KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI DĖL EUROPOS SĄJUNGOS SKOLINIMOSI IR SKOLINIMO VEIKLOS 2010 M. /* KOM/2011/0485 galutinis */





TURINYS 1. Įvadas 2 2. Europos Sąjungos skolinimo veikla 2 2.1. Apžvalga 2 2.2. Mokėjimų balanso priemonė 2 2.2.1. Pagrindiniai makrofinansinės pagalbos požymiai 2 2.2.2. Mokėjimų balanso operacijos 2010 m. 3 2.3. Makrofinansinės pagalbos priemonė 4 2.3.1. Pagrindiniai makrofinansinės pagalbos požymiai 4 2.3.2. MP operacijos 2010 m. 5 2.4. Euratomo priemonė 5 2.4.1. Pagrindiniai požymiai 5 2.4.2. Euratomo operacijos 2010 m. 5 2.5. ES atsakas į euro zonos valstybių garantuotos skolos krizę 6 2.5.1. Priemonės, kurių nuspręsta imtis dėl Graikijos 6 2.5.2. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP) 7 2.5.3. Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF) 7 2.5.4. Operacijos taikant EFPSP 8 3. Europos Sąjungos skolinimosi veikla 9 3.1. Aprašymas 9 3.2. Mokėjimų balansas 9 3.3. Makrofinansinė pagalba 10 3.4. Euratomas 10 4. Europos investicijų bankas 10 4.1. EIB skolinimo veikla 10 4.2. EIB skolinimosi veikla 11 Įvadas Pagal Tarybos sprendimus, kuriais nustatomos įvairios Europos Sąjungos skolinimo priemonės, reikalaujama, kad Komisija kasmet informuotų Europos Parlamentą ir Tarybą apie tokių priemonių panaudojimą. Laikantis šių informacijos pateikimo reikalavimų, šioje ataskaitoje aprašomos skolinimo operacijos (2 skirsnis) visose susijusiose srityse bei atitinkamos skolinimosi priemonės (3 skirsnis). Į ją įtraukta mokėjimų balanso parama euro zonai nepriklausančioms valstybėms narėms (MBP)[1], Europos Sąjungos makrofinansinė pagalba trečiosioms šalims (MP), Euratomo veikla ir finansinės priemonės, kurių imtasi siekiant reaguoti į euro zonos valstybių garantuotos skolos krizę. Siekiant išsamiai apibūdinti ES veiklą, paskutiniame skirsnyje bendrais bruožais apžvelgiama Europos investicijų banko (EIB) 2010 m. skolinimo ir skolinimosi veikla. Europos Sąjungos skolinimo veikla Trečiosioms šalims ir valstybėms narėms Komisija finansinę paramą teikia pagal skirtingą teisinį pagrindą, atsižvelgdama į šių šalių geografinę zoną ir užsibrėžtus tikslus. Apžvalga Pagal įvairius Tarybos sprendimus Komisijos administruojamos finansinės operacijos paprastai būna dvišalės paskolos. Jos finansuojamos iš kapitalo rinkų ir garantuojamos ES biudžetu. Mokėjimų balanso priemonė MBP yra Sąjungos teikiamos vidutinės trukmės paskolos ir ši parama paprastai teikiama kartu su Tarptautinio valiutos fondo (TVF) ir kitų daugiašalių skolintojų, kaip antai EIB, ERPB ar Pasaulio bankas, teikiamu finansavimu arba dvišale valstybių narių parama. Pagrindiniai makrofinansinės pagalbos požymiai Ši priemonė yra ypatingo pobūdžio ir panaudojama Tarybos sprendimu atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Galimos gavėjos – euro zonai nepriklausančios valstybės narės, patiriančios rimtų sunkumų, susijusių su mokėjimų balansu. Teikiama parama yra makroekonominė (t. y. nesusieta su specifiniu lėšų panaudojimu, kaip yra projektų paramos atveju). Ji išmokama su sąlyga, kad būtų vykdomos ekonominės politikos sąlygos ir kad ji būtų skirta ją gaunančių valstybių narių bendriems išorės finansavimo suvaržymams mažinti ir mokėjimų balanso patikimumui atkurti. Dėl šių politikos sąlygų Komisija, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu (EFK), ir valstybė narė susitaria susitarimo memorandume, kuris pasirašomas prieš įgyvendinant paskolos susitarimus. Šia parama remiamas koregavimo priemonių, skirtų šiems sunkumams pašalinti, įgyvendinimas. Šių priemonių patikrinimas yra tolesnių šių paskolų dalių išmokėjimo sąlyga. Priemonę sukūrus 1975 m.