Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2005-2010 m. Danijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0022 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.1.2006 SEK(2006) 22 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2005–2010 m. Danijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Danijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. spalio mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1998 m. gruodžio 1 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateikta atnaujintą Danijos konvergencijos programą ir, remdamasi jos toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Danijos konvergencijos programos atnaujintas variantas, kuriame apžvelgiamas laikotarpis iki 2010 m., buvo pateiktas Komisijai 2005 m. lapkričio 30 d. Programa pagrįsta 2006 m. biudžeto įstatymu, kurį Parlamentas priėmė gruodžio 14 d. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie prognozuojamą pasaulio ir ES BVP augimą tam tikrais metais). Danijos programoje aiškiai neapibrėžtas vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 2. Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo apytiksliai 2 %, tuo tarpu infliacija iš esmės atitiko euro zonos infliaciją. Darbo vietų augimas pastaruoju metu padidėjo ir nedarbas yra netoli žemiausios ribos per pastarąjį dešimtmetį. 2005 ir 2006 m. numatomos 2,4 % realiojo BVP augimo normos, nes prognozuojama, kad vidaus paklausa, ypač privatus vartojimas, ir toliau stipriai augs. 2007–2008 m., kaip techninė prielaida, nustatytas daug mažesnis BVP augimas; po to numatytas augimas – apytiksliai 2 % per metus per likusį programos laikotarpį. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiama programa, iš esmės atitinka Komisijos tarnybų vertinimą, pateiktą 2005 m. rudens prognozėje, kurioje apžvelgiamas laikotarpis iki 2006 m., ir iš esmės atspindi atsargias prielaidas. Ypač atsargi 2007 ir 2008 m. augimo perspektyva, augimo prielaidos yra mažesnės, nei Komisijos tarnybų potencialaus augimo skaičiavimai. Atnaujintoje programoje numatoma, kad infliacijos našta išliks palyginti prislopinta – ši nuostata atrodo realistiška. 3. Nuo VKM II mechanizmo pradžios 1999 m. sausio 1 d. nebūta problemų, kurios būtų turėję įtakos kronos keitimo kursui. Keitimo kurso nukrypimai nuo centrinio pariteto buvo žymiai mažesni nei oficiali svyravimų riba, o trumpalaikių palūkanų normos ir toliau mažai skyrėsi nuo euro zonos normų. Tai rodo pasitikėjimą fiksuoto keitimo kurso modeliu. Makroekonominės politikos sistema ir toliau užtikrina mažą ilgo termino obligacijų pelningumą. Tarp Danijos ir euro zonos ilgo termino vyriausybės obligacijų pelningumo nuokrypis sumažėjo iki beveik 0 bazinių punktų, būta atvejų, kai jis buvo šiek tiek neigiamas. 4. 2005 m. vasario 17 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Danijos konvergencijos programos atnaujintame variante. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu 2004 m. atnaujintame programos variante valdžios sektoriaus perteklius 2005 m. buvo 2,2 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame programos variante, esant panašioms BVP augimo perspektyvoms, numatomas 3,6 % perteklius. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, įskaitant pajamas iš pensijų fondų pajamingumo mokesčio bei naftos ir dujų išteklių naudojimo; išlaidos taip pat buvo ribojamos. 5. Vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti didelį pirminį perteklių visą programos laikotarpį, kad būtų užtikrintas greitas skolos santykio mažėjimas. Strategija pagrįsta išlaidų suvaržymu, siekiant išlaikyti metinį realaus viešojo vartojimo augimą ties 0,5 % riba, toliau išlaikyti mokesčių įšaldymą ir laikytis reikalavimo dėl subalansuoto vietos valdžios institucijų biudžeto. Šiame atnaujintame programos variante numatyta, kad valdžios sektoriaus perteklius mažės nuo didžiausio 3,6 % BVP 2005 m. (skatinamo išskirtinių veiksnių, įskaitant pajamas iš pensijų fondų pajamingumo mokesčio ir veiklos, susijusios su nafta ir dujomis) iki šiek tiek daugiau