EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 01 28 COM(2016) 29 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2014–2015 m. ataskaita dėl bendrosios lengvatų sistemos {SWD(2016) 8 final}



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 2014–2015 m. ataskaita dėl bendrosios lengvatų sistemos 1.Įvadas 1.1.Bendroji lengvatų sistema (BLS) Taikant ES bendrąją lengvatų sistemą (toliau – BLS), nuo 1971 m. prisidedama prie besivystančių šalių pastangų mažinti skurdą, skatinti gerą valdymą ir darnų vystymąsi. Sudarius galimybę besivystančioms šalims lengvatinėmis sąlygomis patekti į ES rinką, pagal BLS joms padedama gauti papildomų pajamų iš tarptautinės prekybos. BLS teisinis pagrindas yra 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 978/2012 dėl bendrųjų tarifų lengvatų sistemos taikymo (toliau – BLS reglamentas). Sistema atitinka PPO taisykles, nes buvo sukurta pagal vadinamąją įgaliojimų suteikimo sąlygą, pagal kurią leidžiama taikyti didžiausio palankumo statuso suteikimo principo išimtį. 1.2.Trys BLS priemonės BLS reglamentu sistema reformuota, kad BLS lengvatos būtų kryptingiau teikiamos toms šalims, kurioms jų labiausiai reikia, visų pirma – mažiausiai išsivysčiusioms šalims (toliau – MIŠ) ir kitoms mažas ir mažesnes nei vidutines pajamas gaunančioms šalims. Dėl BLS reformų gerokai sumažėjo lengvatomis besinaudojančių šalių – nuo 178 iki 92. Šalims, kurias Pasaulio bankas priskiria didesnes nei vidutines ir dar didesnes pajamas gaunančioms šalims, BLS lengvatos neteikiamos. Taip pat lengvatos neteikiamos šalims, kurioms taikoma lengvatinio patekimo į ES rinką priemonė, pagal kurią iš esmės visai jos prekybai taikomos bent tokios pačios muitų tarifų lengvatos. Siekiant veiksmingai patenkinti besivystančių šalių prekybos, vystymosi ir finansinius poreikius, pagal BLS numatytos trys skirtingos lengvatinės priemonės: bendroji ir dvi specialiosios BLS priemonės. −Pagal bendrąją priemonę (įprastinę BLS) sumažinti muitai taikomi maždaug 66 proc. visų ES tarifų pozicijų mažas ir mažesnes nei vidutines pajamas gaunančioms šalims, nesinaudojančioms kita lengvatine patekimo į ES rinką tvarka. Šiuo metu yra 30 įprastinės BLS lengvatomis besinaudojančių šalių. −Pagal specialią darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamąją priemonę (BLS+) muitai visiškai netaikomi iš esmės toms pačioms 66 proc. tarifų pozicijų kaip ir pagal įprastinę BLS toms šalims, kurios ekonomikos įvairinimo ir importo apimties atžvilgiu yra ypač pažeidžiamos. Savo ruožtu lengvatomis besinaudojančios šalys turi ratifikuoti ir veiksmingai įgyvendinti 27 pagrindines tarptautines konvencijas, išvardytas BLS reglamento VIII priede. Šiomis konvencijomis reglamentuojamos žmogaus ir darbo teisės, aplinkos apsauga ir geras valdymas. Šiuo metu yra 13 BLS+ lengvatomis besinaudojančių šalių. −Pagal specialiąją priemonę „Viskas, išskyrus ginklus“ (VIG) šalims, kurias JT priskiria MIŠ, suteikiama galimybė be muitų bei kvotų tiekti ES rinkai visus produktus, išskyrus ginklus ir šaudmenis. Šiuo metu yra 49 VIG lengvatomis besinaudojančios šalys. 2014 m. BLS lengvatos buvo pritaikytos beveik 50,8 mlrd. EUR vertės importo: 27,3 mlrd. EUR vertės importo iš šalių, kurioms taikoma įprastinė BLS, apie 6,5 mlrd. EUR vertės importo iš BLS+ lengvatomis besinaudojančių šalių ir 17 mlrd. EUR vertės importo iš VIG lengvatomis besinaudojančių šalių. Išsami informacija pateikta šios ataskaitos 1–4 lentelėse. 1 ir 2 pav. pateikta importo pagal minėtas tris BLS priemones apžvalga. 1.3.Šios ataskaitos tikslas

