EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.15 
SEK(2011) 1566 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Energetikos veiksm ų planas iki 2050 m. 
{KOM(2011) 885 galutinis} 
{SEK(2011) 1565 galutinis} 
{SEK(2011) 1569 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Žmonių gerovė ir įmonių bei ekonomikos klest ėjimas priklauso nuo saugios, patikimos, 
tvarios ir įperkamos energijos tiekimo. Šiuolaikiniam e pasaulyje energijos poreikiai tapo 
kasdienių poreikių dalimi ir dažnai Europoje yra suvokiama kaip savaime suprantamas 
dalykas. Energetikos sistema ir jos strukt ūra formavosi ištisus amžius, o gal net 
tūkstantmečius; buvo naudojamas įvairių rūšių kuras ir energijos paskirstymo sistemos.  M ūsų 
dabartinė energetikos sistema ir energijos ga mybos, transformavimo ir vartojimo b ūdai 
ateities atžvilgiu yra netvar ūs: į aplinką išmetama daug ŠESD, kyla pavojus energijos tiekimo 
saugumui ir konkurencijai, o t ą pavojų lemia didel ės energijos s ąnaudos ir per mažai 
investicijų.  
 Prireiks dešimtme čių, kad būtų padidintas en ergetikos sistem ų patikimumas ir tvarumas. 
Vieno stebuklingo b ūdo šiai pertvarkai atlikti n ėra, nes nėra tokio energijo s šaltinio, kuris 
būtų gausus ir netur ėtų su tvarumu, tiekimo saugumu ir  konkurencingumu (kaina) susijusi ų 
trūkumų. Todėl renkantis energetikos sistemos pertvarkymo b ūdą reikės ieškoti kompromiso, 
nes viena rinka pagal dabartin ę reguliavimo tvark ą šio tikslo grei čiausiai nepaj ėgi užtikrinti. 
Tačiau vis dėlto artimiausiu metu reik ės didelių investicij ų energetikos infrastrukt ūrai pakeisti 
ir piliečiams užtikrinti panaš ų komforto lyg į prieinamomis kainomis, taip pat saug ų ir 
konkurencing ą energijos tiekim ą įmonėms ir aplinkos apsaug ą.  
Jei būtų naudojami mažo anglies dioksido kiekio, vi etos (t. y. ES) ar la biau diversifikuoti 
energijos šaltiniai, o pati energija gaminama ir vartojama efektyviai, tai gal ėtų būti labai 
naudinga ne tik aplinkai, konkurencingumui ir ener gijos tiekimo saugumui, bet ir ekonomikos 
augimui, užimtumui, region ų plėtrai ir inovacijoms. Koki ų yra tokios koncepcijos taikymo 
kliūčių? Kodėl nepereinama prie mažo angl ies dioksido kiekio, konkurencingesn ės ir labiau 
diversifikuotus energ ijos šaltinius naudojan čios energetikos sistemos arba kod ėl tai vyksta per 
lėtai? 
Tokiam per ėjimui prie naujos energetikos sistemos trukdo keli veiksniai:  
1) Energijos rinkos kainos ne vi siškai atspindi visas visuomen ės sąnaudas , susijusias su tarša, 
ŠESD išmetimu, ištekli ų eikvojimu, atliekomis, žem ės naudojimu, oro kokybe ir geopolitine 
priklausomybe.  
2) Fizinės sistemos inertiškumas   
Dauguma investicij ų į energetikos sistem ą susijusios su ilgalaikiu turtu, tod ėl atsiranda didelis 
„blokavimo“ poveikis, o sistema gali keistis tik pamažu.  
3) Visuomen ės nuomon ė ir vartotoj ų požiūris 
Visuomen ės nuomon ė apie pavojus, susijusius su nauj ų elektrinių ir infrastrukt ūros statyba, 
gali būti nepalankesn ė, palyginti su ekspert ų nuomone. Be to, bandymai įtikinti žmones 
rinktis kitokias b ūsto šildymo technologijas, transporto priemones ir pan. ga li ilgai užtrukti; 
taip pat  gali tekti imtis reikiam ų priemoni ų ar reguliavimo.  
