KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Penkioliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai /* COM/2014/0706 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS CENTRINIAM BANKUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Penkioliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai 1. Įžanga 2014 m. liepos 23 d. Taryba nusprendė, kad Lietuva atitinka būtinas euro įvedimo sąlygas[1]. Lietuva eurą įsives 2015 m. sausio 1 d. (toliau – euro įvedimo diena). Taigi bendras euro zonos narių skaičius bus devyniolika, dabar įskaitant ir visas tris Baltijos valstybes. Neatšaukiamas perskaičiavimo kursas – 3,45280 Lietuvos lito už vieną eurą[2], t. y. toks pats kaip ir anksčiau buvęs centrinis lito kursas pagal ES valiutų kurso mechanizmą II (VKM II). Lietuvoje jau prasidėjo paskutinis praktinio pasirengimo euro įvedimui etapas. Po pirmojo Komisijos pranešimo apie Lietuvos praktinį pasirengimą[3] šiame pranešime vertinama tolesnė pažanga, padaryta nuo 2014 m. birželio mėn. vidurio iki rugsėjo mėn. pabaigos. Jame vertinamas pasirengimas įvesti grynuosius eurus, priemonės, kurių imtasi siekiant apsaugoti vartotojus euro įvedimo laikotarpiu, kaip antai Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumas, ir informavimo kampanija. Prie šio pranešimo pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsami informacija apie pasirengimą euro įvedimui likusiose ES valstybėse narėse, kuriose bendra valiuta dar neįvesta ir kurios neturi teisinės galimybės atsisakyti ją įsivesti. 2. Pasirengimo įvesti eurą Lietuvoje padėtis Pateikus paskutinį Komisijos pranešimą, Lietuvos valdžios institucijos ir procese dalyvaujančios suinteresuotosios šalys padarė didelę praktinio pasirengimo pažangą. 2.1. Euro įvedimo organizavimas, teisinės sistemos pritaikymas ir viešojo sektoriaus pasirengimas 2013 m. birželio 26 d. Vyriausybė patvirtino ir 2013 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. birželio mėn. iš dalies pakeitė Lietuvos nacionalinį euro įvedimo planą[4]. Jį papildo Nacionalinio euro įvedimo plano įgyvendinimo priemonių planas[5]. Pasirengimas gerokai įsibėgėjo. Vyksta teisinės sistemos pritaikymas. Per rudens sesiją Seimas svarsto maždaug 120 teisės aktų projektų, susijusių su euro įvedimu. Daugiau kaip 200 Lietuvos centrinės valdžios ir savivaldybių sektoriaus darbuotojų dalyvavo mokymuose apie euro įvedimą ir jo praktinį poveikį, kad galėtų tą informaciją perduoti kolegoms. Šiuo metu rengiami euro įvedimo procese dalyvaujančių viešųjų įstaigų nenumatytų atvejų planai, įskaitant tų planų sąveikumo planavimą. Atsižvelgiant į didesnę saugumo riziką policijos pareigūnams surengti specialūs mokymai ir numatytos grynųjų pinigų vežimo sektoriaus vykdomo grynųjų pinigų vežimo saugos didinimo priemonės per euro įvedimo procesą. 2.2. Pasirengimas grynųjų pinigų pakeitimui Lietuva taikys „didžiojo sprogimo“ euro įvedimo scenarijų[6] ir nustatys 15 kalendorinių dienų dviejų valiutų apyvartos laikotarpį. Apyvartoje esančioms litų monetoms ir banknotams pakeisti ir 2015 m. būtinoms atsargoms užtikrinti reikia 370 mln. eurų monetų, kurių nacionalinėje pusėje vaizduojamas Vytis – ginkluotas riteris ant žirgo, ir įvairių nominalų 132 mln. eurų banknotų. 