Tarybos ir Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvados dėl kartų aspekto propagavimo jaunimo reikalų srityje siekiant skatinti dialogą ir socialinę sanglaudą

(2022/C 495/03)

TARYBA IR TARYBOJE POSĖDŽIAVĘ VALSTYBIŲ NARIŲ VYRIAUSYBIŲ ATSTOVAI,

PRIPAŽINDAMI, KAD:

1. ES jaunimo strategijos 3-iuoju Europos jaunimo tikslu „Įtraukios visuomenės“ siekiama „suteikti daugiau erdvių, galimybių, išteklių ir programų siekiant puoselėti dialogą (1) ir socialinę sanglaudą, taip pat kovoti su diskriminacija ir segregacija“, o 4-uoju Europos jaunimo tikslu „Informacija ir konstruktyvus dialogas“ siekiama užtikrinti, kad jaunuoliai įsitrauktų į dalyvaujamąjį ir konstruktyvų dialogą;

2. remiantis esamomis galimybėmis Europos, nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, Europos jaunimo metais (2022 m.) pripažįstama, kad reikia suteikti jaunimui galių, jį gerbti, remti ir su juo bendradarbiauti, siekiant užtikrinti, kad vykdant politinius veiksmus visose politikos srityse būtų tinkamai atsižvelgiama į jo interesus ir poreikius (2). Jaunimo politikos kartų aspektas yra labai svarbus, kad būtų pasiekti Europos metų tikslai ir socialiniu požiūriu darniu būdu užtikrintas jų palikimas;

3. darbas su jaunimu gali, be kita ko, padėti įtraukti jaunuolius iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčius jaunuolius, įskaitant tuos, kurie turi mažiau galimybių, į įvairių rūšių kartų projektus ir veiklą ir gali būti vertinga priemonė skatinant kartų dialogą, kartų solidarumą ir nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu, taip pat kuriant teigiamus skirtingų kartų žmonių santykius;

4. jaunimo reikalų tarybos, jaunimo organizacijos, darbo su jaunimu struktūros, jaunimo tinklai ir neformalios jaunimo grupės gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant kartų dialogą, nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu ir kartų solidarumą. Remdamiesi jaunimo praktine patirtimi (3) ir žiniomis jie kuria eksperimentinę erdvę ir gali prisidėti prie novatoriškų kartų tarpusavio bendradarbiavimo sprendinių ir būdų atradimo;

5. COVID-19 pandemija ir Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą, sukėlęs precedento neturintį Ukrainos pabėgėlių antplūdį į Europą 2022 m., parodė, kad visų amžiaus grupių savanoriai yra svarbūs visuomenėms, nes skatina visuomenės atsparumą krizinėse situacijose. Jaunuoliai, vykdę savanorišką veiklą valstybėse narėse pandemijos metu ir kilus pabėgėlių antplūdžiui, parodė turintys potencialo puoselėti kartų solidarumą ir kurti kartų – tarp jaunimo ir kitų amžiaus grupių – tarpusavio ryšius (4);

6. įvairių kartų savanoriška veikla suburia jaunesnio ir vyresnio amžiaus žmones į tikslingą ir abipusiškai naudingą veiklą, programas ir projektus, kuriais skatinamas kartų solidarumas, geresnis kartų tarpusavio supratimas ir pagarba, ir padeda kurti darnesnes bendruomenes;

7. skaitmeninė atskirtis rodo ilgalaikę nelygybę ugdant įgūdžius ir sudarant galimybes naudotis naujomis technologijomis. Komisijos žaliojoje knygoje dėl senėjimo pripažįstama, kad „investicijos į skaitmeninius įgūdžius, bendruomenės stiprinimas ir kartų sanglauda gali padėti išvengti psichikos sveikatos ir savijautos blogėjimo ir sumažinti nelygybę“ (5). Dalijimasis skaitmeniniais įgūdžiais ir žiniomis yra sritis, kurioje jaunimas gali atlikti pirmaujantį vaidmenį ir padėti ugdyti stipresnį kartų tarpusavio ryšio su už save vyresniais žmonėmis jausmą (6);

