Specialioji ataskaita Nr. 10/2010 „Specialios priemonės, skirtos atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų žemės ūkiui“





ŽODYNĖLIS AR : Europos Sąjungos atokiausi regionai BRO : Bendras rinkos organizavimas DG AGRI : Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas EŽŪGF : Europos žemės ūkio garantijų fondas EŽŪFKP : Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai GIS : Geografinė informacinė sistema IAKS : Integruota administravimo ir kontrolės sistema POSEICAN : Specialių priemonių tam tikriems Kanarų salų žemės ūkio produktams programa POSEIDOM : Specialių priemonių tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentų žemės ūkio produktams programa POSEI : Specialių priemonių tolimiems ir izoliuotiems regionams programa POSEIMA : Specialių priemonių tam tikriems Azorų ir Madeiros salų žemės ūkio produktams programa PUD : Prancūzijos užjūrio departamentai PVPR : Priemonės vietos žemės ūkio produktams remti STT : Speciali tiekimo tvarka ŽŪN : Žemės ūkio naudmenos SANTRAUKA I. 1989 –1993 m. Taryba priėmė specialias priemones, skirtas Europos Sąjungos atokiausių regionų (Prancūzijos užjūrio departamentų, Kanarų, Azorų ir Madeiros salų) ir Graikijai priklausančių mažųjų Egėjo jūros salų žemės ūkiui, siekdama reaguoti į ypatingą šių regionų padėtį. II. Pagal atokiausių regionų ir Egėjo jūros salų programas taikomos dvi skirtingos priemonės, siekiant patenkinti konkrečius šių regionų poreikius. Speciali tiekimo tvarka (STT) – tai papildomų sąnaudų, patirtų dėl to, kad atitinkami regionai yra izoliuoti ir atokūs, kompensavimo sistema. Priemonės vietos žemės ūkio produktams remti (PVPR) – tai priemonės, kuriomis siekiama plėsti vietos žemės ūkio produkcijos apimtis ir žemės ūkio produktų tiekimą. III. 2006 m. atlikta specialių priemonių reforma. Komisija padarė išvadą, kad sistema administruojama per daug nelanksčiai, todėl ribojamos galimybės įgyvendinti Europos Sąjungos veiksmus, kad norimu laiku būtų patenkinti atokiausių regionų poreikiai, atsižvelgiant į konkrečias jų problemas. Taigi pagal naująjį metodą pirmenybė buvo teikiama tam, kad priimant sprendimus daugiau dalyvautų regionai, sprendimai būtų priimami decentralizuotai ir lanksčiai pagal programas, valstybių narių pateiktas tvirtinti Komisijai. IV. Atsižvelgiant į šios reformos tikslus Audito Rūmų auditu siekta atsakyti į šiuos klausimus: a) Ar valstybių narių parengtos ir Komisijos patvirtintos paramos programos sudarytos taip, kad veiksmingai būtų patenkinti konkretūs poreikiai? b) Ar valstybių narių po 2006 m. reformos parengtos priemonės įgyvendintos veiksmingai? c) Ar valstybių narių parengtos ir Komisijos patvirtintos paramos programos veiksmingai stebimos? V. Apskritai Audito Rūmai konstatavo, kad specialios priemonės yra veiksmingos ir labai svarbios atitinkamų regionų žemės ūkiui. Tačiau Audito Rūmai nustatė tam tikrų trūkumų, susijusių su sistemos administravimu, todėl dar reikia atlikti galimus specialių priemonių patobulinimus. VI. Rengiant ir tvirtinant programas (šis etapas truko tik šešis mėnesius) Komisija pasirinko tikrinti programų atitiktį ir nuoseklumą, o ne vykdyti jai priskiriamą administravimo pareigą ir aktyviai padėti kurti programas, kad jos būtų veiksmingos. Ši pastaba pateikiama taip pat ir dėl kitų metų programų keitimo procedūros. VII. Tikrindami programų vykdymą Audito Rūmai nustatė priemones arba veiksmus, kurie dėl savo sudėties geriausiu atveju gali būti nelabai veiksmingi. Be to, esamos atitinkamų valstybių narių kontrolės sistemos ne visuomet pritaikytos įvairioms specialioms priemonėms. VIII. Komisija nepakankamai reguliariai stebi, ar specialios priemonės veiksmingos. Iš esmės ji šias priemones tik vertina kas penkerius metus. Įgyvendinimo ataskaitos, kurias kasmet teikia valstybės narės, per mažai suderintos, kad Komisija jomis naudotųsi kaip informacine administravimo sistema. ĮVADAS SPECIALIŲ PRIEMONIŲ APRAŠYMAS 1. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 349 straipsnyje nustatyta, kad "atsižvelgdama į Gvadelupos, Prancūzijos Gvianos, Martinikos, Reuniono, Sen Bartelemi, Sen Marteno, Azorų, Maderos ir Kanarų salų socialinės ir ekonominės struktūros padėtį, kurią sunkina jų atokumas, izoliuotumas, mažumas, sunkios topografinės ir klimato sąlygos, ekonominis priklausomumas nuo keleto produktų, o šių veiksnių pastovumas ir derinys labai riboja šių regionų plėtrą, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu, nustato konkrečias priemones, kuriomis siekiama būtent šiems regionams nustatyti Sutarčių, taip pat bendrų politikos krypčių taikymo sąlygas". 2. Remdamasi šia nuostata Komisija parengė atokiausiems regionams skirtą strategiją [1], kurios trys tikslai: a) mažinti su pasiekiamumu susijusius sunkumus; b) didinti konkurencingumą; c) didinti regionų integraciją. Siekiant šių tikslų pagrindinės priemonės yra struktūriniai fondai ir du žemės ūkio fondai (Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF) ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai (EŽŪFKP), taip pat speciali atokiausiems regionams skirta žemės ūkio programa, pavadinta "Specialių priemonių tolimiems ir izoliuotiems regionams programa (POSEI)". 3. 1989 m. Taryba priėmė "Specialių priemonių tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentų žemės ūkio produktams programą (POSEIDOM) [2]". 1991 m. birželio mėn. priimtos dvi panašios programos: POSEIMA (Azorų ir Madeiros saloms) [3] ir POSEICAN (Kanarų saloms) [4]. 4. Graikijai panašios programos parengtos 1993 m. [5] Kadangi mažosios Egėjo jūros salos Sutartyje nepripažįstamos atokiausiais regionais, teisiškai ši sistema nagrinėjama atskirai nuo POSEI programos, bet jai taikomos tokios pat biudžeto eilutės. Ir POSEI programos, ir mažųjų salų programų veiksmų metodų struktūra tokia pati, ir abi sistemas administruoja tas pats Komisijos skyrius. Todėl abi sistemos šioje ataskaitoje nagrinėjamos kartu ir toliau vadinamos "specialiomis priemonėmis". +++++ TIFF +++++ SPECIALIŲ PRIEMONIŲ REFORMA 5. 2006 m. atlikta POSEI programos sistemos ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų specialių priemonių reforma [6]. Komisija padarė išvadą, kad sistema administruojama per daug nelanksčiai, todėl ribojamos galimybės įgyvendinti Europos Sąjungos veiksmus, kad norimu laiku būtų patenkinti atokiausių regionų poreikiai, atsižvelgiant į konkrečias jų problemas. Taigi atlikus šią reformą Komisija priemonių nebeadministruoja mikrolygmeniu, bet priimant sprendimus daugiau dalyvauja regionai, sprendimai priimami decentralizuotai ir lanksčiai pagal programas, valstybių narių pateiktas tvirtinti Komisijai (reformos priežastys ir tikslai nurodyti 1 langelyje). 1 LANGELIS PASIŪLYMO DĖL TARYBOS REGLAMENTO DĖL EUROPOS SĄJUNGOS ATOKIAUSIŲ REGIONŲ TAM TIKRŲ ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ AIŠKINAMOJO MEMORANDUMO IŠTRAUKA "Kita vertus, šių režimų administravimas nėra nepriekaištingai sutvarkytas; dvi režimo POSEI [7] dalys (specifinis tiekimo režimas ir parama AR vietos gamybai) pasižymi savo administravimo griežtumu. Komisija turi priiminėti teisės aktus, kad balansai atitiktų tiekimo poreikius, kaskart, nors ir nežymiai, keičiantis tiektinų produktų kiekiams. Paramos vietinei gamybai režimas yra suskaidytas į 56 (mikro-)priemones, nustatytas Tarybos reglamentais. Nepasitelkus tarpinstitucinio įstatymų leidybos proceso, šių priemonių pritaikyti neįmanoma, o tai trukdo greitai atlikti Europos Sąjungos veiksmus ir kiek įmanoma labiau suderinti juos su išskirtine AR padėtimi, nesvarbu, kad atitinkamos sumos yra nedidelės. Todėl siūloma pakeisti pačią paramos šiems regionams esmę, skatinant dalyvauti sprendimų priėmime ir greitai pritaikant priemones prie šių regionų išskirtinumo." SPECIALIŲ PRIEMONIŲ POBŪDIS IR TIKSLAI 6. Pagal atokiausių regionų ir Egėjo jūros salų programas taikomos dvi skirtingos priemonės, siekiant patenkinti konkrečius šių regionų poreikius: a) speciali tiekimo tvarka (STT) – tai papildomų sąnaudų, patirtų dėl to, kad atitinkami regionai yra izoliuoti ir atokūs, kompensavimo sistema. Ji taikoma neapmuitinant iš trečiųjų šalių importuojamų produktų arba teikiant pagalbą, skirtą Europos Sąjungos kilmės produktams tiekti, kai galutiniams naudotojams nustatomos lygiavertės sąlygos; b) priemonės vietos žemės ūkio produktams remti (PVPR) – tai priemonės, kuriomis siekiama plėsti vietos žemės ūkio produkcijos apimtis ir žemės ūkio produktų tiekimą. PVPR taikomos daugeliui produktų ir priemonių, susijusių su gamyba, pardavimu ar perdirbimu. Jos apima daug priemonių, pavyzdžiui, pagalbą už plotą, išmokas už gyvulius, išmokas gamintojų organizacijoms, pagalbą už vieną toną arba rinkodaros tyrimų finansavimą ir pan. Nors visos šios priemonės padeda siekti bendro tikslo – didinti vietos žemės ūkio produkcijos apimtis ir gamintojų konkurencingumą, pažymėtina, kad programose nustatyti atskiri kiekvienos priemonės tikslai gali labai skirtis. Įvairiose programose nurodytų priemonių ir veiksmų pavyzdžiai pateikiami 2 langelyje. +++++ TIFF +++++ 2 LANGELIS ĮVAIRIOSE PROGRAMOSE NURODYTŲ PRIEMONIŲ IR VEIKSMŲ PAVYZDŽIAI Aptariant šiuos veiksmus ir priemones, kurie buvo pasirinkti Audito Rūmų auditui atlikti, pastebimas programų įvairumas: Prancūzija (PUD) Pagalba bananų augintojams. Cukranendrių, cukraus ir romo sektorius (vykdomi šie veiksmai: teikiama vienodo dydžio pagalba už PUD cukraus pramonės pritaikymą prie BRO ir cukranendrėms vežti skirta pagalba). Gyvulininkystės organizavimas (pavyzdžiui, vykdomi šie veiksmai: teikiama konkreti galvijienos perdirbimo pagalba arba konkreti vietos kiaulienos rinkos valdymo pagalba). Ispanija (Kanarų salos) Pagalba galvijienos, avienos ir ožkienos sektoriams, mokant tiesiogines išmokas augintojams. Pagalba bananų augintojams. Portugalija (Azorų salos) Pagalba gyvulininkystei (vykdomi šie veiksmai: teikiama tiesioginė pagalba galvijininkystei arba pagalba gyvulininkystės produktų inovacijai ir kokybei). Pagalba augalininkystei (vykdomi šie veiksmai: teikiama pagalba tradicinei augalininkystei arba pagalba vaisiams, daržovėms, skinamoms gėlėms ir dekoratyviniams augalams auginti). Graikija (Chijo sala) Pagalba už alyvmedžių giraites. Pagalba sandarinimo medžiagų gamybai. Pagalba medaus gamybai. SPECIALIŲ PRIEMONIŲ BIUDŽETAS 7. 