P9_TA(2020)0369

Genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 89034 (MON-89Ø34-3)

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 (MON-89Ø34-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (D069149/02 – 2020/2895(RSP))

(2021/C 445/09)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 (MON-89Ø34-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projektą (D069149/02,

— atsižvelgdamas į 2003 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų (1), ypač į jo 11 straipsnio 3 dalį ir 23 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į tai, kad Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nuomonės nepateikė,

— atsižvelgdamas į 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai 11 ir 13 straipsnius (2),

— atsižvelgdamas į Europos maisto saugos tarnybos (EFSA) 2008 m. gruodžio 3 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2008 m. gruodžio 18 d. (3),

— atsižvelgdamas į EFSA 2019 m. rugsėjo 25 d. priimtą nuomonę, kuri paskelbta 2019 m. lapkričio 7 d. (4),

— atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti genetiškai modifikuotus organizmus (toliau – GMO) (5),

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 ir 3 dalis,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

A. kadangi Komisijos sprendimu 2009/813/EB (6) buvo leista teikti rinkai maistą ir pašarus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti; kadangi tas leidimas apima ir kitų nei maistas ar pašarai produktų, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 arba kurie iš jų sudaryti, pateikimą rinkai naudoti pagal tą pačią paskirtį, kaip ir bet kuriuos kitus kukurūzus, išskyrus auginimą;

B. kadangi 2018 m. rugpjūčio 3 d. bendrovė „Monsanto Europe S.A./N.V.“ bendrovės „Monsanto Company“ (Jungtinės Amerikos Valstijos) vardu pagal Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 11 ir 23 straipsnius Komisijai pateikė prašymą dėl leidimo atnaujinimo;

C. kadangi 2008 m. gruodžio 3 d. EFSA dėl pirminės paraiškos leidimui gauti priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2008 m. gruodžio 18 d.;

D. kadangi 2019 m. rugsėjo 25 d. EFSA dėl atnaujinimo priėmė palankią nuomonę, kuri buvo paskelbta 2019 m. lapkričio 7 d.;

E. kadangi genetiškai modifikuoti kukurūzai MON 89034, siekiant apsisaugoti nuo konkrečių Lepidoptera būrio kenkėjų, buvo sukurti taip, kad gamintų Cry1A.105 ir Cry2Ab2, sintetinius insekticidinius baltymus (dar vadinamus Bt toksinais), kurių toksiškumas yra didesnis, palyginti su natūraliomis bakterijomis, iš kurių jie yra kilę (7);

F. kadangi Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 nustatyta, kad genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai turi nedaryti neigiamo poveikio žmonių ir gyvūnų sveikatai bei aplinkai, ir reikalaujama, kad Komisija, rengdama sprendimą, atsižvelgtų į visas atitinkamas Sąjungos teisės aktų nuostatas ir kitus teisėtus veiksnius, susijusius su svarstomu dalyku;

Valstybėms narėms susirūpinimą keliantys klausimai dėl EFSA nuomonių

G. kadangi per konsultavimosi dėl pirminės leidimo paraiškos laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (8); kadangi šiose kritinėse pastabose, be kita ko, išreiškiamas susirūpinimas, kad broilerių lesinimo tyrimas nėra tinkamas toksikologinei saugai įvertinti, nes jame neatsižvelgiama į toksikologinius parametrus, kad pareiškėjo pasiūlymas dėl aplinkos stebėsenos plano neatitinka Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2001/18/EB VII priede (9) nustatytų tikslų, kad nebuvo ištirtas abiejų toksinų kombinatorinis poveikis, kad negalima atmesti galimybės, jog dėl Cry1A.105 ir Cry2Ab2 baltymų maiste ir pašaruose, pagamintuose iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034, padidės alergeniškumo aktyvumas ir kad išvada dėl genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 ir įprastinių kukurūzų esminės atitikties yra per ankstyva;

