Komisijos komunikatas Tarybai dėl Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemos (SESAR) įgyvendinimo projekto ir bendros įmonės SESAR įsteigimo /* KOM/2005/0602 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 25.11.2005 KOM(2005)602 galutinis 2005/0235(COD) KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemos (SESAR) įgyvendinimo projekto ir bendros įmonės SESAR įsteigimo Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendros įmonės Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo (pateikta Komisijos) {SEC(2005)1532} KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemos ( SESAR) įgyvendinimo projekto ir bendros įmonės SESAR įsteigimo 1. Įvadas Vykdant oro susisiekimo veiklą yra sukuriama 220 mlrd. eurų vertės bendrojo Europos vidaus produkto, šioje srityje dirba 3,1 mln. asmenų. Palengvinantis greitą prekių ir asmenų judėjimą bei užtikrinantis reikalingą prieigą prie atskirtų regionų, oro susisiekimas yra svarbi Europos sanglaudos dalis. Prognozuojama, kad oro eismo srautai Europoje per 20 ateinančių metų turėtų padvigubėti, o kai kuriuose regionuose – ypač Vidurio Europoje – išaugti net trigubai[1]. Taigi oro susisiekimo infrastruktūros plėtra yra prioritetas, siekiant Europos ekonomikos augimo. Stambių didelę technologinę vertę turinčių pramoninių projektų, pvz., GALILEO (palydovinės radijo navigacijos) ar ITER (branduolinės sintezės) vykdymas yra tokio augimo pagrindas. SESAR atitinka šiuos tikslus. Šio projekto paskirtis – sukurti Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemą. Pagrindinis uždavinys yra sukurti technologijas, organizavimo metodus ir sudėtines pramonės dalis, kurie du artimiausius dešimtmečius pajėgtų užtikrinti saugų ir sklandų oro susisiekimą Europoje bei pasaulyje. Šis projektas taip pat yra Bendrijos atsakas į aukšto lygio bendro dangaus darbo grupės viziją ir oreivystės mokslinių tyrimų patariamosios tarybos (ACARE) rekomendacijas, kuriose buvo siūloma modernizuoti oro kontrolę, kad Europa galėtų priimti ekonominio ir socialinio vystymosi iššūkius. Įnešdamas didelį indėlį į Europos oreivystės sektoriaus suklestėjimą, jis atitinka Lisabonos tikslą paversti Europos Sąjungą „konkurencingiausia ir dinamiškiausia žinių visuomene pasaulyje“[2]. Atliktos poveikio įvertinimo studijos rezultatai parodo, kad šis projektas bus itin naudingas ekonominiam Europos augimui ir paskatins aukštos pridėtinės vertės darbo vietų kūrimą Europoje. Galiausiai tai yra vienas iš Europos Vadovų Tarybos numatytų infrastruktūros „bendros svarbos projektų“[3]. 2. Skrydžių valdymas – svarbiausia orlaivių skrydžių dalis Oro eismo kontrolė (angl. ATC) užtikrina skrydžių saugą ir reguliarumą. Šiandien jos pagrindas yra antžeminės orlaivių kontrolės ir valdymo priemonės ir skrydžio vadovų darbas. Iš tiesų pilotai kabinose yra beveik „akli“, o jų „akys“ – tai skrydžių vadovai, nurodantys orlaivio kelią. 2.1. Svarbūs institucinės struktūros pokyčiai Dėl bendro Europos dangaus[4] buvo susitarta 2004 m. kovo mėnesį, o jo įgyvendinimas, kuriuo iš esmės reformuojamas oro navigacijos paslaugų organizavimas, jau yra smarkiai pažengęs į priekį. Jo nuostatose yra aiškiai apibrėžtas priežiūros institucijų ir paslaugų teikėjų vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymas bei nustatyti kelių šalių pasienio teritorijas apimantys oro erdvės blokai. Nustačius tokius blokus, maršrutai ir oro erdvė organizuojami atsižvelgiant ne į sienas, o į praktinius eismo poreikius. Ši reforma padės iš esmės reorganizuoti sektorių, įvesdama naujus ir veiksmingesnius darbo bei sprendimo priėmimo būdus, paremtus valstybių narių konsultacijomis su pramonininkais. 2.2. Senstanti infrastruktūra Nors sektorius vystosi labai greitai ir sistemos bendrieji rezultatai pagerėjo, įrenginiai pakito labai mažai. Iš tiesų per paskutinius du dešimtmečius skrydžių skaičius smarkiai išaugo, tačiau skrydžių valdymo sistema modernizuota beveik nebuvo. Informacinės visuomenės eroje skrydžių vadovas ir pilotas ir toliau keičiasi informacija žodžiu, naudodamiesi tomis pačiomis radijo priemonėmis kaip anksčiau[5]. Nors piloto kabina tampa vis labiau automatizuota, pagrindinis skrydžio vadovo darbas ir toliau lieka numatyti galinčias kilti problemas bei kliūtis. Palyginus su kitomis transporto priemonėmis, skrydžių patikimumas ir sauga yra tikrai dideli; to buvo pasiekta labai padidinus darbuotojų skaičių, todėl geriau paskirstant oro eismą, ir visų skrydžių vadovų, nors ir dirbančių pagal senus metodus, pastangomis. Pasiekus aukščiausią pajėgumų ribą, reikalingi esminiai kokybiniai pokyčiai. 2.3. Reikalinga technologinė reforma Kadangi šiuo metu naudojamos oro eismo srautų valdymo sistemos yra pasenusios ir turi labai ryškių vietinių ypatumų, jos negali greitai, ekonomiškai ir patikimai prisitaikyti prie Europos aviacijos pokyčių, tuo tarpu šio sektoriaus poreikiai labai smarkiai kinta: - Keleiviai pageidauja veiksmingo, nebrangaus ir labai saugaus transporto, - Aplinkosauga tampa svarbiu harmoningą mobilumo vystymą ribojančiu veiksniu, - 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai parodė, kad orlaiviai gali tapti grėsme visuomenės saugumui. Siekiant atsižvelgti į naujus oro susisiekimo uždavinius ir atlikti reikalingus pokyčius, negalima remtis dabartinės sistemos pagrindu: - Kai kurios technologijos buvo sukurtos prieš keletą dešimtmečių, todėl jų vystymo galimybės pasiekė ribą ir nebeįmanoma pasinaudoti naujausiais telekomunikacijų ar palydovinės navigacijos pasiekimais. - Dėl galimybių atlikti techninius pokyčius trūkumo orlaiviams tenka skristi iš anksto numatytomis ir nekeičiamomis trajektorijomis, kurios energetinių išteklių panaudojimo ir triukšmo sklaidos požiūriu nėra optimalios. - Kadangi pavienės sistemos buvo pernelyg pritaikytos prie vietos ypatybių, nors oro vežėjams tai ir sudarė galimybę tenkinti oro eismo poreikius, sistemų visuma dėl to tapo pažeidžiama, o techninė ir operatyvinė sąveika buvo apsunkinta. - Atskirų Sąjungos valstybių narių dabar turimos oro kontrolės įrangos ir veiksmingumo lygis labai skiriasi, o tai kenkia visos sistemos veiksmingumui. Šio sektoriaus pokyčių tendencijos ne visada yra teigiamos: - Europos kontrolės sistemos išlaidos (šiuo metu jos siekia apie 7 mlrd. eurų per metus) kol kas didėja proporcingai eismo srauto didėjimui. Tad jeigu nebus imtasi ryžtingų veiksmų, laikantis paprasčiausio tendencijomis paremto scenarijaus, 2020 metais oro eismo kontrolė kainuos nuo 14 iki 18 mlrd. eurų per metus. - Nors pasaulyje oro susisiekimo sauga palaipsniui pasiekė labai aukštą lygį, duomenys apie saugą Europoje rodo, kad per pastaruosius penkerius metus įvykusių trijų didžiausių katastrofų priežastys yra tiesiogiai susijusios su oro kontrolės trūkumais[6]. Oro susisiekimo incidentų tendencijų analizė taip pat kelia susirūpinimą. Nors Bendrija ėmėsi aktyvių veiksmų, pavyzdžiui, sukūrė Europos aviacijos saugos agentūrą, kurios vaidmuo turi stiprėti, kad ta agentūra taptų centrine oro saugos problemų sprendimo institucija, tikėtina, kad dėl smarkaus oro eismo srauto didėjimo ir įrangos senumo oro katastrofų pavojus pasieks Europos piliečiams nepriimtiną lygį. - Dėl dabartinės nekoordinuotos sistemų raidos susidaro daug papildomų išlaidų ir yra smarkiai atsiliekama diegiant naujus įrenginius, o dėl to dvigubai (dėl kainų ir dėl neveiksmingumo) nukenčia keleiviai ir oro eismo kontrolės darbuotojai, kurie priversti naudotis mažai prie pokyčių pritaikytais ir neveiksmingais įrenginiais[7]. 3. SESAR PROJEKTAS 3.1. SESAR – naujos kartos oro eismo valdymas Skrydžių skaičiaus didėjimas parodo, kad Europoje reikia modernizuoti skrydžių valdymo infrastruktūrą. SESAR, radikaliai pagerindamas oro eismo valdymą, padės išplėsti oro erdvės ribas ir išspręsti oro uostų pajėgumo problemą, geriau panaudojant esamas infrastruktūras. SESAR yra sudėtinė bendro Europos dangaus technologinė dalis: techninė ir operatyvinė infrastruktūra lydės institucinę reformą ir padės ją įgyvendinti. Be to, jis remsis reguliavimo priemonėmis ir naujais darbo būdais, numatytais bendro dangaus koncepcijoje bei patvirtintais Eurokontrolės patirtimi, kurie užtikrins, kad technologijos pažanga tikrai bus pritaikyta praktiškai. Reikėtų labai pagerinti technologijas, pvz., informacijos perdavimo tarp orlaivio ir žemės, palydovinės navigacijos ir automatizuoto orlaivių skrydžių trajektorijų valdymo realiu laiku srityse. Jis padės kuo geriau panaudoti sparčią skaičiavimo ir komunikacijos technologijų plėtrą, tuo pat metu jau nuo sistemos kūrimo pradžios atsižvelgiant į reikalingus apsaugos, saugumo ir patikimumo reikalavimus. JAV, susiduriančios su tokiais pat sunkumais, jau ėmėsi įgyvendinti naujos kartos oro susisiekimo sistemos projektą (NGATS : Next Generation Air Transport System). SESAR programa padės Europai sustiprinti savo pozicijas šiame sektoriuje. Projektas turės didžiulės svarbos pramonei, kadangi jis susijęs su pasauline rinka. 4. SESAR – SVARBUS EUROPOS PRAMONėS PROJEKTAS SESAR projektas yra vienas iš Europos pramonės laimėjimų, panašiai kaip Ariane, Airbus ar GALILEO. Jis jungia mokslinių tyrimų pastangas, katalizuoja Europos inovacijų galimybes, jį pasitelkus Europos oro kontrolės infrastruktūra taps pati moderniausia ir veiksmingiausia pasaulyje. SESAR padės sutelkti ir racionalizuoti naujos kartos oro kontrolės sistemų vystymą, todėl bus ne tik vykdoma masto ekonomija, bet šių sistemų veikla bei jų priežiūra taps daug ekonomiškesnė. Komisijos užsakymu kartu su šios srities patariamosios institucijos atstovais atliktame tyrime nurodoma, kad SESAR įvykdymo dabartinė grynoji finansinė vertė yra 20 mlrd. EUR . Bendra SESAR poveikio visam Europos oreivystės sektoriui analizė parodo, kad vykdant projektą bus sukurti keli tūkstančiai papildomų darbo vietų visame oreivystės sektoriuje. Europos oreivystės pramonei SESAR suteiks technologinio pranašumo, kuris leis sustiprinti jos pozicijas eksporto rinkose. Be to, jis gali padėti Europos orlaiviams geriau konkuruoti rinkoje su užsienio konkurentais. SESAR poveikis saugai yra labai svarbus. Dabartinis veiklos sistemų ir veiksmų programų susiskaidymas bei technologijų senumas tampa netoleruotinas, kadangi pagrindinis oro kontrolės tikslas yra užtikrinti skrydžių saugą. Pasinaudojimas naujomis, saugiomis bei patikimomis technologijomis ir oro kontrolės infrastruktūros suvienodinimas taps pagrindiniu laimėjimu siekiant užtikrinti oro susisiekimo saugą. SESAR poveikis aplinkai bus svarbus: naudojantis didžiule GALILEO pasiekta pažanga, bus galima numatyti daug tiesesnius skrydžio maršrutus, t. y. geriau saugoti aplinką. Manoma, kad kiekvieno skrydžio metu išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį būtų galima sumažinti 4–6 %[8]. Be to, didelis palydovinės navigacijos tikslumas bei lankstumas ir naujos kartos pagalba nusileidimui bei pakilimui padės pagerinti trajektorijas oro uostų prieigose, labiau atsižvelgiant į šalia oro uostų įsikūrusiems subjektams sukeliamus nepatogumus. Šie laimėjimai susiję su kiekvienu atliktu skrydžiu, tačiau SESAR negali visiškai apriboti bendro neigiamo poveikio aplinkai, kuris daromas vis didėjančio skrydžių skaičiaus. Taigi reikėtų numatyti papildomas priemones, padėsiančias sumažinti aviacijos poveikį gamtai[9]. 