4) Su technologij ų, paklausos, kain ų ir rinkos strukt ūros pokyčiais susijęs neapibrėžtumas   
Viena iš energetikos sistemos ypatybi ų – didelė dalis fiksuot ųjų ilgalaikių sąnaudų, kurioms 
susigrąžinti reikia keli ų dešimtme čių. Dėl neapibrėžtumo gali gerokai padid ėti investuotoj ų 
rizika ir s ąnaudos, o įmonės gali būti mažiau linkusios investuoti.  
5) Netobulos rinkos   
Kai kuriose valstyb ėse narėse, kurių rinkoje tebevyrauja istori niai energijos tiekimo 
operatoriai, konkurencija yr a silpna. Kitas veiksnys – tai, kad ilgalaiki ų investicij ų nebūtinai 
imasi rinkos dalyviai, kurie paprastai dažniau siekia trumpalaikio pelno. Nedaugelis rinkos 
 
LT 3   LT dalyvių nori pl ėtoti efektyvaus energijos vartojimo paslaug ų ir decentralizuotos 
atsinaujinan čiųjų išteklių energijos rinkas, be to, tr ūksta tam palanki ų reguliavimo s ąlygų.  
2. SUBSIDIARUMO IR ES PRIDĖTINĖS VERTĖS ANALIZ Ė  
ES energetikos srities kompetencija nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 194 
straipsnyje1. ES kovos su klimato kaita kompetencija, įskaitant kompetencij ą mažinti ŠESD 
išmetimą energetikos ir kituose se ktoriuose, nustatyta 191–193 st raipsniuose. Ekonomikos 
atžvilgiu daugelis energetikos sistemos patobulinim ų gali būti geriausiai atlikti ES lygmeniu – 
neviršydamos savo kompetencijos veiksm ų imtųsi ir ES, ir valstyb ės narės.  
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendrasis tikslas – suformuoti vizij ą ir strategij ą, kaip, atsižvelgiant į tiekimo saugumo ir 
konkurencingumo tikslus, iki 2050 m. sumažinti anglies dioksido išmetim ą ES energetikos 
sistemoje. 
Bendrajam tikslui pasiekti si ūlomi konkretesni tikslai: 
i) investuotojams aiškiau nurodyti galimas b ūsimas ES politikos krypt is, nurodant skirtingas 
anglies dioksido išmetimo sumažinimo iki 2050 m. priemones, taip pat t ų priemoni ų poveikį 
ekonomikai, socialin į poveikį ir poveik į aplinkai;  
ii) parodyti, kaip reik ės siekti kompromiso tarp politikos tiksl ų ir skirting ų anglies dioksido 
išmetimo mažinimo priemoni ų, taip pat nustatyti bendrus vis ų anglies dioksido išmetimo 
mažinimo priemoni ų aspektus; 
iii) nustatyti etapus po 2020 m., siekiant pr itraukti suinteresuot ąsias šalis ir suteikti daugiau 
tikrumo d ėl laikotarpio po 2020 m. 
Veiksmų planas iki 2050 m. tur ėtų būti grindžiamas dabartiniais ES energetikos politikos 
tikslais: tvarumu, tiekimo saugumu ir konkurencingumu.  
4. POLITIKOS PRIEMON ĖS 
Šis poveikio vertinimas – tai ne tradicinis po veikio vertinimas, kuriame išvardijamos tam 
tikriems politikos tikslams įgyvendinti skirtos politikos priemon ės ir vertinamas toki ų 
politikos priemoni ų poveikis, siekiant išsirinkti priimtiniausi ą.   Čia analizuojami tam tikri 
galimi poky čiai ateityje – taip siekiama gauti patikimesn ės informacijos apie tai, kaip 
energetikos sistemoje galima 85 % sumažinti su energija susijus į CO2 išmetim ą, palyginti su 
1990 m. lygiu (t. y. iki 2050 m. 80 % sumažinti ŠESD išmetim ą), ir padidinti tiekimo 
saugumą bei konkurencingum ą (taip, kad nereik ėtų rinktis vieno iš ši ų tikslų).   
Naudingų scenarijų, kaip energetikos sistemoje sumažinti anglies dioksido išmetim ą, galima 
pasiūlyti kelis. D ėl scenarijų rengimo pla čiai tartasi su įvairiomis suinteresuotosiomis šalimis. 