H. kadangi per konsultacijų dėl atnaujinimo paraiškos leidimui gauti laikotarpį valstybės narės pateikė daug kritinių pastabų dėl EFSA nuomonės projekto (10); kadangi šiose kritinėse pastabose, be kita ko, pažymima, kad naujausiose metinėse stebėsenos ataskaitose neužsimenama apie tai, kad Europoje (Prancūzijoje) neseniai buvo užfiksuotos Teosinte augalų, kuriuos galima kryžminti su kukurūzais, laukinės populiacijos ir kad stebėsenos plane, pagrįstame Komisijos sprendimu 2005/635/EB (11) duotu sutikimu, ir stebėsenos ataskaitose (2010–2018 m.) yra daug trūkumų ir jie neatitinka nei Direktyvos 2001/18/EB ir atitinkamų gairių, nei EFSA rekomendacijų dėl aplinkos stebėsenos po pateikimo rinkai; be to, daugelis valstybių narių dar kartą išreiškė susirūpinimą dėl EFSA pirminio rizikos vertinimo (12);

Nepagrįsti toksiškumo tyrimai

I. kadangi su Cry1A.105 ir Cry2Ab2 baltymais, pagamintais E. coli padermėje, buvo atlikti saugumo tyrimai siekiant įvertinti ūmų toksiškumą ir skilimą skaidymo skysčiuose; kadangi valstybės narės kompetentinga institucija išreiškė susirūpinimą dėl E. coli ir MON 89034 (13) išreikštų baltymų lygiavertiškumo trūkumo, todėl kilo abejonių dėl šių toksiškumo tyrimų pagrįstumo;

J. kadangi apskritai toksikologiniai bandymai, atlikti su izoliuotais baltymais, yra nelabai reikšmingi, nes į baltymo poveikį kartu su pačiu augalu neatsižvelgiama;

K. kadangi, pavyzdžiui, kai kurie augalai, įskaitant kukurūzus, natūraliai gamina proteinazės inhibitorius (PI), kurie, kaip įrodyta, lėtina Bt toksinų skaidymą; kadangi, jei Bt toksinas suvartojamas kartu su augalo audiniu, jo toksiškumas yra daug didesnis, palyginti su izoliuotu toksinu; kadangi 1990 m. bendrovės „Monsanto“ mokslininkams atlikus tyrimą, buvo įrodyta, kad net esant labai mažiems PI kiekiams Bt toksinų insekticidinis aktyvumas padidėja iki 20 kartų (14); kadangi EFSA genetiškai modifikuotų Bt augalų rizikos vertinimuose niekada nevertino ir neminėjo šios sąveikos;

L. kadangi įrodyta, kad Bt toksinų toksiškumą stiprinantys veiksniai gali turėti įtakos ir jų atrankumui (15): jei Bt toksino veiksmingumas tiksliniams organizmams padidėja, jo atrankumas taip pat gali sumažėti, o didesnė dalis netikslinių organizmų gali tapti imlūs ligoms; kadangi, nors iki šiol nebuvo atlikta sistemingų mokslinių tyrimų, keliuose tyrimuose nurodomas PI ir Bt toksinų poveikis netiksliniams vabzdžiams (16);

M. kadangi nėra žinoma, ar dėl PI ir Bt toksinų sąveikos genetiškai modifikuotuose augaluose kyla didesnio toksiškumo žmonėms ir žinduoliams rizika;

Klausimai dėl Bt adjuvantiškumo

N. kadangi iš įvairių tyrimų matyti, kad buvo nustatytas šalutinis poveikis imuninei sistemai, galintis pasireikšti patyrus Bt toksinų poveikį, ir kad kai kurie Bt toksinai gali turėti adjuvantinių savybių (17), t. y. dėl jų gali padidėti kitų baltymų, su kuriais šie baltymai sąveikauja, alergeniškumas;