2007 finansiniais metais specialioms priemonėms buvo skirta 332 milijonų eurų dotacija, o 2008 finansiniais metais – 618 milijonų eurų dotacija (be ankstesnių metų priemonėms skirtų dotacijų). Buvo atliktas šių metų auditas. Palyginti su praėjusiais metais, 2008 m. biudžetas padidėjo dėl to, kad lėšų pervesta nuo 2007 m. sausio 1 d., t. y. 2008 finansiniais metais, atlikus bendro bananų rinkos organizavimo reformą. Ši reforma atlikta dėl naujos Bendrijos bananų importo tvarkos ir tarptautinių derybų dėl prekybos. Šios reformos tikslas – pritaikyti sistemą pagal pagrindinius atliktų kitų žemės ūkio sektorių reformų principus, kartu užtikrinant tinkamą Bendrijos bananų augintojų gyvenimo lygį ir atsižvelgiant į regionų, kuriuose auginami bananai, ypatumus. POSEI sistemai skiriama biudžeto dotacija padidinta 278,8 milijono eurų, kad nuo 2007 m. sausio 1 d. į šią programą būtų įtraukta visa Bendrijos pagalba bananų augintojams. Išsami informacija apie biudžeto vykdymą pateikiama I priede. 8. Nustatytos šios didžiausios specialių priemonių biudžeto ribos (milijonais eurų): +++++ TIFF +++++ SPECIALIŲ PRIEMONIŲ ADMINISTRAVIMO IR KONTROLĖS SISTEMA 9. Pagal Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF) biudžetą specialios priemonės įgyvendinamos taikant pasidalijamąjį valdymą. Pagal 2006 m. reformą nustačius, kad priimant sprendimus daugiau dalyvauja regionai ir kad sprendimai priimami decentralizuotai ir lanksčiai, programos rengiamos ir įgyvendinamos taikant metodą "iš apačios į viršų" ("Bottom-up approach"). Tai reiškia, kad atokiausių regionų poreikiai ir priemonės, kuriomis siekiama patenkinti šiuos poreikius, nustatomi tokiu lygmeniu, kurį valstybės narės laiko tinkamiausiu. Valstybės narės atsakingos už programų rengimą, įgyvendinimą ir kontrolę. 10. Komisijos pareiga – teikti pagrindinių reglamentų pasiūlymus ir pasiūlymus dėl Tarybos reglamentų įvairių nuostatų įgyvendinimo taisyklių nustatymo. Komisija tvirtina valstybių narių pateiktas programas bei jų pakeitimus ir stebi jų įgyvendinimą. 11. Siekdamos nustatyti konkrečius atokiausių regionų poreikius valstybės narės turėjo atlikti ekonominę analizę ir įvertinti ankstesnes priemones, nustatyti strateginius ir veiklos tikslus ir parengti priemones, kurias taikant šiuos tikslus galima įgyvendinti. Visi šie duomenys turėjo būti pateikti programose, su kuriomis taip pat turėjo būti pateikti veiklos rodikliai [8]. 12. Programos buvo pateiktos tvirtinti Komisijai. Komisija įvertino programų nuoseklumą, palyginti su kitomis ES politikos sritimis ir veiksmais, ir programų atitiktį Europos Sąjungos teisei. 13. Valstybės narės savo programose nurodė už administravimą ir kontrolę atsakingas valdžios institucijas. Programos įgyvendinamos vadovaujant paskirtoms mokėjimo agentūroms, kurios taip pat įsipareigoja priežiūrą ir kontrolę atlikti tiesiogiai arba dalį šių pareigų ar jas visas pavesti kitoms tarnyboms. 14. Teisės aktų reikalavimai dėl specialių priemonių administravimo ir kontrolės sistemos iš esmės nustatyti vadovaujantis EŽŪGF tiesioginių išmokų integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS). Todėl atliekami visų pagalbos paraiškų administraciniai patikrinimai ir vykdomos 5 % paraiškų imties patikros vietoje. Kai kurių priemonių atveju, kai pagalba yra susieta su produktų tiekimu, siekiant juos perdirbti ar parduoti, numatytos papildomos patikros: svėrimo, transporto, pristatymo ir pan. Taikydamos STT valstybės narės privalo patikrinti, ar su pagalba, suteikta įvedus muitus arba nuo jų atleidus, susijusią naudą iš tikrųjų gavo galutinis naudos gavėjas. 15. Ne vėliau kaip 2009 m. gruodžio 31 d., paskui kas penkerius metus, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turi teikti bendrą ataskaitą, kurioje nurodomas vykdant specialias priemones įgyvendintų veiksmų poveikis ir prireikus pateikiami tinkami pasiūlymai. Šios ataskaitos pateikimas buvo atidėtas. Numatyta, kad Komisijos nariai ją priims 2010 m. rugsėjo mėn. Siekdama parengti šią ataskaitą, Komisija taip pat atsižvelgė į specialių priemonių vertinimą, kurį buvo įgaliojusi parengti pagal 2008 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato įvertinimo programą [9]. Vertinimą atlikusi bendrovė savo ataskaitą pateikė 2009 m. lapkričio mėn. AUDITO APIMTIS IR METODAS 16. Audito tikslas – įvertinti specialių priemonių sudėties veiksmingumą ir tam tikrus jos aspektus po 2006 m. reformos. Daugiausia dėmesio buvo skiriama priemonių ir administravimo procedūrų rengimui siekiant užtikrinti jų veiksmingumą, nes dėl trumpo nuo reformos įgyvendinimo praėjusio laikotarpio labiau buvo galima nustatyti su veiksmingumu susijusias tendencijas, negu atlikti ilgalaikį vertinimą. 17. Šioje ataskaitoje aptariami tokie klausimai: a) Ar valstybių narių parengtos ir Komisijos patvirtintos paramos programos sudarytos taip, kad veiksmingai būtų patenkinti konkretūs poreikiai? b) Ar valstybių narių po 2006 m. reformos parengtos priemonės įgyvendintos veiksmingai? c) Ar valstybių narių parengtos ir Komisijos patvirtintos paramos programos veiksmingai stebimos? 18. Auditas atliktas tikrinant finansinius metus, pasibaigusius po specialių priemonių reformos (2007, 2008 ir 2009 m.). 19. Auditas atliktas keturiose atitinkamose valstybėse narėse (Graikijoje, Ispanijoje, Prancūzijoje ir Portugalijoje). Vietoje tikrinti regionai – tai Chijo sala (Graikija), Kanarų salos (Ispanija), Reunjonas (Prancūzija) ir Azorų salos (Portugalija). Kitų regionų priemonių auditą atliko tik centrinė kiekvienos valstybės narės administracija. 20. Atliekant auditą tikrintas PVPR pasirinkimas atsižvelgiant į šioms priemonėms skiriamo finansavimo dydį ir jų svarbą atitinkamų regionų žemės ūkiui (žr. II priedą). Pirmenybė buvo teikiama PVPR, o ne STT, dėl šių priežasčių: a) 2007 m. PVPR skirta 67 % specialioms priemonėms numatytos sumos, o nuo 2009 m. joms bus skiriama apie 82 % šios sumos; b) STT nustatyta siekiant tiesiogiai kompensuoti nepatogumus, patiriamus dėl atokumo ir izoliuotumo, o PVPR, kad būtų veiksmingos, turi būti rengiamos remiantis išsamia konkrečių poreikių analize. Be to, dėl šių priemonių sudėtingumo, įvairumo ir dėl to, kad nėra specialių bendrų kontrolės taisyklių, gali padidėti su jomis susijusi rizika; c) Taryba, nustatydama viršutinę finansinę 80 % ribą, taikomą PVPR, parodo, kad pirmenybę teikia šios rūšies priemonėms, o ne STT; d) specialiai tiekimo tvarkai taikomas konkretus kontrolės mechanizmas, siekiant užtikrinti jos veiksmingumą. Atliekant auditą šis kontrolės mechanizmas apžvelgtas neišsamiai. 21. Atliekant auditą tikrinta, kaip Komisija ir atitinkamos valstybės narės administruoja ir stebi programas. Audito metu nagrinėtas programų rengimo etapas ir programų administravimo ir stebėsenos sistemų dokumentai. Auditoriai vietoje kalbėjosi su naudos gavėjais ir gamintojų asociacijų atstovais, kad gautų informaciją apie jų dalyvavimą programose, jų patirtį ir gautus rezultatus. Įgyvendintos audito procedūros ir taikyti audito kriterijai išsamiau aiškinami toliau, aptariant kiekvieną audito klausimą. PASTABOS 22. Atokiausių regionų ir mažųjų Egėjo jūros salų patiriami nepatogumai yra nuolatiniai ir taikant specialias priemones jų negalima įveikti, o tik sumažinti. Tai galima įrodyti faktu, kad didelę tam tikrų atokiausiuose regionuose veiklą vykdančių žemės ūkio produktų gamintojų gaunamų pajamų dalį sudaro specialių priemonių pagalba (žr. 3 langelį). Todėl šios ataskaitos tikslas nėra abejoti specialiomis priemonėmis, bet padėti jas geriau taikyti. 