Suinteresuotosios šalys ir Europos Komisija nustat ė keturis pagrindini us anglies dioksido 
                                                 
1 194 straipsnis: 
1. Kuriant vidaus rink ą ar jai veikiant ir atsižvelgiant į poreikį išsaugoti ir gerinti aplink ą, 
Sąjungos energetikos politika, vadovaujantis valstybi ų narių solidarumu, siekiama: 
a) užtikrinti energijos rinkos veikim ą; 
b) užtikrinti energijos tiekimo saugum ą Sąjungoje; 
c) skatinti energijos vartojimo efektyvum ą bei taupym ą ir naujų bei atsinaujinan čių energijos form ų 
plėtojimą; 
d)  skatinti energetikos tinkl ų sujungim ą. 
 
LT 4   LT išmetimo mažinimo energetikos sektoriuje b ūdus: energijos vartojim o efektyvumo scenarijus 
daugiausia orientuotas į energijos reikmes, o atsinaujinan čiųjų išteklių energijos, branduolin ės 
energijos ir anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologi ų scenarijai – daugiausia į 
tiekimą (bus mažinamas su energijos tiekimu susij ęs anglies dioksido išmetimas). Si ūlomose 
politikos priemon ėse (scenarijuose) analizuojami 5 skirtingi keturi ų anglies dioksido išmetimo 
mažinimo priemoni ų deriniai. Anglies dioksido išmetimo mažinimo priemon ės niekuomet 
neanalizuojamos atskirai nuo kit ų veiksnių, nes į bet kurį scenarijų, kuriame vertinama visa 
energetikos sistema, b ūtinai įtraukiama skirting ų elementų sąveika. Kadangi visuose anglies 
dioksido išmetimo mažinimo scenarijuose nu matyta iki 2050 m. su energija susijus į CO 2 
išmetimą sumažinti 85 %, reik ės nuodugniai įvertinti, ar kiekvien a politikos priemon ė taip pat 
padės padidinti energijos tiekimo saugum ą ir energetikos sektoriaus konkurencingum ą ir 
užtikrinti, kad energijos s ąnaudos būtų priimtinos. 
 
 Politikos priemon ės 
1 Įprastos veiklos scenarijus (bendrasis bazinis scenarijus2) 
1bis Dabartin ės politikos iniciatyvos – dabartini ų politikos iniciatyv ų scenarijus 
(atnaujintas bazinis scenarijus) 
2 Didelio energijos vartojimo efektyvumo scenarijus 
3 Diversifikuot ų tiekimo technologij ų3 scenarijus 
4 Intensyvaus atsinaujinan čiųjų išteklių energijos (AIE) vartojimo scenarijus 
5 V ėlavimo diegti anglies dioks ido surinkimo ir saugojimo technologijas scenarijus 
6 Nedidelio branduolin ės energijos vartojimo scenarijus 
5. POVEIKIO VERTINIMAS IR POLITIKOS PRIEMONI Ų PALYGINIMAS  
Poveikis aplinkai 
Vertinant poveik į aplinkai, visos politikos priemon ės turėtų padėti gerokai sumažinti energijos 
vartojimą, o labiausiai sumaži nti energijos vartojim ą pavyktų pasirinkus scenarij ų „Didelis 
energijos vartojimo efektyvumas“.  Mažo a nglies dioksido kiekio energetikos sistemoje 
skirtųsi ir energijos r ūšių derinio sud ėtis – pagal visus scenariju s planuojama daugiau naudoti 
atsinaujinan čiųjų išteklių energijos. Branduolin ės energijos dalies poky čiai priklauso nuo 
pasirinktos politikos – ta dalis gali s udaryti nuo 2 iki 18 % suvartojamos pirmin ės energijos 
kiekio. Duj ų dalis didžiausia pagal scenarij ų „Nedidelis branduolin ės energijos vartojimas“, 
kuriame numatyta didel ė anglies dioksido surinkimo  ir saugojimo technologij ų skvarba. 