2014 m. liepos mėn. Tarybai priėmus sprendimą, Lietuvos monetų kalykla pradėjo kaldinti lietuviškas eurų monetas. Rugsėjo mėn. pabaigoje nukaldinta 45 % monetų kiekio, kurį reikia nukaldinti 2014 m. Reikiami eurų banknotai pasiskolinti iš Deutsche Bundesbank. Išankstinis pirminis eurų monetų paskirstymas kredito įstaigoms pradėtas 2014 m. spalio 1 d., o toks eurų banknotų paskirstymas turi būti pradėtas 2014 m. lapkričio 1 d. Išankstinis antrinis banknotų ir monetų paskirstymas komercinių bankų didžiausiems klientams prasidės 2014 m. gruodžio 1 d. Išankstinis antrinis paskirstymas pašto skyriams vyks tik gruodžio mėn. pabaigoje. Remiantis pirmosiomis sąmatomis, bendra išankstinio pirminio ir antrinio paskirstymo vertė – 703,7 mln. eurų (apytiksliai 32,5 mln. eurų banknotų ir 168,2 mln. eurų monetų). Lietuvos bankas 2014 m. kovo mėn. Grynųjų pinigų keitimo gairėse rekomenduoja, kad bankai, vertindami išankstinio paskirstymo poreikius, turi atsižvelgti į tai, kad pirmosiomis euro įvedimo dienomis daugiau reikia mažesniųjų nominalų banknotų. Pagal Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą, kurį 2014 m. liepos mėn. pasirašė Lietuvos bankas ir devyni komerciniai bankai, mažos įmonės palankiomis išankstinio antrinio paskirstymo sąlygomis gali pasinaudoti paskutinėmis penkiomis kalendorinėmis 2014 m. dienomis. Nuo gruodžio 1 d. plačioji visuomenė turės galimybę įsigyti 900 000 pradinių eurų monetų rinkinių. Supakuotuose į plastikinius maišelius pradiniuose rinkiniuose bus visų nominalų Lietuvos eurų monetų (vieno rinkinio vertė – 11,59 EUR). Pradiniai rinkiniai piliečiams bus parduodami trijuose Lietuvos banko grynųjų pinigų tarnybos skyriuose, 343 bankų skyriuose ir mažiausiai 330 pašto skyrių. Mažmenininkai gali pasirinkti iš dviejų dydžių pradinių rinkinių: rinkinių, kurių vertė po 111 EUR (numatomas skaičius – 60 000 rinkinių), ir 50 000 rinkinių, kurių vertė po 200 EUR. Be to, nuo euro įvedimo dienos bus galima įsigyti specialius rinkinius kolekcionieriams (kiekvieno rinkinio vertė – 3,88 EUR): 35 000 blizgančių, apyvartoje nebuvusių monetų rinkinių ir 7 000 veidrodinio paviršiaus, matinio reljefo kokybės (proof) monetų rinkinių. Kad dviejų valiutų apyvartos laikotarpis būtų lengvesnis, bus labai svarbu iki euro įvedimo dienos apyvartoje toliau mažinti grynųjų litų kiekį. Nuo 2014 m. pradžios apyvartoje esančių grynųjų litų nuo gana didelio kiekio sumažėjo tik 15 %. Vis dar reikia iš apyvartos išimti apie 80 mln. litų banknotų ir 1,2 mlrd. litų monetų. Grynieji litai turėtų būti iš apyvartos toliau nuosekliai išimami, įskaitant tikslinį didelio nominalo banknotų neišdavimą, kad 2014 m. pabaigoje likęs kiekis sudarytų 50 %. Laikydamiesi su Lietuvos banku pasirašyto memorandumo, komerciniai bankai klientus skatins grynuosius litus padėti į banko sąskaitas ir mokėjimus atlikti ne grynaisiais pinigais. Be to, bankai klientus informuos apie atsiskaitymo ne grynaisiais pinigais pranašumus. Nemokamai banknotų indėlį jau galima padėti bankomatuose, kuriuose tai padaryti įmanoma, ir grynuosius pinigus priimančiuose bankomatuose (241-ame abiejų rūšių bankomate iš visų įrengtų 1 239 bankomatų). Šie abiejų rūšių bankomatai ir toliau priims litų banknotus net po euro įvedimo dienos, kai bankomatai išduos tik eurų banknotus. Reikėtų užtikrinti, kad euro įvedimo laikotarpiu techninę paramą klientams teiktų specialiai tam paskirti darbuotojai. Lietuvos bankas siūlo be jokių apribojimų iki euro įvedimo dienos keisti litų monetas į banknotus. Paprastai grąža euro įvedimo dieną turės būti duodama tik eurais. Tai bus didelis uždavinys mažmenininkams. Pagal memorandumą bankai susitarė artėjant 2014 m. pabaigai riboti didelio nominalo litų banknotų kiekį ir užtikrinti, kad vykdant išankstinį antrinį paskirstymą įmonės gautų mažesnio nominalo eurų banknotus. Be to, 2015 m. pradžioje bankų skyriuose ir bankomatuose bus išduodami tik mažesnio nominalo eurų banknotai. 