3 LANGELIS TAM TIKRŲ ATOKIAUSIUOSE REGIONUOSE VEIKLĄ VYKDANČIŲ ŽEMĖS ŪKIO PRODUKTŲ GAMINTOJŲ APYVARTOS AR PAJAMŲ DALIS, KURIĄ SUDARO SPECIALIŲ PRIEMONIŲ PAGALBA Pavyzdžiui, 2009 m. POSEI pagalba sudaro 38 % vidutinio Reunjono cukranendrių augintojo apyvartos (šaltinis: 2008 m. rugpjūčio mėn. Techninis cukranendrių registracijos žurnalas Nr. 15). Pavyzdžiui, 2007 m. POSEI pagalba sudarė 25 % standartinio Reunjono galvijininkystės ūkio apyvartos (šaltinis: 2007 m. POSEI IV programos priemonės "gyvulininkystės organizavimas" įgyvendinimo Reunjono saloje rezultatai). Pavyzdžiui, 2007 m. specialių priemonių pagalba sudarė 55–70 % Graikijos Chijo salos medaus gamintojų pajamų, gautų iš bitininkystės (šaltinis: Audito Rūmai). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ | | | AR VALSTYBIŲ NARIŲ PARENGTOS IR KOMISIJOS PATVIRTINTOS PARAMOS PROGRAMOS SUDARYTOS TAIP, KAD VEIKSMINGAI BŪTŲ PATENKINTI KONKRETŪS POREIKIAI? 23. Siekiant atsakyti į šį klausimą taikyti audito kriterijai buvo susiję su 2006 m. reformos tikslais, visų pirma "skatinti dalyvavimą sprendimų priėmime ir greitai pritaikyti priemones prie šių regionų išskirtinumo". Šis lankstumas turėtų būti užtikrinamas Komisijai tiesiogiai nebeadministruojant priemonių ir vietoj to programas rengiant valstybėms narėms. Siekdamos nustatyti konkrečius atokiausių regionų poreikius valstybės narės turėjo atlikti ekonominę analizę ir įvertinti ankstesnes priemones, nustatyti strateginius ir veiklos tikslus ir parengti priemones, kurias taikant šiuos tikslus galima įgyvendinti. Visi šie duomenys turėjo būti pateikti programose, su kuriomis taip pat turėjo būti pateikti veiklos rodikliai (žr. 4 langelį). 24. Taigi siekiant atsakyti į šį audito klausimą buvo taikomi tokie kriterijai: a) dalyvavimo metodika; b) visos teisės aktais reikalaujamos programų dalys; c) įvairių dalių nuoseklumas, visų pirma žemės ūkio gamybos padėties analizės, siūlomos strategijos ir planuojamų priemonių nuoseklumas; d) lankstumas, dėl kurio galima greitai pritaikyti priemones. 4 LANGELIS 2006 M. SAUSIO 30 D. TARYBOS REGLAMENTO (EB) NR. 247/2006, NUSTATANČIO SPECIALIAS ŽEMĖS ŪKIO PRIEMONES ATOKIAUSIEMS SĄJUNGOS REGIONAMS, 12 STRAIPSNIS Bendrijos paramos programų turinys Bendrijos paramos programą sudaro: a) kiekybiniais rodikliais apibūdinta esama žemės ūkio gamybos padėtis, atsižvelgiant į turimų įvertinimų rezultatus, kuriuose nurodomi skirtumai, trūkumai ir plėtros galimybės, naudojami finansiniai ištekliai ir veiksmų, kurių imtasi pagal Tarybos reglamentus (EB) Nr. 1452/2001, (EB) Nr. 1453/2001 ir (EB) Nr. 1454/2001, pagrindiniai rezultatai; b) siūlomos strategijos, pasirinktų prioritetų ir kiekybinių tikslų apibūdinimas, poveikio, kurio tikimasi ekonomikos, aplinkos ir socialinėje srityse, įskaitant užimtumą, įvertinimas; c) planuojamų priemonių, ypač programai įgyvendinti skirtų pagalbos schemų, apibūdinimas ir prireikus – informacijos apie poreikius atlikti tyrimus, demonstravimo projektus, mokymo ir techninės pagalbos veiksmus, susijusius su atitinkamų priemonių rengimu, įgyvendinimu ar pritaikymu, apibūdinimas; d) priemonių įgyvendinimo tvarkaraštis ir bendra orientacinė finansavimo lentelė, kurioje apibendrinami naudotini ištekliai; e) įvairių priemonių, kurių imamasi pagal programas, suderinamumo ir nuoseklumo patvirtinimas ir kriterijai bei kiekybiniai rodikliai, naudojami atliekant stebėseną ir įvertinimą; f) priemonės, kurių imtasi siekiant užtikrinti veiksmingą ir tinkamą programų įgyvendinimą, įskaitant reklamos, stebėsenos bei įvertinimo priemones, konkretūs kiekybiniai rodikliai, naudotini atliekant programos įvertinimą, ir nuostatos dėl patikrinimų bei sankcijų; g) kompetentingų institucijų ir už programos įgyvendinimą atsakingų įstaigų nurodymas ir atitinkamo lygio institucijų ar susijusių įstaigų ir socialinių bei ekonominių partnerių nurodymas, taip pat surengtų konsultacijų rezultatai. 25. Audito Rūmai išnagrinėjo valstybių narių vykdomą programų rengimą ir Komisijos atliekamą tvirtinimą. Jie išnagrinėjo, kaip buvo nustatyti atokiausių regionų poreikiai, kaip parengti programų tikslai ir kokios priemonės bei veiksmai programose išdėstyti. Šiomis aplinkybėmis išnagrinėti tokie dokumentai: vertinimo ir tyrimų ataskaitos, turimi dokumentai, susiję su įvairių subjektų, dalyvaujančių taikant metodą "iš apačios į viršų", konsultacijų mechanizmu, (ataskaitos ir panašūs dokumentai) ir Komisijos turimi dokumentai, susiję su tvirtinimo etapu. NELABAI NUOSEKLUS PRADINIS PROGRAMŲ RENGIMAS DALYVAVIMO METODIKA 26. Nagrinėdami dalyvavimo metodiką Audito Rūmų auditoriai nustatė, kad visose valstybėse narėse su vietos dalyviais konsultuotasi. Prancūzijos užjūrio departamentuose dėl specialių priemonių konsultuotasi 2005 m. Nors šios konsultacijos išsamiai neaprašytos dokumentuose, pavyzdžiui, vietoje surengtų susitikimų su dalyviais protokoluose, po jų parengtos keturios regioninės programos, kuriose apibendrinami susiję poreikiai ir priemonės. Siekiant pateikti vieną nacionalinę programą šios regioninės programos buvo konsoliduotos. Programą parengus pirma laiko Prancūzijos valdžios institucijos galėjo nustatyti tikrąją padėtį ir poreikius, vykdydamos konsultacijas regionų lygmeniu, kaip to siekta specialių priemonių reforma. 27. Graikijoje Žemės ūkio ministerija 2006 m. balandžio mėn. paragino Egėjo jūros salų regionines valdžios institucijas teikti pasiūlymus dėl programos. Šių pasiūlymų pateikimo terminas buvo 15 dienų. Laikotarpis nuo pranešimo dienos iki galutinės dienos, nustatytos vietos valdžios institucijų pastaboms pateikti, buvo per trumpas, kad būtų galima išsamiai išnagrinėti poreikius ir pasirinkti veiksmingiausias priemones šiems poreikiams patenkinti. Todėl informacija, pateikta daugumoje regioninių valdžios institucijų perduotų atsakymų, neatitiko reikalaujamos kokybės. Taigi Žemės ūkio ministerijai rengiant programą ši informacija kruopščiai nenagrinėta ir į ją neatsižvelgta. Žemės ūkio ministerija centriniu lygmeniu neturi pakankamos ir patikimos informacijos, kuri jai leistų nustatyti politikos kryptį siekiant laukiamų rezultatų ir optimizuoti šių rezultatų poveikį salose, kuriose to labiausiai reikia. 28. Nors rengiant programas Ispanijoje ir Portugalijoje konsultacijos vietoje su dalyviais vykdytos, jos nepakankamai aprašytos dokumentuose, kad Audito Rūmų auditoriai galėtų pareikšti savo nuomonę dėl papildomos šių konsultacijų naudos. PROGRAMŲ DALYS 29. Nagrinėdami teisės aktuose reikalaujamas programų dalis auditoriai nustatė, kad programose yra visos su forma susijusios reikalaujamos dalys. Tačiau buvo nustatyta, kad Ispanijos, Portugalijos ir Graikijos programose yra su turiniu susijusių trūkumų – įvairios programų dalys nepakankamai logiškos ir nuoseklios. 30. Į Ispanijos programą įvairios reglamente reikalaujamos dalys formaliai įtrauktos, tačiau jų turinys nenuoseklus [10]. Iš tikrųjų nenustatyta padėtis pagal poreikių vertinimą, taip pat nepateikta strategija siekiant užtikrinti specialių priemonių ir kitų ES ar nacionalinių veiksmų papildomumą ir nuoseklumą. Programos tikslai tebėra nelabai konkretūs, daugiau išreikšti kaip bendri prioritetai, kuriuose ne visuomet nurodyti aiškūs ir įvertinami tikslai, todėl šie prioritetai nėra veiklos tikslai. Taigi neaiškus bendrų tikslų ir išdėstytų priemonių ryšys. 31. Ši nauja Kanarų saloms skirtų specialių priemonių programa yra tiesioginis ankstesnės programos tęsinys, kadangi buvusioms priemonėms skirta 89 % bendro pradinio biudžeto lėšų. Šis tęstinumas galėtų būti vykdomas pagal reformą, jeigu jis būtų pagrįstas ankstesnės programos poveikio vertinimu arba išsamiu vertinimu. Tačiau Ispanijos programos tęstinumas daugiau susijęs su tuo, kad dalyviams buvo sunku per teisės aktuose nustatytą laiką įgyvendinti naują programų rengimo metodą, kurio siekta vykdant reformą. 32. Portugalijoje bendrą POSEI programą (Azorų saloms skirtą dalį) rengti pradėta 2005 m. kovo mėn. Nors Portugalijos valdžios institucijos turėjo pakankamai laiko programai parengti, šios programos analitinė dalis ir pasiūlytos priemonės taip pat nepakankamai nuoseklios. Visų pirma nėra jokių duomenų, kad atsižvelgta į 2000 m. paskelbto 1992–1999 m. Portugalijos POSEI programos vertinimo išvadas. Be kita ko, šiame vertinime buvo rekomenduojama: a) finansuoti ekonominį tyrimą, kuriame nagrinėjamas sodo vaisių ir augalų sektorius, įskaitant, be perdirbtų produktų, šviežius produktus; šis tyrimas Azorų saloms gali būti rengiamas ir įgyvendinamas atskirai nuo Madeiros salos; b) bendrai peržiūrėti pagalbą, gyvulininkystės sektoriuje taikant STT arba teikiant pagalbą gamybai, kad būtų kuo labiau sumažintas galimas neigiamas tradicinio pieno gamybos modelio poveikis; c) geriau suderinti įvairioms gyvulininkystės ir augalininkystės sritims teikiamą paramą, kad Azorų salose būtų išlaikyta augalininkystė; d) išsamiai išnagrinėti Azorų salų cukraus pramonės padėtį, kad būtų galima padaryti išvadas dėl jos gyvybingumo atsižvelgiant į didžiausius pagal STT importuojamo cukraus kiekius, galimybę pakartotinai eksportuoti rafinuotą cukrų ir (arba) perdirbimo pagalbos sumą; e) nustatyti galimybę augalininkystei skiriamą pagalbą pakeisti bendra pagalba, teikiama pagal ariamos žemės hektarų skaičių. 