5. SESAR VALDYMAS – PAGRINDINIS SėKMėS GARANTAS 5.1. Išvengti sprendimų priėmimo aklavietės Problemos, su kuriomis susiduriama modernizuojant oro susisiekimo infrastruktūrą, taip pat kyla dėl sprendimų priėmimo sunkumų. Oro kontrolės subjektų tipai ir statusai yra labai skirtingi, o šiuos skirtumus dar labiau sustiprina geografiniai nevienodumai. Kaip ir GALILEO atveju, dabartinės kliūtys galės būti panaikintos naudojantis Bendrijos instituciniais mechanizmais ir lanksčia bei originalia valdymo struktūra. 5.2. Bendras Europos dangus – institucinis sprendimas Sukūrusi su bendru Europos dangumi susijusias reguliavimo priemones, Bendrija gali naudotis veiksmingais sprendimų priėmimo mechanizmais, paremtais konsultacijomis, pvz., Bendro dangaus komitete, sudarytame iš valstybių narių, ir konsultaciniame aviacijos organe, kuriame dalyvauja visi to sektoriaus atstovai. Svarbiausia yra tai, kad vėliau sprendimai tampa privalomi, priimant įgyvendinimo reglamentus. 5.3. Bendra įmonė SESAR SESAR sutelks mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros fondus naujos kartos sistemų kūrimui, leis suvienodinti įrangą skirtingose Europos Sąjungos valstybėse ir išvystyti naują Europos oreivystės infrastruktūrą. Ši politika turėtų būti išvystyta bendradarbiaujant valstybinėms ir privačioms įstaigoms, sujungiant institucines ilgalaikių investicijų galimybes ir rizikos pasidalijimą su pramone. Projektui turėtų būti skiriami ir valstybiniai, ir privatūs finansiniai ištekliai, remiantis ne biudžeto, o programavimo logika, tuo pat metu palengvinant laipsnišką ir aktyvų verslo įsitraukimą į projektą. Todėl būtina pasitelkti lanksčią ir veiksmingą organizaciją, turinčią juridinio asmens statusą, kuri galėtų sudaryti Europos oro kontrolės sistemai įgyvendinti reikalingas sutartis. Tačiau taip pat reikėtų ir toliau palaikyti glaudžius ryšius su valstybių institucijomis, atsakingomis už reglamentavimą. Visų pirma SESAR yra ambicingas mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektas, todėl jam galėtų būti skiriamas Bendrijos finansavimas pagal mokslinių tyrimų pagrindų programas ir transeuropinių tinklų, kuriuose specialiai numatoma galimybė remti technologijų plėtros veiklą, finansavimas. Sutarties 171 straipsnyje numatyta, kad tokiu atveju Bendrija gali pasinaudoti veiksminga priemone, kurios naudingumą įrodė GALILEO projektas, t. y., įkurti bendrą įmonę . Tokios bendros įmonės sukūrimas atitinka Lisabonos strategijos dvasią, nes leidžia sujungti valstybinius ir privačius išteklius siekiant to paties tikslo. Be to, įmonė yra pakankamai lanksti ir gali pati valdyti mokslinių tyrimų projektus arba veiksmingai bei aktyviai jungtis su kitais projektais, siekdama užtikrinti viso projekto nuoseklumą. Prie šio komunikato pridedamas reglamento, kuriuo įsteigiama bendra įmonė ir nustatomos jos darbo tvarkos taisyklės, pasiūlymas. Bendros įmonės privalumai: - ji užtikrina vieningą biudžeto, finansuojamo iš labai skirtingų šaltinių, valdymą; - padeda Bendrijai (valstybėms narėms ir Komisijai) politiškai kontroliuoti SESAR; - užtikrina visišką Komisijos veiksmų įgyvendinant Bendrą Europos dangų ir SESAR projektą nuoseklumą; - užtikrina projekto, kuriame dalyvauja labai skirtingi subjektai (oro vežėjai, kariškiai, pramonininkai, paslaugų teikėjai...), nuoseklumą; - gali naudotis Eurokontrolės SESAR projektui teikiama vidaus pagalba[10]; - gali aktyviai įtraukti pramonininkus, ypač pritraukdama tarptautinio pobūdžio privatų kapitalą; - gauna finansinius naudotojų įnašus, tiesiogiai atskaitomus iš maršruto mokesčių bendros svarbos projektų įgyvendinimui; - turi galimybę užmegzti SESAR partnerystę su trečiosiomis šalimis. Bendra įmonė padės įgyvendinti projektą. Ji plačiai naudosis technine pagalba iš išorės, ypač savo narių teikiama pagalba. Ji turėtų būti įkurta kuo greičiau, kad galėtų įsisavinti projektavimo etape sudarytą modernizavimo planą ir paruošti su juo susijusią veiklos programą. 6. SESAR – KELIų ETAPų PROJEKTAS Atsižvelgiant į kontrolės sistemų skirtumus Europoje ir dirbančio oro laivyno įvairovę, reikia įdėti daug pastangų organizuojant pereinamąjį laikotarpį, kuris užtikrintų Europos oro erdvės naudotojams teikiamų paslaugų tęstinumą ir kokybę. Todėl SESAR bus sudarytas iš kelių etapų, kad būtų galima lanksčiai įgyvendinti numatytus pakeitimus ir sumažinti pereinamojo laikotarpio riziką. 6.1. Projektavimo etapas (2005–2007 m.) Projektavimo etape pirmiausia bus kuriamas oro eismo valdymo Europoje modernizavimo planas. Jame nustatomos atskiros technologinės stadijos, modernizavimo prioritetai ir veiksmų įgyvendinimo grafikas. Šis projektavimo etapas, prie kurio finansavimo prisidės Eurokontrolė, kainuos 60 mln. eurų, iš kurių pusę skirs Bendrija iš transeuropinių transporto tinklų finansavimo lėšų. Etapas prasideda dabar ir baigsis 2007 m. pabaigoje. Suinteresuotųjų šalių susidomėjimą SESAR projektu ir įsitraukimą į jį parodo tai, kad maždaug 200 žmonių dirba dvejus metus kartu su visų šių pramonės šakų atstovais. 6.2. Įgyvendinimo etapas (2008–2020 m.) Pasibaigus projektavimo etapui , bus pradėtas įgyvendinimo etapas , skirstomas į dvi dalis: - Plėtotė (2008–2013 m.) Šiame etape bus vystomos pagrindinės technologijos, kurios taps svarbiausia naujos kartos sistemų dalimi. Jo metu bus padaryta didžiausia praktinė pažanga, ypač didelis dėmesys bus skiriamas kontrolei modernizuoti ir pasidalijant tam tikras užduotis tarp žemėje ir orlaiviuose dirbančių asmenų, kad skrydžių vadovams nebereikėtų atlikti tų užduočių, kurias pilotas pats gali atlikti tam tikrais skrydžio etapais (pvz., artėdamas prie oro uosto). - Įdiegimas (2014–2020 m.) Šiuo etapu bus plačiai diegiamos naujos sistemos ir visur įgyvendinamos su jomis susijusios naujos funkcijos. Paskutiniame etape įgyvendinta oro eismo valdymo sistema – tai naujos kartos kontrolės sistema. Ši nauja sistema tris kartus padidins dabartinės sistemos pajėgumą, pagerins saugą ne mažesniu kaip 10 faktoriumi ir labai sumažins dabartinę operacijos vieneto kainą. Bendra įmonė turėtų būti sukurta kaip galima greičiau, net dar nepasibaigus projektavimo etapui, kad ji galėtų perimti kuriamą modernizavimo planą ir parengti su juo susijusią veiklos programą. Tokiu būdu ji galės pasinaudoti projektavimo etapo įdirbiu ir pratęsti jį praktiškai įgyvendindama pramonininkų rekomendacijas. 6.3. Suinteresuotosios šalys ir finansavimas Toliau pateikiamoje lentelėje nurodomi atskiri projekto finansavimo etapai ir suinteresuotosios šalys, kurios suteiks šį finansavimą. Komisijos atlikta finansinė analizė parodo, kad pagrindų sukūrimo, įdiegimo ir konsolidavimo etapams įgyvendinti reikės maždaug 300 mln. eurų per metus : Etapas | Metai | Finansavimas | Suinteresuotosios šalys | Projektavimas | 2005-2007 | 60 mln. eurų: Eurokontrolė (30 mln. eurų) Bendrija (30 mln. eurų) | Eurokontrolė | Plėtotė | 2008-2013 | 300 mln. eurų per metus: Bendrija (100 mln. eurų) Eurokontrolė (100 mln. eurų) Pramonė ir kt. (100 mln. eurų) | Bendra įmonė | Įdiegimas | 2014-2020 | Pramonė | Pramonė | Nurodytos sumos yra orientacinės, išskyrus projektavimo etapui skirtas sumas. Jos bus patikslintos dabar vykdomo pirmojo etapo metu ir pateiktos 2006 m. Komisijos komunikate šia tema. Ypač reikėtų pažymėti, kad nuo 2013 metų, plėtotės etapo pabaigos, visą SESAR projekto finansavimą ir kontrolę perims pramonininkai. Pasibaigus šiam etapui, atsižvelgdama į siekiant tikslų pasiektą pažangą, bendra įmonė turėtų tapti daugiau privataus pobūdžio įstaiga (pvz., Europos bendrove), kuri rūpintųsi projekto įgyvendinimu nenukrypdama nuo pradžioje numatytų tikslų, tuo pat metu siekdama išvengti interesų konflikto. Tokia organizacija neturėtų sutrukdyti valstybinėms institucijoms ir toliau dalyvauti projekte, ypač jei jos yra iš valstybinio sektoriaus lėšų finansuojamo materialiojo ir nematerialiojo turto savininkės. Toks dalyvavimas taip pat palengvintų darbų priežiūrą, ypač užduočių, susijusių su tarptautiniu bendradarbiavimu ir standartizacijos veiksmais. Finansavimas bus teikiamas iš: - Europos bendrijos mokslinių tyrimų pagrindų programų[11] ir iš pagalbos transeuropiniams tinklams lėšų. Po projektavimo etapo Bendrijos finansinė pagalba yra numatyta tik 2007–2013 m. naujosios finansinės perspektyvos laikotarpiui;[12] - pramonės išteklių; - Eurokontrolės biudžeto; - lėšų, gaunamų pagal paslaugų teikimo reglamento, taikomo kuriant Bendrą Europos dangų, 15 straipsnio 1 dalį, atskaitomų iš maršrutų mokesčių; - naujų bendros įmonės narių , įskaitant ir trečiąsias šalis, finansinių įnašų. 