(4)kelios valstybės narės paskelbė nepaprastąją padėtį arba ėmėsi neatidėliotinų priemonių. Visos neatidėliotinos priemonės turėtų būti griežtai proporcingos, būtinos, ribotos trukmės ir atitikti Europos bei tarptautinius standartus. Joms turėtų būti taikoma demokratinė priežiūra ir nepriklausoma teisminė peržiūra;

(5)2020 m. kovo 20 d. Komisija priėmė Komunikatą dėl Stabilumo ir augimo pakte nustatytos bendrosios išvengimo sąlygos taikymo. Pagal Reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje, 6 straipsnio 3 dalyje, 9 straipsnio 1 dalyje bei 10 straipsnio 3 dalyje ir Reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalyje bei 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą išlygą sudaromos palankesnės sąlygos koordinuoti biudžeto politiką esant dideliam ekonomikos nuosmukiui. Komunikate Komisija pritarė Tarybos nuomonei, kad, atsižvelgiant į numatomą didelį ekonomikos nuosmukį dėl COVID-19 protrūkio, dabartinės sąlygos leidžia pradėti taikyti šią išlygą. 2020 m. kovo 23 d. valstybių narių finansų ministrai pritarė Komisijos vertinimui. Pradėjus taikyti bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą leidžiama laikinai nukrypti nuo vidutinio laikotarpio biudžeto tikslui pasiekti numatyto koregavimo plano, jei tai nekelia pavojaus fiskaliniam tvarumui vidutiniu laikotarpiu. Kalbant apie korekcinę dalį, Taryba taip pat gali, remdamasi Komisijos rekomendacija, priimti patikslintą fiskalinę trajektoriją. Taikant bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą Stabilumo ir augimo pakto procedūros nestabdomos. Ji suteikia galimybę valstybėms narėms nukrypti nuo paprastai taikomų biudžetinių reikalavimų, o Komisijai ir Tarybai – imtis būtinų politikos koordinavimo priemonių laikantis Pakto;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto savo visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(7)dėl COVID-19 krizės išryškėjo bendrosios rinkos gebėjimas lanksčiai prisitaikyti prie išskirtinių aplinkybių. Vis dėlto siekiant užtikrinti greitą ir sklandų perėjimą prie atsigavimo etapo ir laisvo prekių, paslaugų bei darbuotojų judėjimo, išskirtines priemones, neleidžiančias įprastai veikti bendrajai rinkai, būtina panaikinti, kai tik jos bus nebebūtinos. Dabartinė krizė parodė, kad sveikatos sektoriuje reikia pasirengimo krizėms planų, visų pirma apimančių geresnes pirkimo strategijas, diversifikuotas tiekimo grandines ir strateginius būtiniausių prekių rezervus. Jie yra esminiai platesnių pasirengimo krizėms planų rengimo elementai;

(8)kad visus nenaudojamus Europos struktūrinių ir investicijų fondų išteklius valstybės narės galėtų sutelkti išskirtiniam COVID-19 pandemijos poveikiui švelninti, Sąjungos teisės aktų leidėjas jau priėmė atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Tais pakeitimais bus suteikta papildomų lankstumo galimybių ir nustatytos supaprastintos ir racionalizuotos procedūros. Siekiant sumažinti pinigų srautų sunkumus, valstybėms narėms taip pat suteikta galimybė 2020–2021 finansiniais metais pasinaudoti 100 % bendru finansavimu iš Sąjungos biudžeto. Latvija raginama visapusiškai pasinaudoti tomis galimybėmis, kad padėtų asmenims ir sektoriams, kuriuos šie iššūkiai paveikė labiausiai;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose šalies sektoriuose ir regionuose socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Todėl kyla rizika, kad skirtumai Latvijoje didės. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(10)2020 m. balandžio 30 d. Latvija pateikė 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos vienu metu;

(11)šiuo metu Latvijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis;