8. tokios ES programos ir iniciatyvos kaip „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusas, ES jaunimo dialogas, 2022 m. – Europos jaunimo metai, Konferencija dėl Europos ateities, naujasis europinis bauhauzas, taip pat Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESI fondai), įskaitant „Europos socialinio fondo +“ iniciatyvą ALMA (angl. Aim, Learn, Master, Achieve (siekti, mokytis, išmokti, pasiekti)) ir Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonę („NextGenerationEU“), gali būti vertingos priemonės skatinant kartų dialogą ir propaguojant kartų solidarumą jaunimo reikalų srityje vietos, regionų, nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Savanoriška ir solidarumo veikla grindžiami projektai yra puikus įrodymas, kad jaunimas yra pasiryžęs aktyviai dalyvauti, be kita ko, užtikrinant kartų dialogą ir solidarumą;

9. labai svarbu nešališkumą skirtingų kartų atžvilgiu propaguoti įgyvendinant su jaunimu susijusių sričių politiką (7) visais lygmenimis, ypač kaimo, atokiuose, periferiniuose, mažiau išsivysčiusiuose ir atokiausiuose regionuose. Mažėjanti jaunesnių kartų dalis įvairiose valstybėse narėse (8) ir protų nutekėjimas yra rimtas iššūkis daugeliui šių bendruomenių, todėl labai svarbu daugiau dėmesio skirti nešališkumui skirtingų kartų atžvilgiu formuojant palankią su jaunimu susijusių sričių politiką sanglaudai užtikrinti (9);

10. sudarant palankesnes sąlygas kartų aspekto integravimui į su jaunimu susijusių sričių politiką ir darbo su jaunimu paslaugų teikimą, turi būti užtikrinta lyčių lygybė (10). Tam reikia ne tik vyriausybių, bet ir pilietinės visuomenės, įskaitant jaunimo organizacijas, jaunimo lyderius, su jaunimu dirbančius asmenis, žiniasklaidą ir privatųjį sektorių, pastangų;

11. ES jaunimo dialogo iniciatyva, didžiausias ES jaunimo dalyvavimo mechanizmas, ir Europos Tarybos bendro valdymo sistema suteikia erdvę konceptualizuoti kartų dialogą kaip procesą, kuriame skirtingų amžiaus grupių žmonės turi erdvę bendriems svarstymams ir bendrai kūrybai. 2022 m. liepos 11–13 d. Prahoje vykusioje ES jaunimo konferencijoje jaunuoliai išreiškė nuomonę, kad kartų dialogas neturėtų pakeisti tiesioginio jaunimo dialogo su politikos formuotojais, jis turėtų vykti kartu.

MANO, KAD:

12. svarbu skatinti tiek jaunimo tarpusavio, tiek jo ir vyresnių kartų dialogą. Įvairių kartų patirties ir kompetencijų sutelkimo nauda yra didelė ir padeda kurti taikias ir darnias visuomenes, grindžiamas abipuse pagarba, empatija, solidarumu ir visų amžiaus grupių poreikių supratimu;

13. jaunimo įsitraukimas į kartų dialogą ir kartų solidarumo projektus, įskaitant savanorišką veiklą, suteikia jaunimui galimybę įgyti universaliųjų gebėjimų ir socialinių įgūdžių, kuriuos jis gali pritaikyti kitose savo gyvenimo srityse. Aktyvus įvairių kartų dalyvavimas kartų dialoge padeda ugdyti bendravimo įgūdžius ir abipusį gebėjimą prisitaikyti, taip pat padeda didinti visuomenės atsparumą ir gerovę užtikrinant socialinį dalyvavimą, puoselėjant socialinius ryšius ir užkertant kelią socialinei izoliacijai;

14. nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu skatinimas taikant holistinį ir į ateitį orientuotą požiūrį į su jaunimu susijusių sričių politikos plėtojimą prisideda prie socialinės sanglaudos. Politikos formuotojai, remiami tyrėjų, su jaunimu dirbančių asmenų, jaunimo organizacijų, kitų specialistų (11) ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, turėtų parodyti tvirtą politinį įsipareigojimą kovoti su nelygybe tiek tarp tos pačios kartos narių, tiek tarp įvairių kartų ir spręsti kartų tarpusavio iššūkius. Jie turėtų turėti prieigą prie esamų nacionalinių ar europinių duomenų ir įrodymų, suskirstytų pagal amžių, kuriais būtų stebimos jaunuolių iš įvairios aplinkos ir įvairias gyvenimo sąlygas turinčių jaunuolių bei įvairių amžiaus grupių nelygybės apraiškos;

