KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Mažosioms ir vidutinėms įmonėms tenkančios reglamentavimo naštos mažinimas. ES reglamentavimo sistemos pritaikymas labai mažų įmonių poreikiams /* KOM/2011/0803 galutinis */





ĮžANGA Europos ekonomikoje ypač svarbus vaidmuo tenka mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios sudaro 99 % įmonių, iš jų 92 % yra labai mažos įmonės[1]. Jose dirba daugiau kaip du trečdaliai privačiojo sektoriaus darbuotojų ir joms tenka ekonomikos augimui svarbus vaidmuo. MVĮ labai svarbios Europos ekonomikai kaip darbdaviai ir inovacijų šaltiniai. Komisija įsipareigojusi remti jų vystymąsi, pavyzdžiui, taikydama Smulkiojo verslo aktą, kuriame nustatytas principas „pradėk nuo mažo“, ir sudarydama palankesnes sąlygas gauti ES finansavimą. Komisijos pažangaus reglamentavimo darbotvarkėje mažosioms įmonėms taip pat siekiama padėti mažinant pagal teisės aktus joms tenkančią reglamentavimo naštą, kuri ES lygmeniu laikoma būtina. Ateinančiam dešimtmečiui skirtoje ES augimo strategijoje „Europa 2020“ pabrėžiama, kad svarbu gerinti verslo aplinką, įskaitant pažangų reglamentavimą, kad Europos įmonės būtų konkurencingesnės pasauliniu mastu. Tačiau finansų krizė labai paveikė daugelį mažiausių ES įmonių. Todėl svarbu, kad labai mažos įmonės turėtų galimybę siekti verslo tikslų be nereikalingo reglamentavimo. Komisija žino, kad, laikydamosi teisės aktų nuostatų, mažiausios įmonės patiria didžiausias išlaidas[2]. Mažesnėms įmonėms visada bus sunkiau laikytis regioninio, nacionalinio ar Europos lygmens teisės aktų. Šiame dokumente apibrėžiama, kaip toliau įgyvendinti koncepciją „pradėk nuo mažo“, kad būtų greitų rezultatų. Jame išdėstyta, kaip Komisija griežčiau taikys išimtis arba specialią, supaprastintą teisinę tvarką MVĮ ar labai mažoms įmonėms. Jame taip pat aiškinama, kaip šiuo tikslu bus rengiami ir įgyvendinami pasiūlymai dėl teisės akto. Reglamentavimas yra būtina šiuolaikinio verslo veiklos dalis. Taip piliečiai ir darbuotojai apsaugomi nuo saugos pavojų, o aplinka – nuo taršos. Tai priemonė, kurią taikant įgyvendinami viešosios politikos tikslai. Nuolat plėtojant ES vidaus rinką visoms įmonėms, nesvarbu, kokio jos dydžio, atsiveria daug naujų galimybių, tačiau, kad vidaus rinka veiktų tinkamai, ją būtina minimaliai reguliuoti. Komisija palankiai vertina Europos Vadovų Tarybos susidomėjimą šiuo klausimu ir laukia Europos Parlamento, Tarybos ir kitų suinteresuotųjų subjektų nuomonių dėl šios ataskaitos, kurios padės tęsti šį svarbų darbą. Komisija taip pat tikisi, kad Europos Parlamentas ir Taryba ryžtingai parems jos pasiūlymus dėl teisės aktų, kuriais siekiama kuo labiau sumažinti MVĮ, ypač labai mažų įmonių, su reglamentavimu susijusias išlaidas. Komisija taip pat toliau bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad padėtų joms sumažinti reglamentavimo naštą ir panaikinti perteklinį reglamentavimą įgyvendinant ES teisės aktus. KAS JAU PADARYTA Komisija siekia rengti MVĮ palankius pasiūlymus dėl teisės akto, pvz., atleisti labai mažas įmones nuo apskaitos direktyvose nustatytų nebūtinų teisinių reikalavimų laikymosi. Ji yra visiškai įsipareigojusi vertinti naujų ar persvarstytų teisės aktų poveikį MVĮ taikydama gerai parengtą poveikio vertinimo procedūrą. Komisija taip pat nuolat vertina, ar, taikant teisės aktus, pasiekiama numatytų rezultatų. Priėmusi Smulkiojo verslo aktą[3] ir Bendrosios rinkos aktą[4] ji siekia sudaryti geresnes sąlygas MVĮ gauti finansavimą – tai viena didžiausių problemų, kurias joms tenka įveikti per dabartinę krizę. Siekiant padėti MVĮ dalyvauti ES finansuojamose programose taikomos plataus masto supaprastinimo priemonės. Pavyzdžiui, naujausiame Komisijos pasiūlyme dėl sanglaudos politikos nustatytos esminės bendrosios penkiems susijusiems fondams[5] taikomos taisyklės, įskaitant supaprastintus gražinimo metodus, kuriomis bus gerokai supaprastintos MVĮ naudojimosi ES lėšomis sąlygos. Komisija įgyvendino dvi esamiems teisės aktams tobulinti skirtas priemones. Pirmoji yra didelio masto supaprastinimo programa ES teisei supaprastinti, atnaujinti ir konsoliduoti: priimta apie 200 įmonėms labai naudingų pasiūlymų. Antroji – administracinės naštos mažinimo programa: pateikti svarstyti Komisijos pasiūlymai, kuriais siūloma 33 % sumažinti reglamentavimo naštą – tai yra gerokai daugiau nei iškeltas 25 % tikslas. Kiti teisės aktų leidėjai priėmė pasiūlymus, kuriais minėtą naštą siūloma sumažinti 22 %. Valstybės narės pradėjo įgyvendinti kai kurias iš šių priemonių. Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų subjektų grupė administracinei naštai mažinti, kuriai pirmininkauja dr. E. Stoiber’is, rengia ataskaitą apie geriausią valstybių narių patirtį kuo paprasčiau įgyvendinant ES teisę. Daugiau informacijos apie šios veiklos rezultatus galima rasti Sumanaus reguliavimo komunikate[6]. TOLIAU PABRėžIAMAS POREIKIS RENGIANT NAUJUS PASIūLYMUS „PRADėTI NUO MAžO“ Pirmininkui J. M. Barroso pateikus pasiūlymą, kurį 2011 m. birželio mėn. palankiai įvertino Europos Vadovų Taryba, Komisija pradėjo naują ES teisyno peržiūrą siekdama laikytis principo „pradėk nuo mažo“ ir nustatyti galimas papildomas išimtis ar galimybes sumažinti naštą MVĮ, visų pirma labai mažoms įmonėms. Teisyno peržiūra atliekama, tačiau MVĮ suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas būtinas siekiant nustatyti priemones, kurios duotų realios naudos. MVĮ ir labai mažoms įmonėms reikėtų aktyviau dalyvauti atliekant šią peržiūrą, nes jos baiminasi, kad dėl išimčių nepablogėtų jų padėtis. Dėl šios priežasties MVĮ ir labai mažoms įmonėms rengiama geresnė ir konkretesnė konsultacijų tvarka. Pirmieji peržiūros rezultatai rodo, kad iš esmės sunku nustatyti aiškius teisės aktų, nuo kurių laikymosi labai mažos įmonės gali būti atleistos, atrankos kriterijus. Pačios MVĮ ir jų atstovai pripažįsta, kad negalima tikėtis MVĮ atleisti nuo įstatymų. MVĮ ir labai mažoms įmonėms vis vien turės būti taikoma nemažai teisės aktų, kuriuose nustatomi esminiai įsipareigojimai viešosios politikos srityje, pavyzdžiui, prekybai bendrojoje rinkoje būtini produktų saugos standartai. Mažoms įmonėms taikomomis išimtimis arba supaprastintomis nuostatomis nebus kliudoma siekti bendrų viešosios politikos tikslų įgyvendinant atitinkamus reglamentus, pvz., visuomenės sveikatos bei saugos ir sveikatos bei saugos darbo vietoje, maisto saugos ar aplinkos apsaugos srityse. Jų tikslas turėtų būti sumažinti neproporcingą įgyvendinant šiuos tikslus atsirandančią naštą. Gali būti atvejų, kai palengvinus naštą mažesniems ūkio subjektams (o tai būtų labai patrauklu), platesnio masto neigiami padariniai galėtų būti didesni už bet kokią naudą. Tokiais atvejais sprendžiant dėl visos priemonės formavimo prioritetu turėtų būti laikomas poveikis mažesniems ūkio subjektams. Svarbiausia – laikytis principo „pradėk nuo mažo“, kad būtų išvengta nereikalingos naštos MVĮ. Nemažai lėšų išleidžiama dokumentams ir įrašams rengti ir saugoti arba atitinkamų normų laikymuisi įrodyti, kai atliekama patikra. Tokias mažų įmonių išlaidas galima panaikinti visai arba iš dalies, o dažnai – jas sumažinti. Tiems atvejams, kai įstatymais daugiausia dėmesio skiriama procesams, susijusiems, pvz., su higienos standartais, grąžinimo įsipareigojimais ar panašiomis nuostatomis, Komisija rengia specialius metodus, kurie yra paprastesni ir juos taikant įmonėms nebereikia naršyti ilgų taisyklių sąvadų ieškant joms taikytinų dalių. Preliminarių tebevykdomos peržiūros rezultatų pavyzdžiai pateikti negalutiniuose 1 ir 2 priedų sąrašuose. Atliekant peržiūrą rasta nemažai teisės aktų, kuriuose yra numatyta išimčių. Reikėtų skirtingai vertinti skirtingus atvejus: kai kuriais atvejai teisės aktas visiškai netaikomas MVĮ. Kitais atvejais teisės aktas taikomas MVĮ, tačiau atsižvelgiant į įmonės dydį suteikiamos išimtys. Galiausiai teisės aktas taikomas MVĮ, tačiau