[2], ateinančius dvidešimt metų Bendrija vykdė keletą operacijų, skirtų valstybių narių, patiriančių ypatingų finansinių grėsmių arba sunkumų, mokėjimų balansui remti. Šias operacijas sudarė paskolos, finansuojamos Bendrijos pasiskolintomis lėšomis. Tarptautinės finansų krizės (prasidėjusios 2007–2008 m.) mastas privertė vėl pasinaudoti MBP priemone. Be to, dėl reikalavimus atitinkančių valstybių narių skaičiaus, padidėjusio po plėtros, ir keliose iš jų blogėjančios ekonominės padėties teko padidinti priemonės viršutinę skolinimo ribą, kad būtų patenkinti galimi poreikiai. Visų pirma 2008 m. gruodžio mėn.[3] jos viršutinė riba padidinta nuo 12 iki 25 mlrd. EUR, o 2009 m. gegužės mėn.[4] priimtas sprendimas padidinti šią ribą iki 50 mlrd. EUR, kad būtų galima ir toliau greitai reaguoti į visus tolesnius prašymus suteikti MBP. Taikant šią viršutinę ribą 2010 m. gruodžio 31 d. Vengrijai[5], Latvijai[6] ir Rumunijai[7] skirta 14,6 mlrd. EUR suma. 1 lentelė. Mokėjimų balanso padėtis 2010 m. gruodžio 31 d. (mln. EUR) Šalis | Skirta suma | Išmokėta suma | Vengrija | 6 500 | 5 500 | Latvija | 3 100 | 2 900 | Rumunija[8] | 5 000 | 3 650 | Iš viso | 14 600 | 12 050 | Mokėjimų balanso operacijos 2010 m. 2010 m. iš viso keliomis dalimis išmokėta 2,85 mlrd. EUR. 2 lentelė. Paskolų operacijų, kurių lėšos pagal MBP išmokėtos 2010 m., sąrašas Šalis | Sprendimas | Dalis | Data | Suma mln. EUR | Latvija | 2009/290/EB | 3-ioji | 2010-03-11 | 500 | 4-oji | 2010-10-20 | 200 | Rumunija | 2009/459/EB | 2-oji | 2010-03-11 | 1 000 | 3-ioji | 2010-09-22 | 1 150 | Iš viso | 2 850 | Dėl tebevykdomų mokėjimų balanso operacijų įgyvendinimo: - Laikotarpis, per kurį Vengrijai galėjo būti suteikta finansinė parama, baigėsi 2010 m. lapkričio mėn. Todėl paskutinis 1 mlrd. EUR pagal priemonę nebus išmokėtas. Latvija iki 2012 m. sausio mėn. dar gali gauti 200 mln. EUR, tačiau ši valstybė narė neketina jų prašyti. Taigi pagal dabar vykdomas mokėjimų balanso operacijas iš viso nebus išmokėta 1,2 mlrd. EUR. - Be to, ketvirtoji paskolos dalis (1,2 mlrd. EUR) Rumunijai išmokėta 2011 m. kovo mėn., o penktoji ir paskutinė dalis – 2011 m. birželio mėn. Makrofinansinės pagalbos priemonė Išsamią informaciją apie MP operacijas galima rasti metinėje Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai dėl makrofinansinės pagalbos trečiosioms šalims įgyvendinimo[9]. Pagrindiniai makrofinansinės pagalbos požymiai MP priemonės tikslas – padėti šalims kandidatėms, potencialioms šalims kandidatėms ir kaimyninėms šalims spręsti trumpalaikes mokėjimų balanso problemas ir stabilizuoti valstybės finansus bei skatinti jas įgyvendinti struktūrines reformas. MP teikiama išimties tvarka, laikinai ir griežtomis sąlygomis. Ji susieta su koregavimo ir reformų pastangomis siekiant užtikrinti, kad paramą gaunančios valstybės narės vėl būtų nukreiptos tvarumo linkme, ir