7. Išvada Europos oro kontrolės modernizavimo projekto poveikio įvertinimas, kurį papildė konsultacijos su suinteresuotomis šioje srityje šalimis, ypač su valstybėmis narėmis bendro dangaus komiteto posėdžiuose ir su socialiniais bei pramonės partneriais, parodė, kad sukurti naujos kartos oro kontrolės sistemas Europoje galima tik sutelkus jėgas vienam dideliam pramonės projektui įgyvendinti. Į jau pradėtą įgyvendinti SESAR projektavimo etapą įsitraukė ir jame dalyvauja daugybė oro susisiekimu suinteresuotų šalių. Tai parodo šio projekto reikalingumą oreivystės sektoriui ir kokios didelės naudos yra tikimasi iš SESAR. Įgyvendinant SESAR bus pasiekta didžiulė pažanga, kadangi naujos technologijos padės geriau panaudoti įrengimų ir žmonių pajėgumą. Pasitelkus projektą bus pasiekta esminės masto ekonomijos, racionalizuojant plėtros projektus, taip pat kuo aktyviau vienodinant diegiamas sistemas bei joms veikiant kartu. Be to, SESAR sudarys galimybę įdiegti veiksmingą aukšto technologinio lygio sistemą, kuri padidins aplinkosauginį kiekvieno skrydžio veiksmingumą, sumažindama aplinkos taršą didinančias eismo spūstis, ir maksimaliai pagerins orlaivių skrydžių trajektorijas, atsižvelgiant į aplinkosaugos apribojimus. Galiausiai SESAR itin pagerins oro susisiekimo saugą, kuri šiuo metu labai nukenčia dėl pasenusių technologijų ir oro kontrolės skirtumų Europoje. Neabejotina, kad būtent šioje srityje projektas suteiks daugiausia naudos visai Europos visuomenei, o ypač piliečiams, kuriems skrydžių sauga yra vienas iš svarbiausių rūpesčių. AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. BENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMą 1.1. Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Prognozuojama, kad oro eismo srautai Europoje per 20 ateinančių metų turėtų padvigubėti, o kai kuriuose Vidurio Europos regionuose išaugti net trigubai. Taigi oro susisiekimo infrastruktūros plėtra yra prioritetas, siekiant Europos ekonomikos augimo. Beje, stambių didelę technologinę vertę turinčių pramoninių projektų, tokių kaip, GALILEO (palydovinės radijo navigacijos) ar ITER (branduolinės sintezės) programos, vykdymas yra tokio augimo pagrindas. SESAR atitinka tokius tikslus. Šio projekto paskirtis – sukurti Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemą. Sukurti technologijas, organizavimo metodus ir sudėtines pramonės dalis, kurie du artimiausius dešimtmečius pajėgtų užtikrinti saugų ir sklandų oro susisiekimą Europoje bei pasaulyje, yra pagrindinis uždavinys. Pasiūlymu siekiama sukurti bendrą įmonę SESAR, kuri galėtų užtikrinti projekto nuoseklumą ir tolygumą, tuo pačiu skatindama Bendrijos ir kitų valstybinių ar privačių institucijų bei organizacijų partnerystę. 1.2. Bendra padėtis Kadangi šiuo metu naudojamos oro eismo valdymo sistemos yra pasenusios ir turi labai ryškių vietinių ypatumų, jos nepritaikytos greitai, ekonomiškai ir patikimai prisitaikyti prie Europos aviacijos pokyčių, nors šio sektoriaus raida yra labai greita - Keleiviai pageidauja veiksmingo, nebrangaus ir ypač saugaus transporto, - Aplinkosauga tampa svarbiu harmoningą mobilumo vystymą ribojančiu veiksniu, - 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykiai parodė, kad orlaiviai gali tapti grėsme visuomenės saugumui. Siekiant atsižvelgti į naujus oro susisiekimo uždavinius ir atlikti reikalingus pokyčius negalima remtis dabartinės sistemos pagrindu : - Senstančios (kai kurios sukurtos prieš keletą dešimtmečių) technologijos jau beveik pasiekė jų modernizavimo galimybių ribą ir negali visapusiškai pasinaudoti pažangiomis telekomunikacijų ar palydovinės navigacijos technologijomis. - Dėl galimybių atlikti techninius pokyčius trūkumo orlaiviams tenka skristi iš anksto numatytomis ir nekeičiamomis trajektorijomis, kurios energetinių išteklių panaudojimo ir triukšmo sklaidos požiūriu nėra optimalios. - Kadangi pavienės sistemos buvo pernelyg pritaikytos prie vietos ypatybių, nors oro vežėjams tai ir sudarė galimybę tenkinti oro eismo poreikius, sistemų visuma dėl to tapo pažeidžiama, o techninė ir operatyvinė sąveika buvo apsunkinta. Dėl to kyla vis daugiau klausimų dėl bendros sistemos pritaikymo atlikti naujas funkcijas gebos. - Atskirų Sąjungos valstybių narių dabar turimos oro kontrolės įrangos ir veiksmingumo lygis labai skiriasi, o tai kenkia visos sistemos veiksmingumui. Šio sektoriaus pokyčių tendencijos ne visada yra teigiamos: - Europos kontrolės sistemos išlaidos (šiuo metu jos siekia apie 7 mlrd. eurų per metus) kol kas didėja proporcingai eismo srauto didėjimui. Tad jeigu nebus imtasi ryžtingų veiksmų, laikantis paprasčiausio tendencijomis paremto scenarijaus, 2020 metais oro eismo kontrolė kainuos nuo 14 iki 18 mlrd. eurų per metus. - Nors pasaulyje oro susisiekimo sauga palaipsniui pasiekė labai aukštą lygį, duomenys apie saugą Europoje rodo, kad per pastaruosius penkerius metus įvykusių trijų didžiausių katastrofų priežastys yra tiesiogiai susijusios su oro kontrolės trūkumais. Oro susisiekimo incidentų tendencijų analizė taip pat kelia susirūpinimą. Nors Bendrija ėmėsi aktyvių veiksmų, pavyzdžiui, sukūrė Europos aviacijos saugos agentūrą, kurios vaidmuo turi stiprėti, kad ta agentūra taptų centrine oro saugos problemų sprendimo institucija, tikėtina, kad dėl smarkaus oro eismo srauto didėjimo, oro katastrofų pavojus pasieks Europos piliečiams nepriimtiną lygį. Dėl dabartinės nekoordinuotos sistemų raidos susidaro daug papildomų išlaidų ir yra smarkiai atsiliekama diegiant naujus įrenginius, o dėl to dvigubai (dėl kainų ir dėl neveiksmingumo) nukenčia keleiviai ir oro eismo kontrolės darbuotojai, kurie priversti naudotis mažai prie pokyčių pritaikytais ir neveiksmingais įrenginiais. 1.2.1. Pasiūlymo taikymo srityje galiojančios teisės nuostatos Šio pasiūlymo srityje galiojančių nuostatų nėra. 1.2.2. Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Dėl bendro Europos dangaus buvo susitarta 2004 m. kovo mėnesį, o jo įgyvendinimas, kuriuo iš esmės reformuojamas oro navigacijos paslaugų organizavimas, jau yra smarkiai pažengęs į priekį. Jo nuostatose yra aiškiai apibrėžta priežiūros institucijų ir paslaugų teikėjų vaidmenų ir atsakomybės pasiskirstymas bei nustatyti oro erdvės blokai, apimantys kelių valstybių sienas. Nustačius tokius blokus, maršrutai ir oro erdvės struktūros sudaromi atsižvelgiant nebe į sienas, bet į praktinius eismo poreikius. SESAR yra sudėtinė bendro Europos dangaus technologinė dalis. Be to, pasiūlymu yra prisidedama prie Lisabonos strategijos įgyvendinimo, sutelkiant ir paskatinant Europos mokslinių tyrimų ir technologinių inovacijų pastangas, kuriomis siekiama paspartinti Europos ekonominį augimą ir darbo vietų kūrimą. SESAR yra vienas iš Tarybos nurodytų bendros svarbos infrastruktūrinių projektų: 1994 m. spalio 24 d. (94/C 309/02), 1995 m. lapkričio 17 d. (95/C 317/01) ir 1999 m. liepos 19 d. (1999/C 222/01) Tarybos rezoliucijos. 1996 m. liepos 23 d. Parlamento ir Tarybos sprendimas 1692/96/EB. 2004 m. liepos 7 d. Komisijos pasiūlymas COM(2004)475. 2. KONSULTAVIMASIS SU SUINTRERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2.1.1. Naudoti konsultacijų metodai, pagrindiniai analizuotini sektoriai ir bendras respondentų aprašymas Remiantis bendro Europos dangaus pagrindų reglamentu (Reglamentas (EB) Nr. 549/2004) sukurtas sektoriaus konsultacinis organas, sudarytas iš visos civilinės aviacijos verslo atstovų (įskaitant socialinius partnerius), sukūrė specialų pogrupį, įgaliotą išnagrinėti ekonominio poveikio studiją ir įvairių galimų SESAR valdymo būdų analizę. Minėtos studijos rezultatai jau buvo bendrai pristatyti sektoriaus konsultacinio organo nariams bei iš valstybių narių atstovų sudarytam Bendro dangaus komitetui. 2.1.2. Gautų atsakymų apibendrinimas ir kaip į juos buvo atsižvelgta Aktyvus įvairių atstovų dalyvavimas analizuojant ekonominį poveikį ir valdymo formas suteikė galimybę patvirtinti preliminarius skaičiavimus ir išklausyti diskusijų metu jų pateiktas pastabas bei pasiūlymus. Be to, Komisija rengdama savo pasiūlymą taip pat atsižvelgė į galutinio studijos pristatymo metu pateiktas pastabas. 2.2. Tyrimo atlikimas ir jo taikymas Be ekonominio ir gero valdymo poveikio tyrimo, kito papildomo tyrimo neprireikė. 2.3. Poveikio analizė Variantas „nieko nedaryti “ reiškia, kad naujai oro kontrolės įrangai sukurti skirta mokslinė tiriamoji, taikomoji ir įgyvendinimo veikla Europoje ir toliau būtų vykdoma nesutelktai ir padrikai. Komisijos vaidmuo apsiribotų nustatant sistemų sąveikos standartus, o tai novatoriškai veiklai naujo impulso nesuteiktų: standartai yra nustatomi de facto , labiau siekiant įtvirtinti naujoves nei pagreitinti jų kūrimą. Tokio scenarijaus atveju Europos oro kontrolės sistema ir toliau išliktų labai nevientisa, o nesutelkus mokslo tiriamosios veiklos tikėtina, kad sistemos atnaujinimui reikalingų technologinių inovacijų kūrimas nebūtų paskatintas. Be to, sprendimų priėmimo procesas ir toliau būtų neveiksmingas dėl technologinės veiklos ir jai įgyvendinti reikalingų teisės aktų nesuderinimo. Pasirinkus ši variantą oro kontrolės infrastruktūra greičiausiai nebepajėgtų susidoroti su siekiamu eismo srauto didėjimu, o veiksmingumo ir finansiniai rezultatai būtų blogi. Apskaičiuota, kad dėl eismo spūsčių susidarytų apie 20 mlrd. eurų išlaidų; kontrolės sistemai pasiekus „perkrovos“ lygį ir naudojant pasenusius įrenginius, saugumui kiltų reali grėsmė. Buvo išnagrinėtas antrasis variantas , pagal kurį būtų įsteigtas centrinis Europos organas, kuris perimtų nacionalinių ir vietos institucijų vaidmenį, o pastarųjų veikla apsiribotų praktiniu centrinio organo parengtų priemonių įgyvendinimu. Tačiau visos suinteresuotosios šalys, su kuriomis buvo konsultuotasi, tokį variantą įvertino neigiamai. Taigi oro navigacijos paslaugų teikėjai mano, kad dėl bendro dangaus sukūrimo vis didėjančios konkurencijos srityje, įranga yra esminė jų veiklos sudėtinė dalis ir todėl yra svarbu išsaugoti bent minimalią strategijos kontrolę. Socialiniai partneriai, nors ir pripažindami, kad suvienodinimas aukštesniu lygmeniu yra pageidautinas, pabrėžė, kad pereinant nuo dabartinės vietose naudojamos įrenginių įvairovės prie suvienodinimo, bent jau to perėjimo pradžioje kaip sudėtines sistemos dalis reikia įtraukti vietos ir regionų lygmens dalyvius. Oro vežėjai, nors ir siekdami vieningos Europos sistemos, pripažino palaipsniško perėjimo tikslingumą. Valstybės narės pareiškė pageidavimą, kad Europoje būtų išlaikytas tam tikras konkurencijos lygis, o pereinamasis laikotarpis būtų organizuojamas, atsižvelgiant į vietinius suvaržymus. Planuojamas variantas – sukurti SESAR projekto veiklą administruojančią bendrą įmonę yra iš dviejų pirmiau minėtų variantų išvestas „vidurkis“, kuriuo siekiama centralizuoti tai, ką centralizuoti yra tikslinga, kartu paliekant pakankamai lankstumo įgyvendinant ir pritaikant prie vietos ypatumų. Bendra įmonė, kurioje aktyviai dalyvauja pramonės atstovai, yra ta forma, kuri suteikia galimybę derinti ilgalaikės perspektyvos institucinių investicijų pajėgumus ir dalintis rizika su pramone. Be to, šis variantas palyginti su „nieko neveikimo“ variantu yra daug naudingesnis ekonomiškai, nes atlikt finansinė analizė parodo, kad perskaičiuota lyginamoji vertė yra apie 20 mlrd. EUR. Be to, pasirinkus šį variantą bus sudaryta galimybė įdiegti veiksmingą aukšto technologinio lygio sistemą, kuri padidins aplinkosauginį kiekvieno skrydžio veiksmingumą ir maksimaliai pagerins skrydžių saugą. Racionalesnis mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programų panaudojimas, planuojama valstybinių institucijų ir privačių įmonių partnerystė, pasinaudojant bendra įmone, taipogi suteiks galimybę Europos pramonei įrenginių ir orlaivių pardavimo rinkoje pasiekti aukštą konkurencingumo lygį. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI 3.1. Siūlomų priemonių santrauka Pasiūlymas yra Tarybos reglamentas dėl bendros įmonės SESAR įsteigimo. 3.2. Teisinis pagrindas Pasiūlymo teisinis pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 171 straipsnis. 3.3. Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, kadangi pasiūlymas nėra susijęs su išimtinei Bendrijos kompetencijai priklausančia sritimi. Valstybės narės negali tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslų dėl šių priežasčių: - Bendras Europos dangus savo esme yra viršnacionalinis darinys. Jame be kita ko numatoma suformuoti veiksmingus pasienio oro erdvės blokus. Nustačius tokius blokus, maršrutai ir oro erdvės struktūros sudaromi atsižvelgiant nebe į sienas, bet į praktinius eismo srautų poreikius. Taigi naujosios oro kontrolės sistemos, skirtos šiems veiksmingiems oro erdvės blokams, negali būti tik nacionalinio masto. Be to, įdiegus naujas technologijas, reikės atitinkamai pritaikyti orlaivių įrenginius, o pasirinkti technologinius sprendimus grynai nacionaliniu pagrindu yra nelabai racionalu. Valstybių narių turimų įrenginių ir oro kontrolės veiksmingumo skirtumai yra tokie, kad jų suvienodinimas Europos lygmeniu yra būtinas: Bendras Europos kontrolės infrastruktūros veiksmingumas, ypač saugos požiūriu, labiausiai priklauso nuo „silpnųjų grandžių“ veiksmingumo. - Valstybės narės priėmė bendrą pareiškimą dėl karinių klausimų, susijusių su bendru Europos dangumi[13], pagal kurią yra reikalingas glaudus civilinių ir karinių naudotojų bendradarbiavimas visais oro eismo valdymo klausimais. - Europos oro kontrolės įrenginių pramonė dirba nišinėje rinkoje, kurioje beveik nėra standartinės produkcijos gamybos, nes kiekviena diegiama kontrolės sistema skiriasi priklausomai nuo vietos ypatumų. Dėl tos priežasties vieneto gamybos kaina yra aukšta ir tai daro įtaką pramonės investicijų į technologines inovacijas pajėgumams, o tai yra silpnoji pusė lyginant su konkuruojančia amerikiečių pramone, kuri veikia vienoje didelėje JAV rinkoje. Todėl, atsižvelgiant į tai, kad reikalingiems įrenginiams ir technologijoms yra būdingas tarptautiškumo bruožas ir kad norint diegti inovacijas reikia sutelkti pakankamai išteklių, mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangas reikia sutelkti Sąjungos lygmeniu. Bendrijos veiksmais galima tinkamai pasiekti pasiūlymo tikslus dėl toliau išdėstomų priežasčių: - Mokslinių tyrimų ir taikomoji veikla turi būti vykdoma Europos lygmeniu. Praktinis technologinių inovacijų diegimas Sąjungoje turi būti vykdomas koordinuotai, siekiant Europos oro erdvėje užtikrinti vienodą oro kontrolės paslaugų kokybę ir saugą. Toks koordinavimas yra įmanomas tik pasitelkiant teisines Bendrijos priemones, parengtas pagal bendro dangaus nuostatas. Be to, valstybinio ir privataus sektoriaus partnerystė, būtina kuriant sinergiją inovacijoms diegti ir bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis yra įmanomi tik Europos lygmeniu. Koordinavimas Bendrijos lygmeniu suteiks galimybę racionaliau vykdyti plėtojimo programas, pasiekti tinkamą įdiegtų sistemų, sąveiką, o tai leis pasiekti esminių masto ekonomikos rezultatų. Suvienodinus Europoje veikiančias sistemas ir pakeitus pasenusias technologijas, bus įmanoma iš esmės pagerinti Europos oro erdvės kontrolės saugos lygį. Ekonominė analizė parodo, kad padidindama oro susisiekimo veiksmingumą ir konkurencingumą Europos oro susisiekimo sektoriuje, SESAR programa iš esmės prisidės prie Europos ekonominio augimo ir naujų darbo vietų kūrimo Europoje. Rengiant šį pasiūlymą buvo pasirinkta Europos lygmeniu sutelkti tai, kas būtina (tyrimų programas, planavimą) ir tai, ką sutelkti yra tikslinga (bendrų sudėtinių dalių rengimas), paliekant lanksčias priemonių įgyvendinimo galimybes vietos lygmeniu. Taigi pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą. 3.4. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šių priežasčių. SESAR koordinuoja ir telkia mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą Europos oro kontrolės srityje; siekiant nuoseklumo, reikalingas vieningas šio projekto valdymas. Visi suinteresuotieji nusprendė, kad bendros įmonės įsteigimas bus paprasčiausias sprendimas SESAR valdyti, nes toje įmonėje bus atstovaujama valdžios institucijoms (Bendrijai ir Eurokonrolei) ir privačiam sektoriui. Be to, tai suteikia galimybę į SESAR pritraukti trečiąsias šalis, kurios su Bendrija yra sudariusios bent vieną oro susisekimo susitarimą. Bendroji įmonė atliks darbų koordinatoriaus vaidmenį. Tačiau norint, kad sprendimai, kuriuos jai teks priimti, būtų pagrįsti, jai turi būti suteikti pakankami techniniai įgaliojimai. Įmonė dažniausiai remsis išorine ypač savo narių technine pagalba. Nustatyti SESAR finansiniai poreikiai yra 300 mln. EUR per metus. Tačiau ateityje svarstant šia sumą turi būti atsižvelgta į tai, kad Europa jau dabar per metus vien moksliniams tyrimams išleidžia 200 mln. EUR, o į oro eismo kontrolę per metus Europos mastu yra investuojama 1 mlrd. EUR. SESAR tas lėšas panaudos racionaliau, jas koordinuodamas ir išvengdamas jų dubliavimo. 3.5. Priemonių pasirinkimas Siūloma(-os) priemonė(-s): reglamentas. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau išvardytų priežasčių: - Norint sukurti įmonę, kurioje dalyvautų Bendrija, būtų reikalingas Tarybos reglamentas. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Preliminariu vertinimu, kuris dar turės būti tikslinamas projektavimo etapo metu, Bendrijos skiriamas biudžetas 2007 metais turėtų būti 3 mln. eurų, o nuo 2008 m. iki 2013 m.– 100 mln. eurų kasmet. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA 5.1. Imitacija, bandymų etapas ir pereinamasis laikotarpis Jau pradėtas įgyvendinti projektavimo etapas yra pasiūlymo objektas. 5.2. Persvarstymas, pakeitimas, laikino galiojimo išlyga Pasiūlyme numatyta persvarstymo išlyga. Pasiūlyme yra numatyta viso arba dalies teisės akto laikino galiojimo išlyga, jei yra įvykdomos iš anksto nustatytos sąlygos. 2005/0235 (COD) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl bendros įmonės Europos oro eismo naujos kartos valdymo sistemai (SESAR) sukurti įsteigimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 171 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[14], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[15], atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[16], kadangi: (1) Siekdami sukurti bendrą Europos dangų Europos Parlamentas ir Taryba 2004 m. kovo 10 d. priėmė Reglamentą (EB) Nr. 549/2004, nustatantį bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą (pagrindų reglamentas)[17], Reglamentą (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje (paslaugų teikimo reglamentas)[18], Reglamentą (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo (oro erdvės reglamentas)[19] ir Reglamentą (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos (sąveikos reglamentas)[20]. (2) Oro eismo valdymo modernizavimo projektas Europoje (toliau – SESAR projektas) yra sudėtinė bendro Europos dangaus technologinė dalis. Jos tikslas – sukurti veiksmingą kontrolės infrastruktūrą Bendrijoje, suteikiančią galimybę plėtoti saugų ir aplinką tausojantį oro susisiekimą, visapusiškai pasitelkiant technologijų pažangą, pasiektą vykdant tokias programas kaip, pavyzdžiui, GALILLEO. (3) Projekto SESAR paskirtis yra sutelkti ir koordinuoti veiklą, kuri Bendrijoje iki šiol buvo vykdoma nesutelktai ir nesuderintai. (4) Pirmasis SESAR projekto etapas, vadinamas projektavimo etapu, skirtas nustatyti atskirus technologinius etapus, modernizavimo programų prioritetus bei praktinio įdiegimo grafikus, jau yra vykdomas. Šį etapą bendrai finansuoja Bendrija iš transeuropiniams tinklams skirto biudžeto ir Europos saugios oro navigacijos organizacija (Eurokontrolė). (5) Už projektavimo etapą, kurį įgyvendina viešojo pirkimo būdu atrinktas įmonių konsorciumas, yra atsakinga Eurokontrolė. Jis bus užbaigtas 2007 metais, jo metu bus perengtas oro eismo valdymo modernizavimo Bendrijoje planas. (6) Pasibaigus projektavimo etapui, bus pradėtas oro eismo valdymo modernizavimo Bendrijoje plano įgyvendinimo etapas, sudarytas iš dviejų dalių: plėtotė (2008–2013 m.) ir įdiegimas (2014–2020 m.) (7) Pagal Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 3 dalį pajamos iš maršruto rinkliavų gali būti skiriamos finansuoti projektams, remiantiems konkrečių kategorijų oro erdvės naudotojus ir (arba) oro navigacijos paslaugų teikėjus, siekiant pagerinti kolektyvines oro navigacijos infrastruktūras, oro navigacijos paslaugų teikimą ir naudojimąsi oro erdve. (8) Remiantis 2005 m. birželio 7 d. Konkurencijos tarybos patvirtintomis gairėmis dėl būsimos Europos kosmoso programos rengimo[21], Europos Sąjunga bus įpareigota nuolatos teikti jos politiką remiančias praktines paslaugas ir prisidės prie Europos kosmoso infrastruktūros sukūrimo, įdiegimo ir eksploatavimo, sutelkdama savo veiklą į kosmoso technologijų taikymą, padedantį įgyvendinti jos politiką. (9) Siekiant, kad nebūtų dubliuojama mokslinių tyrimų ir taikomoji veikla, įgyvendinant SESAR projektą bendra moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai skirtų oro erdvės naudotojų įnašų suma nepadidės. (10) Europos bendrijai įstojus i Eurokontrolės organizaciją, Komisija ir Eurokontrolė pasirašė pagrindų susitarimą dėl bendradarbiavimo kuriant bendrą Europos dangų ir vykdant mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą oro eismo kontrolės srityje. (11) Prie valstybinių institucijų SESAR projekto įgyvendinimo etapui skiriamo biudžeto lėšomis turėtų prisidėti ir privatus sektorius. (12) Atsižvelgiant į tai, kad šiame