ES jūra ir sausuma (t. y. per Graikiją ir Bulgariją) pasiekusių neteisėtų migrantų iš viso buvo 56 887 (iki vasario 29 d.). Dauguma jų, t. y. 56 335 (arba 99 proc.) atvyko per Egėjo jūrą į Graikijos salas;

Bendras iš Turkijos į Graikiją neteisėtai atvykstančių asmenų skaičius kinta; apskritai nuo spalio mėn. jis mažėjo, o sausio ir vasario mėn. stabilizavosi (žr. 1, 2 ir 3 diagramas) – per dieną neteisėtai atvyko vidutiniškai 1 960 žmonių. Kovo 1 d. neteisėtai atvyko 209 asmenys, o kovo 2 d. – 2 266. Turint omenyje žiemos sezoną, skaičiai išlieka dideli – nuo metų pradžios į ES per Graikiją neteisėtai atvyko daugiau nei 120 000 migrantų.

3 diagramoje pateiktas iš Turkijos į Graikiją nuo 2015 m. rugsėjo mėn. iki 2016 m. vasario mėn. neteisėtai atvykusių asmenų skaičius per mėnesį. 4 diagramoje nurodytas neteisėtai atvykusių asmenų skaičius per tą patį laikotarpį, t. y. nuo 2015 m. rugsėjo mėn. iki 2016 m. vasario mėn., suskirstytas pagal dažniausias tautybes (remiantis migrantų teiginiais vos atvykus) – Sirijos, Afganistano ir Irako. Išskaidyti duomenys rodo, kad sirų procentinė dalis tarp visų atvykstančių asmenų sumažėjo (69 proc. iki 51 proc.), o padidėjo afganistaniečių (nuo 18 proc. iki 25 proc.) ir irakiečių (nuo 8 proc. iki 17 proc.).

Iš Turkijos į Graikiją gruodžio, sausio ir vasario mėn. neteisėtai atvykusių asmenų skaičius nurodytas tolesnėse diagramose. 1 diagramoje pateiktas neteisėtai atvykusių asmenų skaičius per dieną, o 2 diagramoje – per savaitę.

vasario 1–29 d. Turkijos teisėsaugos ir pasienio agentūros neleido 8 540 migrantų iš Turkijos neteisėtai išvykti į ES per jūrų sienas ir 15 986 – per sausumos sienas. Vien vasario 15 d. Turkijos pakrančių apsaugos tarnyba Aivalike, Češmėje ir Bodrume sulaikė 985 neteisėtus migrantus. Vasario 16–29 d. Turkijos teisėsaugos institucijos sulaikė daugiau nei 15 000 neteisėtų migrantų;

vasario 1–15 d. į Turkiją teisėtai atvyko 7 011 sirų, o iš jos išvyko – 12 769. Atitinkamai teisėtai atvykusių ir išvykusių iraniečių buvo 65 546 ir 62 226, irakiečių – 30 026 ir 26 338, libaniečių – 3 134 ir 3 230, jordaniečių – 3 733 ir 3 380. Priklausomai nuo vizos galiojimo laiko, užsieniečiai Turkijoje gali būti iki 90 dienų. Užsieniečiai, turintys teisę į Turkiją atvykti be vizos, šalyje gali būti iki 90 dienų per 180 dienų laikotarpį;

2015 m. gruodžio mėn. posėdyje žandarmerija nusprendė sustiprinti patruliavimą ties šalies rytinėmis, pietrytinėmis ir vakarinėmis sienomis. Šiuo tikslu buvo nustatytos šešios prie rytinių ir pietrytinių sienų esančios provincijos ir aštuonios prie vakarinių sienų esančios provincijos, kuriose patruliavimas turi būti stiprinamas pirmiausia.

Nuo 2016 m. sausio 14 d. Turkijos pakrančių apsaugos tarnybai suteikta teisė naudotis Transporto ministerijos sukurta laivų registravimo sistema, kurioje registruojamos visos su laivais susijusios pirkimo, pardavimo ir atšaukimo procedūros. Be to, Turkija siekia gauti teisę naudotis Interpolo duomenų apie vogtus užsienio šalių laivus baze.