33. Nepaisant šių konkrečių pasiūlymų, pateiktų siekiant pritaikyti programą prie pakitusių poreikių, pirmenybė buvo teikiama tęstinumui. Pavyzdžiui, jau esamos išmokos už gyvulius, sudarančios apie 80 % visos pagal Azorų salų programą 2007 m. išmokėtos sumos, buvo išlaikytos pagal ankstesnį pagrindą. Taigi rengiant Azorų saloms skirtų specialių priemonių programą buvo galima labiau atsižvelgti į riziką, kylančią dėl itin didelės vietos žemės ūkio sektoriaus priklausomybės nuo pieno ir mėsos gamybos, net jeigu ši gamyba ir yra pritaikyta prie salų klimatinių ir geografinių sąlygų. Ši priklausomybė taip pat nurodyta naujausioje ataskaitoje dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, nustatantį specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams [11], pasiūlymo. 34. Graikijos programoje ekonominė Egėjo jūros salų žemės ūkio poreikių analizė labai paviršutiniška. Trūksta bendros strategijos, o programoje nenurodomas nei įvairių siūlomų priemonių ir bendrų siekiamų tikslų ryšys, nei laukiamas poveikis. Trūkstant strateginės vizijos priimtos priemonės, kurios dėl savo sudėties gali būti neveiksmingos (žr. 44 dalį). KOMISIJOS VAIDMUO RENGIANT PROGRAMAS 35. Komisija Ispanijai, Prancūzijai ir Portugalijai pateikė gaires. Jomis buvo "siekiama valstybėms narėms suteikti informaciją apie tai, kaip pateikti savo programas, ir informaciją apie programų turinį bei tikslumą, kurių jos turi siekti" [12] Perduodama šias gaires Komisija taip pat primena, kad "pagrindinis principas, kuriuo grindžiama POSEI reforma, yra Komisijos vykdomo "administravimo mikrolygmeniu" [13], taikomo įvairioms priemonėms, atsisakymas ir perėjimas prie nuoseklesnio programų rengimo metodo. Todėl valstybės narės turės daugiau laisvės, tačiau joms teks ir didesnė atsakomybė nustatyti AR poreikius ir parengti strategiją, kuri leistų šiuos poreikius patenkinti." Šios naudingos gairės neperduotos Graikijai, kurioje programa parengta 2006 m. spalio–gruodžio mėn. 36. Šioms programoms patvirtinti Komisija turėjo keturis mėnesius. Šiuo laikotarpiu DG AGRI tarnybos ir kompetentingos atitinkamų valstybių narių valdžios institucijos reguliariai keitėsi informacija. Pasikeitus šia informacija programos labai pakito ir jų kokybė pagerėjo. Tačiau pakeitimai, padaryti nurodžius Komisijos tarnyboms, susiję tik su atitiktimi ir nuoseklumu ES teisei ir politikos sritims. Komisijos tarnybos nenagrinėjo programų veiksmingumo, pavyzdžiui, padėties nustatymo, išdėstytų tikslų ir pasiūlytų priemonių nuoseklumo. Pripažįstant programų atitikties teisės aktams svarbą pažymėtina, kad keturių mėnesių laikotarpis būtų buvęs geriau išnaudotas, jeigu Komisija valstybes nares būtų taip pat aktyviai konsultavusi programų veiksmingumo klausimais. Pavyzdžiui, nuo naujos programos rengimo etapo ji galėjo nustatyti suderintus veiklos rodiklius, visų pirma susijusius su užimtumu ar žemės ūkio produkcijos verte. Viena vertus, šie rodikliai jai būtų leidę paskatinti svarstyti įgyvendintinas priemones, kita vertus, pasibaigus pirmiesiems finansiniams metams numatyti rekomendacijas dėl taisomųjų veiksmų, o tai būtų papildoma nauda nekeliant klausimo dėl valstybių narių atsakomybės už programų rengimą. Tačiau Komisija neturėjo priemonių, kad galėtų siekti atlikti daugiau veiksmų negu atitikties klausimų peržiūra, visų pirma atsižvelgiant į specialioms priemonėms administruoti Komisijos skirtas vidaus lėšas. DAR NEPATVIRTINTAS SIEKIAMAS PROGRAMŲ KEITIMO LANKSTUMAS 37. Vienas 2006 m. reformos tikslų buvo "greitai pritaikyti priemones prie šių regionų išskirtinumo" (žr. 1 langelį). Dėl šios priežasties įdiegtas metinis programų keitimo mechanizmas. 38. Pradinio 2006 m. balandžio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 793/2006, nustatančio tam tikras išsamias Reglamento (EB) Nr. 247/2006 taikymo taisykles, 49 straipsnyje nurodyta, kad valstybės narės programų pakeitimus Komisijai turi teikti tvirtinti vieną kartą per metus. Tačiau šiame pradiniame reglamente nenurodytas pakeitimų teikimo terminas, todėl buvo sunku šiuos pakeitimus įgyvendinti kitų metų pradžioje. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1242/2007 49 straipsnis iš dalies pakeistas ir įtraukta n metų pakeitimų teikimo tvirtinti galutinė data (n–1 metų rugsėjo 30 d.). Komisijos reglamentu (EB) Nr. 408/2009 49 straipsnis iš dalies pakeistas dar kartą, juo galutinė pakeitimų teikimo data nustatyta n–1 metų rugpjūčio 1 d. 39. Valstybių narių įtrauktus 2008 m. pakeitimus Komisija patvirtino 2007 m. spalio–2008 m. liepos mėn. pagal pateikimo datą, nes tuo metu jokia galutinė data teisės aktais nebuvo nustatyta. 2009 m. procedūra patobulinta, kadangi pakeitimai patvirtinti atgaline data ir taikomi nuo 2009 m. sausio 1 d. Tačiau pakeitimai buvo patvirtinti 2009 m. vasario–gegužės mėn., todėl kilo neaiškumų dėl pagalbos paraiškų, pateiktų nuo 2009 m. pradžios iki patvirtinimo datos. 40. Kad pakeitimai nebūtų patvirtinti prasidėjus atitinkamiems metams, Komisija įvedė naują galutinę pakeitimų teikimo datą – n–1 metų rugpjūčio 1 d. Nors nustačius naują terminą Komisija turi daugiau laiko pasiūlytiems pakeitimams vertinti ir sprendimams dėl tvirtinimo parengti, ši data yra rizikinga pasiūlytų pakeitimų veiksmingumo požiūriu. Iš tikrųjų valstybės narės iki n+1 metų liepos 31 d. taip pat turi pateikti n finansinių metų metinę įgyvendinimo ataskaitą. Nustačius naują galutinę datą – rugpjūčio 1 d. – valstybės narės turi rengti pakeitimus ir kartu metinę įgyvendinimo ataskaitą. Siekiant užtikrinti programos veiksmingumą, pakeitimai turėtų būti siūlomi remiantis išsamia faktinio įgyvendinimo analize, tačiau dėl nustatyto termino (rugpjūčio 1 d.) vietos veikėjai pakeitimus turi siūlyti nuo kiekvienų metų gegužės mėn. Pakeitimai siūlomi net prieš tai, kai susipažįstama su faktiniu praėjusių metų priemonių įgyvendinimu (n metų mokėjimai gali būti vykdomi iki n+1 metų birželio 30 d.), ir neabejotinai per anksti siekiant įvertinti einamųjų metų priemonių taikymą. 41. Kaip ir pradinės programos rengimo etapu, nagrinėdamos programos pakeitimus Komisijos tarnybos pirmenybę teikia atitikties ir nuoseklumo Bendrijos teisei bei politikos sritims, o ne veiksmingumo aspektams. Pripažįstant tokių veiksmų svarbą pažymėtina, kad Komisija programoms galėtų suteikti papildomą naudą aktyviai padėdama didinti jų veiksmingumą, nes ji susipažinusi su visų valstybių narių visa geriausia patirtimi. AR VALSTYBIŲ NARIŲ PO 2006 M. REFORMOS PARENGTOS PRIEMONĖS ĮGYVENDINTOS VEIKSMINGAI? 42. Siekiant atsakyti į šį audito klausimą taikyti kriterijai susiję su tinkamų tikslų nustatymu ir deramais tinkamumo kriterijais, kad priemonės galėtų atitikti šiuos tikslus. Tinkami veiklos rodikliai taip pat buvo taikomi kaip kriterijus. 43. Norėdami atsakyti į šį audito klausimą auditoriai nagrinėjo pasirinktų priemonių tikslus ir tinkamumo kriterijus, jų įgyvendinimą aptarė su tarpšakinėmis arba gamintojų organizacijomis, sudarančiomis didelę dalį naudos gavėjų. Siekiant vietoje susipažinti su priemonių įgyvendinimu, gamintojai aplankyti vietoje (aplankytų gamintojų skaičius nereprezentatyvus). Per šiuos apsilankymus vietoje Audito Rūmų auditoriai išnagrinėjo priemones, kurių veiksmingumas patvirtintas, pavyzdžiui, gyvulininkystės organizavimą Reunjone arba pagalbą sandarinimo medžiagų gamybai Chijo saloje. Tačiau kitos priemonės turi įvairių trūkumų, kurie bus nurodyti toliau. Be to, apskritai priemonių veiksmingumą taip pat patvirtino vertintojai, pareiškę nuomonę, kad šešiolikoje iš dvidešimt keturių jų ataskaitoje nagrinėtų sektorių konkurencingumas padidėjo finansuojant priemones vietos produktams remti (PVPR) [14]. DĖL TAM TIKRŲ PRIEMONIŲ SUDĖTIES SUNKU VEIKSMINGAI JAS ĮGYVENDINTI PAGALBA UŽ ALYVMEDŽIŲ GIRAITES EGĖJO JŪROS SALOSE 44. Paramos alyvuogių aliejaus sektoriui programoje numatyta už vieną hektarą alyvuogių augintojams mažosiose Egėjo jūros salose mokėti vienodo dydžio 145 eurų pagalbą, siekiant alyvmedžių giraites išsaugoti teritorijose, kuriose jos visuomet buvo auginamos, jeigu alyvmedžių giraitės išsaugomos taip, kad būtų užtikrintas geras derlius. Šiai pagalbai biudžete nustatyta 13084831 euro suma, sudaranti maždaug 70 % Egėjo jūros salų priemonių biudžeto. 45. Reglamente (EB) Nr. 1782/2003 atitinkamoms valstybėms narėms suteikiama galimybė atokiausiems regionams ir mažosioms Egėjo jūros saloms netaikyti bendrosios išmokos schemos, o atitinkamus biudžeto asignavimus įtraukti į specialias priemones. Graikija nusprendė bendrosios išmokos schemą mažosioms saloms taikyti. Taigi alyvmedžių giraites Egėjo jūros salose auginantys ūkininkai taip pat gauna teises į išmokas pagal alyvuogių auginimo GIS įregistruotą jų informaciją, taikant bendrosios išmokos schemą, ir jie turi laikytis kompleksinio paramos susiejimo sąlygų. 