BLS reglamente reikalaujama, kad Komisija kartą per dvejus metus, pradedant nuo 2016 m. sausio 1 d., pateiktų ataskaitą dėl BLS veikimo Europos Parlamentui ir Tarybai. Ataskaitoje turi būti aprašytas visų trijų BLS lengvatinių priemonių poveikis per ankstesnius dvejus metus . Tačiau BLS reglamente reikalaujama, kad ataskaitoje ypatingas dėmesys būtų skirtas BLS+. Ataskaitoje turėtų būti pateikta išsami informacija apie tai, kurios šalys ratifikavo atitinkamas konvencijas, apie ataskaitų teikimo įsipareigojimo laikymąsi ir veiksmingą šių konvencijų įgyvendinimą . Taigi ši ataskaita apima visus tris BLS elementus: įprastinę BLS, VIG sistemą ir BLS+, kuriai skiriamas ypatingas dėmesys. 2.Įprastinės BLS priemonė BLS lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašas daug kartų buvo keičiamas išbraukiant iš jo BLS lengvatomis nebesinaudojančias šalis laikantis BLS reglamento 4 straipsnio kriterijų (t. y. šalis, trejus metus iš eilės Pasaulio banko priskirtas prie didesnes nei vidutines pajamas gaunančių šalių arba pradėjusias naudotis lengvatinio patekimo į ES rinką priemonėmis, pagal kurias joms suteikiamos tokios pačios arba geresnės muitų tarifų lengvatos). Lengvatomis besinaudojančių šalių sąrašas taip pat papildytas naujomis šalimis, atitinkančiomis tinkamumo naudotis BLS lengvatomis sąlygas. Visų pirma atlikti šie sąrašo pakeitimai: −2014 m. vasario 23 d. iš sąrašo išbrauktas Iranas ir Azerbaidžanas; −įstojusi į ES Kroatija nebėra reikalavimus atitinkanti šalis, taigi nebegali naudotis ir atitinkamomis lengvatomis; −2014 m. sausio 1 d. į sąrašą įtrauktas Pietų Sudanas ir Mianmaras; −nuo 2015 m. sausio 1 d. BLS kriterijų nebeatitinka Kinija, Ekvadoras, Tailandas ir Maldyvai; −2014 m. spalio 1 d. į sąrašą įtraukta Botsvana, Kamerūnas, Dramblio Kaulo Krantas, Fidžis, Gana, Kenija, Namibija ir Svazilandas. Įprastinės BLS lengvatomis naudojasi šios 30 šalių: −Afrikos šalys: Botsvana*, Kamerūnas, Dramblio Kaulo Krantas, Kongo Respublika, Kenija, Gana, Namibija, Nauru, Nigerija, Svazilandas; −Azijos šalys: Kirgizija, Indija, Indonezija, Šri Lanka, Vietnamas, Tadžikistanas, Turkmėnistanas**, Uzbekistanas; −Australija ir Ramiojo vandenyno salos: Kuko Salos, Fidžis, Maršalo Salos, Mikronezija (Mikronezijos Federacinės Valstijos), Niujė, Tonga; −Europos šalys – Ukraina; −Artimųjų Rytų šalys: Irakas, Sirija; −Pietų Amerikos šalys: Kolumbija**, Hondūras**, Nikaragva**. Kaip matyti iš 3 ir 4 pav., Kinijos išbraukimas iš sąrašo turėjo didelį poveikį sistemos taikymo sričiai. Todėl buvo pakeistos ir VI priede nustatytos produktų gradacijos ribinės vertės , ir VII priede nustatyta pažeidžiamumo ribinė vertė .