2014 m. balandžio mėn. Lietuvos banko ir Finansų ministerijos priimtose Rekomendacijose verslui dėl grynųjų pinigų valdymo pabrėžiama, kad įmonės turi pakankamai apsirūpinti mažų nominalų eurų banknotais ir visų nominalų eurų monetomis grąžai. Euro įvedimo dieną visi 1 193 Lietuvos bankomatai išduos eurų banknotus pirmosiomis 2015 m. sausio 1 d. valandomis. Lietuvos bankų sektorių sudaro 312 bankų skyrių, teikiančių paslaugas grynaisiais pinigais. Šie skyriai ir 31 papildomas skyrius, kuris paprastai paslaugų grynaisiais pinigais neteikia, neribotai ir nemokamai teiks grynųjų pinigų (banknotų ir monetų) keitimo paslaugas iki 2015 m. birželio 30 d. 330 pašto skyrių nemokamai keis grynuosius litus iki 1 000 EUR per vieną operaciją iki 2015 m. kovo 1 d. Tuo pačiu laikotarpiu grynuosius litus nemokamai keis ir 11 kredito unijų. Dideles sumas (bankų skyriuose – daugiau kaip 15 000 LTL; Lietuvos paštas savo skyriams gali nustatyti skirtingas ribas) bus galima išsikeisti apie tai pranešus raštu prieš tris dienas. Nuo 2015 m. liepos 1 d. 89 bankų skyriai ir toliau teiks nemokamas neriboto kiekio grynųjų pinigų (litų banknotų) keitimo paslaugas dar šešis mėnesius. Lietuvos bankas nemokamai keis neribotą grynųjų litų sumą į eurus neribotą laikotarpį. Prekybos vietose esančių terminalų pritaikymas numatytas 2014 m. gruodžio mėn., kad 2015 m. sausio 1 d. iš karto būtų galima pradėti naudoti eurus. Kai kurie bankai ketina 2014 m. pabaigoje ir pirmosiomis dienomis po euro įvedimo dienos papildyti darbuotojų gretas tuose skyriuose, kur dirbama su grynaisiais pinigais, ir (arba) įrengti papildomų aptarnavimo vietų. Skyrių skaičiavimo įrenginiai ir saugyklos bus pritaikyti. Atsižvelgiant į tai, kad įprastos bankų skyrių darbo valandos Lietuvoje yra pakankamai ilgos, per euro įvedimo laikotarpį jų neketinama pailginti. Tačiau šių metų pabaigoje ir kitų metų pradžioje devyni komerciniai bankai pailgins klientų aptarnavimo skyrių darbo valandas. Numatoma, kad maždaug 50 skyrių bus atidaryti 2015 m. sausio 1 d., kuri Lietuvoje yra nedarbo diena, popietę ir 50 % visų bankų skyrių turėtų būti atidaryti sausio 3 d., šeštadienį. Pašto skyriai euro įvedimo dieną neveiks, bet veiks pirmąjį sausio mėn. savaitgalį. Iš 330 pašto skyrių 189 teikia įprastas grynųjų pinigų paslaugas ir sausio mėn. pailgins savo darbo valandas. Kitiems pašto skyriams euro įvedimo laikotarpiu padės mobiliųjų grupių darbuotojai, kurie grynųjų pinigų paslaugas teiks tris valandas per dieną. Komercinių bankų Lietuvos banke turimose sąskaitose lėšos bus įskaitomos tą pačią dieną, kai bus įneštos monetos, o patikslinimai bus atliekami suskaičiavus monetas. Bankai nurodė, kad laikysis tokio paties požiūrio verslo klientų (pvz., prekybos automatų operatorių), kurie priklauso nuo greito grynųjų įskaitymo, atžvilgiu, kad nebūtų vėluojama įskaityti įneštas monetas. Padaryta didelė pažanga rengiantis grynųjų pinigų pakeitimui ir atsižvelgta į daugumą Komisijos rekomendacijų, pateiktų per techninės pagalbos vizitus ir Keturioliktajame pranešime apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai. Labai svarbu, kad artėjant euro įvedimo dienai būtų dedama daugiau pastangų sumažinti apyvartoje esančių grynųjų litų. Finansų ir bankų sektoriaus pasirengimas apskritai vyksta tinkamai. Pirmosiomis 2015 m. sausio mėn. dienomis gerokai padaugės darbo ir klientų. Bankai turėtų imtis papildomų priemonių, kad išvengtų ilgų eilių, jei tokios priemonės dar nenumatytos. Reikėtų užtikrinti, kad euro įvedimo laikotarpiu klientams, patiriantiems sunkumų su grynųjų pinigų priėmimo automatais, padėtų specialiai tam paskirti darbuotojai. 