O. kadangi, nors EFSA pripažįsta, kad įrodyta, jog Cry1Ac (18) veikia kaip adjuvantas, ji daro išvadą, kad, kadangi kukurūzai nėra įprastas alergeniškas maistas, mažai tikėtina, kad Cry baltymų adjuvantinis poveikis, pastebėtas didelei dozei pateikus į skrandį ar nosį, keltų kokį nors susirūpinimą dėl alergeniškumo (19); kadangi vis dėlto EFSA neatsižvelgė į tai, kad kukurūzai gamina PI (20), ir todėl tikėtina, kad Bt toksinai, jei jie suvartojami kartu su augalo audiniu, skaidomi daug lėčiau, palyginti su izoliuota jų forma; kadangi dėl šio skirtumo gali padidėti jų adjuvantiškumas ir tyrimai, kuriuose naudojami izoliuoti baltymai, tampa nepagrįsti; kadangi nebuvo atlikta jokių empirinių tyrimų, siekiant ištirti tikrąjį Bt toksino, kurį gamina genetiškai modifikuotas augalas, imunogeniškumą; kadangi baltymų skilimas skaidymo skysčiuose, kuris taip pat svarbus vertinant galimą alergeniškumą, buvo ištirtas naudojant izoliuotus E. coli gaminamus baltymus;

Bt kultūros. Poveikis netiksliniams organizmams ir didesnis atsparumas

P. kadangi, priešingai nei naudojant insekticidus, kai poveikis daromas purškimo metu ir ribotą laiką po jo, naudojant genetiškai modifikuotas Bt kultūras, tikslinius ir netikslinius organizmus Bt toksinai veikia nuolatos;

Q. kadangi prielaida, kad Bt toksinai veikia vienu konkrečiu tiksliniu veikimo būdu, nebegali būti laikoma teisinga, ir reikia atkreipti dėmesį į tai, kad yra veikiami netiksliniai organizmai (21); kadangi pranešama, kad įvairiais būdais paveikiamų netikslinių organizmų skaičius didėja; kadangi naujausioje peržiūroje minimos 39 tarpusavyje įvertintos publikacijos, kuriose pranešama apie neigiamą Bt toksinų poveikį daugeliui rūšių, esančių už jų natūralaus paplitimo arealo ribų (22);

R. kadangi kombinatorinis poveikis, kaip antai derinimas su PI, gali reikšmingai prisidėti prie Bt toksinų toksiškumo; kadangi atrankumo klausimas ypač aktualus kalbant apie sintetinius Bt toksinus, tokius kaip Cry1A.105 ir Cry2Ab2, kurie gali būti mažiau atrankūs esant didesniam toksiškumui; kadangi EFSA vis dar mano, kad Bt toksinai veikia tik nedidelę netikslinių organizmų dalį, neatsižvelgdama į jokį kombinatorinį poveikį; kadangi didesnė netikslinių organizmų dalis gali būti paveikta Bt toksinių per išsiliejusias medžiagas, atliekas ir mėšlą;

S. kadangi rizikos vertinime nebuvo įvertintas poveikis netiksliniams organizmams; kadangi valstybės narės kompetentinga institucija teigia, kad „tyrimų nepakanka, kad būtų galima daryti išvadą, jog sąlytis su aplinka, taigi ir poveikis netiksliniams organizmams, bus nereikšmingas“ ir „keleto tyrimų eksperimentiniai įrodymai rodo, kad Bt toksinų bus Bt pasėliais šeriamų gyvulių išmatose. Todėl, norint naudoti Bt pasėlius rinkoje, turėtų būti pristatyti eksperimentai, kad būtų galima padaryti išvadą dėl vėlesnio poveikio ir rizikos netiksliniams organizmams“ (23);