Kartą per trejus metus peržiūrimas produktų, kurių kilmės šalis yra įprastinės BLS lengvatomis besinaudojanti šalis, tapusi pernelyg konkurencinga (todėl lengvatų taikymas jai sustabdomas), skyrių sąrašas . Kitas sąrašas bus taikomas nuo 2017 m. sausio 1 d. 2 lentelėje nurodyta viso, reikalavimus atitinkančio ir lengvatinio importoį ES vertė pagal įprastinės BLS lengvatomis besinaudojančią šalį. Nepaisant to, kad visas importas šiek tiek padidėjo, reikalavimus atitinkantis importas truputį sumažėjo (nuo 43,5 mlrd. EUR 2013 m. iki 38,7 mlrd. EUR 2014 m.). Be to, 2014 m. bendras lengvatų panaudojimo lygis buvo 70,3 proc., t. y. šiek tiek mažiau nei prieš metus, kai siekė 71,5 proc. Lengvatų panaudojimo lygis šalyse labai skiriasi. 5 pav. parodyta, kad įprastinės BLS lengvatomis daugiausia naudojasi Indija, o po jos – Vietnamas ir Indonezija. 2014 m. importas iš šių trijų lengvatomis besinaudojančių šalių sudarė 87,8 proc. viso importo, kuriam taikytos įprastinės BLS lengvatos.



3.VIG priemonė VIG priemonės lengvatomis šiuo metu naudojasi šios 49 šalys: −Afrikos šalys: Angola, Burkina Fasas, Burundis, Beninas, Čadas, Kongo Demokratinė Respublika, Centrinės Afrikos Respublika, Džibutis, Eritrėja, Etiopija, Gambija, Gvinėja, Pusiaujo Gvinėja, Bisau Gvinėja, Komorų Salos, Liberija, Lesotas, Madagaskaras, Malis, Mauritanija, Malavis, Mozambikas, Nigeris, Ruanda, Siera Leonė, Senegalas, Somalis, Pietų Sudanas, Sudanas, San Tomė ir Prinsipė, Togas, Tanzanija, Uganda, Zambija; −Azijos šalys: Afganistanas, Bangladešas, Butanas, Kambodža, Laosas (Laoso Liaudies Demokratinė Respublika), Mianmaras (Birma), Nepalas, Rytų Timoras, Jemenas; −Australija ir Ramiojo vandenyno salos: Kiribatis, Samoa, Saliamono Salos, Tuvalu, Vanuatu; −Karibų šalys: Haitis. 3 lentelėjenurodyta viso, reikalavimus atitinkančio ir lengvatinio importo į ES vertė pagal VIG lengvatomis besinaudojančią šalį. Padidėjo ir reikalavimus atitinkantis importas (nuo 17,4 mlrd. EUR 2013 m. iki 19,5 mlrd. EUR 2014 m.), ir lengvatų panaudojimo lygis (nuo 83,1 iki 87,1 proc.). Lengvatų panaudojimo lygis šalyse vėlgi labai skiriasi. 6 pav. parodyta, kad VIG lengvatomis daugiausia naudojasi Bangladešas, o po jo – Kambodža. 2014 m. importas iš šių dviejų lengvatomis besinaudojančių šalių sudarė 85,4 proc. viso importo, kuriam taikytos VIG lengvatos. 4.BLS+ priemonė 4.1.BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys Pagal BLS+ papildomos muitų tarifų lengvatos suteikiamos besivystančioms šalims, kurios yra pažeidžiamos dėl įvairinimo stokos eksportuojant į ES ir nepakankamo integravimosi į tarptautinę prekybos sistemą. Taikant BLS+ priemonę, šioms šalims padedama veiksmingai įgyvendinti 27 pagrindines tarptautines žmogaus ir darbo teisių, aplinkos apsaugos ir gero valdymo konvencijas.

