Specialioji ataskaita Ekonomiškumo 
užtikrinimas: ES lėšomis 
finansuojamiems kaimo 
plėtros projektams 
skiriamų dotacijų išlaidų 
kontrolėLT 2014  Nr. 22
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa ( http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-872-1399-0
doi: 10.2865/22587
© Europos Sąjunga, 2015
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
Ekonomiškumo 
užtikrinimas: ES lėšomis 
finansuojamiems kaimo 
plėtros projektams 
skiriamų dotacijų išlaidų 
kontrolė
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2014  Nr. 22
02
 Turinys
Dalys
 Aiškinamasis žodynėlis
I–IX Santrauka
1–15 Įvadas
16–20 Audito apimtis ir metodas
21–100 Pastabos
21–35 I dalis. Gairės, priežiūra ir pataisos: Europos Komisijai tenkanti atsakomybė užtikrinti, kad ES 
kaimo plėtrai skiriamos lėšos būtų panaudojamos tinkamai
24–29 Jei atliekant auditą nustatyta projektų išlaidų patikros trūkumų, Komisija, į juos atsižvelgdama, siūlė 
finansinių pataisų ir skatino valstybes nares imtis priemonių
30–31 Išlaidas būtų buvę galima valdyti geriau, jei Komisija būtų daug anksčiau programavimo laikotarpiu 
paskelbusi gaires ir nustačiusi trūkumus  
32–35 Nors neseniai įgyvendintomis Komisijos iniciatyvomis pasiekta tam tikrų rezultatų, veiksmų planais 
nepakankamai išsamiai mažinta su išlaidų pagrįstumu susijusi rizika
36–55 II dalis. Apsauga nuo perteklinių specifikacijų: objektų, kurių dotacija patvirtinama, pagrįstumo 
užtikrinimo metodai
38–42 Apriboti dotacijas standartinių specifikacijų išlaidomis paprasta ir veiksminga esant daug panašių projektų 
arba tų pačių rūšių išlaidų
43–55 Kitų priemonių atveju siūlomos išlaidos, jei pagrįsta atsižvelgiant į riziką, turėtų būti vertinamos siekiant 
įsitikinti specifikacijų pagrįstumu
56–87 III dalis. Geriausios kainos užtikrinimas: patvirtintų objektų kainų pagrįstumo užtikrinimo metodai
58–63 Taikant supaprastinto išlaidų apmokėjimo metodą, jei jį taikyti įmanoma, (arba panašiai taikant 
maksimalias išlaidas) veiksmingai mažinama per didelių kainų rizika, bet reikia nustatyti tinkamą jų lygį
64–74 Lyginant objektų, dėl kurių pateikta paraiška, kainas su nepriklausomais kainų duomenimis, galima 
įsitikinti kainų yra pagrįstumu, bet šį metodą gali būti sunku įgyvendinti
75–85 Iš įvairių tiekėjų gautų pasiūlymų lyginimas gali būti paprastas rinkos kainų nustatymo metodas, bet reikia 
imtis priemonių, kuriomis būtų galima apsisaugoti nuo manipuliavimo ir sukčiavimo
86–87 Prireikus profesinio vertinimo, nepriklausomų ekspertų arba vertinimo grupės nuomonė gali suteikti 
naudingą patikinimą ir gali būti itin ekonomiškai veiksminga priemonė nagrinėjant didesnės rizikos atvejus
03 Turinys
88–92 IV dalis. Patvirtinto projekto stebėsena: iš tikrųjų atlygintų išlaidų pagrįstumo užtikrinimo 
metodai
90–91 Siekiant įsitikinti, kad atlygintinos išlaidos tebėra pagrįstos, kontrolės sistemomis turėtų būti aptinkami ir 
tikrinami visi esminiai projektų pakeitimai, padaryti patvirtinus dotaciją
92–94 Aiškiomis taisyklėmis, deklaracijomis ir mokėjimų imties patikra galima atgrasyti nuo nuolaidų arba kitų 
tiekėjo teikiamų pranašumų, kuriais mažinamos tikrosios išlaidos, slėpimo
95–100 V dalis. Efektyvumo užtikrinimas: reikalavimų ir patikrų proporcingumo rizikai užtikrinimo 
metodai
96–98 Jei su rizika susijusi tikimybė ir jos galimas poveikis yra maži, gali būti sukuriamos administracinei naštai 
mažinti skirtos kontrolės sistemos
99–100 Didelės vertės objektus, projektus, kuriems skiriamos didelės pagalbos sumos ir su kuriais yra susiję kiti 
rizikos veiksniai, reikia tikrinti griežčiau
101  – 111 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas.   Audito Rūmų parengtas kontrolinis sąrašas, skirtas kontrolės sistemų sąrangai 
įvertinti atsižvelgiant į su kaimo plėtros išlaidomis susijusią riziką
 II priedas.   Dokumentų peržiūrai atrinktos kaimo plėtros programos
 III priedas.   Supaprastinto išlaidų apmokėjimo taikymas 88 kaimo plėtros programoms
 IV priedas.   Dokumentų peržiūrai atrinktoms kaimo plėtros programoms taikytų metodų 
apžvalga
 Komisijos atsakymai
04
 Aiškinamasis  
žodynėlis
Kontrolės sistemos : taisyklių ir procedūrų, taikomų organizacijai arba išlaidų programai valdyti siekiant jos tikslų, 
rinkinys.
Išlaidavimas : bereikalingas pagerinimas arba brangių ir nereikalingų ypatybių arba įmantrumų įtraukimas. Šioje 
ataskaitoje išlaidavimu vadinamas geresnės nei reikia kokybės arba specifikacijų objektų (arba paslaugų) įsigijimas, 
pvz., vietoj nebrangios praktiškos transporto priemonės įsigyjamas prabangus automobilis.
Priemonė : politikos įgyvendinimo pagalbos schema. Priemone apibrėžiamos galimų finansuoti projektų taisyklės. 
Investicinės priemonės  – priemonės, kuriomis teikiama parama mašinoms ir įrenginiams įsigyti, statybai arba 
tokiems darbams, kaip miškų atsodinimas.
Valstybių narių valdžios institucijos : valstybės narės arba jų regionai paskiria vadovaujančiąją instituciją , 
atsakingą už kaimo plėtros programos planavimą, įgyvendinimą ir vertinimą, taip pat mokėjimo agentūrą , kuri gali 
imtis kai kurių iš šių užduočių ir atlieka mokėjimus dotacijų gavėjams.
Išdirbiai : tai, kas pagaminama arba pasiekiama įgyvendinant projektą.
Programavimo laikotarpis : laikotarpis, kuriuo taikomos kaimo plėtros programos. Šis auditas apima 2007–2013 m. 
laikotarpį. Šiuo laikotarpiu finansuojamų projektų mokėjimai gali būti atliekami iki 2015 m. gruodžio mėn. Atliekant 
šį auditą, 2014–2020 m. kaimo plėtros programos patvirtintos nebuvo.
Projektas : investicija, paslauga arba kita veikla, kuriai siekiama gauti finansavimą dotacijomis arba kuriai jis jau 
gautas.
Referencinės kainos : įrenginių, mašinų, statybinių medžiagų kainos arba statybos, darbo sąnaudos ir pan., 
kuriomis remdamosi valstybių narių valdžios institucijos vertina dotacijų paraiškose siūlomas projektų išlaidas.
Rezultatai : tiesioginis poveikis arba pokyčiai, atsirandantys įgyvendinant projektą.
Kaimo plėtros programa (KPP) : valstybės narės parengtas ir Komisijos patvirtintas dokumentas, skirtas ES kaimo 
plėtros programai regioniniu arba nacionaliniu lygmeniu planuoti ir įgyvendinti.
Faktinių išlaidų atlyginimas : dotacija, grindžiama tinkamomis finansuoti patirtomis išlaidomis. Joms įrodyti 
paramos gavėjas paprastai turi pateikti apmokėtas sąskaitas faktūras.
05 Aiškinamasis žodynėlis 
Supaprastintas išlaidų apmokėjimas : dotacijos, skiriamos neatsižvelgiant į patirtas faktines išlaidas. Pagrindinės 
supaprastinto išlaidų apmokėjimo formos yra šios:
 οstandartinis vieneto įkainis :  dotacijos suma apskaičiuojama remiantis iš anksto nustatytu vieneto įkainiu. 
Pavyzdys: žemės savininkui skiriama dotacija naujai laukiniams gyvūnams nekenksmingai gyvatvorei sodin -
ti naudojant vietinių rūšių medžius. Standartinis vieneto įkainis vienam gyvatvorės metrui yra 50 EUR. Žemės 
savininkui pasodinus 100 m ilgio gyvatvorę, mokama 5 000 EUR (50 EUR x 100) dotacija, neatsižvelgiant į perkant 
gyvatvorei sodinti skirtus augalus patirtas faktines išlaidas;
 οnustatyto dydžio finansavimas : konkrečioms tinkamų finansuoti išlaidų kategorijoms taikoma dotacijos suma 
nustatoma kitoms tinkamų finansuoti išlaidų kategorijoms taikant procentinę dalį. 
Pavyzdys: ūkininkui skiriama dotacija naujo tvarto statyboms, kurių išlaidos siekia 100 000 EUR. Nustatyto 
dydžio architektų ir inspektorių mokestis sudaro 10 proc. Ūkininkas, be pačioms statyboms skirtos dotacijos, 
dar gaus 10 000 EUR dotaciją architektų ir inspektorių išlaidoms padengti, neatsižvelgiant į iš tikrųjų sumokėtus 
mokesčius;
 οvienkartinės išmokos : fiksuotoji dotacijos suma mokama baigus vykdyti tam tikrą veiklą, gavus tam tikrą išdirbį 
ir (arba) tam tikrus rezultatus. 
Pavyzdys: savivaldybei skiriama dotacija renginiui organizuoti. Vienkartinė tokiems renginiams skiriama išmoka 
siekia 10 000 EUR. Savivaldybė gaus tą sumą, neatsižvelgiant į jos patiriamas faktines išlaidas, jei įvykdys dotaci -
jos sąlygas dėl dalyvaujančių žmonių skaičiaus ir renginio trukmės.
06
 Santrauka
I
Šis auditas yra susijęs su ES kaimo plėtros politikos 
išlaidomis. Jo metu buvo nagrinėjamos dotacijos, skir -
tos investicijų ir kitų projektų, kuriuos vykdo ūkininkai, 
įmonės, vietos valdžios institucijos ir kitos kaimo vie -
tovėse veikiančios organizacijos, išlaidoms padengti. 
Šias dotacijas, kurios sudaro apie pusę 2007–2013 m. 
laikotarpiui suprogramuotų 100 mlrd. EUR Europos 
Sąjungos išlaidų, valdo Komisijos prižiūrimos valstybių 
narių valdžios institucijos.
II
Kadangi sumos tokios didelės, ES ir valstybės narės yra 
kartu suinteresuotos užtikrinti kaimo plėtrai skiriamų 
dotacijų išlaidų kontrolę. Tai svarbiausias ES finansi -
niuose reglamentuose reikalaujamo patikimo finansų 
valdymo principo, pagal kurį visi ES biudžeto valdy -
tojai turėtų taikyti ekonomiškumo principą – pritarti 
reikiamų dalykų įsigijimui geriausia kaina  – aspektas.
III
Audito Rūmai kasmet atlieka kaimo plėtros išlaidų 
auditą ir pristato nustatytus faktus metinėse ir speci -
aliosiose ataskaitose. Dažnai nustatoma, kad valsty -
bių narių valdžios institucijos neužtikrina išlaidų, dėl 
kurių patvirtinamos kaimo plėtrai skiriamos dotacijos, 
pagrįstumo. Akivaizdu, kad šioje srityje reikia gerinti 
finansų valdymą. Todėl Audito Rūmai siekė išsamiai 
išnagrinėti riziką ir metodus, kuriais Komisija ir valsty -
bės narės siekė mažinti šią riziką.IV
Audito Rūmai nustatė, kad taikyti ne patys veiksmin -
giausi kaimo plėtros išlaidų kontrolės metodai. Komi -
sija užuot pirmiausia užtikrinusi sistemų tinkamumą, 
veiksmų ėmėsi po to, kai atsirado problemų. Valstybių 
narių kontrolės sistemomis atsižvelgta tik į kai kurią 
ekonomiškumui kylančią riziką arba šios sistemos 
turėjo trūkumų. Nors ir būta veiksmingesnių metodų, 
jie nebuvo plačiai taikomi.
V
Komisija 2007–2013 m. programavimo laikotarpio 
pradžioje nepateikė gairių ir neskleidė gerosios 
patirties: ji neužtikrino, kad, prieš valstybėms narėms 
pradedant tvirtinti dideles dotacijas, valstybių narių 
sistemos būtų veiksmingos. Jai ėmusis veiksmų, dau -
guma projektų dotacijų jau buvo patvirtinta. Vis dėlto 
nuo 2012 m. Komisija ėmėsi aktyvesnių ir darnesnių 
veiksmų. Jei jie bus tęsiami daugiau dėmesio skiriant 
ekonomiškumui, kitą programavimo laikotarpį turėtų 
būti užtikrintas geresnis finansų valdymas.
VI
Iki 2014 m. visoms 15 didžiausių kaimo plėtros pro -
gramų valstybės narės taikė pagrindines teisės 
aktuose reikalaujamas kaimo plėtros išlaidų patikros 
sistemas. Vis dėlto visos šios sistemos turėjo su pagrin -
dine rizika susijusių trūkumų, todėl apskritai kaimo 
plėtrai skirtų dotacijų išlaidos nebuvo gerai kontro -
liuojamos. Išanalizavus visų 88 KPP informaciją matyti, 
kad panaši padėtis yra visoje ES. Pirmiausia pažymė -
tina, kad:
a) valstybių narių kontrolės sistemomis daugiausia 
dėmesio skirta dotacijų paraiškose nurodytoms 
objektų arba darbų kainoms , bet daug mažiau ver -
tinta, ar patys objektai yra pagrįsti arba ar dotacija 
yra ekonomiškai efektyvi politikos tikslų atžvilgiu. 
Kyla išlaidavimo ir neracionalaus pinigų naudojimo 
rizika;
b) pagrindinis dotacijų paraiškoms taikytas kainų 
pagrįstumo patikros metodas buvo įvairių tiekėjų 
pasiūlymų lyginimas arba jų lyginimas su referen -
cinėmis kainomis. Audito Rūmai nustatė, kad kai 
kurių valstybių narių sistemomis nepakankamai 
užtikrinamas išlaidų pagrįstumas, pvz., taikytos už 
tikrąsias rinkos kainas 30 proc. didesnės referenci -
nės kainos;
Santrauka 07
c) dotacijos patvirtinamos iš anksto, o išmokamos 
pareiškėjui įsigijus atitinkamus objektus arba 
atlikus atitinkamus darbus. Pasikeitus projektui po 
to, kai buvo patvirtinta dotacija, dėl kai kurių vals -
tybių narių sistemų spragų išlaidas buvo galima 
atlyginti nepatikrinus jų pagrįstumo;
d) nustatant reikalavimų ir patikros griežtumą 
paprastai neatsižvelgta į skirtingus rizikos lygius. 
Daugelis valstybių narių valdžios institucijų tą patį 
metodą taikė tikrindamos ir 10 000 EUR vertės 
dotaciją, ir 1 000 000 EUR dotaciją. Jei rizika buvo 
nedidelė, dažnai nepasinaudota supaprastinimo 
galimybėmis.
VII
Todėl Audito Rūmai daro išvadą, kad, taikant geresnius 
išlaidų kontrolės metodus, 2014–2020 m. programa -
vimo laikotarpiu iš tikrųjų galima nemažai sutaupyti iš 
kaimo plėtros projektams skiriamų dotacijų. Sutaupy -
tomis lėšomis būtų galima finansuoti kitus projektus 
ir kartu gauti geresnius išdirbius ir rezultatus, taip pat 
pasiekti tikslus.
VIII
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad galima taikyti 
veiksmingus ir ekonomiškai efektyvius nustatytų trū -
kumų šalinimo metodus – daugumą iš jų jau įgyven -
dina viena ar kita valstybė narė.