46. Naudos gavėjų pagal specialias priemones gaunamos sumos paprastai yra labai mažos. Vidutinė išmoka per metus vienam naudos gavėjui yra tik apie 203 eurus, o dažniausiai mokama išmoka – 58 eurai per metus. 43 % mokamų sumų mažesnės negu 100 eurų (ją gauna 24145 naudos gavėjai), o 69 % naudos gavėjų per metus gauna 200 eurų arba mažiau. Pagal šią schemą tik 2 % naudos gavėjų (1126 ūkininkai) per metus gauna daugiau negu 1000 eurų, o 0,35 % naudos gavėjų (194 ūkininkai) – daugiau negu 2000 eurų. 47. Audito Rūmų nuomone, sunku pagrįsti, kad šiomis aplinkybėmis teikiant ekonominę paskatą didžiąją dalį naudos gavėjų galima skatinti išsaugoti tradicines alyvmedžių giraites. Ši priemonė galėjo būti veiksmingesnė, jei Graikija būtų reikalavusi alyvmedžių giraites išlaikyti taikant kompleksinį paramos susiejimą, kaip tai padaryta, pavyzdžiui, Italijoje. +++++ TIFF +++++ AZORŲ SALOSE (PORTUGALIJA) TEIKIAMA PAGALBA, SKIRTA GYVULININKYSTĖS PRODUKTŲ INOVACIJAI IR KOKYBEI 48. Šios pagalbinės priemonės tikslas – pagerinti patikimą pieno produktų kiekio ir kokybės stebėjimą ir klasifikavimą ir sudaryti tam sąlygas, įrengiant mėginių matavimo ir ėmimo įrenginius transporto priemonių, kuriomis surenkamas pienas, priėmimo punktuose. Teikiant šią pagalbą iš anksto paraišką pateikusiems gamintojams finansuojami darbai, susiję su pieno mėginių ėmimu (2007 m. paimti 4000 karvių pieno mėginiai). Pagalba teikiama tenkinant 70 % gautų paraiškų ir mokant ne didesnę kaip 35 eurų už vieną gyvulį sumą. Šios pagalbinės priemonės biudžetas 2007, 2008 ir 2010 m. buvo 539000 eurų per metus, o 2009 m. – 597000 eurų. 49. Ši Azorų salų programos nuostata – tai kitas pagalbos, kuri gali būti nelabai veiksminga dėl apibrėžties ir pagrindimo trūkumo, pavyzdys. Išnagrinėjus šios priemonės standartinių dokumentų rinkinį paaiškėjo, kad programoje ir dokumentų rinkinyje nėra bendros informacijos, norint geriau nustatyti bendrą sistemą, pagal kurią vykdoma ši veikla arba pagalbinė priemonė, visų pirma iš pieno mėginių iš gamintojų ėmimas siekiant vėliau juos ištirti laboratorijoje ir rezultatus pranešti gyvulių augintojams. Kadangi galutinis tikslas – teikti informaciją apie kiekvieno gyvulio pieno kokybę, kad suinteresuotasis gamintojas galėtų priimti pagrįstus valdymo sprendimus, reikėtų nurodyti visus veiksmus, kuriais padedama priimti šiuos sprendimus (pavyzdžiui, mėginių tyrimas laboratorijoje, rezultatų perdavimas, pieno melžimo įrangos pirkimas ir pan.) ir kuriais suteikiama prasmė bendram veiksmui ir šis veiksmas vykdomas geriau, taip pat nurodyti įvairius finansavimo šaltinius: ES, nacionalinį ir privatų finansavimą. Taip pat trūko kompetentingos administracijos pateiktų specifikacijų siekiant nurodyti konkrečias šio paslaugų teikimo sritis, darbų vykdymo sąlygas ir numatomas tokių darbų sąnaudas. Todėl nagrinėtam naudos gavėjui suteikta vienodo dydžio pagalba (31 euro už karvę 2007 m.) nepagrįsta objektyviais kriterijais. Nors pateikiami ilgi pieno tyrimo rezultatų sąrašai, nepateikiama informacija, ar turint šiuos rezultatus konkrečiai imtasi veiksmų, pagrindžiančių į šią priemonę investuotų sumų naudą. Nesant šio pagrindimo ši pagalba gali būti neveiksminga arba mažai veiksminga. BANANAMS AUGINTI SKIRTA PAGALBA ISPANIJOJE IR PRANCŪZIJOJE 50. 2006 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2013/2006 2007 m. atlikta bananų bendro rinkos organizavimo (BRO) reforma ir pagalba įtraukta į POSEI programą. Šios Prancūzijai ir Ispanijai skirtos pagalbos biudžetas – 270200000 eurų. Minėto reglamento 3 konstatuojamojoje dalyje nurodoma, kad "bananų auginimas yra svarbi šių regionų aplinkosaugos, socialinio ir ekonominio balanso dalis". 51. Siekiant padėti įgyvendinti tikslą išlaikyti šį socialinį ir ekonominį balansą, pagal programose pateikiamus tyrimus numatomas sprendimas – teikti pagalbą augintojams. Prancūzijos programoje primenama sektoriaus svarba, nurodant, pavyzdžiui, kad Antilų salose sektoriuje sukuriama 20000 tiesioginių, netiesioginių ir antraeilių darbo vietų. Pagal programą Ispanijoje šis skaičius siekia daugiau kaip 17300. Kanarų salose beveik 25 % žemės ūkio produkcijos sudaro bananai. Šie skaičiai rodo, kad pagalba bananų augintojams, padedanti išlaikyti visą sektorių, yra svarbus veiksnys siekiant užtikrinti ekonominį ir socialinį atitinkamų regionų stabilumą. Tačiau programų prieduose, kuriuos atitinkamos valstybės narės pateikė siekdamos bananų sektorių įtraukti į specialias priemones, mažiau plėtojamas tikslas padėti išlaikyti aplinkosaugos balansą. 52. Bananų sektoriui skirtoje Prancūzijos POSEI programoje, patvirtintoje 2007 m. rugpjūčio 22 d. Komisijos sprendimu C(2007), nustatytas tikslas "skatinti tvaraus valdymo sistemą" nurodant stebėjimo rodiklį – "atidėtus bananmedžių plotus". Laukiamas poveikis aplinkai – tai "pažeidžiamos dirvos bei šlaitų dirvos tvarkymas ir apsauga", "žemės ūkio naudmenų išlaikymas nustatant stabilią bananmedžiais apsodintų plotų apimtį", "optimaliai naudojamos žemės ūkio naudmenos didinant pūdymų ir sėjomainos būdu auginamų kultūrų plotą" ir "iniciatyvi sąnaudų ribojimo politika...", pavyzdžiui, trąšų ribojimo politika. Ispanijos programoje aplinkosaugos tikslas aiškiai nenustatytas. 53. Abiejose programose pagalba susijusi tik su produkcija. Augintojai gauna pagalbą, apskaičiuotą už vieną toną pagal ankstesnius duomenis. Ši pagalba mažinama, jeigu faktinė atitinkamų metų produkcija nesiekia tam tikros ribos, palyginti su ankstesniais duomenimis. Nenustatytas joks kitas, pavyzdžiui, auginimo metodų, apribojimas. 54. Teikiant su produkcija susijusią pagalbą ir netaikant jokio metodų apribojimo, augintojas neskatinamas taikyti aplinkai saugaus auginimo metodo. Kadangi programoje nėra jokio mechanizmo šiam tikslui pasiekti, būtinos papildomos priemonės (pavyzdžiui, "tvarus bananų planas" Prancūzijoje) siekiant užtikrinti, kad būtų pasiektas aplinkosaugos tikslas. 55. Be to, šio tikslo turėtų būti siekiama nustatant tinkamus rodiklius. Tačiau tokių rodiklių Ispanijos programoje nėra, o Prancūzijos programoje nustatyti rodikliai iš tikrųjų netinkami. Iš tiesų aplinkosaugos tikslas "skatinti tvaraus valdymo sistemą", kurio įvairus laukiamas poveikis primenamas 50 dalyje, pagal programą turės būti vertinamas taikant vieną rodiklį – "atidėtus bananmedžių plotus". Nors į 2007 m. metinę įgyvendinimo ataskaitą įtrauktas kitas programose nenurodytas rodiklis – "nedirbamos dirvonuojamos žemės plotas", šie du rodikliai ataskaitoje tik minimi nesiejant jų su skelbtu tikslu ir nenurodant, kokiu mastu pagal šiuos rodiklius galima vertinti laukiamą poveikį aplinkai. Esama rizikos, kad valstybės narės nežino faktinio šios POSEI priemonės poveikio aplinkai, todėl negali imtis taisomųjų veiksmų, būtinų siekiant užtikrinti, kad priemonė būtų visiškai veiksminga. Šį trūkumą taip pat nustatė vertintojai [15]. +++++ TIFF +++++ REUNJONO CUKRANENDRIŲ SEKTORIUS 56. Dėl bendro cukraus rinkos organizavimo reformos sumažėjo Europos gamintojams mokama cukraus kaina. Tačiau vykdant šią reformą pripažinta, kad "cukraus gamyba Bendrijos atokiausiuose regionuose [...] skiriasi nuo cukraus gamybos likusioje Bendrijos dalyje" [16]. Todėl Taryba šiam sektoriui suteikė finansinę paramą, pagal specialias priemones skirdama lėšų šių regionų ūkininkams. Be to, dėl tokios pat priežasties Prancūzijai leista savo atokiausiems regionams teikti nustatyto dydžio valstybės pagalbą [17]. 57. Prancūzijos valdžios institucijos Komisijos patvirtintoje programoje nustatė, kad "užjūrio departamentų cukraus pramonės restruktūrizacija baigta: Reunjone lieka tik du gamybos padaliniai (išlaikyti vieną padalinį nepraktiška atsižvelgiant į cukranendrių plantacijų vietą ir su tuo susijusius cukranendrių vežimo atstumus). Komisija ir Taryba pripažino šią padėtį leisdamos nevykdyti PUD cukraus pramonės restruktūrizacijos, numatytos pagal 2006 m. vasario 22 d. priimtą bendro cukraus rinkų organizavimo reformą" [18]. Dėl dviejų gamybos padalinių, esančių salos šiaurėje ir pietuose, išlaikymo pažymėtina, kad dėl šios vulkaninės salos, kurios teritorijoje yra aukštų kalnų, topografijos labai pailgėja vežimo laikas, net jei vežti reikia trumpus atstumus. 58. Audito Rūmai išnagrinėjo vienodo dydžio pagalbą, skiriamą PUD cukraus pramonei pritaikyti prie BRO, kurios tikslas – išsaugoti sektorių pritaikant cukraus pramonę ir cukranendrių auginimą prie BRO ir kompensuoti dėl sumažėjusių cukraus kainų ūkininkų pajamoms daromą poveikį. Šią 2007 m. užjūrio departamentuose cukranendrių-cukraus-romo sektoriui skirtą pagalbą sudaro 64308347 eurai, o 2008 m. – 71165224 eurai. 