Kad galėtų pateikti paraišką dėl BLS+ lengvatų taikymo, šalis turi būti jau ratifikavusi šias 27 konvencijas. Be to, paraišką dėl BLS+ lengvatų taikymo pateikusi šalis privalo raštu teisiškai įsipareigotiužtikrinti šių ratifikuotų konvencijų taikymą ir veiksmingai jas įgyvendinti. Paraiškas pateikusios šalys taip pat privalo įsipareigoti be išlygų vykdyti šiose konvencijose nustatytus ataskaitų teikimo ir stebėsenos reikalavimus ir turi sutikti bendradarbiauti per Europos Komisija vykdomą ES stebėsenos procedūrą. 2014–2015 m. ataskaitinis laikotarpis apima iš viso 14 BLS+ lengvatomis besinaudojančių šalių. 2014 m. sausio 1 d. BLS+ statusas suteiktas Armėnijai, Bolivijai, Žaliajam Kyšuliui, Kosta Rikai, Ekvadorui, Gruzijai, Mongolijai, Pakistanui, Paragvajui ir Peru. 2014 m. vasario 28 d. BLS+ statusas suteiktas Salvadorui, Gvatemalai ir Panamai, o 2014 m. gruodžio 25 d. – Filipinams. Nuo 2016 m. sausio 1 d. Kosta Rika, Gvatemala, Salvadoras, Panama ir Peru nebėra BLS ir (arba) BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys, nes naudojasi lengvatinėmis patekimo į rinką sąlygomis pagal dvišalius prekybos susitarimus. Nuo 2017 m. sausio 1 d. BLS ir (arba) BLS+ lengvatomis nebegalės naudotis ir Gruzija. 2015 m. lapkričio 25 d. Komisija nusprendė suteikti BLS+ statusą Kirgizijai; šiuo metu sprendimą svarsto Europos Parlamentas ir Taryba. 4 lentelėje nurodyta viso ir lengvatinio importo į ES vertė pagal BLS+ lengvatomis besinaudojančią šalį. Padidėjo visas lengvatinis importas pagal BLS+ (nuo 5,99 mlrd. EUR 2013 m. iki 6,48 mlrd. EUR 2014 m.). Kelioms lengvatomis besinaudojančioms šalims pradėjus taikyti naujus laisvosios prekybos susitarimus su ES, bendras lengvatų panaudojimo lygis truputį sumažėjo (nuo 69,7 proc. 2013 m. iki 66,1 proc. 2014 m.). Atsižvelgiant į šias naujas patekimo į rinką priemones, lengvatų panaudojimo lygis šalyse gerokai skyrėsi. Kaip parodyta 7 pav., 2014 m. importas iš Pakistano ir Filipinų kartu sudarė 87,8 proc. BLS+ lengvatinio importo. 4.2.BLS+ stebėsena 4.2.1.BLS+ stebėsenos paskirtis ir tikslas BLS+ yra skatinamoji priemonė, kuria siekiama padėti lengvatomis besinaudojančioms šalims veiksmingai įgyvendinti 27 tarptautines konvencijas. Kaip nustatyta BLS reglamente, pradinis BLS+ taikymo laikotarpis – 10 metų (t. y. ji bus taikoma iki 2023 m. gruodžio 31 d.). Tai yra ilgalaikis procesas. Veiksmingai įgyvendinti konvencijas neleidžiantys trūkumai dažnai yra susiję su problemomis, kurioms reikia vidutinės trukmės ir ilgalaikių sprendimų. BLS+ konvencijomis reglamentuojama daugybė įvairių klausimų, pvz., žmogaus ir darbo teisės, aplinkos apsauga, klimato kaita ir kova su narkotikais bei korupcija. Be to, trūkumai dažnai atsiranda dėl įvairių sudėtingų ir tarpusavyje susijusių klausimų, apimančių socialinius, kultūrinius, istorinius, saugumo ar ekonominius pokyčius. Numatoma, kad, kaip besivystančioms šalims, visoms lengvatomis besinaudojančioms šalims gali kilti sunkumų įgyvendinant konvencijas, ypač – trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu. Atsižvelgiant į tai, kas išdėstyta pirmiau, reformuotos BLS+ stebėsena BLS+ lengvatomis besinaudojančioms šalims yra didelė paskata gerinti įgyvendinimą ir ataskaitų teikimą. Tam reikia prisiimti ne tik trumpalaikius, bet ir vidutinės trukmės bei ilgalaikius įsipareigojimus, be to, siekiama, kad vykdant BLS+ stebėseną į tai būtų visapusiškai atsižvelgta. 