Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė - Tamperės programos ataskaita ir ateities gairės {SEC(2004)680 et SEC(2004)693} /* KOM/2004/0401 galutinis */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI - Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė - Tamperės programos ataskaita ir ateities gairės {SEC(2004)680 et SEC(2004)693} TURINYS KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI - Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė - Tamperės programos ataskaita ir ateities gairės 1. Penkeri laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo metai 1.1. Svarbūs pasiekimai sudėtingomis aplinkybėmis 1.2. Atnaujintas kontekstas 2. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės ateities prioritetai 2.1. Veiksmingesnės asmenų apsaugos įgyvendinimas, jiems naudojantis savo pagrindinėmis teisėmis 2.2. Europos pilietybės iniciatyvų skatinimas 2.3. Integruoto sienų valdymo sistemos ir vizų politikos vystymas 2.4. Tikrosios bendros migracijos srautų valdymo politikos skatinimas 2.5. Bendros nesaliskos Europos prieglobsčio politikos vystimas 2.6. Europos teisinės erdvės, gerbiančios valstybių narių tradicijas ir teisines sistemas bei skatinančios specialistų bendradarbiavimą, kūrimas 2.7. Teisinės erdvės kūrimas civilinėse ir komercinėse bylose, lengvinant bendradarbiavimą ir uztikrinant teisę kreiptis į teismus 2.8. Nuoseklios politikos skatinimas baudziamosios teisės srityje 2.9. Policijos ir muitinės veiksmų efektyvumo skatinimas 2.10. Prevencinių veiksmų ir kovos su terorizmu ir tam tikromis nusikalstamumo formomis stiprinimas 2.11. Nusikalstamumo prevencijos veiksmų stiprinimas 2.12. Įvairiapusio mobilizavimo tobulinimas kovoje su narkotikais 2.13. Konkrečiau apibrėztų isorinių veiksmų vykdymas 3. Isvados KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI - Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė - Tamperės programos ataskaita ir ateities gairės 1. Penkeri laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimo metai Pasirasius Amsterdamo sutartį, nauju Europos Sąjungos uzdaviniu tapo laispsiniskas laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės kūrimas. 1999 m. spalį Tamperėje posėdziavusi Europos Vadovų Taryba siam uzdaviniui skyrė svarbiausią vietą Europos Sąjungos politinėje darbotvarkėje ir apibrėzė toli siekiančią programą. Šioje programoje buvo nustatytos politinės gairės ir konkretūs tikslai bei numatytas jų įgyvendinimo kalendorius. Europos Tarybos prasymu, Europos Komisija parengė pazangos rodiklį (scoreboard), skirtą per kiekvieną pusmetį pasiektos prazangos įvertinimui. [1] [1] Nuo Tamperės Europos Vadovų Tarybos susitikimo Europos Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui ,Pazangos rodiklis, skirtas įvertinti padarytą pazangą, kuriant laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę Europos Sąjungoje" buvo pristatomas kas pusmetį. Susiję dokumentai : KOM(2000)167 galutinis, 2000 3 24 ; KOM(2000)782 galutinis, 2000 11 30 ; KOM(2001)278 galutinis, 2001 5 23 ; KOM(2001)628 galutinis, 2001 10 30 ; KOM(2002) 261 galutinis, 2002 5 30 ; KOM(2002) 738 galutinis, 2002 12 16 ; KOM(2003) 291 galutinis, 2003 5 22 ; KOM(2003) galutinis, 2003 12 30. Ši paskutiniųjų seserių mėnesių ataskaita uzbaigia penkerių metų laikotarpį ir leidzia pristatyti bendrus rezultatus ir apibrėzti ateities prioritetus. [2] [2] Komisijos tarnybų darbiniame dokumente ,Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvė - Tamperės programos ataskaita ir ateities gairės" SEK(2004)693 įvertinamos konkrečios sritys. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente SEK(2004)680 pateikiamas pagrindinių Tamperės programos teisės aktų pasiūlymų sąrasas (,Scoreboard"). Tuo tikslu Komisija pradeda viesą konsultaciją ir kviečia suinteresuotas salis ir asmenis iki 2004 m. rugpjūčio 31 d. siųsti savo nuomonę apie naują programą siuo adresu : DG JAI Consultation publique Ģle futur de la justice et des affaires intérieures ģ, Commission européenne, LX 46, 1049 Bruxelles, . 1.1. Svarbūs pasiekimai sudėtingomis aplinkybėmis - Esminė pazanga buvo padaryta daugelyje sričių, susijusių su teisingumu ir vidaus reikalais; Lyginant su 1999 m. siandieną padaryta akivaizdi pazanga. Savo ruoztu Komisija pateikė pagrindinius Tamperėje numatytus pasiūlymus. - Europos visuomenė teigiamai vertina veiksmų plėtojimą Europos lygmeniu teisingumo ir vidaus reikalų srityje; Viesoji apklausa (Eurobarometras) rodo, kad didelis piliečių skaičius visiskai teigiamai vertina bendradarbiavimą ir bendrus veiksmus Europos mastu. [3] Ypač naujųjų valstybių narių piliečiai daug tikisi is Europos Sąjungos saugumo srityje. [4] [3] Paskutiniai Eurobarometro apklausos tyrimai, atlikti 2003 m. gruodzio mėn., patvirtina ankstesnių Eurobarometro apklausų rezultatus. Europos piliečiai aiskiai pasisako uz bendrą prieglobsčio ir imigracijos politiką. 