kaip 3 % 2006 ir 2007 m., po to lėtai mažės, kol pasieks 2,9 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Pirminio pertekliaus grafikas yra panašus: sumažėjimas 2 procentiniais punktais BVP per programos laikotarpį (1 procentiniu punktu, jei, lyginant, neatsižvelgiama į išskirtinai didelį 2005 m. perteklių). Išlaidų ir pajamų santykis per prognozuojamą laikotarpį laipsniškai mažės. Tai rodo mokestinių pajamų sumažėjimą (iš dalies dėl mokesčių įšaldymo), išlaidų suvaržymą, pagrįstą realaus viešojo vartojimo augimo ribojimu kasmet iki 0,5 % ir palūkanų naštos sumažėjimu. Palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante viršijami numatyti valdžios sektoriaus balanso tikslai makroekonominiam scenarijui iš esmės nepakitus. Danija taiko pereinamąjį laikotarpį, skirtą įgyvendinti 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų klasifikacijos; apskaičiuotas sprendimo įgyvendinimo poveikis – kasmet mažinti valdžios sektoriaus biudžeto balansą apytiksliai 1 % BVP. 6. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką programos pagrindu, struktūrinis perteklius (t. y. pagal ciklą patikslintas perteklius neskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių) mažėja nuo didžiausio 3½% BVP 2005 m. iki apytiksliai 2¾ % BVP 2006 m., prieš toliau pakildamas iki 3¼% BVP. Struktūrinės būklės mažėjimas nuo 2005 iki 2006 m., kai gamybos apimčių atotrūkis pagerėja nuo šiek tiek neigiamo 2005 m. iki nežymiai teigiamo 2006 m., iš esmės rodo išskirtinai dideles 2005 m. pajamas; 2006 m. planuojamas šių pajamų normalizavimasis. 7. Programos tikslas – struktūrinis balansas (atsižvelgiant į minėto Eurostato sprendimo pereinamąjį laikotarpį) nuo 1½ % iki 2½ % BVP per visą programos laikotarpį. Šiame vertinime jis laikomas programos vidutinės trukmės tikslu. 8. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį, būtų pasiekta pakankamai patikima riba perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu, programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Programoje paaiškinama, kad aukštesnis nei mažiausias pagal Paktą reikalaujamas vidutinės trukmės tikslas nustatytas, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui taikant greito skolos mažinimo priemones. 9. Balanso atžvilgiu, biudžeto projekcijų rizika atnaujintame programos variante, atrodo, yra teigiama, daugiausiai dėl to, kad BVP augimas gali būti didesnis, nei tikėtasi dėl techniniais sumetimais nustatyto mažo BVP augimo 2007 ir 2008 m. Todėl BVP augimas ir galutinis biudžetas nurodytais metais galėtų būti palankesni nei prognozuojama programoje. Neigiama rizika yra įvykdyti realaus viešojo vartojimo augimo apribojimo tikslą, atsižvelgiant į tai, kad praeityje būta visko. 10. Atsižvelgiant į biudžeto tikslų rizikos balansą, programoje numatyta biudžeto strategija atrodo pakankama, kad būtų užtikrinta, jog joje numatyto vidutinės trukmės tikslo bus iš esmės laikomasi visą programos laikotarpį. Taip pat pakanka numatyti pakankamą patikimumo ribą, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Reikalavimo vidutinės trukmės tikslą pasiekusioms šalims pakilimo laikotarpiais vengti prociklinės fiskalinės politikos atžvilgiu, struktūrinis balansas sumažėja 0,3 procentinio punkto BVP nuo 2005 m. iki 2010 m., esant 0,8 procentinio punkto nuosmukiui 2005–2006 m., kai gamybos apimčių atotrūkis nuo šiek tiek neigiamo pakils iki nežymiai teigiamo. Atsižvelgiant į 2005 m. užfiksuotas išskirtines pajamas, 2006 m. biudžeto paketą ir neapibrėžtumus, susijusius su gamybos apimčių atotrūkio skaičiavimu, Danijos fiskalinės politikos tikriausiai negalima vadinti procikliška. 11. Antros pakopos pensijų kaupimo sistemų perklasifikavimas nuo 2007 m. pavasario (pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, skirtam įgyvendinti 2004 m. kovo mėn. Eurostato sprendimą šiuo klausimu) iš esmės šio vertinimo nepakeistų. Apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 12. Bendroji skola, kuri 2005 m. buvo 36 % BVP, jau yra gerokai mažesnė, nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Pagal atnaujintą programos variantą numatoma, kad skolos santykis toliau mažės per programos laikotarpį ir 2010 m. bus 21½ % BVP. Daugiausiai dėl didesnio pirminio balanso skola mažės greičiau, nei numatyta ankstesniame atnaujintame programos variante. 13. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu Danija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažiau 60 % pamatinės vertės ir numatoma, kad jis bus mažesnis nei ši pamatinė vertė visą projekcijos laikotarpį. Tai, kad tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant išlaidų pensijoms ribojimą ir turto kaupimo įtraukimą, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų augimo perspektyvą. Šiuo metu labai palanki biudžeto būklė padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui ir vidutinės trukmės biudžeto planai nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui. 14. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Pažymėtina, kad Danija laikosi vidutinės trukmės tikslo. Tačiau nebuvo nustatyta naujų priemonių, kurių tikslas būtų padidinti darbo vietų skaičių iki 2 % darbo jėgos iki 2010 m. 15. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Danijos nacionalinėje reformų programoje nurodyti tokie didelės įtakos valstybės finansams turintys uždaviniai: (i) pagerinti darbo jėgos pasiūlą, kad būtų užtikrintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir (ii) pagerinti valstybinio sektoriaus veiksmingumą. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. 16. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį Dėl atnaujintos 2005–2010 m. Danijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[3], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 17. [2006 m. sausio 24 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Danijos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2010 m. laikotarpis. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie prognozuojamą pasaulio ir ES BVP augimą tam tikrais metais). Danijos programoje aiškiai neapibrėžtas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 18. Per pastarąjį dešimtmetį BVP augo apytiksliai 2 %, tuo tarpu infliacija iš esmės atitiko euro zonos infliaciją. Darbo vietų augimas pastaruoju metu padidėjo ir nedarbas yra netoli žemiausios ribos per pastarąjį dešimtmetį. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo pagrįsta programa, 2006 m. numatomas realiojo BVP augimas, sieksiantis 2,4 %, ir vidutiniškai 1,6 % per likusį programos laikotarpį. Vertinant pagal šiuo metu turimą informaciją šis scenarijus atrodo atsargus, ypač 2007 ir 2008 m. atžvilgiu. Infliacijos projekcijos programoje atrodo tikroviškos. 19. 2005 m. vasario 17 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. atnaujintoje Danijos konvergencijos programoje. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu 2004 m. atnaujintame programos variante valdžios sektoriaus perteklius 2005 m. buvo 2,2 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame programos variante, esant panašioms BVP augimo perspektyvoms, numatomas 3,6 % perteklius. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, įskaitant pajamas iš pensijų fondų pajamingumo mokesčio bei naftos ir dujų išteklių naudojimo; išlaidos taip pat buvo ribojamos. 20. Biudžeto strategijos tikslas – išlaikyti struktūrinius perteklius vidutiniškai 1½%–2½% lygmenyje visą programos laikotarpį, turint omenyje didelį valdžios sektoriaus skolos santykio sumažėjimą, siekiant sukurti tvirtą pagrindą visuomenės senėjimui. Strategija pagrįsta išlaidų suvaržymu, siekiant išlaikyti metinį realaus viešojo vartojimo augimą ties 0,5 % riba), toliau išlaikyti mokesčių įšaldymo ir laikytis reikalavimo dėl subalansuoto vietos valdžios institucijų biudžeto. Atnaujintame programos variante numatoma, kad valdžios sektoriaus perteklius sumažės nuo 3,6 % BVP 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus 3,2 % 2007 m., po to šiek tiek smuktels iki 2,9 % BVP programos laikotarpio pabaigoje. Apskaičiuoti valdžios sektoriaus pertekliai šiame atnaujintame programos variante yra žymiai didesni, nei ankstesnėje atnaujintoje programoje, tuo tarpu numatomas panašus BVP augimas. 