padidinti jų atsparumą būsimoms makroekonominėms krizėms. MP operacijos papildo TVF koregavimo programas. Dėl metodikos, taikytos siekiant nuspręsti, ar vykdant konkrečias MP operacijas skirti paskolas, ar dotacijas, Komisija 2011 m. sausio mėn. Ekonomikos ir finansų komitetui pateikė išsamų pranešimą, kuriame paaiškinti taikyti kriterijai, ir šis jį patvirtino. Ši metodika taip pat bus pateikta 2010 m. MP metinėje ataskaitoje. Sutarti kriterijai susiję su viena iš dviejų plačių kategorijų: paramą gaunančios šalies ekonominio ir socialinio išsivystymo lygiu[10] bei skolos tvarumu ir jos grąžinimo pajėgumu. Taip pat atsižvelgiama į Pasaulio banko ir TVF taikomus finansinės pagalbos teikimo kriterijus. MP paskolos paprastai išmokamos keliomis dalimis, jei (kai) pasiekiami makroekonominių sąlygų rodikliai. Su kiekvienos dalies išmokėjimu susijęs Komisijos skolinimosi sandoris. Jei įsipareigojimai būtų neįvykdyti, paramą gaunančiai šaliai nesilaikant įsipareigojimų grąžinti paskolą, Komisija gali pasinaudoti Išorės veiksmų garantijų fondu[11], kad būtų grąžinta atitinkama Komisijos pasiskolinta suma[12]. MP operacijos 2010 m. Pagrindinė 2010 m. MP veikla susijusi su naujų operacijų pasiūlymais ir atitinkamomis derybomis su svarbiomis institucijomis. Didžiausias dėmesys skirtas toliau nurodytiems įvykiams: - 2010 m. liepos mėn. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė sprendimą Ukrainai[13] suteikti 500 mln. EUR paskolą. Kartu su 110 mln. EUR paskola, suteikta 2002 m. Tarybos priimtu sprendimu, Ukraina iš viso gali pasinaudoti 610 mln. EUR. - Dėl Moldovos Respublikos 2010 m. spalio mėn. priimtas sprendimas suteikti jai iki 90 mln. EUR dotaciją . 2010 m. pagal MP paskolos priemonę lėšos neišmokėtos nė vienai operacijai[14]. Euratomo priemonė Pagrindiniai požymiai Euratomo paskolų priemonė gali būti naudojama projektams valstybėse narėse (Tarybos sprendimas 77/270/Euratomas) arba tam tikrose trečiosiose šalyse (Ukrainoje, Rusijoje arba Armėnijoje) (Tarybos sprendimas 94/179/Euratomas) finansuoti. Šios paskolos yra biudžete nenumatytos operacijos, kurias Komisija finansuoja kompensaciniu principu, lėšų skolindamasi finansų rinkoje. Kaip ir su MP susijusių įsipareigojimų neįvykdymo atveju Komisija gali pasinaudoti Išorės veiksmų garantijų fondu. 1990 m. Taryba nustatė 4 mlrd. EUR skolinimosi ribą, į kurią atsižvelgiant priimta sprendimų ir išmokėta maždaug 3,4 mlrd. EUR. 2002 m. Komisija pasiūlė padidinti skolinimosi ribą nuo 4 iki 6 mlrd. EUR, tačiau dėl šio pasiūlymo susitarimas Taryboje dar nepasiektas. Euratomo operacijos 2010 m. 2010 m. nepriimta nei sprendimų dėl paskolų, nei išmokėta išmokų. ES atsakas į euro zonos valstybių garantuotos skolos krizę Be 2.2 skirsnyje jau minėtos mokėjimų balanso krizės dėl pasaulinės finansų krizės ir ekonomikos nuosmukio pablogėjo kai kurių euro zonai priklausančių valstybių narių skolinimosi sąlygos. Siekdamos įveikti sunkumus, kilusius dėl finansų krizės, šių valstybių narių vyriausybės ir centriniai bankai ėmėsi precedento neturinčių fiskalinių ir pinigų politikos priemonių. Tačiau trumpalaikio ir ilgalaikio finansavimo sąlygos tebebuvo nepalankios. Taigi 2010 m. gegužės mėn. Taryba ir euro zonos valstybės narės nusprendė priimti priemonių