Pasiūlymas Europos parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo /* KOM/2009/0602 galutinis - COD 2009/0167 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 27.10.2009 KOM(2009) 602 galutinis Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime[1] numatyta galimybė panaudojant lankstumo mechanizmą mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (toliau – EGF) lėšas, laikantis metinės viršutinės ribos – 500 mln. EUR viršijant atitinkamų finansinės programos kategorijų ribas. Išmokoms iš Fondo taikomos reikalavimų atitikimo taisyklės, nustatytos 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiančiame Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF)[2]. Šis reglamentas paskutinį kartą buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 546/2009[3], kuriuo praplėsta EGF taikymo sritis. Iš dalies pakeistas reglamentas yra taikomas paraiškoms, gautoms nuo 2009 m. gegužės 1 d. Komisijos tarnybos, laikydamosi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006, ypač jo 1, 2, 3, 4, 5 ir 6 straipsnių, atliko išsamią Švedijos, Austrijos ir Nyderlandų pateiktų paraiškų analizę. Svarbiausius įvertinimo elementus galima apibendrinti taip: Paraiška „EGF/2009/007 SE/ Volvo“ 1. 2009 m. birželio 5 d. Komisija gavo Švedijos valdžios institucijų paraišką. Ji pagrįsta specialiais intervencijos kriterijais, nustatytais Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte, ir pateikta per 10 savaičių laikotarpį, nurodytą to reglamento 5 straipsnyje. Kadangi ši paraiška buvo gauta po 2009 m. gegužės 1 d., ji buvo vertinama (remiantis 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, 2 straipsniu) pagal pakeistas taisykles, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 546/2009. 2. Paraišką Švedija pateikė laikydamasi iš dalies pakeisto Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte nustatyto intervencijos kriterijaus, kuriuo nustatytas reikalavimas, kad per keturių mėnesių laikotarpį turi būti atleisti bent 500 darbuotojų. Šis laikotarpis tęsėsi nuo 2008 m. gruodžio 1 d. iki 2009 m. kovo 31 d. Paraiška susijusi su 4 687 darbuotojų atleidimu iš 26 gamybos vietų, iš jų 2 258 darbuotojus atleido Volvo Cars . Tiekėjų įmonės kiekviename padalinyje iš darbo atleido nuo 7 iki 299 darbuotojų. 3. Iš visų 4 687 atleistų darbuotojų 3 126 užsiregistravo Valstybinėje užimtumo tarnyboje. 4. Siekdama įrodyti atleidimo iš darbo ir pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ryšį, Švedija nurodo, kad ypač didelę žalą krizė padarė automobilių sektoriui, ir cituoja 2009 m. vasario 25 d. Komisijos komunikatą „Kovos su Europos automobilių pramonės krize veiksmai“[4]. Kadangi užklupusi krizė yra pasaulinio masto, poveikį patiria visos rinkos, ir liko tik kelios, jei tokių apskritai yra, augimo sritys, kompensuojančios staigų daugelio valstybių ekonomikos smukimą. Volvo Cars , priklausanti pasaulinei įmonei Ford Motor Corporation , patiria problemų, su kuriomis susidūrė ypač didelę žalą patyrusi Amerikos automobilių rinka, poveikį. Dar viena Volvo Cars ir jos tiekėjams rūpima problema tiek gamybos, tiek pardavimo atžvilgiu – dabartiniai sunkumai gauti kreditą, nes galimų automobilių naudotojų galimybė gauti lėšų taip pat yra ribota. 5. Dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės pasaulyje sparčiai sumažėjo automobilių paklausa. Švedijos vyriausybė negalėjo numatyti 2008 m. prasidėjusio paklausos mažėjimo, kurio mastas ir greitis, finansų krizei įgavus pagreitį, tapo neprognozuojami. Ankstesni verslo ciklai buvo lėtesni ir dažnai regioninio pobūdžio, todėl automobilių pramonė galėjo organizuotai prisitaikyti. Tačiau dabartinė krizė vienu metu smogė visoms pasaulio rinkoms, darydama neigiamą poveikį vartotojų paklausai ir galimybei gauti kreditą. 