reikalavimai nėra tokie griežti. Nors bendras tikslas yra mažoms įmonėms taikyti išimtis, jos nustatomos kiekvienu atveju atskirai, remiantis skirtingomis ribomis ir atsižvelgiant į ypatingą sektoriaus pobūdį ir bendrą teisės akto tikslą. Mažoms įmonėms netaikomi teisės aktai Kai kuriais atvejais ES teisės aktai netaikomi mažoms įmonėms, pvz., laikantis de minimis principo. Jau taikomos arba ES teisės aktuose numatytos išimtys - Dalinės išimtys . pvz., laivams, kurių ilgis mažesnis nei 15 metrų ir kurie veiklą vykdo tik teritoriniuose vandenyse, gali būti netaikomas reikalavimas juose įrengti laivų stebėjimo sistemą; labai mažos įmonės atleidžiamos nuo tachografų montavimo sunkvežimiuose, keliaujančiuose ribotu atstumu; - ilgesni pereinamieji laikotarpiai : pvz., MVĮ nustatytas ilgesnis prisitaikymo prie reikalavimų laikotarpis, kad jos galėtų darbo vietoje įrengti sveikatos ir saugos ženklus; pereinamasis dvejų metų laikotarpis, kad statybos sektoriaus MVĮ galėtų prisitaikyti prie teisės aktų, susijusių su darbo įrangos naudojimu, reikalavimų. - Laikinos išimtys : labai mažos įmonės ribotą laikotarpį atleidžiamos nuo tam tikrų teisės aktų nuostatų laikymosi, pvz., savarankiškai dirbantys asmenys, kurie verčiasi mobiliąja kelių transporto veikla, iki 2009 m. kovo mėn. laikinai atleisti nuo darbo laiko direktyvų nuostatų laikymosi. Specialūs teisės aktai - Tam tikrose srityse reikalavimai didžiausioms ir mažiausioms įmonėms neturėtų būti vienodi. Todėl Komisija, atsižvelgdama į suinteresuotųjų subjektų pageidavimą, rengia teisės aktą dėl apskaitos teisės, kuriame bus aiškiai atskirtos kiekvienos kategorijos įmonių (didelių, vidutinių, mažų ir labai mažų) prievolės. Kitas pavyzdys – ES duomenų apsaugos taisyklių reforma, kuri vykdoma siekiant tirti būdus, kaip sumažinti labai mažoms ir MVĮ tenkančią teisės aktų laikymosi naštą, galimais atvejais nustatant ne tokius griežtus reikalavimus ir nedarant poveikio pagrindinių teisių apsaugai. - Patikslinus Skaidrumo direktyvą bus sušvelninti kai kurie reikalavimai, susiję su įtraukimu į biržos sąrašus, taip kapitalo rinkos taps patrauklesnės MVĮ. - Be naujausiame Komisijos pasiūlyme dėl sanglaudos politikos nustatytų esminių bendrųjų penkiems susijusiems fondams taikomų taisyklių, planuojama toliau paprastinti būsimą ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programą, „Horizontas 2020“, visų pirma siekiant aktyvesnio MVĮ dalyvavimo. POVEIKIO MVĮ TYRIMO TAIKYMO, YPAč LABAI MAžOMS įMONėMS, STIPRINIMAS Kad galėtų daugiau dėmesio skirti išimtims ir specialiems teisės aktams, taikomiems labai mažoms ir MVĮ, Komisija pradėjo su prievolės įrodyti perkėlimu susijusį darbą. Nuo 2012 m. sausio mėn. visus būsimus pasiūlymus dėl teisės aktų Komisija rengs remdamasi prielaida, kad visų pirma labai mažos įmonės neturėtų būti įtraukiamos į siūlomų teisės aktų taikymo sritį, nebent galima įrodyti jų įtraukimo proporcingumą. Ši prievolė įrodyti yra naujas elementas, kuris bus įtrauktas į poveikio MVĮ tyrimą. Taip pakeitus tyrimą prievolė įrodyti bus de facto perkelta kitai pusei ir rengiant ES teisės aktus bus labiau atsižvelgiama į konkrečią MVĮ ir labai mažų įmonių padėtį. Nuo tos pačios dienos Komisija taip pat užtikrins, kad tais atvejais, kai labai mažas įmones būtina įtraukti į pasiūlymų dėl teisės aktų taikymo sritį dėl platesnių viešosios politikos priežasčių, jos pasiūlymai bus rengiami labiau atsižvelgiant į labai mažų ūkio subjektų matmenį, įtrauktą į poveikio MVĮ tyrimą, kuris yra nuolatinio poveikio vertinimo dalis. Tokiais atvejais bus ieškoma konkretiems atvejams pritaikytų sprendimų ir supaprastintų režimų . Kai argumentai taikyti supaprastintą tvarką ir jos priežastys tampa matomesni, priimant sprendimus taip pat turėtų būti lengviau nustatyti MVĮ ir labai mažų įmonių padėtį. Kad pasiektų šių svarbių politikos pokyčių ir užtikrintų, jog jie būtų įgyvendinti, Komisija parengs kasmet atnaujinamą rezultatų suvestinę , kurioje bus nurodoma: - Komisijos siūlomos visos išimtys ir supaprastinta tvarka, taikomi MVĮ ir labai mažoms įmonėms, ir kiti pasiūlymai, kurių poveikis mažesniems ūkio subjektams laikomas svarbiausiu veiksniu; - kaip išimtys ir supaprastinta tvarka kinta taikant bendro sprendimo procedūrą ir Europos Parlamentui ir Tarybai priėmus galutinę teisės akto versiją; - kaip kiekviena valstybė narė įgyvendina šias nuostatas, visų pirma atkreipiant dėmesį į perteklinį reglamentavimą, kai jis vykdomas nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu. Tai visiems suinteresuotiems subjektams leis nustatyti, kuriose srityse padaryta pažanga arba kada įvairiais ES teisėkūros ciklo etapais nepakankamai siekiama supaprastinimo tikslų ir t. t. AKTYVESNIO MAžų įMONIų DALYVAVIMO UžTIKRINANT GERESNį REGLAMENTAVIMą IR VERTINANT PAžANGą VEIKSMų PLANAS Komisija sudarys MVĮ geresnes galimybes pateikti savo nuomonę ir prisidėti priimant į jų poreikius orientuotus sprendimus. Komisija su MVĮ aptars, kaip jos norėtų mažinti reglamentavimo naštą įvairiomis aplinkybėmis ar įvairiose srityse. Komisija tinkamai konsultuosis su MVĮ, kad išsiaiškintų, kaip jos įsivaizduoja įvairių priemonių taikymo rezultatus. Prieš teikdama su socialine politika susijusį pasiūlymą, Komisija konsultuosis su Europos socialiniais partneriais, kaip numatyta Sutarties 154 straipsnyje. Be to, siekdama įgyvendinti Komunikatą dėl sumanaus reguliavimo, Komisija šiuo metu peržiūri savo konsultacijų procedūrą ir ketina atlikti toliau nurodytus pakeitimus. 1. Komisija stiprins mažų įmonių dalyvavimą ir konsultavimąsi su jomis užtikrinant geresnį reglamentavimą. 2. Siekiant tiesioginio MVĮ indėlio į Komisijos poveikio vertinimą ir įvairiais kitais tikslais, per Europos įmonių tinklą bus dažniau rengiamos specialios MVĮ darbo grupių konsultacijos: pavyzdžiui, šiuo metu vyksta konsultacija, per kurią MVĮ raginamos pranešti apie didžiausias kliūtis, joms kylančias vidaus rinkoje. 3. Šiuo metu valstybėse narėse rengiamos bandomosios specialios konferencijos su MVĮ ir labai mažomis įmonėmis, per kurias Komisija išklauso ir renka informaciją apie jų problemas, vėliau tokios konferencijos bus rengiamos didesniu mastu įgyvendinant sumanaus reglamentavimo darbotvarkę ir Smulkiojo verslo aktą. 4. Smulkiojo verslo akto apžvalgoje pristatoma nauja valdymo struktūra, kuria siekiama užtikrinti, kad, taikant ir veiksmingai įgyvendinant šį aktą, būtų atsižvelgiama į MVĮ nuomonę. Naujai įsteigtame nacionalinių MVĮ atstovų tinkle ir MVĮ asamblėjoje Europos ir nacionalinės MVĮ organizacijos vertins ir teiks pranešimus apie Smulkiojo verslo akto taikymą ir skatins keitimąsi gerąja patirtimi, daugiausia apie tai, kaip užtikrinti MVĮ palankių teisės aktų priėmimą ir išvengti nereikalingos reglamentavimo naštos. 5. Nacionalinių MVĮ atstovų tinklas turės galimybę pateikti nuomonę, kokiose srityse labiausiai reikia išimčių ar supaprastintos tvarkos ir kokia forma jos turėtų būti nustatytos. MVĮ atstovas Komisijoje palaikys ryšį su MVĮ suinteresuotaisiais subjektais ir užtikrins, kad Komisijos pasiūlymuose, susijusiuose su verslo veikla, būtų atsižvelgta į MVĮ interesus. 6. Siekiant nustatyti 10 svarbiausių įstatymo galią turinčių ES teisės aktų, kuriais, kaip manoma, labai mažoms įmonėms ir MVĮ nustatoma tam tikra našta, bus sukurta speciali interneto svetainė. Ja bus naudojamasi atliekant kryptingą ir tikslingą šių įstatymo galią turinčių teisės aktų peržiūrą. Šie veiksmai ir iniciatyvos bus finansuojami pagal dabartinės daugiametės finansinės programas esamas arba suplanuotas programas ir naujosios 2014–2020 m. programos pasiūlymus. Siekdama sumažinti MVĮ ir labai mažoms įmonėms tenkančią reguliavimo naštą, Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų taikomi tie patys pirmiau nurodyti principai ir kad jos visų pirma: - mažų įmonių bendruomenes nuo pat pradžių įtrauktų į įstatymų rengimo procesą; - sistemingai laikytųsi principo „pradėk nuo mažo“ rengdamos nacionalinius teisės aktus ir svarstydamos galimybes tinkamais individualiais atvejais taikyti ne tokius griežtus reikalavimus ir išimtis; taip pat - atlikdamos poveikio vertinimus taikytų poveikio MVĮ tyrimą ir labiau atsižvelgtų į labai mažas įmones. Svarbiausia MVĮ atstovų funkcija jų šalyje turėtų būti šių veiksmų įgyvendinimo stebėjimas glaudžiau bendradarbiaujant su MVĮ organizacijomis. IšVADOS Šioje ataskaitoje Komisija nurodė konkrečius veiksmus, kuriais būtų galima sumažinti MVĮ ir visų pirma labai mažoms įmonėms tenkančią reglamentavimo naštą. Taryba ir Europos Parlamentas raginami pritarti šiam požiūriui ir naudotis Komisijos rezultatų suvestine labai mažoms įmonėms taikomoms išimtims ir ne tokiems griežtiems reikalavimams nustatyti vykstant bendro sprendimo ir įgyvendinimo procesui. Komisija ragina valstybes nares laikytis principo „pradėk nuo mažo“ ir įsipareigoti visiškai ir sparčiai įgyvendinti valstybių narių lygmeniu taikytinus principus ir veiksmus. 1 priedas. Galiojantys teisės aktai, kuriuose numatytos išimtys ar supaprastinta tvarka Teisės aktas | Išimtis arba supaprastinta tvarka | 1 | 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų ir panaikinantis Tarybos reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir (EEB) Nr. 1107/70 | Tais atvejais, kai sutartis sudaroma su maža ar vidutine įmone, eksploatuojančia ne daugiau kaip 23 transporto priemones, ribos, kurias viršijus dėl sutarties reikia skelbti konkursą, gali būti padidintos dvigubai – taip viešojo pirkimo procedūra taps paprastesnė ir lengviau taikoma. | 2 | 1992 m. birželio 24 d. Tarybos direktyva 92/58/EEB dėl būtiniausių reikalavimų įrengiant darbo saugos ir (arba) sveikatos ženklus (devintoji atskira direktyva, kaip numatyta Direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) | Valstybės narės gali nurodyti įmonių, kurioms leidžiama visiškai, iš dalies arba laikinai pakeisti apšviestus ženklus ir (arba) garsinius ženklus kitomis priemonėmis, užtikrinančiomis tokį patį apsaugos lygį, kategorijas (pagal dydį ar veiklos rūšį). | 3 | 2007 m. rugsėjo 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/46/EB, nustatanti motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, sudėtinių dalių ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo pagrindus | Mažus kiekius gaminančios įmonės gali pateikti tvirtinančiajai įstaigai prašymą taikyti supaprastintus reikalavimus (pastaba: šiuo metu rengiama papildoma išimtis – mažų kiekių gamintojams netaikyti tam tikrų teisės aktuose, kuriais reglamentuojamas motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimas, nustatytų techninių reikalavimų). | 4 | 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1221/2009 dėl organizacijų savanoriško Bendrijos aplinkosaugos vadybos ir audito sistemos (EMAS) taikymo | MVĮ gali būti atleistos nuo reikalavimo kasmet teikti ataskaitas, kad būtų įregistruotos EMAS. | 5 | 2002 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/14/EB dėl bendros darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais sistemos sukūrimo Europos bendrijoje | Direktyva taikoma bent 50 darbuotojų turinčioms įmonėms ir bent 20 darbuotojams turintiems ūkiams. | 6 | 2010 m. kovo 8 d. Tarybos direktyva 2010/18/ES, įgyvendinanti patikslintą BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP ir ETUC sudarytą Bendrąjį susitarimą dėl vaiko priežiūros atostogų, ir panaikinanti Direktyvą 96/34/EB | Valstybės narės gali patvirtinti specialias priemones, kuriomis būtų tenkinami mažųjų įmonių veiklos ir organizaciniai reikalavimai. | 7 | 2001 m. kovo 12 d. Tarybos direktyva 2001/23/EB dėl valstybių narių įstatymų, skirtų darbuotojų teisių apsaugai įmonių, verslo arba įmonių ar verslo dalių perdavimo atveju, suderinimo | Valstybės narės gali nustatyti, kad įpareigojimai taikomi tik įmonėms arba verslui, kurie savo darbuotojų skaičiumi atitinka sąlygas, keliamas darbuotojams