T. kadangi atliekant rizikos vertinimą nebuvo atsižvelgta į padidėjusį tikslinių kenkėjų atsparumą Bt toksinams, dėl kurio šalyje, kur auginamos kultūros, galėjo būti pradėti naudoti mažiau aplinkai palankūs pesticidai arba padidėti jų kiekiai ir genetiškai modifikuotų kultūrų paraiškų skaičius; kadangi JAV Aplinkos apsaugos agentūra per artimiausią 3–5 metų laikotarpį siūlo palaipsniui atsisakyti daugelio dabar naudojamų Bt kukurūzų hibridų ir kai kurių Bt medvilnės veislių dėl didėjančio vabzdžių atsparumo šioms kultūroms (24);

U. kadangi, nors buvo teigiama, kad naudojant Bt kultūras sunaudojama mažiau insekticidų, neseniai JAV paskelbtame tyrime (25) nustatyta, kad „atlikus keletą tyrimų dėl to, kokią įtaką pesticidų naudojimo modeliams turi Bt kultūros, atrodo, nebuvo įvertinta sėklų apdorojimo galimybė ir todėl galėjo būti pervertintas insekticidų, susijusių su Bt kultūromis, naudojimo (ypač „apdoroto ploto“) sumažėjimas; kadangi tame pačiame tyrime nustatyta, kad sėklų apdorojimas neonikotinoidais dažnai derinamas kartu su Bt kukurūzų ir sojų kultūromis, kad „šis naudojimo būdas gali turėti nenumatytų pasekmių, būtent lemti tikslinių kenkėjų atsparumą, netikslinių kenkėjų protrūkius ir taršą, darančią žalingą poveikį laukinei gamtai“ ir kad „kai kurie šių padarinių jau matomi“; kadangi Sąjunga uždraudė lauke naudoti tris neonikotinoidus, be kita ko, sėkloms apdoroti, dėl jų poveikio bitėms ir kitiems apdulkintojams (26);

V. kadangi Sąjunga yra JT biologinės įvairovės konvencijos (toliau – JT CBD), kurioje aiškiai nurodoma, kad tiek eksportuojančios, tiek importuojančios valstybės prisiima su biologine įvairove susijusius tarptautinius įsipareigojimus, šalis;

Literatūros apžvalga

W. kadangi Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 503/2013 (27) reikalaujama, kad pareiškėjas atliktų literatūros apžvalgą, skirtą atnaujinimo procedūrai; kadangi atlikus literatūros paiešką rasti 285 leidiniai, tačiau pareiškėjas, pritaikęs savo tinkamumo ir (arba) įtraukimo kriterijus, atrinko tik penkis leidinius, kurie, jo manymu, yra svarbūs maisto ir pašarų saugos vertinimui arba molekuliniam apibūdinimui; kadangi vienos valstybės narės kompetentinga institucija pastebėjo, kad atliekant literatūros paiešką nebuvo tinkamai atsižvelgta į galimą neigiamą poveikį žmonių ir gyvūnų sveikatai, nes į paiešką nebuvo įtraukti šie paieškos terminai: „toksiškumas“, „toksiškas“, „tyrimai su gyvūnais“, „toksinis poveikis“, „neigiamas poveikis“ ir „poveikis sveikatai“ (28); kadangi apskritai paraiškų atnaujinti GMO leidimus teikėjų atliktos literatūros apžvalgos nėra aukštos kokybės;

Nedemokratiškas sprendimų priėmimas

X. kadangi Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 35 straipsnyje nurodytas Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas per 2020 m. spalio 26 d. vykusį balsavimą nepateikė nuomonės, o tai reiškia, kad leidimas nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma;

Y. kadangi Komisija pripažįsta, jog problemiška tai, kad GMO leidimo sprendimus Komisija ir toliau priiminėja be patvirtinimo kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma – tai yra reta išimtis suteikiant leidimus visam produktui, tačiau tapo norma priimant sprendimus dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų leidimų;

