Prasidėjus pabėgėlių krizei ne tik susidurta su masiniu pabėgėlių antplūdžiu prie išorės sienų, bet ir dideliu antriniu judėjimu Šengeno erdvėje, kadangi tarptautinės apsaugos prašytojai keliavo toliau į jų pasirinktas valstybes nares užuot pateikę prašymą pagal Dublino taisykles atsakingai valstybei narei išnagrinėti. Siekiant to išvengti, pirmosios atvykimo į ES valstybės narės turėtų tinkamai registruoti prašytojus ir užtikrinti ES teisės aktus ir pagrindines teises atitinkančias priėmimo sąlygas, kad prašytojus būtų galima grąžinti pagal Dublino sistemą. Turėtų būti mažai paskatų vykti į kitas valstybes nares, kol nagrinėjamas prieglobsčio prašymas, taip pat turėtų būti ribojamas tokiai kelionei reikalingų dokumentų išdavimas, išskyrus atvejus, kai yra pagrįstų humanitarinių priežasčių. Šiomis aplinkybėmis taip pat būtina paminėti padėtį Kalė, kur neteisėtai Šengeno erdvėje esantys asmenys stengiasi per Lamanšo tunelį patekti į Jungtinę Karalystę.

Tarptautinės apsaugos statuso reikalavimų neatitinkantys asmenys turėtų būti nedelsiant grąžinami, užuot jiems leidus toliau keliauti. 2014 m. iš ES faktiškai išvyko mažiau nei 40 proc. neteisėtų migrantų, kuriems buvo nurodyta tai padaryti. Kai įmanoma, pirmenybė teikiama savanoriškam grįžimui, tačiau jo sėkmė priklauso nuo to, kiek tikėtina yra priverstinio grąžinimo perspektyva. 2015 m. rugsėjo mėn. Komisija pateikė ES veiksmų grąžinimo srityje planą ir Grąžinimo vadovą, kuriuose išdėstytos priemonės, kurių būtų galima imtis siekiant pagerinti ES grąžinimo sistemos veiksmingumą. Be to, Komisija dešimčiai valstybių narių išsiuntė raštus, kuriuose jų prašo paaiškinti Grąžinimo direktyvos taikymą, visų pirma dėl sprendimų grąžinti priėmimo ir jų vykdymo.

Be galo svarbu, kad visi išorės sienas kertantys asmenys būtų patikrinti pagal galiojančius teisės aktus. Neteisėtai sieną kertantys asmenys turėtų būti tinkamai užregistruoti ir jiems atitinkamai taikoma prieglobsčio arba grąžinimo procedūra. Šiuo metu ne visada laikomasi EURODAC reglamente nustatytos prievolės imti pirštų atspaudus. Neteisėtai sieną kertančių asmenų skaičiaus ir tokiais atvejais paimamų pirštų atspaudų (pagal EURODAC reglamento 14 straipsnį) santykis yra maždaug 23 proc. (skaičius labai skiriasi skirtingose valstybėse narėse). Komisija imasi veiksmų, siekdama užtikrinti, kad šioje srityje būtų visiškai laikomasi ES teisės. Šie veiksmai kartu su patikrinimo procedūromis, numatytomis pagal migrantų antplūdžio valdymo ir perkėlimo Europos Sąjungoje mechanizmą, yra be galo svarbūs siekiant sumažinti riziką, susijusią dideliu asmenų, neteisėtai kertančių ES išorės sieną, skaičiumi.

Be to, valstybės narės, patiriančios netikėtą, ypač didelį spaudimą, gali prašyti FRONTEX reglamente numatytų skubios pasienio pagalbos būrių (RABIT) pagalbos. 2015 m. gruodžio 3 d. Graikija pateikė FRONTEX tokį oficialų prašymą dislokuoti skubios pasienio pagalbos būrį, kuris nedelsdamas padėtų sienos apsaugos pareigūnams prie jos išorės sienų Egėjo jūros salose. Gruodžio 10 d. FRONTEX priėmė būtinus sprendimus, kad būtų galima pradėti šią operaciją ir nedelsiant susitarti su Graikijos valdžios institucijoms dėl veiklos plano toje pačioje veiklos zonoje, kurioje vykdoma ir jūros operacija „Poseidon Sea“.