IX
Taigi Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai ir valsty -
bėms narėms prieš prisiimant naujo programavimo lai -
kotarpio išlaidų įsipareigojimus užtikrinti, kad visoms 
KPP taikomais metodais būtų mažinama šioje ataskai -
toje aprašyta rizika. Rizikos mažinimo vertinimo krite -
rijai pateikiami šios ataskaitos priede. Valstybių narių 
institucijų ex ante  įvertinimas turėtų būti šio proceso 
dalis. Audito Rūmai taip pat rekomenduoja Komisijai ir 
valstybėms narėms naujojo programavimo laikotarpio 
pradžioje tikrinti, ar sistemos veikia efektyviai ir ar yra 
veiksmingos.
08
 Įvadas
Audito atlikimo priežastys – 
geriau kontroliuojant kaimo 
plėtros išlaidas būtų galima iš 
tikrųjų sutaupyti
01 
Šis auditas yra susijęs su ES kaimo 
plėtros politikos išlaidomis. Jį atliekant 
nagrinėjamos dotacijos, skirtos inves -
ticijų ir kitų projektų, kuriuos vykdo 
ūkininkai, įmonės, vietos valdžios insti -
tucijos ir kitos kaimo vietovėse veikian -
čios organizacijos, išlaidoms padengti. 
Dotacijas pagal ES reglamentuose1 
nustatytas taisykles valdo Komisijos 
prižiūrimos valstybių narių valdžios 
institucijos. Paprastai šios dotacijos 
patvirtinamos remiantis projekto spe -
cifikacijomis ir pareiškėjo siūlomomis 
kainomis; dotacijos išmokamos pareiš -
kėjui įsigijus atitinkamus objektus arba 
atlikus atitinkamus darbus.
02 
2007–2013 m. programavimo laiko -
tarpiu Europos Sąjunga kaimo plėtrai 
planavo išleisti beveik 100 mlrd. EUR. 
Valstybės narės taip pat planavo skirti 
dar 55 mlrd. EUR iš savo nacionalinių 
ir regioninių biudžetų. Kadangi sumos 
tokios didelės, ES ir valstybės narės yra 
kartu suinteresuotos užtikrinti kaimo 
plėtrai skiriamų dotacijų išlaidų kon -
trolę. Tai svarbiausias ES finansiniuose 
reglamentuose reikalaujamo patiki -
mo finansų valdymo principo, pagal 
kurį visi ES biudžeto valdytojai turėtų 
taikyti ekonomiškumo, efektyvumo ir 
veiksmingumo principus, aspektas.03 
Vis dėlto, atlikę 2007–2013 m. kaimo 
plėtros politikos auditus, Audito Rūmai 
nustatė, kad nacionalinės ir regioninės 
valdžios institucijos nepakankamai 
užtikrina projektų išlaidų, kurioms at -
lyginti skiriamos dotacijos, pagrįstumą. 
Vykdydama savo audito veiklą Komisija 
priėjo prie panašių išvadų. Daugiau 
informacijos pateikiama 24–26 dalyse.
04 
Iš to matyti, kad geriau kontroliuojant 
išlaidas būtų galima sutaupyti daug 
kaimo plėtros projektams skiriamų 
dotacijų lėšų, bet gauti tokius pat išdir -
bius ir rezultatus, taip pat pasiekti tuos 
pačius tikslus. Audito Rūmų nuomone, 
galima pasiekti reikšmingą ekonomiją. 
Vien kiekvienam investavimo projektui 
išleidus keliais šimtais mažiau eurų 
būtų galima sutaupyti daug milijonų 
eurų. Sutaupius po 1 proc. kiekvieno 
projekto lėšų ES biudžeto lėšų santau -
pos per programavimo laikotarpį iš 
viso galėtų siekti iki 500 milijonų eurų2. 
Sutaupytomis lėšomis būtų galima 
finansuoti kitus projektus ir kartu gauti 
geresnius išdirbius ir rezultatus, taip 
pat pasiekti tikslus.1 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpiui taikomi 2005 m. 
rugsėjo 20 d. Tarybos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai (OL L 277, 
2005 10 21, p. 1), 2006 m. 
gruodžio 15 d. Komisijos 
reglamentas (EB) 
Nr. 1974/2006, nustatantis 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 dėl Europos 
žemės ūkio fondo kaimo 
plėtrai (EŽŪFKP) paramos 
kaimo plėtrai taikymo 
taisykles (OL L 368, 2006 12 23, 
p. 15), ir 2011 m. sausio 27 d. 
Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 65/2011, kuriuo nustatomos 
išsamios Tarybos reglamento 
(EB) Nr. 1698/2005 kontrolės 
procedūrų įgyvendinimo ir 
kompleksinio paramos 
susiejimo įgyvendinimo 
taisyklės, susijusios su 
paramos kaimo plėtrai 
priemonėmis (OL L 25, 
2011 1 28, p. 8). Ši sąlyga 
vadinama bendru valdymu. 
Komisijai tenka bendroji 
atsakomybė, bet ji pati 
netvirtina dotacijų ir nedaro 
mokėjimų paramos 
gavėjams – šias užduotis 
vykdo valstybių narių valdžios 
institucijos.
2 Investicinės priemonės sudaro 
apytiksliai pusę 
suprogramuotų kaimo plėtros 
išlaidų.
09 Įvadas
05 
Panašus kaimo plėtros priemonių rinki -
nys turėtų būti įgyvendinamas 2014–
2020 m. programavimo laikotarpiu; 
naujos dotacijos turėtų būti pradeda -
mos tvirtinti 2015 m. Komisija kartu su 
valstybėmis narėmis stengiasi gerinti 
savo kontrolės sistemų veiksmingumą, 
siekdamos užtikrinti, kad jos geriau 
atitiktų teisės aktus. Atsižvelgdami 
į lūkesčius, kad taip pagerinus finansų 
valdymą šioje srityje būtų galima iš 
tikrųjų sutaupyti ir geriau naudoti ES 
biudžetą, Audito Rūmai nusprendė 
prisidėti prie šio proceso atlikdami 
išsamų dabartinių kaimo plėtros išlaidų 
kontrolės metodų auditą3.Kaimo plėtros politika. 
Ūkininkams, mažosioms įmonėms, 
vietos valdžios institucijoms ir 
kitoms kaimo vietovėse 
veikiančioms organizacijoms 
išmokėta daugiau kaip milijonas 
pavienių dotacijų
06 
2007–2013 m. kaimo plėtros politika 
buvo praktiškai įgyvendinama visoje 
Europos Sąjungoje pagal 88 naciona -
lines arba regionines kaimo plėtros 
programas. Šias programas sudarė 
įvairios priemonės (pagalbos sche -
mos); kiekviena iš jų buvo skirta kon -
krečioms paramos gavėjų grupėms ir 
tam tikrų rūšių projektams, atrinktiems 
taikant tinkamumo finansuoti taisykles 
ir projektų atrankos kriterijų rinkinį. 
Valstybių narių valdžios institucijos 
(laikydamosi teisės aktuose nustatytų 
apribojimų) sprendė dėl dotacijų nor -
mų; šios normos, atsižvelgiant į prie -
monę, siekė nuo mažiau nei 10 proc. iki 
100 proc. tinkamo finansuoti projekto 
išlaidų. Šiomis priemonėmis ES siekia 
skatinti ir remti veiklą, kuria padedama 
siekti politikos tikslų: didinti žemės 
ūkio ir miškininkystės konkurencin -
gumą, gerinti aplinką ir kraštovaizdį, 
gerinti gyvenimo kaimo vietovėse 
kokybę ir įvairinti kaimo ekonomiką4. 
Įvairių finansuotų projektų pavyzdžiai 
pateikiami 1 langelyje.3 Audito Rūmų misija yra padėti 
gerinti ES finansų valdymą, 
skatinti atskaitomybę ir 
skaidrumą bei atlikti 
nepriklausomo Sąjungos 
piliečių interesų sergėtojo 
vaidmenį. Audito Rūmų, kaip 
ES nepriklausomo auditoriaus, 
vaidmuo yra patikrinti, ar už ES 
lėšas yra tinkamai 
atsiskaitoma, ar jos skiriamos ir 
panaudojamos laikantis 
tinkamų taisyklių bei kitų 
teisės aktų ir ar jos duoda 
ekonominės naudos. Daugiau 
informacijos pateikta adresu 
http://www.eca.europa.eu/lt/
Pages/MissionObjectives.aspx .
4 Daugiau informacijos apie 
kaimo plėtros politiką galima 
rasti Komisijos svetainėje 
adresu http://ec.europa.eu/
agriculture/rurdev/
index_lt.htm .
10 Įvadas 1 langelis
Ūkininkų mokymas, finansuojamas mokymo ir informavi -
mo priemone (Bulgarija)
Purškimo mašina, finansuojama ūkių modernizavimo 
priemone (Vokietija)
Tvartas, kuriame naudojama šieno skleidimo įranga, finan -
suojamas ūkių modernizavimo priemone (Liuksemburgas)
Grūdų džiovinimo ir laikymo patalpos, finansuojamos 
žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimo 
priemone (Lietuva)
Lašelinio drėkinimo sistema, finansuojama Žemės ūkio 
ir miškininkystės plėtros infrastruktūros priemone 
(Graikija)
Pajūrinės pušys, pasodintos pagal miškininkystės 
potencialo atkūrimo priemonę (Prancūzija)
Gėlių parduotuvė, finansuojama paramos mikroįmonių 
kūrimui ir plėtrai priemonę (Švedija)
Kavinė laukinių gyvūnų parke, finansuojama turizmo 
veiklos skatinimo priemone (Jungtinė Karalystė)Politikos tikslas – kaimo ekonomikos įvairinimas ir gyvenimo kokybės gerinimasPolitikos tikslas – gerinti aplinką ir kraštovaizdįPolitikos tikslas – didinti žemės ūkio ir miškininkystės konkurencingumąKaimo plėtros programomis finansuojamų projektų pavyzdžiai
11 Įvadas 2 langelis 1 diagramaTipiniai prašymo skirti dotaciją ir jos gavimo etapai
Pareiškėjas Valstybių narių valdžios institucijosPasiūlymų gavimas iš 
tiekėjų ir projekto išlaidų apskaičiavimasIšlaidų pagrįstumo patikraProjekto įgyvendinimasPrašymo skirti dotaciją patikra
Išmoka, skirta sutartos procentinės patvirtintų patirtų išlaidų dalies išlaidoms padengtiSąskaitų faktūrų apmokėjimas
Prašymas 
išmokėti dotacijąDotacijospatvirtinimasProjekto pasiūlymo parengimas ir dotacijos paraiškos pateikimas
Bendrieji dotacijų paraiškose nurodytų projektų išlaidų pagrįstumo tikrinimo 
metodai
Supaprastintas pavyzdys.  Ūkininkui reikia naujo 75 arklio galių (AG) traktoriaus. Jis gauna pa -
siūlymus iš trijų tiekėjų: A pasiūlymą už 44 000 EUR B pasiūlymą už 46 000 EUR ir C pasiūlymą už 
48 000 EUR. Jis pasirenka B pasiūlymą ir prašo skirti kaimo plėtros dotaciją, atitinkančią 50 proc. 
išlaidų.
Įvairių pasiūlymų palyginimas.  Valstybių narių valdžios institucijos lygina A, B ir C pasiūlymus ir sprendžia, 
ar išlaidos, dėl kurių pateikta paraiška (B pasiūlymas už 46 000 EUR) yra pagrįstos.
Rinkos moksliniai tyrimai.  Valstybių narių valdžios institucijos susisiekia su kitais tiekėjais arba internete 
ieško, kiek kainuoja atitinkami 75 AG traktoriai ir lygina šiuos duomenis su B pasiūlymu.
Eksperto nuomonė.  Valstybių narių valdžios institucijos prašo žemės ūkio inžinieriaus patvirtinti, kad B pasiū -
lymas yra pagrįstas. Jos taip pat gali konsultuotis su Vertinimo komitetu ir prašyti jo pateikti nuomonę.
Referencinės kainos. Valdžios institucijos lygina B pasiūlymą su įvairių tipų ir modelių traktorių kainų duome -
nų bazėmis. Jei referencinė kaina siekia 45 000 EUR, jos vis tiek gali skirti B pasiūlymu grindžiamą 23 000 EUR 
dotaciją, jei jos mano, kad 46 000 EUR išlaidos yra pagrįstos. Referencinę kainą jos taip pat gali taikyti kaip 
viršutinę ribą ir patvirtinti 22 500 EUR dotaciją.
Supaprastintas išlaidų apmokėjimas.  Užuot tikrinusios B pasiūlymo pagrįstumą, valstybių narių valdžios 
institucijos traktoriaus pirkėjui siūlo vienkartinę 20 000 EUR išmoką. Ji mokama neatsižvelgiant į traktoriaus 
tipą arba patirtas faktines išlaidas. Jos taip pat gali nustatyti, kad maksimalios išlaidos  vienam traktoriui 
siekia 40 000 EUR, ir atlyginti 50 proc. iki šios sumos patirtų faktinių išlaidų.07 
Dėl daugumos į šio audito apimtį 
patenkančių priemonių (žr. 16 dalyje 
nurodytą audito apimtį) pareiškėjui 
atlyginamos patirtos išlaidos. Tipinis 
dotacijos gavimo išlaidoms atlyginti 
procesas nurodytas 1 diagramoje.08 
Pagrindiniai metodai, kuriais valsty -
bės narės tikrina dotacijų paraiškose 
nurodytas projektų išlaidas, pristatyti 
2 langelyje.
12 Įvadas
09 
Svarbiausių investicijų priemonių 
vidutinės bendrosios projekto išlaidos 
siekia apie 125 000 EUR. Dotacijų, skir -
tų projektų išlaidoms padengti, suma 
skiriasi atsižvelgiant į pagalbos normą, 
bet priemonėms būdingas didelis 
palyginti mažų dotacijų – kai kurių 
iš jų suma gali nesiekti 1 000 EUR – 
skaičius ir mažesnis didelių dotacijų, 
kurių suma gali viršyti 1 000 000 EUR, 
skaičius. Valstybių narių valdžios ins -
titucijos tikisi, kad iki programavimo 
laikotarpio pabaigos bus patvirtinta 
apie 1,4 mln. pavienių dotacijų.
Rizikos analizė. Dotacijų išmokos 
gali būti per didelės, jei jos 
skiriamos bereikalingoms 
išlaidoms padengti arba yra 
pagrįstos nekonkurencingomis 
kainomis
10 
Kaip aprašyta pirmiau, ekonomiškumo 
principas taikomas visoms dotacijoms 
arba išmokoms iš ES biudžeto. Va -
dovaujantis šiuo principu, subsidijos 
turėtų būti skiriamos reikiamiems daly -
kams už geriausią kainą  įsigyti. Taikant 
šį principą kaimo plėtros projektams, 
objektų, kuriems skiriama dotacija, 
tipas, kokybė ir kiekis turėtų būti tokie, 
kokių reikia numatytiems išdirbiams 
ir rezultatams gauti. Šiems objektams 
skiriama dotacija turėtų būti grin -
džiama mažiausia žinoma reikiamos 
specifikacijos objekto kaina.11 
Dažnai dotacijos skiriamos tik tam 
tikrai proporcinei daliai visų projekto 
išlaidų atlyginti – likusią išlaidų dalį 
pareiškėjai turi padengti savo ištekliais; 
taip pareiškėjai skatinami mažinti 
projektų išlaidas. Jei pagalbos normos 
yra mažos, paskatos gali būti didelės – 
kuo didesnės pagalbos normos, tuo 
mažesnės paskatos.
12 
Kiekviena subsidija iškraipomas tikrasis 
ekonominės naudos santykis; tai gali 
paskatinti pareiškėją nurodyti sprendi -
mą, kurio išlaidos yra didesnės nei rei -
kia; galimas išlaidavimas (žr.   žodynėlį)  
arba investicijos, kurios yra nepropor -
cingos atsižvelgiant į įgyvendinant 
projektą numatomus gauti išdirbius 
arba rezultatus. Taigi kyla rizika, kad 
finansuojamų objektų kiekis ir kokybė 
gali viršyti tai, ko reikia ( perteklinių 
specifikacijų  rizika), todėl gali būti 
patiriamos bereikalingos ES ir naciona -
linių biudžetų išlaidos.
13 
Subsidijomis taip pat mažinamos 
pareiškėjų paskatos ieškoti geriausių 
kainų. Pareiškėjai gali teikti pirmenybę 
brangesniam tiekėjui. Kraštutiniu atve -
ju jie arba tiekėjai gali paveikti procesą 
ir kartu didinti išlaidas. Dėl viso to kyla 
rizika, kad dotacija gali būti grindžiama 
konkurencingoje rinkoje žinomas ma -
žiausias reikiamų specifikacijų objektų 
kainas viršijančiomis kainomis ( nekon -
kurencingų kainų  rizika).