Naftos ir kietojo kuro naudojimas maž ėja. Elektros energijai te nkanti suvartotos galutin ės 
energijos kiekio dalis, palygi nti su dabartin iu lygiu, padvigub ėja, o elektros energija tampa 
svarbiausiu galutin ės energijos šaltiniu. Visuose a nglies dioksido išmetimo mažinimo 
scenarijuose numatyta iki 2050 m. 80 % sumažinti ŠESD išmetim ą, o su energija susijus į 
CO2 išmetim ą – 85 %, palyginti su 1990 m.  lygiu, taip pat lygiavert į bendrą išmetam ųjų 
teršalų kiekį per prognozi ų laikotarp į.  2030 m. su energija susijusi ų išmestų CO 2 dujų kiekis 
yra 38–41 % mažesnis, o bendras išmest ų ŠESD kiekis yra 40–41 % mažesnis.  
                                                 
2 Taip pat naudotas mažo anglies dioksido kiekio technologij ų ekonomikos veiksm ų plane ir Baltojoje 
knygoje d ėl transporto sektoriaus.  
3 3-asis scenarijus atitinka scenarij ų „Veiksmingos ir visuotin į pritarimą turinčios technologijos“, naudot ą 
Mažo anglies dioksido kiekio technologij ų ekonomikos veiksm ų plane ir Baltojoje knygoje d ėl 
transporto sektoriaus, remiantis 1bis scenarijumi.  
 
LT 5   LT Poveikis ekonomikai 
 Remiantis įvairių anglies dioksido ir en ergetikos politikos poveik io bendrajam vidaus 
produktui analiz ėmis, poveikis yra gana nedidelis. Atsižvelgiant į konkretų anglies dioksido 
išmetimo mažinimo scenarij ų, palyginti su bazini u scenarijumi ir scenarijumi „Dabartin ės 
politikos iniciatyvos“, papildom ų vidutinių metinių energetikos sistemos išlaid ų nesusidaryt ų, 
jei anglies dioksido išmetimas b ūtų taip radikaliai mažinamas pagal pasaulinio masto 
programą, arba tos išlaidos b ūtų mažos. Vertinant elektros energijos kainas, kai kuriuose 
politikos scenarijuose numatyta, kad, palygin ti su baziniu scenarijumi ir scenarijumi 
„Dabartin ės politikos iniciatyvos“, elektros energijos kainos šiek tiek sumaž ėtų (scenarijai 
„Didelis energijos vartojimo efektyvumas“ ir „Diversifikuot os tiekimo technologijos“), o 
pagal kai kuriuos kitus s cenarijus tos kainos padid ėtų (scenarijus „Intensyvus AIE 
vartojimas“; pagal scenarij ų „Nedidelis  branduolin ės energijos vartojimas“ – šiek tiek 
mažiau). Apyvartini ų taršos leidim ų prekybos sistemoje anglies dioksido kainos yra gerokai 
didesnės nei numatyta baziniame scenarijuje ir scenarijuje „Dabartin ės politikos iniciatyvos“, 
o kuro kainos – mažesn ės. Visoms politikos priemon ėms įgyvendinti reikia vis daugiau 
sudėtingos energetikos infrastrukt ūros (elektros energijos linij ų, pažangiųjų elektros energijos 
tinklų ir saugojimo infrastrukt ūros), o scenarijui „Intensyvus AIE vartojimas“ įgyvendinti 
tokios infrastrukt ūros reikia daugiausia.  
Socialinis poveikis 
Socialinis anglies dioksido išmetimo mažinimo veiksm ų planų aspektas yra labai svarbus, nes 
pereinant prie mažo anglie s dioksido kiekio technologij ų ekonomikos reik ės iš esm ės 
pertvarkyti kelis sektorius, o tokia pertvarka atsilieps bendrov ėms, užimtumui ir darbo 
sąlygoms. Siekiant išvengti nedarbo kai kuriuose sektoriuose ir darbuotoj ų stygiaus kituose, 
reikia kuo anks čiau išspręsti švietimo ir mokymo klausim ą.  