4.2.2.Tarptautinių standartų taikymo skatinimas BLS+ atitinka ES įsipareigojimą užtikrinti ir stiprinti tarptautinės teisės įgyvendinimą, kaip nustatyta Europos Sąjungos sutartyje. Ja siekiama užtikrinti, kad lengvatomis besinaudojančios šalys vykdytų savo įsipareigojimus, prisiimtus ratifikavus tarptautines konvencijas. Pagal BLS+ iš lengvatomis besinaudojančių šalių nereikalaujama patvirtinti ES standartų ar jų laikytis – veikiau iš jų reikalaujama laikytis pagal šias tarptautines konvencijas jau prisiimtų prievolių. Todėl Komisija siekia vis glaudžiau bendradarbiauti su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis (pvz., Tarptautine darbo organizacija (TDO) ir Jungtinėmis Tautomis (JT), kad užtikrintų, jog ES vykdant BLS+ stebėseną ir vertinimą būtų nuolat atsižvelgiama į jų nuomonę ir patirtį. Labai svarbu palaikyti glaudžius ryšius su tarptautinių organizacijų vietos biurais lengvatomis besinaudojančiose šalyse. Šis bendradarbiavimas ypač svarbus turint omenyje, kad daugelis BLS+ reglamento VIII priede išvardytų konvencijų turi ilgą ataskaitų teikimo ciklą. Pavyzdžiui, JT ataskaitos teikiamos kas 4–5 metus, o tai yra ilgesnis laikotarpis nei dvejų metų BLS+ ataskaitų teikimo ciklas. Todėl ypač naudinga su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis aktyviai bendradarbiauti tarp ataskaitų teikimo ciklų. Be to, šių organizacijų turima patirtis gali būti labai naudinga įgyvendinant bendradarbiavimo projektus lengvatomis besinaudojančiose šalyse. Šiuo metu Komisija ir TDO pradeda įgyvendinti BLS+ bandomąjį gebėjimų stiprinimo projektą Pakistane, Mongolijoje, Gvatemaloje ir Salvadore. Komisija toliau glaudžiai bendradarbiaus su tarptautinėmis organizacijomis BLS+ taikymo laikotarpiu, taip pat vykdys specialius projektus. Pagaliau, taikant BLS+ ES suteikiama galimybė atitinkamų tarptautinių organizacijų, pvz., TDO trišaliame standartų taikymo komitete arba TDO valdyboje konstruktyviai aptarti lengvatomis besinaudojančių šalių įsipareigojimus vykdyti šių konvencijų reikalavimus. 4.2.3.BLS+ stebėsenos procesas BLS reglamente reikalaujama, kad ES griežčiau stebėtų, kaip BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys vykdo savo įsipareigojimus. Todėl kartu su Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) Komisijos tarnybos nustatė struktūrizuotą stebėsenos procesą – nuolatinį „BLS+ dialogą“ su lengvatomis besinaudojančių šalių valdžios institucijomis, kuris įforminamas kaip metiniai klausimų sąrašai („suvestinės“). Šaliai prisijungus prie BLS+, Komisija parengia pradinį šios lengvatomis besinaudojančios šalies BLS+ įsipareigojimų laikymosi vertinimą (pirmąją oficialią suvestinę). Šioje oficialioje suvestinėje atkreipiamas dėmesys į tarptautinių konvencijų įgyvendinimo stebėsenos institucijų nustatytus pagrindinius trūkumus. Taip pradedamas nuolatinis BLS+ dialogas, per kurį Komisija atkreipia lengvatomis besinaudojančios šalies dėmesį į suvestinėje nurodytas sritis. Jeigu įmanoma, vykstant dialogui naudojamasi esamais politiniais ir instituciniais ES ir lengvatomis besinaudojančių šalių tarpusavio ryšiais. Klausimų sąrašas atnaujinamas kasmet, o iš lengvatomis besinaudojančių šalių tikimasi, kad jos dės dideles pastangas nustatytoms problemoms spręsti. Pagal BLS reglamentą, vykdant BLS+ stebėseną atsižvelgiama į daugelio įvairių subjektų, įskaitant pilietinės visuomenės, socialinių partnerių, Europos Parlamento ir Tarybos, o ne tik tarptautinių konvencijų įgyvendinimo stebėsenos institucijų nuomones. Lengvatomis besinaudojančiose šalyse į šį procesą taip pat įtraukta daug įvairių suinteresuotųjų subjektų – ne tik centrinė vyriausybė, bet ir vietos arba regioninės valdžios institucijos, pilietinė visuomenė (pvz., socialiniai partneriai, nevyriausybinės organizacijos), verslo asociacijos ir tarptautinių organizacijų vietos biurai.