13 Įvadas
14 
Svarbu, kad valstybių narių valdžios 
institucijų taikomi šios rizikos mažini -
mo metodai būtų veiksmingi, nes nera -
cionalus pinigų naudojimas ir sukčiavi -
mas ne tik didina biudžeto išlaidas, bet 
ir kenkia ES reputacijai. Tačiau reikia 
nustatyti kontrolės sistemų įgyven -
dinimo išlaidų ir rizikos mažinimo 
naudos pusiausvyrą. Pareiškėjai patiria 
išlaidų teikdami jų dotacijų paraiškoms 
pagrįsti reikiamą informaciją. Valstybės 
narės patiria išlaidų šią informaciją 
tikrindamos ir vertindamos. Šios išlai -
dos turėtų būti proporcingos rizikos 
lygiui: dėl 1 mln. EUR dotacijos būtų 
galima pateisinti kelių dienų darbą 
sąnaudų pagrįstumui nustatyti. Skirti 
tiek laiko 1 000 EUR dotacijai būtų 
nepateisinama.
15 
Pagaliau kyla rizika, kad Komisija gali 
neaptikti valstybių narių kontrolės 
sistemų trūkumų arba jų nustačiusi gali 
laiku nesiimti taisomųjų veiksmų.
14
 Audito apimtis  
ir metodas
Audito apimtis – naudojantis 
dotacijomis įgyvendinamos kaimo 
plėtros priemonės
16 
Pirmiau nurodyta rizika pirmiausia 
susijusi su kaimo plėtros priemonėmis, 
įgyvendinamomis naudojantis dota -
cijomis, skiriamomis paramos gavėjo 
patiriamoms išlaidoms atlyginti. Šios 
priemonės, sudarančios apie 50 proc. 
visų suprogramuotų 2007–2013 m. 
laikotarpio kaimo plėtros išlaidų5, pa-
tenka į šio audito apimtį (žr.  2 diagra -
mą).  Pagrindinės susijusios priemonės 
yra šios:
 ο žemės ūkio valdų modernizavimas;
 ο žemės ūkio ir miškininkystės pro -
duktų vertės didinimas; ο žemės ūkio ir miškininkystės plė -
tros ir pritaikymo infrastruktūra;
 ο mokymas ir kitos žemės ūkio ir 
miškininkystės konkurencingumo 
didinimo priemonės;
 ο su žemės tvarkymu ir aplinka susi -
jusios investicijų priemonės;
 ο kaimo ekonomikos įvairinimo 
ir gyvenimo kokybės gerinimo 
priemonės;
 ο vietos plėtros taikant LEADER me -
todą priemonės.5 Kitus 50 proc. kaimo plėtros 
išlaidų daugiausia sudaro 
atlyginimo mokėjimai žemės 
savininkams, apskaičiuoti 
vienam hektarui už veiklą, 
pvz., aplinkos apsaugą ir 
gerinimą. Mokėtinos sumos 
įtraukiamos į KPP ir jas iš 
anksto patvirtina Komisija. 
Į Audito Rūmų specialiąją 
ataskaitą Nr. 7/2011 buvo 
įtrauktos agrarinės 
aplinkosaugos, kuri yra 
pagrindinė su plotu susijusi 
priemonė, išmokos ( http://eca.
europa.eu ).2 diagramaAudito apimtis. Į šio audito apimtį patenkančios priemonės
Suprogramuotos 2007–2013 m. išlaidos (mlrd. EUR)
Mokymas ir kitos priemonės, kuriomis 
siekiama didinti konkurencingumąŽemės ūkio ir miškininkystės 
plėtros ir pritaikymo 
infrastruktūraPridėtinė žėmės ūkio ir 
miškininkystės produktų vertėŽemės ūkio valdų modernizavimas
Su aplinka ir žemės tvarkymu susijusios investicijų priemonėsKaimo ekonomikos įvairinimo priemonėsVietos plėtros priemonės
13
4,9
2,811,6
5,5
4,84,7
Šaltinis – Europos Komisija.
15 Audito apimtis ir metodas 
6 Valstybės narės turi laikytis 
Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 
dalies d punkto: „Atliekant 
administracinius paramos 
paraiškų tikrinimus, visų pirma 
tikrinama: <…> pateiktų 
išlaidų, įvertinamų naudojant 
tinkamą vertinimo sistemą, 
pvz., standartines išlaidas, 
skirtingų pasiūlymų 
palyginimą ar pasitelkiant 
vertinimo komitetą, 
pagrįstumas.“3 diagramaAudito klausimai ir ataskaitos struktūraAudito metodas – tikrinama 
kontrolės sistemų sąranga, 
klausimynais ir dokumentų 
patikra užtikrinant didelę 
geografinę aprėptį
17 
Atlikdami kaimo plėtros išlaidų auditus 
Audito Rūmai ne kartą nustatė, kad 
valstybių narių valdžios institucijos 
nepakankamai užtikrino patvirtintų 
projektų išlaidų pagrįstumą6 (žr. 24 ir 
25 dalis). Akivaizdu, kad šioje srityje 
reikia gerinti finansų valdymą. Todėl 
Audito Rūmams kilo klausimas, ar Ko -
misija ir valstybės narės taikė pagrindi -
nės rizikos atžvilgiu veiksmingiausius 
metodus. Atliekant auditą itin steng -
tasi nustatyti gerus metodus, kuriuos 
gali taikyti kitos valstybės narės ir kuriais kartu galima gerinti bendruo -
sius veiklos rezultatus. Siekdami ištirti 
šios užduoties apimtį, Audito Rūmai 
iškėlė 3 diagramoje  nurodytus audito 
klausimus:
I dalis
II dalis
III dalis
IV dalis
V dalisAr Komisija užtikrino, kad valstybės narės taikytų 
veiksmingas kaimo plėtros dotacijų išlaidų kontrolės 
laikantis ekonomiškumo principo sistemas?
… perteklinių 
speci/f_ikacijų rizikai 
mažinti?
… patvirtintų objektų 
kainų pagrįstumui 
užtikrinti?
… iš tikrųjų atlygintų 
išlaidų pagrįstumui 
užtikrinti?
… patikros griežtumui 
su rizikos lygiu susieti?Ar Komisija ir 
valstybių narių 
valdžios institucijos 
taikė 
veiksmingiausius 
kaimo plėtros dotacijų 
išlaidų kontrolės 
metodus?
Ar valstybės taikė 
veiksmingiausius 
metodus …
16 Audito apimtis ir metodas 
7 Jei anksčiau buvo nustatyta 
trūkumų, Audito Rūmai 
tikrino, ar atitinkamos 
valstybių narių valdžios 
institucijos atitinkamai pakeitė 
savo metodus.18 
Šios ataskaitos struktūra atitinka sude -
damuosius audito klausimus: I dalyje 
aptariama Komisijos kaip prižiūrėtojos 
vaidmuo; II–V dalyse Audito Rūmai na -
grinėja įvairius valstybių narių valdžios 
institucijų taikytus pagrindinės rizikos 
mažinimo metodus.
19 
Iš Komisijos ir valstybių narių valdžios 
institucijų pareigūnų sudaryta tikslinė 
grupė Audito Rūmų nariams padėjo 
nustatyti svarbiausius veiksmingų kon -
trolės sistemų aspektus. Jais remda -
miesi Audito Rūmai parengė kontrolinį 
kontrolės sistemų sąrangos vertini -
mo atsižvelgiant į riziką sąrašą (žr.  I 
priedą).  Audito Rūmų įrodymų rinkinį 
sudarė tolesni veiksmai dėl ankstesnių 
nustatytų audito faktų7, visų ES 88 KPP 
vadovams skirtas klausimynas ir svar -
biausių 15 KPP , kurių suplanuotos į šio 
audito apimtį patenkančių priemonių 
išlaidos buvo didžiausios (žr.  II priedą),  
taikytų procedūrų dokumentų patikra. 
Šios 15 KPP sudaro 64 proc. visų šioms 
priemonėms visoje ES numatytų išlai -
dų. Siekiant atlikti dokumentų patikrą, 
į keturias iš šių valstybių narių surengti 
trumpi audito vizitai. Rengti pokalbiai 
su Komisijos pareigūnais ir analizuoti 
susiję dokumentai. Atliekant auditą 
tirtos nuo 2013 m. pabaigos taikytos 
sistemos; jis baigtas 2014 m. viduryje.Audito apimties ir metodų 
apribojimai
20 
Atlikdami šį auditą Audito Rūmai 
nustatė ir vertino kontrolės sistemų , 
kurias vadovaujančiosios institucijos 
taikė kaimo plėtros išlaidų pagrįstu -
mui užtikrinti, sąrangą . Net geriausiai 
parengtos, bet netinkamai įgyvendina -
mos sistemos gali būti neveiksmingos. 
Vis dėlto šio audito tikslas nebuvo 
patikrinti, ar kontrolės sistemos gerai 
taikytos praktiškai. Atliekant šią patikrą 
būtų buvęs dubliuojamas darbas, kuris 
kasmet atliekamas rengiant Audito 
Rūmų metines ataskaitas (žr. 24 ir 25 
dalis).
17
 Pastabos
8 Šis reikalavimas nustatytas 
2005 m. birželio 21 d. Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 1290/2005 
dėl bendrosios žemės ūkio 
politikos finansavimo 
(OL L 209, 2005 8 11, p. 1) 9 
straipsnio 2 dalyje.
9 Viešųjų pirkimų taisyklėmis 
siekiama užtikrinti, kad viešojo 
sektoriaus įstaigos užtikrintų 
geriausią jų perkamų prekių ir 
paslaugų kainą, taip pat 
skatinti sąžiningą konkurenciją 
ir skaidrumą. Nesilaikant šių 
taisyklių mažiau tikėtina, kad 
užtikrintos geriausios žinomos 
kainos.I dalis. Gairės, priežiūra ir 
pataisos: Europos 
Komisijai tenkanti 
atsakomybė užtikrinti, 
kad ES kaimo plėtrai 
skiriamos lėšos būtų 
panaudojamos tinkamai
21 
Kaimo plėtros išlaidų programas valdo 
88 valstybių narių valdžios instituci -
jos, bet galutinė atsakomybė už ES 
biudžeto įvykdymą tenka Komisijai. 
Konkrečiai reikalaujama, kad Komisija8 
tikrintų, ar valstybėse narėse taikomos 
ir tinkamai veikia valdymo ir kontro -
lės sistemos ir ar jomis atsižvelgiama 
į patikimo finansų valdymo, ekonomiš -
kumo, efektyvumo ir veiksmingumo 
principus.
22 
Teisės aktuose nustatyti įvairūs galimi 
Komisijai pavestų priežiūros funkcijų 
vykdymo būdai. Valstybės narės turėtų 
informuoti Komisiją apie savo valdy -
mo ir kontrolės priemones; mokėjimo 
agentūros privalo būti akredituotos, 
o sertifikavimo institucijos turi kas -
met teikti ataskaitas apie problemas, 
įskaitant kontrolės sistemų veikimą. 
Komisija periodiškai susitinka su vals -
tybių narių atstovais, palaiko ryšius ir 
rengia oficialius metinius susitikimus 
su kiekvienos KPP vadovaujančiąja 
institucija. Ji tvirtina teisės aktus, ku -
riuose pateikiamos išsamios politikos 
įgyvendinimo taisyklės, ir skelbia gai -
res. Ji taip pat turi savo audito skyrių, 
kuriam pavesta tikrinti valstybių narių 
sistemų veikimą. Pagaliau, nustačiusi, 
kad valstybių narių valdžios institucijos 
nesilaiko teisės aktų, ji gali susigrąžinti 
netinkamai išleistas lėšas.23 
Audito Rūmai tikrino, ar Komisija šiais 
būdais siekė užtikrinti, kad valstybių 
narių taikomos kaimo plėtros dota -
cijų išlaidų kontrolės sistemos būtų 
veiksmingos.
Jei atliekant auditą nustatyta 
projektų išlaidų patikros trū -
kumų, Komisija, į juos atsi -
žvelgdama, siūlė finansinių 
pataisų ir skatino valstybes 
nares imtis priemonių
24 
Audito Rūmai kasmet tiria didelę atsi -
tiktine tvarka atrinktų mokėjimų imtį 
ir tikrina pasirinktų kontrolės siste -
mų veiksmingumą. Kiekvienoje nuo 
2011 m. parengtoje metinėje ataskaito -
je Audito Rūmai nurodė, kad dauguma 
iš kaimo plėtros išlaidų pagrįstumo 
patikros sistemų buvo nepakankamai 
veiksmingos (žr.  4 diagramą).  2013 m. 
nustatyta, kad šiuo atžvilgiu buvo ne -
veiksmingos visos keturios audituotos 
sistemos.
25 
2011, 2012 ir 2013 m. metinėse auditų 
ataskaitose Audito Rūmai nustatė, kad 
nepakankamai tikrintas beveik su treč -
daliu kaimo plėtros projektų susijusių 
priemonių išlaidų pagrįstumas. Beveik 
pusė mokėjimų, kurių gavėjai buvo 
viešojo sektoriaus institucijos, neatitiko 
viešųjų pirkimų taisyklių9.
18 Pastabos
Išlaidų pagrįstumui tikrinti skirtų valstybių narių arba 
regioninių sistemų veiksmingumas
Atlikus išlaidų pagrįstumo vertinimo sistemos auditą, didelių
trūkumų nenustatyta.Išlaidų pagrįstumo vertinimo sistema neveiksminga.
 
Kaimo plėtros išlaidų vertinimo sistemų auditas neatliktas.
GalicijaLombardija
SicilijaBrandenburgas 
ir Berlynas4 diagrama
Šaltinis  – 2011, 2012 ir 2013 m. Audito Rūmų metinės ataskaitos.
26 
Komisija taip pat taiko savo audito tyri -
mų programą, kuria nustatyti panašūs 
faktai, kaip ir atliekant Audito Rūmų 
konkrečių kaimo plėtros priemonių 
rezultatų auditus10. Nors Audito Rūmų 
ir Komisijos auditai nėra skirti lėšoms, 
kurias būtų galima sutaupyti geriau 
kontroliuojant išlaidas, apskaičiuoti, 
atsižvelgiant į sistemų trūkumus ir 
gausias klaidas aiškiai matyti, kad būtų 
galima apsvarstyti galimybę sutaupyti 
lėšų.27 
Atsižvelgdama į pirmiau nurodytus 
atliekant auditą nustatytus faktus, Ko -
misija pradėjo taikyti finansinių pataisų 
procedūras, kuriomis susijusioms vals -
tybėms narėms skirtas ES finansavimas 
sumažinamas siekiant kompensuoti 
nustatytus trūkumus. Aštuonioms 
valstybėms narėms taikomos procedū -
ros bent iš dalies susijusios su kaimo 
plėtros išlaidų patikros trūkumais arba 
neatitiktimi viešųjų pirkimų taisyklėms.10 Specialiosios ataskaitos 
Nr. 5/2010 „Kaimo plėtros 
LEADER metodo  
įgyvendinimas“, Nr. 8/2012 
„Tikslingas paramos žemės 
ūkio valdų modernizavimui 
paskirstymas“, Nr. 1/2013 „Ar 
ES parama maisto perdirbimo 
pramonei buvo veiksminga ir 
efektyvi sukuriant pridėtinę 
vertę žemės ūkio 
produktams?“, Nr. 6/2013 „Ar 
valstybės narės ir Komisija 
pasiekė, kad kaimo 
ekonomikos įvairinimo 
priemonės būtų ekonomiškai 
naudingos?“, Nr. 8/2013 
„Europos žemės ūkio fondo 
kaimo plėtrai parama 
ekonominei miškų vertei 
19 Pastabos
didinti“ ( http://eca.europa.eu ).
11 Komisijos tarnybų darbinis 
dokumentas dėl pagrindinių 
klaidų priežasčių vertinimo ir 
taisomųjų ir prevencinių 
veiksmų įgyvendinant kaimo 
plėtros politiką 
(SWD(2013) 244 final ).28 
Atsižvelgdama į Audito Rūmų 2011 m. 
metinę ataskaitą, Komisija paragino 
valstybes nares parengti veiksmų pla -
nus, kuriuose būtų nurodomos klaidų 
priežastys ir apibrėžiami taisomieji 
veiksmai. 2012 m. tokius planus paren -
gė 14 valstybių narių, o 2013 m. – visos 
kitos valstybės narės.