2.3. Piktnaudžiavimo ir klaidingo gyventojų supratimo apie kainų raidą prevencija Atsižvelgiant į tai, kad vienas iš pagrindinių Lietuvos piliečiams susirūpinimą keliančių klausimų yra su euru susijęs kainų padidėjimas (žr. 3 skirsnį), Lietuvos valdžios institucijoms labai svarbu imtis visų būtinų priemonių, kad būtų užkirstas kelias piktnaudžiavimui ir išsklaidytas klaidingas gyventojų supratimas apie kainų raidą. Kainų nurodymo dviem valiutomis – litais ir eurais – laikotarpis prasidėjo 2014 m. rugpjūčio 23 d. Kainos dviem valiutomis turi būti nurodomos ne trumpiau kaip šešis mėnesius po euro įvedimo dienos. Kad piliečiams būtų lengviau priprasti prie naujos valiutos, rekomenduojama reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad kainų nurodymas dviem valiutomis baigtųsi 2016 m. sausio 1 d. Apie šią datą reikėtų aiškiai pranešti visuomenei. Be įprasto beveik 40 populiariausių prekių ir paslaugų kainų pokyčių stebėjimo, nuo kainų nurodymo dviem valiutomis pradžios 2014 m. rugpjūčio mėn. iki 2015 m. vidurio yra stebimos vidutinės mažmeninės 100 homogeniškų vartotojų prekių bei paslaugų kainos ir reguliariai skelbiama statistinė informacija. Patirtis, įgyta įvedant eurą kitose šalyse, parodė, kad dėl euro įvedimo tikėtinas tam tikrų paslaugų (pvz., kirpyklų, drabužių valymo ir restoranų bei kavinių paslaugų) pabrangimas. Šios paslaugos įtrauktos į sąrašą. Remiantis pirmojo 2014 m. rugpjūčio mėn. kainų pokyčių, palyginti su liepos mėn., stebėjimo rezultatais, daugelio produktų kainos liko palyginti stabilios, o pokyčius daugiausia nulėmė sezoniškumas ir nuolaidos. Apskritai paslaugų kainos šiek tiek išaugo. 2014 m. rugpjūčio 18 d. surengtas viešas Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumo pristatymas. Memorandumą pasirašę subjektai (pvz., mažmenininkai) visų pirma įsipareigoja nesinaudoti euro įvedimu kaip pretekstu kelti prekių ir paslaugų kainas, perskaičiuojamas kainas apvalinti tiksliai pagal nustatytą kursą ir apvalinimo taisykles, nurodyti kainas dviem valiutomis (litais ir eurais) aiškiai bei suprantamai ir neklaidinti vartotojų. Memorandumą pasirašę subjektai turi teisę naudoti specialų logotipą. Lietuvos valdžios institucijos per bendruomenių lyderius ir NVO informuodamos vietos įmones stengiasi, kad memorandumą pasirašytų kuo daugiau subjektų. Lietuvoje prekes parduodančių ir paslaugas teikiančių įmonių iš viso yra maždaug 59,8 tūkst. 2014 m. spalio viduryje memorandumą buvo pasirašę daugiau kaip 2 300 subjektų, t. y. 48 verslo asociacijos, 2 234 įmonės (t. y. 8 379 prekybos ir paslaugų teikimo vietos) ir 56 savivaldybės. Kadangi euro įvedimas jau labai arti, Lietuvos valdžios institucijos turėtų aktyviau propaguoti memorandumą. Memorandumą turėtų pasirašyti tokios suinteresuotosios šalys kaip prekybos rūmai ir verslo asociacijos (jei to dar nepadarė) ir skatinti jį pasirašyti savo narius. Be to, reikėtų daugiau pastangų, kad memorandumą pasirašytų klientų kaimynystėje esančios įmonės. Jų kainų nustatymo politika yra svarbus veiksnys, lemiantis bendrą infliacijos suvokimą. Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba, bendradarbiaudama su įvairiomis institucijomis, pavyzdžiui, Valstybine maisto ir veterinarijos tarnyba ir Valstybine ne maisto produktų inspekcija, stebi, kaip laikomasi kainų nurodymo ir perskaičiavimo (pvz., apvalinimo taisyklės) reikalavimų ir ar memorandumas įgyvendinamas teisingai. Nuo kainų nurodymo dviem valiutomis laikotarpio pradžios pardavimo ir paslaugų teikimo vietas visoje Lietuvoje tikrina daugiau kaip 350 inspektorių. Iki 2015 m. birželio 30 d. numatyta atlikti 30 000 patikrų. Už pažeidimus gali būti baudžiama įspėjimu (fiziniam asmeniui už pirmąjį pažeidimą) arba bauda (fiziniams asmenims už pakartotinį pažeidimą arba juridiniams asmenims už bet kokį