(12)2020 m. stabilumo programoje Vyriausybė numato nominaliojo balanso pablogėjimą nuo 0,2 % BVP deficito 2019 m. iki 9,4 % BVP deficito 2020 m. Numatoma, kad, jei politika nesikeis, valdžios sektoriaus deficitas 2021 m. sumažės iki 5,0 %, o 2023 m. – iki 2,7 % BVP. 2020 m. stabilumo programoje numatoma, kad 2019 m. iki 36,9 % BVP sumažėjęs valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP 2022 m. pasieks aukščiausią tašką – maždaug 53 % BVP. Makroekonominę ir fiskalinę perspektyvą veikia didelis neapibrėžtumas dėl COVID-19 pandemijos;

(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Latvija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. stabilumo programą tos biudžetinės priemonės sudarė 3,0 % BVP. Priemonės apima galimybes atidėti mokesčius iki 3 metų, išplėstą valstybės apmokamo laikinojo nedarbingumo draudimą, paramą konkretiems sektoriams ir papildomas išlaidas sveikatos priežiūrai. Be to, Latvija patvirtino likvidumo paramą įmonėms, teikiamą 3,2 % BVP vertės garantijomis ir paskolomis. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Latvija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(14)remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, grindžiama nesikeičiančios politikos scenarijumi, Latvijos valdžios sektoriaus balansas bus −7,3 % BVP 2020 m. ir −4,5 % BVP 2021 m. Šie rodikliai atspindi iš esmės panašų skatinamųjų priemonių poveikį, kaip ir stabilumo programoje, tačiau numatoma, kad užimtumo sumažėjimas bus mažesnis, ir daroma prielaida, kad išlaidų srities automatinių stabilizavimo priemonių poveikis taip pat bus mažesnis. Numatoma, kad 2020 ir 2021 m. valdžios sektoriaus skolos santykis vis dar neviršys 60 % BVP;

(15)dėl 2020 m. Latvijos planuojamo 3 % BVP deficito ribos viršijimo 2020 m. gegužės 20 d. Komisija paskelbė pranešimą, parengtą pagal Sutarties 126 straipsnio 3 dalį. Apskritai analizė rodo, kad Sutartyje ir Reglamente (EB) Nr. 1467/1997 apibrėžtas deficito kriterijus nėra įvykdytas;

(16)2020 m. kovo 13 d. Latvija paskelbė nepaprastąją padėtį ir pratęsė jos galiojimą iki 2020 m. birželio 9 d. Vyriausybė apribojo asmenų judėjimą per Latvijos sieną oro, geležinkelių ir jūrų transportu, uždarė mokyklas ir universitetus, uždraudė visus viešus renginius, įgyvendino socialinių kontaktų ribojimo priemones, apribojo prekybos veiklą savaitgaliais ir skatino skaitmenines viešąsias paslaugas. Atsižvelgdamos į pagerėjusią epidemiologinę padėtį, valdžios institucijos nuo 2020 m. gegužės 12 d. sušvelnino nacionalinius apribojimus ir susitarė 2020 m. gegužės 15 d. vėl atverti sienas su Lietuva ir Estija. Remiantis Komisijos prognoze, nedarbas 2020 m. padidės iki 8,6 %, o 2021 m. šiek tiek sumažės – iki 8,3 %. Prognozuojama, kad 2020 m. ekonominė veikla sumažės 7 %: dėl mažėjančios užsienio paklausos ir didėjančio neapibrėžtumo labiausiai nukentės investicijos ir eksportas. Numatoma, kad užimtumas sumažės 2,5 %, atsižvelgiant į tai, kad neigiamą poveikį užimtumui gerokai sušvelnins vyriausybės subsidijuojamo darbuotojų išleidimo nemokamų atostogų schema ir darbo užmokesčio subsidijos į eksportą orientuotuose sektoriuose. Reaguodama į krizę Latvija parengė išsamias fiskalinės ir ekonominės politikos reagavimo į krizę priemones. Valdžios institucijos taikė trijų krypčių atsakomąsias priemones: 1) paramą darbuotojams; 2) paramą įmonėms; ir 3) paramą labiausiai nukentėjusiems ekonomikos sektoriams. Darbo politikos priemonės, kuriomis siekiama išlaikyti užimtumą ir sustiprinti minimalios socialinės apsaugos sistemą, apima, be kita ko, darbo užmokesčio subsidijas, kurių dydis siekia 75 % asmens darbo užmokesčio (neatskaičius mokesčių), laikinojo nedarbingumo draudimą, jei darbuotojui diagnozuojamas COVID-19 arba jis laikomas karantine, ir nedarbo išmokų mokėjimo išplėtimą. Parama įmonėms, susiduriančioms su laikinais sunkumais, siekta užtikrinti perspektyvių įmonių likvidumą ir greitai padidinti gyvybiškai svarbių prekių ir paslaugų pasiūlą;