56 % apklaustųjų pripazįsta imigrantų ekonominius poreikius ir 66 % apklaustųjų pareiskia norą jiems suteikti lygias teises. Tuo pačiu 80 % apklaustųjų palankiai ziūri į ES isorinių sienų kontrolės sustiprinimą trečiųjų salių piliečių atzvilgiu. Devyni is 10 apklaustųjų pritaria teismų bendradarbiavimui civilinių bylų srityje, ypač seimos teisės klausimais ir pritaria lygioms teisėms į gynybą visose valstybėse narėse. Piliečiai suvokia, kad Europos Sąjungos valstybės narės savarankiskai negali isspręsti valstybių sienų nevarzomo tarptautinio nusikalstamumo problemų. Apklausos rezultatai parodo, kad 71% apklaustųjų mano, kad bendri sprendimai ir veiksmai yra geriausia prevencijos ir kovos su nusikalstamumu visoje Europos Sąjungoje priemonė. [4] Eurobarometro rezultatai parodė, kad naujų valstybių narių piliečiams didziausią nerimą kelia korupcija, narkotikai, organizuotas nusikalstamumas ir pinigų plovimas. - Teisingumas ir vidaus reikalai nuo siol laikoma viena is Sąjungos prioritetinių politikų; Europos Taryba reguliariai nagrinėja siuos klausimus, o Europos institucijų darbų skaičius tik patvirtina begalinę jų svarbą. Vis didėjanti jų svarba atsispindi ir Komisijos komunikate dėl naujų finansinių perspektyvų, į kurį įtraukiama nauja rubrika ,Sąjungos pilietybė", nagrinėjanti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimą. [5] [5] KOM (2004) 101, 2004 2 10. - Reaguodama į rimtus ir netikėtus įvykius, Europos Vadovų Taryba nustatė konkrečius prioritetus Tamperės programos kontekste; Europos Sąjunga parodė, kad sugeba veikti efektyviai ir greitai, jeigu to reikalauja susiklosčiusi situacija. Šis jautrus reagavimas į krizines situacijas, tokias kaip tragiski 2001 m. rugsėjo 11 d. ir 2004 m. kovo 11 d. įvykiai, galėjo kartais issaukti kritiką, kad rezultatai siekiami nesubalansuotai, perdėtai didelį dėmesį skiriant saugumui. Nors toks poziūris kartais perteikiamas kai kuriose ziniasklaidos priemonėse, Europos integracija remiasi griezta pagrindinių teisių apsauga, o Komisija visada rūpinosi pusiausvyros tarp laisvės, saugumo ir teisingumo uztikrinimu. Be to, Europos Sąjunga turi uztikrinti aukstą saugumo lygį tam, kad būtų galima visiskai pasinaudoti siomis laisvėmis. - dabartiniai sprendimų priėmimo ir instituciniai suvarzymai kliudo efektyviam, greitam ir skaidriam kai kurių politinių įsipareigojimų vykdymui; Nepaisant Tamperės isvadose atsispindinčios valios, kartais buvo neįmanoma pasiekti susitarimo Europos mastu, siekiant priimti tam tikras subtilias priemones nacionaliniam suverenitetui priklausančiose politikos srityse. Dabartinių sutarčių teisiniai ir instituciniai suvarzymai, kai vieningas sprendimų priėmimas Taryboje islieka privalomas, dalinai paaiskina siuos sunkumus. Valstybės narės kartais nenoromis bendradarbiauja siame naujame europiniame kontekste ir kai tai susiję su jų interesais. Be to, valstybės narės, tam tikrose srityse turėdamos iniciatyvos teisę, daznai pirmenybę teikdavo nacionaliniams interesams nei Tamperės prioritetams. Dabartinis Europos Parlamento teisės kartu su Taryba leisti teisės aktus suvarzymas sioje srityje taip pat issaukia kritiką dėl sprendimų priėmimo skaidrumo. Institucijų nesugebėjimas uztikrinti priimtų priemonių įgyvendinimą nacionaliniu lygmeniu, turint galvoje Europos Teismo ribotas kompetencijas ir Komisijos ribotas galias policijos ir teismų bendradarbiavimo srityse, neleidzia įsitikinti, ar priimti sprendimai yra is tiesų veiksmingi. Be to, Sąjungos veikla negali būti veiksminga be valstybių narių isreikstos politinės valios uztikrinti europinių sprendimų tikrąjį veiksmingumą. Ypač valstybių narių ekspertai turėtų visapusiskai isnaudoti jiems Europos integracijos atveriamas bendradarbiavimo galimybes. Galiausiai reikia pabrėzti, kad pasiekimai yra dideli. Vis dėlto pradinis uzmojis buvo suvarzytas instituciniais apribojimais, o kartais ir politinio sutarimo stoka. Daznai vienintelis būdas judėti į priekį buvo zengti zingsnį po zingsnio. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės įgyvendinimas Komisijai buvo strateginis prioritetas, kuriam pasiekti prireikė keleto Sąjungos politikos sričių. 1.2. Atnaujintas kontekstas Atnaujintame kontekste Tarpvyriausybinė Konferencija numato nemazai institucinių pasikeitimų teisingumo ir vidaus reikalų srityje, ypač kvalifikuotos daugumos taikymą issiplėtusioje Sąjungoje. Tai turėtų paspartinti darbų uzbaigimą. Tačiau, galimybės, kurias suteikia Amsterdamo ir Nicos sutartys, turės būti visapusiskai isnaudotos. Be kai kurių naujų nuostatų, kurios automatiskai įsigaliojo 2003 m. vasario 1 d. ar 2004 m. kovo 1 d., EB sutarties 67 straipsnio 2 dalyje numatoma, kad Taryba, nuo 2004 m. geguzės 1 d. visose arba kai kuriose po IV antrastine dalimi isvardytose srityse [6] sprendimus priims bendro sprendimo procedūra. Ši teisė įsigalioja nuo geguzės 1 d. [6] Prie Nicos sutarties pridėta EB sutarties 67 straipsnio 5 deklaracija, padeda interpretuoti sį straipsnį ir issako aiskų politinį įsipareigojimą tuoj po 2004 m. geguzės 1 d. pereiti prie bendro sprendimo procedūros 62 straipsnio 3 dalyje ir 63 straipsnio 3 dalies b punkte numatytoms priemonėms (trečiųjų salių piliečių laisvas judėjimas Sąjungoje ne ilgiau kaip 3 mėn. ir nelegali