoseklų ir kokybišką kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtos priežiūros metodikos taikymą ir skatintų veiksmingą visų atitinkamų kompetentingų institucijų bendradarbiavimą. Dėl šių priežasčių Institucija ir nacionalinės kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros valdžios institucijos (toliau – priežiūros valdžios institucijos) turėtų sudaryti kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtą priežiūros sistemą. Tai taip pat būtų naudinga priežiūros valdžios institucijoms, kai susiduriama su konkrečiais sunkumais, pavyzdžiui, dėl padidėjusios kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu rizikos arba dėl išteklių trūkumo, nes pagal šią sistemą, gavus prašymą, turėtų būti galima teikti savitarpio pagalbą. Tai galėtų apimti darbuotojų mainus ir delegavimą, mokymo veiklą ir keitimąsi geriausia patirtimi. Be to, Komisija galėtų valstybėms narėms teikti techninę paramą pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/240, kad būtų skatinamos reformos, kuriomis siekiama sustiprinti kovą su pinigų plovimu; (13)atsižvelgiant į svarbią teminių apžvalgų funkciją vykdant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą visoje Sąjungoje, nes jomis galima nustatyti ir palyginti prižiūrimiems įpareigotiesiems subjektams kylančios rizikos lygį ir tendencijas, ir į tai, kad šiuo metu skirtingų valstybių narių priežiūros institucijos negali pasinaudoti šiomis apžvalgomis, būtina, kad Institucija nustatytų nacionalines temines apžvalgas, kurių taikymo sritis ir terminai būtų panašūs, ir užtikrintų jų koordinavimą Sąjungos lygmeniu. Siekiant išvengti galimai prieštaringų pranešimų bendraujant su prižiūrimais subjektais, Institucijos, kaip koordinatorės, vaidmuo turėtų apsiriboti sąveika su atitinkamomis priežiūros valdžios institucijomis ir neturėtų apimti jokios tiesioginės sąveikos su neatrinktaisiais įpareigotaisiais subjektais. Dėl tos pačios priežasties Institucija turėtų išnagrinėti galimybę suderinti arba sinchronizuoti nacionalinių teminių apžvalgų terminus ir palengvinti bet kokią veiklą, kurią atitinkamos priežiūros valdžios institucijos gali norėti vykdyti kartu arba panašiu būdu; (14)efektyvus duomenų naudojimas padeda geriau vykdyti stebėseną ir užtikrinti, kad įmonės laikytųsi reikalavimų. Todėl Institucijos ir priežiūros valdžios institucijų vykdoma visų įpareigotųjų subjektų tiesioginė ir netiesioginė priežiūra visoje sistemoje turėtų būti grindžiama operatyvia prieiga prie atitinkamų duomenų ir informacijos apie pačius įpareigotuosius subjektus ir jų atžvilgiu vykdomus priežiūros veiksmus bei taikomas priemones. Šiuo tikslu Institucija turėtų sukurti centrinę kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu duomenų bazę, kurioje būtų kaupiama iš visų priežiūros valdžios institucijų surinkta informacija, ir pasirinktinai suteikti galimybę šia informacija naudotis bet kuriai sistemoje esančiai priežiūros valdžios institucijai. Šie duomenys taip pat turėtų apimti veiklos leidimų procedūrų panaikinimą, atskirų įpareigotųjų subjektų akcininkų ir narių kompetencijos ir tinkamumo vertinimus, nes tai leis atitinkamoms institucijoms tinkamai apsvarstyti galimus konkrečių subjektų ir asmenų trūkumus, kurie galėjo pasireikšti kitose valstybėse narėse. Į duomenų bazę taip pat turėtų būti įtraukta statistinė informacija apie priežiūros ir kitas valdžios institucijas, dalyvaujančias vykdant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą. Tokia informacija leistų Institucijai veiksmingai prižiūrėti, ar kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirta priežiūros sistema veikia sklandžiai ir veiksmingai. Duomenų bazės informacija leistų Institucijai laiku reaguoti į galimus neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų trūkumus ir reikalavimų nesilaikymo atvejus. Pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 24 straipsnį Institucija nepagrįstai nedelsdama Europos prokuratūrai praneš apie bet kokį nusikalstamą elgesį, dėl kurio ji galėtų naudotis savo kompetencija pagal to reglamento 22 straipsnį ir 25 straipsnio 2 ir 3 dalis. Pagal Reglamento (ES) 883/2013 8 straipsnį Institucija nedelsdama perduos OLAF visą informaciją, susijusią su galimais Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejais; (15)siekiant užtikrinti veiksmingesnę ir mažiau susiskaidžiusią Sąjungos finansų sistemos apsaugą, Institucija turėtų tiesiogiai prižiūrėti tam tikrą skaičių rizikingiausių įpareigotųjų subjektų. Kadangi pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika nėra proporcinga prižiūrimų subjektų dydžiui, rizikingiausiems subjektams nustatyti turėtų būti taikomi kiti kriterijai. Visų pirma reikėtų atsižvelgti į dvi kategorijas: periodiškai atrenkamas didelės rizikos tarpvalstybines kredito ir finansų įstaigas, vykdančias veiklą daugelyje valstybių narių; ir išimtiniais atvejais bet kuriuos subjektus, į kurių esminius taikomų reikalavimų pažeidimus jų nacionalinė priežiūros institucija nepakankamai arba ne laiku reaguoja. Šie subjektai priklausytų atrinktųjų įpareigotųjų subjektų kategorijai; (16)pirmosios kategorijos kredito ir finansų įstaigos arba tokių įstaigų grupės turėtų būti vertinamos kas trejus metus, remiantis objektyvių kriterijų, susijusių su jų tarpvalstybiniais padaliniais ir veikla, ir kriterijų, susijusių su joms būdingos pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos profiliu, deriniu. Į atrankos procesą turėtų būti įtrauktos tik keliose valstybėse narėse veikiančios didelės sudėtingos finansinės grupės, kurių priežiūra Sąjungos lygmeniu galėtų būti efektyvesnė. Kalbant apie kredito įstaigų įtraukimą į atrankos procesą, minimalus tarpvalstybinių padalinių kiekis turėtų būti grindžiamas patronuojamųjų įmonių ir filialų įvairiose valstybėse narėse skaičiumi, nes