Su įvairiais partneriais ES siekia sudaryti dvišalius ir regioninius susitarimus, apimančius privalomas taisykles ir įsipareigojimus dėl užsienio investicijų, visų pirma tiesioginių užsienio investicijų. Šiais susitarimais visų pirma užtikrinama, kad ES investuotojai galėtų pasinaudoti aiškesne teisine sistema ir turėtų daugiau galimybių patekti į užsienio rinkas. Be to, Komisija siekia įtraukti nuostatas, kuriomis būtų saugoma intelektinė nuosavybė, didinamas skaidrumas ir mažinamas prekybą iškreipiantis subsidijavimas, taip pat drausminamos valstybės valdomos įmonės. Svarbiausi laimėjimai užtikrinant atviresnę, sąžiningesnę, taisyklėmis pagristą prekybos ir investicijų aplinką pristatyti Komisijos komunikate „Šiuolaikinė prekybos politika globalizacijai suvaldyti“ („A Modern Trade Policy to Harness Globalisation“) ir ES prekybos strategijos „Prekyba visiems“ įgyvendinimo ataskaitoje, kurie buvo priimti kartu su šiuo komunikatu.

Visų pirma, esminė pareiga yra užtikrinti, kad visi užsienio investuotojai ES laikytųsi galiojančių ES ir nacionalinių teisės aktų. Tai apima ir ES konkurencijos taisykles, apimančias susijungimų ir įsigijimų kontrolę. Kai siūlomai investicijai, nepriklausomai nuo jos šaltinio ar kilmės, taikomas ES susijungimų reglamentas , ji negali būti vykdoma be išankstinės Europos Komisijos peržiūros ir pritarimo. Šios procedūros tikslas – išvengti koncentracijos, kuri akivaizdžiai trukdytų veiksmingai konkurencijai vidaus rinkoje. Vertinant koncentracijos, apie kurią pranešta, suderinamumą pagal ES Susijungimų reglamentą dėmesys sutelkiamas tik į konkurenciją ir neatsižvelgiama į saugumo ar viešosios tvarkos problemas.

Kitos susijusios taisyklės yra įtvirtintos ES teisės aktuose, kuriais sprendžiami ypatingos svarbos infrastruktūrų ir pagrindinių paslaugų saugumo klausimai. Tam tikrais atvejais šiomis taisyklėmis sprendžiamas užsienio subjektų nuosavybės poveikio klausimas. Galima paminėti tokius pavyzdžius:

·Tam tikras turtas buvo nurodytas kaip ypatingos svarbos Europai: „Galileo“, „Copernicus“, „Eurokontrolė“, Europos elektros ir dujų perdavimo tinklai . Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas šių infrastruktūrų saugumui, vientisumui ir valdymui, taip pat poreikiui užtikrinti jų nuolatinį veikimą. Be to, ES kibernetinio saugumo teisės aktuose išvardyti svarbiausių paslaugų sektoriai, kurių veiklos vykdytojai privalo būti ginami nuo kibernetinių išpuolių.

·Kai kuriais ES teisės aktais tiesiogiai sprendžiamas valdančių užsienio subjektų poveikio klausimas. Labai konkrečiais atvejais jau yra priimti teisės aktai dėl tam tikro Europos turto užsienio kontrolės, visų pirma teisės aktai, kuriais ES nustato veiklos leidimų suteikimo kriterijus remdamasi, be kita ko, valdytojo nacionaline tapatybe. Pavyzdžiui, oro transporto bendrovė negali gauti veiklos licencijos ES, jei 50 proc. ar daugiau jos akcijų priklauso asmenims ne iš ES, nebent būtų sudarytas susitarimas su jų buveinės šalimi. Panašiai, pagal ES energetikos taisykles trečiosios šalies kontroliuojamas dujų arba elektros perdavimo sistemos operatorius negali vykdyti veiklos ES, nebent sertifikavimo proceso metu jis įrodo, kad nesukels pavojaus energijos tiekimo saugumui valstybėje narėje, kurioje jis vykdys veiklą, arba Sąjungoje. Kitas pavyzdys yra ES taisyklės dėl leidimų žvalgyti, tirti ir išgauti angliavandenilius išdavimo ir naudojimosi jais sąlygų, kuriomis numatyta, kad valstybės narės nacionalinio saugumo sumetimais gali atsisakyti leisti subjektui, kurį faktiškai kontroliuoja trečiosios šalys arba trečiosios šalies piliečiai, imtis šios veiklos ir ją vykdyti.