imigracija, buvimas salyje ir grązinimas į tėvynę). Po plėtros padaugės piliečių, norinčių naudotis teisės laisvai judėti ir gyventi saugumo ir teisingumo erdvėje privalumais. Auksto lygio bendrų standartų priėmimas saugumo ir teisingumo srityse gali tik prisidėti prie bendro saugumo lygio stiprinimo visoje teritorijoje. Plėtra taip pat iskėlė ypatingus uzdavinius kai kurioms politikos sritims, tokioms kaip isorinių sienų stiprinimas, antros kartos Šengeno informacinės sistemos įgyvendinimas, ir apskritai naujų valstybių narių parengimas visapusiskai prisijungti prie Šengeno acquis, panaikinant visų vidinių sienų kontrolę. Šiuo atzvilgiu reikėtų pazymėti, kad Sąjunga suteikia visas reikalingas priemones isorinių naujųjų narių sienų stiprinimui, pvz., Šengeno priemonę (Facilité Schengen). Siekiant naujosioms valstybėms narėms kuo greičiau sudaryti sąlygas pilnavertiskai dalyvauti Šengeno sistemoje ir panaikinti vidinių sienų kontrolę, reikia įgyvendinti SIS II ir laiku atlikti acquis numatytus įvertinimus. Be to, teisinėje srityje issiplėtusi Sąjunga verčia toliau tobulinti priemones, skirtas tarpusavio pasitikėjimo didinimui, norint sutvirtinti abipusio pripazinimo principą. Atsizvelgiant į tikėtiną įvykių raidą isorinių sienų valdymo srityje, reikės rasti sprendimus, kurie uztikrintų, kad dabar Šengeno teritorijoje galiojantis ,skirtingų greičių Europos" principas neigiamai nepaveiktų valstybių narių bendradarbiavimo, taikant visą acquis. 2. LAISVĖS, SAUGUMO IR TEISINGUMO ERDVĖS ATEITIES PRIORITETAI Įgyvwndinant pirmą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės etapą buvo akivaizdziai pasistūmėta į priekį. Tačiau dar ne visi Tamperėje numatyti tikslai yra pasiekti. Belaukiant Tarpvyriausybinės Konferencijos rezultatų, dabartinė institucijų sandara sudarys sunkumų. Iki tol, kad ir ribotą, bet dinamiską poveikį galėtų turėti Nicos sutartyje suteikiamos galimybės. Beje, turėtų būti numatytas EB sutarties 67 straipsnio 2 dalies naudojimas. Vykstantys darbai sudaro logiską Tamperės programos seką ir nuo siol sujungia sią programą su būsimais prioritetais. Šio komunikato tikslas yra pradėti ateities priemonių programos kūrimo svarstymą, įvardijant teisingumo ir vidaus reikalų srities prioritetus 2004-2009 m. Šis komunikatas galės tapti pilietinių diskusijų ir vieso svarstymo pagrindu. Į daugelį būsimosios programos rengimo elementų reikės atsizvelgti Sąjungos mastu. Pirmiausia tai yra sie Tamperės programą papildantys darbai: - Dar tebevykstantys darbai ir jau nustatytos ilgalaikės priemonės; - Veiksmingo suderintų priemonių įgyvendinimo lygis ir tų priemonių įgyvendinimo vertinimas. Šiuo atzvilgiu Komisija uzsiima pirmos kartos teisės aktų vertinimu. Svarbu, kad kartu su ateities programa būtų įvertintas Tamperėje priimto acquis parengimas ir įgyvendinimas tam, kad nauji pasiūlymai veiksmingai papildytų jau egzistuojančias priemones. Antra, tam, kad ateityje būtų pasiekti nauji tikslai, reikės uztikrinti atitinkamas institucines priemones ir pakankamus finansinius isteklius. Komisijos nuomone, vienas is svarbiausių Konstitucinės sutarties projekto aspektų yra tas, kad jis panaikina Sąjungos suskirstymą į ,ramsčius" ir taiko Bendrijos sprendimų priėmimo metodą laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės visumai. [7] Rubrikos ,Europos pilietybė" kontekste Komisija pasiūlė reiksmingai padidinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės finansavimui skirtas lėsas. Reikia pazymėti, kad siame komunikate pateiktos mintys nedaro jokios įtakos nei būsimiems finansiniams pasiūlymams, nei institucijų diskusijoms. [7] KOM (2003) 548 galutinis, 2003 9 17. Norint isvengti bendrų veiksmų suskaldymo, bus svarbu laikytis iskeltų prioritetų. Šie prioritetai, su kurių sprendimu susidurs Sąjunga, turės atitikti pasaulinį kontekstą. Konkrečiai: ekonominiai skirtumai tarp pasaulio regionų; politinis nestabilumas kai kuriuose regionuose arba salyse; Europos gyventojų demografinė raida; piliečių lūkesčiai dėl savo teisių į saugumą. 2.1. Veiksmingesnės asmenų apsaugos įgyvendinimas, jiems naudojantis savo pagrindinėmis teisėmis Europos integracija remiasi bendrosiomis vertybėmis, t. y. pagrindinėmis teisėmis, teisine valstybe ir demokratinėmis institucijomis. Šios bendros vertybės turi tapti bet kokių veiksmų teisingumo ir vidaus reikalų srityje pagrindu. Chartijos integravimas į Konstitucinę sutartį ir įstojimas į Europos zmogaus teisių ir pagrindinių laisvių uztikrinimo konvenciją reiks, kad Sąjunga ir jos institucijos yra teisiskai įsipareigojusios visose savo kompetencijos srityse ne tik gerbti pagrindines teises, bet ir jas aktyviai skatinti. 2003 m. gruodį Europos Vadovų Taryboje susirinkę valstybių narių atstovai pabrėzė informacijos apie zmogaus teises rinkimo ir įvertinimo svarbą, siekiant apibrėzti Sąjungos politiką sioje srityje. Ten buvo nuspręsta isplėsti Europos rasizmo ir ksenofobijos stebėjimo centro įgaliojimus, įkuriant naują Europos pagrindinių teisių agentūrą. 