procese veiks daug dalyvių, o taip pat į reikalingus finansinius išteklius ir techninę ekspertizę, būtina sukurti juridinį asmenį, sugebėsiantį užtikrinti koordinuotą SESAR projektui skirtų lėšų valdymą jos įgyvendinimo laikotarpiu. (13) Šis juridinis asmuo, įgaliotas administruoti Europai svarbią viešojo tyrimo projektą, turi būti laikomas tarptautine organizacija, kaip apibrėžta 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB EEB dėl valstybių narių apyvartos mokesčių įstatymų derinimo – Bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas vertinimo pagrindas[22] 15 straipsnio 10 dalies antrojoje įtraukoje ir 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyvos 92/12/EEB dėl bendrųjų procedūrų, susijusių su akcizais apmokestinamais produktais, ir dėl tokių produktų laikymo, judėjimo ir kontrolės[23] 23 straipsnio 1 dalies antrojoje įtraukoje. (14) Valstybėms narėms derėtų šią įstaigą atleisti nuo mokesčių (išskyrus PVM ir akcizo mokestį) ir jos samdomų darbuotojų darbo užmokesčio neapmokestinti nacionaliniu pajamų mokesčiu. (15) SESAR yra mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos projektas, kurio finansavimas pagal Bendrijos pamatines mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos programas yra pagrįstas. Todėl būtina įsteigti bendrą įmonę, remiantis Sutarties 171 straipsniu, norint pasiekti esminės pažangos plėtojant oro eismo kontrolės sistemos technologijas per plėtotės etapą (2008–2013 m.). (16) 1996 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1692/96/EB pateikiančio Bendrijos gaires dėl transeuropinio transporto tinklo plėtros[24] 4 straipsnio g punkte yra numatyta galimybė finansuoti mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą. (17) Bendrai įmonei turi būti pavesta organizuoti ir koordinuoti SESAR projektą panaudojant viešąsias ir privačias lėšas bei pasiremiant jau egzistuojančiais jos narių turimais techniniais ištekliais ir pasinaudojant Eurokontrolės patirtimi. (18) Siekiant palengvinti įmonės steigėjų tarpusavio bendradarbiavimą, bendros įmonės buveinę reikėtų įkurti Briuselyje. (19) Kadangi maršruto rinkliavas moka oro erdvės naudotojai, taip jie finansiškai prisideda prie oro eismo valdymo sektoriui skirtos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos. Todėl jiems bendroje įmonėje turi būti deramai atstovaujama. (20) Reikia nustatyti bendros įmonės organizavimo ir veiklos tvarką parengiant jos įstatus. (21) Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 549/2004 5 straipsniu įsteigtas bendro dangaus komitetas; (22) Iki projektavimo etapo pabaigos reikia įsteigti bendrą įmonę tam, kad ji galėtų prižiūrėti projektavimo etapo darbus ir parengti plėtotės etapą, siekiant užtikrinti greitą oro eismo valdymo Europoje modernizavimo plano įgyvendinimą. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Bendros įmonės sukūrimas 1. Siekiant įgyvendinti projekto (toliau – SESAR projektas) plėtotės etapą modernizuojant Europos oro eismo valdymą darbus, laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31 d. įsteigiama bendra įmonė (toliau – bendra įmonė SESAR ). 2. Bendros įmonės paskirtis – modernizuoti Europos oro eismo valdymo sistemą, sutelkiant Bendrijos mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pajėgas. Įmonė atsakinga už tokias užduotis: - organizuoti ir koordinuoti SESAR projekto įgyvendinimą, laikantis Europos saugios oro navigacijos organizacijos agentūros (Eurokontrolė) parengto oro eismo valdymo Europoje modernizavimo plano (toliau – planas), pasitelkiant valstybinius ir privačius finansavimo šaltinius; - nuolatos atnaujinti planą ir tikrinti jo įgyvendinimą; - organizuoti techninius mokslinių tyrimų darbus ir taikomąją veiklą, patvirtinimą bei studijas ir prižiūrėti jų įgyvendinimą; - prižiūrėti plane tinkamai nurodytų bendrų priemonių rengimo veiklą, prireikus organizuoti specialius viešuosius pirkimus; 3. Bendros įmonės buveinė yra Briuselyje. 2 straipsnisJuridinis statusas 1. Bendra įmonė yra juridinis asmuo. Bet kurioje valstybėje narėje bendra įmonė turi plačiausią teisinį veiksnumą, kuris juridiniams asmenims pripažįstamas tos valstybės narės teisės aktais. Ji gali įsigyti ir valdyti kilnojamąjį ir nekilnojamąjį turtą bei būti teisminio proceso šalimi. 2. Bendra įmonė laikoma tarptautine organizacija, kaip apibrėžta Direktyvos 77/388/EEB 15 straipsnio 10 dalies antroje įtraukoje ir Direktyvos 92/12/EEB 23 straipsnio 1 dalies antroje įtraukoje. 3. Valstybės narės bendrą įmonę atleidžia nuo visų mokesčių (išskyrus PVM ir akcizo mokestį). Ji atleidžiama nuo registravimo mokesčio ir nuo įmonių pelno mokesčio ir kitų atitinkamų mokesčių. Įmonės darbuotojų darbo užmokestis neapmokestinamas nacionaliniu pajamų mokesčiu. 3 straipsnisBendros įmonės įstatai 1. Patvirtinami bendros įmonės įstatai, išdėstyti šio reglamento priede. 2. Įstatai, ypač jų 3, 4, 5, 6 ir 8 straipsniai gali būti iš dalies pakeisti laikantis 5 straipsnio 2 dalyje nurodytos tvarkos. 4 straipsnis Finansavimo šaltiniai 1. Bendra įmonė finansuojama : 1. narių įnašų lėšomis, laikantis jos įstatų 1 straipsnio, ir 2. galimų atskaitymų nuo maršruto rinkliavų lėšomis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 3 dalies e punkto antroje įtraukoje. Komisija, laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnyje numatytos tvarkos, nustato šių atskaitymų surinkimo ir panaudojimo taisykles. 2. Bendrijos finansavimas vykdomas pamatinių mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos bei transeuropinių tinklų programų lėšomis. 3. Visos Bendrijos finansinės įmokos bendrai įmonei bus mokamos ne ilgiau kaip iki 1 straipsnyje nurodyto laikotarpio pabaigos. 5 straipsnisKomitetas 1. Reglamento (EEB) Nr. 549/2004 5 straipsniu įsteigtam komitetui (toliau – komitetas), nuolatos teikiama informacija apie bendros įmonės darbų eigą. Tuo tikslu Komisija į komiteto darbotvarkę įtraukia SESAR projekto klausimą. 2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas terminas yra vienas mėnuo. 6 straipsnis Įvertinimas Kas trejus metus, skaičiuojant nuo bendros įmonės veiklos pradžios ir baigiantis bendros įmonės veiklos terminui, Komisija atlieka šio reglamento įgyvendinimo, bendros įmonės pasiektų rezultatų ir darbo metodų įvertinimą. 7 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDASBendros įmonės įstatai 1 straipsnisNariai 1. Bendros įmonės steigėjai yra: - Europos bendrija, atstovaujama Komisijos (toliau – Komisija); - Europos saugios oro navigacijos organizacija (EUROCONTROL), atstovaujama savo Agentūros (toliau – Eurokontrolė). 2. Bendrosios įmonės nariais gali tapti: - Europos investicijų bankas, - trečiosios šalys, kurios su Europos bendrija yra sudariusios bent vieną oro susisiekimo susitarimą; - valstybinės ir privačios įmonės ar organizacijos 3. Prašymai dėl narystės pagal 2 dalį adresuojami vykdomajam direktoriui, kuris perduoda jį administracinei valdybai. Administracinė valdyba priima sprendimą prašymą priimti arba atmesti. Jei sprendimas teigiamas, vykdomasis direktorius derasi dėl stojimo sąlygų ir pateikia jas administracinei valdybai. Į sąlygas gali būti įtrauktos nuostatos dėl finansinių įnašų ir atstovavimo administracinėje valdyboje. 4. Bendros įmonės narystė negali būti perleista trečiajai šaliai, jei nėra gautas išankstinis ir vieningas administracinės valdybos sutikimas. 2 straipsnis Bendros įmonės valdymo organai Bendros įmonės organai yra administracinė valdyba ir vykdomasis direktorius. 3 straipsnis Administracinės valdybos sudėtis 1. Administracinę valdybą sudaro: a) kiekvieno bendros įmonės steigėjo atstovas; b) oro keleivių atstovas; c) oro navigacijos paslaugų teikėjų atstovas; d) įrangos gamintojų atstovas; e) oro uostų atstovas; f) oro eismo valdymo sektoriaus darbuotojų organizacijų atstovas; 2. 1 dalies b, c, d, e ir f punktuose nurodytus atstovus skiria pagal Reglamento (EB) Nr. 549/2004 6 straipsnį įsteigtas Pramonės konsultacinis organas. 4 straipsnisBalsavimas administracinėje valdyboje 1. 3 straipsnio 1 dalies a ir b punktuose nurodyti atstovai turi balsavimo teisę. 2. Bendros įmonės narių turimų balsų skaičius yra proporcingas jų kapitalo daliai bendroje įmonėje. Tačiau Bendrija ir Eurokontrolė turi ne mažiau nei po 30% visų balsų, o 3 straipsnio 1 dalyje b punkto nurodytam oro keleivių atstovui skiriama ne mažiau nei 10% visų balsų. 3. Išskyrus tuos atvejus, kai šiuose įstatuose numatyta kitaip, administracinės valdybos sprendimai priimami paprasta balsų dauguma. 4. Balsams pasiskirsčius po lygiai, lemiamo balso teisę turi Bendrija. Sprendimams dėl naujų narių priėmimo pagal 1 straipsnio 2 dalį, vykdomojo direktoriaus skyrimo ir bendros įmonės panaikinimo turi pritarti administracinėje valdyboje dalyvaujantis Bendrijos atstovas. 5 straipsnisAdministracinės valdybos užduotys ir susirinkimai 1. Administracinė valdyba yra įpareigota: a) nurodyti SESAR projekto įgyvendinimui reikalingas gaires ir priimti sprendimus bei kontroliuoti projekto įgyvendinimą; b) priimti sprendimus dėl naujų narių priėmimo; c) skirti vykdomąjį direktorių ir patvirtinti organizacinę schemą; d) priimti sprendimus dėl narių finansinių įnašų mokėjimo sąlygų; e) patvirtinti bendros įmonės finansinius nuostatus; f) tvirtinti trimetį įmonės planą ir metinę bendros įmonės darbo programą, nurodytus 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse, bei metinį biudžetą, įskaitant darbuotojų etatų planą; g) tvirtinti metinę finansinę atskaitomybę ir balansą; h) patvirtinti metinę SESAR projekto eigos ataskaitą, nurodytą 15 straipsnio 3 dalyje; i) priimti sprendimus dėl žemės ir kito nekilnojamojo turto įsigijimo, pardavimo ir įkeitimo, taip pat dėl laidavimo ar garantijų suteikimo, akcijų kitose įmonėse ar institucijose gavimo ir dėl paskolų ėmimo arba suteikimo ir dėl įmonės panaikinimo; j) nustatyti teisės naudotis materialiuoju ir nematerialiuoju turtu, kuris yra bendros įmonės nuosavybė, tvarką; k) nustatyti planui įgyvendinti reikalingų viešųjų pirkimų organizavimo taisykles ir tvarką; l) tvirtinti pasiūlymus, dėl kurių SESAR projekto įgyvendinimas ir darbo programa galėtų smarkiai pakisti; m) naudotis ir kitais įgaliojimais bei atlikti kitas funkcijas, įskaitant priklausomųjų organų steigimą, kurių gali prireikti SESAR projektui įgyvendinti . 