pažeidimą). Neteisingai memorandumą įgyvendinantys jį pasirašę subjektai praranda teisę naudoti jo logotipą. Jeigu jie nepagrįstai didins kainas ar kitaip piktnaudžiaus euro įvedimu, jie bus įtraukti į euro įvedimo svetainėje (http://www.euro.lt/) viešai skelbiamą juodąjį sąrašą. Iki rugpjūčio 31 d. atlikti 625 patikrinimai, per kuriuos nustatyti 64 pažeidimai, iš kurių daugiausia buvo atvejai, kai kainos nebuvo nurodytos dviem valiutomis (28), ir apvalinimo klaidos (20). Skirti 25 įspėjimai ir šešios baudos (po 25 LTL). Dėl kainų nurodymo ir perskaičiavimo piliečiai valdžios institucijoms gali skųstis skambindami nemokama euro telefono linija, siųsdami e. laišką arba atitinkamą pardavimo arba paslaugų teikimo vietą pažymėdami sąveikiajame žemėlapyje, kuris yra vartotojų asociacijų tinklalapyje. Įtartinus pabrangimo atvejus reikėtų tinkamai išnagrinėti ir kuo skubiau, pageidautina ne vėliau kaip per 48 valandas, imtis veiksmų padėčiai ištaisyti. Lietuvos valdžios institucijos visomis priemonėmis turėtų užtikrinti, kad Geros verslo praktikos, įvedant eurą, memorandumą pasirašytų kuo daugiau subjektų. Jį turėtų pasirašyti tokios suinteresuotosios šalys kaip prekybos rūmai ir verslo asociacijos (jei to dar nepadarė) ir skatinti jį pasirašyti savo narius. Be to, reikėtų daugiau pastangų, kad memorandumą pasirašytų klientų kaimynystėje esančios įmonės. Prie jo turėtų prisijungti visos 60 savivaldybių. Informacija apie kainų pokyčius po euro įvedimo dienos turėtų būti paskelbta dar 2015 m. sausio mėn. pradžioje. Rekomenduojama reguliavimo priemonėmis užtikrinti, kad kainų nurodymas dviem valiutomis baigtųsi 2016 m. sausio 1 d. ir apie šią pabaigos datą būtų aiškiai pranešta visuomenei, kad piliečiai galėtų tinkamai išnaudoti laikotarpį, kurį kainos nurodomos dviem valiutomis, ir susipažintų su naujomis kainomis. 2.4. Pasirengimas įvesti eurą kaimo vietovėse Atsižvelgiant į tai, kad lietuviai įpratę atsiskaityti grynaisiais pinigais, siekiant užtikrinti sklandų euro įvedimą Lietuvoje reikia kruopščiai suplanuoti ir parengti euro įvedimo procedūras kaimo vietovėse. Lietuvos valdžios institucijos sudarė grynųjų pinigų išdavimo punktų (pašto skyrių, bankų skyrių ir bankomatų) atokiose vietovėse žemėlapį. 60-čiai Lietuvos savivaldybių pateiktas kontrolinis pasirengimo euro įvedimui veiksmų sąrašas. Per paskutinį euro įvedimo etapą reikėtų nuolat stebėti kontroliniame sąraše numatytų veiksmų įgyvendinimą. Tai, kad Lietuvos paštas dalyvaus įvedant eurą, iš esmės pagerins grynųjų pinigų keitimo paslaugų pasiūlą kaimo vietovėse. Rugsėjo mėn. prasidėjo mokymai pašto skyrių darbuotojams apie, inter alia, darbą su grynaisiais pinigais ir jų apsaugines savybes. Jau sustiprintos saugumo priemonės, saugyklos ir skaičiavimo įrenginiai. Be to, Lietuvos paštas dalyvauja namų ūkiams platinant specialią informacinę medžiagą apie euro įvedimą. Įvedant eurą svarbus vaidmuo tenka mažmenininkams, nes klientai de facto naudojasi jais kaip valiutos keityklomis (ypač jei netoliese nėra bankų skyrių). Be padidėjusio grynųjų pinigų poreikio (žr. 2.2 skirsnį), mažmenininkai dar turi laikytis kainų nurodymo dviem valiutomis reikalavimų, prisijungti prie Geros verslo praktikos memorandumo (žr. 2.3 skirsnį), mokyti darbuotojus, pritaikyti grynųjų pinigų saugyklas ir saugumo priemones bei IT sistemas. Dideli Lietuvos prekybos tinklai taip pat veiklą vykdo Estijoje ir (arba) Latvijoje, taigi jau turi euro įvedimo problemų patirties. Atrodo, kad jie yra padarę didelę pasirengimo pažangą. Kad sutrumpėtų eilės, ketinama įrengti atskiras automatines kasas, kuriose klientai gali atsiskaityti tik kortele. Grynieji litai kasose