Vykdydama stebėseną Komisija gali dalyvauti vietos praktiniuose seminaruose arba rengti vizitus į pramonės įmones. Užmezgant ryšius su vietos suinteresuotaisiais subjektais, ypač per BLS+ stebėsenos vizitus, svarbu ne tik surinkti pirminę informaciją, bet ir gerinti supratimą, kaip veikia BLS+ ir kokie yra ES lūkesčiai lengvatomis besinaudojančių šalių atžvilgiu. Tai padeda vietos suinteresuotiesiems subjektams atlikti konstruktyvų vaidmenį padedant vietos, regioninėms ir centrinėms valdžios institucijoms vykdyti pagal konvencijas prisiimtus įsipareigojimus. Visų pirma tikimasi, kad ekonominės veiklos vykdytojai, kaip tiesioginiai muitų tarifų lengvatų gavėjai, atliks svarbų vaidmenį prisidėdami prie konvencijų įgyvendinimo. Per šį pirmąjį ataskaitinį laikotarpį sąveikos su pilietine visuomene rezultatai lengvatomis besinaudojančiose šalyse buvo labai teigiami. Apskritai pilietinė visuomenė išreiškė tvirtą paramą savo šalies dalyvavimui BLS+ sistemoje. Keliais atvejais ji ypač palankiai įvertino BLS+ stebėseną ir jos teikiamą geresnę galimybę kelti žmogaus ir darbo teisių klausimus valdžios institucijoms. Todėl Komisija toliau bendradarbiaus su vietos suinteresuotaisiais subjektais vykdydama stebėseną ir, jeigu įmanoma, sieks šį bendradarbiavimą plėtoti. 4.2.4.Pagalbos ir vystymosi projektai Tarptautinių stebėsenos institucijų ataskaitose, kurios yra pagrindinis suvestinių informacijos šaltinis, nustatyti ne tik trūkumai ir pažangos elementai, bet ir kliūtys, kurios lengvatomis besinaudojančiai šaliai gali trukdyti arba neleisti įgyvendinti konvencijos. Tai yra svarbu, nes daugelis šių kliūčių gali nepriklausyti valdžios institucijų kontrolės ar tiesioginės įtakos sričiai – tuo galima paaiškinti kai kurių trūkumų atsiradimą. Nors aišku, kad valstybė privalo laikytis visų savo tarptautinių įsipareigojimų, vykdydama stebėseną Komisija turėtų atsižvelgti į tokius veiksnius kaip išteklių trūkumas, skurdas, gaivalinės nelaimės arba nepakankama tam tikrų teritorijų kontrolė ginkluoto konflikto atveju. 2015 m. Komisija pradėjo įgyvendinti bendrus projektus su TDO, kuriais siekiama prisidėti prie BLS+ šalių administracinių gebėjimų stiprinimo, kad jos galėtų veiksmingai įgyvendinti pagrindines TDO konvencijas ir teikti jų įgyvendinimo ataskaitas. Kitu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija toliau svarstys, kaip būtų galima padėti lengvatomis besinaudojančioms šalims šalinti tokias kliūtis pasitelkiant patirtį, techninę pagalbą ir įgyvendinant specialius gebėjimų stiprinimo projektus. 4.2.5.Lengvatomis besinaudojančių šalių BLS+ taikymo vidaus organizacinė struktūra Tai, kaip lengvatomis besinaudojančios šalys organizavo savo darbą, kad galėtų spręsti BLS+ konvencijomis reglamentuojamus klausimus, buvo pirmasis politinio įsipareigojimo vykdyti BLS+ procesą rodiklis. Konvencijoms įgyvendinti dažnai prireikia skirtingų vyriausybės departamentų ir agentūrų, kurių ištekliai ir įtaka gali būti nevienodi, kompetencijos. Todėl lengvatomis besinaudojančios šalys turi koordinuoti savo veiksmus ir centrinės, ir vietos valdžios lygmenimis. Kai kurios lengvatomis besinaudojančios šalys nusprendė sudaryti specialias aukšto lygio pareigūnų vadovaujamas BLS+ darbo grupes (pvz., Pakistanas), o kitos