paketą, skirtą finansiniam stabilumui euro zonoje ir visoje Europoje išsaugoti. Priemonės, kurių nuspręsta imtis dėl Graikijos Atsižvelgdami į Graikijos valdžios institucijų pateiktą prašymą 2010 m. gegužės 2 d. euro zonos ministrai vienbalsiai nutarė pagal jų 2010 m. balandžio 11 d. pareiškime nustatytas sąlygas suteikti Graikijai paramą stabilumui per kitų euro zonos valstybių narių dvišales paskolas, kurias centralizuotai koordinuotų Komisija. Kartu su TVF parama suteikta pagal trejų metų bendrąją programą – ją sudaro 110 mlrd. EUR finansinis paketas, skirtas padėti Graikijai patenkinti finansavimo poreikius. Programa susieta su griežtomis politikos sąlygomis[15], dėl kurių Komisija ir TVF, palaikydami ryšius su ECB, susitarė su Graikijos valdžios institucijomis. Euro zonos valstybės narės skyrė 80 mlrd. EUR[16]. Be to, TVF su Graikijos valdžios institucijomis susitarė paremti šią programą rezerviniu susitarimu, kurio vertė – apie 30 mlrd. EUR[17]. Komisijos vaidmuo Pagal paskolos Graikijai priemonę Komisija nėra nei skolintoja, nei paskolos gavėja. Visų pirma 2010 m. gegužės 5 d. Europos Sąjungos valstybių narių atstovai nusprendė pagal 2010 m. gegužės 8 d. paramą teikiančių euro zonos valstybių narių sudarytą Kreditorių susitarimą Komisijai patikėti atlikti užduotis, susijusias su sukauptų dvišalių paskolų koordinavimu ir valdymu[18]. Šis vaidmuo nereiškia, kad padidės Komisijos išlaidos ar išlaidos pagal bet kurį kitą ES biudžeto punktą[19]. Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP) 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010 nustatyta Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP), pagrįsta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 2 dalimi[20] ir visiškai finansuojama iš ES biudžeto. Didžiausia pagal šią priemonę galima išmokėti suma – 60 mlrd. EUR. Sąjungos finansinė pagalba pagal EFPSP gali būti teikiama kaip paskola arba kredito linija. Komisijai suteikti įgaliojimai Europos Sąjungos vardu sudaryti sutartis dėl skolinimosi kapitalo rinkose ar sutartis su finansinėmis institucijomis. Norint šia priemone pasinaudoti, kai įgyvendinama bendra ES ir TVF paramos programa, keliami griežti reikalavimai. Visų pirma Sąjungos finansinė parama suteikiama sprendimu, kurį remdamasi Komisijos pasiūlymu kvalifikuota balsų dauguma priima Taryba ir kuriame pateiktos: a) paskolos ar kredito linijos sąlygos; b) finansinei paramai taikomos bendrosios ekonominės politikos sąlygos ir c) pagalbą gaunančios valstybės narės parengta koregavimo programa, kuria siekiama įvykdyti su Sąjungos finansine pagalba susietas ekonomines sąlygas. Komisija ir pagalbą gaunanti valstybė narė sudaro susitarimo memorandumą, kuriame išsamiai išdėstomos Tarybos nustatytos bendrosios ekonominės politikos sąlygos. Tada Komisija susitarimo memorandumą pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai. Ekonominės politikos sąlygos nuolat peržiūrimos ir, jei reikia, gali būti koreguojamos[21]. Komisija privalo reguliariai teikti Ekonomikos ir finansų komitetui ir Tarybai EFPSP reglamento įgyvendinimo ataskaitą ir ataskaitą dėl ypatingų aplinkybių, pateisinusių šio reglamento priėmimą, tolesnio buvimo[22]. 