Į ES atvykstančių neteisėtų migrantų ir tarptautinės apsaugos prašytojų skaičiai per ataskaitinį laikotarpį labai išaugo. Iki šiol 2015 m. užregistruotas neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičius (1 553 614) gerokai viršija bendrą neteisėto sienos kirtimo atvejų skaičių 2009–2014 m. laikotarpiu (813 044). Absoliuti dauguma visų neteisėtai ES sieną 2015 m. sausio – lapkričio mėn. kirtusių migrantų atvyko trimis pagrindiniais maršrutais: rytų Viduržemio jūros regiono dalies (716 202), Vakarų Balkanų (667 147) ir centrinės Viduržemio jūros regiono dalies (144 300). Tačiau reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad dalis Vakarų Balkanų maršrute aptiktų neteisėtų migrantų jau buvo įskaičiuoti į per Graikiją einančio rytinės Viduržemio jūros regiono dalies maršruto srautus.

Pagrindiniai šio ataskaitinio laikotarpio klausimai: priemonės, kurių ėmėsi valstybės narės prie savo vidaus ir išorės sienų, atsižvelgdamos į: 1) kaip niekad didelį migrantų, atvykstančių į Šengeno erdvę, skaičių ir jų tolesnį antrinį judėjimą ir 2) kelis teroristinius išpuolius 2015 m. lapkričio 13 d. Paryžiuje bei mėginimą įvykdyti teroristinį išpuolį iš Amsterdamo į Paryžių važiavusiame traukinyje „Thalys“ 2015 m. rugpjūčio 21 d. Šie klausimai išsamiai išnagrinėti tolesniuose skirsniuose. Be to, ataskaitoje taip pat atsižvelgiama į patirtį, įgytą įgyvendinant naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą.

Atsižvelgiant į šiuos ir ankstesnius išpuolius labai svarbu aptikti suklastotus dokumentus ir visapusiškai pasinaudoti turimomis priemonės, kaip antai duomenų bazėmis ir tarpžinybiniu bendradarbiavimu nacionaliniu, europiniu ir tarptautiniu lygmenimis. Be to, akivaizdu, kad radikalėjimas gali pasireikšti net asmeniui neišvykus iš valstybės narės, kurioje gyvena. Taigi, terorizmo problema yra platesnė ir apima ne tik su Šengeno acquis susijusius klausimus.

Visais pirmiau minėtais atvejais sienų kontrolė buvo atnaujinta (ir vėliau pratęsta) pagal ŠSK 25 straipsnį (atvejai, kai būtina imtis skubių veiksmų ne ilgesnį nei dviejų mėnesių laikotarpį), tačiau Vokietija ir Austrija pranešė Komisijai, kad jos toliau vykdys sienų kontrolę tris mėnesius pagal ŠSK 23 straipsnį. Be to, Švedija neseniai pateiktame pranešime apie kontrolės pratęsimą iki 2015 m. gruodžio 20 d. pagal ŠSK 25 straipsnį nurodė, kad, jei padėtis nepagerės, ji pratęs sienų kontrolę pagal ŠSK 23 straipsnį. Valstybė narė gali vienas po kito pasinaudoti ŠSK 25 ir 23 straipsniais su sąlyga, kad ji įrodo kontrolės atnaujinimo ar pratęsimo būtinumą, tinkamumą ir proporcingumą nustatytai didelei grėsmei viešajai tvarkai arba vidaus saugumui.

Didelį susirūpinimą tebekelia užsienio teroristų kovotojų reiškinys, ypač todėl, kad ES piliečiai toliau vyksta į Siriją ir Iraką, kad paremtų teroristų grupuotes. Kaip prioritetas įvardyta būtinybė nustatyti jų keliones į konflikto zonas ir iš jų ir užkirsti joms kelią.

Europos Komisija nuolat pritarė, kad reikia stiprinti Šengeno sistemą šiuo atžvilgiu ir pasinaudoti visomis įmanomomis jos priemonėmis. Europos saugumo darbotvarkėje paskelbta, kad 2015 m. birželio mėn. Komisija parengė pirmąjį su užsienio teroristais kovotojais susijusių bendrų rizikos rodiklių rinkinį, kurį atlikdami patikrinimus kaip pagalbinę priemonę turi naudoti sienos apsaugos pareigūnai. Sąrašas grindžiamas tų asmenų kelionių tendencijomis, būdais ir konkrečiais ypatumais ir laikantis pagrindinių teisių parengtas padedant valstybėms narėms, Europos išorės veiksmų tarnybai, Europolui ir FRONTEX.