29 
Kartu, Europos Parlamento prašymu, 
Komisija išanalizavo pagrindines gau -
sių klaidų priežastis ir 2013 m. birželio 
mėn. pateikė rezultatus11. Dvi iš svar -
biausių priežasčių buvo nepakankama 
išlaidų pagrįstumo patikra ir viešųjų 
pirkimų taisyklių nesilaikymas.Išlaidas būtų buvę galima 
valdyti geriau, jei Komisija 
būtų daug anksčiau progra -
mavimo laikotarpiu paskel -
busi gaires ir nustačiusi 
trūkumus
30 
Komisija 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio pradžioje nepateikė gairių 
dėl išlaidų patikrai skirtų kontrolės 
sistemų sąrangos arba šiomis sistemo -
mis mažintinos rizikos. Tikėtasi, kad 88 
KPP vadovai parengs savo metodus, 
neturėdami Komisijos informacijos 
apie taikytinus standartus. Komisija 
nepakankamai tikrino, ar valstybės 
narės, prieš patvirtindamos dideles in -
vesticijų priemonių išlaidų sumas, taiko 
patikimas dotacijų paraiškų patikros 
sistemas. Pagal sertifikavimo institucijų 
akreditavimo ir ataskaitų teikimo tvar -
ką Komisija laiku neinformuojama apie 
ES biudžeto ekonomiškumui kylančią 
riziką.
20 Pastabos
31 
Kai 2012 m. pabaigoje pirmoji valstybė 
narė parengė veiksmų planą, buvo likę 
tik vieni iš septynerių programavimo 
laikotarpio metų. Taigi veiksmų planai 
buvo parengti per vėlai, kad jais būtų 
buvę galima daryti poveikį daugumai 
išlaidų. Pavyzdžiui, tuo metu Lenkijos 
valdžios institucijos buvo jau patvirti -
nusios dotacijas, sudarančias 90 proc. 
ūkių modernizavimo – finansiškai svar -
biausios kaimo plėtros priemonės – 
biudžeto, o kitose valstybėse narėse 
dėl kai kurių priemonių jau nebebuvo 
galima pateikti naujų paraiškų.
Nors neseniai įgyvendinto -
mis Komisijos iniciatyvomis 
pasiekta tam tikrų rezultatų, 
veiksmų planais nepakan -
kamai išsamiai mažinta su 
išlaidų pagrįstumu susijusi 
rizika
32 
Atliekant auditus ir Komisijai darant 
spaudimą jau pasiekta tam tikrų tei -
giamų rezultatų: kelios valstybės narės 
Audito Rūmus informavo apie tai, kad 
jos 2013 ir 2014 m. nustatė naują kaimo 
plėtros projektų išlaidų patikros tvarką. 
Vis dėlto į valstybių narių veiksmų 
planų taikymo sritį patenka ne visos 
regioninės KPP arba ne visos susijusios 
priemonės ir juose ne visada siūlomi 
pakeitimai, net jei atliekant auditus 
nustatyta konkrečių trūkumų12. Be to, 
pagal kai kuriuos planus visi veiks -
mai atidedami kitam programavimo 
laikotarpiui.33 
Nuo 2013 m. pradžios Komisija suren -
gė du kartus per metus rengiamus 
seminarus, skirtus kai kuriems svar -
biausiems klausimams aptarti, ir ragino 
valstybių narių valdžios institucijas 
parengti veiksmų planus. 2014 m. 
vasario mėn. ji paskelbė sukčiavimo 
prevencijos gaires, o 2014 m. rugsėjo 
mėn. supaprastinto išlaidų apmo -
kėjimo gaires. Šios gairės skiriamos 
2014–2020 m. programavimo laikotar -
piui; jose Komisija skatina valstybes 
nares dažniau taikyti supaprastinto 
išlaidų apmokėjimo metodą, kuriuo 
tikimasi sumažinti klaidų13.
34 
Vis dėlto šiuo metu tik 5 proc. išlaidų, 
susijusių su į šio audito apimtį paten -
kančiomis priemonėmis, yra grindžia -
mos supaprastintu išlaidų apmokėjimu. 
Nepaisydama įrodymų apie trūkumus, 
Komisija nepateikė gairių dėl likusiems 
95 proc. išlaidų taikytinų metodų. Dėl 
to kyla rizika, kad ne visos 88 vadovau -
jančiosios institucijos gali nustatyti ir 
įgyvendinti veiksmingus kaimo plėtrai 
skiriamų dotacijų išlaidų kontrolės 
metodus, išskyrus supaprastintą išlaidų 
apmokėjimą.12 Pavyzdžių pateikiama Audito 
Rūmų 2013 m. ataskaitoje.
13 Vis dėlto valstybių narių 
atstovai nurodė, kad yra 
susirūpinę dėl to, kad dėl 
kaimo plėtros priemonių 
įvairovės sunku taikyti 
supaprastintą išlaidų 
apmokėjimą, kad gali 
susidaryti didelės standartinių 
išlaidų nustatymo 
administracinės išlaidos, kad 
tyrimams atlikti gali prireikti 
ilgo parengiamojo laikotarpio 
ir kad, auditoriams nustačius, 
jog nustatytos per didelės 
standartinės išlaidos, 
valstybėms narėms kiltų 
sisteminių klaidų ir didelių 
finansinių pataisų rizika.
21 Pastabos
14 Galima nurodyti vieną gerą 
Jungtinės Karalystės (Anglijos) 
pavyzdį, kai aiškiai tikrinta, ar 
pasiūlytos statybos projekto 
arba įrangos specifikacija yra 
pagrįsta kaip tinkamiausia 
projektui.35 
Komisija ir valstybės narės veiksmų 
planuose daugiausia dėmesio skyrė 
atitikties įgyvendinimo reglamentams 
gerinimui, o kartu – klaidų skaičiaus 
mažinimui. Žinoma, tai svarbu – imtis 
šių veiksmų Audito Rūmai skatina jau 
daugelį metų. Vis dėlto atitiktis regla -
mentams nėra savaiminis tikslas  – taip 
pat svarbu taikyti patikimo finansų 
valdymo principą, kuriuo užtikrinamas 
teisės aktais siekiamas ekonomišku -
mas (žr. 2 ir 10 dalis). Šiuo atžvilgiu net 
geriausiuose Audito Rūmų nagrinė -
tuose planuose nenumatyta išsamių 
priemonių dėl svarbiausios rizikos 
ekonomiškumui – dotacijų, grindžiamų 
geresnėmis nei reikia specifikacijo -
mis ir nekonkurencingomis kainomis, 
pakeitimų, atsiradusių patvirtinus 
dotacijas, ir su rizikos lygiu nesusietos 
patikros. Šią riziką ir galimus jos maži -
nimo metodus Audito Rūmai nagrinėja 
šios ataskaitos II–V dalyse.II dalis. Apsauga nuo 
perteklinių specifikacijų: 
objektų, kurių dotacija 
patvirtinama, pagrįstumo 
užtikrinimo metodai
36 
ES išlaidų programų vadovai turė -
tų vadovautis šios ataskaitos įvade 
aprašytu ekonomiškumo principu. 
Taikant šį principą, pagrįstos turėtų 
būti ne tik kainos, kuriomis grindžia -
mos projektų dotacijos, bet ir projektų 
specifikacijos – finansuojami objektai. 
Dėl subsidijų kinta ekonominės naudos 
santykis ir kyla rizika, kad pareiškėjai 
gali nurodyti didesnių išlaidų projektų 
pasiūlymus nei reikia, galimas išlaida -
vimas (žr.   žodynėlį)  arba numatytiems 
rezultatams neproporcingos investi -
cijos. Audito Rūmai vertino valstybių 
narių taikytus šios perteklinių specifi -
kacijų rizikos mažinimo metodus.
37 
Visos valstybių narių valdžios institu -
cijos tikrino kainas  (žr. III dalį); labai 
nedaugelis iš jų aiškiai pagrįsdamos 
dokumentais tikrino, ar projektų speci -
fikacijos buvo pagrįstos14. Kaip matyti 
iš 46, 48 ir 53 dalių, kai kurios valdžios 
institucijos atliko netiesiogines, aiš -
kiai neapibrėžtas arba dokumentais 
nepagrįstas patikras. Vis dėlto, kaip 
nurodyta toliau, daugelis valstybių 
narių valdžios institucijų kai kurių tipų 
projektų perteklinių specifikacijų riziką 
mažino apribodamos maksimalias tin -
kamas finansuoti išlaidas arba taikyda -
mos supaprastinto išlaidų apmokėjimo 
metodą.
22 Pastabos
Apriboti dotacijas standarti -
nių specifikacijų išlaidomis 
paprasta ir veiksminga esant 
daug panašių projektų arba 
tų pačių rūšių išlaidų
38 
Perteklinių specifikacijų rizika kyla 
tada, kai dotacijos grindžiamos pa -
reiškėjo pasirinktų objektų kainomis. 
Audito Rūmai nustatė, kad daugumos 
šios rizikos valstybių narių institucijos 
gali išvengti, apribodamos tinkamas 
finansuoti išlaidas standartinių specifi -
kacijų išlaidomis. Taikydamos šį meto -
dą valstybių narių valdžios institucijos 
apskaičiuoja tipiniam projektui arba 
išlaidų kategorijai reikiamas išlaidas 
ir visas dotacijas apriboja tik šiomis 
tipinėmis išlaidomis. Pavyzdys patei -
kiamas 3 langelyje.
39 
Šio metodo pranašumai yra tie, kad jį 
lengva įgyvendinti ir kad galima numa -
tyti jo rezultatą: juo suteikiama tikru -
mo. Taikydamos šį metodą valstybės 
narės gali netaikyti sudėtingų reikala -
vimų ir netikrinti, ar pavienių projektų 
paraiškose nurodytos specifikacijos 
yra pagrįstos. Pareiškėjai gali pasirinkti 
brangesnį sprendimą, tačiau dotacijos 
išmoka bus grindžiama standartiniu 
sprendimu, taigi ES biudžeto išlaidos 
bus pagrįstos.
40 
Vis dėlto kaimo plėtros projektams 
reikia įvairių, o kartais – novatoriškų 
sprendimų, todėl skirtingų rūšių išlai -
dos gali būti labai įvairios. Apibrėžti 
visomis galimomis aplinkybėmis tin -
kančią standartinę specifikaciją beveik 
neįmanoma. Šį metodą geriausia taiky -
ti esant daug paprastų projektų, kurių 
išlaidų rūšys yra panašios.41 
Daugelis valstybių narių valdžios insti -
tucijų tai iš dalies įgyvendino, taikyda -
mos supaprastinto išlaidų apmokėjimo 
ir maksimalių išlaidų metodus. Šie 
metodai aprašomi 2 langelyje.  Supa -
prastinto išlaidų apmokėjimo metodas 
taikytas 54 iš 88 KPP , daugiausia inves -
ticijoms į žemės tvarkymo priemones, 
skirtas aplinkai gerinti arba miškams 
sodinti ir tvarkyti. Tipinis pavyzdys yra 
standartinė išmoka vienam gyvatvorės 
metrui, apskaičiuota remiantis standar -
tine specifikacija (pvz., trys gudobelės 
vienam metrui). Kelios valstybių narių 
valdžios institucijos taip pat panašiai 
nustato maksimalias išlaidas projekto 
išdirbių atžvilgiu. Jos nuo standartinių 
išlaidų skiriasi tuo, kad atlyginamos 
faktinės pareiškėjo patirtos išlaidos. 
Išlaidų rūšių, į kurias atsižvelgdamos 
valstybių narių valdžios institucijos 
dotacijas apribojo standartinėmis arba 
maksimaliomis išlaidomis, pavyzdžių 
pateikiama 4 langelyje.
42 
Nors supaprastinto išlaidų apmokėji -
mo metodą taiko daugiau kaip pusė 
valstybių narių (kitos valstybės pana -
šiai taiko maksimalaus vieneto įkainio 
metodą), Audito Rūmai nustatė, kad jis 
taikomas tik tam tikrų rūšių nedauge -
lio priemonių išlaidoms (žr.  III prie -
dą),  o išlaidos sudaro tik apie 5 proc. 
biudžeto. Šiuos metodus būtų galima 
taikyti plačiau: kitoms priemonėms ir 
pagal kitas KPP .
23 Pastabos
Tinkamų finansuoti išlaidų apribojimo mažinant perteklinių specifikacijų riziką 
pavyzdys. Prancūzijoje naudojama pasėlių purškimo įranga
Prancūzijoje ūkininkai prašo skirti dotacijas pasėlių purškiklių, kurie dažnai apibrėžiami kaip pasirinktinė 
papildoma įranga, išlaidoms padengti; šios dotacijos gali siekti 85 proc. visų išlaidų. Laikydamos šias išlaidas 
nepagrįstomis Prancūzijos valdžios institucijos 2012 m. tokios papildomos įrangos išlaidas, kurioms padengti 
būtų išmokama dotacija, apribojo iki 3 000 EUR.
Išlaidų rūšys, į kurias atsižvelgdamos valstybių narių valdžios institucijos dotacijas 
apribojo standartinėmis arba maksimaliomis išlaidomis, sumažindamos pertekli -
nių specifikacijų riziką
Standartinis vieneto įkainis:
– vienam gyvatvorės metrui (pvz., Prancūzijoje pagal priemonę „Kaimo paveldo išsaugojimas ir 
modernizavimas“);
– vienam pagerintos žemės hektarui (pvz., Vengrijoje pagal priemonę „Pirmas žemės ūkio paskirties žemės 
apželdinimas mišku“).
Maksimalios išlaidos vienam išdirbių arba rezultato vienetui:
– vienam kvadratiniam pastatyto arba renovuoto pastato metrui (pvz., pastatams Bulgarijoje pagal priemonę 
„Kaimo atnaujinimas ir plėtra“);
– vienai gyvulių laikymo vietai (pvz., tvartams Prancūzijoje pagal priemonę „Ūkių modernizavimas“).
Maksimalios išlaidos vienai išlaidų kategorijai:
– maksimali suma žemės ūkio įrangos tipui (pvz., purškimo įrangai Prancūzijoje pagal priemonę „Ūkių 
modernizavimas“);
– maksimali suma techniniams arba galimybių tyrimams (pvz., biodujų projektų planams rengti Čekijoje 
pagal priemonę „Ūkių modernizavimas“);
– maksimali procentinė dalis mokesčiams (pvz., architektų mokesčiams Ispanijoje (Andalūzijoje) pagal 
priemonę „Žemės ūkio ir miškininkystės produktų vertės didinimas“).3 langelis 4 langelis
24 Pastabos
Kitų priemonių atveju siūlo -
mos išlaidos, jei pagrįsta atsi -
žvelgiant į riziką, turėtų būti 
vertinamos siekiant įsitikinti 
specifikacijų pagrįstumu
43 
Jei išlaidos neapribojamos standar -
tinėmis specifikacijomis, reikia atsi -
žvelgti į perteklinių specifikacijų riziką. 
Valstybių narių valdžios institucijos 
šiuo atžvilgiu taikė tris pagrindinius 
metodus:
 ο atliko standartines patikras, siekda -
mos palyginti pasiūlytas išlaidas su 
kontrolinėmis;
 ο atliko pavienius projektų specifika -
cijų vertinimus;
 ο rėmėsi ekspertų nuomonėmis.
Atliekant standartinių išlaidų 
skaičiavimus ir lyginant išlaidas 
su kontrolinėmis išlaidomis 
galima greitai nustatyti 
paraiškas, kurių specifikacijos 
yra perteklinės
44 
Dėl visų projektų, išskyrus mažesnius 
projektus, pareiškėjai turi pateikti 
fizinius ir finansinius savo įmonių ir 
projektų planų duomenis; jais valsty -
bių narių valdžios institucijos remiasi 
tikrindamos tinkamumą finansuoti 
ir atrinkdamos geriausius projektus. 