2004 m. Komisija siuo klausimu rengiasi parengti komunikatą. Konkretūs agentūros įgaliojimai turės būti apibrėzti dėl sio komunikato kilusių diskusijų metu. Priemonės, skirtos apsaugoti demokratiją ir teisinę valstybę Europoje nuo bet kurios nusikalstamumo formos ir terorizmo, turi gerbti pagrindines zmogaus teises, teisę į laisvą judėjimą, pagarbą privačiam gyvenimui ir taisykles, susijusias su duomenų apsauga. Šiame kontekste reikia istirti būtinybę įsteigti bendrą vieningą sistemą, kuri, is vienos pusės, atitiktų viesosios tvarkos ir saugumo bei kovos su nusikalstamumu reikalavimus ir specifiką ir, is kitos pusės, būtinybę uztikrinti deramą privataus gyvenimo apsaugos lygį. Be to, reikėtų atsizvelgti į galimybę racionalizuoti Europos Sąjungos lygmenyje jau egzistuojančias duomenų apsaugos prieziūros institucijas, atsakingas uz viesąją tvarką, atsizvelgiant į nepriklausomos prieziūros įstaigos kompetencijas, nustatytas EB sutarties 286 straipsnyje. Taip pat bus svarbu suderinti Sąjungos ir nacionalinės valdzios veiksmus ir vystyti partnerystę su privačiu sektoriumi ir nevyriausybinėmis organizacijomis, apibrėziant ir įgyvendinant taisykles. 2.2. Europos pilietybės iniciatyvų skatinimas Europos pilietybės stiprinimas turės tapti pagrindine mūsų veiksmų kryptimi. Konstitucinės sutarties projekte numatyta, kad tam tikras piliečių skaičius gali pateikti pasiūlymą paraginti Komisiją įgyvendinti Konstitucijos nuostatas. Turi būti skatinamas demokratinis dalyvavimas Europos Parlamento rinkimuose. [8] Daugelis Sąjungos piliečių skundziasi praradę teisę dalyvauti kai kuriuose nacionaliniuose rinkimuose [9] savo kilmės salyje, kuri nėra kompensuojama suteikiant sią teisę priimančioje valstybėje narėje. Šis klausimas turi būti apsvarstytas tiek Europos, tiek ir nacionaliniu lygiu. [8] Ruosiantis Europos Parlamento rinkimams reikia atkreipti dėmesį į galimybę islaikyti pasikeitimo informacija tarp valstybių narių mechanizmą, kurio tikslas yra sutrukdyti dvigubą dalyvavimą rinkimuose, ir į galimybę imtis labiau su siuo tikslu suderintų priemonių. [9] Pagal ES sutartį, Europos piliečiai teoriskai gali dalyvauti komunaliniuose ir Europos Parlamento rinkimuose tik valstybėje narėje, kurioje jie gyvena. Teisė laisvai judėti, kuri jau suteikta Europos piliečiams ir jų seimų nariams, nepriklausomai nuo jų tautybės, turės būti visiskai uztikrinta griezta neseniai priimtos sią sritį reglamentuojačios direktyvos taikymo valstybėse narėse kontrole. Tai leis taip pat patikrinti, ar dar yra reikalingos papildomos priemonės. 2.3. Integruoto sienų valdymo sistemos ir vizų politikos vystymas Artimiausiu ir vidutiniu laikotarpiu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas sąlygų, leidziančių panaikinti naujųjų valstybių narių vidinių sienų kontrolę, sukūrimui. Isorinių sienų valdymo integruotos sistemos sukūrimas buvo įtrauktas į Konstitucinės sutarties projektą. Šiuo klausimu jau buvo zymiai pazengta į priekį nuo Europos Vadovų Tarybos posėdzių Sevilijoje ir Salonikuose. Veikla turi būti tęsiama tiek teisės aktų leidybos, tiek ir operatyvinėje bei finansinėje srityse. Šiame kontekste reikės priziūrėti nepriekaistingą Isorinių sienų agentūros funkcionavimą. Turės būti sustiprintas ir papildytas koordinavimo mechanizmų plėtojimas, siekiant ilgalaikio tikslo sukurti Europos sienų apsaugos dalinį, kuris papildytų nacionalinių sienų apsaugos tarnybų veiksmus. [10] Siekdama įgyvendinti sią misiją, Agentūra turės bendradarbiauti su kitomis isorės sienų kontrolės tarnybomis, ypač su muitinėmis. Galimi bendri Agentūros ir muitinių bei pasienio tarnybų veiksmai turėtų būti nuolat tikrinami. [10] Bendradarbiavimas ir koordinavimas apima aprūpinimą bendra įranga, ypatingą parengimą ir rizikos analizės įsisavinimą. Ši Sąjungos politika ir jos įgyvendinimas bus reguliuojami solidarumo principu ir teisingu atsakomybės pasidalijimu tarp valstybių narių, įskaitant ir finansinius klausimus. Šio principo įgyvendinimui reikės didelių lėsų mobilizavimo. Vizų politika turės atitikti pasaulinius reikalavimus dokumentų saugumo srityje ir sudaryti sąlygas geresniam bendradarbiavimui konsuliniame lygmenyje. Turi būti tęsiami jau pradėti biometrinių duomenų įvedimo į kelionės ir tapatybės dokumentus, ypač į pasus, darbai. Reikia uztikrinti, kad būtų efektyviai įgyvendinama Informacinė vizų sistema (VIS) kaip ir nauja Šengeno informacinė sistema (SIS II), ir kad būtų isnaudotos visos jų galimybės. Galiausiai reikia glaudziau bendradarbiauti su kaimyninėmis salimis, ypač turinčiomis bendrą sieną su ES, atsizvelgiant į naująją Sąjungos kaimynystės politiką. 