2. Administracinė valdyba renkasi ne rečiau kaip du kartus per metus. Neeiliniai posėdžiai šaukiami administracinės valdybos trečdalio narių, atstovaujančių ne mažiau kaip 30 % visų balsų, arba Bendrijai ar vykdomajam direktoriui paprašius. Paprastai posėdžiai vyksta bendros įmonės buveinėje. Išskyrus ypatingus atvejus, kai nusprendžiama kitaip, vykdomasis direktorius dalyvauja posėdžiuose. 3. Administracinė valdyba tvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 6 straipsnis Vykdomasis direktorius 1. Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdieninį bendros įmonės valdymą, taip pat yra jos teisinis atstovas. Jį Komisijos siūlymu skiria administracinė valdyba. Atlikdamas savo pareigas jis yra visiškai nepriklausomas. 2. Vykdomasis direktorius vadovauja SESAR projekto įgyvendinimui, laikydamasis administracinės valdybos, kuriai jis yra atskaitingas, nustatytų gairių. Administracinei valdybai jis teikia pastarosios pareigoms vykdyti reikalingą informaciją. 3. Direktorius privalo: a) įdarbinti, vadovauti ir prižiūrėti bendros įmonės personalą, įskaitant 7 straipsnio 4 dalyje nurodytą personalą; b) organizuoti, vadovauti ir prižiūrėti bendros įmonės veiklą, c) administracinei valdybai teikti pasiūlymus dėl organizacinės schemos; d) sudaryti ir reguliariai atnaujinti įmonės planą bei metinę bendros įmonės darbo programą ir juos pateikti administracinei valdybai; e) rengti metinio biudžeto projektą, įskaitant darbuotojų etatų planą, ir juos pateikti administracinei valdybai; f) užtikrinti, kad būtų vykdomi bendros įmonės sudarytų sutarčių ir susitarimų įsipareigojimai; g) užtikrinti, kad bendros įmonės veikla būtų vykdoma visiškai nepriklausomai bei išvengiant interesų konflikto; h) sudaryti metinę SESAR projekto eigos ataskaitą ir ją pateikti administracinei valdybai; i) administracinei valdybai pateikti metinę finansinę atskaitomybę ir balansą; j) administracinei valdybai pristatyti pasiūlymus, dėl kurių SESAR projekto sandara galėtų smarkiai pakisti. 7 straipsnisBendros įmonės darbuotojai 1. Darbuotojų etatai yra numatyti etatų plane, pateikiamame metiniame biudžete. 2. Bendros įmonės darbuotojai dirba pagal terminuotas darbo sutartis, sudarytas pagal kitų Europos Bendrijų tarnautojų įdarbinimo reikalavimų pavyzdį. 3. Visas personalo išlaidas dengia bendra įmonė. 4. Bet kuris bendros įmonės narys vykdomajam direktoriui gali pasiūlyti bendroje įmonėje įdarbinti deleguotus tų narių darbuotojus. Jei toks pasiūlymas yra priimamas, atitinkamas išlaidas dengia minėtas narys ir jos gali būti laikomos įnašu natūra, kaip apibrėžta 11 straipsnio 5 dalyje. Deleguoti darbuotojai, įdarbinti bendroje įmonėje, privalo veikti visiškai nepriklausomai ir yra pavaldūs vykdomajam direktoriui. 5. Administracinė valdyba priima šio straipsnio įgyvendinimo priemones. 8 straipsnisSusitarimai Siekdama įvykdyti šio reglamento 1 straipsnyje nurodytas užduotis, bendra įmonė sudaro susitarimą su Eurokontrole, pagal kurį : a) Eurokontrolė ir bendra įmonė vienodai naudojasi projektavimo etapo metu pasiektais rezultatais; b) Eurokontrolė yra įpareigojamas atlikti užduotis, susijusias su plano įgyvendinimu, ir administruoti joms skirtas lėšas: i) laikantis bendros įmonės darbo programos organizuoti mokslinių tyrimų, taikomąją ir patvirtinimo veiklą; ii) koordinuoti būsimos sistemos kūrimo darbus; iii) prižiūrėti plano įgyvendinimą ir, prireikus, teikti pasiūlymus jo pakeitimams; iv) atnaujinti konvergencijos rodiklius (Europos konvergencijos programa ir įgyvendinimas, vietos konvergencijos programa ir įgyvendinimas); v) bendradarbiauti su Tarptautine civilinės aviacijos organizacija (ICAO). 9 straipsnisIšorinės sutartys 1. Nepažeisdama 8 straipsnio bendra įmonė gali sudaryti paslaugų arba tiekimo sutartis su konkurso būdu atrinktomis įmonėmis arba įmonių konsorciumu šio reglamento 1 straipsnio 2 dalyje nurodytoms užduotims įgyvendinti. 2. Bendra įmonė prižiūri, kad 1 dalyje minėtose sutartyse būtų numatyta Komisijos teisė bendros įmonės vardu atlikti kontrolę, siekiant įsitikinti, kad Bendrijos finansiniai interesai yra apsaugoti 3. Į 1 dalyje nurodytas sutartis yra įtrauktos atitinkamos nuostatos dėl 17 straipsnyje minimų autorių teisių. Siekiant išvengti interesų konflikto, nariai, įskaitant jų pagal 7 straipsnio 4 dalies nuostatas deleguotus darbuotojus, dalyvaujantys darbų, kuriems skelbiamas konkursas, aprašymo veikloje, negali dalyvauti vykdant tuos darbus. 10 straipsnisDarbo grupės 1. Bendra įmonė gali sukurti ribotą darbo grupių skaičių 1 straipsnyje numatytoms užduotims, kurios dar nėra vykdomos, įgyvendinti. Tos grupės dirba skaidriai ir remiasi oro erdvės valdymo sektoriaus specialistų analize. 2. Darbo grupėse dalyvaujantys specialistai nėra bendros įmonės darbuotojai. 3. Darbo grupėms pirmininkauja bendros įmonės atstovas. 11 straipsnisFinansinės nuostatos 1. Bendra įmonė finansuojama narių įnašų lėšomis ir galimų maršruto rinkliavų lėšomis, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 550/2004 15 straipsnio 3 dalies e punkto antroje įtraukoje. 2. Pradedant bendros įmonės veiklą nariai per vienerius metus bendros įmonės įsteigimo perveda ne mažesnį nei 10 mln. eurų pradinį įnašą. 3. 1 straipsnio 2 dalies antroje ir trečioje įtraukoje nurodyti nariai, įsipareigoja pervesti ne mažesnį nei 10 mln. eurų pradinį įnašą per vienerius metus nuo jų narystės patvirtinimo. Nariams, į bendrą įmonę įstojantiems per 12 mėnesių nuo jos įsteigimo, šis įnašas sumažinamas iki 5 mln. eurų. Individualiai arba kolektyviai į įmonę stojančioms įmonėms, kurios gali būti laikomos mažosiomis arba vidutinėmis įmonėmis pagal 2003 05 6. Komisijos rekomendaciją dėl mažųjų ir vidutinių įmonių nustatymo[25], ši suma yra sumažinama iki 250 000 eurų, nepriklausomai nuo stojimo datos. 4. Administracinė valdyba nusprendžia, kokią sumą turi pervesti kiekvienas narys, proporcingai jo įsipareigotam pervesti įnašui ir nustato terminą, per kurį nariai turi pervesti savo įnašus. 5. Galimi įnašai natūra. Yra nustatoma jų vertė ir nauda bendros įmonės veiklos vykdymui. 6. Administracinė valdyba Komisijai pasiūlo 1 dalyje nurodytos maršruto rinkliavos atskaitymų dydį ir pagrindą. 7. Bet kuris savo įsipareigojimų, susijusių su įnašais natūra, nevykdantis bendros įmonės narys, arba iki nustatyto termino mokėtinos sumos nepervedęs narys, netenka balso teisės administracinėje valdyboje šešiems mėnesiams, einantiems po to termino, tol kol neįvykdo savo įsipareigojimų. Pasibaigus šešių mėnesių laikotarpiui ir per jį neįvykdžius įsipareigojimų, jo narystė yra sustabdoma. 12 straipsnisPajamos 1. Visos bendros įmonės pajamos yra naudojamos šio reglamento 1 straipsnyje apibrėžtiems uždaviniams įgyvendinti. Nepažeidžiant 23 straipsnio, bendros įmonės nariams nemokama jokių išmokų iš galimo bendros įmonės pajamų perviršio, paskirstyto padengus išlaidas. 2. Galimos iš narių įnašų gautos palūkanos yra laikomos bendros įmonės pajamomis, nepažeidžiant Bendrijos įnašui taikomų teisinių nuostatų. 13 straipsnisFinansiniai nuostatai 1. Bendros įmonės finansinius nuostatus priima administracinė valdyba. 2. Finansinių nuostatų paskirtis – užtikrinti teisingą ir ekonomišką bendros įmonės finansų valdymą. 3. Jie iš esmės turėtų atitikti Reglamente (EB, Euratom) Nr. 2343/2002 nustatytus principus, jame išdėstomos pagrindinės taisyklės dėl: a) SESAR projekto išlaidų sąmatos ir metinio biudžeto pateikimo ir struktūros, b) metinio biudžeto įgyvendinimo ir vidaus finansų kontrolės; c) bendros įmonės narių įnašų mokėjimo būdo; d) finansinių ataskaitų ir inventorizacijos dokumentų tvarkymo ir jų pateikimo bei metinio balanso rengimo ir pateikimo, e) konkursų organizavimo tvarkos, pagrįstos bendros įmonės narių nediskriminavimu valstybių pagrindu ir tuo, kad tas projektas yra Bendrijos projektas, sutarčių ir užsakymų bendros įmonės vardu sudarymo bei sąlygų. 4. Išsamios įgyvendinimo taisyklės, Komisijai suteikiančios galimybę užtikrinti jos įsipareigojimų pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 274 straipsnį laikymąsi, yra išdėstytos bendros įmonės ir Komisijos susitarime. 14 straipsnisBiudžeto vykdymas ir kontrolė 1. Finansiniai metai atitinka kalendorinius metus. 2. Kiekvienais metais iki kovo 31 d. direktorius nariams pateikia administracinės valdybos patvirtintą SESAR projekto išlaidų sąmatą. Ją sudaro dvejų ateinančių metų metinių išlaidų prognozė. Toje prognozėje pajamų ir išlaidų pirmųjų iš tų dvejų finansinių metų sąmatos (pirminis biudžeto projektas) sudaromos pakankamai smulkiai, kad tai atitiktų kiekvieno nario vidaus biudžetinės procedūros poreikius, atsižvelgiant į jo finansinį įnašą į bendrą įmonę. Direktorius nariams pateikia daugiau tam tikslui reikalingos informacijos. 3. Nariai nedelsdami direktoriui pateikia savo pastabas dėl SESAR projekto išlaidų sąmatos, ypač dėl ateinančių metų pajamų ir išlaidų sąmatų. 4. Remdamasis patvirtinta SESAR projekto sąnaudų sąmata ir atsižvelgdamas į gautas narių pastabas, direktorius parengia kitų metų biudžeto projektą ir pateikia jį administracinei valdybai tvirtinti iki rugsėjo 30 d. 5. Per du mėnesius nuo finansinių metų pabaigos direktorius Europos Bendrijų Audito Rūmams pateikia praėjusių metų metinę finansinę atskaitomybę ir balansus. Audito Rūmai auditą atlieka tikrindami dokumentus vietoje. 6. Direktorius pristato administracinei valdybai tvirtinti (75 % balsų dauguma) metinę finansinę atskaitomybę ir balansą kartu su Audito Rūmų išvada. Direktorius turi teisę, o administracinei valdybai paprašius yra įpareigotas, pateikti paaiškinimus dėl išvados. 7. Audito Rūmai nusiunčia savo išvadą bendros įmonės nariams. 15 straipsnisDokumentai 1. Įmonės plane pateikiamas konkretus visų atskirų SESAR projekto dalių įgyvendinimo planas. Jis rengiamas trejų metų laikotarpiui ir yra nuolatos atnaujinamas. 2. Metinė darbo programa dvylikos mėnesių laikotarpiui yra rengiama kiekvienais metais, joje yra aprašoma visa to laikotarpio bendros įmonės veikla, tvarkaraštis ir išlaidos. 3. Metinėje ataskaitoje aprašoma SESAR projekto eiga, įskaitant tos projekto tvarkaraštį, išlaidas ir pasiektus rezultatus. 16 straipsnisBendrijos finansinių interesų apsauga 1. Komisija turi teisę užsitikrinti Bendrijos finansiniai interesai yra apsaugomi, atliekant veiksmingus patikrinimus. Jei Komisija nustato pažeidimų, ji pasilieka sau teisę sumažinti ar sustabdyti tolimesnį bendros įmonės finansavimą. 