15. politikos formuotojai, jaunimo organizacijos, įskaitant vietos jaunimo reikalų tarybas, jaunimas, su jaunimu dirbantys asmenys, jaunimo lyderiai, tyrėjai, pedagogai ir kiti atitinkami suinteresuotieji subjektai turėtų, kai aktualu, apsvarstyti papildomų priemonių ir novatoriškų požiūrių, kurie galėtų suburti jaunimą ir kitas amžiaus grupes sprendimų priėmimo procesuose, galimybę;

16. turi būti gerbiamas kartų heterogeniškumas, atsižvelgiant į skirtingas individualias ir grupines savybes, įskaitant psichinius ir fizinius gebėjimus bei socioekonomines sąlygas, ir jų palaikomas identitetas, kad visos kartos turėtų lygias galimybes visapusiškai ir veiksmingai dalyvauti kartų dialoge visais sprendimų priėmimo lygmenimis, darančiais poveikį jų asmeniniam, profesiniam ir socialiniam gyvenimui;

17. svarbu remti su jaunimu dirbančius samdomus ir savanorius asmenis skatinant ir įgyvendinant kartų aspektą jų darbe. Samdomų ir savanorių su jaunimu dirbančių asmenų švietimas ir mokymas kartų aspekto klausimais, kai tinkama, turėtų būti pritaikytas, kad būtų skatinamas kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu darbo su jaunimu paslaugų teikimo ir savanoriškos veiklos srityse;

18. reikėtų išnagrinėti galimybes tyrėjams dalyvauti rengiant ilgalaikes struktūrines priemones kartų solidarumui ir tarpusavio teisingumui skatinti, pavyzdžiui, nustatant rodiklius, susijusius su nešališkumu skirtingų kartų atžvilgiu, arba rengiant periodines mokslinių tyrimų publikacijas, kuriose būtų nagrinėjamas nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu;

19. novatoriškos kartų dialogo iniciatyvos, kuriomis siekiama ugdyti skaitmeninius įgūdžius, gali paskatinti jaunuosius europiečius sudaryti palankesnes sąlygas savo bendraamžiams ir vyresnio amžiaus žmonėms dalyvauti skaitmeninėje pertvarkoje. Tokios iniciatyvos, kuriomis siekiama įgalinti bendruomenes stiprinti savo skaitmeninio raštingumo įgūdžius, gali sumažinti bendruomenės narių vienišumą, prisidėti prie jų gerovės, padidinti jų socialinę įtrauktį ir taip padėti kurti darnias bendruomenes;

20. darnaus vystymosi sąvoka, kaip nurodyta Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tiksluose, ir būtinybė stiprinti jos socialinį aspektą apima aktyvų visų amžiaus grupių piliečių dalyvavimą kuriant saugias, įtraukias ir darnias bendruomenes. Visuomeninį įvairių amžiaus grupių poreikių ir atsakomybės pripažinimą galima sustiprinti organizuojant renginius ir savanorišką veiklą, suburiančius įvairių amžiaus grupių atstovus, kad jaunesnėms ir vyresnėms kartoms būtų suteikta galimybė bendrauti ir keistis nuomonėmis su tvaria Europa susijusiomis temomis;

21. kartų įvairovės supratimas turi svarbių pasekmių stiprinant gebėjimus plėtoti sveikus kartų santykius ir socialinę sanglaudą. Siekiant skatinti jaunesnių ir vyresnių kartų dialogą, galimybė įsitraukti į kartų dialogą taip pat turėtų būti suteikta vaikams, kad būtų sukaupta bendra konstruktyvaus dialogo patirtis, nuo ankstyvo amžiaus plėtojant abipusę pagarbą ir empatiją.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ ATITINKAMAIS LYGMENIMIS:

22. didinti politikos formuotojų informuotumą apie nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu aspektus ir teikti jiems įrodymus, informaciją, duomenis bei kitus atitinkamus išteklius, kurių formuojant politiką reikia siekiant stiprinti lygybę nepaisant amžiaus;