Kai kurie tyrimai rodo, kad anglies dioksido mažinimo politikos poveikis užimtumui iki 
2020 m. bus nežymus, ta čiau dėl investicij ų į naujas technologijas ga li atsirasti poreikis kurti 
darbo vietas, kurioms reikia aukštesn ės kvalifikacijos. Iki 2050 m. energijos tiekimo 
saugumas, kuris matuojamas kaip priklausomyb ė nuo energijos importo, ger ėja pagal visus 
politikos scenarijus, o geriausias r ezultatas užtikrinamas pagal scenarij ų „Intensyvus 
atsinaujinan čiųjų išteklių energijos vartojimas“. Vertinant nam ų ūkiams tenkan čių energijos 
sąnaudų priimtinum ą, visos politikos priemon ės padėtų gerokai su taupyti kuro, ta čiau kapitalo 
sąnaudos ir investicij ų į energijos vartojimo efektyvum ą sąnaudos b ūtų didesnės. Visuose 
politikos scenarijuose numatoma, kad bendros nam ų ūkių išlaidos energijai bus didesn ės, o 
labiausiai jos padid ėja tuose scenarijuose, kuri uose numatoma taikyti griežt ą energijos 
vartojimo efektyvumo politik ą ir intensyviau naudoti AIE.  
Politikos priemon ės buvo lyginamos pagal j ų veiksmingum ą, efektyvum ą ir darną.  
Kai jos buvo lyginamos paga l veiksmingumo kriterij ų, buvo svarstomi 3 energetikos politikos 
tikslai – tvarumas, energijo s tiekimo saugumas ir konkuren cingumas. Visos politikos 
priemonės parengtos taip, kad iki 2050 m. su energija susij ęs CO 2 išmetimas sumaž ėtų 85 %, 
taigi visos yra veiksm ingos. Reikia pažym ėti, kad kai kurios priemon ės labai priklauso nuo 
naujų komerciškai dar nepasiteisinusi ų technologij ų sėkmės. Vertinant energijos tiekimo 
saugumą, pagal visas politikos priemones priklausomyb ė nuo importo maž ėja. Tačiau labiau 
elektrifikuotame pasaulyje elektros  energijos tinklo stabilumas gal ėtų tapti gerokai 
aktualesnis.  Konkurencingumo srityje kai kur iuose politikos scenarijuose numatyta, kad 
elektros energijos kainos šiek tiek sumaž ės, palyginti su baziniu s cenarijumi ir scenarijumi 
„Dabartin ės politikos iniciatyvos“, o pagal ka i kuriuos kitus scenarijus jos did ės. Apyvartini ų 
taršos leidim ų prekybos sistemoje kainos yra gerokai didesn ės nei numatyta baziniame 
scenarijuje ir scenarijuje „Dabartin ės politikos iniciatyvos“, o kuro kainos – mažesn ės. Šis 
 
LT 6   LT modelis padeda pritraukti tinkam ų investicij ų, kurias skatina konkreti politika ar anglies 
dioksido kainos, o sprendimai d ėl investicij ų grindžiami prielaida, kad viskas numatoma labai 
tiksliai.  
Vertinant efektyvumo kriterij ų, iš analiz ės matyti, kad anglies dioks ido išmetimo energetikos 
sistemoje mažinimo s ąnaudos yra panašios pagal visus scenarijus ir kad daugelyje anglies 
dioksido mažinimo scenarij ų net numatoma sumažinti s ąnaudas, palyginti su baziniu 
scenarijumi. Mažiausi ų sąnaudų scenarijai yra scenarijai „V ėlavimas diegti anglies dioksido 
surinkimo ir saugojimo technologijas“ ir „Div ersifikuotos tiekimo technologijos“, kuriuose 
numatyta didel ė branduolin ės energijos skvarba.  
Visi politikos scenarijai atitinka kitus ES ilga laikius tikslus (klimato, transporto ir kt.). N ė 
viena politikos priemon ė negali b ūti laikoma geriausiai atitinkan čia visus kriterijus, tod ėl 
reikės ieškoti keli ų kompromisini ų sprendim ų.  