2.4. Tikrosios bendros migracijos srautų valdymo politikos skatinimas Realios priemonės, atitinkančios ekonominius ir demografinius poreikius, turėtų palengvins legalių imigrantų priėmimą Sąjungoje, laikantis nuoseklios tinkamo elgesio su iseiviais is trečiųjų salių politikos. Aisku, kad sioje perspektyvoje turi būti garantuota valstybių narių teisė nustatyti konkretų į jų teritoriją įvaziuojančių trečiųjų salių piliečių, ieskančių samdomo ir savarankisko darbo, skaičių, įskaitant pagarbą Bendrijos prioritetams. Reikia atsizvelgti ir į kilmės valstybių interesus. Turės būti skatinama ir tęsiama trečiųjų salių piliečių integracijos politika. Šiam tikslui Sąjunga turės imtis atitinkamų priemonių, kad paremtų valstybių narių veiklą. Įtikinamas bendras konstruktyvus ir atviras poziūris į imigraciją priklausys nuo Europos Sąjungos sugebėjimo kontroliuoti nelegalią imigraciją. Būsimoji Konstitucinė sutartis sudarys palankesnes sąlygas sustiprintai kovai su prekyba zmonėmis bei tikrosios sugrįzimo ir readmisijos politikos vystymui. Čia, kaip ir kitur, veiksmų efektyvumas labai priklausys nuo tvirto solidarumo. 2.5. Bendros nesaliskos Europos prieglobsčio politikos vystimas Taikant solidarumo principą bus uztikrinta, kad pastangos priimant pabėgelius ir isvarytuosius tolygiau pasiskirstys tarp valstybių narių. Šių klausimų sprendimas turės būti paremtas partneryste ir bendradarbiavimu su trečiosiomis kilmės ir tranzito salimis, pirmojo prieglobsčio ir galutinės paskirties salimis. Europos bendrosios prieglobsčio sistemos tikslas yra apibrėzti vieningą prieglobsčio ir subsidiarumo apsaugos statusą, bendrą sio statuso suteikimo ir atėmimo procedūrą bei bendrą laikinos apsaugos sistemą. Tuo pačiu reikėtų sukurti integruotas priemones, tokias kaip veiksmingi administraciniai sprendimai dėl grązinimo, reintegracijos programų ir įvaziavimo procedūrų, kurios sugebėtų atmesti nepagrįstus prasymus ir suardyti prekybos zmonėmis ir jų nelegaluas įvezimo į salį tinklą. Šios priemonės yra ypač svarbios, nes dėl piktnauziavimo prieglobsčio suteikimo procedūromis daznai nukenčia tikrieji pabėgėliai. 2.6. Europos teisinės erdvės, gerbiančios valstybių narių tradicijas ir teisines sistemas bei skatinančios specialistų bendradarbiavimą, kūrimas Europos teisinės erdvės vystimo tikslas nėra abejoti teisinemis ir teisminėmis valstybių narių tradicijomis. Toks poziūris, pagrįstas proporcingumo ir subsidiarumo principais, įtvirtintais Konstitucinės sutarties projekte. Abipusio pripazinimo principas sioje srityje tapo Europos integracijos pagrindu. Vis dėlto, norint stiprinti savitarpio pasitikėjimą, abipusis pripazinimas reikalauja bendro kartu priimtų principų ir minimalių normų pagrindo. Kad būtų uztikrintas Europos teisės politikos efektyvumas, reikės ir toliau į sį procesą įtraukti sioje srityje dirbančius specialistus. 2.7. Teisinės erdvės kūrimas civilinėse ir komercinėse bylose, lengvinant bendradarbiavimą ir uztikrinant teisę kreiptis į teismus Teisminio bendradarbiavimo vystymas civilinėse bylose turės ir toliau prisidėti prie piliečių ir įmonių kasdienybės gerinimo, sudarant jiems sąlygas pasinaudoti savo teisėmis Sąjungoje. Vienas svarbiausių prioritetų yra tęsti abipusio pripazinimo programoje numatytus darbus. Pastangos turėtų būti sutelktos tose srityse, kur dar nėra taikomos Bendrijos taisyklės dėl bendro abipusio pripazinimo (pvz., issiskyrusių susituokusių ir nesusituokusių porų turto klausimo teisinės pasėkmės, paveldėjimo ir testamentų klausimai). Be to, abipusio pripazinimo srityje gali prireikti naujų priemonių, kurių nėra pirminėje programoje. Pavyzdziui, didesnis dėmesys bus skiriamas abipusio įvairių rūsių dokumentų pripazinimo palengvinimui. Kai kuriose srityse, kaip antai palikimo klausimai, piliečių praktinės problemos yra veikiau susijusios su anksčiau minėtais klausimais, nei su tradicine teisinio pripazinimo problema. Be to, gali būti naudingas abipusio pripazinimo palengvinimas ir kitose srityse, pvz., civilinio asmenų statuso, seimyninių ar civilinių asmenų santykių (partnerystės) ar kilmės klausimų srityje. Kita labai svarbi sritis yra visiskas teisinių sprendimų vykdymas. Tik greitos ir veiksmingos teisinių sprendimų vykdymo procedūros piliečiams ir įmonėms sudarys sąlygas visapusiskai naudotis savo teisėmis. Abipusio pripazinimo stiprinimas reikalauja didinti savitarpio pasitikėjimą tarp valstybių narių, įskaitant minimalių procedūrų standartų nustatymą. Pirmenybė teikiama jau priimtų Bendrijos teisės aktų konkrečiam ir efektyviam įgyvendinimui. Šiam tikslui pasiekti reikės panaudoti atitinkamas priemones, ypač plėtoti Europos teismų tinklo civilinėse bylose veiklą. Materialinės teisės srityje Komisija jau rengia Bendrą nuorodų sistemą (Cadre Commun de Référence), kurios tikslas yra uztikrinti suderinamumą su Bendrijos acquis ir pagerinti kokybę Europos sutarčių teisės srityje. [11] Darbai turėtų būti baigti 2008 m. [11] Ši Bendroji nuorodų sistema ilgainiui galėtų tapti sutarčių teisės priemonės, kurią Šalys galėtų laisvai pasirinkti kaip sutartims taikomą teisę, ir kuri uztikrintų piliečių teisinį saugumą tarptautinių pervedimų srityje, pagrindu. Kad būtų pasiekti sie toli siekiantys bendradarbiavimo tikslai civilinėse ir komercinėse bylose, reikės parengti atitinkamas teisines priemones. Konstitucinė sutartis jas suteiks. Vis dėlto reikės vengti kiekvienoje valstybėje narėje sukurti dvejopą teisinę tvarką: vieną - tarptautiniams nesutarimams spresti, kitą - tik vidaus nesutarimams spręsti. [12] [12] Tokia dvejopa teisinė tvarka galiausiai gali būti nesuderinama su tikslu, sukurti visiems vieningą teisinę erdvę, ir gali issaukti diskriminaciją ; ji gali apsunkinti teisės aktų leidybą skaidrumo sąskaita, kurio reikia piliečiams, specialistams ir įmonėms. 