2010 m. lapkričio 30 d. paskelbta pirmoji ataskaita, kuria nustatyta, kad išskirtiniai įvykiai ir aplinkybės tęsiasi, todėl EFPSP turėtų būti taikoma toliau[23]. Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF) Remiantis 2010 m. gegužės 9 d. ECOFIN tarybos priimtais sprendimais, Europos finansinio stabilumo fondas (EFSF) euro zonos valstybių narių įkurtas kaip joms priklausanti Liuksemburge įregistruota įmonė. EFSF gali leisti obligacijas, kurioms suteikiamos euro zonos valstybių narių garantijos iki 440 mlrd. EUR, kad galėtų skolinti sunkioje padėtyje esančioms euro zonos valstybėms narėms sąlygomis, dėl kurių susitariama su Komisija palaikant ryšius su Europos Centriniu Banku ir TVF ir kurias turi patvirtinti Euro grupė. Komisija konsultuoja EFSF ir teikia jam pagalbą. Ji turi atstovą direktorių valdyboje ir derina savo ir EFSF skolinimosi veiklą finansuodama programas, kuriose dalyvauja abi institucijos, kad optimizuotų jų abiejų veiklą kapitalo rinkose laiko atžvilgiu. Operacijos taikant EFPSP - Operacijos, dėl kurių sprendimas priimtas 2010 m. Airija[24] Atsiliepiant į Airijos valdžios institucijų 2010 m. lapkričio 21 d. prašymą, nuspręsta suteikti bendrą ES ir TVF finansinę paramą. Bendra Airijai skirtos paramos suma sudarys iki 85 mlrd. EUR ir bus išmokėta keliomis dalimis. 17,5 mlrd. EUR bus finansuojama iš Airijos įnašo naudojantis iždo grynųjų pinigų rezervu ir Nacionalinio pensijų atsargų fondo investicijomis. Likusi bendro paketo dalis bus finansuojama taip: - pagal EFPSP – iki 22,5 mlrd. EUR[25]; - iš EFSF – iki 17,7 mlrd. EUR; - iš TVF – iki 22,5 mlrd. EUR; - dvišalės paskolos iš Jungtinės Karalystės (3,8 mlrd. EUR), Švedijos (0,6 mlrd. EUR) ir Danijos (0,4 mlrd. EUR). - Operacijos, dėl kurių sprendimas priimtas pasibaigus 2010 m. Portugalija[26] Atsižvelgdamos į Portugalijos valdžios institucijų 2011 m. balandžio 7 d. pateiktą oficialų finansinės pagalbos prašymą, 2011 m. gegužės 17 d. Euro grupė ir Taryba susitarė dėl trejų metų finansinės pagalbos paketo sąlygų. Finansinis paketas patenkins Portugalijos finansavimo poreikius iki 78 mlrd. EUR ir bus tolygiai paskirstytas taip: - EFPSP – iki 26 mlrd. EUR[27]; - EFSF – iki 26 mlrd. EUR; - TVF – iki 26 mlrd. EUR. Europos Sąjungos skolinimosi veikla Aprašymas Kad galėtų finansuoti Tarybos sprendimais patvirtintą skolinimo veiklą, Komisijai suteikti įgaliojimai tiek Europos Sąjungos, tiek Euratomo vardu skolinti lėšų kapitalo rinkose. Kiekvienos priemonės (MBP, MP ir Euratomo paskolų) atveju skolinimosi ir skolinimo mechanizmo operacija apibrėžta remiantis atitinkamu teisiniu pagrindu. Skolinimosi operacija ir su ja susijusi skolinimo operacija turi atitikti kompensacinį principą, kuriuo užtikrinama, kad ES biudžetui nekiltų palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizika. Negrąžintos pasiskolintos sumos atitinka negrąžintas paskolintas sumas. 