bus dedami į atskiras dėžutes, kad nebūtų naudojami grąžai. Siekiant atsakyti į klientų klausimus, jau įrengti informacijos apie euro įvedimą teikimo punktai. Nepaisant to, kad yra nemažai informacijos apie praktinius euro įvedimo aspektus, įskaitant informavimą kaimo vietovėse, smulkieji mažmenininkai atrodo mažiau pasirengę euro įvedimui ir baiminasi su tuo susijusių problemų ir sąnaudų, ypač per dviejų valiutų apyvartos laikotarpį. Kadangi kaimo vietovėse smulkių mažmenininkų vaidmuo itin svarbus, rekomenduojama šias baimes išsklaidyti vietos lygmeniu ir imtis daugiau informuotumo didinimo priemonių. Reikėtų reguliariai stebėti įmonių pasirengimą, ypač kaimo vietovėse, ir aktyviau informuoti apie praktinius aspektus, susijusius su euro įvedimu. 3. Informavimo veikla ir visuomenės nuomonė 3.1. Informavimo veikla 2014 m. liepos 23 d. Tarybai priėmus sprendimą, Lietuvos valdžios institucijos pradėjo intensyvų informavimo apie euro įvedimą veiklos įgyvendinimo etapą. Finansų ministerijos koordinuojamą informavimo kampaniją sudaro įvairios informavimo priemonės (laiškai namų ūkiams, seminarai ir mokymai, kampanija socialinėje žiniasklaidoje, televizijoje ir spaudoje) ir ji skirta įvairioms grupėms (pvz., įmonėms, žurnalistams ir žiniasklaidos priemonėms, jaunimui, pažeidžiamoms grupėms). Papildomą informavimo veiklą vykdo Lietuvos bankas, Ūkio ministerija, Valstybinė vartotojų teisių apsaugos tarnyba, Švietimo ir mokslo ministerija ir kitos viešosios bei privačiosios įstaigos. Siekdama išsklaidyti susirūpinimą, kad dėl euro įvedimo išaugs kainos, Ūkio ministerija, glaudžiai bendradarbiaudama su Finansų ministerija, pradėjo įgyvendinti sąžiningo kainų perskaičiavimo kampaniją. Jos tikslas – informuoti apie kainų perskaičiavimo ir kainų nurodymo dviem valiutomis taisykles, raginti įmones pasirašyti Geros verslo praktikos memorandumą ir skatinti vartotojus apsipirkti pardavimo vietose, pasirašiusiose memorandumą. Kadangi padaugėjo asmenų, susirūpinusių piktnaudžiavimu nustatant kainas (žr. „Eurobarometro“ apklausos Nr. 402 rezultatus toliau), Komisija ragina Lietuvos valdžios institucijas aktyviau vykdyti informavimo kampaniją, kad būtų tinkamai atsižvelgta į piliečių baimes. Nuo 2014 m. liepos mėn. aktyviau vykdoma kampanija žiniasklaidoje. Finansų ministerijos, Ūkio ministerijos, Lietuvos banko, Valstybinės vartotojų teisių apsaugos tarnybos ir kitų viešųjų įstaigų atstovai reguliariai kviečiami į televizijos bei radijo laidas ir dažnai skelbia straipsnius Lietuvos laikraščiuose. Be to, prie kampanijos taip pat prisideda televizijos ir radijo bendrovės bei interneto svetainės skelbdamos aukštos kokybės adaptuotą turinį, kuriuo Lietuvos visuomenė informuojama apie praktinius euro įvedimo aspektus ir sąžiningo kainų nustatymo kampaniją. Renkantis žiniasklaidos priemones, ypač daug dėmesio skiriama tam, kaip pasiekti pažeidžiamas grupes atokiuose regionuose, neįgaliuosius ir tautinių mažumų atstovus. Pirmasis kampanijos etapas, atrodo, jau padarė teigiamą poveikį piliečių nuomonei apie informuotumo euro klausimais mastą, nes informuotumas apie euro įvedimą labai išaugo, taip pat tam tikram praktiniam susirūpinimui – jis šiek tiek sumažėjo (žr. „Eurobarometro“ apklausos Nr. 402 rezultatus toliau). Regionuose įmonėms, su grynaisiais pinigais dirbantiems specialistams ir pažeidžiamoms grupėms reguliariai rengiami seminarai ir renginiai euro įvedimo klausimais. Siekiant informuoti kuo daugiau Lietuvos gyventojų, iki 2014 m. lapkričio mėn. 60-tyje savivaldybių lankosi „Eurobusas“. Lietuvos valdžios institucijos parengė keletą leidinių įvairiomis temomis, susijusiomis su euru ir jo įvedimu Lietuvoje. Tie leidiniai taip pat išleisti tautinių mažumų kalbomis ir pritaikyti silpnaregiams bei kurtiesiems. Lietuvos bankas ir Finansų ministerija parengė jaunimui skirtas švietimo programas. 