Keitimasis informacija yra esminė veiksmingos ir koordinuotos sienų kontrolės ir teisėsaugos dalis. Šengeno informacinė sistema (SIS) yra pagrindinė platforma, skirta keistis informacija, siekiant susekti terorizmu įtariamus asmenis ir terorizmui bei sunkiems nusikaltimams naudojamas transporto priemones. Šiuo atžvilgiu labai naudingi gali būti perspėjimai dėl slaptų ir specialiųjų patikrinimų pagal Tarybos sprendimo 2007/533/TVR 36 straipsnį. Svarbu pabrėžti, kad nors šie perspėjimai yra neįkainojamas informacijos rinkimo teroristų ir kitų nusikaltėlių keliavimo maršrutų nustatymo tikslais būdas, jie nėra arešto orderis.

Dėl nuolat didėjančio perspėjimų dėl slaptų ir specialiųjų patikrinimų ir jais grindžiamų atitikčių skaičiaus, itin daugėja papildomos informacijos, kuria prioritetine tvarka turi keisti SIRENE biurai. Be to, pagal 2015 m. sausio 30 d. įsigaliojusius SIRENE vadovo pakeitimus, būtina nedelsiant pranešti apie atitiktį su terorizmu susijusios veiklos atvejais nacionaliniu ir Europos lygmeniu. Dauguma valstybių narių naudojasi techniniais ir teisiniais SIS patobulinimais, būtent galimybe greitai keistis informacija ir nustatyti, kad asmens tapatybės dokumento galiojimas buvo panaikintas kelionės tikslais, todėl dokumento turėtojui neleidžiama išvykti iš Šengeno erdvės arba į ją atvykti. Būtina, kad valstybės narės keistųsi informacija per SIRENE sistemą, kai pateikiamas su terorizmu susijęs perspėjimas, ir kad SIRENE biurai turėtų pakankamai išteklių ir galėtų atlikti jiems pavestas užduotis. Be to, valstybės narės turi iki galo įdiegti naujas SIS funkcijas ir ypatingą dėmesį skirti susiejimo funkcijai bei nuotraukų rodymui. Perspėjimų, kuriuos sukuria valstybės narės, sąsajos turi būtų matomos galutiniams naudotojams visose Šengeno erdvės šalyse. Taip pat galutinių naudotojų elektroniniuose prietaisuose turi būti rodoma informacija apie esamus pirštų atspaudus ir Europos arešto orderį, kad jie galėtų atlikti patikrinimus.

Be to, galima padaryti daugiau patobulinimų ir taip padėti užkirsti kelią terorizmui ir užsienio teroristų kovotojų keliavimui į konflikto zonas ir iš jų, pavyzdžiui, nustatyti padirbtus, suklastotus ar pripažintus negaliojančiais dokumentus (visų pirma sistemingai konsultuojantis Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazėje ir SIS dokumentų skyriuje); visapusiškai taikyti ŠSK nuostatas, susijusias su asmenų patikrinimais (remiantis pirmiau nurodytais bendrais rizikos rodikliais); SIS visapusiškai patikrinti asmenis, kuriems netaikoma Sąjungos laisvo judėjimo teisė, ir atitinkamose duomenų bazėse patikrinti išankstinę informaciją apie keleivius arba keleivio duomenų įrašo (PNR) duomenis, jeigu jų yra. Galiausiai, siekdama dar labiau padidinti saugumą Komisija pateikė pasiūlymą tikslingai iš dalies pakeisti Šengeno sienų kodeksą, kad būtų numatyta galimybė privaloma tvarka atitinkamose duomenų bazėse prie ES išorės sienų patikrinti asmenis, kurie naudojasi laisvo judėjimo teise.

Pastarojo meto teroristiniai išpuoliai atkreipė dėmesį į būdus, kuriais nusikaltėliai Europoje gali įsigyti šaunamųjų ginklų, įskaitant karinius šaunamuosius ginklus. Svarbu, kad erdvėje be vidaus sienų kontrolės būtų tinkamų priemonių tokiems ginklams aptikti, todėl ypač siekta pagerinti perspėjimus apie šaunamuosius ginklus, kuriuos reikia atsekti ir konfiskuoti. Siekiant suderinti SIS ir Interpolo šaunamųjų ginklų duomenų bazę „iArms“, buvo pradėti du projektai, kurie sudarys sąlygas šias duomenų bazes naudoti lygiagrečiai. Tada bus galima kuo geriau išnaudoti SIS galimybes ir užtikrinti, kad šaunamieji ginklai būtų atsekami visame pasaulyje.