Turkija ratifikavo trišalį susitarimą su Graikija ir Bulgarija. Susitarimas įsigalios po jo paskelbimo Turkijos oficialiajame leidinyje.

Turkija padarė didelę pažangą siekdama įvykdyti Turkijos ir Graikijos readmisijos įsipareigojimus. Vasario 24–25 d. Ankaroje susitiko Turkijos ir Graikijos delegacijos, siekdamos išspręsti su 864 readmisijos prašymais susijusius klausimus. Vasario 26 d. Turkija patenkino 859 prašymus. Graikijoje vis dar buvo sulaikyti 308 neteisėti migrantai; kovo 1–2 d. nedelsiant pradėtas grąžinamų asmenų perkėlimas autobusais. Be to, Turkija ir Graikija pasistūmėjo į priekį diskusijose dėl daug veiksmingesnių readmisijos procedūrų sukūrimo, įskaitant diskusijas dėl Turkijos ryšių palaikymo pareigūnų dislokavimo penkiose migrantų antplūdžio vietose (pirmiausia – Lesbo saloje), siekiant padėti grąžinti ekonominius migrantus. Graikija ir Turkija taip pat susitarė du kartus per savaitę rengti vaizdo konferencijas, kad galėtų vykdyti operatyvinį bendradarbiavimą ir jį toliau stiprinti. Be to, jos susitarė stiprinti operatyvinį bendradarbiavimą vykdant ES ir FRONTEX remiamą asmenų grąžinimą, įskaitant bendrų skrydžių asmenims grąžinti organizavimą. Užsienio reikalų ministerija ir Vidaus reikalų ministerija toliau konsultuojasi dėl Graikijos siūlymo Turkijoje atidaryti daugiau neteisėtų migrantų readmisijos punktų, be jau esančių Dikili mieste (Egėjo jūros pakrantėje, Izmiro provincijoje) ir Ipsaloje (ties Turkijos ir Graikijos sausumos siena).

Vasario 5 d. Turkija persvarstė vizų išdavimo irakiečiams politiką. Pagal naująsias taisykles nuo vasario 10 d. Irako piliečiai pasienyje gauti vizų nebegali. Kad galėtų įvažiuoti į Turkiją, jie turi kreiptis į užsienyje esančias Turkijos diplomatines misijas arba prašyti išduoti e. vizą. Taip pat nuo vasario 5 d. apribota e. vizų išdavimo procedūra – ji gali būti taikoma tik asmenims, turintiems galiojančią Šengeno, Jungtinių Amerikos Valstijų, Jungtinės Karalystės arba Airijos vizą ir (arba) leidimo gyventi šalyje dokumentą.

14-ai šalių, įskaitant šalis, iš kurių vyksta neteisėta migracija per Turkiją į ES, Turkija pasiūlė sudaryti dvišalius readmisijos susitarimus. Ji taip pat pradėjo parengiamuosius darbus siekdama nustatyti reikalavimą, kad 18 šalių, iš kurių gali atvykti neteisėtų migrantų, piliečiai Turkijoje kirsdami tarptautinę tranzito zoną privalo turėti oro uosto tranzitinę vizą.

Vasario 8 d. Turkijos valdžios institucijos, atsižvelgdamos į tai, kad birželio 1 d. visiškai įsigalios ES ir Turkijos readmisijos susitarimas, surengė tiriamąjį vizitą į Gruziją, siekdamos apžiūrėti, kaip veikia jų nacionalinė elektroninė readmisijos prašymų valdymo sistema. Šiuo metu Turkija atlieka sistemos vertinimą ir per ateinančias savaites priims reikiamus sprendimus.

Turkija su Europolu suderino ryšių palaikymo susitarimo dėl Turkijos policijos ryšių palaikymo pareigūno komandiravimo į Europolą projektą. Šį susitarimo projektą būtina nedelsiant pasirašyti.