Šią informaciją gali sudaryti nuo kelių 
skaičių iki išsamių verslo planų. Remda -
mosi šia informacija valstybių narių 
valdžios institucijos taip pat gali tikrin -
ti, ar pasiūlytas projektas yra pagrįstas 
numatomų išdirbių arba rezultatų at -
žvilgiu, t. y. tikėtinam projekto indeliui 
siekiant KPP tikslų. Pavyzdys gali būti 
paprastas grąžos apskaičiavimas arba 
žemės ūkio įrangos pajėgumo susieji -
mas su ūkio dydžiu ir tipu.45 
Valstybių narių valdžios institucijos gali 
nustatyti standartinius skaičiavimus 
arba parengti skaičiuokles, kuriomis 
naudodamiesi jų darbuotojai gali spar -
čiai apskaičiuoti finansinius koeficien -
tus arba kitus rodiklius ir lyginti juos su 
kontroliniais kriterijais arba įspėjamai -
siais lygiais. Naudojant paraiškų formų 
šablonus, kuriais galima užtikrinti 
informacijos nuoseklumą, nereikia 
daug papildomo laiko arba išlaidų. 
Į įprastinius intervalus patenkančių 
paraiškų patikra gali būti ne tokia 
išsami, o į tuos intervalus nepatenkan -
čias paraiškas, siekiant įsitikinti išlaidų 
pagrįstumu, galima tikrinti išsamiau.
46 
Šie kontroliniai kriterijai taip pat gali 
būti taikomi kaip išlaidų efektyvumo 
arba pinigų naudojimo racionalumo 
nustatymo kriterijai atrenkant projek -
tus. Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje 
(Anglijoje) valdžios institucijos nustatė 
tikslą, kad įgyvendinant projektus, 
kuriems teikiama parama mažosioms 
žemės ūkio įmonėms ir kuriems skiria -
ma 30 000 GBP subsidija, vidutiniškai 
turėtų būti sukuriama viena nauja 
darbo vieta. Įvertinusios, kad pasiūly -
tos projekto išlaidos šio tikslo atžvilgiu 
bus nepagrįstos (t. y. per didelės), jos 
dotacijos nepatvirtino. Tik dėl keturių 
iš 15 tikrintų KPP vertinta, ar pagrin -
dinių investicijų priemonių išlaidos 
yra pagrįstos numatomų išdirbių arba 
rezultatų atžvilgiu (žr.  IV priedą  ir 
5 diagramą).
25 Pastabos
Valstybių narių valdžios institucijų atliekamas vertinimas numatomų išdirbių arba 
rezultatų atžvilgiu15 diagrama
1 Išskyrus mokymo ir informavimo priemonę
Šaltinis –  Audito Rūmų nustatyti faktai.Nevertinta
KampanijaAnglija
Investicijos į drėkinimą
Projektų išlaidų veiksmingu-mas vertinamas remiantis, pvz., projekto išlaidų ir sudrėkinto ploto hektarų skaičiaus santykiuAtsinaujinančioji energijaDėl biodujų įmonių statybos valdžios institucijos išlaidų sumos ir įmonės visos įrenginių pajėgumo santykį lygina su kontroliniu kriterijumi
Investicijos į drėkinimąPer vertinimo procedūrą taikant projekto veiksmingu-mo kriterijų, projekto išlaidos vienam sudrėkinto ploto hektarui lyginamos su vidutinėmis suprogramuoto-mis išlaidomisValstybių narių valdžios institucijos vertina išlaidas 
numatytos produkcijos arba rezultatų atžvilgiu
Valstybių narių valdžios institucijos nevertina išlaidų 
numatytos produkcijos arba rezultatų atžvilgiu
Kaimo ekonomikos įvairinimas
Skaičiavimai ir palyginimai atliekami taikant sukurtos darbo vietos išlaidų, išlaidų vienai turisto lovai, išlaidų vienam mokymo kursą baigusiam asmeniui, išlaidų vienai įsteigtai įmonei ir vienam kvadratiniam įmonės patalpų metrui, investicijų grąžos laikotarpio ir pan. kontrolinius kriterijus 
26 Pastabos
Ne techniniams administracijos 
darbuotojams gali būti sunku 
vertinti pavienes projektų 
specifikacijas, bet atliekant 
bendrąsias patikras ir nustačius 
aiškias taisykles galima 
padėti išvengti perteklinių 
specifikacijų ir jas aptikti
47 
Įvairiose programose, pvz., kaimo 
plėtros, projektai neturės standartinio 
išdirbių ir rezultatų rinkinio, kuriuo 
remiantis galima lengvai įvertinti 
išlaidas apskaičiuojant koeficientus 
arba atliekant palyginimą su standar -
tiniais dydžiais. Be to, jei specifikacijos 
viršija normą, valstybių narių valdžios 
institucijos turi apsvarstyti, ar geresnės 
specifikacijos yra pagrįstos konkre -
čiomis projekto aplinkybėmis arba 
racionalesniu pinigų naudojimu. Atlikti 
tokius pavienių projektų specifikacijų 
(įskaitant konkurso sąlygas ir skyrimo 
kriterijus) vertinimus gali būti sunku 
neturint specialių techninių žinių ir jie 
gali ilgai trukti, bet juos atlikti tikslin -
ga, jei sumos yra didesnės.48 
Apie du trečdalius valstybių narių 
valdžios institucijų Audito Rūmus 
informavo, kad jų darbuotojai atliko 
bendrąsias projektų specifikacijų 
patikras, dažnai remdamiesi patirtimi, 
įgyta vertinant gausybę projektų. Vis 
dėlto Audito Rūmai pastebėjo, kad 
šios patikros yra mažiau vertingos, jei 
neregistruojama, kas buvo tikrinta ir 
koks standartas buvo taikytas.
49 
Nustačius aiškias taisykles, netech -
niniams darbuotojams vertinant 
projektų pasiūlymus lengviau priimti 
nuoseklius ir teisingus sprendimus. 
Ypatingas – bet dažnas – atvejis, 
kai pareiškėjas pateikia kelių tiekėjų 
pasiūlymus dėl skirtingų specifikacijų 
projektų: skiriasi įrangos tipai, statybos 
metodai arba medžiagos, tvarkaraščiai 
arba po pardavimo teikiamos paslau -
gos ir pan. Pareiškėjai paprastai pasi -
renka jų verslui dėl kainos ir kokybės 
santykio geriausiai tinkantį ekonominį 
pasiūlymą (vis dėlto šį pasirinkimą vei -
kia subsidija). Jei pareiškėjai pasirenka 
ne pigiausią pasiūlymą, valstybių narių 
valdžios institucijos turi įvertinti, ar 
geresnė brangesnio pasiūlymo kokybė 
arba savybės taip pat yra ekonomiškos 
politikos tikslų atžvilgiu, ar jį galima 
laikyti išlaidavimu.
27 Pastabos
50 
Šiuo atžvilgiu projektų pasiūlymų 
išlaidas vertinantiems darbuotojams 
reikia aiškių kriterijų, kuriuos jie ga -
lėtų nuosekliai taikyti visais atvejais. 
Šiuo atžvilgiu Audito Rūmai nustatė 
bendrąjį trūkumą, nes vietoj kriterijų 
valstybių narių valdžios institucijos 
taiko tik tam tikrų pagrindimų, kurie 
gali būti  priimtini, pavyzdžių sąrašą. 
Kaip pavyzdį galima paminėti Vokie -
tiją, kurioje galima atsižvelgti beveik 
į kiekvieną įmanomą priežastį: kokybę, 
kainą, techninį tinkamumą, aplinkos 
aspektus, veiklos ir priežiūros sąnau -
das, pelningumą, klientų aptarnavimą, 
techninę pagalbą arba pristatymo 
datas. Kitų šalių, pvz., Prancūzijos ir 
Anglijos, valdžios institucijos taiko 
panašų metodą. Atlikdami ankstesnius 
auditus Audito Rūmai nustatė, kad 
valstybių narių valdžios institucijoms 
užteko, jei buvo nurodyta viena bent 
iš šių priežasčių, bet jos retai vertino, 
ar jos pakanka papildomoms išlaidoms 
pagrįsti. Pareiškėjo pateiktiems pa -
grindimams įvertinti reikia priimti tam 
tikrą sprendimą, bet projektų bylose 
trūko dokumentų, kuriais būtų įrodytas 
pagrindas, kuriuo remdamiesi paraiš -
kas vertinantys darbuotojai nustatė 
papildomų išlaidų pagrįstumą.
51 
Alternatyvus metodas, kurį taikė apie 
ketvirtadalis (21) visų 88 valstybių 
narių valdžios institucijų, yra visada 
grįsti dotaciją pigiausiu galiojančiu 
pasiūlymu. Jo pranašumas yra papras -
tumas (nes jis yra vienareikšmiškas) ir 
ekonomiškumas (nes užtikrinamos ma -
žiausios ES biudžeto išlaidos). Taikant šį 
metodą pareiškėjui netrukdoma pasi -
rinkti didesnės vertės ekonomiškiausio 
pasiūlymo, bet dotacijos suma  visada 
nustatoma remiantis pigiausiu pasiūly -
mu. Iš tikrųjų už papildomas ypatybes 
(geresnę kokybę arba platesnės taiky -
mo srities garantiją) pareiškėjai moka 
patys – šioms išlaidoms padengti jiems 
dotacijos parama neskiriama. Įvairūs 
metodai aprašomi 5 langelyje.52 
Žinoma, nė vienas iš pirmiau nuro -
dytų metodų nebus veiksmingas, jei 
pareiškėjai paveiks pasiūlymų gavimo 
ir pateikimo procesą, pvz., apibrėžda -
mi specifikacijas taip, kad pasiūlymų 
negalėtų teikti galimi tiekėjai. Ši rizika 
aprašoma III dalyje Geriausios kainos 
užtikrinimas .
28 Pastabos
Įvairūs dotacijos sumos nustatymo metodai: pigiausias galiojantis pasiūlymas arba 
pareiškėjo pasirinkimas
Supaprastintas pavyzdys . Valstybių narių X ir Y ūkininkai gauna pasiūlymus dėl 200 AG prekių 
ženklų A, B ir C traktorių atitinkamai už 80 000 EUR, 90 000 EUR ir 100 000 EUR. Traktorių funkcijos 
yra lygiavertės, bet abu ūkininkai pirmenybę teikia prekių ženklui C. Nors šio prekių ženklo trakto -
rius brangiausias, jo kaina gerai atitinka kokybę, todėl po penkerių metų jį galima perparduoti už 
40 000 EUR. Atsižvelgiant į dotaciją, jis vertingesnis už traktorių A, kurio perpardavimo vertė yra 
mažesnė.
Abi valstybės narės X ir Y patvirtina dotacijas traktoriui C įsigyti, bet dotacijų sumos skiriasi. Valstybė narė 
X taiko pigiausio pasiūlymo principą ir skiria 40 000 EUR dotaciją (50 proc. pigiausio galiojančio pasiūlymo 
išlaidų). Valstybė narė Y tikrina, ar ūkininkas pagrindė brangesnį pasiūlymą ir skiria 50 proc. atitinkančią 
50 000 EUR dotaciją, pagrįstą pareiškėjo pasirinkimu.
(EUR)
Valstybė narė X. Mažiausios vertės 
pasiūlymu grindžiama dotacijaValstybė narė Y. pareiškėjo pasi -
rinkimu grindžiama dotacija
Mažiausios vertės galiojantis pasiūlymas 80 000 80 000
Pareiškėjo pasirinktas pasiūlymas 100 000 100 000
Patvirtinta 50 proc. dotacija 40 000 50 0005 langelis
Ekspertų nuomonės gali 
būti geras patikinimas, kad 
specifikacijos yra pagrįstos, bet 
ekspertai turi būti pakankamai 
nepriklausomi
53 
Daugumos KPP projektų išlaidų rūšys 
yra panašios, jos susijusios, pvz., su 
žemės ūkio technika, žemės ūkio įren -
giniais, statyba ir kaimo infrastruktūra. 
Kelių valstybių narių, įskaitant Vengriją 
ir Italiją (Kampaniją), valdžios instituci -
jos įdarbina šių sričių kvalifikaciją turin -
čius asmenis, pvz., žemės ūkio inžinie -
rius ir kiekio inspektorius. Jie išmano 
technines specifikacijas ir, remdamiesi 
profesine kvalifikacija bei patirtimi, 
gali priimti tinkamus sprendimus dėl 
pasiūlytų projektų specifikacijų. Jei 
patikrų tikslas ir išvada yra aiškūs, 
o vykdoma veikla dokumentuojama, 
remiantis valdžios institucijos ekspertų 
žiniomis galima suteikti patikimą, ne -
priklausomą patikinimą, kad pasiūlytos išlaidos yra pagrįstos, o valstybių narių 
institucijos gali nustatyti bet kokį 
išlaidavimą. Taip pat svarbus atgraso -
masis poveikis: daug mažiau tikėtina, 
kad žinodamas, jog dotacijos paraišką 
vertins žemės ūkio inžinierius, ūkinin -
kas, pvz., teiks paraišką dėl perteklinės 
specifikacijos.
29 Pastabos
54 
Vis dėlto valstybių narių valdžios 
institucijoms ne visada įmanoma arba 
ekonomiškai efektyvu įdarbinti žmo -
nes, turinčius tokių ekspertinių žinių, 
ypač jei tam tikros rūšies projektų yra 
per mažai, kad būtų galima pagrįstai 
įdarbinti tokius žmones. Kelių valsty -
bių narių, pvz., Graikijos ir Lietuvos, 
valdžios institucijos samdo ekspertus, 
kad jie pateiktų nuomones dėl atrinktų 
projektų specifikacijų ir išlaidų, pir -
miausia jei su projektais susijusi didelė 
rizika dėl jų dydžio arba ypatumų arba 
dėl to, kad jų išlaidos skiriasi nuo įpras -
tinių išlaidų intervalų.
55 
Kai kurių valstybių narių, pvz., Austrijos 
ir Vengrijos, valdžios institucijos reika -
lauja, kad pareiškėjai pateiktų pripa -
žinto eksperto, pvz., kiekio eksperto, 
sertifikatą arba pareiškimą dėl projek -
to specifikacijų. Vis dėlto praktiškai 
tokiais pareiškimais labai pasitikėti 
negalima. Pirma, ekspertai paiso savo 
klientų interesų, o jie gali prieštarauti 
valstybių narių ir ES interesams pa -
siekti politikos tikslus kuo mažesnėmis 
išlaidomis. Antra, ekspertų pareiški -
mu gali būti siekiama patvirtinti, kad 
specifikacija atitinka statybos taisykles 
arba kitus techninius reikalavimus. 
Tokie pareiškimai nėra svarbūs arba 
naudingi siekiant nustatyti galimas 
perteklines specifikacijas.III dalis. Geriausios kainos 
užtikrinimas: patvirtintų 
objektų kainų pagrįstumo 
užtikrinimo metodai
56 
Vadovaujantis ekonomiškumo principu 
(žr. 2 ir 10 dalis), ES projektų finansavi -
mas turėtų būti grindžiamas mažiau -
siomis žinomomis reikiamų projekto 
specifikacijų kainomis. Vis dėlto dėl 
subsidijų pareiškėjai gali būti mažiau 
suinteresuoti ieškoti geriausių kainų 
ir gali teikti pirmenybę tiekėjui, kurio 
pasiūlymas yra brangesnis, todėl kyla 
rizika, kad dotacijų paraiškos gali būti 
grindžiamos nekonkurencingomis kai -
nomis. Audito Rūmai vertino valstybių 
narių taikytus šios rizikos mažinimo 
metodus.
57 
Iki 2013 m. visos 15 valstybių narių 
valdžios institucijų jau taikė oficialias 
kainų pagrįstumo patikros sistemas. 
Pagrindiniai taikyti metodai (jie apra -
šyti 2 langelyje)  buvo šie:
 ο išlaidų, dėl kurių pateiktos paraiš -
kos, lyginimas su nepriklausoma 
kainų informacija (ji gaunama 
remiantis mokslinių tyrimų rezulta -
tais, iš kainoraščių arba duomenų 
bazių);
 ο įvairių pareiškėjo (taip pat taikant 
viešųjų pirkimų procedūras) gautų 
pasiūlymų palyginimas;
 ο konsultavimasis su ekspertais.
Kaip alternatyvus rizikos mažinimo 
metodas, kuriuo nustatytos arba ap -
ribotos projektų išlaidos, taikytas supa -
prastintas išlaidų apmokėjimas arba 
nustatytos maksimalios išlaidos.