23. išnagrinėti galimybes į jaunimo strategijas ir politiką, kai tinkama, įtraukti tikslus ir priemones, atspindinčius kartų aspektą. Šie tikslai ir priemonės turėtų būti plėtojami remiantis žiniomis, įrodymais ir gerąja praktika ir konsultuojantis su įvairiomis jaunimo grupėmis, jam atstovaujančiomis organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, kad būtų pasiekta labiau visų jų poreikius atitinkančių ir įtraukesnių politikos rezultatų;

24. glaudžiai bendradarbiaujant su jaunimo organizacijomis, jaunimo reikalų tarybomis ir vietos, regionų ir nacionalinėmis valdžios institucijomis bei bendruomenėmis, skatinti ir palengvinti konsultacijas su jaunimu ir jo aktyvų bei prasmingą dalyvavimą plėtojant, įgyvendinant ir vertinant visų su jaunimu susijusių sričių politikos kartų aspektą;

25. sudaryti palankesnes sąlygas kurti galimybes ir prieinamas erdves, kad jaunimas galėtų įsitraukti į prasmingą kartų dialogą viešuosiuose sprendimų priėmimo procesuose visose politikos srityse, kurios daro poveikį jų gyvenimui ir gerovei, įgyvendinant tikslines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos įtraukti, visų pirma, mažiau galimybių turinčius jaunuolius ir nepakankamai atstovaujamas jaunimo grupes;

26. išnagrinėti būdus, kaip suteikti erdvę politikos formuotojams, tyrėjams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimui suburti, kad jie galėtų kurti kartų dialogo priemones, pavyzdžiui, kartų dialogo priemonių rinkinius, ir sudaryti palankesnes sąlygas vienodai prieigai gauti informaciją apie tai, kaip jaunimo balsas gali būti išgirstas išnaudojant kartų dialogo galimybes;

27. išnaudoti Europos solidarumo korpuso ir „Erasmus+“ programų teikiamas galimybes remti jaunimo organizacijų ir jaunimo gebėjimų stiprinimo strategijų, kurios padeda plėtoti bendruomenės savanorišką veiklą kuriant partnerystes, atspindinčias visos bendruomenės įvairovę ir skirtingų kartų poreikius, rengimą ir įgyvendinimą;

28. išnagrinėti galimybes, kuriomis esamos kompetencija grindžiamos (12) formaliojo ir neformaliojo švietimo, mokymosi ir mokymo darbo su jaunimu srityje sistemos galėtų padėti atspindėti kartų aspektą darbo su jaunimu veikloje.

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR EUROPOS KOMISIJOS ATITINKAMOSE JŲ KOMPETENCIJOS SRITYSE IR ATITINKAMAIS LYGMENIMIS, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

29. išnagrinėti, kaip naudojamasi esamomis gairėmis, priemonių rinkiniais (13) ir mechanizmais, pavyzdžiui, piliečių forumais (14), kad būtų remiamas jaunimo aspekto integravimas į sektorių politiką ir taip būtų užtikrintas politikos suderinamumas, kad vykdoma politika ir teikiamos paslaugos labiau atitiktų jaunimo poreikius;

30. toliau naudotis esamais dalyvavimo mechanizmais ir platformomis, pavyzdžiui, jaunimo parlamento modeliavimo sesijomis ir dialogu politikos klausimais su politikos formuotojais vietos, nacionaliniu, regionų ir Europos lygmenimis, siekiant skatinti kartų dialogą tarp jaunimo ir suinteresuotųjų subjektų, turinčių sprendimų priėmimo įgaliojimus, visais lygmenimis;

31. naudotis esamais tinklais ir priemonėmis, įskaitant „Eurodesk“ ir Europos jaunimo portalą, kad būtų platinama patogi naudoti informacija apie įvairias ES galimybes rengti ir įgyvendinti projektus ir iniciatyvas, kuriais remiamas kartų dialogas, kartų solidarumas ir nešališkumas skirtingų kartų atžvilgiu;