atstovaujančiam kolegialiam organui rinkti arba paskirti. | 8 | 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetinių paslaugų | Valstybės narės gali mažiems skirstytojams netaikyti reikalavimų skatinti energijos taupymą galutinio vartojimo srityje bei pažangų matavimą ir informatyvių sąskaitų teikimą. | 9 | 2004 m. vasario 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/8/EB dėl termofikacijos skatinimo, remiantis naudingosios šilumos paklausa vidaus energetikos rinkoje | Direktyvoje valstybėms narėms suteikiama galimybė palengvinti didelio naudingumo termofikacijos būdu mažos apimties įrenginiais pagamintos elektros energijos prieigą prie tinklo. | 10 | 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos | Valstybėms narėms leidžiama mažoms įmonėms taikyti supaprastintas PVM apskaičiavimo ir rinkimo schemas, pvz., vienodo tarifo PVM schemas. | 11 | 2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/66/EB dėl baterijų ir akumuliatorių bei baterijų ir akumuliatorių atliekų | Valstybės narės gali gamintojus, kurie, atsižvelgiant į nacionalinės rinkos dydį, parduoda labai mažą kiekį baterijų ar akumuliatorių, atleisti nuo pareigos finansiškai prisidėti prie atliekų apdorojimo ir perdirbimo reikalavimų vykdymo. | 12 | 1997 m. gruodžio 15 d. Tarybos direktyva 97/81/EB dėl Bendrojo susitarimo dėl darbo ne visą darbo dieną, kurį sudarė Europos pramonės ir darbdavių konfederacijų sąjunga (UNICE), Europos įmonių, kuriose dalyvauja valstybė, centras (CEEP) ir Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC) | Valstybės gali netaikyti visų arba kai kurių šio teisės akto sąlygų laikiniems darbuotojams, dirbantiems ne visą darbo dieną. | 13 | 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009, nustatantis Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis | Laivams, kurių ilgis mažesnis nei 15 metrų, netaikomas reikalavimas juose įrengti laivų stebėjimo sistemą, nes tai reikštų neproporcingai dideles išlaidas. | 14 | 1994 m. birželio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 94/25/EB dėl valstybių narių įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su pramoginiais laivais, suderinimo | MVĮ skirti ilgesni pereinamieji laikotarpiai, kad jos galėtų pritaikyti savo gaminius (mažus laivus) prie naujų direktyvos reikalavimų. | 15 | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos | Maisto tvarkymo subjektai atsako už maisto produktų higieną. Taikyti RVASVT metodiką (rizikos veiksnių analizės ir svarbiųjų valdymo taškų sistemą) – maisto saugos valdymo sistemą – privaloma. Tačiau MVĮ gali pritaikyti kai kuriuos teisės aktų aspektus (pvz., automatinės kontrolės dažnumo mažinimą) pagal savo padėtį. Pirminiai gamintojai ir mažmenininkai vietoj RVASVT gali taikyti sektorių gerosios praktikos vadovus. | 16 | 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Bendrijoje | Į teisės aktą, kuriuo nustatoma Bendrijos šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema, įtraukta pajėgumo riba, pagal kurią mažiems įrenginiams minėta sistema netaikoma arba taikomos lygiavertės priemonės bei supaprastinti stebėjimo ir ataskaitų teikimo reikalavimai mažataršiams įrenginiams. | 17 | 2003 m. lapkričio 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/71/EB dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą | Išimtys dėl prospekto, kuris turi būti skelbiamas, kai vertybiniai popieriai siūlomi visuomenei ar įtraukiami į prekybos sąrašą, taikomos pasiūlymams, kurių apmokėjimas yra mažesnis nei 2,5 mln. EUR. | 18 | 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/87/EB, nustatanti techninius reikalavimus vidaus vandenų laivams | Direktyvoje pateikiamos galimos leidžiančios nukrypti nuostatos laivams, plaukiojantiems tik vienos valstybės narės vidaus vandenyse. Šias leidžiančias nukrypti nuostatas galima taikyti įrenginiams, plaukiojantiems laivybai tinkamais vandenų keliais, kurie vidaus vandenų keliu nesisieja su kitų valstybių narių vandenų keliais, arba plaukiojančioms priemonėms, kurių visa krovininė talpa neviršija 350 tonų. | 19 | 2000 m. lapkričio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2000/59/EB dėl uosto priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidarančioms atliekoms ir krovinių likučiams | Dabartinė išimties tvarka taikoma laivams, kurie reguliariai lankosi uostuose. | 20 | 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 443/2009, nustatantis naujų keleivinių automobilių išmetamų teršalų normas pagal Bendrijos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį | Maži ir tam tikro rinkos segmento gamintojai gali prašyti, kad jiems būtų leista vadovautis mažesnėmis normomis. | 21 | 2011 m. gegužės 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 510/2011, kuriuo nustatomos naujų lengvųjų komercinių transporto priemonių išmetamų teršalų normos pagal Sąjungos integruotą principą mažinti lengvųjų transporto priemonių išmetamo CO2 kiekį | Maži ir tam tikro rinkos segmento gamintojai gali prašyti, kad jiems būtų leista vadovautis mažesnėmis normomis. | 2 priedas. Galimos būsimos išimtys arba supaprastinta tvarka[7] Teisės aktas | Išimtis arba supaprastinta tvarka | 1 | 1995 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 95/46/EB dėl asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo | Šiuo metu duomenų valdytojai (pvz., valdžios institucijos, įmonės ir kt.) privalo apie savo duomenų tvarkymo veiksmus pranešti duomenų apsaugos institucijoms, nebent yra pagrindas jiems pritaikyti išimtį. Valstybėms narėms suteikiama nemaža veiksmų laisvė priimti sprendimus dėl galimų šio reikalavimo taikymo išimčių. Todėl įvairiose valstybėse narėse padėtis yra skirtinga. Būsimų reformų pakete bus nagrinėjami būdai, kaip veiksmingai supaprastinti reglamentavimo aplinką, pavyzdžiui, didinant darną ir siūlant panaikinti pareigą pranešti, išskyrus didesnės rizikos duomenų tvarkymo atvejais. | 2 | 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo | Pasikonsultavus su socialiniais partneriais ir įvertinus dabartinių įpareigojimų poveikį, gali būti tiriama galimybė labai mažas įmones, vykdančias mažą riziką keliančią veiklą, atleisti nuo šiuo metu taikomo reikalavimo dokumentais pagrįsti rizikos vertinimą ir vietoj to laikytis proporcingo rizika pagrįsto požiūrio. | 3 | 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe, pakeitimas | Rengiant šios direktyvos pakeitimą galima pasinaudoti proga įdiegti rizika pagrįstą požiūrį, pagal kurį, laikantis bendro darbuotojų sveikatai ir saugai užtikrinti nustatyto požiūrio, MVĮ būtų taikomi supaprastinti reikalavimai. | 4 | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, taikomų ergonomikai darbe, visų pirma siekiant išvengti su darbu susijusių raumenų ir kaulų ligų bei su darbu prie kompiuterio susijusių regos sutrikimų, kuria panaikinama Tarybos direktyva 90/269/EEB ir Tarybos direktyva 90/270/EEB, pasiūlymas | Turėtų būti svarstoma galimybė įdiegti rizika pagrįstą požiūrį, pagal kurį, laikantis bendro darbuotojų sveikatai ir saugai užtikrinti nustatyto požiūrio, MVĮ būtų taikomi supaprastinti reikalavimai. | 5 | Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo ir apsigyvenimo sezoninio darbo tikslais sąlygų pasiūlymas | Labai mažos įmonės ir galbūt MVĮ galėtų būti atleistos nuo reikalavimų, susijusių su sezoniniais darbuotojais, vykdymo, kad smulkūs ūkininkai vėl galėtų, kaip ir anksčiau, samdyti sezoninius darbuotojus supaprastintomis sąlygomis. | 6 | 1996 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje | Rengdama šios direktyvos įgyvendinimo gaires Komisija svarstys galimybę mažesnėms įmonėms taikyti supaprastintą tvarką. | 7 | 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/45/EB dėl keleivinių laivų saugos taisyklių ir standartų | Dabartinė šios direktyvos peržiūra galėtų tapti galimybe persvarstyti kai kurias mažiems laivams nepritaikytas perteklines nuostatas. | 8 | 1992 