Z. kadangi per savo aštuntąją kadenciją Parlamentas priėmė iš viso 36 rezoliucijas, kuriomis nepritarė tam, kad į rinką būtų teikiamas genetiškai modifikuotas maistas ir pašarai (33 rezoliucijos) ir kad Sąjungoje būtų leidžiama auginti GMO (trys rezoliucijos); kadangi iki šiol Parlamentas per devintąją kadenciją yra priėmęs vienuolika prieštaravimų; kadangi nė vienas iš šių GMO nebuvo patvirtintas kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma; kadangi, nepaisydama pačios pripažintų demokratijos trūkumų, to, kad valstybės narės jos nepalaiko, ir Parlamento prieštaravimų, Komisija ir toliau suteikinėja leidimus GMO;

AA. kadangi pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011 Komisija gali priimti sprendimą nesuteikti leidimo, jei apeliaciniame komitete nėra kvalifikuota valstybių narių balsų dauguma priimtos palankios nuomonės (29); kadangi šiuo požiūriu teisės aktų keisti nereikia;

1. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas viršija Reglamente (EB) Nr. 1829/2003 numatytus įgyvendinimo įgaliojimus;

2. mano, kad Komisijos įgyvendinimo sprendimo projektas neatitinka Sąjungos teisės, nes jis nesuderinamas su Reglamento (EB) Nr. 1829/2003 tikslu, pagal kurį, remiantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 178/2002 ( 30 ) nustatytais bendraisiais principais, siekiama nustatyti pagrindą, leidžiantį užtikrinti aukštą žmonių gyvybės ir sveikatos, gyvūnų sveikatos ir gerovės, taip pat aplinkos ir vartotojų interesų apsaugos lygį, kalbant apie genetiškai modifikuotą maistą ir pašarus, kartu užtikrinant veiksmingą vidaus rinkos veikimą;

3. prašo Komisijos atsiimti savo įgyvendinimo sprendimo projektą;

4. palankiai vertina tai, kad Komisija 2020 m. rugsėjo 11 d. laiške nariams pagaliau pripažino, kad priimant sprendimus dėl GMO leidimų reikia atsižvelgti į tvarumą ( 31 ) ; tačiau išreiškia didelį nusivylimą, kad 2020 m. rugsėjo 28 d. Komisija suteikė leidimą importuoti kitas genetiškai modifikuotas sojas ( 32 ) , nors tam prieštaravo Parlamentas ir dauguma valstybių narių balsavo prieš;

5. ragina Komisiją kuo skubiau, visapusiškai dalyvaujant Parlamentui, įgyvendinti tvarumo kriterijus; ragina Komisiją pateikti informaciją apie tai, kaip ir per kokį laikotarpį bus įvykdytas šis procesas;

6. dar kartą primygtinai ragina Komisiją leidimų išdavimo procese atsižvelgti į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus, pvz., Paryžiaus klimato susitarimą, JT CBD ir JT darnaus vystymosi tikslus;

7. pakartoja savo raginimą Komisijai nutraukti GMO, skirtų auginti ar naudojamų maistui ir pašarams, leidimų išdavimą, kai apeliaciniame komitete valstybės narės nepateikia nuomonės pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį;

8. ragina EFSA pagaliau pripažinti esminius natūralių Bt toksinų ir sintetinių transgenų genetiškai modifikuotuose augaluose išreikštų Bt toksinų skirtumus ir išplėsti savo rizikos vertinimą, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į visą Bt toksinų, genetiškai modifikuotų augalų ir jų sudedamųjų dalių sąveiką ir kombinatorinį poveikį, purškiamų papildomų herbicidų liekanas, aplinką, taip pat poveikį sveikatai ir maisto saugai;

9. ragina EFSA nebepriimti toksiškumo tyrimų, pagrįstų izoliuotais baltymais, kurių struktūra ir biologinis poveikis gali skirtis nuo paties augalo turimo poveikio, ir reikalauti, kad visi bandymai būtų atliekami su genetiškai modifikuoto augalo audiniu;

10. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų arba šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų agronominių ir aplinkos sąlygų spektrą, kad būtų galima įvertinti visų streso veiksnių, kurių reikia tikėtis auginimo metu, poveikį geno ekspresijai ir augalo sudėčiai;

11. ragina EFSA užtikrinti, kad lauko tyrimų arba šiltnamių duomenys apimtų pakankamai platų įvairių veislių spektrą, kad būtų galima įvertinti įvairių genetinių pagrindų poveikį geno ekspresijai ir augalo sudėčiai;

12. ragina EFSA prašyti duomenų apie maisto ir pašarų, gautų iš genetiškai modifikuotų augalų, vartojimo poveikį žarnyno mikrobiomai;

13. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai bei valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams.

(1) OL L 268, 2003 10 18, p. 1.

(2) OL L 55, 2011 2 28, p. 13.

(3) EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės mokslinė nuomonė dėl bendrovės „Monsanto“ pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 pateikto prašymo (Nuoroda EFSA-GMO-NL-2007-37) leisti pateikti rinkai vabzdžiams atsparius genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 89034, skirtus naudoti maistui ir pašarams, importuoti ir perdirbti, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(4) EFSA genetiškai modifikuotų organizmų specialistų grupės mokslinė nuomonė dėl leidimo pateikti rinkai genetiškai modifikuotus kukurūzus MON 89034 atnaujinimo pagal Reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (paraiška EFSA-GMO-RX-015), EFSA leidinys, 2019 m., 17 (11): 5845, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(5) Per aštuntąją kadenciją Europos Parlamentas priėmė 36 rezoliucijas, kuriose prieštaraujama leidimui naudoti GMO. Be to, per devintąją kadenciją Parlamentas priėmė šias rezoliucijas:

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0028);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0029);

— 2019 m. spalio 10 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ir DAS-40278-9 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0030);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotos medvilnės LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), kurie iš jos sudaryti arba kurie iš jos pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0054);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 atnaujinamas leidimas pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 89788 (MON-89788-1), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0055);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir jų subkombinacijų MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ir NK603 × DAS-40278-9, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0056);

— 2019 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, kuriuose yra dvi, trys, keturios ar penkios modifikacijos Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ir GA21, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 dėl genetiškai modifikuoto maisto ir pašarų, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2019)0057);

— 2020 m. gegužės 14 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (priimti tekstai, P9_TA(2020)0069);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų arba trijų atskirų MON 87427, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, ir kuriuo panaikinamas Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1111, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0291);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų sojų SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), kurie iš jų sudaryti arba kurie iš jų pagaminti, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0292);

— 2020 m. lapkričio 11 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Komisijos įgyvendinimo sprendimo, kuriuo leidžiama pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ir genetiškai modifikuotų kukurūzų, sudarytų iš dviejų, trijų arba keturių atskirų MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ir NK603 genetinių modifikacijų derinių, kurie iš šių kukurūzų sudaryti arba pagaminti, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003, projekto (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0293).

(6) 2009 m. spalio 30 d. Komisijos sprendimas 2009/813/EB dėl leidimo pateikti rinkai produktus, kurių sudėtyje yra, kurie sudaryti ar pagaminti iš genetiškai modifikuotų kukurūzų MON 89034 (MON-89Ø34–3), pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 (OL L 289, 2009 11 5, p. 21).

(7) Pirmoji EFSA nuomonė, p. 21, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845.

(8) Valstybių narių pastabos: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-042.

(9) 2001 m. kovo 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2001/18/EB dėl genetiškai modifikuotų organizmų apgalvoto išleidimo į aplinką ir panaikinanti Tarybos direktyvą 90/220/EEB – Komisijos deklaracija (OL L 106, 2001 4 17, p. 1).

(10) Valstybių narių pastabos: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(11) 2005 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos sprendimas 2005/635/EB dėl rapsų produkto (Brassica napus L., GT73 rūšies linija), genetiškai modifikuoto taip, kad būtų atsparus herbicidui glifozatui, pateikimo į rinką pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/18/EB (OL L 228, 2005 9 3, p. 11).