59. Pagal gamintojų ir augintojų sutartį vienodo dydžio pagalba augintojams iš esmės perskirstoma nustatant cukranendrių supirkimo kainą, kurią moka abu saloje esantys gamybos padaliniai. Siekiant kompensuoti visas dėl cukraus bendro rinkos organizavimo reformos, nustatytos Reglamentu (EB) Nr. 318/2006, sumažėjusias kainas ir užtikrinti minimalias augintojų pajamas, 2006–2015 m. cukranendrių sutartyje nustatyta augintojams mokama cukranendrių kaina yra 39,09 euro už toną. 60. Tačiau 2007 m. saloje siautęs uraganas turėjo tiesioginių padarinių užaugintų cukranendrių kiekiui. Todėl pagalba, skirstoma pramonininkams mokant supirkimo kainą, nebuvo visiškai panaudota, nes į gamyklas pristatytų cukranendrių kiekis sumažėjo. Tuomet gamybos centrų vadovai nusprendė šias perteklines lėšas skirti cukranendrių plotams atnaujinti, sudarydami sąlygas to norintiems augintojams gauti paskolas be palūkanų, kad šie atsodintų plantacijas geresnės kokybės ir geriau pritaikytų naujų rūšių cukranendrėmis. Nors cukranendrių vėl užauginama tiek, kiek anksčiau, – apie 2 milijonus tonų, visa vienodo dydžio pagalba turės būti panaudota nustatyto dydžio kainai užtikrinti. 61. Taip pat pažymėtina, jog Reunjono cukraus sektoriui būdinga tai, kad dėl salos atokumo subjektai yra vienas nuo kito priklausomi. Todėl gamybos padaliniai cukranendrėmis gali apsirūpinti tik saloje, o cukranendrių augintojai savo produktus gali parduoti tik šiems gamybos padaliniams. Atlikus abiejų gamybos padalinių tyrimus matyti, kad biudžetas subalansuojamas, jeigu iš viso užauginami 2 milijonai tonų cukranendrių, o kiekviena gamykla gauna 1 milijoną tonų žaliavos, kurią turi perdirbti, kad kiekviena pagamintų apie 100000 tonų cukraus, išreikšto baltojo cukraus ekvivalentu. Tačiau 2006–2008 m. užauginta 1,6–1,8 milijono tonų cukranendrių, o 2007 m. dėl klimato reiškinių saloje buvo labai sudėtingi. 62. Pasak vietoje sutiktų augintojų, kad sektorius būtų išsaugotas, svarbiausia išlaikyti cukranendrių supirkimo kainą. Iš tikrųjų veiklos sąnaudos, kurias jie turi padengti siekdami išlaikyti cukranendrių sklypus ir nuimti cukranendres, rodo, kad ir nedaug padidėjus vienai sąnaudų daliai – pavyzdžiui, trąšų sąnaudoms, kurias nurodė dauguma sutiktų augintojų, – augintojų padėtis greitai gali tapti labai sudėtinga. Tai taip pat patvirtinta techniniu tyrimu, iš kurio matyti, kad specialių priemonių pagalba vienam vidutiniam cukranendrių augintojui Reunjone 2009 m. jau sudaro 38 % jo apyvartos. 63. Nustačius Reunjono cukraus pramonei pritaikyti skirtą fiksuotą vienodo dydžio pagalbą, ji gali būti neveiksminga šioje nestabilioje aplinkoje, jeigu tam tikri išoriniai veiksniai, pavyzdžiui, sąnaudų kainos, įskaitant trąšų kainas, toliau didės. Iš tikrųjų dėl šio didėjimo, kad ir koks jis būtų nedidelis, augintojai gali nutraukti savo veiklą, jeigu didėjančių sąnaudų negalės padengti už parduotas cukranendres gauta kaina, ir, atsižvelgiant į subjektų tarpusavio priklausomumą, sektorius Reunjono saloje gali žlugti. Kadangi visa vienodo dydžio pagalba jau panaudota siekiant užtikrinti tinkamą produkcijos supirkimo kainą, nuo šiol veikiant galimiems nenumatytiems išorės veiksniams svarbiausia yra nacionalinė pagalba, kad būtų išlaikytas stabilus vietos produkcijos kiekis ir taip užtikrintas šiai veiklai skirtos Europos pagalbos veiksmingumas. Tai taip pat nustatė vertintojai, pabrėžiantys papildomos nacionalinės pagalbos aktualumą [19]. SPECIALI TIEKIMO TVARKA (STT) 64. Speciali tiekimo tvarka (STT) – tai papildomų sąnaudų, patirtų dėl to, kad atitinkami regionai yra izoliuoti ir atokūs, kompensavimo sistema. Ji taikoma neapmuitinant iš trečiųjų šalių importuojamų produktų arba teikiant pagalbą, skirtą ES kilmės produktams tiekti, kai galutiniams naudotojams nustatomos lygiavertės sąlygos. Ši priemonė įtraukta siekiant veiksmingai įgyvendinti tikslą mažinti tam tikrų ES produktų kainas atokiausiuose regionuose, kompensuoti papildomas sąnaudas, susijusias su tuo, kad regionai yra tolimi, izoliuoti ir atokūs, ir kartu išlaikyti regionų konkurencingumą. Teikiant šią pagalbą turėtų būti atsižvelgiama į papildomas sąnaudas, susijusias su vežimu į atokiausius regionus, taikomas eksporto į trečiąsias šalis kainas ir papildomas dėl izoliuotumo ir atokumo patiriamas sąnaudas, jeigu jos susijusios su žemės ūkiu arba perdirbti skirtais produktais. 65. Reikalavimus atitinkantys produktai pateikiami Sutarties I priede; atokiausiuose regionuose jie turi būti pagrindiniai produktai, skirti žmonėms vartoti, kitiems produktams gaminti arba naudoti kaip žemės ūkio žaliavos. Valstybės narės turi parengti prognozuojamą tiekimo balansą, kad įvertintų metinius su šiais produktais susijusius poreikius. Kasmet STT skiriamos sumos negali viršyti tokių sumų: a) PUD – 20700000 eurų; b) Azorų ir Madeiros saloms – 17700000 eurų; c) Kanarų saloms – 72700000 eurų; d) mažosioms Egėjo jūros saloms – 5470000 eurų. Šias sumas Komisija apskaičiavo remdamasi vidutinėmis 2001–2003 m. išlaidomis (tai paskutiniai metai, kurių duomenimis naudotasi vykdant reformą). Iš šių sumų matyti, kaip šiuo laikotarpiu panaudota STT dalis "pagalba", neatsižvelgiant į dalį "atleidimas nuo muitų". 66. Dėl ribotų specialiai tiekimo tvarkai numatytų išteklių Prancūzija, Graikija ir Portugalija daugiausia lėšų skyrė pagalbai gyvūnų mitybai, siekdamos ją suderinti su priemonėmis vietos žemės ūkio produktams remti. Vertintojų nuomone, ši pagalba skirta laikantis teisės aktų ir taip siekiama užtikrinti, kad turimi riboti ištekliai būtų veiksmingai panaudoti, o pagalbos veiksmingumas padidėtų. 67. Tačiau Audito Rūmai mano, kad atsižvelgiant į specialiai tiekimo tvarkai numatytus finansinius išteklius ir į tai, kad didžioji jų dalis trijose valstybėse narėse skirta vienam žemės ūkio produktui, STT iš esmės negali padėti įgyvendinti reglamente išdėstytų tikslų, visų pirma įveikti atokiausių regionų ir Egėjo jūros salų sunkumų. Dėl turimo biudžeto negalima daryti akivaizdaus poveikio daugelio žemės ūkio produktų kainai, o šis poveikis – tai priemonės plataus užmojo tikslas, kadangi reglamente kaip galutiniai naudos gavėjai nurodyti vartotojai, perdirbėjai arba ūkininkai. ESAMOS KONTROLĖS SISTEMOS NEPRITAIKYTOS ĮVAIRIOMS PRIEMONĖMS 68. Siekiant užtikrinti pagalbos veiksmingumą, tinkamumo kriterijai ne tik turi būti suderinti su pagalbos tikslais, bet ir turi būti veiksmingai tikrinamas jų laikymasis. Dėl šios priežasties Audito Rūmų auditoriai išnagrinėjo pasirinktų priemonių kontrolės procedūras ir iš naujo atliko keletą patikrinimų, visų pirma patikrino plotų matavimą. PVPR KONTROLĖ 69. Teisės aktų reikalavimai dėl specialių priemonių administravimo ir kontrolės sistemos iš esmės nustatyti vadovaujantis EŽŪGF tiesioginių išmokų integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS). Todėl atliekami visų pagalbos paraiškų administraciniai patikrinimai ir 5 % paraiškų imties patikros vietoje. 70. Tačiau kadangi programose pateikiamos priemonės įvairios, ne visuomet sudaromos sąlygos taikyti tokias pat patikimas kontrolės procedūras kaip IAKS procedūros. 71. Pavyzdžiui, Graikijoje pagalba medaus gamybai teikiama gamintojų organizacijoms, pateikiančioms programą, kurioje nurodomos priemonės medaus gamybos ir pardavimo sąlygoms gerinti. Pagalba gamintojų organizacijoms mokama atlikus administracinį pateiktų sąskaitų faktūrų patikrinimą. Tačiau nevykdoma jokia kontrolės procedūra siekiant patikrinti šiose sąskaitose faktūrose nurodyto turto ar paslaugų tikrumą. Graikijos valdžios institucijos Audito Rūmams pranešė, kad jos priims naujas kontrolės procedūras. 72. Pagalba už alyvmedžių giraites pagal bendrosios išmokos schemą grindžiama teoriniu plotu, užregistruotu alyvuogių auginimo GIS ir naudojamu bendrajai išmokai apskaičiuoti ir išmokėti. Tačiau Egėjo jūros saloms pagal specialias priemones skiriama pagalba už alyvmedžių giraites, nustatyta prieš tiesioginių išmokų reformą, yra grindžiama faktiniu ūkininko alyvmedžių giraičių plotu. Todėl taikomi papildomi kontrolės reikalavimai, nes abu plotai nesutampa. Tačiau dėl ūkininkavimo sąlygų (auginamos mišrios kultūros) ir salų topografijos faktinį plotą išmatuoti labai sunku – tai patvirtinta per auditą vietoje atliekant matavimus. 73. Ispanijoje ir Portugalijoje specialioms priemonėms skirtos plotų kontrolės sistemos nepatikimos. Ispanijoje sklypai, kuriuose auginami bananai, specialiai nekoduojami geografinėje informacinėje sistemoje (GIS), todėl sunku juos identifikuoti. Portugalijoje GIS nesuderinta su augalininkystei skirtos pagalbos priemonių reikalavimais. Todėl nei augintojai, nei nacionaliniai auditoriai nesusipažinę su GIS turiniu. Norėdama išmatuoti sklypus, su nacionaliniais auditoriais ir suinteresuotaisiais augintojais pasirinktus pagal pasaulinę vietos nustatymo sistemą (GPS), auditorių grupė nustatė, kad rezultatai visiškai neatitinka GIS pateikiamų rezultatų nei ribų, nei ploto požiūriu, taip pat kyla abejonių dėl vietos nustatymo. STT KONTROLĖ 74. Taikydamos STT valstybės narės privalo patikrinti, ar su pagalba, suteikta įvedus muitus arba nuo jų atleidus, susijusią naudą iš tikrųjų gavo galutinis naudos gavėjas. Šiai kontrolei atlikti kiekviena valstybė narė turėjo sukurti savo metodiką. Komisija šioje srityje neteikė jokių gairių ar techninės paramos. Visi taikyti metodai grindžiami operatoriaus, tiekiančio pagal STT remiamus produktus, bendrosios maržos lyginimu su laikotarpiu, kuriuo pagalba neteikta, arba kitais panašiais operatoriais, kurie pagalbos negauna. Šios kontrolės veiksmingumas labai priklauso nuo lygintinų duomenų kokybės. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad šių duomenų kokybė labai skiriasi. Prancūzijoje maržos lyginamos su maržomis, gautomis prieš įdiegiant STT. Savo pobūdžiu lyginami duomenys pasenę ir gali nebeatspindėti dabartinės ekonominės padėties. Graikijoje lyginami duomenys gauti atlikus neoficialią žemyne veikiančių operatorių apklausą, todėl jie nelabai patikimi. Portugalijoje tam tikra kas pusmetį renkama informacija iš dalies rodo, kad faktinis su STT susijusios naudos poveikis galutiniam naudotojui yra daromas. Ispanijos kompetentingos valdžios institucijos pripažino, kad nors institucija Consejería de Economía de Canarias labai stengėsi, joms nepavyko parengti nuoseklios metodikos siekiant įvertinti su STT susijusios naudos poveikį galutiniam naudotojui. AR VALSTYBIŲ NARIŲ PARENGTOS IR KOMISIJOS PATVIRTINTOS PARAMOS PROGRAMOS VEIKSMINGAI STEBIMOS? 75. Siekiant įvertinti šį audito klausimą taikyti tokie kriterijai: faktas, kad valstybės narės "įsitikina, jog iš biudžeto finansuojami veiksmai iš tikrųjų vykdomi, ir užtikrina, kad jie įgyvendinami tinkamai" [20], ir kad valstybių narių pateiktoje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje nurodoma "pažanga įgyvendinant priemones ir prioritetai jų veiklos ir specialių tikslų atžvilgiu ataskaitos pateikimo metu, naudojant kiekybinius rodiklius" [21]. Tikrinant Komisijos veiklą taikytas kriterijus – Komisijos stebimas "šių tikslų vykdymas [...] pagal kiekvienos veiklos rodiklius" [22]. Norėdami atsakyti į audito klausimą auditoriai išnagrinėjo Komisijos ir valstybių narių stebėjimo procedūras. KOMISIJA GALĖJO REGULIARIAU PRIŽIŪRĖTI, KAIP ĮGYVENDINAMOS SPECIALIOS PRIEMONĖS 76. Pagal Finansinį reglamentą biudžeto asignavimus Komisija privalo naudoti laikydamasi patikimo finansų valdymo principo, t. y. ekonomiškumo, efektyvumo ir veiksmingumo principų. Taikant veiksmingumo principą siekiama įgyvendinti konkrečius nustatytus tikslus ir gauti laukiamus rezultatus. Kad būtų galima stebėti rezultatus, visiems biudžete numatytiems veiklos sektoriams turi būti nustatomi konkretūs, išmatuojami, pasiekiami, svarbūs ir su laiko nuoroda tikslai. Šių tikslų vykdymas stebimas pagal kiekvienos veiklos rodiklius, o Komisija biudžeto valdymo institucijai kiekvienais metais turi teikti informaciją apie išlaidas, už kurias ji atsakinga. 77. Su POSEI ir mažosiomis Egėjo jūros salomis susijusiuose įgyvendinimo reglamentuose Komisija nustatė reikalavimą, kad valstybės narės savo metinėse įgyvendinimo ataskaitose teiktų fizinius ir finansinius kiekvienos priemonės rodiklius, taip pat išnagrinėtų duomenis ir prireikus pristatytų bei išnagrinėtų sektorių, su kuriuo priemonė susijusi. Manoma, kad ši informacija turėtų padėti Komisijai vykdyti savo pareigą stebėti ES išlaidų veiksmingumą. 78. Tačiau Komisija mano, kad ilgesniu laikotarpiu vykdoma priemonių stebėsena bus veiksmingesnė. Jos nuomone, 5 metai, Reglamento (EB) Nr. 247/2006 28 straipsnio 3 dalyje nurodyti sistemos poveikio ataskaitai pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai, yra pagrįstas laikotarpis siekiant padaryti svarbias išvadas. Komisija šią ataskaitą parengė, be kita ko, atsižvelgdama į pirmiau minėtą vertinimo ataskaitą. 79. Atsižvelgdami į finansinio reglamento reikalavimus Audito Rūmai mano, kad norėdama užtikrinti patikimą finansų valdymą Komisija specialių priemonių įgyvendinimą turėtų stebėti kasmet. Šiuo metu Komisijos tarnybos iš esmės tik tikrina, ar metinės įgyvendinimo ataskaitos atitinka teisės aktų reikalavimus. Pavyzdžiui, Komisija tik tikrina veiklos rodiklių nustatymą, o ne jų tinkamumą. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato Specialių priemonių koordinavimo skyrius, aptardamas programų įgyvendinimą, 2007 m. ataskaitas pirmą kartą bandė nagrinėti 2008 m. Padaryta išvada, kad ataskaitose pateikti veiklos rodikliai per daug įvairūs, kad specialių priemonių įgyvendinimą būtų galima vertinti bendrai. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ketina siūlyti suderintus rodiklius. Ši iniciatyva – tai pirmasis etapas siekiant sukurti specialių priemonių įgyvendinimo informacinę ir administracinę sistemą. Tačiau iniciatyva vykdoma tik 2010 m. – ketvirtaisiais ištisais reformos įgyvendinimo metais. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS AR VALSTYBIŲ NARIŲ PARENGTOS IR KOMISIJOS PATVIRTINTOS PARAMOS PROGRAMOS SUDARYTOS TAIP, KAD VEIKSMINGAI BŪTŲ PATENKINTI KONKRETŪS POREIKIAI? 80. Audito Rūmai daro išvadą, kad naujasis decentralizuotas metodas "iš apačios į viršų", nustatytas vykdant 2006 m. specialių priemonių reformą, nepakankamai taikytas siekiant didinti jau esamų priemonių veiksmingumą. Nacionalinėms valdžios institucijoms šis metodas buvo tikras iššūkis dėl savo naujoviškumo, sunkumų jį įgyvendinti, trumpo įgyvendinimo laikotarpio (dviejų mėnesių) ir Komisijos nesuteiktos techninės ir finansinės paramos. Komisija pasirinko tikrinti programų atitiktį ir nuoseklumą, o ne vykdyti jai priklausančią administravimo pareigą ir padėti užtikrinti, kad parengtų programų poveikis būtų kuo didesnis. Visa tai labai trukdė naujas specialias priemones pradėti įgyvendinti geriausiomis sąlygomis, užtikrinant jų veiksmingumą. 1 REKOMENDACIJA Ateityje rengiant specialių priemonių programas, Komisija valstybėms narėms turėtų padėti jas rengti platindama geriausią patirtį ir nustatydama suderintą rodiklių sistemą programų įgyvendinimui stebėti. Į rodiklius turėtų būti įtraukta bent informacija apie ekonomikos pokyčius (produkcijos vertė, pridėtinė vertė ir pan.) ir socialinius pokyčius (sukurtos ar išlaikytos darbo vietos ir pan.). 81. Rugpjūčio 1 dieną nustačius kaip galutinę programų pakeitimų teikimo dieną ribojama valstybių narių galimybė siūlyti gerai pagrįstus pakeitimus, todėl gali būti pakenkta programų veiksmingumui. Be to, nebuvo pasiektas tikslas didinti lankstumą (žr. 37–41 dalis). 2 REKOMENDACIJA Komisija turėtų persvarstyti galutinę oficialios programų pakeitimų tvirtinimo procedūros datą (n–1 metų rugpjūčio 1 d.), kad valstybės narės, rengdamos pakeitimus, turėtų patikimą informaciją apie praėjusių metų išlaidas. AR VALSTYBIŲ NARIŲ PO 2006 M. REFORMOS PARENGTOS PRIEMONĖS ĮGYVENDINTOS VEIKSMINGAI? 82. Apskritai Audito Rūmai daro išvadą, kad programos įgyvendintos veiksmingai, todėl atitinka AR ir Egėjo jūros salų poreikius. Tačiau Audito Rūmams atlikus auditą nustatytos kelios priemonės, dėl kurių sudėties jos įgyvendintos nevisiškai veiksmingai: a) tikslą mažosiose Egėjo jūros salose išlaikyti alyvmedžių giraites būtų galima pasiekti lengviau, jei Graikija būtų reikalavusi išlaikyti alyvmedžius pagal kompleksinį paramos susiejimą, kaip yra, pavyzdžiui, Italijoje; b) neįrodyta, kad gyvulininkystės produktų inovacijai ir kokybei skirta pagalba Azorų salose praktiškai finansuojama veiksmingai; c) pagalba bananų augintojams, nors ir veiksminga atsižvelgiant į socialinį ir ekonominį jos tikslą, beveik nepadeda siekti tikslo išlaikyti aplinkosaugos pusiausvyrą; d) vienodo dydžio pagalba Reunjono salos cukraus pramonei šiuo metu padeda išsaugoti sektorių. Tačiau kadangi šis sektorius labai nestabilus, ES pagalbos veiksmingumas priklauso nuo papildomos nacionalinės pagalbos; e) galiausiai Graikijoje, Prancūzijoje ir Portugalijoje specialiai tiekimo tvarkai skirtos sumos per mažos, kad poveikis būtų padarytas daugeliui žemės ūkio produktų. 3 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų iš dalies pakeisti atitinkamas priemones, kad būtų ištaisyti 44–67 dalyse nurodyti trūkumai, taikydamos metodą "iš apačios į viršų" ir konsultuodamosi vietoje su suinteresuotosiomis šalimis. Siekiant nustatyti nelabai veiksmingas priemones, kurių sudėtis turėtų būti tobulinama, taip pat turėtų būti naudojama Komisijos vertinimo ataskaita. 83. Kontrolės procedūros valstybėse narėse ne visuomet pritaikytos įvairioms specialioms priemonėms. 4 REKOMENDACIJA Valstybės narės turėtų parengti kiekvienos rūšies priemonei pritaikytas kontrolės procedūras. Visų pirma jos turi užtikrinti, kad jų žemės ūkio paskirties sklypų identifikavimo sistemos būtų reguliariai atnaujinamos. Komisija turėtų įsitikinti, kad šios kontrolės procedūros veiksmingai taikomos. AR VALSTYBIŲ NARIŲ PARENGTOS IR KOMISIJOS PATVIRTINTOS PARAMOS PROGRAMOS VEIKSMINGAI STEBIMOS? 84. Audito Rūmai daro išvadą, kad šiuo metu programų stebėjimas yra neveiksmingas. Komisija sukūrė veiklos valdymo sistemos pagrindą, nustatydama reikalavimą, kad valstybės narės savo įgyvendinimo ataskaitose kasmet praneštų veiklos rodiklius. Tačiau valstybių narių sukurti rodikliai per daug įvairūs, kad Komisija galėtų daryti išvadas dėl visų specialių priemonių įgyvendinimo, nors tam tikra informacija gali būti naudojama tinkamiau. Komisijos numatyta iniciatyva su valstybėmis narėmis aptarti bendrą sistemą – tai pirmasis etapas siekiant sukurti informacinę specialių priemonių įgyvendinimo valdymo sistemą. Šiuo metu nesukurta bendrais veiklos rodikliais pagrįsta informacinė sistema, kuri leistų Komisijai, kaip institucijai, laiku įvertinti tai, kaip specialioms priemonėms skirti biudžeto asignavimai padeda siekti BŽŪP tikslų. Šiai pastabai taip pat taikoma 1 rekomendacija dėl suderintos rodiklių sistemos, taikomos programų įgyvendinimui stebėti. 