6. Paraiškoje nurodytas toks vietos ir regioninio masto poveikis: 73 proc. darbuotojų atleista iš darbo NUTS II (teritorinių statistinių vienetų nomenklatūra) priklausančiame Vakarų Švedijos regione. Nors šio regiono vienam gyventojui tenkančio bendrojo vidaus produkto (BVP) rodikliai panašūs į šalies vidurkį, per pirmąjį 2009 m. ketvirtį bankroto atvejų jame padaugėjo 43 proc., palyginti su tuo pačiu 2008 m. ketvirčiu. Atleidimų iš darbo skaičius per 2008 m. paskutinįjį ketvirtį ir 2009 m. pirmąjį ketvirtį buvo beveik devynis kartus didesnis, palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu. Automobilių pramonė yra pagrindinis svarbiausias Švedijos pramonės sektorius. 2007 m. automobilių sektoriuje dirbo per 77 000 darbuotojų, iš jų 39 000 – Vestra Jotalando provincijoje. Naujoje ataskaitoje apskaičiuota, kad šioje provincijoje automobilių pramonėje plačiąja prasme (įskaitant tiekėjus iš kitų sektorių) iš viso dirba 60 000–70 000 asmenų, o tai sudaro 8–9 proc. visų provincijos dirbančiųjų. Vakarų Švedijos regionas kenčia ne tik dėl atleidimų iš Volvo Cars , bet ir dėl atleidimų iš Saab , Volvo AB [5] ir jų tiekėjų įmonių. 2009 m. kovo mėn. bedarbių buvo 60 proc. daugiau nei 2008 m. kovo mėn. Kai kuriose savivaldybėse iš darbo automobilių pramonėje atleistų darbuotojų skaičius sudaro nemažą procentą visų dirbančiųjų, pvz., Ferjelandoje – 8,1 proc., Olofstriome – 6 proc., Dals Ede – 4,2 proc. Švedijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad 1 000 darbuotojų atleidimas automobilių pramonėje netiesiogiai paskatina atleisti 1 600 darbuotojų verslo ir prekybos, taip pat transporto, statybos, privačių paslaugų ir krovinių gabenimo sektoriuose. Be to, poveikį patirtų ir gerai išvystytas mokslinių tyrimų ir plėtros sektorius, nes automobilių pramonė padengia 16 proc. Švedijos mokslinių tyrimų ir plėtros išlaidų. Dėl tokių aplinkybių galima daryti išvadą, kad šis darbuotojų atleidimas daro didelį neigiamą poveikį vietos ir regioninei ekonomikai. 7. Švedijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad pasiūlymas dėl EGF paketo būtų aktualus 1 500 darbuotojų. 8. Kalbant apie Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje išdėstytų kriterijų laikymąsi, Švedijos valdžios institucijos paraiškoje nurodė šiuos elementus: patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinę teisę arba kolektyvinius susitarimus; patvirtino, kad veiksmais teikiama parama atskiriems darbuotojams ir ji nenaudojama įmonių arba sektorių restruktūrizacijai; patvirtino, kad pirmiau nurodytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas Bendrijos finansines priemones. Taigi, dėl pirmiau išvardytų priežasčių siūloma patvirtinti Švedijos pateiktą paraišką „EGF/2009/007 SE/Volvo“ , susijusią su darbuotojų atleidimu Volvo Cars bei 23 jos tiekėjų įmonėse ir susijusiose gamybos įmonėse, kadangi pateikta tiesioginio ir aiškaus ryšio įrodymų, jog šie darbuotojai atleisti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. Pasiūlytas suderintas reikalavimus atitinkančių individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas, kuriam iš EGF prašoma 9 839 674 EUR paramos. Paraiška „EGF/2009/009 AT/Steiermark“ 9. 2009 m. liepos 9 d. Komisija gavo Austrijos valdžios institucijų paraišką; 2009 m. liepos 23 d. ir rugpjūčio 18 d. dėl jos pateikta papildomos informacijos. Paraiška pagrįsta specialiais intervencijos kriterijais, nustatytais Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte, ir pateikta per 10 savaičių laikotarpį, nurodytą to reglamento 5 straipsnyje. 10. Šią paraišką Austrija pateikė laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio b punkte nustatyto intervencijos kriterijaus, kuriuo nustatytas reikalavimas, kad per 9 mėnesių laikotarpį turi būti atleista bent 500 darbuotojų viename NACE 2 (statistinis ekonominės veiklos rūšių klasifikatorius) sektoriui priklausančiame regione arba dviejuose gretimuose NUTS II lygio regionuose. 