Be to, 2015 m. gruodžio 2 d. Komisija priėmė saugumo srities dokumentų rinkinį, kurį sudarė komunikatas dėl kovos su prekyba šaunamaisiais ginklais ir sprogmenimis veiksmų plano ir direktyvos dėl kovos su terorizmu pasiūlymas.

4.Šengeno vertinimo mechanizmas

Kad ES galėtų įveikti dabartinę migracijos krizę ir suvaldyti teroristinių išpuolių grėsmę Šengeno erdvėje, labai svarbu, kad visos valstybės narės visapusiškai laikytųsi Šengeno standartų. Tinkamas Šengeno vertinimo mechanizmo veikimas tebėra Komisijos prioritetas. Atliekant paskelbtus ir nepaskelbtus patikrinimus ir imantis tolesnių veiksmų, galima nustatyti Šengeno acquis įgyvendinimo spragas ir būdus joms pašalinti.

Naujasis Šengeno vertinimo mechanizmas ataskaitiniu laikotarpiu toliau veiksmingai veikė. Mechanizmo įgyvendinimas priklauso nuo vertinamų valstybių narių atsakymų į Šengeno klausimyną kokybės ir jų pateikimo laiku. Patirtis šioje srityje ataskaitiniu laikotarpiu buvo įvairi: pusė valstybių narių, kurios turėtų būti įvertintos 2016 m., nesilaikė atsakymų pateikimo tvarkaraščio (net ir po termino pratęsimo), o kai kurių atsakymų kokybė buvo gana prasta arba į klausimus buvo neatsakyta. Tai gali reikšti esminius (kai kurių) nacionalinių Šengeno valdymo sistemų trūkumus.

Siekiant užtikrinti, kad naujasis mechanizmas būtų veiksmingas, susitarta dėl Šengeno vertinimo vadovo ir bendrųjų praktinės nepaskelbtų patikrinimų vietoje prie vidaus sienų tvarkos gairių.

Ataskaitiniu laikotarpiu paskelbti patikrinimai visose politikos srityse atlikti Vokietijoje ir Nyderlanduose. Rekomendacijos po šių patikrinimų kol kas nepaskelbtos. Tačiau ankstesnių patikrinimų Austrijoje ir Belgijoje rezultatai paskelbti.

Austrijos atveju Komisija priėmė visus pasiūlymus dėl Tarybos rekomendacijų, išskyrus susijusius su duomenų apsauga. Dėmesys ypač atkreiptas į gerai išvystytą Austrijos integruoto sienų valdymo koncepciją ir jos įgyvendinimo būdus, pavyzdinę pažangią techninę N.SIS ir SIRENE biuro infrastruktūrą ir neilgą vidutinį sulaikymo iki išsiuntimo laikotarpį. Pagrindinės rekomendacijos susijusios su teisingu Šengeno acquis taikymu ir jo įgyvendinimo kokybės gerinimu (pavyzdžiui, pasienyje tikrinant trečiųjų šalių piliečius turėtų būti patikrintos visos atvykimo sąlygos, N.SIS paieškos funkcijos turėtų būti toliau plėtojamos ir tobulinamas politikos pareigūnų mokymas, susijęs su pažeidžiamais asmenimis). Grąžinimo srityje nustatyta, kad nedraudžiama atvykti Gražinimo direktyvoje numatytais privalomais atvejais. Dviejose srityse (išorės sienų ir vizų) Taryba jau priėmė rekomendacijas.

Pagrindiniai Belgijos uždaviniai sienų valdymo srityje yra susiję su pajėgumu valdyti padėtį prie savo oro sienų, su antriniu judėjimu šalies viduje ir neteisėta migracija į Jungtinę Karalystę per Šiaurės jūrą. Nustatyti trūkumai susiję su nepakankamais ištekliais ir teisingu patikrinimų kertant sieną atlikimu. Kai kurios svarbios priemonės, pavyzdžiui, nacionalinė integruoto sienų valdymo strategija ir išankstinės informacijos apie keleivius sistema, dar neįgyvendintos. Belgija taip pat neturi nacionalinės teisės aktų ir procedūrų, kad galėtų tvarkyti perspėjimus antrosios kartos SIS, taip pat ji neturi sistemai skirtos privalomos rašytinės saugumo procedūros. Kiti dideli nustatyti trūkumai yra susiję su SIS įgyvendinimu galutiniams naudotojams. Komisijos tarnybos šiuo metu rengia pasiūlymus dėl Tarybos rekomendacijų dėl vizitų Belgijoje.