30 Pastabos
Taikant supaprastinto išlaidų 
apmokėjimo metodą, jei jį 
taikyti įmanoma, (arba pana -
šiai taikant maksimalias išlai -
das) veiksmingai mažinama 
per didelių kainų rizika, bet 
reikia nustatyti tinkamą jų 
lygį
58 
Kaip aprašyta 38–42 dalyse, dotacijos 
gali būti grindžiamos valstybių na -
rių valdžios institucijų nustatytomis 
supaprastintomis išlaidomis – šiuo 
metodu mažinama perteklinių specifi -
kacijų rizika. Panašiai galima nustatyti 
maksimalias išdirbių, rezultatų arba 
išlaidų kategorijų išlaidas. Jei nustaty -
tas išlaidų lygis atitinka geriausias arba 
yra žemesnis už žinomas rinkos kainas, 
ES biudžeto išlaidos bus pagrįstos. 
Kaip nurodyta 41 ir 42 dalyse, Audito 
Rūmai nustatė, kad daugiau kaip pusė 
valstybių narių valdžios institucijų tam 
tikrais atvejais taikė vienokius ar kito -
kius supaprastinto išlaidų apmokėjimo 
metodus ir kad juos būtų galima taikyti 
plačiau.
59 
Nustačius maksimalias  išlaidas, atly -
ginama suma, kuri yra mažesnė už 
dotacijos pareiškėjo prašytą sumą, iš 
tikrųjų sumokėta suma arba maksimali 
suma. Šiuo metodu galima užtikrinti 
didžiausią ES ir nacionalinių biudžetų 
ekonomiškumą. Vis dėlto, taikant su-
paprastinto išlaidų apmokėjimo  meto -
dus, pareiškėjas teoriškai gali gauti už 
patirtas išlaidas didesnę dotaciją. Taip 
nutinka nedažnai ir tik tada, kai sumos 
yra nedidelės, todėl papildomas išlai -
das galima pagrįsti papildomo supa -
prastinimo lėšų santaupomis.60 
Nustatytų už esamas rinkos kainas 
didesnių maksimalių išlaidų povei -
kis būtų nedidelis. Nustačius per 
dideles supaprastintas išlaidas, būtų 
patiriamos nepagrįstos išlaidos, kaip 
aprašyta toliau. Pavyzdys pateikiamas 
6 langelyje.
31 Pastabos
Nustatytos per didelės 
supaprastintos išlaidos galėtų 
turėti poveikį visų išlaidų 
ekonomiškumui – todėl 
valstybių narių valdžios 
institucijos turėtų užtikrinti 
tinkamą jų pagrįstumą ir 
periodiškai jas patikslinti
61 
Supaprastintas išlaidas reikia nustatyti 
iš anksto, nes jomis reikia remtis ren -
giant paraiškas ir patvirtinant dotacijų 
sumą. Sumoms nustatyti reikia tyrimų 
ir prognozių, todėl reikia taikyti kelias 
prielaidas. Komisija paskelbė valstybių narių 
valdžios institucijoms skirtas gaires, 
kuriomis siekiama užtikrinti šių skai -
čiavimų patikimumą. Šios institucijos 
gali gauti papildomą patikinimą atlikus 
skaičiavimų auditą.Maksimalaus ir standartinio vieneto įkainių skirtumas
Supaprastintas pavyzdys. Remiantis tyrimo rezultatais valstybių narių valdžios institucijų ap -
skaičiuotos vidutinės miško atsodinimo išlaidos siekia daugiau kaip 4 000 EUR vienam hektarui.
Taikant maksimalaus vieneto įkainio sistemą, nustatyta viršutinė riba sudaro 4 000 EUR vienam 
hektarui. Pareiškėjas turi pateikti informaciją apie faktines patirtas išlaidas, o valstybės narės valdžios instituci -
jos turi jas patikrinti. Mokėjimas atliekamas remiantis faktinėmis išlaidomis vienam hektarui; jo suma neviršija 
maksimalios sumos.
Taikydamos standartinio vieneto įkainio sistemą valstybių narių valdžios institucijos visiems pareiškėjams 
išmoka vienodą 4 000 EUR sumą vienam hektarui, neatsižvelgdamos į patirtas išlaidas. Paprasčiau ir pareiš -
kėjams (jiems nereikia įrodyti išlaidų pagrįstumo arba pateikti informacijos apie tikrąsias išlaidas), ir valstybių 
narių valdžios institucijoms.
Nustatytos maksimalios 6 000 EUR išlaidos poveikio neturėtų. Jei būtų nustatytos 6 000 EUR standartinės išlai -
dos, mokėjimai būtų per dideli, kaip nurodyta šioje lentelėje:
(EUR)
Patirtos faktinės išlai -
dos vienam hektaruiDotacija, išmokėta 
remiantis didžiausiomis 
4 000 EUR išlaidomis 
vienam hektaruiDotacija, išmokėta 
remiantis standartinė -
mis 4 000 EUR išlaidomis 
vienam hektaruiDotacija, išmokėta 
remiantis didžiausiomis 
6 000 EUR išlaidomis 
vienam hektaruiDotacija, išmokėta 
remiantis standartinė -
mis 6 000 EUR išlaidomis 
vienam hektarui
3 000 3 000 4 000 3 000 6 000
4 000 4 000 4 000 4 000 6 000
5 000 4 000 4 000 5 000 6 0006 langelis
32 Pastabos
62 
Gautos sumos gali tikti įprastinėmis 
aplinkybėmis; jos gali būti mažesnės 
arba didesnės už kainas, kurios gali 
būti prieinamos kai kuriems pareiš -
kėjams. Todėl, jei dotacijos viršija 
faktines patirtas išlaidas, mokėjimai 
gali būti per dideli. Pavyzdys pateikia -
mas 7 langelyje.  Taigi valstybių narių 
valdžios institucijos turėtų užtikrinti, 
kad permokama būtų tik išimtiniais 
atvejais. Todėl valstybių narių valdžios 
institucijos turėtų periodiškai tikrinti 
tikrųjų atvejų imtį, siekdamos įsitikinti, 
kad nustatytos tokios supaprastin -
tos išlaidos, kurios atitinka visuotinai 
prieinamas rinkos kainas arba yra už 
jas mažesnės.63 
Audito Rūmai nenustatė nė vienos 
valstybės narės valdžios institucijos, 
kuri taip būtų tikrinusi supaprastintas 
išlaidas. Vis dėlto kai kurios iš jų taikė 
metodus, kuriais siekiama užtikrinti jų 
maksimalių vieneto įkainių  pagrįstu -
mą; šiuos metodus būtų buvę galima 
taikyti ir supaprastintoms išlaidoms. 
Pavyzdžiui, Vokietijos – Brandenburgo 
ir Berlyno – valdžios institucijos kas -
met pakoregavo maksimalias išlaidas 
vienam miškų sodinimo hektarui iki 
85 proc. vidutinių faktinių ankstesnių 
metų išlaidų.
Nustatant teoriniais skaičiavimais grindžiamą standartinį vieneto įkainį gali būti 
pervertinamos žinomos rinkos kainos, todėl mokėjimai gali būti per dideli
Dėl 2007 m. Anglijos KPP nustatytos standartinės 228 GBP išlaidos vienam krūmynų tvarkymo hektarui pagal 
priemonę „neproduktyvios investicijos“. Šią sumą Anglijos valdžios institucijos grindė tipinių šį darbą atliekan -
čio ūkininko išlaidų įverčiais. Šiuos skaičiavimus patikrino pripažinta žemės ūkio kolegija. Atlikę atsitiktine tvar -
ka atrinktų 2012 m. mokėjimų auditą, Audito Rūmai nustatė, kad susijęs ūkininkas šiam darbui atlikti pasamdė 
rangovą už 95 GBP vienam hektarui.
Anglijos valdžios institucijos nebuvo nustačiusios periodinio standartinių vieneto įkainių lyginimo su faktinė -
mis atrinktų projektų išlaidomis proceso, kuriuo būtų buvę galima nustatyti, kad standartinės išlaidos neatiti -
ko tikrųjų išlaidų.7 langelis
33 Pastabos
Lyginant objektų, dėl kurių 
pateikta paraiška, kainas su 
nepriklausomais kainų duo -
menimis, galima įsitikinti 
kainų yra pagrįstumu, bet 
šį metodą gali būti sunku 
įgyvendinti
Siekiant gauti nepriklausomos 
pavieniams projektams 
tinkamos lyginamosios kainų 
informacijos, galima atlikti 
rinkos mokslinius tyrimus
64 
Tikrinant 11 iš 15 KPP , kurioms tai -
kytas dokumentų patikros metodas 
(žr.  IV priedą),  nustatyta, kad kartais 
valstybių narių valdžios institucijos, 
siekdamos patikrinti paraiškoje nuro -
dytų kainų pagrįstumą, atlieka rinkos 
tyrimus arba lygina projektus su kitais 
panašiais projektais (siekiant gauti 
papildomą patikinimą, šis metodas 
dažnai derinamas su 2 langelyje  apra -
šytu pasiūlymų palyginimo metodu). 
Pavyzdžiui, Lenkijoje darbuotojai ieško 
kainų internete, tikrina kainas remda -
miesi tiekėjų informacija arba prašo 
pateikti kontrpasiūlymus. Kadangi ši 
informacija yra nepriklausoma – t. y. ją 
teikia ne pareiškėjas – ji gali būti koky -
biškas esamų kainų įrodymas.
65 
Kai kuriose valstybėse narėse sėkmin -
gai taikomas rinkos mokslinių tyrimų 
metodas, pirmiausia jei esama rizikos 
požymių, bet jam įgyvendinti reikia 
daug laiko ir gali būti sunku įrodyti, 
kad visos paraiškos vertintos nuose -
kliai. Todėl kitos valstybės narės, užuot 
taikiusios šį metodą, sukuria referenci -
nių kainų sistemas (žr. toliau).Remtis kainų duomenų 
bazėmis arba kainoraščiais 
gali būti veiksminga, bet reikia 
užtikrinti, kad į šias bazes 
arba sąrašus būtų galima 
įtraukti labai įvairius tinkamus 
finansuoti objektus
66 
Dauguma – 76 iš 88 – valstybių narių 
valdžios institucijų yra sukūrusios 
bent kai kurių išlaidų rūšių (daugiausia 
žemės ūkio technikos) kainų duomenų 
bazes arba remiasi komercinėmis kainų 
duomenų bazėmis arba kainoraščiais, 
kuriuose nurodomos, pvz., statybinių 
medžiagų vienetų kainos arba staty -
bos išlaidos. Visoje ES apie ketvirta -
dalio kaimo plėtrai skiriamų dotacijų 
paraiškų išlaidos vertinamos remiantis 
tokiomis referencinėmis kainomis. Tai -
komi du skirtingi metodai. Dauguma 
(63) valstybių narių valdžios institucijų 
referencines kainas laiko viršutinėmis 
ribomis  ir apriboja dotacijas iki duome -
nų bazėje nurodytų pavienių objektų 
kainų. Taikant antrąjį metodą, referen -
cinės kainos laikomos orientacinėmis , 
todėl manydamos, kad didesnės kainos 
yra pagrįstos, valdžios institucijos gali 
patvirtinti dotacijų paraiškas, kurio -
se nurodytos už referencines kainas 
didesnės kainos.
34 Pastabos
67 
Kadangi galimos įvairių potencialių 
kaimo plėtros projektų – nuo pagrindi -
nių sąnaudų, pvz., cemento arba darbo 
jėgos, iki sudėtingos kompiuteriu 
valdomos įrangos – išlaidos gali labai 
skirtis, išsamių kainų duomenų bazių 
kūrimas ir tvarkymas gali brangiai kai -
nuoti, taip pat gali būti sunku užtikrinti 
duomenų patikimumą, nuoseklumą 
ir aktualumą. Pavyzdžiui, Vengrijoje 
sukurtoje vien technikos kainų duome -
nų bazėje užregistruota 230 000 įvairių 
tipų, modelių, funkcijų ir kokybės 
objektų ir šią duomenų bazę reikia 
atnaujinti du kartus per metus (su 
statybomis susijusioms išlaidoms skirta 
kita duomenų bazė).68 
Nepaisant to, jei kaimo plėtros progra -
mos yra plataus užmojo ir kartais dėl jų 
reikia išnagrinėti tūkstančius panašių 
projektų paraiškų, naudojimasis tokio -
mis duomenų bazėmis, atsižvelgiant 
į pirmiau išdėstytus aspektus, gali būti 
veiksmingas kainų patikros būdas. 
Vis dėlto, jei nurodomos sudedamųjų 
dalių arba sąnaudų, pvz., statybinių 
medžiagų, kainos, kainų patikra gali 
būti didelis darbas (žr.  8 langelį).  Taip 
pat gali nutikti, kad valstybių narių val -
džios institucijų darbuotojai gali daug 
dėmesio skirti kai kurių lengvai patikri -
namų objektų, pvz., cemento, kainoms 
ir nepaisyti, pvz., specialių dangų, su 
kuriomis gali būti susijusi didesnė per 
didelių kainų rizika. Kai kurios valsty -
bės narės, pvz., Bulgarija, Prancūzija ir 
Graikija, stengiasi išvengti šių proble -
mų nustatydamos referencines kainas, 
remdamosi tokiais išdirbiais, kaip visų 
statybos darbų dydis arba apimtis (jas 
galima įgyvendinti kaip maksimalias 
išlaidas, žr. 41 dalį).
Pagal ūkių modernizavimo priemonę vykdomų statybų projektų išlaidų patikros 
metodų palyginimas. Sudedamųjų objektų išlaidų patikra (Lietuva) ir išdirbių 
išlaidų patikra (Prancūzija)
Lietuvoje valdžios institucijos prenumeruoja komercinius statybos išlaidų sąrašus. Iš jų matyti su konkretaus 
tipo pastatu ir pasirinktomis medžiagomis susijusios tipinės išlaidos vienam tiesiniam pamatų metrui, vienam 
kvadratiniam stogo, sienos, lango, apdailos, čerpinio stogo metrui ir pan. Projekto pasiūlymus vertinantys 
darbuotojai, taikydami dotacijos paraiškoje pateiktą pasiūlytų statybų informaciją ir remdamiesi kainoraščiais, 
apskaičiuoja numatomas kiekvieno elemento išlaidas. Po to apskaičiuotos šių elementų išlaidos lyginamos su 
dotacijos paraiškoje nurodytomis išlaidomis.
Prancūzijoje tipinės statybų išlaidos vienam gyvuliui, vienam kvadratiniam arba kubiniam metrui buvo nusta -
tytos remiantis ankstesnių projektų tyrimu. Pvz., apskaičiuotos 40–60 karvių tvarto išlaidos siekia 2 920 EUR 
vienai karvei. Apskaičiuotos iki 100 m3 cementinės srutų duobės išlaidos siekia 157 EUR vienam m3. Valdžios 
institucijos gali sparčiai apskaičiuoti projekto pasiūlymo išlaidas vienai karvei arba kubiniam metrui ir palyginti 
jas su prognozuojamomis išlaidomis.8 langelis
35 Pastabos
15 Vis dėlto gali būti paprasčiau 
kaupti ir prižiūrėti ne rinkos 
kainų, bet tiekėjų sąrašuose 
nurodytų kainų duomenų 
bazes. Tokiu atveju valstybių 
narių valdžios institucijos, 
siekdamos nustatyti apytiksles 
rinkos kainas, kuriomis būtų 
naudojamasi kaip 
referencinėmis kainomis arba 
ribinėmis vertėmis, sąrašuose 
nurodytoms kainoms gali 
taikyti koeficientus.Šios duomenų bazės ir 
sąrašai naudingi tik jei juose 
užregistruotos kainos yra 
pakankamai panašios į tikrąsias 
žinomas rinkos kainas
69 
Nustatyta, kad dėl šešių iš dešimties 
KPP , kurioms taikomos technikos ir 
įrangos referencinės kainos, (žr.  6 dia -
gramą)  kainas valstybių narių valdžios 
institucijoms teikia gamintojai ir platin -
tojai arba kainos nustatomos remiantis 
jų kainoraščiais arba katalogais. Pavyz -
dys pateikiamas 9 langelyje.  Vis dėlto 
įprasta komercinė praktika yra derybos 
dėl sąraše nurodytų kainų sumažinimo; 
nuolaidos gali būti didelės (pvz., neį -
prasta mokėti visos sąraše nurodytos 
naujo automobilio kainos). Taigi sąrašo 
kainos gali būti didesnės už tikrąsias 
žinomas rinkos kainas. Taigi jų kaip 
referencinių kainų (arba viršutinių ribų) 
nauda yra nedidelė, išskyrus neįprastą 
atvejį, kai dotacijos paraiškoje nuro -
domos už gamintojo siūlomas kainas 
didesnės kainos15. Kitos valstybių narių valdžios ins -
titucijos renka referencines kainas 
atlikdamos rinkos tyrimus arba renka 
duomenis iš projektų patvirtinimų ir 
mokėjimų prašymų.