nusprendė savo veiksmus koordinuoti ad hoc pagrindu per Prekybos ar Užsienio reikalų ministeriją (pvz., Filipinai, Gvatemala). Numatoma, kad ilgainiui šis veiksmų koordinavimas taps veiksmingesnis. Komisijos BLS+ stebėsenos vizitai, padedant ES delegacijoms, šiuo atžvilgiu pasiteisino kaip labai naudingi. Lengvatomis besinaudojančių šalių pastangos koordinuoti BLS+ taikymą ir atitinkamų konvencijų įgyvendinimą yra svarbi ir būtina geresnio praktinio įgyvendinimo užtikrinimo priemonė. Todėl Komisija toliau skiria ypatingą dėmesį veiksmų koordinavimui. 4.2.6.Pirmojo BLS+ stebėsenos laikotarpio (2014–2015 m.) išvados Kaip nurodyta pirmiau, stebėsena pradedama vykdyti naujai šaliai prisijungus prie BLS+. Trūkumų įgyvendinant kiekvieną iš BLS+ konvencijų apžvalga, kurią pateikia tarptautinės stebėsenos institucijos, yra toliau vykdomos kiekvienos lengvatomis besinaudojančios šalies stebėsenos pagrindas. Tikimasi, kad lengvatomis besinaudojančios šalys dės dideles pastangas 27 pagrindinių konvencijų įgyvendinimui gerinti ir minėtiems trūkumams šalinti. Stebėsena apima visus 27 konvencijų įgyvendinimo aspektus, įskaitant diskusijas apie gebėjimų trūkumus arba pažangą. Be to, vykdant BLS+ stebėseną, į lengvatomis besinaudojančiose šalyse esamą teisinę ir administracinę sistemą atsižvelgiama kaip į pradinės padėties sudedamąją dalį. Pirmasis stebėsenos laikotarpis visoms lengvatomis besinaudojančioms šalims ir Komisijai buvo mokymosi procesas. Nepaisant to, visos lengvatomis besinaudojančios šalys pademonstravo didelį ryžtą vykdyti BLS+ procesą tiek politinės valios prasme, tiek atlikdamos institucines ir teisės aktų reformas. Visų pirma lengvatomis besinaudojančios šalys deramai bendradarbiavo su Komisija laiku pateikdamos atsakymus į metinius suvestinių dokumentus, leisdamos surengti specialius BLS+ stebėsenos vizitus ir sukurdamos specialias BLS+ valdymo struktūras. Be to, visos lengvatomis besinaudojančios šalys ėmėsi veiksmų (tiesa, kartais laipsniškų) praktiniam įsipareigojimų pagal BLS+ konvencijas įgyvendinimui gerinti, šiuo tikslu kelios šalys taip pat pateikė ataskaitas, kurios jau seniai turėjo būti pateiktos. Pridedamame tarnybų darbiniame dokumente pateikiamas išsamus atskirų lengvatomis besinaudojančių šalių, taip pat jose įvykusių teigiamų pokyčių ir vidaus apribojimų, dėl kurių gali būti ribojamas šių šalių gebėjimas užtikrinti veiksmingą konvencijų įgyvendinimą, vertinimas. Kiekvienos konvencijos įgyvendinimas vertinamas atskirai, o bendrai vertinama konvencijų (žmogaus teisių, darbo teisių, aplinkos, gero valdymo) grupė. Atsižvelgiant į įvairialypį 27 BLS+ pagrindinių konvencijų pobūdį ir trumpą pirmąjį 18 mėnesių ataskaitinį laikotarpį, manyta, kad šiame etape netikslinga arba nerealu kiekybiškai įvertinti pažangą, išskyrus akivaizdžius kriterijus (pvz., nacionalinių ataskaitų pateikimą laiku). Bandymai standartizuotai, kiekybiškai įvertinti lengvatomis besinaudojančių šalių pasiektus rezultatus gali būti klaidinantys ir tam tikru mastu nepagrįsti. Tačiau stebėsenos priemonės toliau bus tobulinamos. Visų pirma kitu ataskaitiniu laikotarpiu bus svarbu, kad lengvatomis besinaudojančios šalys prisiimtų atsakomybę už proceso vykdymą ir aktyviau spręstų suvestinėse nurodytus klausimus. Komisija