2014 m. spalio mėn. numatytas laiškų siuntimas visiems Lietuvos namų ūkiams. Tie laiškai parašyti lietuvių, lenkų ir rusų kalbomis ir juose bus aptarti praktiniai euro įvedimo klausimai. Laiškų siuntimo projektas itin svarbus siekiant informuoti daugumą gyventojų. Naujausi „Eurobarometro“ duomenys (rezultatus žr. toliau) rodo, kad 30 % respondentų laiškus vertina kaip vieną iš naudingiausių informacijos apie eurą ir jo įvedimą gavimo būdų. Pagal Lietuvos finansų ministerijos ir Europos Komisijos pasirašytą partnerystės susitarimą įgyvendinta keletas bendrų informavimo renginių: šventiniai su euru susiję renginiai ir seminaras Lietuvos žurnalistams 2014 m. liepos mėn., konferencija apie euro įvedimą 2014 m. rugsėjo mėn. ir įvairūs renginiai žurnalistams ir mokykloms Lietuvoje. Be to, Komisija Lietuvos valdžios institucijoms pateikė plačiajai visuomenei skirtų leidinių. Siekdami padidinti sąveiką ir užtikrinti didžiausią informavimo kampanijos veiklos poveikį Europos Centrinis Bankas ir Lietuvos bankas lapkričio mėn. pradės bendrą informavimo kampaniją, kurioje naudojamos įvairiausios priemonės – reklama TV, spaudoje, internete bei lauke ir kita informacinė medžiaga – ir daugiausia dėmesio skiriama eurų banknotų ir monetų išvaizdai, apsauginėms savybėms ir euro įvedimo svarbiausiems faktams ir datoms. Kadangi nuo balandžio iki rugsėjo mėn. žinių apie banknotus nepadaugėjo (žr. „Eurobarometro“ apklausos Nr. 402 rezultatus toliau), ši kampanija bus labai svarbi siekiant užtikrinti, kad visuomenė būtų tinkamai informuota apie eurų banknotus. 3.2. Visuomenės nuomonė Nuo 2004 m. Europos Komisija užsako „Eurobarometro“ apklausas šalyse, kurios įstojo į ES 2004, 2007 ir 2013 m. ir dar nėra įsivedusios euro (naujesnės valstybės narės – NVN), kad įvertintų piliečių nuomonę ir žinias apie euro įvedimą. 2014 m. pavasario 7 NVN apklausos (greitosios „Eurobarometro“ apklausos Nr. 400) rezultatai, susiję su Lietuva, yra pateikti Komisijos keturioliktajame pranešime apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai[7]. Siekdama geriau stebėti piliečių nuomonės ir žinių apie euro įvedimą raidą, Europos Komisija nusprendė užsakyti antrą specialią apklausą Lietuvoje. Ši apklausa atlikta 2014 m. rugsėjo 4–6 d. (penki mėnesiai po ankstesnės apklausos 2014 m. balandžio mėn.). 3.2.1. Parama euro įvedimui ir pasekmių suvokimas Naujausia apklausa rodo, kad parama euro įvedimui nesikeičia. 48 % (+1 proc. p.) pritaria euro įvedimui. Dauguma respondentų (51 %) mano, kad Lietuva pasirengusi įsivesti eurą. Lietuvių, kurie tikisi, kad euro įvedimo pasekmės bus teigiamos, skaičius pagal visus parametrus išaugo. Šiuo metu 50 % (+5 proc. p.) respondentų tikisi teigiamo poveikio dabartinėms euro zonos valstybėms narėms, 44 % (+3 proc. p.) – savo šaliai ir 37 % (+2 proc. p.) – sau asmeniškai. Kiek tai susiję su galimomis euro įvedimo pasekmėmis kainoms, apklausa akivaizdžiai rodo, kad lietuviai vis dar daugiausia baiminasi neigiamo poveikio: 84 % (+9 proc. p.) mano, kad kainos kils, ir tik 11 % (−7 proc. p.) – kad dėl euro kainos nesikeis. Be to, 76 % (+6 proc. p.) išreiškė susirūpinimą dėl piktnaudžiavimo nustatant kainas euro įvedimo laikotarpiu. Paklausti, ar euro įvedimas reikštų ekonominės politikos kontrolės praradimą, santykinė dauguma (48 %, −2 proc. p.) su šiuo teiginiu nesutinka. 