6. IŠVADOS  
Iš dabartin ės tendencij ų prognozės matyti, kad ŠESD išmetim ą pavyks sumažinti tik per pus ę 
tiek, kiek reikia, priklausomyb ė nuo importo did ės (ypač dujų sektoriuje), taip pat did ės 
elektros energijos kainos ir energijos s ąnaudos.  Modeliavimu grindžiama analiz ė parodė, kad 
sumažinti anglies dioksido išmetim ą energetikos sektoriuje įmanoma (šis tikslas gal ėtų būti 
pasiektas, jei b ūtų taikomi įvairūs energijos vartojimo efektyvumo, atsinaujinan čiųjų išteklių 
energijos, branduolin ės energijos bei anglies dioksido su rinkimo ir saugojimo technologij ų 
deriniai) ir kad su tuo susijusios s ąnaudos yra priimtinos.  
Bendri scenarij ų analizės aspektai  
– Būtina taikyti integruot ą modelį.  
– Elektros energijai anglies dioksido mažinimo scenarijuos e tenka svarbus vaidmuo – 
2050 m. jos dalis bus 36–39 %.  
– Visuose anglies dioksido išmetimo mažini mo scenarijuose numatyta, kad energijos 
vartojimo efektyvumas gerokai padid ės.  
– Atsinaujinan čiųjų išteklių energijos dalis gerokai padid ės pagal visus scenarijus: 
2050 m. tokia energija sudarys bent 55 % bendro galutin ės suvartotos energijos 
kiekio. 
– Kad būtų galima naudoti daugiau atsinaujinan čiosios energijos ir padidinti energijos 
vartojimo efektyvum ą, reikia šiuolaikiškos, patiki mos ir pažangios infrastrukt ūros, 
įskaitant elektros energijos saugojimo infrastrukt ūrą.  
– Branduolin ė energija gali labai pad ėti sumažinti anglies dioksido išmetim ą, o 
didžiausia jos skvarba numatyta scenarijuje „V ėlavimas diegti anglies dioksido 
surinkimo ir saugojimo technologijas“.  
– Pagal daugum ą scenarijų anglies dioksido surinkimo ir  saugojimo technologijos labai 
padėtų mažinti anglies dioksido išmetim ą, o jos labiausiai išplist ų tuo atveju, jei b ūtų 
naudojama mažiau branduolin ės energijos.  
– Iš visų scenarijų matyti, kad pereinama nuo dideli ų kuro ir veiklos išlaid ų prie 
didelių kapitalo išlaid ų.  
– Norint užtikrinti s ąnaudų atžvilgiu efektyv ų ilgalaikį perėjimą prie mažo anglies 
dioksido kiekio technologij ų, iki 2030 m. reik ės inicijuoti svarbi ų pokyčių; tokio 
perėjimo sąnaudos bus priimtinos, jei veiksm ų bus imtasi anksti ir energetikos 
sistemos restrukt ūrizavimas sutaps su investicij ų ciklais. 
– Pagal visus scenarijus d ėl nedideli ų kuro pirkimo s ąnaudų tokio radikalaus anglies 
dioksido išmetimo mažinimo s ąnaudos yra nedidel ės, o sąnaudų mažėjimas 
 
LT 7   LT numatytas daugiausia scenarijuose, kur ie grindžiami visomis keturiomis 
pagrindin ėmis anglies dioksido išmetimo mažinimo priemon ėmis. 
– Sąnaudos yra nevienodai pask irstytos tarp sektori ų, o didžiausios s ąnaudos tenka 
namų ūkiams, nes jiems reikia skirti daugiau l ėšų tiesiogin ėms investicijoms į 
efektyviai energij ą vartojan čius prietaisus, transporto priemones ir izoliacines 
medžiagas.  
– Įgyvendinant anglies dioksido išmetimo mažinimo politik ą, išorinės ES  energetikos 
išlaidos naftos, duj ų ir angli ų importui gerokai sumaž ės, nes labai sumaž ės 
importuojamos energijos kiek is ir energijos kainos. 
Politikos formavimui svarbios tam tikros išvados gali b ūti padarytos atsižvelgiant į scenarijų 
analizės rezultatus ir palyginus ideali ą rinką ir modeliavimui reikalingas technologines 
sąlygas su tuo, kas iš ties ų vyksta kur kas sud ėtingesnėmis realiomis s ąlygomis.  