11. Paraiškoje teigiama, kad per nurodytą 9 mėnesių laikotarpį iš viso buvo atleisti 744 darbuotojai iš 9 įmonių, kurios užsiima gamybos veikla pagal NACE 2 red. 29 skyrių („variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba“) viename NUTS II regione – Štirijoje (AT22). Šis laikotarpis tęsėsi nuo 2008 m. rugpjūčio 27 d. iki 2009 m. gegužės 27 d. 588 iš tų atleidimų suskaičiuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, 156 – pagal tos pačios nuostatos antrą pastraipą 12. Siekdama įrodyti atleidimo iš darbo ir pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ryšį, Austrija nurodo, kad dėl krizės smarkiai sumažėjo pasaulinė automobilių paklausa. Paraiškoje pateikiami EUROSTAT prekybos rodikliai, susiję su kelių transporto priemonių eksportu apskritai ir keleivinėmis transporto priemonėmis konkrečiai. Nuo 2008 m. sausio mėn. iki 2009 m. sausio mėn. kelių transporto priemonių eksportas iš 27 Bendrijos valstybių narių į ES nepriklausančias šalis sumažėjo 47,7 proc., keleivinių transporto priemonių eksportas – 52,5 proc. Tuo pačiu laikotarpiu Austrijos eksportas sumažėjo dar daugiau: kelių transporto priemonių eksportas sumažėjo 51,3 proc., keleivinių transporto priemonių eksportas – 59,4 proc. Kadangi automobilių sektoriaus įmonės tarpusavyje yra labai susijusios, o daugelio tiekėjų pajėgumas plėsti asortimentą yra mažas, krizė jaučiama visame automobilių sektoriuje. 13. Austrijos valdžios institucijos tvirtina, kad atleidimą iš darbo automobilių sektoriuje reikėtų vertinti atsižvelgiant į ištikusią krizę. Faktą, kad šios krizės nebuvo galima numatyti, patvirtina realaus BVP augimo prognozių radikalūs pakeitimai, kuriuos nuo 2008 m. pradžios pakartotinai atliko tarptautinės institucijos, pavyzdžiui, Europos Komisija ir Europos ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO). Paraiškoje kaip pavyzdys pateikiamos 2007 m. lapkričio mėn. Europos Komisijos parengtos BVP prognozės (augimo didėjimas 2,1 proc.), palyginti su 2009 m. sausio mėn. rodikliais (augimo mažėjimas 1,9 proc.). Automobilių sektoriuje dėl finansų krizės, pasaulinio ekonominės veiklos nuosmukio, didėjančių kliūčių gauti kreditą ir augančio netikrumo, kuriuos inter alia lėmė ir žaliavinės naftos bei degalų kainų nepastovumas, smarkiai ir nenuspėjamai sumažėjo pardavimo mastas. 14. Paraiškoje nurodytas toks vietos ir regioninio masto poveikis: Štirijos žemė, kurioje iš darbo atleista darbuotojų, patiria sunkumų dėl struktūrinių trūkumų, ypač dėl gana mažos paslaugų sektoriaus dalies, į eksportą orientuotos ekonomikos ir didelės priklausomybės nuo paklausos automobilių sektoriuje. 2008 m. Štirijos automobilių pramonėje dirbantys asmenys sudarė 2,8 proc. visų dirbančiųjų (Austrijoje – tik 1,4 proc.), o atsižvelgiant į jai priklausančius tolesnės gamybos grandies tiekėjus ir gamintojus, ši dalis siekia apie 7,5 proc. Dėl šios priežasties regionas ypač jautrus pasaulinės krizės poveikiui. Graco sritis, kurioje veikia didžioji dauguma darbuotojus atleidžiančių įmonių, patirs didžiulį poveikį. 2008 m. bedarbių, priklausančių Graco regiono darbo rinkos tarnybos kompetencijai, skaičius vidutiniškai buvo 11 318. Dėl šioje paraiškoje nurodytų 744 iš darbo atleistų darbuotojų nedarbo rodiklis išauga 7 proc. Dėl tokių aplinkybių galima daryti išvadą, kad šis darbuotojų atleidimas daro didelį neigiamą poveikį vietos ir regioninei ekonomikai. 15. Paraiška susijusi su 744 atleistais darbuotojais 9 įmonėse, dėl 400 iš jų prašoma EGF pagalbos. 