3 lentelė. Bendras Europos Sąjungos skolinimasis – negrąžintos pagrindinės paskolos dalys 2002–2010 m. laikotarpio kiekvienų metų pabaigoje(1) (mln. EUR) EAPB(1) (2) | Euratomas(1) | MB | MP | Bendra Europos Sąjungos skola | 2002 | 713 | 80 | 1 379 | 2 172 | 2003 | 431 | 105 | 1 372 | 1 908 | 2004 | 423 | 170 | 1 214 | 1 807 | 2005 | 440 | 385 | 1 080 | 1 905 | 2006 | 436 | 436 | 969 | 1 841 | 2007 | 400 | 474 | 786 | 1 660 | 2008 | 266 | 484 | 2 000 | 654 | 3 404 | 2009 | 214 | 481 | 9 200 | 584 | 10 479 | 2010 | 219 | 466 | 12 050 | 500 | 13 235 | (1) Naudojamas kiekvienų metų gruodžio 31 d. perskaičiavimo kursas. (2) Europos anglių ir plieno bendrija likviduota 2002 m. Paskutinės EAPB išleistos obligacijos išpirkimo terminas – 2019 m. | Mokėjimų balansas Obligacijų emisijos patvirtino ES, kaip pagrindinės emitentės eurų kontrolinių obligacijų rinkoje, statusą. Šios obligacijos rinkoje sutiktos labai teigiamai. Kadangi investuotojų susidomėjimas tebebuvo labai didelis, buvo visuomet greitai fiksuojamas perteklinis operacijų pasirašymas. Galutinai paskirsčius obligacijas atstovauta visoms svarbioms investuotojų klasėms, įskaitant centrinius bankus, investicijų fondus, korporacijų iždo departamentus ir draudimo įmones[28]. Obligacijų kainos buvo artimos geriausiai kainai savo atskaitinėje grupėje (angl. Sovereign Supranational Agency , SSA) kartu su tokiais emitentais, kaip Europos investicijų bankas, Kreditanstalt für Wiederaufbau (KFW) ir Société de financement de l'économie française (SFEF) . Rezultatai antrinėje rinkoje taip pat buvo labai geri ir patvirtino tvirtą ES, kaip pirmos klasės kontrolinių obligacijų emitentės, poziciją. 4 lentelė. ES obligacijų emisijos 2010 m.[29] Šalis | Aprašymas | Išleidimo data | Išpirkimo terminas | Dydis (EUR) | Atkarpos palūkanų norma | Latvija ir Rumunija | ES 3,375/2019 | 2010-03-11 | 2019-05-10 | 1,5 mlrd. | 3,375 % | Rumunija | ES 2,375/2017 | 2010-09-22 | 2017-09-22 | 1,15 mlrd. | 2,375 % | Iš viso | 2,65 mlrd. | Vykdant vieną skolinimosi operaciją kompensaciniu pagrindu pasiskolinta 200 mln. EUR suma ketvirtai Latvijos paskolos daliai finansuoti. 5 lentelė. ES privatus investavimas 2010 m. Šalis | Aprašymas | Išleidimo data | Išpirkimo terminas | Dydis (EUR) | Atkarpos palūkanų norma | Latvija | ES 2,875/2025 | 2010-10-20 | 2025-10-20 | 0,2 mlrd. | 2,875 % | Makrofinansinė pagalba 2010 m. pagal makrofinansinės pagalbos priemonę neatlikta nė viena skolinimosi operacija. Euratomas 2010 m. neatlikta nė viena Euratomo skolinimosi operacija. Europos investicijų bankas EIB skolinimo veikla Teikiamomis paskolomis EIB tiesiogiai finansuoja pavienius projektus arba per finansų tarpininkus finansuoja mažąsias ir vidutines įmones ir mažesnius vietos projektus. 2010 m. bendra EIB pasirašytų operacijų apimtis siekė 72 mlrd. EUR – 9 % mažiau, palyginti su rekordiniu lygiu 2009 m. – tai rodo, kad pamažu grįžtama į padėtį, buvusią iki krizės. Geografinis skolinimo operacijų pasiskirstymas ir ES biudžeto garantijos taikymas: - ES viduje . ES valstybėse narėse pasirašyta 63 mlrd. EUR suma. Šiai sumai ES garantija netaikoma . - Už ES ribų. Už ES ribų pasirašyta 9 mlrd. EUR suma. Iš jų ES garantija taikoma 5 mlrd. EUR. EIB skolinimo veikla daro poveikį ES biudžetui, kai skolinimui teikiamos ES garantijos, palūkanų subsidijos arba yra kitų ES ir EIB rizikos pasidalijimo nuostatų. Visų pirma daugumai EIB paskolų ne ES suteikiama ES biudžeto garantija, apimanti valstybės arba politinę riziką, o komercinę riziką prisiima EIB. 2011 m. antroje pusėje Komisija pateiks atskirą 2010 m. EIB išorės skolinimo veiklos ataskaitą. Kartu EIB administruoja rizikos pasidalijimo priemones, kurioms naudojamas ES biudžetas