Poveikis b ūsimai politikai  
– Sėkmingai sumažinti anglies dioksido išmetim ą, kartu išsaugant ES ekonomikos 
konkurencingum ą, įmanoma. Jeigu pasaulio mastu neb ūtų imtasi klimato srities 
priemonių, anglies dioksido nutek ėjimas gal ėtų kelti problem ų ir reikėtų imtis 
tinkamų priemoni ų daug energijos naudojan čių pramonės šakų konkurencingumui 
išsaugoti.  
– Politikos ir reguliavimo sistemos nusp ėjamumas bei stabilumas užtikrina palankias 
sąlygas investicijoms į mažo anglies dioksido kiekio te chnologijas. No rs laikotarpio 
iki 2020 m. bendros gair ės jau nustatytos, tartis d ėl 2020–2030 m. politikos reik ėtų 
pradėti jau dabar. Jei b ūtų nustatyti tiksl ų siekimo etapai ir planiniai rodikliai, galb ūt 
pavyktų išvengti per dideli ų sąnaudų.  Neapibr ėžtumas gali lemti, kad bus 
investuojama tik kai pradin ės kapitalo išlaidos nedidel ės.  
–  Be veikian čios vidaus rinkos bus ne įmanoma pritraukti investicij ų į tas sritis, kuriose 
jos būtų rentabiliausios.  
–  Panašu, kad energijos vartojimo efektyvumas duoda geresni ų rezultatų idealiomis 
sąlygomis nei tikrov ėje. Energijos vartojimo efektyvum ą didinti dažnai trukdo 
atsietos paskatos, kai kuri ų vartotojų grupių finansinės problemos, netobulos žinios ir 
numatymas, tod ėl nenorima keisti tam tikr ų pasenusi ų technologij ų ir pan.  D ėl šios 
priežasties labai svarbu taikyti tiksling ą rėmimo politik ą, pavyzdžiui, kad vartotojai 
rinktųsi energijos vartojimo atžvilgiu efek tyviausias prekes ir paslaugas.  
– Siekiant sumažinti mažo ang lies dioksido kiekio technologij ų sąnaudas, reik ėtų labai 
remti mokslinius tyrimus, technologin ę plėtrą ir demonstracin ę veiklą.  
– Deramas d ėmesys tur ėtų būti skiriamas palankios viešosios nuomon ės apie visas 
mažo anglies dioksido kiekio technologijas ir infrastrukt ūrą formavimui, taip pat 
vartotojų pasirengimui imtis su tuo susijusi ų pokyčių ir patirti didesnes s ąnaudas.  
– Kadangi nam ų ūkiams tenka didžioji s ąnaudų dalis, dar pradiniu proceso etapu gal ėtų 
būti numatyta atitinkama socialin ė rėmimo politika. Nors tokios s ąnaudos vidutiniam 
namų ūkiui ir gali b ūti pakeliamos, gali tekti skirti speciali ą paramą pažeidžiam ų 
vartotojų grupių padidėjusioms išlaidoms padengti.  
– Lankstumas. Ateitis yra nenusp ėjama, ir niekas negali jos numatyti. Tod ėl, norint 
užtikrinti s ąnaudų efektyvum ą, svarbu išsaugoti lankstum ą; tačiau prieš pradedant 
procesą, kuriam b ūtinos inovacijos ir inve sticijos, jau šiuo et apu reikia priimti tam 
tikrus sprendimus ir investuotojams užtikrinti pakankam ą aiškumą, kuris atsiranda 
sumažėjus politikos ir reguliavimo rizikai.  
– Atsižvelgiant į anglies dioksido išmetimo mažini mo visame pasaulyje padarinius 
iškastinio kuro eksporto pajamoms ir į tai, kad per ėjimo prie mažo anglies dioksido 
 
LT 8   LT kiekio energetikos sistemos laikotarpiu reik ės investuoti į energijos gamyb ą ir jos 
perdavim ą, išorės klausimai (ypa č santykių su energijos tiek ėjais) turėtų būti 
sprendžiami dar pradiniu etapu ir aktyviai. 
7. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Aptariamojo veiksm ų plano parengimas – ne vienkart inis veiksmas. Atsižvelgiant į naujausius 
pokyčius, planas bus reguliariai atnaujinamas.  Be to, Komisija nuolatos tikrins tam tikrus 
pagrindinius rodiklius, kurie jau nustatyti ir šiuo metu naudojami.