(12) Žr. G konstatuojamąją dalį.

(13) Valstybių narių pastabos, p. 7: https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1193, ir Valstybių narių pastabos, p. 27: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(14) S. C. MacIntosh, G. M. Kishore, F. J. Perlak, P. G. Marrone, T. B. Stone, S. R. Sims, R. L. Fuchs „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors“, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 1990 m., 38, p. 1145–1152.

(15) Žr., pavyzdžiui, C. Then „Risk assessment of toxins derived from Bacillus thuringiensis: synergism, efficacy, and selectivity“, Environmental Science Pollution Research, 2010 m., 17, p. 791–797.

(16) Žr., pavyzdžiui, P. Han, C. Y. Niu, C. L. Lei, J. J. Cui, N. Desneux „Quantification of toxins in a Cry1Ac + CpTI cotton cultivar and its potential effects on the honey bee Apis mellifera L.“, Ecotoxicology, 2010 m., 19, p. 1452–1459, https://link.springer.com/article/10.1007/s10646-010-0530-z, D. Babendreier, N. M. Kalberer, J. Romeis, P. Fluri, E. Mulligan, ir F. Bigler „Influence of Bt-transgenic pollen, Bt-toxin and protease inhibitor (SBTI) ingestion on development of the hypopharyngeal glands in honeybees“, Apidologie, 2005 m., 36(4), p. 585–594, https://doi.org/10.1051/apido:2005049, ir X. D. Liu, B. P. Zhai, X. X. Zhang, J. M. Zong „Impact of transgenic cotton plants on a non-target pest, Aphis gossypii Glover“, Ecological Entomology, 30(3), p. 307–315, https://doi.org/10.1111/j.0307-6946.2005.00690.x.

(17) Žr. N. Rubio Infante ir L. Moreino Fierros „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals“, Journal of Applied Toxicology, 2016 m. gegužės mėn., 36(5), p. 630–648, http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.1002/jat.3252/full.

(18) Cry1Ac yra vienas iš kelių Bt toksinų, kuriuos EFSA išsamiai ištyrė.

(19) Pirmoji EFSA nuomonė, p. 16, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/909.

(20) Žr. K konstatuojamąją dalį.

(21) Žr., pvz., A. Hilbeck ir M. Otto „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO risk assessment“, Frontiers in Environmental Science, 2015 m., 3:71.

(22) A. Hilbeck, N. Defarge, T. Lebrecht, T. Bøhn „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design“, RAGES, 2020 m., p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(23) Valstybių narių pastabos, p. 16: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(24) https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(25) M. R. Douglas, J. F. Tooker „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops“, Environmental Science and Technology, 2015 m., 49, 8, p. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(26) Neonikotinoidai, https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/approval_active_substances/approval_renewal/neonicotinoids_en.

(27) 2013 m. balandžio 3 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 503/2013 dėl paraiškų genetiškai modifikuotų maisto produktų ir pašarų leidimams gauti pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1829/2003 ir iš dalies jį keičiančius Komisijos reglamentą (EB) Nr. 641/2004 ir Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1981/2006 (OL L 157, 2013 6 8, p. 1).

(28) Valstybių narių pastabos, p. 1: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2018-00673.

(29) Pagal Reglamento (ES) Nr. 182/2011 6 straipsnio 3 dalį Komisija „gali“, o ne „turi“ suteikti leidimą, jei apeliaciniame komitete nėra pritariančios kvalifikuotos valstybių narių balsų daugumos.

(30) 2002 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 178/2002, nustatantis maistui skirtų teisės aktų bendruosius principus ir reikalavimus, įsteigiantis Europos maisto saugos tarnybą ir nustatantis su maisto saugos klausimais susijusias procedūras (OL L 31, 2002 2 1, p. 1).

(31) https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(32) MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100.