16. Kalbant apie Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje išdėstytų kriterijų laikymąsi, paraiškoje Austrijos valdžios institucijos nurodė šiuos elementus: patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinę teisę arba kolektyvinius susitarimus; patvirtino, kad veiksmais teikiama parama atskiriems darbuotojams ir ji nenaudojama įmonių arba sektorių restruktūrizacijai; patvirtino, kad pirmiau nurodytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas Bendrijos finansines priemones. Taigi, dėl pirmiau išvardytų priežasčių siūloma patvirtinti Austrijos pateiktą paraišką „EGF/2009/009 AT/Steiermark“, susijusią su darbuotojų atleidimu 9 Štirijos įmonėse, vykdančiose gamybos veiklą pagal NACE 2 red. 29 skyrių („variklinių transporto priemonių, priekabų ir puspriekabių gamyba“), kadangi pateikta tiesioginio ir aiškaus ryšio įrodymų, jog šie darbuotojai atleisti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. Pasiūlytas suderintas reikalavimus atitinkančių individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas, kuriam iš EGF prašoma 5 705 635 EUR paramos. Paraiška „EGF/2009/011 NL/Heijmans N.V.“ 17. 2009 m. rugpjūčio 4 d. Komisija gavo Nyderlandų valdžios institucijų paraišką. Paraiška pagrįsta specialiais intervencijos kriterijais, nustatytais Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte, ir pateikta per 10 savaičių laikotarpį, nurodytą to reglamento 5 straipsnyje. Kadangi ši paraiška buvo gauta po 2009 m. gegužės 1 d., ji buvo vertinama (remiantis 2009 m. birželio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 546/2009, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą, 2 straipsniu) pagal pakeistas taisykles, nustatytas Reglamentu (EB) Nr. 546/2009. 18. Šią paraišką Nyderlandai pateikė laikydamiesi Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio a punkte nustatyto intervencijos kriterijaus, kuriuo nustatytas reikalavimas, kad per keturių mėnesių laikotarpį valstybės narės įmonėje turi būti atleisti bent 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, atleistus jos tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonėse. 19. Paraiškoje teigiama, kad per nurodytą keturių mėnesių laikotarpį nuo 2009 m. sausio 29 d. iki 2009 m. gegužės 29 d. buvo atleista 570 darbuotojų iš vienos įmonės – Heijmans N.V. 474 iš tų atleidimų suskaičiuoti pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 2 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą, 96 – pagal tos pačios dalies antros pastraipos nuostatas. 20. Siekdami įrodyti atleidimo iš darbo ir pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės ryšį, Nyderlandai nurodo, kad statybų sektorius buvo vienas pirmųjų ekonomikos sektorių, patyrusių krizės poveikį. Nuo 2008 m. pradžios žaliavų, pavyzdžiui, plieno, degalų ir įvairių kelių statyboje naudojamų medžiagų, kainos proporcingai didėjo. Tai paveikė statybos įmonių pelno maržą ir lėmė didėjantį poreikį finansuoti projektus imant paskolas, kurioms imtos taikyti itin griežtos taisyklės. Kartu dėl mažėjančio vartotojų pasitikėjimo, mažų būsto kainų ir didelių hipotekos paskolų išlaidų sumažėjo naujų būstų ir biurų paklausa. Kilus ekonomikos krizei investuotojai nenoriai įsitraukia į naujus statybos projektus. Numatoma, kad naujų būstų statyba 2009 m. sumažės 10,5 proc. ir atitinkamai 11 proc. – 2010 m.[6], o naujų komunalinių paslaugų projektų skaičius 2009 m. sumažės 6 proc., 2010 m. – 10 proc[7]. Toks paklausos mažėjimas daro didelį neigiamą poveikį užimtumui statybos sektoriuje. 21. Dėl finansų ir ekonomikos krizės staiga žlugo pasaulio ekonomika, itin smarkiai paveikdama daugelį sektorių. Nuo 2008 m. ekonomikos raida nukrypo nuo ankstesnių metų kurso. Tai nėra laipsniškas ekonomikos lėtėjimas, kuriam įmonės būtų galėjusios pasirengti. Iki krizės Heijmans N.V. daug investavo, siekdama atitikti reikalavimus, nustatytus geležinkelio statybos darbams Nyderlanduose atlikti, ir plėsti savo veiklą kitose Bendrijos valstybėse narėse. Įmonė būtų sulėtinusi strategijos įgyvendinimo ir investavimo tempą, jeigu būtų galėjusi numatyti krizę. 