2.8. Nuoseklios politikos skatinimas baudziamosios teisės srityje Baudziamosios teisės srityje Sąjunga turėtų susikoncentruoti ties keturiomis prioritetinėmis kryptimis : Tęsti abipusį pripazinimą: kaip ir civilinės teisė srityje, abipusio pripazinimo principas turi islikti kertiniu akmeniu teisinio bendradarbiavimo srityje. Savitarpio pagalbos srityje vienintelis instrumentas, pagrįstas abipusiu pripazinimu, turėtų palaipsniui pakeisti dabartinę teisinės savitarpio pagalbos sistemą ypač klausimuose, susijusiuose su įrodymu rinkimu. Ši pazanga turės būti paremta priemonėmis, kurių tikslas yra aiskiai apibrėzti teisminių kompetencijų padalijimą, norint uzkirsti kelią teisminiams konfliktams arba juos isspręsti. Dar reikia atlikti didelį darbą įgyvendinant teisminius sprendimus baudziamųjų bylų srityje. Turės būti nustatyta vienoje valstybėje narėje paskelbtos bausmės vykdymo kitoje valstybėje narėje tvarka, abipusio informavimo apie bausmės skyrimą, paskelbtą Europos bausmių ir teisių netekimo (,Europos duomenų apie teistumą registras") registre, sąlygos, ir sąlygos, pagal kurias valstybės narės gali su juo susipazinti. Taip bus isvengta pakartotino teistumo (ne bis in idem principas), arba bus pritaikyta paskirta bausmė (legalus recidyvas principas). Stiprinti abipusį pasitikėjimą, uztikrinant visiems Europos piliečiams kokybiską teisingumą, pagrįstą bendrosiomis vertybėmis: kad būtų uztikrintas abipusis pasitikėjimas tarp nacionalinių teisėtvarkos institucijų, gali prireikti tam tikrų priemonių. Jos turėtų apibrėzti pagrindines garantijas, įrodymų leistinumo sąlygas ir priemones aukų apsaugai stiprinti. Teisės specialistų profesinio rengimo tobulinimas ir darbas įvertinant teisines sistemas prisidės prie tarpusavio pasitikėjimo stiprinimo. Įgyvendinti Sąjungoje nuoseklią baudziamosios teisės politiką, siekiant veiksmingai kovoti su bet kuria sunkių nusikaltimų forma: turės būti patobulintos priemonės, skirtos minimalios bausmės, susijusios su tam tikrais pazeidimais, apibrėzimui ir nustatymui. Tam tikri baudziamosios teisės aspektai turi būti ir toliau derinami. Būtina sukurti institucinius mechanizmus, kurie leistų kontroliuoti ir tinkamai įgyvendinti Sąjungos priemones. [13] [13] Šiuo atzvilgiu Konstitucinės sutarties projektu, į įvairias Bendrijos politikos kryptis integruojančiu teismų bendradarbiavimą baudziamųjų bylų srityje, panaikina specifines dabartinio ,trečiojo ramsčio" priemones ir jas keičia Europos įstatymais ir pagrindų įstatymais, uztikrina visiską jurisdikcinę kontrolę ir suteikia Komisijai pilnateisį sutarčių sergėtojos vaidmenį. Nauja sutartis turėtų uztikrinti galimybę sukurti nuoseklią baudziamosios teisės politiką, kuri kovotų su konkrečiais nusikalstamo pasaulio reiskiniais, ir kuri būtų dabartinės Sąjungos politikos tąsa. [14] [14] Konstitucinės sutarties projektas numato vienintelę teisinę bazę, reglamentuojančią bet kurios srities politikos nusikaltimų ir sankcijų apibrėzimų suvienodinimą. Eurojustas turi tapti Europos baudziamosios teisės politikos pagrindu: pagal Konstitucinės sutarties projektą, Eurojusto uzdavinys yra paremti ir sustiprinti koordinavimą ir bendradarbiavimą tarp nacionalinių valdzios institucijų, atsakingų uz sunkių nusikaltimų, į kuriuos yra įsitraukę daugelis valstybių narių, tyrimą. Kontroliuojant Europos Teisingumo Teismui, Eurojustas turi pajėgti nurodyti traukimo baudziamojon atsakomybėn būdą uz nusikaltimus, kurie kelia grėsmę Sąjungos veiksmams ir politikos sritims. Eurojusto pagrindu turėtų būti įkurta Europos Prokuratūra pirmiausia atsakinga uz nusikalstamą veiklą, susijusią Sąjungos finansinių interesų pazeidimais. Šiuos toli siekiančius tikslus bus galima įgyvendinti tik su sąlyga, jei Europa baudziamosios teisės srityje sukurtų issiplėtusios Europos poreikius atitinkančią institucinę ir teisinę sistemą. Vieningo sprendimo principo atgaivinimas bendradarbiavimo baudziamosios teisės srityje, kuriose Konstitucinės sutarties projekto nuostatose numatoma kvalifikuota balsų dauguma, būtų zingsnis atgal, kuris tik neigiamai atsilieptų Sąjungos galimybėms duoti atkirtį kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu. 2.9. Policijos ir muitinės veiksmų efektyvumo skatinimas Siekiant sustiprinti policijos ir muitinės bendradarbiavimą Europos Sąjungoje, Komisijos nuomone, yra būtina vienu metu imtis priemonių operatyviniu, sprendimų priėmimo ir teisėkūros lygmenimis. [15] [15] Komunikatas ,Policijos ir mutinių bendradarbiavimo stiprinimas Europos Sąjungoje." Patirtis parodė, kad yra būtina rasti priemones, stiprinančias operatyvį pajėgumą bendradarbiauti su valstybių narių teisėsaugos institucijomis, efektyviau naudojant jau sukurtas bendradarbiavimo priemones ir mechanizmus. Europos mastu ypatingas dėmesys turi būti skirtas informacijos teikimui Europolui ir jo stiprinimui. Realioje kovoje su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu, būtina tęsti dvisalį bendradarbiavimą tarp valstybių narių ir toliau vystyti daugiasalį pasikeitimą. Į sią veiklą reikia įtraukti ir saugumo tarnybas. Be to, sioje srityje būtina supaprastinti sprendimų priėmimo mechanizmą, skatinant kvalifikuotos daugumos principo taikymą. Tai yra numatyta Konstitucinėje sutartyje, tačiau tik operatyvinio bendradarbiavimo srityje. Viena is svarbiausių Konstitucinės sutarties projekto naujovių yra nuolatinio komiteto Taryboje įkūrimas, kuris būtų atsakingas uz operatyvinio bendradarbiavimo vidaus saugumo srityje skatinimą ir stiprinimą. Be to, turėtų būti perziūrėtas, atgaivintas ir patobulintas policijos vadovų darbo grupės vaidmuo, atsizvelgiant jos privilegijuotą poziciją operatyvinio koordinavimo srityje. Turi būti įtraukti ir kiti sioje srityje veikiantys subjektai, ypač Europolas. Tuo pačiu reikės islaikyti nuoseklumą tarp Sąjungos veiklos operatyvinių ir teisės aktų leidybos aspektų. Yra būtina : * sukurti teisinį pasikeitimo informacija tinklą tarp valstybių narių teisėsaugos institucijų ir reglamentuoti sių institucijų priėjimą prie įvairių informacijos saltinių; * apsvarstyti Europolo juridinį statusą, performuojant jį į is Bendrijos biudzeto finansuojamą Sąjungos agentūrą, ir taip suteikiant jam daugiau operatyvumo. Didesnė demokratinė ir teisinė agentūros kontrolė turės prisidėti prie jos veiklos efektyvumo; * didesnį dėmesį skirti policijos pareigūnų profesiniam parengimui. Europos policijos akademija (EPA) turės uztikrinti nacionalinių pareigūnų profesinio rengimo įstaigų programų europinę dimensiją ir skatinti sių įstaigų tarpusavio bendradarbiavimą. Siekiant uztikrinti priimtų priemonių efektyvumą, Konstitucinės sutarties projekte numatyta nustatyti sios politikos įgyvendinimo vertinimo procedūras. Pavyzdziui, reikėtų istirti galimybę sudaryti ,atliktų darbų susitarimus" tarp pagrindinių susijusių institucijų. Be to, yra būtina stengtis pagerinti visų susijusių subjektų, tokių kaip Interpolas, tarptautinį bendradarbiavimą. Konvencijos ,Neapolis II" ir Muitinių informacinės sistemos (MIS) konvencijos ratifikavimas ir veiksmingas įgyvendinimas visose valstybėse narėse ir toliau vaidina labai svarbų vaidmenį muitinių bendradarbiavimo srityje. Būtina įgyvendinti Teisingumo ir vidaus reikalų taryboje 2004 m. kovo 30 d. priimtą darbo programą, susijusią su muitinių bendradarbiavimo strategija, kuri aprasoma po ES sutarties VI antrastine dalimi. [16]. [16] Strategija ir su ja susijusi darbo programa atitinka 2003 m. spalio 2 d. Tarybos rezoliuciją dėl muitinių bendradarbiavimo strategijos OL C247, 2003 10 15. 2.10. Prevencinių veiksmų ir kovos su terorizmu ir tam tikromis nusikalstamumo formomis stiprinimas Kova su terorizmu ir jo prevencija, deja, islieka vienu is svarbiausių uzdavinių. Turės būti vykdomos veiklos kryptys, kurias 2004 m. kovo 25-26 d. nustatė Europos Vadovų Taryba. Ypač būtina Europos mastu sukurti rizikos, kurią visuomenei kelia sunkūs nusikaltimai ir terorizmas, kontrolės sistemą. Siekiant veiksmingo koordinavimo ir keitimosi strategine ir operatyvine informacija, Sąjunga turės sukurti naują pasikeitimo informacija mechanizmą - pasikeitimo informacija centrą, į kurio veiklą turėtų būti visapusiskai įtraukti Europolas ir Eurojustas. Šį mechanizmą sukurti pasiūlė Komisija 2004 m. kovo 25-26 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime. Be to, turėtų būti skatinamas sistemų, skirtų pasikeitimui nacionaliniais duomenimis, baudziamosios teisės srityje, kūrimas. Sąjungos lygiu turi būti sukurta slaptos informacijos keitimosi politika prevencijos ir tvarkos uztikrinimo tikslais. Tuo pačiu turėtų būti priimti teisės aktai, reglamentuojantys policijos tarnybų naudojamų asmens duomenų apsaugą. Europos Saugumo strategijos kontekste reikėtų įgyvendinti kovo 25-26 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime įvardytas priemones ir sukurti įvairiapusiską strategiją, uztikrinant nuoseklią sąveiką tarp vidinių ir isorinių įvairių Sąjungos politikos sričių dimensijų. Be to, yra labai svarbu kontroliuoti ir stiprinti atitinkamą jau egzistuojančių teisinių priemonių įgyvendinimą. Galėtų būti parengtos ir naujos iniciatyvos. Gerbiant pagrindines teises ir duomenų apsaugos principus, turėtų būti istirta naujų plataus masto informacinių technologijų sistemų galimybė prisidėti prie kovos su terorizmu. Turėtų būti visapusiskai panaudotos egzistuojančios teisinės galimybės, kaip antai, bendros tyrimo grupės veikla ir Europolo darbas, ypač analizuojant informaciją. Kad kova su terorizmu būtų visiskai veiksminga, ji turi apimti ir kovą su kitomis nusikalstamumo formomis, ypač kovą su organizuotu nusikalstamumu. Tam tikslui reikalingas platus poziūris, siekiant patobulinti kovą su tokiais reiskiniais, pirmiausia kiek galima anksčiau uzkertant kelią terorizmo finansavimui. Ypač reikalingas didesnis finansinių operacijų skaidrumas ir matomumas, ypatingai didelį dėmesį skiriant kovai su finansinio pobūdzio nusikaltimais. Kovoje su sunkiomis nusikalstamumo formomis Sąjungos dalyvavimas ypač reikalingas siose srityse: - Pirma, besivystanti visuomenės ir privataus sektoriaus partnerystė turi siekti sutelkti specialias zinias, isteklius ir privataus sektoriaus bei policijos tarnybų informaciją, siekiant veiksmingiau kovoti, pavyzdziui, su produktų padirbinėjimu, piratavimu, nusikalstamumu informatikos srityje ir korupcija. - Antra, statistikos darbai ir informacijos apie nusikalstamumo vystymąsi ir piliečių saugumo lygio suvokimą rinkimas turėtų būti pagerintas, naudojant vienodas struktūrines ir nuolatines informacijos rinkimo sistemas. Prekybos zmonėmis, ypač vaikais ir moterimis, srityje reikia toliau derinti prevencinę ir traukimo baudziamojon atsakomybėn veiklą. 2.11. Nusikalstamumo prevencijos veiksmų stiprinimas Nusikalstamumo prevencijos srityje, reikia dėti pastangas, kad prekių ir paslaugų sektoriai būtų maziau pazeidziami nusikalstamosios veiklos. Be to, teisės aktų tekstai turėtų būti įvertinti, analizuojant jų ,atsparumą" nusikalstamai veiklai (crime proofing). Bendro nusikalstamumo prevencijos atzvilgiu, svarbiausios penkios veiksmų sritys yra sios: tikslus svarbiausių nusikalstamumo formų apibrėzimas; teigiamos praktikos apraso sudarymas; bendra metodologija; prieziūros ir įvertinimo stiprinimas; geresnis statistinių duomenų suderinamumas. Nusikalstamumo prevencija turėtų būti ir toliau remiama finansinėmis priemonėmis. 2.12. Įvairiapusio mobilizavimo tobulinimas kovoje su narkotikais Didziausias dėmesys turi būti skiriamas paklausos mazinimui, o isorinę kovos su narkotikų platinimu dimensiją ir politiką teisingumo ir vidaus reikalų srityje reikėtų susieti glaudziau. Pagal įgyvendinant 2000-2004 m. veiksmų planą įgytą patirtį, sioje srityje yra būtinos naujovės. Kovos su narkotikais politika turės pateikti piliečiams konkrečius atsakymus. 2.13. Konkrečiau apibrėztų isorinių veiksmų vykdymas Po Tamperės susitikimo pasiektų rezultatų analizė ir pirmieji apmąstymai apie būsimus prioritetus parodo, kad įgyvendinant isorinius Sąjungos veiksmus turi būti atsizvelgta į teisingumo ir vidaus reikalų dimensiją, ir kad turi būti uztikrintas geresnis visų Sąjungos veiksmų koordinavimas. Norint uztikrinti, kad Sąjunga kalbėtų vienu balsu, nemenkindama mūsų bendrų prioritetų, reikės, kad valstybės narės palaikytų Sąjungos veiksmus ir rodytų daugiau solidarumo ir drausmės dvisaliuose santykiuose. 3. IŠVADOS Nuo Europos Vadovų Tarybos susitikimo Tamperėje atliktas nemazas darbas, nors dar reikia daug pastangų, norint visiskai įgyvendinti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Besikeičiančiame pasaulyje piliečių troskimas visiskai laisvai judėti ir veikti, jų teisėti reikalavimai grieztai laikytis pagrindinių teisių, neatskiriami ir nuo didziulio noro gyventi saugioje aplinkoje. Norint įgyvendinti siuos lūkesčius issiplėtusioje Europos Sąjungoje, galutinis Konstitucinės sutarties priėmimas ir greitas jos įgyvendinimas tampa būtinybe. Nauja sutartis atitiks pagrindinius skaidrumo ir demokratinės kontrolės reikalavimus, nes ji isplės Europos Parlamento vaidmenį kartu su Taryba leisti teisės aktus, ir padidins nacionalinių parlamentų vaidmenį. Pastarieji ypač stebės, kad būtų gerbiamas subsidiarumo principas ir galės vaidinti efektyvų vaidmenį įvertinant Europolo ir Eurojusto veiklą. Be to, nuolat gaudami informaciją apie darbus Europos lygiu, jie galės geriau į juos atsizvelgti savo nacionalinio parlamento veikloje. Antroji Europos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės programa, isdėsčiusi prioritetus ir tikslius jų įgyvendinimo terminus, turi tęsti ir sukonkretinti Sąjungos veiksmus. Tamperėje numatytas darbo metodas pateisino viltis ir turi būti islaikytas. Jau dabar Komisija gali įsipareigoti ateityje tęsti darbą, reguliariai atnaujindama savo pazangos rodiklį (Scoreboard). Be to, naujos finansinės perspektyvos kontekste Komisija numato pristatyti papildomą komunikatą. Ateities finansinės priemonės, susijusios su didziulėmis lėsomis, papildys dabartinį ir būsimą teisinį mechanizmą, ypač stiprinant operatyvinį aspektą laisvės, saugumo ir teisingumo politikos srityje. Europos Vadovų Taryba turi islaikyti savo kaip varomosios jėgos vaidmenį, apibrėzdama strategines kryptis ir numatydama būsimus veiksmus teisingumo ir vidaus reikalų srityje. Šis vaidmuo turės būti sukonkretintas priimant naują programą ir ją įvertinant pusiaukelėje. Būsima programa turės uztikrinti, kad būtų isnaudoti visi privalumai, susiję su nauja issiplėtusios Europos erdve. Antroje 2004 m. pusėje bus svarbu su Europos Parlamentu ir Taryba pasiekti politinį sutarimą dėl sios programos. Turi vykti viesos diskusijos pagrindiniais mūsų visuomenės klausimais, kurie daro tiesioginę įtaką piliečių kasdieniam gyvenimui. Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimas yra svarbus Sąjungos politikos tikslas, ir vienas is didziausių isbandymų, kurį turime priimti visi kartu. Kurdama sią erdvę, Europos Sąjunga privalo parodyti tokias pat ambicijas ir apsisprendimą, kurias ji parodė kurdama vidaus rinką.