(17)dėl COVID-19 protrūkio reikėjo imtis precedento neturinčių priemonių ligos plitimui suvaldyti ir jos poveikiui sumažinti. dėl COVID-19 padidėjo Latvijos sveikatos sistemos struktūriniai trūkumai, tiesiogiai susiję su ribotais finansiniais ir žmogiškaisiais ištekliais ir lėtu reformų vykdymo tempu. Menkas viešasis finansavimas daro poveikį galimybėms gauti kokybiškas ir įperkamas sveikatos priežiūros paslaugas ir sveikatos priežiūros sistemos veiksmingumui. Tai lemia didelius asmenų nurodytus nepatenkintus sveikatos priežiūros poreikius, didelius mokėjimus savo lėšomis, ypač pažeidžiamų grupių atveju, taip pat nelygias galimybes gauti sveikatos priežiūros paslaugas. Kita svarbi prastų sveikatos priežiūros rezultatų priežastis – nesveikas gyvenimo būdas. Be to, sveikatos priežiūros darbuotojų trūkumas yra sunkiai išsprendžiama problema ir trikdo sveikatos priežiūros paslaugų teikimą. Siekiant padidinti sveikatos priežiūros veiksmingumą ir kokybę, labai svarbu paspartinti reformas, kurios tebėra ankstyvame vykdymo etape, įskaitant veiksmingų prevencijos priemonių įgyvendinimą, pirminės sveikatos priežiūros stiprinimą, ligoninių sektoriaus racionalizavimą ir tikslingą kokybės valdymą. Šių reformų poveikio mastas ir galimybės pagerinti sveikatos priežiūros rezultatus taip pat labai priklauso nuo sveikatos priežiūrai skiriamo viešojo finansavimo. Kad būtų įmanoma valdyti panašias krizes ateityje, svarbu užtikrinti investicijas į veiksmingas ir tinkamais ištekliais aprūpintas visuomenės sveikatos priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią infekcinių ligų plitimui, jį suvaldyti ir sušvelninti, taip pat suvaldyti jų poveikį sveikatos priežiūros sistemos veiklos rezultatams. Investicijomis galėtų būti siekiama suteikti sveikatos priežiūrai būtiną įrangą, patikimas e. sveikatos paslaugas, infrastruktūrą ir žmogiškuosius išteklius ir užtikrinti gebėjimą kartu su COVID-19 pacientų priežiūros paslaugomis teikti visas tikėtinas įprastines sveikatos priežiūros paslaugas;