32. sudaryti palankesnes sąlygas keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, apimančiais bendrą jaunesnio ir vyresnio amžiaus piliečių dalyvavimą solidarumo veikloje, taip pat bendruomeninį planavimą, kaip numatyta tokiose programose kaip „Erasmus+“ ir Europos solidarumo korpusas, ir mokymąsi visą gyvenimą naudojantis esamomis ES priemonėmis ir platformomis, kad vietos bendruomenėse didėtų socialinė sanglauda;

33. organizuoti tarpusavio mokymosi veiklą, pavyzdžiui, seminarus, bendraamžių tarpusavio mokymosi veiklą ar kitų atitinkamų formų įvairių politikos sričių suinteresuotųjų subjektų, jaunimo ir jaunimo organizacijų bendradarbiavimą kartų dialogo, kartų solidarumo ir nešališkumo skirtingų kartų atžvilgiu klausimais;

34. pagal esamą finansinę programą ir programas remti galimybes kurti jaunimui skirtas erdves ir iniciatyvas ir, kai įmanoma, tų galimybių ieškoti. Siekiant sustiprinti socialinę sanglaudą, sudaryti jam sąlygas plėtoti veiklą, kuria skatinamas kartų dialogas, ir joje dalyvauti.

PRAŠO EUROPOS KOMISIJOS, LAIKANTIS SUBSIDIARUMO PRINCIPO:

35. skatinti jaunimo politikos ir kitų su jaunimu susijusių sričių politikos ir programų sinergiją, kad būtų pasiekti ES jaunimo strategijos tikslai, įskaitant Europos jaunimo 3-iąjį tikslą „Įtraukios visuomenės“ ir 4-ąjį tikslą „Informacija ir konstruktyvus dialogas“, kartu su pastarojo tikslo uždaviniais įtraukiant dialogą ir socialinę sanglaudą, taip pat užsiangažavimą dalyvauti pagarbiame ir nesmurtiniame dialoge;

36. pabrėžti ES jaunimo reikalų koordinatoriaus vaidmenį didinant informuotumą apie poreikį atsižvelgti į kartų tarpusavio aspektus visose atitinkamose politikos srityse;

37. sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis gerosios praktikos pavyzdžiais, susijusiais su kartų dialogo ir kartų solidarumo skatinimu, naudojantis Europos jaunimo portalu, Jaunimo vikiu ir ES programomis bei iniciatyvomis, pavyzdžiui, „Erasmus+“, Europos solidarumo korpusu, programa „Kūrybiška Europa“ ir naujuoju europiniu bauhauzu.

PRAŠO VISŲ SUBJEKTŲ, DALYVAUJANČIŲ EUROPOS BENDRADARBIAVIMO JAUNIMO REIKALŲ SRITYJE VEIKLOJE:

38. propaguoti Europos kartų solidarumo dieną, kuri nuo 2009 m. kasmet minima balandžio 29 d. ir yra puiki galimybė Sąjungai atnaujinti savo įsipareigojimą stiprinti kartų solidarumą ir bendradarbiavimą, kad būtų remiama sąžininga ir tvari visuomenė (15);

39. skatinti kartų dialogą siekiant kovoti su diskriminacija dėl amžiaus ir amžizmu, suburiant skirtingo amžiaus grupes ir suteikiant joms galimybę geriau pažinti vienoms kitas, mokytis vienoms iš kitų ir bendradarbiauti kasdieniame gyvenime;

40. bendromis pastangomis įgyvendinti 4-ąjį Europos jaunimo tikslą įtraukiant įvairias kartas per bendrą veiklą, kuria siekiama įtraukti vietos bendruomenes į kovą su tikslinėmis dezinformacijos ir propagandos kampanijomis. Kai tinkama, reikėtų įvertinti gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis programas, kuriomis siekiama didinti visuomenės atsparumą kryptingų dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijų akivaizdoje, ir apsvarstyti galimybę jas plėsti tiek formaliojo švietimo, tiek neformaliojo mokymosi aplinkoje. Tai ypač svarbu atsižvelgiant į dezinformacijos ir klaidingos informacijos kampanijas krizinėje situacijoje, pavyzdžiui, COVID-19 pandemijos ir Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą 2022 m. atveju.

(1) Šiose Tarybos išvadose „dialogas“ reiškia „kartų dialogą“.

(2) 2021 m. gruodžio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas (ES) 2021/2316 dėl Europos jaunimo metų (2022 m.), OL L 462, 2021.12.28, p.1.