Tiekėjų sąrašuose nurodytomis kainomis pagrįstų referencinių išlaidų (arba viršuti -
nių kainų ribų) nauda nustatant išlaidų pagrįstumą yra nedidelė
Vengrijoje tvarkoma platintojų ir gamintojų teikiamų žemės ūkio ir miškininkystės technikos kainų duomenų 
bazė. Jei susiję objektai užregistruoti duomenų bazėje, pareiškėjui nereikia pateikti tiekėjų pasiūlymų dotaci -
jos paraiškai pagrįsti, todėl procesas yra paprastesnis. Vengrijos valdžios institucijos patvirtina dotacijų paraiš -
kas, jei išlaidos atitinka duomenų bazėje nurodytas kainas arba yra už jas mažesnės.
Audito Rūmai palygino tiekėjų iš tikrųjų pareiškėjams pasiūlytas kainas su duomenų bazėje užregistruoto -
mis kainomis. Dvylika iš tirtų pasiūlymų buvo dėl žemės ūkio traktorių. Šių pasiūlymų vertė buvo vidutiniškai 
30 proc. mažesnė už duomenų bazėje užregistruotą kainą. Atsakydamos Audito Rūmams Vengrijos valdžios 
institucijos nurodė, kad 25–30 proc. už duomenų bazėje užregistruotas kainas mažesnių kainų skirtumas nėra 
neįprastas.
Šiais atvejais – jų pasitaiko ne tik Vengrijoje – dotacijos paraiškos palyginimas su kainų duomenų baze gali 
atitikti įgyvendinimo reglamento tekstą (žr. 17 dalį), bet palyginant tik įrodoma, kad kainos neviršija platintojų 
ir gamintojų sąrašo kainų – kainų pagrįstumas neįrodomas.9 langelis
36 Pastabos 6 diagramaReferencinių išlaidų arba viršutinių kainų ribų nustatymo šaltiniai
Šaltinis –  Audito Rūmų nustatyti faktai.Rinkos kainos
Tiekėjų sąrašų kainos
Netaikoma arba nevertinta
Kampanija
AndalūzijaŪkių modernizavimo priemonė
Internetinėje duomenų bazėje 
SimCoGuide pateiktos referencinės ūkininkavimo įrangos išlaidos. Šią 
bazę kasmet naujina nuo įrangos 
tiekėjų nepriklausoma organizacija. Bazė grindžiama užregistruotomis rinkos kainomis.
Kaimo atnaujinimo priemonė
Maksimaliomis kainomis laikomos regioninio statybos kainoraščio kainos. Šie kainoraščiai kasmet naujinami ir juose nurodomos vidutinės rinkos kainos, gautos įgyvendinant viešųjų pirkimų procedūras.Referencinių kainų duomenų bazėje nurodytos paprastai priemonėms naudojamų prekių ir paslaugų kainos; ji nuolat naujinama atsižvelgiant į pareiškėjų pateiktų pasiūlymų kainas, taip pat į valstybių narių įgaliotų 
darbuotojų atliktų rinkos mokslinių 
tyrimų rezultatus.
37 Pastabos
70 
Per didelės referencinės kainos (arba 
viršutinės ribos) taip pat galėtų turėti 
įtakos pareiškėjų elgesiui: siekdami 
gauti kuo didesnę dotacijos sumą, jie 
gali būti suinteresuoti siūlyti kainas, 
siekiančias ribines sumas. Taigi neskati -
nama mažinti išlaidų – skatinama slap -
ta tartis su tiekėjais, siekiant dirbtinai 
didinti kainas, pvz., siūlyti netinkamas 
finansuoti prekes arba paslaugas, už -
slėptas nurodant didesnes netinkamo 
finansuoti objekto išlaidas, arba siūlant 
užslėptas nuolaidas. Taip pat gali būti 
skatinamas nekonkurencingas tiekė -
jų elgesys. Siekdamos išvengti šios 
rizikos, valstybės narės, pvz., Bulgarija, 
nenurodo kainų savo viešojoje referen -
cinių kainų duomenų bazės versijoje.
71 
Referencinės arba maksimalios kainos, 
kaip ir supaprastintos išlaidos, gali pa -
senti, o, pvz., jei jos yra pagrįstos sosti -
nės statybos išlaidomis, gali neatitikti 
kaimo vietovėse žinomų išlaidų. Todėl 
kainų duomenų bazes reikėtų periodiš -
kai naujinti ir jos turėtų atitikti regioni -
nius skirtumus, jei jie yra svarbūs.Jei objektų, dėl kurių teikiama 
paraiška, kainos viršija 
referencines kainas, siekiant 
nustatyti, kokio dydžio 
dotaciją reikėtų patvirtinti, 
turi būti remiamasi profesiniu 
vertinimu; šiuo tikslu reikia 
aiškių taisyklių ir kriterijų
72 
Referencinės kainos, atsižvelgiant į jų 
pobūdį, negali visada atitikti kiekvie -
no pavienio projekto įgyvendinimo 
metu ir vietoje esančių rinkos kainų. 
Tam tikrų kainų skirtumų išvengti 
neįmanoma  – ypač jei referencinių 
kainų duomenų bazėje nurodyta ne to 
paties tipo ir modelio įranga, dėl kurios 
teikiama paraiška. Jei kainos, dėl kurių 
teikiama paraiška, viršija referencines 
kainas, išskyrus atvejus, kai valstybių 
narių valdžios institucijos referencinę 
kainą taiko kaip viršutinę ribą, darbuo -
tojai turi atlikti vertinimą, ar didesnės 
kainos yra pagrįstos. Kadangi tai gali 
būti sudėtinga ir ilgai trukti, maži 
skirtumai, palyginti su referencinėmis 
kainomis, gali būti priimami toliau ne -
tiriant, nes galimos išlaidų santaupos 
būtų nedidelės.
73 
Skirtumams viršijus leidžiamą nuokrypį 
nuo referencinių kainų, valstybių narių 
valdžios institucijos paprastai reikala -
vo, kad pareiškėjai pateiktų pagrindi -
mą. Vis dėlto buvo nelabai aiškūs šių 
pagrindimų vertinimo kriterijai ir trūko 
dokumentų, kuriais būtų įrodoma, 
kodėl referencines kainas viršijančios 
išlaidos laikytos pagrįstomis.
38 Pastabos
74 
Vis dėlto valstybių narių, pvz., Prancū -
zijos ir Lietuvos, valdžios institucijos iš 
karto priėmė iki 30 proc. arba 40 proc. 
už referencines kainas didesnių išlaidų 
skirtumus, nereikalaudamos iš pareiš -
kėjo pagrindimo ir pirmiausia nenu -
stačiusios, kad tokio dydžio skirtumai 
atitinka kainas, iš tikrųjų mokamas 
aplinkybėmis, kai neskiriama subsidi -
ja. Audito Rūmai abejojo, ar 30 proc. 
už referencinę kainą didesnę kainą 
galima iš karto laikyti pagrįsta ir ar 
ši praktika atitinka ekonomiškumo 
principą. Pavyzdžiui, vidutinės maisto 
perdirbimo projekto išlaidos sudaro 
apie 750 000 EUR. Jei referencinė kaina 
atitiktų šią sumą, taikant pirmiau nuro -
dytą metodą būtų galima neabejojant 
patvirtinti papildomas 300 000 EUR 
išlaidas. Jei pačios referencinės kainos 
yra grindžiamos ne tikrosiomis rinkos 
kainomis, bet sąrašuose nurodytomis 
kainomis (kaip, pvz., Lietuvoje), kyla 
didesnė per didelių kainų patvirtinimo 
rizika.Iš įvairių tiekėjų gautų pasiū -
lymų lyginimas gali būti 
paprastas rinkos kainų nusta -
tymo metodas, bet reikia 
imtis priemonių, kuriomis 
būtų galima apsisaugoti nuo 
manipuliavimo ir sukčiavimo
75 
Kaimo plėtros ir daugeliui kitų dota -
cijomis grindžiamų išlaidų programų 
plačiai taikomas metodas, pagal kurį 
reikalaujama, kad pareiškėjas, siek -
damas įrodyti, jog dotacijos paraiška 
yra grindžiama pagrįstomis kainomis, 
pateiktų iš tiekėjų gautus pasiūlymus. 
Dėl didesnių sumų, pirmiausia skiriamų 
viešojo sektoriaus institucijoms, pasiū -
lymus galima gauti rengiant oficialius 
konkursus. Pasiūlymų palyginimas yra 
plačiai taikoma komercinė praktika ir 
dažnai dėl jos pareiškėjas papildomos 
naštos nepatiria. Jei tiekėjai iš tikrųjų 
konkuruoja, pasiūlymų palyginimas 
gali būti veiksminga priemonė įrodyti, 
kad užtikrinta geriausia žinoma kaina. 
Šiuo metodu valstybių narių valdžios 
institucijos vertina apie du trečda -
lius kaimo plėtrai skiriamų dotacijų 
paraiškų.
39 Pastabos
Pasiūlymų lyginimo metodą 
galima taikyti tik esant 
tikrai konkurencijai; taigi, 
jei pateikiamas tik vienas 
pasiūlymas (arba pateikti 
pasiūlymai yra nepalyginami), 
kainų pagrįstumą reikia tikrinti 
kitais metodais
76 
Paprastai valstybių narių valdžios 
institucijos reikalauja, kad pareiškėjas 
pateiktų du arba tris tiekėjų pasiūly -
mus dotacijos paraiškai pagrįsti. Vis 
dėlto kartais pareiškėjai pateikia tik 
vieną pasiūlymą; taip gali atsitikti dėl 
to, kad objektas yra unikalus (yra tik 
vienas galimas tiekėjas), arba dėl to, 
kad kiti tiekėjai nusprendžia neteikti 
pasiūlymų. Taip gali atsitikti ir dėl to, 
kad pareiškėjas manipuliuoja kvietimą 
teikti pasiūlymus, siekdamas suda -
ryti palankesnes sąlygas konkrečiam 
tiekėjui.
77 
Vieninteliu pasiūlymu neįrodoma, kad 
užtikrinta geriausia konkretaus objekto 
kaina. Vis dėlto Audito Rūmai pastebė -
jo, kad valstybių narių valdžios institu -
cijos priėmė vienintelius pasiūlymus, 
kitaip netikrindamos kainų pagrįstu -
mo, pvz., atlikdamos rinkos mokslinius 
tyrimus, lygindamos projektus su kitais 
projektais arba remdamosi ekspertų 
įverčiais. (Prancūzijos ir Anglijos pavyzdžiai 
pateikiami 10 langelyje).  Anglijos 
valdžios institucijos jau nustatė tvarką, 
pagal kurią reikalaujama, kad tokios 
alternatyvios patikros būtų atliekamos, 
jei pateikiamas vienintelis pasiūlymas.
Reikia priemonių, kuriomis 
būtų galima atgrasyti nuo 
proceso manipuliavimo siekiant 
sudaryti palankesnes sąlygas 
konkrečiam tiekėjui, užkirsti 
kelią tokiam manipuliavimui, jį 
aptikti ir pašalinti
78 
Pasiūlymų lyginimo metodo trūkumas 
yra tas, kad kainų informaciją teikia pa -
reiškėjas – jos valstybių narių valdžios 
institucijos negauna nepriklausomai. 
Atsiranda galimybė paveikti procesą 
siekiant sudaryti palankesnes sąlygas 
brangesniam tiekėjui.
Valdžios institucijų papildomai netikrinant priimti vieninteliai pasiūlymai
Prancūzijoje pareiškėjas gavo du automatizuotos vaisių perdirbimo linijos tiekimo ir įrengimo pasiūlymus, bet 
valdžios institucijoms pateikė tik vieną brangesnį pasiūlymą, nes jis geriausiai atitiko jo poreikius. Prancūzijos 
valdžios institucijos šį vienintelį pasiūlymą priėmė, netikrindamos išlaidų pagrįstumo.
Anglijoje pareiškėjas pateikė vienintelį tiekėjo pasiūlymą dėl vyndarystės įrangos ir tai grindė tuo, kad įran -
ga buvo specialiai skirta putojančių vynų gamybai ir kad yra tik vienas jos tiekėjas. Su tuo Anglijos valdžios 
institucijos sutiko neabejodamos. Vis dėlto Audito Rūmų auditoriams pavyko nustatyti kitus tokios pat įrangos 
tiekėjus.10 langelis
40 Pastabos
79 
Taip gali atsitikti dėl suprantamų 
priežasčių: pareiškėjas gali teikti pirme -
nybę brangesniam vietos tiekėjui arba 
sutartininkui, nes su jais jis sėkmingai 
dirbo anksčiau. Kai kurių valstybių 
narių valdžios institucijos aiškiai sutin -
ka su tokiu pirmenybės teikimu kaip 
didesnių išlaidų pasiūlymo priėmimo 
pagrindimu; kaip pavyzdį būtų galima 
paminėti Vengriją arba vieną iš Angli -
joje įgyvendinamų pagalbos schemų. 
Audito Rūmų nuomone, tokie asmeni -
niai prioritetai negali būti pakankamas 
dotacijos, grindžiamos brangesniu 
pasiūlymu, skyrimo pagrindimas.
80 
Kyla rizika, kad pareiškėjas gali paveikti 
procesą apibrėždamas specifikacijas 
taip, kad jas galėtų lengvai atitikti tik 
vienas tiekėjas – arba jis tiesiog gali 
neprašyti kitų galimų tiekėjų teikti 
pasiūlymus. Kraštutiniu atveju pareiš -
kėjas gali net slapta susitarti su tiekėju, 
siekdamas suklastoti pasiūlymus, arba 
tapti konsultantų arba tiekėjų slapto 
susitarimo ir sukčiavimo auka.
81 
Sukčiaujama retai, bet iš Audito Rūmų 
ir Komisijos audito veiklos ir ES ko -
vos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) 
informacijos matyti, kad sukčiavimo 
įrodymų esama nemažai. Vis dėlto tik 
keturiomis iš 15 per auditą tikrintų 
KPP nustatytos kaimo plėtrai skirtų 
dotacijų valdymui taikytinos kovos 
su sukčiavimu priemonės. Komisijos 
gairėse patariama mokyti darbuotojus 
atkreipti dėmesį į sukčiavimą, keistis 
informacija apie nustatytus atvejus, 
taikyti grėsmių nustatymo sistemą ir 
naudotis galimam manipuliavimui nu -
statyti skirtais kontroliniais sąrašais. Vienas iš valstybėse narėse, pvz., 
Rumunijoje, taikytų metodų yra 
skaidrumo ir konkurencijos didinimas 
reikalaujant, kad privatūs dotacijų 
paraiškas teikiantys pareiškėjai savo 
kvietimus teikti pasiūlymus tiekėjams 
skelbtų mokėjimo agentūros valdomo -
je svetainėje.
Viešųjų pirkimų taisyklėmis 
sudaromos nepalankesnės 
sąlygos nuslėpti manipuliavimą 
ir sukčiavimą, bet jomis ši 
rizika nepanaikinama ir 
neužtikrinama, kad išlaidos 
visada bus pagrįstos
82 
Reikalaujama, kad viešojo sektoriaus 
institucijos laikytųsi viešųjų pirkimų 
procedūrų, kuriomis užtikrinama 
geriausia kaina, kartu užtikrinant 
sąžiningumą ir skaidrumą. Viršijus tam 
tikras ribas, taikomos ES direktyvos16. 
Tam tikromis aplinkybėmis gali būti 
taikomos derybų su vieninteliu tiekėju 
procedūros, bet dėl didesnių sutarčių 
viešojo sektoriaus institucijos paprastai 
gauna pasiūlymus iš įvairių teikėjų; jie 
gali būti gaunami surengus atvirą kvie -
timą pateikti pasiūlymus. Tinkamai tai -
kant viešųjų pirkimų taisykles, turėtų 
sumažėti manipuliavimo ir sukčiavimo 
galimybių – vis dėlto, kaip nurodyta 
25 dalyje, viešųjų pirkimų taisyklių ne 
visada laikomasi.