58 % (apklausoje dalyvavusių pirmą kartą) respondentų euro įvedimą vertina kaip galimybę Lietuvai dar labiau sustiprinti savo poziciją ES. Dažniausiai lietuvių nurodomi su euro įvedimu Lietuvoje susijusių lūkesčių pokyčiai iš kelių pateiktų atsakymo variantų (buvo galima pasirinkti daugiau negu vieną atsakymą) buvo tai, kad bus lengviau keliauti po kitas euro zonos šalis (86 %, +5 proc. p.) ir bus įmanoma lengvai palyginti kainas su kitomis euro zonos šalimis (50 %, +5 proc. p.). Devyni iš dešimties respondentų (90 % – apklausoje dalyvavusių pirmą kartą) sako, kad jie asmeniškai sugebės prisitaikyti prie naujos valiutos. 3.2.2. Informacija apie eurą Visuomenės informuotumas su euro įvedimu susijusiais klausimais toliau didėja: 70 % (+20 proc. p.) lietuvių mano, kad yra gerai informuoti. Be to, 96 % respondentų žino, kad euro įvedimo diena yra 2015 m. sausio 1 d. (+14 proc. p.). Paklausti apie tai, ar pasitikėtų tam tikrų institucijų ar grupių teikiama informacija apie euro įvedimą, šioje „Eurobarometro“ apklausoje dalyvavę Lietuvos piliečiai labiausiai pasitiki Lietuvos banko teikiama informacija (73 %, +8 proc. p.). Žurnalistais visuomenė vis dar pasitiki mažiausiai (27 %, −1 proc. p.). Paklausti apie kanalus, kuriais būtų geriausia naudotis informacijai gauti, 54 % (−8 proc. p.) Lietuvos piliečių naudingiausia laiko televiziją, internetą (52 %, −1 proc. p.), laikraščius (37 %, −2 proc. p.) ir bankus (39 %, +2 proc. p.). Nenaudingiausi kanalai (20 %) – darbovietė (20 %, −3 proc. p.), mokyklos ir kitos švietimo bei mokymo įstaigos (20 %, −2 proc. p.) ir viešosios erdvės (20 %, −3 proc. p.). 61 % (−2 proc. p.) apklaustų lietuvių svarbiausia informacija, kuri turėtų būti pateikta per informavimo kampaniją, tebelaiko perskaičiavimo taisykles. Taip pat esminėmis laikomos praktinės pasekmės atlyginimams ir banko sąskaitai (60 %, +2 proc. p.) ir bendros euro įvedimo sąlygos (58 %, +1 proc. p.), taip pat informacija apie vieno euro vertę (47 %, −2 proc. p.). Patvirtinta, kad svarbiausia euro įvedimo informavimo kampanijos priemonė, nors ir mažesniu mastu, – kainų nurodymas dviem valiutomis: kainų nurodymas dviem valiutomis parduotuvėse (77 %, −7 proc. p.), sąskaitose (71 %, −3 proc. p.), TV reklamoje (68 %, −4 proc. p.) ir atlyginimo lapelyje (62 %, −1 proc. p.). Komisija Lietuvoje atliks „Eurobarometro“ nuomonės apklausas prieš dviejų valiutų apyvartos laikotarpį, per jį ir po jo; pirmoji jų bus atlikta 2014 m. gruodžio mėn. pabaigoje. Nauju informavimo kampanijos Lietuvoje etapu reikėtų siekti išsklaidyti likusį susirūpinimą, susijusį su euro įvedimu, ir padidinti vartotojų pasitikėjimą. Norint atsakyti į likusius susirūpinimą keliančius klausimus dėl kainų augimo euro įvedimo laikotarpiu, piliečiai turi būti nuolat informuojami apie kainų stebėsenos ir kitų vykdomų patikrinimų rezultatus. [1] 2014 m. liepos 23 d. Tarybos sprendimas 2014/509/ES dėl euro įvedimo Lietuvoje 2015 m. sausio 1 d. (OL L 228, 2014 7 31, p. 29). [2] 2014 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (ES) Nr. 851/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 2866/98 dėl Lietuvai taikytino euro perskaičiavimo kurso (OL L 233, 2014 8 6, p. 21). [3] 2014 m. liepos 23 d. Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Centriniam Bankui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui. Keturioliktasis pranešimas apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai, COM(2014) 489 final. [4] Jį galima rasti http://www.lb.lt/preparation. [5] Jį galima rasti http://www.lb.lt/preparation. [6] Eurų banknotai ir monetos bus įvesti tą pačią dieną, kai euro taps Lietuvos valiuta. „Didžiojo sprogimo“ scenarijus buvo taikomas visose valstybėse narėse, kurios prie euro zonos prisijungė po 2002 m. [7] Žr. 3 išnašą.