didelės apimties rizikingai bankinei veiklai vykdyti reikia būti įsisteigus vietoje. Tačiau kiti finansų sektoriaus subjektai gali vykdyti veiklą, kuri gali būti pakankamai rizikinga pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo požiūriu, tiesiogiai teikdami paslaugas, pavyzdžiui, per tarpininkų tinklą, bet gali neturėti įsteigtų patronuojamųjų įmonių ar filialų daugelyje valstybių narių. Todėl, taikant tuos pačius tarpvalstybinius kriterijus, t. y. kriterijų, susijusį su įsisteigimo laisve, būtų atmetami dideli finansų sektoriaus subjektai, turintys reikšmingos rizikos profilį keliose valstybėse narėse, tačiau nėra jose įsisteigę. Kadangi veiklos, vykdomos tiesiogiai teikiant paslaugas, apimtis paprastai yra mažesnė nei filiale ar patronuojamojoje įmonėje vykdomos veiklos apimtis, tikslinga svarstyti tik tas grupes, kurios yra įsteigtos ne mažiau kaip dviejose valstybėse narėse, tačiau tiesiogiai arba per tarpininkų tinklą teikia paslaugas dar ne mažiau kaip aštuoniose valstybėse narėse; (17)siekiant užtikrinti, kad tiesiogiai prižiūrimi Sąjungos lygmeniu būtų tik rizikingiausi įpareigotieji subjektai iš tų, kurie vykdo reikšmingą tarpvalstybinę veiklą, turėtų būti suderintas jiems būdingos rizikos vertinimas. Šiuo metu taikomi įvairūs nacionaliniai požiūriai, o priežiūros valdžios institucijos taiko skirtingus lyginamuosius standartus, kad įvertintų ir klasifikuotų įpareigotiesiems subjektams būdingą pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką. Šių nacionalinių metodikų taikymas atrenkant subjektus, kurie būtų tiesiogiai prižiūrimi Sąjungos lygmeniu, galėtų lemti skirtingas šių subjektų veiklos sąlygas. Todėl Institucija turėtų būti įgaliota parengti techninius reguliavimo standartus, kuriuose būtų nustatyta suderinta metodika ir lyginamieji standartai, pagal kuriuos būdinga pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika būtų klasifikuojama kaip maža, vidutinė, gana didelė arba didelė. Metodika turėtų būti pritaikyta konkrečioms rizikos rūšims, todėl turėtų būti vadovaujamasi skirtingomis įpareigotųjų subjektų, kurie yra finansų įstaigos, kategorijomis pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos [Leidinių biuro prašoma įrašyti kitą COM(2021) 420 numerį]. Ta metodika turėtų būti pakankamai išsami ir joje turėtų būti nustatyti konkretūs kiekybiniai ir kokybiniai lyginamieji standartai, atsižvelgiant bent į rizikos veiksnius, susijusius su aptarnaujamų klientų tipais, siūlomais produktais ir paslaugomis bei geografiniais regionais, įskaitant trečiųjų valstybių jurisdikcijas, kuriose įpareigotieji subjektai vykdo veiklą arba su kuriomis jie yra susiję. Tiksliau, kiekvieno vertinamo įpareigotojo subjekto būdingos rizikos profilis būtų klasifikuojamas kiekvienoje valstybėje narėje, kurioje jis vykdo veiklą, taip, kad atitiktų bet kurio kito įpareigotojo subjekto Sąjungoje klasifikaciją. Dėl kiekybinių ir kokybinių lyginamųjų standartų toks klasifikavimas būtų objektyvus ir nepriklausytų nuo konkrečios valstybės narės priežiūros valdžios institucijos ar Institucijos diskrecijos; (18)galutiniu atrankos kriterijumi turėtų būti užtikrintos vienodos sąlygos tiesiogiai prižiūrimiems įpareigotiesiems subjektams, todėl Institucijai ar priežiūros valdžios institucijoms neturėtų būti palikta diskrecijos teisė spręsti dėl įpareigotųjų subjektų, kuriems turėtų būti taikoma tiesioginė priežiūra, sąrašo. Todėl, jei tam tikras įvertintas įpareigotasis subjektas vykdo tarpvalstybinę veiklą ir pagal suderintą metodiką patenka į didelės rizikos kategoriją bent keliose valstybėse narėse, jis turėtų būti laikomas atrinktuoju įpareigotuoju subjektu. Kredito įstaigų atveju į tarpvalstybinį aspektą turėtų būti atsižvelgiama įtraukiant tas kredito įstaigas, kurios bent keturiose valstybėse narėse priskiriamos didelės rizikos kategorijai, ir jeigu bent vienoje iš tų keturių valstybių narių subjektas buvo prižiūrimas arba jo atžvilgiu buvo atliekamas kitas viešas tyrimas dėl esminių kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimų pažeidimų. Kitų finansų įstaigų atveju į tarpvalstybinį aspektą turėtų būti atsižvelgiama įtraukiant tas finansų įstaigas, kurios priskiriamos didelės rizikos kategorijai bent vienoje valstybėje narėje, kurioje jos įsteigtos, ir bent penkiose kitose valstybėse narėse, kuriose jos veikia tiesiogiai teikdamos paslaugas; (19)siekdama atitinkamoms įstaigoms suteikti skaidrumo ir aiškumo, Institucija turėtų paskelbti atrinktųjų įpareigotųjų subjektų sąrašą per vieną mėnesį nuo atrankos etapo pradžios, prieš tai patikrinusi, ar finansų priežiūros institucijų pateikta informacija atitinka tarpvalstybinės veiklos kriterijus ir būdingos rizikos metodiką. Todėl svarbu, kad kiekvieno atrankos laikotarpio pradžioje atitinkamos finansų priežiūros institucijos pateiktų Institucijai naujausią statistinę informaciją, pagal kurią būtų sudarytas finansų įstaigų, kurios gali būti vertinamos pagal formalius vertinimo kriterijus, susijusius su jų tarpvalstybine veikla, sąrašas. Šiomis aplinkybėmis finansų priežiūros institucijos turėtų informuoti Instituciją apie tai, kokiai būdingos rizikos kategorijai priskiriama finansų įstaiga jų jurisdikcijoje pagal techniniuose reguliavimo standartuose nustatytą metodiką. Tada, praėjus penkiems mėnesiams nuo sąrašo paskelbimo, Institucija turėtų perimti su tiesiogine priežiūra susijusias užduotis. Toks laikas reikalingas tinkamai pasirengti priežiūros užduočių perkėlimui iš nacionalinio lygmens į Sąjungos lygmenį, įskaitant jungtinės priežiūros grupės sudarymą ir atitinkamų darbo tvarkos susitarimų su atitinkamomis finansų priežiūros institucijomis priėmimą;