22. Paraiškoje nurodytas toks vietos ir regioninio masto poveikis: Pareiškėjas tvirtina, kad atleidimas iš darbo darys poveikį visais trimis lygmenimis. Kalbant apie nacionalinio lygmens poveikį, kadangi Heijmans N.V. patronuojamųjų įmonių yra visoje Nyderlandų teritorijoje, darbuotojai atleisti iš darbo šiose vietovėse: Groningene, Leuvardene, Asene, Hengele, Eindhovene, Beste, Rosmalene, Tilburge, Bredoje ir Roterdame. Poveikis bus juntamas regioniniu lygmeniu, nes beveik 40 proc. darbuotojų iš darbo atleista Šiaurės Brabanto provincijoje. Poveikis bus juntamas ir vietos lygmeniu, nes 15 proc. darbuotojų iš darbo atleista Roterdame. Tiek Šiaurės Brabanto provincijos, tiek Roterdamo miesto ūkinė veikla jau 2008 m. lėtėjo, palyginti su veiklos vidurkio rodikliais. Dėl tokių aplinkybių galima daryti išvadą, kad šis darbuotojų atleidimas daro didelį neigiamą poveikį vietos ir regioninei ekonomikai. Nyderlandų valdžios institucijos tvirtina, kad be to, jog per nurodytą laikotarpį iš darbo buvo atleista 570 darbuotojų, daugiau nei dar 400 darbuotojų atleisti iš įmonės Heijmans N.V. , kurių dauguma – pagal terminuotas sutartis dirbę darbuotojai. Be to, prarasta keli šimtai darbo vietų, nes įvairiems Heijmans N.V. projektams visoje Nyderlandų teritorijoje imta samdyti savarankiškai dirbančius asmenis. Didelis Heijmans N.V. veiklos sulėtėjimas taip pat darys poveikį tiekėjams, dirbantiems transporto, įrangos, konsultavimo ir montavimo srityse. Dėl tokių aplinkybių galima daryti išvadą, kad šis darbuotojų atleidimas daro didelį neigiamą poveikį vietos, regioninei ir nacionalinei ekonomikai. 23. Paraiška susijusi su 570 darbuotojų, atleistų iš darbo vienoje įmonėje – Heijmans N.V ., dėl 435 iš jų prašoma EGF pagalbos. 24. Kalbant apie Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 6 straipsnyje išdėstytų kriterijų laikymąsi, paraiškoje Nyderlandų valdžios institucijos nurodė šiuos elementus: patvirtino, kad EGF finansinė parama nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinę teisę arba kolektyvinius susitarimus; patvirtino, kad veiksmais teikiama parama atskiriems darbuotojams ir ji nenaudojama įmonių arba sektorių restruktūrizacijai; patvirtino, kad pirmiau nurodytiems reikalavimus atitinkantiems veiksmams neteikiama pagalba pagal kitas Bendrijos finansines priemones. Taigi, dėl pirmiau išvardytų priežasčių siūloma patvirtinti Nyderlandų pateiktą paraišką „EGF/2009/011 NL/Heijmans“, susijusią su darbuotojų atleidimu Heijmans N.V. , kadangi pateikta tiesioginio ir aiškaus ryšio įrodymų, jog šie darbuotojai atleisti dėl pasaulinės finansų ir ekonomikos krizės. Pasiūlytas suderintas reikalavimus atitinkančių individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketas, kuriam iš EGF prašoma 386 114 EUR paramos. Finansavimas Bendras turimas metinis EGF biudžetas yra 500 mln. EUR. 37 107 624 EUR suma jau buvo mobilizuota pagal ankstesnes 2009 m. paraiškas, todėl likusi suma sudaro 462 892 376 EUR. Komisijos siūlomas asignavimas iš Fondo pagrįstas pareiškėjų pateikta informacija. Remiantis Švedijos, Austrijos ir Nyderlandų, kuriose atitinkamai nukentėjo automobilių ir statybos sektoriai, pateiktomis paraiškomis gauti paramą iš Fondo, bendros apskaičiuotos finansuotinų suderintų individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketų sumos yra tokios: EGF/2009/007 SE/ Volvo | 9 839 674 EUR | EGF/2009/009 AT/ Steiermark | 5 705 635 EUR | EGF/2009/011 NL/Heijmans NV | 386 114 EUR | Iš viso | 15 931 423 EUR | Išnagrinėjusi šias paraiškas[8] ir atsižvelgdama į didžiausią įmanomą iš Fondo išmokamos dotacijos sumą pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnį, taip pat į asignavimų perskirstymo mastą, Komisija siūlo iš EGF panaudoti bendrą 15 931 423 EUR sumą, skirtiną pagal finansinės programos 1a išlaidų kategoriją. Skyrus tokio dydžio prašomą paramą, liks daugiau kaip 25 proc. didžiausios metinės sumos, numatytos EGF, kurią galima skirti asignavimams per paskutinius keturis metų mėnesius, kaip reikalaujama pagal Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 12 straipsnio 6 dalį. Teikdama šį pasiūlymą panaudoti Fondo lėšas, Komisija