21. Programos tikslas – struktūrinis balansas (atsižvelgiant į minėto Eurostato sprendimo pereinamąjį laikotarpį) nuo 1½ % iki 2½ % BVP per visą programos laikotarpį. Šiame vertinime jis laikomas programos vidutinės trukmės tikslu. Struktūriniu požiūriu (t. y. pagal ciklą patikslintais duomenimis neskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių) perteklius mažėja nuo didžiausio 3,6 % BVP rodiklio 2005 m. iki apytiksliai 2¾ % BVP 2006 m., toliau įsitvirtindamas ties 3¼ % BVP riba. Tačiau apskaičiuotas 0,8 procentinio punkto BVP sumažėjimas 2006 m. rodo numatomų mokestinių pajamų iš pensijų fondų, kurios buvo itin didelės 2005 m., normalizavimąsi. 22. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį, būtų pasiektas pakankamas patikimumas perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslas atitinka euro zonai ir VKM II valstybėms narėms Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse nustatytas ribas ir juo reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal įsiskolinimo santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Programoje paaiškinama, kad aukštesnis nei mažiausias pagal Paktą reikalaujamas vidutinės trukmės tikslas nustatytas, kad būtų sukurtas tvirtas pagrindas ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui taikant greito skolos mažinimo priemones. 23. Balanso atžvilgiu, biudžeto projekcijų rizika atnaujintame programos variante, atrodo, yra teigiama, daugiausiai dėl to, kad BVP augimas gali būti didesnis, nei tikėtasi dėl techniniais sumetimais nustatyto mažo BVP augimo 2007 ir 2008 m. Todėl BVP augimas ir galutinis biudžetas nurodytais metais galėtų būti palankesni nei prognozuojama programoje. Neigiama rizika yra įvykdyti realaus viešojo vartojimo augimo apribojimo tikslą, atsižvelgiant į tai, kad praeityje būta visko. 24. Rizikos vertinimo požiūriu, biudžetinės priemonės atrodo pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslo būtų laikomasi visą programos laikotarpį. Joje taip pat numatoma pakankama patikimumo riba, kad nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams metiniams makroekonominiams svyravimams. Taip pat atsižvelgiant į išskirtinį numatomo 2005 m. pertekliaus dydį, programoje nurodyta fiskalinė politika taip pat atitinka Stabilumo ir augimo paktą, nes ji nėra procikliška ekonomikos pakilimo laikotarpiais. Dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų perklasifikavimo nuo 2007 m. pavasario (kai pasibaigs pereinamasis laikotarpis, skirtas įgyvendinti 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimą šiuo klausimu) Danijos perteklius mažės apytiksliai 1 % BVP kasmet, bet tai iš esmės šio vertinimo nepakeistų. Apskritai biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra geras fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 25. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. bus pasiekęs 36%, t. y. žymiai mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis per programos laikotarpį sumažės apytiksliai 14 procentiniais punktais. 26. Valstybės finansų tvarumo atžvilgiu Danija, atrodo, neturėtų susidurti su didele rizika dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažiau 60% pamatinės vertės ir numatoma, kad jis bus mažesnis nei ši pamatinė vertė visą prognozuojamą laikotarpį. Tai, kad tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant išlaidų pensijoms ribojimą ir turto kaupimo įtraukimą, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų augimo perspektyvą. Šiuo metu labai palanki biudžeto būklė padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui ir vidutinės trukmės biudžeto planai nekelia didelės rizikos valstybės finansų tvarumui[4]. 27. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2010 m. laikotarpio integruotas gaires. Pažymėtina, kad Danija laikosi vidutinės trukmės tikslo. Tačiau nebuvo nustatyta naujų priemonių, kurių tikslas būtų padidinti darbo vietų skaičių iki 2 % darbo jėgos iki 2010 m. 28. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 26 d. pateiktoje Danijos nacionalinėje reformų programoje akcentuojama darbo jėgos pasiūla, kad būtų užtikrintas ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ir pagerėtų valstybinio sektoriaus veiksmingumas. Nacionalinėje reformų programoje apibrėžtų veiksmų poveikis biudžetui atsispindi konvergencijos programos biudžeto projekcijose. Konvergencijos programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje atitinka veiksmus, numatytus Nacionalinėje reformų programoje. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2010 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2.0 | 2.4 | 2.4 | 1.1 | 1.6 | 2.1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2.1 | 2.7 | 2.3 | 2.1 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2.2 | 2.5 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 1.8 | SVKI infliacija (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 0.9 | 1.6 | 2.0 | 1.3 | 1.9 | 1.8 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 0.9 | 1.7 | 2.0 | 1.9 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1.2 | 1.7 | 1.6 | 1.7 | Nėra duomenų | 1.6 | Gamybos apimčių atotrūkis (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP2 | -0.8 | -0.3 | 0.1 | -0.7 | -0.9 | -0.6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM6 | -1.3 | -0.6 | -0.4 | -0.4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | -0.6 | -0.1 | -0.5 | -0.4 | Nėra duomenų | -0.4 | Valdžios sektoriaus balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 2.3 | 3.6 | 3.1 | 3.2 | 2.7 | 2.9 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 2.9 | 3.7 | 3.0 | 2.7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1.4 | 2.2 | 1.8 | 1.9 | 2.2 | 2.2 | Pirminis balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 4.7 | 5.6 | 4.7 | 4.1 | 3.5 | 3.7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 5.3 | 5.8 | 4.9 | 4.4 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 4.5 | 4.8 | 4.5 | 4.6 | Nėra duomenų | 4.4 | Pagal ciklą patikslintas balansas (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP2 | 2.8 | 3.8 | 3.0 | 3.6 | 3.3 | 3.3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3.8 | 4.1 | 3.3 | 3.0 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | 1.7 | 2.0 | 2.0 | 2.0 | Nėra duomenų | 2.3 | Struktūrinis balansas3 (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP4 | 2.6 | 3.6 | 2.7 | 3.3 | 3.3 | 3.3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | 3.6 | 3.9 | 3.0 | 2.7 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 42.3 | 35.6 | 31.7 | 28.9 | 26.5 | 21.5 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 43.2 | 36.0 | 33.0 | 31.5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 42.3 | 39.4 | 37.4 | 35.3 | 33.1 | 28.8 | Pastabos: 1 Į biudžeto projekciją neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Atsižvelgiant į šį poveikį valdžios sektoriaus balansas būtų 1,3 % BVP 2004 m., 2,7 % 2005 m., 2,1 % 2006 m., 2,2 % 2007 m., 1,7 % 2008 m. ir 1,9 % 2009 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 43,5 % BVP 2004 m., 36,8 % 2005 m., 32,9 % 2006 m., 30,1 % 2007 m., 27,7 % 2008 m. ir 22,7 % 2010 m. 2 Komisijos tarnybų apskaičiavimai, remiantis programoje pateikiama informacija. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal programą (0,2 % BVP 2004 ir 2005 m. ir 0,3 % 2006 ir 2007 m.; visos mažinančios deficitą). 4 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,2 % BVP 2004 ir 2005 m. ir 0,3 % 2006 ir 2007 m.; visos mažinančios deficitą). 6 Remiantis apskaičiuotu potencialiu augimu 1,9 %, 2,1 %, 2,1 % ir 2,1 % atitinkamai 2004–2007 m. laikotarpiu. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šiame tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11d. patvirtino ECOFIN taryba. [3] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [4] Išsami informaciją apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas šiame tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.