(20)siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir vienodas sąlygas atrinktiesiems subjektams, bet kuris atrinktasis subjektas turėtų likti tiesiogiai prižiūrimas Institucijos bent trejus metus, net jei nuo atrankos momento ir per trejus metus jis nebeatitinka kurio nors tarpvalstybinės veiklos ar su rizika susijusio kriterijaus, pavyzdžiui, dėl galimo veiklos, vykdomos per padalinius arba naudojantis laisve teikti paslaugas, konsolidavimo, plėtros ar perskirstymo. Institucija taip pat turėtų užtikrinti, kad įpareigotieji subjektai ir jų priežiūros valdžios institucijos skirtų pakankamai laiko pasirengti priežiūros perkėlimui iš nacionalinio lygmens į Sąjungos lygmenį. Todėl kiekviena vėlesnė atranka turėtų būti pradedama likus šešiems mėnesiams iki anksčiau atrinktų subjektų trejų metų priežiūros laikotarpio pabaigos datos; (21)atitinkami subjektai, dalyvaujantys taikant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą, turėtų bendradarbiauti tarpusavyje atsižvelgdami į Sutartyse įtvirtintą lojalaus bendradarbiavimo pareigą. Siekiant užtikrinti, kad kovai su pinigų plovimu skirta priežiūros sistema, kurią sudaro Institucija ir priežiūros valdžios institucijos, veiktų kaip integruotas mechanizmas ir kad būtų tinkamai atsižvelgta į jurisdikcijai būdingą riziką ir tinkamai panaudota vietos priežiūros kompetencija, tiesioginė atrinktųjų įpareigotųjų subjektų priežiūra turėtų būti vykdoma įsteigiant jungtines priežiūros grupes. Šioms grupėms turėtų vadovauti Institucijos darbuotojas, koordinuojantis visą grupės vykdomą priežiūros veiklą. Siekiant užtikrinti tinkamą galimų nacionalinių ypatumų supratimą, grupės vadovas (toliau – jungtinės priežiūros grupės koordinatorius) turėtų būti valstybėje narėje, kurioje yra atrinktojo subjekto būstinė. Institucija turėtų būti atsakinga už jungtinės priežiūros grupės įsteigimą ir sudėtį, o vietos priežiūros institucijos turėtų užtikrinti, kad į grupę būtų paskirtas pakankamas jų darbuotojų skaičius, atsižvelgiant į atrinktojo subjekto rizikos profilį jų jurisdikcijoje; (22)siekiant užtikrinti, kad Institucija galėtų efektyviai vykdyti savo priežiūros pareigas atrinktųjų įpareigotųjų subjektų atžvilgiu, Institucija turėtų turėti galimybę gauti visus vidaus dokumentus ir informaciją, reikalingus jos užduotims vykdyti, ir šiuo tikslu turėti bendrus tyrimo įgaliojimus, kurie pagal nacionalinę administracinę teisę suteikiami visoms priežiūros valdžios institucijoms; (23)Institucija turėtų turėti įgaliojimus reikalauti, kad subjekto viduje būtų imtasi veiksmų, kuriais būtų užtikrinta, kad įpareigotieji subjektai geriau laikytųsi kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos, įskaitant vidaus procedūrų stiprinimą ir valdymo struktūros pokyčius, prireikus net valdymo organo narių nušalinimą, nepažeidžiant kitų atitinkamų to paties atrinktojo subjekto priežiūros valdžios institucijų įgaliojimų. Pateikus atitinkamas išvadas, susijusias su tuo, kad įpareigotasis subjektas nesilaiko arba iš dalies laikosi taikomų reikalavimų, ji turėtų galėti nustatyti konkrečias priemones ar procedūras konkretiems klientams ar klientų kategorijoms, kurie kelia didelę riziką. Įprastas tokios priežiūros elementas turėtų būti patikrinimai vietoje. Jei tam tikros rūšies patikrinimui vietoje reikalingas nacionalinės teisminės institucijos leidimas, tokio leidimo turėtų prašyti Institucija; (24)Institucija turėtų turėti visus priežiūros įgaliojimus tiesiogiai prižiūrimų subjektų atžvilgiu, kad užtikrintų taikomų reikalavimų laikymąsi. Šie įgaliojimai turėtų būti taikomi tais atvejais, kai atrinktasis subjektas neatitinka jam keliamų reikalavimų, kai nėra tikėtina, kad tam tikri reikalavimai bus įvykdyti, taip pat tais atvejais, kai vidaus procesai ir kontrolė nėra tinkami užtikrinti patikimą atrinktojo įpareigotojo subjekto pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos valdymą. Šiais įgaliojimais būtų galima naudotis priimant privalomus sprendimus, skirtus atrinktiesiems atskiriems įpareigotiesiems subjektams; (25)be priežiūros įgaliojimų, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi reikalavimų, tiesiogiai taikomų reikalavimų esminių pažeidimų atvejais Institucija turėtų galėti atrinktiesiems įpareigotiesiems subjektams taikyti administracines pinigines sankcijas. Tokios sankcijos turėtų būti proporcingos ir atgrasomos, turėti ir baudžiamąjį, ir atgrasomąjį poveikį bei atitikti ne bis in idem principą. Didžiausi piniginių sankcijų dydžiai turėtų atitikti [įrašyti nuorodą – Šeštoji kovos su pinigų plovimu direktyva] nustatytus dydžius ir turėtų būti prieinami visoms priežiūros valdžios institucijoms visoje Sąjungoje. Baziniai šių sankcijų dydžiai turėtų būti nustatomi pagal kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą nustatytas ribas, atsižvelgiant į pažeistų reikalavimų pobūdį. Kad Institucija galėtų tinkamai atsižvelgti į sunkinančias ar lengvinančias aplinkybes, turėtų būti įmanoma pakoreguoti atitinkamą bazinį dydį. Siekiant laiku pakeisti žalingą verslo praktiką, Institucijos vykdomoji valdyba turėtų būti įgaliota skirti periodines baudas, kad atitinkamas juridinis ar fizinis asmuo būtų priverstas atitinkamą elgesį nutraukti. Siekiant didinti visų įpareigotųjų subjektų informuotumą, skatinant juos taikyti verslo praktiką, kuri atitiktų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą, turėtų būti atskleidžiama informacija apie sankcijas ir nuobaudas. Teisingumo Teismas turėtų turėti jurisdikciją peržiūrėti Institucijos, Tarybos ir Komisijos priimtų sprendimų teisėtumą, kaip numatyta SESV 263 straipsnyje, ir nustatyti jų nesutartinę atsakomybę; (26)kad Institucija ir finansų priežiūros institucijos galėtų greitai ir efektyviai bendrauti kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtoje priežiūros sistemoje ir kad sprendimų priėmimo procesai būtų nuoseklesni, būtina nustatyti specialią bendravimo toje sistemoje