Pagal ankstesnį Šengeno vertinimo mechanizmą nustatyta didelių techninių trūkumų, susijusių su SIS įgyvendinimu Lenkijoje, visų pirma prie išorės sienų. Per pakartotinį patikrinimą nustatyta, kad Lenkija padarė didelę pažangą, įdiegusi naują stabilią N.SIS, naują SIRENE taikomąją programą ir naują sienos apsaugos pareigūnams skirtą taikomąją programą. Lenkijai pateiktomis rekomendacijomis siekiama užtikrinti, kad 99,99 proc. SIS būtų prieinama, kad nebūtų nacionalinės ir centrinės SIS duomenų neatitikimo, kad galutiniams naudotojams būtų rodomos prie perspėjimų pridėtos nuotraukos, ir užtikrinta, kad mobiliuosiuose policijos prietaisuose paieška SIS būtų standartinis pasirinkimas.

Paskelbti praėjusį ataskaitinį laikotarpį (2015 m. kovo mėn.) atlikto nepaskelbto patikrinimo Švedijoje (Arlandos oro uoste) rezultatai. Įvertinti oro uostą buvo nuspręsta remiantis FRONTEX atlikta rizikos analize, kurioje pabrėžtas neįprastai mažas atsisakymų atvykti ir nustatytų suklastotų dokumentų skaičius. Per patikrinimą nustatyta trūkumų, susijusių su nepakankamais ištekliais ir mokymu, taip pat teisingu patikrinimų kertant sieną atlikimu.

Per ataskaitinį laikotarpį nepaskelbti patikrinimai, susiję su išorės sienų valdymu, atlikti Ispanijoje, Vengrijoje ir Lenkijoje. Patikrinimų prie Vengrijos ir Lenkijos išorės sienų rezultatai parengti ekspertų lygmeniu ir išsiųsti susijusioms valstybėms narės, kad jos pateiktų pastabų. Nedarant poveikio vertinimo rezultatams, galima teigti, kad apskritai sienų kontrolė aplankytose vietose buvo vykdoma laikantis Šengeno acquis ir buvo užtikrinamas reikiamas profesionalumo lygis. Taip pat ekspertų lygmeniu baigiama rengti patikrinimo Ispanijoje rezultatus. Galima pažymėti, kad kai kuriuos sienų valdymo sistemos Alchesirase elementus vis dar reikia iki galo įgyvendinti ir visos priemonės turėtų būti visapusiškai naudojamos.

Lapkričio mėn. nepaskelbtas patikrinimas atliktas prie Graikijos ir Turkijos sausumos sienos ir jūros sienos (Chijo ir Samo). Reikia daugiau pastangų, siekiant užtikrinti faktinį neteisėtų migrantų grąžinimą ir užkirsti kelią antriniam judėjimui.

Abiejų patikrinimų išvados šiuo metu baigiamos rengti ekspertų lygmeniu. Komisija toliau atidžiai stebės padėtį, be kita ko, kintančią padėtį pasienyje tarp Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos. Padidėjo galimybė, kad šis pasienis gali tapti įtampos židiniu, nes pasienyje pastatytas užtvaras (kaip sienos valdymo priemonė) ir buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija nusprendė prisijungti prie kitų šalių sprendimo apriboti asmenų įleidimą remdamasi jų pilietybe arba neaktyviai dalyvauti įgyvendinant dvišales su pasieniu susijusias pasitikėjimo stiprinimo priemones, tačiau kasdieniai pasienio administravimo institucijų ryšiai pagerėjo. Gruodžio 3 d. buvo susitarta, kad FRONTEX padės Graikijai nustatyti migrantų tapatybę ir juos registruoti Graikijos ir buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pasienyje.

Atsižvelgiant į pirmiau minėtų Šengeno acquis vertinimų rezultatus, gali būti rekomenduota imtis konkrečių ŠSK 19a straipsnyje nurodytų priemonių.