ES vidaus politikai remti (pvz., Rizikos pasidalijimo finansinė priemonė mokslinių tyrimų ir plėtros projektams ir paskolų garantija transeuropinio transporto tinklo projektams) [30]. EIB skolinimosi veikla Netikrumas rinkose išliko didelis visus metus, dėl to darėsi sunkiau leisti vertybinius popierius, visų pirma didelės apimties ir ilgesnio išpirkimo termino. EFSF įsteigimas ir pradėtos įgyvendinti ekonomikos reformos prisidėjo prie rinkos pasitikėjimo ES emitentais atkūrimo, bet rinkai ir toliau nuolat gresia prastų atsiliepimų žiniasklaidoje pavojus. EIB sugebėjo išvengti tokių svyravimų pasinaudodamas progomis išleisti kontrolinių obligacijų emisijas, o jiems sustiprėjus leisdamas tikslesnės paskirties emisijas. Tai padėjo padaryti nuolatinė stipri EIB pozicija rinkoje. Taigi EIB sugebėjo pasiekti 2010 m. finansavimo programos tikslus palankiomis sąlygomis pasiskolinęs 67 mlrd. EUR. [1] 2010 m. gegužės 11 d. Tarybos reglamentu (ES) Nr. 407/2010 nustatytas panašus iš ES biudžeto visiškai finansuojamas mechanizmas euro zonos valstybėms narėms remti – Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonė (EFPSP). [2] 1975 m. vasario 17 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 397/75 nustatytas naujas mechanizmas – Bendrijos paskolų mechanizmas, skirtas padėti tam tikroms EB šalims mažinti netvarų einamosios sąskaitos disbalansą, kurį sukėlė pirmoji naftos krizė. [3] 2008 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1360/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [4] 2009 m. gegužės 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 431/2009, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 332/2002 dėl priemonės, teikiančios vidutinės trukmės finansinę pagalbą valstybių narių mokėjimų balansams, sukūrimo. [5] 2008 m. lapkričio 4 d. Tarybos sprendimas 2009/102/EB. [6] 2009 m. sausio 20 d. Tarybos sprendimas 2009/290/EB. [7] 2009 m. gegužės 6 d. Tarybos sprendimas 2009/459/EB. [8] Trečioji dalis (1,2 mlrd. EUR) Rumunijai išmokėta 2011 m. kovo 24 d. [9] 2010 m. ataskaita dar nepaskelbta. Norėdami susipažinti su 2009 m. ataskaita žr. COM(2010) 513, SEC(2010) 1117. [10] Kaip pagrindinį rodiklį siūloma nustatyti bendrąsias nacionalines pajamas vienam gyventojui. [11] Žr. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 480/2009. Iki šiol neužregistruotas nė vienas įsipareigojimų grąžinti MP paskolas neįvykdymo atvejis. [12] Nors paskolos grąžinimas draudžiamas ES biudžeto garantija, Garantijų fondas veikia kaip likvidumo atsarga ES biudžetui apsaugoti nuo reikalavimų dėl neatliktų mokėjimų grąžinti pasiskolintas lėšas rizikos. Išsami Fondo veikimo ataskaita pateikta COM(2010) 418 ir prie jo pridedamame tarnybų darbiniame dokumente (SEC(2010) 968). [13] 2010 m. liepos 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 388/2010/ES dėl makrofinansinės pagalbos teikimo Ukrainai (OL L 179, 2010 07 14, p. 1). [14] Kalbant apie teikiamos finansinės paramos dotacijomis įgyvendinimą, sausio ir rugpjūčio mėn. išmokėtos 7,7 ir 23 mln. EUR sumos Gruzijai. Be to, 2010 m. rugsėjo mėn. išmokėta 30 mln. EUR suma Kosovui, o gruodžio mėn. – pirmoji 40 mln. EUR sumos dalis Moldovos Respublikai. [15] Pagrindiniai politikos sąlygų elementai įtvirtinti 2010 m. gegužės 