·Komisijos 2014 m. Europos energetinio saugumo strategijoje numatyta pradėti platesnes diskusijas dėl energetikos sektoriaus strateginių infrastruktūrų kontrolės, kurią vykdo ne ES subjektai, visų pirma valstybės valdomos įmonės, nacionaliniai bankai arba nepriklausomi fondai iš pagrindinių šalių tiekėjų, kurios siekia įsiskverbti į ES rinką, ir kai egzistuoja rizika, kad jie trukdys tiekimo diversifikavimui ir ES tinklo bei infrastruktūros plėtrai. Pirmiausia Komisija pateikė svarstyti pasiūlymus dėl dujų ir elektros tiekimo saugumo, pagal kuriuos būtų reikalaujama, kad valstybės narės įvertintų riziką, kuri kiltų, jei dujų ir elektros infrastruktūros būtų kontroliuojamos ar įsigyjamos užsienio subjektų, ir parengtų priemones, kurias jos laiko būtinomis ir kurias turi peržiūrėti Komisija ir (arba) ekspertų grupė.

Vis dėlto, nepaisant šių sektorių iniciatyvų, išsamios ES lygio teisinės sistemos, skirtos mažinti saugumui ir viešajai tvarkai gresiančią riziką, kurią gali kelti tam tikros tiesioginės užsienio investicijos iš trečiųjų šalių, kol kas nėra.

6.ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais sistemos kūrimas ES

5.0.Poreikis imtis veiksmų

Komisija, atsižvelgdama į teisėtus kiekvienos valstybės narės interesus, skirtingas situacijas ir nacionalines aplinkybes, visiškai pripažįsta jų poreikį išlaikyti tam tikrą lankstumą tikrinant tiesiogines užsienio investicijas. Be to, tiesioginių užsienio investicijų europinis pobūdis yra akivaizdus, todėl jos priskirtos bendrai ES prekybos politikai. Vidaus rinkoje ES įmonės vis dažniau pasinaudoja steigimosi laisve ir laisve teikti paslaugas, taip pat laisvu prekių ir kapitalo judėjimu, plėtodamos savo veiklą ir tiekimo grandines per kelias valstybes nares, užuot vykdžiusios veiklą tik vienoje. Trečiųjų šalių investuotojai taip pat nori pasinaudoti vidaus rinkos teikiama nauda, todėl investuoja į ES įmones – taip jie gerokai sutaupo dėl masto ekonomijos ir patenka į vidaus rinką. Be to, tiesioginė užsienio investicija vienoje valstybėje narėje gali turėti įtakos kitos valstybės narės arba visos ES saugumui ar viešajai tvarkai. Toks tarpvalstybinis poveikis ne visada gali būti visapusiškai apsvarstytas ir įvertintas taikant nacionalinius mechanizmus. Be to, būtina užtikrinti sistemą, kuria būtų apsaugotas turtas, pasižymintis savo svarba europiniu mastu dėl sąsajų su Sąjungos svarbos programomis ar projektais, pavyzdžiui, Europos pasaulinės palydovinės navigacijos sistema („Galileo“).

Komisijos nuomone, glaudesnis valstybių narių bendradarbiavimas ir geresnis koordinavimas yra būtinas, kad būtų galima reaguoti į kintančią investicinę aplinką ir stiprinti sinergijas tarp atitinkamų ES ir valstybių narių prerogatyvų. Todėl Komisija siūlo imtis tolesnių priemonių dėl tokių trečiųjų šalių investicijų, kurios galėtų kelti grėsmę saugumui ir viešajai tvarkai.

Todėl reikėtų pasiekti šiuos konkrečius tikslus:

•sukurti nuoseklią tiesioginių užsienio investicijų į ES tikrinimo saugumo ar viešosios tvarkos sumetimais sistemą, nepažeidžiant valstybių narių nacionalinių prerogatyvų;

•skatinti glaudų ir sistemingą valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą bei bendradarbiavimą su Komisija tikrinant kai kurias tiesiogines užsienio investicijas, kai šios kelia saugumo ar viešosios tvarkos problemų, įskaitant sustiprintą keitimąsi informacija;

•didinti tiesioginių užsienio investicijų, kurios gali turėti įtakos saugumui arba viešajai tvarkai, skaidrumą;

•veiksmingai nagrinėti atvejus, kai tiesioginės užsienio investicijos kelia saugumo arba viešosios tvarkos problemų, susijusių su Sąjungos svarbos projektais ar programomis;

•užkirsti kelią bandymams išvengti nacionalinių tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizmų.

Šie veiksmai bus įgyvendinami visapusiškai laikantis įsipareigojimų pagal ES sutartis ir tarptautinius susitarimus, taip pat susitarimus, prie kurių prisijungusi ES ir jos valstybės narės. Jeigu ES arba valstybės narės yra prisiėmusios tarptautinius įsipareigojimus dėl investicijų, jų veiksmų aprėptį jau nustato atitinkamos išimtys dėl saugumo ir viešosios tvarkos.