daugiau dėmesio skirs pačių lengvatomis besinaudojančių šalių veiklos prioritetams, trūkumų pašalinimo terminams ir konvencijoms įgyvendinti skiriamiems ištekliams. Šiuo atžvilgiu Komisija stiprins savo bendradarbiavimą su lengvatomis besinaudojančiomis šalimis, kad nustatytų veiklos prioritetus. Iš tiesų čia ir glūdi pagrindinis reformuotos BLS+ principas. Užtikrinus visišką atitiktį prisijungimo kriterijams, pagal BLS+ lengvatomis besinaudojančioms šalims padedama laipsniškai gerinti atitinkamų konvencijų įgyvendinimą ir už tai teikiamos prekybos paskatos. Todėl tikimasi, kad BLS+ lengvatomis besinaudojančios šalys nuolat sieks geresnių rezultatų. Nepaisant to, bus atsižvelgiama į individualias aplinkybes ir apribojimus lengvatomis besinaudojančiose šalyse. Šiuo atžvilgiu BLS reglamente nustatyta, kad lengvatos gali būti laikinai panaikintos, jeigu lengvatomis besinaudojanti šalis nesilaiko savo teisiškai privalomų įsipareigojimų. Kitu ataskaitiniu laikotarpiu (2016–2017 m.) Komisija toliau sistemingai stebės lengvatomis besinaudojančias šalis. Iki kitos peržiūros Komisija prireikus apsvarstys reagavimo veiksmus, įskaitant galimybę pradėti tyrimą, jeigu lengvatomis besinaudojanti šalis nevykdytų savo BLS+ įsipareigojimų. 4.2.7.Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl BLS+ BLS reglamente reikalaujama, kad šioje ataskaitoje ypatingas dėmesys būtų skirtas BLS+ veikimui. Todėl prie šios ataskaitos pridedamas 2014–2015 m. laikotarpį apimantis Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl ES specialios darnaus vystymosi ir gero valdymo skatinamosios priemonės („BLS+“), kurį kartu parengė Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT). Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama išsamesnė informacija apie BLS+ veikimą, 2014 m. sausio 1 d. įsigaliojus BLS reglamentui (ES) Nr. 978/2012. Į Komisijos tarnybų darbinį dokumentą taip pat įtrauktas išsamus atskirų pagal BLS+ konvencijas lengvatomis besinaudojančių šalių vertinimas ir lengvatomis besinaudojančių šalių BLS+ priemonės naudojimo ataskaitos. 5.Būsimos Komisijos ataskaitos BLS reglamente reikalaujama, kad, praėjus penkeriems metams po BLS reglamento įsigaliojimo, t. y. iki 2017 m. lapkričio mėn., Komisija pateiktų ataskaitą dėl BLS reglamento taikymo Europos Parlamentui ir Tarybai. Ataskaitoje bus pateikta informacija apie visos BLS veikimą penkerių metų laikotarpiu nuo 2012 iki 2017 m. Joje bus atsižvelgta į sistemos taikymo poveikį jos lengvatomis besinaudojančių šalių vystymuisi, prekybai ir finansiniams poreikiams. Komisija taip pat įvertins poreikį peržiūrėti sistemą, įskaitant BLS+ ir laikino muitų tarifų lengvatų panaikinimo nuostatas, ir prireikus pateiks pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Be to, į ataskaitą taip pat bus įtraukta išsami BLS reglamento poveikio prekybai ir ES tarifinėms pajamoms analizė, kurioje ypatingas dėmesys bus skiriamas poveikiui lengvatomis besinaudojančioms šalims. Galiausiai šioje ataskaitoje, kuri bus paskelbta iki 2017 m. lapkričio mėn., taip pat bus aprašyti per antrąjį BLS+ ataskaitinį ciklą (2016–2017 m.) įvyksiantys konkretūs pokyčiai. 6.Lentelės, kuriose pateikta statistinė informacija apie BLS lengvatomis besinaudojančias šalis 2015 m. gruodžio 1 d.