10 d. Tarybos sprendimu, skirtu Graikijai, kuriuo siekiama sugriežtinti ir sustiprinti fiskalinę priežiūrą bei įspėti Graikiją imtis deficito mažinimo priemonių, kaip manoma, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti (2010/320/ES). Šios sąlygos išsamiau išdėstytos Graikijos valdžios institucijų ir euro zonos valstybių nariu vardu Komisijos sudarytame susitarimo memorandume. [16] Iš jų 38 mlrd. EUR išmokėta iki 2011 m. kovo mėn. [17] Iš jų 14,6 mlrd. EUR išmokėta iki 2011 m. kovo mėn. [18] Šios užduotys, inter alia , apima paramos teikimą euro zonos valstybių narių vardu ir laikantis jų nurodymų, derybas su Graikija dėl susitarimo dėl paskolos priemonės ir jo pasirašymą, sąskaitos ECB atidarymą skolintojų vardu ir tos sąskaitos naudojimą visiems skolintojų vardu atliekamiems mokėjimams ir paskolos gavėjo mokėjimams tvarkyti, išmokų mokėjimo proceso koordinavimą, tam tikrų skaičiavimų atlikimą, mokėjimų paskirstymą tarp skolintojų ir skolintojų informavimą apie susitarimo dėl paskolos priemonės pažeidimus arba prašymus suteikti išimtis ar daryti pakeitimus. [19] http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/genaff/114338.pdf. [20] Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 122 straipsnio 2 dalyje numatoma finansinė pagalba valstybėms narėms, patiriančioms sunkumų dėl išimtinių aplinkybių, kurių valstybė narė negali kontroliuoti. [21] Peržiūrą Komisija, konsultuodamasi su ECB, atlieka ne rečiau kaip kas šešis mėnesius. Su pagalbą gaunančia valstybe nare aptariami koregavimo programos pakeitimai, kurių gali prireikti. Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, kvalifikuota balsų dauguma sprendžia, ar nereikėtų patikslinti pradinių bendrųjų ekonominės politikos sąlygų, ir patvirtina pagalbą gaunančios valstybės narės parengtą patikslintą koregavimo programą. [22] Ataskaita turi būti pateikta per šešis mėnesius nuo Tarybos reglamento (ES) Nr. 407/2010 įsigaliojimo dienos ir prireikus vėliau kas šešis mėnesius (reglamento 9 straipsnis). [23] http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2010:0713:FIN:EN:PDF. [24] 2010 m. gruodžio 7 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/77/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Airijai (OL L 30, 2011 02 4, p. 34). [25] 2011 m. sausio 12 d. Airijai išmokėta pirmoji dalis (5 mlrd. EUR). Iki 2011 m. birželio mėn. išmokėta 11,4 mlrd. EUR. [26] 2011 m. gegužės 30 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimas 2011/344/ES dėl Sąjungos finansinės pagalbos suteikimo Portugalijai (OL L 159, 2011 05 30, p. 88). [27] 2011 m. gegužės 31 d. Portugalijai išmokėta pirmoji dalis (1,75 mlrd. EUR). Iki 2011 m. birželio mėn. išmokėta 6,5 mlrd. EUR. [28] Daugiau informacijos apie ES skolinimosi operacijas pateikta investuotojų pranešime, http://ec.europa.eu/economy_finance/eu_borrower/documents/eu_investor_presentation_18_may_2011_rev.pdf. [29] http://ec.europa.eu/economy_finance/financial_operations/market/borrowing/benchmark_issues_2015-16_en.htm. [30] Apie naujų finansinių priemonių, kurios finansuojamos iš ES biudžeto, įgyvendinimą Tarybai ir Parlamentui Komisija kasmet atsiskaito metinės biudžeto procedūros metu laikydamasi EK, EP ir Tarybos tarpinstitucinio susitarimo 49 punkto.