pradeda supaprastintą trišalę procedūrą pagal 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punktą, kad poreikį pasinaudoti Fondu ir reikalingą sumą suderintų su abiem biudžeto valdymo institucijomis. Komisija ragina biudžeto valdymo instituciją, kuri pirmoji tinkamu politiniu lygmeniu susitars dėl lėšų mobilizavimo pasiūlymo projekto, pranešti kitai biudžeto valdymo institucijai ir Komisijai apie savo ketinimus. Jeigu viena iš dviejų biudžeto valdymo institucijų nepritars, bus organizuojamas oficialus trišalis susitikimas. Komisija pateiks perkėlimo prašymą siekdama į 2009 m. biudžetą įtraukti specialiuosius įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus, kaip nustatyta 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstitucinio susitarimo 28 punkte. 2009/0167 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšų mobilizavimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdami į 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinį susitarimą dėl biudžetinės drausmės ir patikimo finansų valdymo[9], ypač į jo 28 punktą, atsižvelgdami į 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, įsteigiantį Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą[10], ypač į jo 12 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[11], kadangi: (1) Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF) buvo įsteigtas teikti papildomą paramą atleistiems darbuotojams, kurie patiria žalą dėl esminių struktūrinių pasaulio prekybos tendencijų pokyčių, ir padėti jiems vėl integruotis į darbo rinką. (2) EGF sritis buvo praplėsta nuo 2009 m. gegužės 1 d. pateiktoms paraiškoms įtraukiant paramą darbuotojams, atleistiems iš darbo dėl pasaulinės finansinės ir ekonominės krizės. (3) 2006 m. gegužės 17 d. Tarpinstituciniame susitarime numatyta galimybė mobilizuoti EGF lėšas neviršijant metinės viršutinės 500 mln. EUR ribos. (4) 2009 m. birželio 5 d. Švedija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo automobilių pramonėje. Paraiška atitinka finansinei paramai keliamus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 9 839 674 EUR sumą. (5) 2009 m. liepos 9 d. Austrija pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo automobilių pramonėje. Paraiška atitinka finansinei paramai keliamus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 5 705 635 EUR sumą. (6) 2009 m. rugpjūčio 4 d. Nyderlandai pateikė paraišką mobilizuoti EGF lėšas dėl darbuotojų atleidimo statybos pramonėje. Paraiška atitinka finansinei paramai keliamus reikalavimus, kaip nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 10 straipsnyje, todėl Komisija siūlo skirti 386 114 EUR sumą. (7) Todėl EGF lėšos turėtų būti mobilizuotos finansinei paramai pagal Švedijos, Austrijos ir Nyderlandų pateiktas paraiškas suteikti, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis 2009 finansinių metų Europos Sąjungos bendrajame biudžete Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) mobilizuojamas siekiant skirti 15 931 423 EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų sumą. 2 straipsnis Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [2] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [3] OL L 167, 2009 6 29, p. 26. [4] COM (2009) 104 galutinis. [5] Volvo AB yra pasaulinio koncerno, kuris gamina sunkiasvores transporto priemones ir panašius produktus, Švedijos patronuojančioji bendrovė. 1999 m . Volvo AB pardavė Volvo Cars bendrovei Ford . [6] EIB – Nyderlandų statybos pramonės ekonomikos institutas, 2009 m. sausio mėn. [7] Ten pat. [8] Pranešimas Komisijai dėl Švedijos (SEC (2009) 1379), Austrijos (SEC (2009) 1385) ir Nyderlandų (SEC (2009) 1321) pateiktų paraiškų mobilizuoti Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo lėšas, kuriame pateikiama Komisijos analizė. [9] OL C 139, 2006 6 14, p. 1. [10] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [11] OL C […], […], p. […].