m. kovo 31 d. Tarybos direktyva 92/29/EEB dėl būtiniausių saugos ir sveikatos apsaugos reikalavimų, skirtų gerinti medicininį gydymą laivuose | Laivuose turi būti būtiniausios medicininės atsargos ir įranga. Viršijus tam tikrą ribą laive būtina turėti gydytoją. Peržiūrėdama šią direktyvą Komisija svarstys mažesniems laivams siūlomų aukštesnių ribų privalumus ir trūkumus. | 9 | 2002 m. birželio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/44/EB dėl būtiniausių sveikatos ir saugos reikalavimų, susijusių su fizinių veiksnių (vibracijos) keliama rizika darbuotojams | Atlikdama planuojamą direktyvos vertinimą, Komisija siūlys teikti pastabas dėl direktyvos poveikio MVĮ. | 10 | 2003 m. sausio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/96/EB dėl elektros ir elektroninės įrangos atliekų | Jeigu į naują šios direktyvos redakciją būtų įtrauktas įpareigojimas surinkti labai smulkias elektros ir elektroninės įrangos atliekas platinimo vietoje, kaip siūlo Europos Parlamentas, parduotuvėms, užimančioms labai mažą plotą, galėtų būti numatyta šio įpareigojimo taikymo išimtis. | 11 | 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/98/EB dėl atliekų | Mažos rizikos MVĮ, vykdančioms atliekų vežimo veiklą, galėtų būti taikoma supaprastinta registracijos procedūra. Todėl kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos turėtų visiškai remtis direktyvos 26 straipsnio paskutine pastraipa, kuria nurodyta, kad MVĮ registracijai reikalinga informacija prireikus gali būti naudojama iš turimų nacionalinių duomenų. Tai galėtų būti taikoma mažos rizikos MVĮ, kurių keliama rizika aplinkai ar žmogaus sveikatai yra minimali. | 12 | 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2006/24/EB dėl duomenų, generuojamų arba tvarkomų teikiant viešai prieinamas elektroninių ryšių paslaugas arba viešuosius ryšių tinklus, saugojimo | Būsima šios direktyvos peržiūra gali tapti galimybe apsvarstyti, kurioms įmonėms turėtų būti taikomas reikalavimas saugoti duomenis. Vienas iš kriterijų gali būti įmonės dydis. | 13 | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl viešųjų pirkimų | Per numatomą Direktyvų 2004/17/EB ir 2004/18/EB nuostatų, susijusių su viešaisiais pirkimais, peržiūrą galima būtų numatyti supaprastinti sertifikatų ir kitų kategorijų patvirtinamųjų dokumentų teikimo siekiant dalyvauti viešojo pirkimo procedūrose, reikalavimus. Sertifikatai ir kiti patvirtinamieji dokumentai galėtų būti pakeisti deklaracijomis (atitikties deklaracijomis). | [1] MVĮ apibrėžtis apima visas įmones, kuriose dirba mažiau nei 250 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta neviršija 50 mln. EUR arba metinis balansas neviršija 43 mln. EUR. Labai mažos įmonės yra prie mažiausių MVĮ kategorijos priskiriamos įmonės, kuriose dirba mažiau nei 10 darbuotojų ir kurių metinė apyvarta arba metinis balansas neviršija 2 mln. EUR. [2] Išlaidoms, susijusioms su teisinėmis prievolėmis, didelė įmonė vidutiniškai išleidžia vieną eurą už darbuotoją, o vidutinei įmonei gali tekti išleisti apie keturis eurus, mažai įmonei – iki 10 eurų (Ekspertų grupės ataskaita „Neproporcingai didelės reikalavimų naštos MVĮ mažinimo būdai“, 2007 m. gegužės mėn.). [3] Smulkiojo verslo akto Europai apžvalga, Komisijos komunikatas COM(2011) 78 (2011 m. vasario 23 d.). [4] Bendrosios rinkos aktas. Dvylika svertų augimui skatinti ir pasitikėjimui stiprinti – „Bendros pastangos skatinti naująjį augimą“, Komisijos komunikatas COM(2011) 206 (2011 m. balandžio 13 d.). [5] Europos regioninės plėtros fondas (ERPF), Sanglaudos fondas (SF), Europos socialinis fondas (ESF), Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas (EJRŽF). [6] Sumanus reguliavimas Europos Sąjungoje, Komisijos komunikatas COM(2010) 543 (2010 m. spalio 8 d.). [7] Pasiūlymai dėl naujų arba iš dalies pakeistų ES reglamentų aptariami per konsultacijas ir parengiamas jų poveikio vertinimas – tai padeda priimti galutinį sprendimą dėl politikos.