tvarką; (27)neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų atveju kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimo priežiūra visų pirma turi būti vykdoma nacionaliniu lygmeniu, o nacionalinėms kompetentingoms institucijoms paliekama visa atsakomybė ir atskaitomybė už tiesioginę priežiūrą. Institucijai turėtų būti suteikti tinkami netiesioginės priežiūros įgaliojimai, kad būtų užtikrinta, jog priežiūros veiksmai nacionaliniu lygmeniu visoje Sąjungoje būtų nuoseklūs ir kokybiški. Todėl ji turėtų atlikti priežiūros konvergencijos būklės vertinimus ir skelbti ataskaitas su savo išvadomis. Jai turėtų būti suteikti įgaliojimai teikti gaires ir rekomendacijas, skirtas tiek įpareigotiesiems subjektams, tiek priežiūros valdžios institucijoms, siekiant užtikrinti suderintą ir aukšto lygio priežiūros praktiką visoje Sąjungoje; (28)tam tikriems finansų sektoriaus įpareigotiesiems subjektams, kurie neatitinka įprastinės atrankos reikalavimų, vis tiek gali būti būdingas didelės rizikos profilis pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo požiūriu arba jie gali imtis veiklos, kuri kelia didelę riziką ir kurios nesumažina atitinkamo lygio vidaus kontrolė, ją keisti ar išplėsti ir dėl to gali būti padaryta esminių kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimų pažeidimų. Jei yra požymių, kad galimi esminiai taikomų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimų pažeidimai, tai gali būti įpareigotojo subjekto didelio aplaidumo požymis. Daugeliu atvejų priežiūros valdžios institucija turėtų sugebėti tinkamai reaguoti į visus galimus pažeidimus ir užkirsti kelią tam, kad rizika materializuotųsi ir dėl to kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimai būtų taikomi itin aplaidžiai. Tačiau tam tikrais atvejais nacionalinio lygmens atsakas gali būti nepakankamas arba duodamas ne laiku, visų pirma kai yra požymių, kad jau buvo padaryta esminių pažeidimų subjekto lygmeniu. Tokiais atvejais Institucija turėtų galėti prašyti vietos priežiūros institucijos imtis konkrečių priemonių padėčiai ištaisyti, įskaitant prašymą skirti finansines sankcijas. Siekiant užkirsti kelią tam, kad pinigų plovimo ir terorizmo rizika materializuotųsi, terminas imtis veiksmų nacionaliniu lygmeniu turėtų būti pakankamai trumpas; (29)Institucija turėtų turėti galimybę savo iniciatyva prašyti perduoti su konkrečiu įpareigotuoju subjektu susijusias priežiūros užduotis ir įgaliojimus, neveikimo atveju arba jeigu per nustatytą terminą nevykdomi jos nurodymai. Kadangi, norint perduoti su įpareigotuoju subjektu susijusias užduotis ir įgaliojimus nepateikiant konkretaus finansų priežiūros institucijos prašymo Institucijai, Institucija turėtų priimti sprendimą savo nuožiūra, šiuo tikslu Institucija turėtų kreiptis į Komisiją su konkrečiu prašymu. Kad Komisija galėtų priimti sprendimą, kuris atitiktų Institucijai pagal kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą pavestas užduotis, Institucijos prašyme turėtų būti pateiktas tinkamas pagrindimas ir nurodyta tiksli užduočių ir įgaliojimų perskyrimo Institucijai trukmė. Įgaliojimų perskyrimo laikotarpis turėtų atitikti laiką, kurio Institucijai reikia, kad ji galėtų spręsti su rizika susijusias problemas subjekto lygmeniu, ir neturėtų būti ilgesnis nei treji metai. Komisija turėtų skubiai ir ne vėliau kaip per vieną mėnesį priimti sprendimą, kuriuo Institucijai būtų perduoti subjekto priežiūros įgaliojimai ir užduotys; (30)siekdama pagerinti priežiūros praktiką ne finansų sektoriuje, Institucija turėtų atlikti ne finansų sektoriaus priežiūros valdžios institucijų, įskaitant savireguliavimo organus prižiūrinčias valdžios institucijas, tarpusavio vertinimus ir skelbti ataskaitas su savo išvadomis; kartu su jomis galėtų būti pateikiamos gairės arba rekomendacijos, skirtos atitinkamoms valdžios institucijoms, įskaitant savireguliavimo organus prižiūrinčias valdžios institucijas. Savireguliavimo organai turėtų turėti galimybę dalyvauti tarpusavio vertinimuose konkrečiais atvejais, kai jie išreiškia norą juose dalyvauti; (31)siekdama padidinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priemonių įgyvendinimo efektyvumą ir ne finansų sektoriuje, Institucija taip pat turėtų turėti galimybę tirti galimus to sektoriaus priežiūros valdžios institucijų, įskaitant savireguliavimo organus prižiūrinčias valdžios institucijas, daromus Sąjungos teisės pažeidimus arba neteisingą jos taikymą; (32)siekiant analizuoti įtartiną veiklą, kuri turi įtakos kelioms jurisdikcijoms, atitinkami FŽP, gavę susietas ataskaitas, turėtų galėti efektyviai atlikti bendras bendro intereso atvejų analizes. Šiuo tikslu Institucija turėtų galėti siūlyti, koordinuoti ir visomis tinkamomis priemonėmis remti bendras tarpvalstybinių įtartinų sandorių ar veiklos analizes. Bendros analizės turėtų būti pradedamos, kai pagal atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas reikia atlikti būtent tokias bendras analizes. Gavus aiškų bendrose analizėse dalyvaujančių FŽP sutikimą, bendras analizes remiantys Institucijos darbuotojai turėtų turėti galimybę gauti ir tvarkyti visus būtinus duomenis ir informaciją, įskaitant su analizuojamais atvejais susijusius duomenis ir informaciją; (33)siekdama pagerinti bendrų analizių veiksmingumą, Institucija turėtų turėti galimybę inicijuoti bendrų analizių metodų, procedūrų ir atlikimo peržiūras, kad būtų galima nustatyti įgytą patirtį ir pagerinti bei skatinti šias analizes. Gavusi grįžtamąją informaciją apie bendrą analizę, Institucija turėtų galėti pateikti išvadas ir rekomendacijas, kurios galiausiai padėtų nuolat tobulinti ir gerinti bendrų analizių atlikimo metodus ir procedūras; (34)siekiant palengvinti ir pagerinti FŽP ir Institucijos bendradarbiavimą, be kita ko, siekiant atlikti bendras analizes, FŽP turėtų turėti galimybę savanoriškai deleguoti Institucijai po vieną darbuotoją iš kiekvieno FŽP. Nacionalinių FŽP deleguoti asmenys turėtų padėti Institucijos darbuotojams vykdyti visas su FŽP susijusias užduotis, įskaitant bendrų analizių atlikimą ir grėsmių vertinimų bei pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo grėsmių, rizikos ir metodų strateginių analizių rengimą. Be bendrų analizių, Institucija turėtų skatinti ir sudaryti sąlygas įvairių formų FŽP savitarpio pagalbai, įskaitant mokymus ir darbuotojų mainus, kad būtų pagerintas gebėjimų stiprinimas ir sudarytos sąlygos FŽP keistis žiniomis ir gerąja patirtimi; (35)Institucija turėtų valdyti, teikti prieglobą ir prižiūrėti „FIU.net“ – specialią IT sistemą, kuria naudodamiesi FŽP gali bendradarbiauti ir keistis informacija tarpusavyje, o prireikus – su trečiųjų valstybių partneriais ir trečiosiomis šalimis. Institucija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, turėtų nuolat atnaujinti sistemą. Todėl Institucija turėtų užtikrinti, kad, atsižvelgiant į sąnaudų ir naudos analizę, „FIU.net“ plėtoti visada būtų naudojamos pažangiausios turimos moderniausios technologijos; (36)siekdama nustatyti nuoseklią, veiksmingą ir efektyvią su priežiūra ir FŽP susijusią praktiką ir užtikrinti bendrą, vienodą ir nuoseklų Sąjungos teisės taikymą, Institucija turėtų turėti galimybę teikti gaires ir rekomendacijas, skirtas visiems arba tam tikros kategorijos įpareigotiesiems subjektams ir visoms arba tam tikros kategorijos priežiūros valdžios institucijoms ir FŽP. Gairės ir rekomendacijos galėtų būti teikiamos pagal konkrečius įgaliojimus, nustatytus taikytinuose Sąjungos aktuose, arba pačios Institucijos iniciatyva, kai reikia stiprinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą Sąjungos lygmeniu; (37)norint užtikrinti veiksmingą Institucijai pavestų užduočių vykdymą ir efektyvų bei objektyvų sprendimų priėmimo procesą, būtina sukurti tvirtą Institucijos valdymo struktūrą. Dėl priežiūros ir FŽP srityse Institucijai pavestų užduočių sudėtingumo ir įvairovės, sprendimų negali priimti vienas valdymo organas, kaip dažnai būna decentralizuotose agentūrose. Tam tikrų rūšių sprendimus, pavyzdžiui, sprendimus dėl bendrų priemonių priėmimo, turi priimti atitinkamų institucijų arba FŽP atstovai ir laikytis SESV nustatytų balsavimo taisyklių, o tam tikriems kitiems sprendimams, pavyzdžiui, sprendimams dėl atskirų atrinktųjų įpareigotųjų subjektų arba atskirų institucijų priimti reikia mažesnio sprendimus priimančio organo, kurio nariams turėtų būti taikoma tinkama atskaitomybės tvarka. Todėl Instituciją turėtų sudaryti Bendroji valdyba ir Vykdomoji valdyba, kurią sudarytų penki etatiniai nepriklausomi nariai ir Institucijos pirmininkas; (38)siekiant užtikrinti, kad Bendrosios valdybos kompetencija būtų atitinkama, ji turėtų būti dviejų sudėčių. Priimant visus sprendimus dėl visuotinai taikomų aktų, pavyzdžiui, techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų, gairių, rekomendacijų ir nuomonių, susijusių su FŽP, priėmimo, Valdybą turėtų sudaryti valstybių narių FŽP vadovai (toliau – FŽP klausimų bendroji valdyba). Tų pačių rūšių aktų, susijusių su tiesiogine ar netiesiogine finansų ir ne finansų įpareigotųjų subjektų priežiūra, atveju ji turėtų būti sudaryta iš už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų, kurios yra valdžios institucijos, vadovų (toliau – Priežiūros klausimų bendroji valdyba). Siekdamos užtikrinti Bendrosios valdybos darbo tęstinumą, visos joje atstovaujamos šalys turėtų stengtis, kad jų atstovai keistųsi kuo rečiau. Visos šalys turėtų siekti, kad Bendrojoje valdyboje būtų užtikrintas proporcingas atstovavimas vyrams ir moterims; (39)kad sprendimų priėmimo procesas vyktų sklandžiai, užduotys turėtų būti aiškiai paskirstytos: FŽP klausimų bendroji valdyba turėtų priimti sprendimus dėl atitinkamų FŽP skirtų priemonių, o Priežiūros klausimų bendroji valdyba turėtų priimti sprendimus dėl deleguotųjų aktų, gairių ir panašių įpareigotiesiems subjektams skirtų priemonių. Priežiūros klausimų bendroji valdyba taip pat turėtų turėti galimybę teikti savo nuomonę ir konsultacijas Vykdomajai valdybai dėl visų jungtinių priežiūros grupių siūlomų sprendimų projektų, susijusių su atskirais atrinktaisiais įpareigotaisiais subjektais. Jei tokios nuomonės ar konsultacijų nėra pateikta, sprendimus turėtų priimti Vykdomoji valdyba. Kai Vykdomoji valdyba galutiniame sprendime nukrypsta nuo Priežiūros klausimų bendrosios valdybos pateiktos konsultacijos, ji turėtų raštu paaiškinti to priežastis;

(40)balsuojant ir priimant sprendimus, kiekviena valstybė narė turėtų turėti po vieną balsavimo teisę turintį atstovą. Todėl valdžios institucijų vadovai turėtų paskirti nuolatinį atstovą kaip balsavimo teisę turintį Priežiūros klausimų bendrosios valdybos narį. Kitu atveju, priklausomai nuo konkretaus Bendrosios valdybos posėdžio sprendimo dalyko ar darbotvarkės, valstybės narės valdžios institucijos gali nuspręsti paskirti ad hoc atstovą. Praktinė tvarka, susijusi su Priežiūros klausimų bendrosios valdybos narių sprendimų priėmimu ir balsavimu, turėtų būti nustatyta Bendrosios valdybos darbo tvarkos taisyklėse, kurias parengs Institucija; (41)Institucijos pirmininkas turėtų pirmininkauti Bendrosios valdybos posėdžiams ir turėti balsavimo teisę, kai sprendimai priimami paprasta balsų dauguma. Komisija turėtų veikti kaip balsavimo teisės neturinti Bendrosios valdybos narė. Siekiant užmegzti tinkamą bendradarbiavimą su kitomis atitinkamomis institucijomis, Bendroji valdyba taip pat turėtų turėti galimybę į Priežiūros klausimų bendrosios valdybą priimti kitus balsavimo teisės neturinčius stebėtojus, pavyzdžiui, Bendro priežiūros mechanizmo atstovą ir po atstovą kiekvienos iš trijų Europos priežiūros institucijų (EBI, EIOPA ir ESMA), o į FŽP klausimų bendrąją valdybą – po Europolo, Europos prokuratūros ir Eurojusto atstovą, kai svarstomi arba sprendžiami klausimai, kurie priklauso jų atitinkamiems įgaliojimams. Kad sprendimų priėmimo procesas vyktų sklandžiai, Bendrosios valdybos sprendimai turėtų būti priimami paprasta balsų dauguma, išskyrus sprendimus dėl techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų, gairių ir rekomendacijų projektų, kurie turėtų būti priimami kvalifikuota valstybių narių atstovų balsų dauguma pagal SESV nustatytas balsavimo taisykles; (42)Institucijos valdymo organas turėtų būti Vykdomoji valdyba, kurią sudaro Institucijos pirmininkas ir penki etatiniai nariai, kuriuos, remdamasi Komisijos sudarytu galutiniu kandidatų sąrašu, skiria Bendroji valdyba. Siekiant užtikrinti greitą ir efektyvų sprendimų priėmimo procesą, Vykdomoji valdyba turėtų būti atsakinga už visų Institucijos užduočių planavimą ir vykdymą, išskyrus tuos atvejus, kai konkrečių sprendimų priėmimas aiškiai priskirtas Bendrajai valdybai. Siekdama užtikrinti, kad atrinktųjų įpareigotųjų subjektų tiesioginės priežiūros srityje sprendimų priėmimo procesas būtų objektyvus ir pakankamai greitas, Vykdomoji valdyba turėtų priimti visus privalomus sprendimus, skirtus atrinktiesiems įpareigotiesiems subjektams. Be to, Vykdomoji valdyba kartu su Komisijos atstovu turėtų būti kolektyviai atsakinga už Institucijos administracinius sprendimus ir sprendimus dėl biudžeto. Komisijos sutikimo turėtų būti reikalaujama, kai Vykdomoji valdyba priima sprendimus, susijusius su Institucijos biudžeto administravimu, viešaisiais pirkimais, įdarbinimu ir auditu, atsižvelgiant į tai, kad dalis Institucijos finansavimo bus skiriama iš Sąjungos biudžeto; (43)kad sprendimai būtų priimami greitai, visi Vykdomosios valdybos sprendimai, įskaitant sprendimus, kai Komisija turi balsavimo teisę, turėtų būti priimami paprasta balsų dauguma, o balsams pasiskirsčius po lygiai lemiamą balsą turi pirmininkas. Siekiant užtikrinti patikimą Institucijos finansų valdymą, priimant sprendimus, susijusius su biudžetu, administravimu ir įdarbinimu, turėtų būti reikalaujama Komisijos sutikimo. Bendroji valdyba, remdamasi Komisijos sudarytu galutiniu kandidatų sąrašu, turėtų atrinkti balsavimo teisę turinčius Vykdomosios valdybos narius, išskyrus pirmininką; (44)siekiant užtikrinti nepriklausomą Institucijos veikimą, penki Vykdomosios valdybos nariai ir Institucijos pirmininkas turėtų veikti nepriklausomai ir vadovaudamiesi visos Sąjungos interesais. Kalbant apie tam tikrų pareigų ar naudos priėmimą, jie turėtų elgtis sąžiningai ir diskretiškai tiek kadencijos metu, tiek jai pasibaigus. Kad nesusidarytų įspūdis, jog Vykdomosios valdybos narys gali pasinaudoti savo, kaip Institucijos vykdomosios valdybos nario, padėtimi, norėdamas po kadencijos užimti aukšto rango pareigas privačiame sektoriuje, ir kad būtų išvengta bet kokių interesų konfliktų po darbo viešajame sektoriuje, penkiems Vykdomosios valdybos nariams, įskaitant Institucijos pirmininką, turėtų būti nustatytas veiklos pertraukos laikotarpis; (45)Institucijos pirmininką, remdamasi objektyviais kriterijais ir gavusi Europos Parlamento pritarimą, turėtų skirti Taryba. Jis (ji) turėtų atstovauti Institucijai išorėje ir teikti ataskaitas apie Institucijos užduočių vykdymą; (46)Institucijos vykdomąjį direktorių, remdamasi Komisijos sudarytu galutiniu kandidatų sąrašu, turėtų paskirti Vykdomoji valdyba. Institucijos vykdomasis direktorius turėtų būti Institucijos vyresnysis administracinis pareigūnas, atsakingas už kasdienį Institucijos valdymą, biudžeto administravimą, viešuosius pirkimus, įdarbinimą ir personalą; (47)siekdama veiksmingai apsaugoti susijusių šalių teises, užtikrinti proceso ekonomiją ir sumažinti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui tenkančią naštą, Institucija fiziniams ir juridiniams asmenims turėtų suteikti galimybę prašyti peržiūrėti sprendimus, priimtus naudojantis įgaliojimais, susijusiais su tiesiogine priežiūra ir Institucijai suteiktais šiuo reglamentu, kurie yra jiems skirti arba kurie yra tiesiogiai ir konkrečiai su jais susiję. Administracinės peržiūros valdybos priimamų sprendimų nepriklausomumą ir objektyvumą, be kita ko, turėtų užtikrinti jos sudėtis: penki nepriklausomi ir tinkamos kvalifikacijos asmenys. Administracinės peržiūros valdybos sprendimus turėtų būti galima apskųsti Europos Sąjungos Teisingumo Teismui; (48)siekiant užtikrinti tinkamą Institucijos veikimą, finansavimas turėtų būti užtikrinamas iš tam tikriems įpareigotiesiems subjektams taikomų mokesčių ir įnašo iš Sąjungos biudžeto, atsižvelgiant į užduotis ir funkcijas. Institucijos biudžetas turėtų būti Sąjungos biudžeto dalis, kurią, remdamasi Komisijos pasiūlymu, tvirtina biudžeto valdymo institucija. Institucija turėtų Komisijai pateikti biudžeto projektą ir vidaus finansinį reglamentą, kad ši juos patvirtintų; (49)siekiant užtikrinti, kad Institucija taip pat galėtų vykdyti savo, kaip tiesioginės ir netiesioginės įpareigotųjų subjektų priežiūros institucijos, užduotis, reikėtų įdiegti tinkamą mokesčių nustatymo ir surinkimo mechanizmą. Komisijos deleguotajame akte turėtų būti nustatyta atrinktųjų įpareigotųjų subjektų ir tam tikrų neatrinktųjų įpareigotųjų subjektų mokesčių apskaičiavimo metodika ir surinkimo procesas. Metodika turėtų būti pagrįsta tiesiogiai ir netiesiogiai prižiūrimų subjektų rizika ir jų apyvarta arba pajamomis; (50)Institucijos biudžeto parengimo ir vykdymo taisyklės, taip pat Institucijos metinių ataskaitų pateikimo taisyklės turėtų atitikti Komisijos deleguotojo reglamento (ES) 2019/715 nuostatas dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumo; (51)siekiant užkirsti kelią sukčiavimui, korupcijai ar bet kokiai kitai neteisėtai veiklai Institucijoje ir veiksmingai su ja kovoti, jai turėtų būti taikomas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl bendradarbiavimo su Europos prokuratūra ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos tyrimų veiksmingumo. Institucija turėtų prisijungti prie Tarpinstitucinio susitarimo dėl OLAF atliekamų vidaus tyrimų, kad ji galėtų atlikti patikrinimus vietoje savo kompetencijos srityje; (52)kaip teigiama Europos Sąjungos kibernetinio saugumo strategijoje, dėl vis labiau priešiškos grėsmių aplinkos būtina užtikrinti aukštą kibernetinio atsparumo lygį visose ES institucijose, įstaigose ir agentūrose. Todėl vykdomasis direktorius turi užtikrinti tinkamą IT rizikos valdymą, tvirtą IT vidaus valdymą ir pakankamą IT saugumo finansavimą. Institucija glaudžiai bendradarbiauja su Europos Sąjungos institucijų, įstaigų ir agentūrų kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba (CERT-EU) ir apie didelius incidentus per 24 valandas praneša CERT-EU bei Komisijai; (53)Institucija už savo užduočių vykdymą ir šio reglamento įgyvendinimą turėtų būti atskaitinga ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. Institucijos pirmininkas turėtų kasmet pateikti atitinkamą ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai; (54)Institucijos personalą turėtų sudaryti laikinieji darbuotojai, sutartininkai ir deleguotieji nacionaliniai ekspertai, taip pat nacionaliniai deleguotieji asmenys, kuriuos Institucijai perleidžia Sąjungos finansinės žvalgybos padaliniai. Komisijai pritarus, Institucija Tarnybos nuostatų 110 straipsnyje numatyta tvarka patvirtina atitinkamas įgyvendinimo priemones; (55)siekiant užtikrinti, kad konfidenciali informacija būtų tinkamai tvarkoma, visi Institucijos valdymo organų nariai, visi Institucijos darbuotojai, įskaitant deleguotuosius darbuotojus ir Institucijai perleistus darbuotojus, taip pat visi asmenys, kurie Institucijai atlieka užduotis pagal sutartis, turėtų laikytis pareigos saugoti profesinę paslaptį, įskaitant visus konfidencialumo apribojimus ir pareigas, kylančius iš atitinkamų Sąjungos teisės aktų nuostatų ir susijusius su konkrečiomis Institucijos užduotimis. Tačiau pareiga laikytis konfidencialumo ir saugoti profesinę paslaptį neturėtų trukdyti Institucijai bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis nacionalinėmis ar Sąjungos institucijomis ar įstaigomis, su jomis keistis informacija ar ją joms atskleisti, jei tai būtina jų atitinkamoms užduotims atlikti ir jei tokios pareigos dėl bendradarbiavimo ir keitimosi informacija numatytos Sąjungos teisėje; (56)nepažeidžiant konfidencialumo pareigų, kurios Institucijos darbuotojams ir atstovams taikomos pagal atitinkamas Sąjungos teisės nuostatas, Institucijai turėtų būti taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001. Atsižvelgiant į konfidencialumo ir profesinės paslapties apribojimus, susijusius su Institucijos vykdomomis priežiūros bei FŽP veiklos rėmimo ir koordinavimo užduotimis, tokia prieigos teisė neturėtų apimti konfidencialios informacijos, kurią tvarko Institucijos darbuotojai. Visų pirma konfidencialiais turėtų būti laikomi visi Institucijos ir ES FŽP veiklos duomenys arba su tokiais veiklos duomenimis susijusi informacija, kurią Institucija turi dėl to, kad vykdo užduotis ir veiklą, susijusią su FŽP veiklos rėmimu ir koordinavimu. Kalbant apie priežiūros užduotis, prieiga prie Institucijos, finansų priežiūros institucijų ar įpareigotųjų subjektų informacijos ar duomenų, gautų vykdant su tiesiogine priežiūra susijusias užduotis ir veiklą, iš esmės taip pat turėtų būti laikoma konfidencialia ir neturėtų būti atskleidžiama. Tačiau nurodyta konfidenciali informacija, susijusi su priežiūros procedūra, gali būti visiškai arba iš dalies atskleista įpareigotiesiems subjektams, kurie yra tokios priežiūros procedūros šalys, atsižvelgiant į teisėtus juridinių ir fizinių asmenų, išskyrus atitinkamą šalį, interesus apsaugoti savo komercines paslaptis; (57)nepažeidžiant konkrečios kalbų vartojimo tvarkos, kuri galėtų būti priimta kovai su pinigų plovimu skirtoje priežiūros sistemoje ir taikoma atrinktiesiems įpareigotiesiems subjektams, Institucijai turėtų būti taikomas Tarybos reglamentas Nr. 1, o visas vertimo paslaugas, kurių gali prireikti tam, kad Institucija galėtų veikti, turėtų teikti Europos Sąjungos įstaigų vertimo centras; (58)nedarant poveikio valstybių narių ir jų institucijų pareigoms, asmens duomenų tvarkymas šio reglamento pagrindu pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencijos tikslais turėtų būti laikomas būtinu siekiant atlikti užduotį, vykdomą viešojo intereso labui arba naudojantis Institucijai suteiktais oficialiais įgaliojimais, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2018/1725 5 straipsnį ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 2016/679 6 straipsnį. Rengdama bet kokias priemones ar priimdama bet kokius sprendimus, kurie gali turėti didelį poveikį asmens duomenų apsaugai, Institucija, siekdama išvengti darbo dubliavimo, prireikus turėtų glaudžiai bendradarbiauti su Europos duomenų apsaugos valdyba, įsteigta Reglamentu (ES) 2016/679, ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, kurio pareigybė įsteigta Reglamentu (ES) 2018/1725; (59)Institucija turėtų užmegzti bendradarbiavimo ryšius su atitinkamomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis, įskaitant Europolą, Eurojustą, Europos prokuratūrą ir Europos priežiūros institucijas, t. y. Europos bankininkystės instituciją, Europos vertybinių popierių ir rinkų instituciją ir Europos draudimo ir profesinių pensijų instituciją. Siekdama pagerinti tarpsektorinę priežiūrą ir užtikrinti geresnį prudencinės priežiūros institucijų ir už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų bendradarbiavimą, Institucija taip pat turėtų užmegzti bendradarbiavimo ryšius su institucijomis, kompetentingomis vykdyti finansų sektoriaus įpareigotųjų subjektų prudencinę priežiūrą, įskaitant Europos Centrinį Banką, sprendžiant klausimus, susijusius su Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1024/2013 jam pavestais uždaviniais, taip pat su pertvarkymo institucijomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2014/59/ES 3 straipsnyje, ir paskirtosiomis indėlių garantijų sistemų institucijomis, kaip apibrėžta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 18 punkte. Šiuo tikslu Institucija turėtų galėti sudaryti susitarimus arba susitarimo memorandumus su tokiomis įstaigomis, taip pat ir dėl keitimosi informacija, kuri būtina atitinkamoms Institucijos ir šių įstaigų užduotims vykdyti. Institucija turėtų dėti visas pastangas, kad su tokiomis įstaigomis jų prašymu dalytųsi informacija, laikydamasi teisinių apribojimų, įskaitant duomenų apsaugos teisės aktus. Be to, Institucija turėtų sudaryti sąlygas veiksmingai keistis informacija tarp visų finansų priežiūros institucijų, priklausančių kovai su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu skirtai priežiūros sistemai, ir pirmiau minėtų institucijų, o toks bendradarbiavimas ir keitimasis informacija turėtų vykti struktūrizuotai ir efektyviai;

(60)kai kuriose valstybėse narėse viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės tampa vis svarbesniais FŽP, įvairių nacionalinių priežiūros ir teisėsaugos institucijų bei įpareigotųjų subjektų bendradarbiavimo ir keitimosi informacija forumais. Jei Institucija veiktų kaip tiesioginės atrinktųjų įpareigotųjų subjektų, kurie yra viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės dalis bet kurioje valstybėje narėje, priežiūros institucija, Institucijai taip pat galėtų būti naudinga dalyvauti tokioje partnerystėje, laikantis atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos ar institucijų, kurios įsteigė tokią viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę, nustatytų sąlygų ir gavus aiškų jų sutikimą; (61)atsižvelgiant į tai, kad priežiūros, administracinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas yra labai svarbus siekiant sėkmingai kovoti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, o tam tikros Sąjungos institucijos ir įstaigos turi konkrečias užduotis ar įgaliojimus šioje srityje, Institucija turėtų užtikrinti, kad ji galėtų bendradarbiauti su tokiomis institucijomis ir įstaigomis, visų pirma su OLAF, Europolu, Eurojustu ir Europos prokuratūra. Jei reikia nustatyti konkrečius darbo tvarkos susitarimus arba sudaryti Institucijos ir šių įstaigų bei institucijų susitarimo memorandumus, Institucija turėtų turėti galimybę tai padaryti. Susitarimas turėtų būti strateginio ir techninio pobūdžio, juo neturėtų būti numatoma keistis Institucijos turima konfidencialia ar veiklos informacija ir turėtų būti atsižvelgiama į kitų Sąjungos institucijų, įstaigų, organų ar agentūrų jau vykdomas užduotis, susijusias su pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo prevencija ir kova su jais; (62)kadangi tiek pirminiai nusikaltimai, tiek pats pinigų plovimo nusikaltimas dažnai yra pasaulinio masto ir kadangi Sąjungos įpareigotieji subjektai taip pat vykdo veiklą trečiosiose valstybėse, veiksmingas bendradarbiavimas su visomis atitinkamomis trečiųjų valstybių institucijomis ir priežiūros, ir FŽP veikimo srityse yra labai svarbus stiprinant Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą. Atsižvelgiant į specifinį Institucijos tiesioginės ir netiesioginės priežiūros ir su FŽP bendradarbiavimu susijusių užduočių ir įgaliojimų visumos pobūdį, ji turėtų galėti aktyviai dalyvauti tokiuose išorės bendradarbiavimo susitarimuose. Konkrečiai, Institucijai turėtų būti suteikti įgaliojimai užmegzti ryšius ir sudaryti administracinius susitarimus su trečiųjų valstybių institucijomis, turinčiomis reguliavimo, priežiūros ir su FŽP susijusią kompetenciją. Institucijos vaidmuo galėtų būti itin naudingas tais atvejais, kai kelių Sąjungos valdžios institucijų ir FŽP santykiai su trečiųjų valstybių institucijomis yra susiję su klausimais, kurie patenka į Institucijos užduočių sritį. Tokiais atvejais Institucijai turėtų tekti pagrindinis vaidmuo sudarant palankias sąlygas šiems santykiams palaikyti; (63)kadangi Institucija turės visus įgaliojimus ir užduotis, susijusias su tiesiogine ir netiesiogine visų įpareigotųjų subjektų priežiūra, būtina, kad šie įgaliojimai būtų konsoliduoti vienoje Sąjungos įstaigoje ir nekiltų konfliktų dėl kompetencijos su kitomis Sąjungos įstaigomis. Todėl Europos bankininkystės institucijai neturėtų likti užduočių ir įgaliojimų, susijusių su kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, o atitinkami Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1093/2010 straipsniai turėtų būti išbraukti. Europos bankininkystės institucijai šioms užduotims vykdyti skirti ištekliai turėtų būti perduoti Institucijai. Atsižvelgiant į tai, kad visos trys Europos priežiūros institucijos (EBI, ESMA ir EIOPA) bendradarbiaus su Institucija ir kad jos gali dalyvauti Priežiūros klausių bendrosios valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis, tokia pati galimybė turėtų būti suteikta Institucijai dalyvauti Europos priežiūros institucijų Priežiūros tarybos posėdžiuose. Tais atvejais, kai atitinkamos priežiūros tarybos svarsto arba sprendžia klausimus, kurie yra svarbūs vykdant Institucijos užduotis ir įgaliojimus, Institucija turėtų turėti galimybę dalyvauti jų posėdžiuose stebėtojos teisėmis. Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti Reglamento (ES) Nr. 1093/2010, Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1094/2010, Europos Parlamento ir Tarybos reg