(18)Latvija ėmėsi priemonių, kuriomis siekiama išplėsti darbuotojų pajamų rėmimą ir išvengti darbuotojų atleidimo iš darbo nepaprastosios padėties metu. Tačiau paramos aprėptis ir pakankamumas yra riboti, daugiausia dėl to, kad ji teikiama remiantis socialinėmis įmokomis ir griežtais tinkamumo kriterijais. Pagal schemą taip pat neleidžiama dalinė prastova. Laipsniškesnis perėjimas nuo pajamų rėmimo prie darbo pajamų užtikrinimo sudarytų sąlygas didesniam darbo rinkos lankstumui prastovų laikotarpiu ir ekonomikos atsigavimo laikotarpiu. Reikia toliau stengtis gerinti visiems skirtos minimalios socialinės apsaugos sistemos adekvatumą, jos taikymo trukmę ir aprėptį. Tačiau šias pastangas varžo mažos mokestinės pajamos (išreikštos kaip BVP dalis). Nepaisant nedidelio pagerėjimo, garantuotų minimalių pajamų, minimalių pensijų ir pajamų rėmimo neįgaliesiems adekvatumas tebėra menkas. Latvija įvedė pagalbos bedarbiams išmoką pažeidžiamiausiems asmenims, tačiau bedarbiai susiduria su didele skurdo rizika, ypač kai nedarbas trunka ilgą laiką. Esama socialinės apsaugos, įskaitant nedarbo draudimą, užtikrinimo savarankiškai dirbantiems asmenims ir netipiniams darbuotojams spragų ir jos galėtų būti pašalintos. Nors nedeklaruojamo darbo ir atlyginimų vokeliuose dalis mažėja, jie tebėra plačiai paplitę, o tai silpnina paveiktų darbuotojų socialinę apsaugą ir didina profesinę riziką. Tikėtina, kad pažeidžiamiausių grupių asmenims bus sunkiausia vėl susirasti darbą. Užimtumo, švietimo, sveikatos bei socialinių paslaugų integracija ir socialinių paslaugų teikimas tebėra menki. Labai prastas būsto sąlygas turinčių asmenų ir perpildytuose būstuose gyvenančių asmenų dalis yra viena didžiausių Sąjungoje, o socialinių būstų yra nedaug;

(19)mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikiama parama, kuria būtų siekiama padėti joms greitai plėtoti lankstaus darbo ir nuotolinio darbo pajėgumus, gali labai padėti sušvelninti krizės poveikį. Ypač didelį susirūpinimą kelia žemas užsiregistravimo valstybinėse užimtumo tarnybose ir bedarbių dalyvavimo įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones lygis. Reikia stiprinti ir pritaikyti aktyvių darbo rinkos priemonių įgyvendinimą ir sudėtį, kad būtų sutrumpinti nedarbo laikotarpiai ir palengvintas grįžimas į darbą. Siekiant padidinti darbo jėgos atsparumą ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, dar svarbiau suteikti asmenims reikiamų įgūdžių. Darbo rinkai reikalingų įgūdžių didesniam asmenų skaičiui galėtų suteikti veiksmingos ir lengvai prieinamos suaugusiųjų mokymo, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo priemonės kartu su teikiamomis socialinėmis paslaugomis ir judumo parama. Taip pat reikia gerinti skaitmeninius įgūdžius, nes tik 43 % latvių turi bazinius arba aukštesnius nei baziniai skaitmeninius įgūdžius. COVID-19 sukelta nepaprastoji padėtis taip pat aiškiai parodė, kad reikia plėtoti kokybišką skaitmeninį švietimą ir mokymą ir užtikrinti vienodas galimybes visiems besimokantiems asmenims. Taip pat svarbu stiprinti socialinių partnerių pajėgumus, kad būtų užtikrintas jų prasmingas ir savalaikis dalyvavimas įgyvendinant reagavimo į COVID-19 krizę ir ekonomikos gaivinimo priemones;