2. Pagal 1 dalį sumažintų ar sustabdytų išmokų dydis atitinka Komisijos faktiškai nustatytų pažeidimų dydį. 17 straipsnis Teisė į nuosavybę Bendra įmonė valdo visą materialųjį ir nematerialųjį sukurtą arba jai perleistą turtą, skirtą SESAR projekto įgyvendinimo etapui. 18 straipsnisSkaidrumas ir dokumentų tvarkymas Administracinė valdyba priima tokias dokumentų tvarkymo taisykles, kurios leistų suderinti saugumo, komercinės paslapties ir galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais tikslus. Prireikus tose taisyklėse yra atsižvelgiama į Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1049/2001[26] nurodomus principus ir ribas. 19 straipsnisPriemonės prieš sukčiavimą 1. Kovojant su sukčiavimu, korupcija ir kitokiais nelegaliais veiksmais yra taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999[27]. 2. Bendra įmonė prisijungia prie 1999 m. gegužės 25 d. Tarpinstitucinio Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Bendrijų Komisijos susitarimo dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) vykdomų vidaus tyrimų[28] ir nedelsdama priima reikalingas visiems bendros įmonės darbuotojams taikomas nuostatas. 3. Audito Rūmai ir OLAF gali, kai būtina, atlikti bendros įmonės lėšų gavėjų ir už šių lėšų skyrimą atsakingų darbuotojų patikrinimą vietoje. 20 straipsnis Atsakomybė 1. Už savo įsipareigojimų vykdymą atsakinga yra tik bendra įmonė. 2. Sutartinę bendros įmonės atsakomybę reglamentuoja atitinkamos sutartinės nuostatos ir konkrečiai sutarčiai taikomas įstatymas. 3. Visi bendros įmonės mokėjimai, susiję su 2 straipsnio dalyje minėta atsakomybe, bei su ja susijusios išlaidos ir sąnaudos yra laikomos bendros įmonės išlaidomis. 4. Vykdomasis direktorius teikia pasiūlymą administracinei valdybai dėl reikalingo draudimo, o bendra įmonė sudaro tokią draudimo sutartį, kokią sudaryti nurodo administracinė valdyba. 21 straipsnisKonfidencialumas Bendra įmonė užtikrina konfidencialios informacijos, kurios neleistinas atskleidimas galėtų pakenkti susitariančiųjų šalių interesams, apsaugą. Ji taiko minimalias saugumo normas, nustatytas ir taikomas Tarybos sprendimu 2001/264/EB[29]. 22 straipsnisBendros įmonės veiklos trukmė 1. Bendra įmonė įsteigiama laikotarpiui iki 2013 m. gruodžio 31d. Šis laikotarpis gali būti pailgintas arba sutrumpintas atlikus šių įstatų pakeitimus, atsižvelgiant į bendros įmonės uždavinių, nurodytų 1 straipsnyje, įgyvendinimo pažangą. 2. Pasibaigus 1 dalyje nurodytam laikotarpiui, atsižvelgdama į įmonės plane numatytų tikslų įgyvendinimo pažangą, Komisija Tarybai pasiūlys materialųjį ir nematerialųjį bendrai įmonei priklausantį turtą perduoti kitai organizacijai. 23 straipsnisBendros įmonės uždarymas Bendros įmonės likvidavimo procedūrai atlikti administracinė valdyba paskiria vieną ar daugiau likvidatorių, kurie vadovaujasi administracinės valdybos sprendimais. 24 straipsnis Taikoma teisė Šiuose įstatuose nenumatytiems klausimams taikoma tos valstybės, kurioje yra bendros įmonės buveinė, teisė. TEISINĖ FINANSINĖ ATASKAITA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Tarybos reglamento pasiūlymas dėl bendros įmonės SESAR įsteigimo 2. VEIKLA PAGRĮSTO VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama(-os) politikos sritis(-ys) ir susijusios veiklos rūšys: Veikla „Sausumos, oro ir jūrų transportas“ Tikslas „Prižiūrėti transporto paslaugų vidaus rinkos įgyvendinimą“ 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės ir administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)), įskaitant pavadinimus: Pagal dabartinę kodų sistemą: 06.0301 - Finansinė parama bendros svarbos transeuropinių transporto tinklų projektams 06.0601 - Energetikos ir transporto srities moksliniai tyrimai – Aeronautika ir kosmoso erdvė 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2007–2013 3.3 Biudžetinės charakteristikos (jei reikia, įterpti eilučių) : Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių finansavimas | FP antraštė | 06.0301 | NPI | DA[30] | NE | TAIP | NĖRA | Nr. 1A | 06.0601 | NPI | DA | NE | TAIP | NĖRA | Nr. 1A | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Jei bus padarytas dalinis Bendrijos finansavimo metinės sumos pakeitimas, jis turės būti patvirtintas atitinkamų metų biudžeto procedūros svarstymo metu, minėta suma negalės viršyti bendros svarbos projektams, priimant sprendimus dėl pasiūlymo COM(2004)475 galutinis, nustatytos finansavimo ribos. mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | Metai 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 n + 5 ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[31] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) 06.0301 | 8.1 | a | 3,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 100,000 | 303,000 | 06.0601 | 0 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 100,000 | 300,000 | Mokėjimų asignavimai (MA) 06.0301 | b | 2,000 | 26,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 125,000 | 303,000 | 06.0601 | 0 | 25,000 | 50,000 | 50,000 | 50,000 | 125,000 | 303,000 | Administracinės išlaidos, neviršijančios orientacinės sumos[32] | Techninė ir administracinė pagalba – NDIF- (NDA) | 8.2.4 | c | = | = | = | = | = | = | = | BENDRA ORIENTACINĖ SUMA | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 3,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 603,000 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 2,000 | 51,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 250,000 | 603,000 | Orientacinę sumą viršijančios administracinės išlaidos[33] Bendra orientacinė priemonės finansinių išlaidų suma | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 0,389 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,562 | 2,075 | Administravimo išlaidos, nepriskiriamos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | pm | pm | pm | 0,200 | pm | 0,400 | 0,600 | EUROKONTROLĖ | f | 3,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 603,000 | Kiti bendros įmonės nariai ir atskaitymai nuo maršruto rinkliavos | 0 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 100,000 | 200,000 | 600,000 | Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 6,389 | 300,281 | 300,281 | 300,481 | 300,281 | 601,162 | 1 808,875 | 4.1.2. Suderinamumas su finansinėmis programomis Siūlomas Bendrijos finansavimas atitinka pasiūlymo COM(2004) 487 (galutinis) nuostatas, su sąlyga, kad bus galutinai susitarta dėl finansinių 2007–2013 m. perspektyvų. TEN ir MTTP programoms priskirtos orientacinės sumos yra įtrauktos į pasiūlymuose COM (2004) 475 (galutinis) ir COM (2005) 119 nurodytas sumas. ( Pasiūlymas atitinka esamas finansines programas. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, teks pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[34] (t. y. panaudoti lankstumo priemonę arba pertvarkyti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms: ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms ( Pasiūlymas turi finansinį poveikį, poveikis pajamoms yra toks:| Pastaba: Visa išsami su įtakos pajamoms skaičiavimo metodais susijusi informacija ir pastabos turėtų būti pateikti atskirame priede. mln. EUR (vienos dešimtosios tikslumu) Prieš veiklos pradžią [n-1 metai] | Padėtis, įgyvendinus priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 3 per metus | 5. CHARAKTERISTIKOS IR TIKSLAI Aiškinamajame memorandume turi būti pateikta išsami informacija apie pasiūlymo kontekstą. Šiame teisinę galią turinčios finansinės pažymos skirsnyje turėtų būti pateikta ši konkreti papildoma informacija: 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai darbai SESAR projektas sudarytas iš projektavimo etapo (2004–2007 metai) ir įgyvendinimo etapo (2008–2020 metai), padalinto į dvi dalis: plėtotė (2008–2013 m.) ir įdiegimas (2014–2020 m.). Įgyvendinimo etapo mastas priklausys nuo projektavimo etapo rezultatų. Bendra įmonė dalyvaus tik įgyvendinimo etapo plėtotės darbuose. Komisijos komunikate dėl SESAR yra pateikta smulkesnė informacija šiuo klausimu. 5.2. Bendrijai dalyvaujant sukurta pridėtinė vertė, pasiūlymo derėjimas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. Bendrija per TEN-transportas programą kartu su Eurokontrole jau finansuoja projektavimo etapą. Be Bendrijos paramos nebūtų buvę įmanoma pradėti įgyvendinti šio etapo arba jo įgyvendinimas būtų labai vėlavęs, tuo pačiu projektą tai būtų galėję sužlugdyti. Valstybinių institucijų dalyvavimas įgyvendinimo etape suteikia projektui strateginį ir institucinį mastą. Toks dalyvavimas, kuriuo mokslinių tyrimų srityje sukuriama valstybinio ir privataus sektoriaus partnerystė, visiškai atitinka Lisabonos strategijos dvasią. Kadangi Komisija turi teisinio reglamentavimo įgaliojimus, ji užtikrina atitikimą Bendra dangų reglamentuojantiems teisės aktams ir greitą bei veiksmingą sprendimų priėmimą, kuris yra labai svarbus modernizuojant Europos oro eismo valdymą. Bendrijos finansinė parama sukuria stiprią paskatą šio sektoriaus verslui, kuris finansuodamas dabar veikiančios sistemos veikimą tuo pačiu metu vienas finansuoti sistemos modernizavimo nepajėgtų. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai veikla pagrįsto valdymo sistemos atžvilgiu (ABM) SESAR projektas atitinka veiklos „Sausumos, oro ir jūrų transportas“ ABM tikslą „užbaigti energetikos ir transporto paslaugų vidaus rinkos sukūrimą ir prižiūrėti jos įgyvendinimą“. SESAR projekto tikslas – modernizuoti Europos oro eismo valdymo sistemą. Bendros įmonės tikslas yra organizuoti ir koordinuoti projektą, sutelkiant Europos bendrijos mokslinių tyrimų ir taikomąją veiklą. Projektavimo etapas jau yra vykdomas, 2007 m. bus pateiktas jo metu parengtas oro eismo valdymo Europoje modernizavimo planas. Tame plane bus nurodyti pagrindiniai praktiniai duomenys, reikalingi bendros įmonės tikslams nustatyti. Plane bus nustatyti naujos sistemos veiksmingumo poreikiai iki 2020 metų bei vėlesniam laikotarpiui ir sprendimai darniai bei visiškai sąveikiai oro eismo valdymo sistemai sukurti. Jame bus pateikta mokslinių tyrimų, taikomosios ir patvirtinimo veiklos organizavimo programa bei išsamus išlaidų, prioritetų, etapų ir įdiegimo planas. Todėl kol nebus parengtas modernizavimo planas, praktinių tikslų ir tikslių rodiklių nustatyti nebus įmanoma. Tačiau specialiuosius tikslus galima nustatyti jau dabar: - Įsteigti bendrą įmonę, sukurti valdymo organus, įdarbinti personalą; - Organizuoti ir koordinuoti projekto įgyvendinimą, laikantis modernizavimo plano; - Organizuoti jos užsakymu atliekamus techninius mokslinių tyrimų darbus ir taikomąją veiklą bei jų patvirtinimą; - Organizuoti viešuosius pirkimus bendroms priemonėms įsigyti; Šiuo metu numatomi rodikliai yra: valdymo struktūros sukūrimas (buveinės įrengimas, administracinės valdybos sukūrimas, darbo tvarkos taisyklių ir finansinių nuostatų patvirtinimas, vykdomojo direktoriaus ir personalo įdarbinimas); veiklos pradžia (darbo programos parengimas, susitarimo su Eurokontrole sudarymas, pareikalavimas iš narių įvykdyti savo finansinius įsipareigojimus); tolimesnių veiksmų įgyvendinimas ir jų įvertinimas (naujų narių pritraukimas, viešųjų konkursų organizavimas, pažangos ataskaitų parengimas, gairės su JAV ). 5.4. Įgyvendinimo metodai (preliminarūs) Toliau pateikti metodą(-us), pasirinktą (-us) priemonei įgyvendinti[36]. ( Centralizuotas valdymas ( tiesioginis Komisijos ( netiesioginis, deleguojant: ( vykdomosioms agentūroms, ( Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. ( nacionalinė viešojo sektoriaus įstaiga(-os), teikianti(-čios) visuomenines paslaugas ( Pasidalijamas arba decentralizuotas valdymas ( kartu su valstybėmis narėmis ( su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (patikslinti) 6. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS 6.1. Stebėjimo sistema. Bendros įmonės įstatų projekte yra numatytos specialiosios vidaus kontrolės nuostatos. 6.2. Įvertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Šio pasiūlymo priede pateikiamoje poveikio analizėje, parengtoje atlikus parengiamąją SESAR projekto ekonominės naudos ir jo valdymo analizę, jau yra pateikiami beveik visi bendros įmonės SESAR įsteigimo ex-ante vertinimui reikalingi duomenys. Tačiau dėl 5 dalyje minėtų priežasčių, pagrindiniai bendros įmonės veiklos tikslams nustatyti reikalingi duomenys bus gauti tik 2007 m. Todėl, kadangi atlikti išsamų ex-ante vertinimą šiuo projekto etapu yra neįmanoma, Komisija savo įvertinimą papildys pasibaigus projektavimo etapui. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Netaikoma 6.2.3. Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas Vidinis bendros įmonės įvertinimas atliekamas parengiant metinę projekto pažangos ataskaitą. Be to, Komisija kas trejus metus įvertina reglamento įgyvendinimą ir pasiektus rezultatus. Tai pat yra numatytas galutinis įvertinimas. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Bendros įmonės įstatuose yra specialios nuostatos dėl kovos su sukčiavimu priemonių. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal jų finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012-2013 | Pareigūnai arba laikinas personalas[39] (06 01 01) | A*/AD | 2 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | B*, C*/AST | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | Personalas, finansuojamas pagal 06 01 02 str.[40] | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 2 | Kitas personalas, finansuojamas pagal 06 01 04/05 str[41]. | = | = | = | = | = | = | IŠ VISO | 4 | 3 | 3 | 3 | 3 | 6 | 8.2.2. Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas. - Parengiamieji darbai bendrai įmonei įsteigti; - Bendradarbiavimas su politiniais, ekonominiais, techniniais ir socialiniais partneriais: - Bendrijos subsidijų administravimas. 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių pareigybių skaičių). ( Šiuo metu projekto valdymui skirtos 2 pareigybės gali būti pakeistos arba joms skirtas laikas pratęstas. ( Pareigybės, preliminariai skirtos n metų MPS/PBP vykdyti. ( 1 pareigybė , kurios turi būti paprašyta kitos MPS/PBP procedūros metu ( 1 pareigybė , kuri bus perskirstyta, naudojant atitinkamos tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Pareigybės, reikalingos n metams, tačiau nenumatytos tų metų MPS/PBP. 8.2.4. Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (06 01 04/05 –Administracinio valdymo išlaidos) Netaikoma mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | 1. Techninė ir administracinė pagalba (įskaitant atitinkamas išlaidas personalui) | = | = | = | = | = | = | = | Vykdomosios agentūros[42] | Kita techninė ir administracinė pagalba | = | = | = | = | = | = | = | - intra muros | - extra muros | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8.2.5. Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2007 metai | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinas personalas (06 01 01) | 0,324 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,216 | 0,432 | Personalas, finansuojamas pagal 06 01 02 str. | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,065 | 0,130 | Iš viso žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTOMS į orientacinę sumą) | 0,389 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,281 | 0,562 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Jei tinka, remtis 8.2.1 punktu Standartinės išlaidos 108 000 EUR/ pareigūnui per metus Apskaičiuota – Personalas, finansuojamas pagal 06 01 02 str. Jei tinka, remtis 8.2.1 punktu Išlaidos deleguotajam nacionaliniam ekspertui : Dienpinigiai 41.000 EUR/per metus Kelionės 4.000 EUR/per metus Administracinės išlaidos 19.985 EUR/per metus Iš viso 64.985 EUR/per metus = 65 000 EUR/per metus 8.2.6. Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą mln. EUR (trijų dešimtųjų tikslumu) Metai 2007 | 2008 metai | 2009 metai | 2010 metai | 2011 metai | 2012 metai ir vėliau | IŠ VISO | 06 01 02 11 01 – Misijos ** | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | 06 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | 06 01 02 11 03 – Komitetai[43] | 06 01 02 11 04 – Studijos ir konsultacijos | 06 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | 2. Iš viso kitų administracinių išlaidų (06 01 02 11) | 3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) preliminari 06.010503 - 06.010404***suma | 0,200 | 0,600 | 0,800 | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms, (NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą) | 0,200 | 0,600 | 0,800 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą Privalomosios išlaidos ** Paskirtojo Komisijos personalo misijos priklausys nuo galutinės bendros įmonės buveinės vietos. *** 2 tarpiniai ir 1 galutinis įvertinimas Žmogiškųjų išteklių ir administraciniai poreikiai bus finansuojami iš administruojančio generalinio direktorato metinių asignavimo lėšų. [1] Eurokontrolės prognozės. [2] SESAR minimas įvairiuose Komisijos numatytuose Lisabonos strategijos įgyvendinimo veiksmuose. [3] 1994 m. spalio 24 d. (94/C 309/02), 1995 m. lapkričio 17 d. (95/C 317/01) ir 1999 m. liepos 19 d. (1999/C 222/01) Tarybos rezoliucijos. 1996 m. liepos 23 d. Parlamento ir Tarybos sprendimas 1692/96/EB. 2004 m. liepos 7 d. Komisijos pasiūlymas COM(2004)475 final. [4] Reglamentas (EB) Nr. 549/2004, nustatantis bendro Europos dangaus sukūrimo pagrindą. Reglamentas (EB) Nr. 550/2004 dėl oro navigacijos paslaugų teikimo bendrame Europos danguje. Reglamentas (EB) Nr. 551/2004 dėl bendro Europos dangaus oro erdvės organizavimo ir naudojimo. Reglamentas (EB) Nr. 552/2004 dėl Europos oro eismo valdymo tinklo sąveikos. [5] Tai kelia saugumo problemų, susijusių su radijo dažnių apkrova ir nesusipratimais, kuriuos gali sukelti vieno žmogaus žodžiai, o kito veiksmai. [6] 2000 m. – Paryžiaus Roissy oro uostas, 2001 m. – Milano Linate oro uostas, 2002 m. – Überlingen oro uostas. Be to, per metus įvyksta maždaug 9 avarijos, kurių netiesioginė priežastis yra oro eismo valdymas. [7] Geriausias pavyzdys yra aviacijos ryšių tinklas, kuris buvo sukurtas ir standartizuotas pagal pasenusį modelį prieš pradedant naudoti interneto technologijas, ir kuris šiandien vis dar netaikomas. [8] Eurokontrolės duomenys. [9] Todėl Komisija neseniai priėmė Komunikatą dėl aviacijos poveikio klimato kaitai mažinimo (KOM(2005)459 galutinis). [10] Ypač įgyvendinant skrydžių valdymo strategiją ATM2000+. [11] Todėl Komisija informuos oreivystės mokslinių tyrimų patariamąją tarybą (ACARE) apie bendros įmonės programas. [12] Jei bus padarytas dalinis Bendrijos finansavimo metinės sumos pakeitimas, jis turės būti patvirtintas atitinkamų metų biudžeto procedūros svarstymo metu, minėta suma negalės viršyti bendros svarbos projektams, priimant sprendimus dėl pasiūlymo KOM (2004) 475 galutinis, nustatytos finansavimo ribos. [13] OL L 96, 2004 3 31, p. 9. [14] OL C [...], [...], p. [...]. [15] OL C [...], [...], p. [...]. [16] OL C [...], [...], p. [...]. [17] OL L 96, 2004 3 31, p. 1. [18] OL L 96, 2004 3 31, p. 10. [19] OL L 96, 2004 3 31, p. 20. [20] OL L 96, 2004 3 31, p. 26. [21] 9440/05 RECH 120 COMPET 111 [22] OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35). [23] OL L 76, 1992 3 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2000/106/EB (OL L 359, 2004 12 4, p. 30). [24] OL L 228, 1996 9 9 , p.1. Sprendimas su daliniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr.884/2004/EB (OL L 167, 2004 4 30, p.1). [25] OL L 124, 2003 5 20, p. 36. [26] OL L 145, 2001 5 31, p.43. [27] OL L 136, 1999 5 31, p. 1. [28] OL L 136, 1999 5 31, p. 15. [29] OL L 101, 2001 4 11, p. 1. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu 2005/571/EB (OL L 193, 2005 7 23, p. 31). [30] Diferencijuoti asignavimai [31] Išlaidos, nepriklausančios 06 antraštinės dalies 06 01 skyriui. [32] Išlaidos pagal 06 antraštinės dalies 06 01 04 straipsnį. [33] Išlaidos pagal 06 01 skyrių, nepriskiriamos 06 01 04 ir 06 01 05 straipsniams. [34] Žr. tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [35] Jei būtina, t. y. jei veikla vykdoma ilgiau nei 6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių. [36] Jei nurodomas daugiau nei vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto atitinkamų komentarų skiltyje. [37] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje [38] Kaip apibūdinta 5.3 skirsnyje [39] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [40] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [41] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [42] Prie atitinkamos(-ų) vykdomosios(-ų) agentūros(-ų) reikėtų pateikti nuorodą į konkrečią teisinę galią turinčią finansinę pažymą. [43] Nurodyti komiteto tipą ir kuriai grupei jis priklauso.