(3) Jaunimo praktinė patirtis reiškia jaunuolių įžvalgas apie tai, su kuo jie susidūrė ir kas gerai veikia ir funkcionuoja.

(4) Valstybių narių atsakymai į periodiškai atnaujinamus klausimynus apie priemones, kurias valstybės narės priėmė švietimo ir jaunimo reikalų srityje COVID-19 pandemijos metu pirmininkaujant Kroatijai, Vokietijai, Portugalijai ir Slovėnijai.

(5) Komisijos žalioji knyga dėl senėjimo „Kartų solidarumo ir tarpusavio atsakomybės puoselėjimas“, COM(2021) 50 final, OL C 50, 2021 1 27, p. 21.

(6) EURACTIV special report. Golden years: Opportunities for Europe’s ageing population, 22 June 2022, with a reference to Edwards Lifesciences’ Unifying Generations: Building the Pathway to Intergenerational Solidarity, 21 June 2022.

(7) Su jaunimu susijusių sričių politika – politika, kuri daro poveikį jaunimo gyvenimui ir kurios neatsiejama sudedamoji dalis yra jaunimo gyvenimo sąlygų ir galimybių gerinimas, taip pat lygių galimybių dalyvauti ekonominiame, socialiniame ir politiniame gyvenime rėmimas.

(8) UNECE Policy Brief on Ageing No. 18, March 2017.

(9) Remiamojo pobūdžio su jaunimu susijusių sričių politika grindžiama jaunimo poreikių įvertinimu ir apima įvairius viešosios politikos aspektus, kurie nėra įtraukti į bendresnės politikos dokumentus, pavyzdžiui, gerovę, psichikos sveikatą, būstą, galimybes naudotis infrastruktūra ar paslaugomis ir t. t.

(10) 2020–2025 m. lyčių lygybės strategijoje pateikiami Europos Komisijos darbo lyčių lygybės srityje apmatai ir nustatomi 2020–2025 m. laikotarpio politikos tikslai ir pagrindiniai veiksmai. Komisijos komunikatas, COM(2020) 152 final.

(11) Šiose Tarybos išvadose terminas „kitas specialistas“ reiškia asmenį, kuris, priklausomai nuo skirtingų nacionalinių aplinkybių, paprastai laikomas mentoriumi, pedagogu, mokslo bendruomenės nariu, instruktoriumi ar profesijos mokytoju ir kuris teikia nurodymus ar mokymus politikos formuotojams, su jaunimu dirbantiems asmenims ir jaunimo reikalų srityje dirbantiems savanoriams, kad jie galėtų įgyti darbui ar veiklai reikalingų įgūdžių.

(12) Council of Europe, Recommendation CM/Rec(2017)4 of the Committee of Ministers to Member States on youth work (Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2017)4 valstybėms narėms dėl darbo su jaunimu).

(13) OECD (2020), Governance for Youth, Trust and Intergenerational Justice: Fit for All Generations? OECD Public Governance Reviews, OECD Publishing, Paris or United Nations Youth Strategy, youth marker methodology, Youth 2030 Working with and for young people.

(14) COM(2022) 404 final: piliečių forumai suteikia piliečiams galimybę kartu apmąstyti jiems aktualias temas. Pavyzdžiui, Europos piliečių forumai buvo vienas iš esminių Konferencijos dėl Europos ateities elementų. Kaip ir per Konferenciją, piliečiai į juos turėtų būti atrenkami atsitiktinės atrankos būdu, tačiau jie turėtų atspindėti Europos įvairovę ir demografiją. Trečdalį dalyvių turėtų sudaryti jaunimas. Kai tikslinga, piliečių ataskaita turėtų būti integruota į poveikio vertinimą, kuriame apibendrinami šių dalyvaujamojo ir svarstomojo procesų rezultatai. Jei visi dalyviai būtų vien jaunimas, tai būtų „jaunimo testas“. Pirmas toks naujos kartos piliečių forumas bus sukurtas 2022 m. pranešimo apie Sąjungos padėtį kontekste.

(15) 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 940/2011/ES dėl Europos aktyvaus senėjimo ir kartų solidarumo metų (2012) (OL L 246/5, 2011 9 23).