(20)per nacionalinę plėtros instituciją „Altum“ buvo greitai parengta ir pradėta įgyvendinti didelė likvidumo paramos schema. Ji padėjo restruktūrizuoti įmonių paskolų grąžinimo terminus ir suteikė likvidumo paramą naujomis paskolomis. Be to, dauguma bankų paskolų yra restruktūrizuojamos be valstybės garantijų. Tačiau tinkamumo gauti valstybės garantijas sąlygos yra gana griežtos. Todėl kyla rizika, kad mažesnės įmonės, kurių finansinė būklė yra silpnesnė arba kurios laiku nesumoka mokesčių, negaus paramos. Restoranams ir viešbučiams, vienam iš labiausiai per šią krizę nukentėjusių sektorių, dėl užstato trūkumo ir silpnos finansinės būklės sunku pasinaudoti likvidumo užtikrinimo galimybėmis; Taip pat svarbu išlaikyti bankų sektoriaus atsparumą

(21)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Įgyvendinant politikos priemones, kuriomis remiama šalies skaitmeninė transformacija ir žalioji pertvarka, reikėtų atsižvelgti į didelius regioninius skirtumus. Dauguma Latvijos miestų turi puikią skaitmeninę infrastruktūrą, tačiau kaimo vietovėse fiksuotojo plačiajuosčio ryšio paslaugų teikimo, ypač vietinėmis linijomis (t. y. „paskutinės mylios“ paslaugų), aprėptis yra menka. Nuolatinės ir intensyvesnės pastangos diegti labai didelės spartos plačiajuostį ryšį padės toliau gerinti skaitmeninę infrastruktūrą. Kad būtų pašalinti trūkumai, kylantys siekiant pereiti prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos, reikia investicijų ekonomikai diversifikuoti ir modernizuoti ir jos konkurencingumui padidinti, be kita ko, didinant investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei žmogiškąjį kapitalą, taip pat socioekonominėms pertvarkos sąnaudoms sumažinti. Latvijos aplinkos tvarumas grindžiamas pažanga didinant energijos vartojimo efektyvumą, įgyvendinant nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, visų pirma transporto ir pastatų sektoriuose, ir įtraukiant aplinkos tvarumo aspektus į kitus, visų pirma žemės ūkio ir miškininkystės, ekonomikos sektorius. Pagerinus įvairiarūšio transporto infrastruktūrą Rygoje ir jos apylinkėse, būtų sudarytos palankesnės sąlygos darbo jėgos judumui ir apribotas didėjantis lengvųjų automobilių suvartojamas energijos kiekis. Be to, projektas „Rail Baltica“ ir energetikos tinklų jungčių projektai yra pagrindiniai Latvijos investicijų prioritetai, kuriais siekiama padidinti Latvijos saugumą ir integraciją į bendrąją rinką. Tolesnės investicijos į atsinaujinančiąją energiją, visų pirma vėjo energiją, ir priemonės, kuriomis skatinama pereiti prie gerokai didesnį perdirbimo lygį užtikrinančios žiedinės ekonomikos, taip pat gali pagerinti tiek aplinkos, tiek ekonominius rezultatus ir padėti pasiekti klimato kaitos švelninimo tikslus. Latvijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, galėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Latvijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

(22)Latvija gerokai sumažino rizikingų pinigų srautą savo bankuose ir pertvarkė savo kovos su pinigų plovimu sistemą. Visų pirma Latvija uždraudė teikti paslaugas priedangos įmonėms nerezidentėms ir iš dalies pakeitė keletą įstatymų. Sustiprinti pagrindinių priežiūros, finansinės žvalgybos ir teisėsaugos institucijų gebėjimai ir pajėgumai. Nors finansų įstaigų priežiūra buvo gerokai sugriežtinta, pagerinus rizikos vertinimą ji galėtų tapti tikslingesnė ir veiksmingesnė. Be to, nors teisėsaugos institucijų gebėjimai ir bendradarbiavimas pagerėjo, jų gebėjimai tirti pinigų plovimo bylas ir vykdyti su šia veikla susijusį baudžiamąjį persekiojimą galėtų būti dar labiau sustiprinti;

(23)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikai atsigauti sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;