5 REKOMENDACIJA Komisija, siekdama kasmet stebėti programų įgyvendinimą, turėtų naudoti valstybių narių teikiamą informaciją, įskaitant šiuo metu jau turimą informaciją, kuri turi būti papildyta. Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Michel CRETIN, 2010 m. spalio 6 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Vítor Manuel da Silva Caldeira Pirmininkas [1] Komisijos komunikatas COM(2008) 642 galutinis. [2] 1989 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 89/687/EEB, kuriuo nustatoma specialių priemonių tam tikriems Prancūzijos užjūrio departamentų žemės ūkio produktams programa (POSEIDOM) (OL L 399, 1989 12 30, p. 39). [3] 1991 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas 91/315/EEB, kuriuo nustatoma specialių priemonių tam tikriems Azorų ir Madeiros salų žemės ūkio produktams programa (POSEIMA) (OL L 171, 1991 6 29, p. 10). [4] 1991 m. birželio 26 d. Tarybos sprendimas 91/314/EEB, kuriuo nustatoma specialių priemonių tam tikriems Kanarų salų žemės ūkio produktams programa (POSEICAN) (OL L 171, 1991 6 29, p. 5). [5] 1993 m. liepos 19 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2019/93, nustatantis konkrečias priemones mažosioms Egėjo jūros saloms dėl tam tikrų žemės ūkio produktų (OL L 184, 1993 7 27, p. 1). [6] 2006 m. sausio 30 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 247/2006, nustatantis specialias žemės ūkio priemones atokiausiems Sąjungos regionams (OL L 42, 2006 2 14, p. 1), ir 2006 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1405/2006, nustatantis konkrečias žemės ūkio priemones mažosioms Egėjo jūros saloms ir iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1782/2003 (OL L 265, 2006 9 26, p. 1). [7] Žr. 6 dalį. [8] Reglamento (EB) Nr. 247/2006 12 straipsnis. [9] Ataskaita "Atokiausiems regionams (POSEI) ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų priemonių, įgyvendintų vykdant bendrą žemės ūkio politiką, vertinimas". Biuras Oréade-Brèche, 2009 m. lapkričio mėn. (žr. http://ec.europa.eu/agriculture/eval/reports/posei/index_fr.htm). [10] Pavyzdžiui, 2006 m. rugsėjo 29 d. peržiūrėta Ispanijos programos versija (95 puslapis): "Programos priemonių suderinamumas ir nuoseklumas: kadangi šioje programoje pateikiamomis priemonėmis apskritai tęsiamos pagal Reglamentą (EB) Nr. 1454/2001 įgyvendintos priemonės, jos neabejotinai atitinka Bendrijos teisę ir yra nuoseklios, palyginti su kitomis Bendrijos politikos sritimis ir pagal jas priimtomis priemonėmis." [11] Ataskaita dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, pasiūlymo (COM(2009) 0510 – C7 0255/2009 – 2009/0138(COD), Žemės ūkio ir kaimo plėtros komitetas, 2010 m. kovo 23 d. dokumentas A7-0054/2010. [12] 2006 m. vasario 24 d. raštas Prancūzijai, užregistruotas numeriu D.1/MO/alf D(2006) 2393. Raštai Ispanijai ir Portugalijai buvo tokie patys. [13] Šiomis aplinkybėmis "administravimas mikrolygmeniu" reiškia kiekvienos priemonės administravimą Komisijai priimant reglamentus. [14] 2009 m. lapkričio mėn. biuro Oréade-Brèche ataskaitos "Atokiausiems regionams (POSEI) ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų priemonių, įgyvendintų vykdant bendrą žemės ūkio politiką, vertinimas" santraukos 3.1 punktas, p. 3. [15] 2009 m. lapkričio mėn. biuro Oréade-Brèche ataskaitos "Atokiausiems regionams (POSEI) ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų priemonių, įgyvendintų vykdant bendrą žemės ūkio politiką, vertinimas" santrauka, p. 3, 3.1 dalis. [16] 2006 m. vasario 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 318/2006 dėl bendro cukraus sektoriaus rinkų organizavimo 41 konstatuojamoji dalis (OL L 58, 2006 2 28, p. 1). [17] Reglamento (EB) Nr. 318/2006 41 straipsnio 1 dalis. [18] Prancūzijos programos, patvirtintos 2006 m. spalio 16 d. Komisijos sprendimu C(2006) 4809 pagal Reglamentą (EB) Nr. 247/2006, V skyrius, 4 puslapis. [19] 2009 m. lapkričio mėn. biuro Oréade-Brèche ataskaitos "Atokiausiems regionams (POSEI) ir mažosioms Egėjo jūros saloms skirtų priemonių, įgyvendintų vykdant bendrą žemės ūkio politiką, vertinimas" santrauka, p. 32. [20] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 53b straipsnio a punktas (OL L 248, 2002 9 16, p. 1). [21] 2006 m. balandžio 12 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 793/2006, nustatančio tam tikras išsamias Reglamento (EB) Nr. 247/2006 taikymo taisykles, 48 straipsnis (OL L 145, 2006 5 31, p. 1). [22] Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 27 straipsnis. -------------------------------------------------- I PRIEDAS SPECIALIŲ PRIEMONIŲ BIUDŽETO ĮGYVENDINIMAS Antraštinė dalis Skyrius Straipsnis Punktas | Išlaidų kategorija | 2010 m. asignavimai (eurais) | 2009 m. asignavimai (eurais) | 2008 m. asignavimai (eurais) | 2008 m. įgyvendinimas (eurais) | % | 2007 m. Asignavimai (eurais) | 2007 m. įgyvendinimas (eurais) | % | 05 02 11 04 | POSEI (išskyrus tiesioginę pagalbą ir antraštinės dalies "Žuvininkystė" 11 02 03 straipsnį) | 231000000 | 235000000 | 220000000 | 232679194 | 105,8 | 212000000 | 201226010 | 94,9 | 05 03 02 50 | POSEI – ES paramos programa | 394000000 | 377000000 | 377000000 | 372255721 | 98,7 | 64000000 | 63765532 | 99,6 | 05 03 02 51 | POSEI – kita tiesioginė pagalba ir ankstesnės schemos | 22000000 | 22000000 | 22000000 | 21191445 | 96,3 | 3000000 | 3791612 | 126,4 | 05 03 02 52 | POSEI – Egėjo jūros salos | 18000000 | 18000000 | 19000000 | 16791929 | 88,4 | 13550000 | 13528383 | 99,8 | Iš viso | 665000000 | 652000000 | 638000000 | 642918289 | 100,8 | 292550000 | 282311537 | 96,5 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS AUDITO METU TIKRINTŲ PRIEMONIŲ IR VEIKSMŲ SĄRAŠAS Toliau pateikiamos sumos – tai bendros išdėstytų priemonių išlaidos. Europos Audito Rūmai auditą vietoje atliko šiuose regionuose: Reunjone (Prancūzija), Kanarų salose (Ispanija), Chijo saloje (Graikija) ir Azorų salose (Portugalija). | 2008 m. išmokos (eurais) | 2007 m. išmokos (eurais) | Pastaba dėl įgyvendinimo | Pastaba dėl kontrolės sistemos | Prancūzija [1] (visi PUD) Speciali tiekimo tvarka (STT) | 19601176 | 19633602 | 64–67 dalys | 74 dalis | Pagalba bananų augintojams | 129100100 | 129052597 | 50–55 dalys | – | Cukranendrių, cukraus ir romo sektorius (vykdomi šie veiksmai: teikiama vienodo dydžio pagalba už PUD cukraus pramonės pritaikymą prie BRO ir cukranendrėms vežti skirta pagalba) | 71165224 | 64308347 | 56–63 dalys | – | Gyvulininkystės organizavimas (pavyzdžiui, vykdomi šie veiksmai: teikiama konkreti galvijienos perdirbimo pagalba arba konkreti vietos kiaulienos rinkos valdymo pagalba) | 19779394 | 18402827 | – | – | Ispanija [2] Speciali tiekimo tvarka (STT) | 69151890 | 69541851 | – | 74 dalis | Pagalba avienos ir ožkienos sektoriams, mokant tiesiogines išmokas augintojams | 7485063 | 6978313 | – | – | Pagalba bananų augintojams | 139706006 | 138836153 | 50–55 dalys | 73 dalis | Portugalija [3] Speciali tiekimo tvarka (STT) | 6255681 | 5926618 | 64–67 dalys | 74 dalis | Pagalba gyvulininkystei (vykdomi šie veiksmai: teikiama tiesioginė pagalba galvijininkystei arba pagalba Azorų salų gyvulininkystės produktų inovacijai ir kokybei ) | 34001000 | 33750370 | 48–49 dalys | – | Pagalba augalininkystei (vykdomi šie veiksmai: teikiama pagalba tradicinei augalininkystei arba pagalba vaisiams, daržovėms, skinamoms gėlėms ir dekoratyviniams augalams auginti) | 7049000 | 6571170 | – | 73 dalis | Graikija [4] Speciali tiekimo tvarka (STT) | 5050453 | 4781251 | 64–67 dalys | 74 dalis | Pagalba už alyvmedžių giraites | 11200034 | 11372595 | 44–47 dalys | 72 dalis | Pagalba sandarinimo medžiagų gamybai | 849821 | 885304 | – | – | Pagalba medaus gamybai | 1187234 | 1194180 | – | 71 dalis | [1] Šaltinis: ODEADOM, FranceAgriMer, Rapport annuel d'exécution - Année de réalisation 2008 (Metinė įgyvendinimo ataskaita, parengta 2008 m.). [2] Šaltinis: Gobierno de Canarias, Consejeria de Agricultura, Gadanderia, Pesca y Alimentacion, Informe de Applicacion del Regimen Especifico de Abastecimiento en el año 2008, en el año 2007. [3] Secretaria Regional da Agricultura e Florestas, Relatório de Aplicação do Sub-Programa para a Região Autónoma dos Açores do Programa Global de Portugal. [4] Duomenys grindžiami šiuo metu turima informacija, pateikta 2008 m. metinėje įgyvendinimo ataskaitoje; jie atitinka bendrame kiekvienos priemonės ir visų salų biudžete įrašytas sumas, išskyrus STT sumas, į kurias įtrauktos bendros šiuo metu mokamos sumos. --------------------------------------------------