Turkijos Parlamentas pradėjo svarstyti asmens duomenų apsaugos teisės akto projektą; keletą straipsnių jis jau priėmė. Tačiau vis dar esama šio teisės akto projekto nederėjimo su Europos standartais atvejų – daugiausia jie susiję su duomenų apsaugos institucijos savarankiškumu ir su tuo, kad teisės akto taikymo sritis neapima teisėsaugos institucijų ir žvalgybos veiklos. Svarbiausia, kad būtų priimtas su Europos standartais suderintas duomenų apsaugos teisės aktas, – jį priėmusi Turkija galėtų glaudžiau bendradarbiauti su Europolu, Eurojustu ir valstybių narių teisėsaugos institucijomis.

Vasario 26 d. surengtas antrasis Migracijos valdymo generalinio direktorato (angl. DGMM) atstovų ir Turkijoje dislokuotų ES valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų posėdis; jo tikslas – sustiprinti bendradarbiavimą migracijos srityje.

3 dalis

ES įsipareigojimų pagal ES ir Turkijos bendrą veiksmų planą vykdymas

Valstybėms narėms vasario 3 d. pasiekus politinį susitarimą dėl Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės finansavimo šaltinių ir veikimo sąlygų, vasario 17 d. buvo sušauktas pirmasis iniciatyvinio komiteto posėdis. Komitetas nusprendė kuo skubiau pradėti teikti pagalbą, visų pirma siekiant padėti tenkinti Turkijoje gyvenančių pabėgėlių humanitarinius poreikius ir suteikti Sirijos vaikams galimybę gauti išsilavinimą. Šiuo metu galimybės eiti į mokyklą neturi maždaug 400 000 Sirijos vaikų. Tai svarbus emigraciją skatinantis veiksnys, keliantis pavojų ne tik vaikų dabartinei gerovei, bet ir jų galimybėms kurti ateitį.

Komisija, greitai reaguodama į šį iniciatyvinio komiteto sprendimą, iš ES humanitarinės pagalbos biudžeto skyrė pirmuosius 90 mln. EUR – šias lėšas galės naudoti keletas akredituotų humanitarinių organizacijų partnerių. Šiuo metu lėšos skiriamos pagal sutartis, kad būtų galima skubiai pradėti Turkijoje teikti didesnę humanitarinę pagalbą, įskaitant maistą, ne maisto produktus, sveikatos priežiūros paslaugas, vandenį, sanitarines priemones ir apsaugą. ES taip pat rengia pirmąją priemonę pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę; ją įgyvendinant būtų galima dar daugiau kaip 110 000 Sirijos mokyklinio amžiaus vaikų, kurie Turkijoje gyvena ne stovyklose, suteikti galimybę įgyti formalųjį išsilavinimą. Ateinančiomis dienomis ji turėtų būti pradėta įgyvendinti. Atsižvelgiant į tai, kitą savaitę, reaguojant į Sirijos krizę, 55 mln. EUR Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonės lėšų bus pervesta į ES patikos fondą.

Be to, ES sutiko pagal priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos, finansuoti 20 mln. EUR projektą, kurio tikslas – sustiprinti Turkijos pakrančių apsaugos tarnybos patruliavimo ir stebėjimo pajėgumus.

Komisija su Turkijos valdžios institucijomis toliau atlieka Sirijos pabėgėlių Turkijoje poreikių vertinimą; tikimasi, kad pirmoji apžvalga bus pateikta iki kovo mėn. vidurio, o susijusį tyrimą numatyta baigti iki balandžio mėn. pabaigos, jei per ateinančias dienas bus gautas Turkijos įnašas. Poreikių vertinimas padės nustatyti pagal Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonę finansuotinus projektus. Komisija jau nustatė prioritetines sritis, kuriose parama teiktina nedelsiant, – tai Sirijos pabėgėlių švietimas ir jų įsidarbinimo galimybių gerinimas. Preliminariai apskaičiuota, kad trečdalis paramos galėtų būti panaudota humanitariniams poreikiams tenkinti, o du trečdaliai – galimybėms naudotis švietimo paslaugomis užtikrinti (šiai sričiai skiriama daug dėmesio), taip pat vietos infrastruktūrai ir įsidarbinimo galimybėms gerinti.

Ataskaitiniu laikotarpiu ES rengė diskusijas su Turkija, siekdama: