Tebevyksta procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad teisminės institucijos galėtų savarankiškai valdyti išteklius. 2014 m. buvo pradėtas įgyvendinti procesas, kuriuo siekiama užtikrinti, kad teisminės institucijos galėtų savarankiškai valdyti išteklius. Šis procesas yra sustojęs iš dalies dėl to, kad nėra patikimos darbo krūvio vertinimo priemonės, o ji būtina, kad būtų galima teismams optimaliai paskirstyti išteklius. Suinteresuotieji subjektai pabrėžia, kad svarbu užbaigti išteklių valdymo perdavimo pačioms teisminėms institucijoms procesą. Tai, kad išteklių nepakanka, taip pat kelia sunkumų teisingumo sistemai, kaip pabrėžta bendrame trijų aukščiausiųjų teismų memorandume. Be to, neseniai priimtame sprendime valstybei priekaištaujama, kad teisminėms institucijoms ji neskiria tiek žmoniškųjų išteklių, kiek nustatyta įstatyme. Kaip pažymėjo Europos teisėjų konsultacinė taryba, žmogiškųjų išteklių trūkumas taip pat gali turėti neigiamą poveikį teisingumo sistemos veiksmingumui. Aukštosios teisingumo tarybos įgyvendinama iniciatyva, kuria siekiama karjerą teisminėse institucijose padaryti patrauklesne, galėtų iš tikrųjų padėti padidinti kandidatų į teisėjus skaičių.

Teismų nepriklausomumas vertinamas geriau nei vidutiniškai, ir toliau dedamos pastangos dar labiau skatinti nepriklausomumą. Teismų ir teisėjų nepriklausomumas plačiosios visuomenės (63 proc. mano, kad teismai yra „pakankamai arba visiškai nepriklausomi“) ir įmonių (59 proc. mano, kad teismai yra „pakankamai arba visiškai nepriklausomi“) vertinamas geriau už ES vidurkį. Neseniai įvykdyta reforma teismų nepriklausomumas dar labiau padidintas, nes pagerinta pakaitinių teisėjų atrankos proceso kokybė ir profesinio sąžiningumo sistema. Teismų sistema tokia, kad, siekiant užtikrinti visą teisėjų sudėtį, yra galimybė nominuoti pakaitinius teisėjus. Jų skyrimo sąlygos buvo pataisytos po to, kai Europos Taryba išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl pakaitinių teisėjų skyrimo procedūros bei profesinio sąžiningumo sistemos ir galimų padarinių teisingumo sistemos įvaizdžiui bei profesiniam sąžiningumui. Anksčiau buvo reikalaujama tik to, kad pakaitiniai teisėjai atitiktų su išsilavinimu ir patirtimi susijusias sąlygas, tačiau 2019 m. kovo mėn. įstatymu nustatytas reikalavimas, kad kandidatai taip pat privalo išlaikyti egzaminą, kad galėtų tapti pakaitiniais teisėjais. Be to, įstatymu nustatytas privalomas pakaitinių teisėjų mokymas, įskaitant etikos temą, ir panaikinta galimybė skirti pakaitinius prokurorus. Matyti, kad įstatymu iš esmės išsklaidytas susirūpinimas dėl pakaitinių teisėjų, įskaitant tai, kad atrankos procedūra tapo objektyvesnė, buvo sustiprinta taikoma profesinio sąžiningumo sistema. Papildomai įstatymu sustiprinti Aukštosios teisingumo tarybos tyrimo įgaliojimai. Ši taryba atlieka aktyvų vaidmenį, pavyzdžiui, 2020 m. rugsėjo 3 d. pradėdama specialų tyrimą, susijusį su (tebevykstančiu) teisminiu tyrimu dėl Slovakijos piliečio Jozefo Chovaneco mirties aplinkybių 2018 m. vasario mėn. Šarlerua oro uoste policijos intervencijos metu. Įstatymu nustatyta, kad Aukštoji taryba iš teisminių institucijų gali gauti bet kurį dokumentą ir informaciją, kurie jos manymu yra būtini jos užduotims (įskaitant teismų auditą) vykdyti.

Interesų konfliktai reglamentuojami įvairiais teisės aktais, kiekviename jų nustatyti konkretūs mechanizmai, skirti jų srities veiksmams. Pavyzdžiui, 1937 m. spalio 2 d. Karališkasis dekretas taikomas valstybės tarnautojų statusui, kad valstybės tarnautojai nepatektų į aplinkybes, susijusias su interesų konfliktu, o 2016 m. birželio 17 d. įstatymu reglamentuojamos viešosios rinkos. Nors parlamento nariams taikomos nuostatos dėl interesų konfliktų yra įtrauktos į deontologijos kodeksus, nėra aiškių taisyklių, kuriomis būtų reglamentuojamas strateginių įstaigų darbuotojų darbas. Nėra strateginių įstaigų darbuotojų profesinio sąžiningumo tikrinimo procedūrų, taip pat nėra priemonių, kurios padėtų išvengti galimų interesų konfliktų, kylančių dėl jų veiklos, išskyrus tai, kam jau taikomas Valstybės tarnautojų elgesio kodeksas. Be to, neskaidri strateginių įstaigų sudėtis ir darbuotojų atlyginimas, apie darbuotojų skyrimą neskelbiama viešai. Šiuo atžvilgiu GRECO rekomendavo, kad būtų parengtos taisyklės, kuriomis būtų nustatytos sąlygos, taikomos strateginių įstaigų darbuotojų tiesioginiam samdymui ir darbui, atsižvelgiant į riziką, susijusią su profesiniu sąžiningumu ir interesų konfliktais. Be to, internete reikia skelbti strateginių įstaigų visų darbuotojų vardus, pavardes ir pareigas. Taip pat buvo pabrėžta galima nauda, jeigu asmenims, einantiems aukščiausias vykdomąsias pareigas, būtų taikomas ad hoc pranešimo, kilus jų privačių interesų ir jų oficialių pareigų konfliktui, reikalavimas.

Aukštosios teisingumo tarybos pirmininkė Vanessa de Francquen (2020 m.), Raštas Atstovų Rūmų pirmininkui dėl įstatymo, kuriuo, kovojant su koronaviruso plitimu, nustatomos įvairios teisingumo srities nuostatos.

Belgijos Federalinė Vyriausybė (2020), Belgijos atsakymai, pateikti rengiant 2020 m. valstybės principo taikymo ataskaitą.

CEPEJ (2018), Evaluation of the judicial systems (2016-2018 cycle): Belgium.

CIVICUS, Monitor tracking civic space: Belgium, https://monitor.civicus.org/country/belgium/ .

EBPO (2018), Phase 3 evaluation of Belgium: additional written report.

EBPO (2019), Better Regulation practices across the European Union.

Europos Komisija (2020), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Taryba, CCJE-BU (2020), Report on the independence and impartiality of the judiciary in the Member States of the Council of Europe (2019 edition).

Europos Taryba, Ministrų Komitetas (2000), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2000)19 dėl prokuratūros vaidmens baudžiamosios teisenos sistemoje.

Flandrijos žiniasklaidos reguliavimo institucija (2019), Flandrijos ataskaita dėl žiniasklaidos koncentracijos, https://www.vlaamseregulatormedia.be/en/documents .

Flandrijos žurnalistų asociacija, Karštoji pranešimų apie fizinę arba žodinę agresiją prieš žurnalistus linija, https://journalist.be/2019/03/vvj-richt-meldpunt-in-voor-agressie-tegen-journalisten .

GRECO (2019), Fifth Evaluation Round – Evaluation Report on Belgium on preventing corruption and promoting integrity in central Governments (top executive functions) and law enforcement agencies.

GRECO (2019), Fourth Evaluation Round – Second Interim Compliance Report on Belgium on corruption prevention in respect of members of Parliament, judges and prosecutors.

Jungtinių Tautų narkotikų kontrolės ir nusikalstamumo prevencijos biuras (2016), Country review report of Belgium: review by Mexico and the Netherlands of the implementation by Belgium of articles 15-42 of chapter III. “Criminalization and law enforcement” and articles 44-50 of chapter IV. “International cooperation” of the United Nations Convention against Corruption for the review cycle 2010-2015.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Eurobarometer: perceived independence of the national justice system in the EU among the general public.

Komunikacijos generalinis direktoratas (2020), Special Eurobarometer 502: corruption.

Konstitucinis Teismas, Kasacinis teismas ir Valstybės Taryba (2019), Bendras Konstitucinio Teismo, Kasacinio teismo ir Valstybės Tarybos memorandumas, http://www.raadvanstate.be//?action=doc&doc=1095 .

Ministrų Taryba (2006), Note on policy for federal preventive integrity.

Prancūzų ir vokiečių kalbomis kalbančių advokatų asociacija ir kitos teisininkų ir teisėjų asociacijos (2020), Tikiu teisine valstybe!.

Prancūzų kalba bylas nagrinėjantis Briuselio pirmosios instancijos teismas, 2020 m. kovo 13 d. sprendimas.