83 
Dėl devynių iš 15 tikrintų KPP (žr.  IV 
priedą)  valstybių narių valdžios insti -
tucijos netikrino paraiškose nurodytų 
išlaidų pagrįstumo, jei buvo taikyta 
viešųjų pirkimų procedūra. Vis dėlto 
surengus tokias procedūras gali būti 
negaunama kelių palyginamų pasiū -
lymų – taip gali atsitikti dėl to, kad 
trūksta tikros konkurencijos, kvietimas 
pateikti pasiūlymus nepakankamai 
išplatintas arba dėl to, kad konkur -
so specifikacijomis arba sutarčių 16 Daugiau informacijos pateikta 
adresu http://ec.europa.eu/
internal_market/
publicprocurement/
index_en.htm .
41 Pastabos
sąlygomis kai kuriems galimiems tiekė -
jams užkirstas kelias dalyvauti konkur -
se. Jei gaunamas tik vienas pasiūlymas 
arba jei pasiūlymai yra nepalygina -
mi, tuo, kad taikyta viešųjų pirkimų 
procedūra, neįrodoma, kad pasirinkto 
pasiūlymo kaina yra pagrįsta.
84 
Be to, pačia viešųjų pirkimų procedūra 
visiškai nemažinama I dalyje aprašytų 
perteklinių specifikacijų rizika. Atli -
kus Audito Rūmų ir Komisijos auditus 
nustatyti keli viešieji pirkimai, kurių 
kvietimuose pateikti pasiūlymus nuro -
dytos specifikacijos buvo perteklinės 
arba kurių skyrimo kriterijais per daug 
dėmesio skirta kokybės aspektams, 
tinkamai neatsižvelgiant į išlaidas.
85 
Taigi, jei taikant viešųjų pirkimų proce -
dūrą gaunamas tik vienas pasiūlymas, 
jei kyla perteklinių specifikacijų rizika 
arba jei taikytas procesas turi trūkumų, 
valstybių narių valdžios institucijos, jei 
pagrįsta atsižvelgiant į susijusias su -
mas, turėtų papildomai tikrinti pasiūly -
tų išlaidų pagrįstumą.Prireikus profesinio verti -
nimo, nepriklausomų eks -
pertų arba vertinimo grupės 
nuomonė gali suteikti nau -
dingą patikinimą ir gali būti 
itin ekonomiškai veiksminga 
priemonė nagrinėjant dides -
nės rizikos atvejus
86 
Šios ataskaitos 53–55 dalyse aprašo -
mas naudojimasis ekspertų paslaugo -
mis vertinant projektų specifikacijas. 
Ekspertai gali pateikti panašų patiki -
nimą, kad kainos yra pagrįstos; ta pati 
nuomonė gali būti taikoma ir specifi -
kacijoms, ir kainoms. Naudotis išorės 
ekspertų paslaugomis gali būti brangu; 
jomis naudotis gali būti itin svarbu 
kylant didelei finansinei rizikai arba 
įtariant manipuliavimą. Iš 1 1 langelyje  
pateikiamo Lietuvos pavyzdžio matyti, 
kad, tikslingai naudojantis ekspertų 
paslaugomis, galimos grynosios nacio -
nalinių ir ES biudžetų santaupos.
87 
Dėl dešimties iš 15 tikrintų KPP (žr.  IV 
priedą)  valstybių narių valdžios 
institucijos bent dėl didesnių dotacijų 
paraiškų kreipėsi į vertinimo grupę, 
kurią gali sudaryti techniniai ekspertai 
ir (arba) kiti atitinkamų žinių turintys 
asmenys. Tokios grupės gali padėti ma -
žinti kainų (ir specifikacijų) pagrįstumo 
vertinimo subjektyvumą.
42 Pastabos
Tikslingai naudojantis ekspertų paslaugomis galimos grynosios nacionalinių ir ES 
biudžetų santaupos
Jei dotacijų paraiškos susijusios su didesnėmis sumomis, pateikiamas tik vienas pasiūlymas arba yra kitokių 
rizikos veiksnių, Lietuvos valdžios institucijos dėl projekto pasiūlymo kreipiasi į finansinių konsultantų įmonę, 
prašydamos pateikti ekspertų nuomonę dėl siūlomų išlaidų. 2012–2013 m. Lietuvos valdžios institucijos į kon -
sultantus kreipėsi 214 kartus. 27 atvejais konsultantai padarė išvadą, kad kainos, dėl kurių pateikta paraiška, 
viršijo geriausias žinomas rinkos kainas. Lietuvos valdžios institucijos apskaičiavo, kad kiekvienu konsultan -
tams sumokėtu euru sutaupyta daugiau kaip keturi ES ir nacionalinių lėšų eurai.11 langelis
IV dalis. Patvirtinto 
projekto stebėsena: iš 
tikrųjų atlygintų išlaidų 
pagrįstumo užtikrinimo 
metodai
88 
Kaip aprašyta pirmiau, reikalaujama, 
kad valstybių narių valdžios institucijos 
tikrintų, ar jų patvirtinamos dotacijos 
yra grindžiamos pagrįstomis išlaido -
mis. Vis dėlto kai kurios, pirmiausia 
didelių statybos projektų, išlaidos 
teikiant dotacijos paraišką dar gali būti 
neaiškios. Paraiškoms išnagrinėti kai 
kurioms valstybių narių valdžios ins -
titucijoms gali prireikti kelių mėnesių, 
todėl teikiant paraišką gautos kainos 
gali nebegalioti pradėjus įgyvendinti 
projektą arba gali pasikeisti pareiškėjo 
verslo planai. Taigi patiriamų išlaidų 
skirtumai, palyginti su patvirtintomis 
išlaidomis, nėra neįprasti; gali pakisti ir 
specifikacijos, ir kainos.89 
Pareiškėjui teikiant dotacijos mokėjimo 
prašymą patirtoms išlaidoms atlyginti 
kyla trijų rūšių rizika:
a) išlaidos nebėra pagrįstos atsižvel -
giant į faktinius išdirbius ir rezul -
tatus: patvirtintos šimtui gyvulių 
skirto tvarto išlaidos gali būti ne -
pagrįstos, jei iš tikrųjų pastatytame 
tvarte telpa tik 50 gyvulių;
b) projektas įgyvendinamas kitaip, to -
dėl paraiškoje nurodytos tikrintos 
specifikacijos ir kainos nebegalioja: 
pvz., ūkininkas už tą pačią sumą 
tvartą uždengia ne šiferiniu, bet 
metaliniu stogu;
c) naudojantis sutaupytomis projektų 
elementų lėšomis išlaidaujama, 
nes patvirtintą dotaciją projek -
tų rengėjai dažnai laiko galimu 
išleisti biudžetu: pvz., jei statybos 
darbai atliekami už mažesnę nei 
biudžetas sumą, sutaupytos lėšos 
gali būti išleidžiamos prabangiam 
įrengimui.
Audito Rūmai vertino valstybių 
narių taikytus šios rizikos mažinimo 
metodus.
43 Pastabos
Siekiant įsitikinti, kad atly -
gintinos išlaidos tebėra 
pagrįstos, kontrolės sistemo -
mis turėtų būti aptinkami ir 
tikrinami visi esminiai pro -
jektų pakeitimai, padaryti 
patvirtinus dotaciją
90 
Paprastai pareiškėjai, nebent taikomas 
supaprastintas išlaidų apmokėjimas, 
dotacijų mokėjimų prašymams pagrįsti 
turi pateikti apmokėtas sąskaitas faktū -
ras. Valstybių narių valdžios institucijos 
tikrina šias sąskaitas faktūras siek -
damos užtikrinti tinkamą atlyginimo 
pagrindą. Jei faktinės projekto išlaidos 
yra lygiai tokios pat, kokios nurodytos 
paraiškoje, toliau išlaidų pagrįstumo 
tikrinti nereikia. Vis dėlto valstybių 
narių valdžios institucijos turi taikyti 
taisykles ir kontrolės sistemas, kurio -
mis būtų galima aptikti reikšmingus 
pokyčius, palyginti su patvirtintomis 
projektų išlaidomis, ir patikrinti, kad 
išlaidos tebėra pagrįstos.91 
Audito Rūmai nustatė, kad visos iš 15 
valstybių narių valdžios institucijų 
taikė patvirtintų projektų išdirbių ir 
rezultatų pakeitimams skirtas proce -
dūras. Taikyti du alternatyvūs metodai. 
Taikydamos pirmąjį metodą valdžios 
institucijos dotacijos susitarime nuro -
dytas projekto išlaidas nurodė tokiu 
išsamumo lygiu, kokiu buvo nurody -
tos paraiškoje nurodytos jų tikrintos 
išlaidos: jei išlaidos tikrintos vertinant 
kiekvieną objektą atskirai, dotacijos 
susitarime nurodytos kiekvieno atskiro 
objekto išlaidos. Taikant antrąjį meto -
dą, dotacijų susitarimai buvo sudaryti 
dėl visų projekto išlaidų arba plačių 
išlaidų kategorijų (pvz., statybos, įran -
gos ir mokesčių), net jei išlaidos buvo 
tikrintos vertinant kiekvieną objektą 
atskirai. Taikant šį antrąjį metodą 
paprastai nepateikta gero patikinimo, 
kad atsižvelgta į pirmiau nurodytą trijų 
rūšių riziką, ir sudarytos sąlygos atly -
ginti išlaidas, kurių pagrįstumas buvo 
nepatikrintas. Pavyzdys pateikiamas 
12 langelyje.
Mažosioms įmonėms remti Anglijoje skirta parama. Projekto pakeitimais sudarytos 
sąlygos atlyginti išlaidas, kurių pagrįstumas buvo nepatikrintas
Pareiškėjas prašė skirti dotaciją jo patalpų renovavimo ir specialios įrangos įsigijimo projektui. Pareiškėjas pa -
teikė kelis statybos darbų, įrangos ir kitų objektų, įskaitant naują darbuotojų virtuvę, pasiūlymus. Juos Anglijos 
valdžios institucijos patikrino ir patvirtino. Atėjus laikui pirkti specialią įrangą, pareiškėjas rado tiekėją, siūlantį 
už ankstesnius pasiūlymus daug mažesnę kainą. Įsigyjant įrangą sutaupytas lėšas jis naudojo tam tikriems 
automobilių parko darbams ir brangesnei darbuotojų virtuvei įsigyti. Kadangi bendrosios patvirtintos projekto 
išlaidos viršytos nebuvo, Anglijos valdžios institucijos šių papildomų išlaidų pagrįstumo netikrino.12 langelis
44 Pastabos
Aiškiomis taisyklėmis, dekla -
racijomis ir mokėjimų imties 
patikra galima atgrasyti nuo 
nuolaidų arba kitų tiekėjo 
teikiamų pranašumų, kuriais 
mažinamos tikrosios išlaidos, 
slėpimo
92 
Dėl daugumos KPP reikalaujama, kad 
pareiškėjai pateiktų mokėjimų prašy -
mus atskaitę visas nuolaidas. To gali 
būti reikalaujama pagal bendrąją vals -
tybės narės administracinę teisę arba 
pagalbos priemonės įgyvendinimo tai -
sykles. Dėl trijų iš 15 tikrintų KPP (žr.  IV 
priedą)  valstybių narių valdžios insti -
tucijos taip pat reikalavo, kad pareiškė -
jai mokėjimo prašyme pateiktų aiškų 
patvirtinimą (pvz., pažymėtų langelį 
„Taip“ arba „Ne“). Kita geroji praktika 
būtų į pagalbos schemos gaires įtrauk -
ti pavyzdžių, kaip pareiškėjas turėtų 
nurodyti įvairių rūšių nuolaidas arba 
kitus tiekėjo teikiamus pranašumus, 
kuriais mažinamos tikrosios išlaidos. 
Šiais metodais nepavyktų užkirsti kelio 
tyčiniam sukčiavimui, bet jie gali turėti 
atgrasomąjį poveikį. Jie taip naudingi 
tais atvejais, kai pareiškėjai negalvoja 
apie tai, ar nuolaidą reikėtų atskaityti iš 
prašomo mokėjimo, arba kai jie dėl to 
nėra tikri.93 
Be aiškių taisyklių ir deklaracijų, valsty -
bių narių valdžios institucijos taip pat 
turėtų tikrinti, ar mokėjimų prašymams 
pagrįsti pateiktose sąskaitose faktūro -
se nėra nuolaidų arba kitų pranašumų 
požymių, ir įsitikinti, kad šios nuolaidos 
arba kiti pranašumai buvo atskaityti. 
Kadangi jie sąskaitose faktūrose gali 
būti nenurodyti (pvz., tiekėjas gali 
suteikti nuolaidą metų pabaigoje), 
valstybių narių valdžios institucijos 
taip pat turėtų atlikti tolesnes mokėji -
mų imties patikras. Tokioms patikroms 
atlikti gali prireikti daug laiko ir gali 
reikėti susisiekti su tiekėjais ir (arba) 
apsilankyti pas pareiškėją, siekiant 
patikrinti jo finansinės atskaitomybės ir 
banko įrašus. Šiuo tikslu galima atlikti 
ES teisės aktais reikalaujamas mokė -
jimų imties patikras vietoje ir ex post  
patikras17. Tokias patikras atliko šešios 
iš 15 valstybių narių valdžios institucijų 
(žr.  IV priedą).
94 
Atliekant šias patikras negalima ap -
tikti visų užslėptų nuolaidų arba kitų 
pranašumų ir juos pašalinti, bet jomis 
siekiama dviejų tikslų. Pirma, jos veikia 
kaip atgrasomoji priemonė: žinodami, 
kad bus tikrinama, ar taikytos nuolai -
dos, pareiškėjai bus mažiau linkę jas 
užslėpti. Antra, jas atliekant valstybių 
narių valdžios institucijoms teikiamas 
grįžtamasis ryšys apie tokios praktikos 
dažnumą, todėl jos gali atitinkamai 
pritaikyti savo kontrolės sistemas.17 Komisijos reglamentas (ES) 
Nr. 65/2011.
45 Pastabos
V dalis. Efektyvumo 
užtikrinimas: reikalavimų 
ir patikrų proporcingumo 
rizikai užtikrinimo 
metodai
95 
Galimas finansinis dėl perteklinių 
specifikacijų arba per didelės kainos 
nepagrįstų išlaidų atlyginimo poveikis 
skiriasi atsižvelgiant į šių išlaidų atlygi -
nimo dažnumą ir susijusias sumas. Kuo 
didesnis galimas finansinis poveikis, 
tuo griežtesnė turėtų būti patikra: ji tu -
rėtų būti proporcinga susijusios rizikos 
lygiui. Siekiant išvengti nereikalingos 
administracinės naštos, reikalavimai, 
kurių pareiškėjai privalo laikytis, turėtų 
būti bet tokie, kad būtų galima atlikti 
šias patikras. Audito Rūmai vertino 
metodus, kuriuos valstybės narės taikė 
derindamos reikalavimų ir patikrų 
griežtumą su rizikos lygiais.
Jei su rizika susijusi tiki -
mybė ir jos galimas poveikis 
yra maži, gali būti sukuria -
mos administracinei naštai 
mažinti skirtos kontrolės 
sistemos
96 
Kuo dotacija atitinka mažesnę propor -
cinę visų projekto išlaidų dalį (faktinė 
pagalbos norma), tuo didesnę sumą 
pareiškėjas turi padengti savo lėšomis. 
Didėja pareiškėjo paskatos užtikrin -
ti geresnę kainą ir mažėja paskatos 
nustatyti perteklines specifikacijas. Vis 
dėlto nė viena iš 15 tikrintų valstybių 
narių valdžios institucijų nešvelnino 
reikalavimų arba patikrų atsižvelgda -
mos į mažesnę su mažomis faktinėmis 
pagalbos normomis susijusią riziką.97 
Turėdamos nepriklausomos informa -
cijos apie kainas, būtent referencinių 
kainų duomenų bazėse, arba nusta -
čiusios maksimalias išlaidas valstybės 
narės dažniausiai mažino pareiškėjams 
taikomus reikalavimus, atsižvelgdamos 
į mažesnę riziką. Pavyzdžiui, Vengrijoje 
dėl technikos kainų duomenų bazėje 
užregistruotų objektų pareiškėjai netu -
rėjo pateikti pasiūlymų dotacijų paraiš -
koms pagrįsti. Taikant supaprastinto 
išlaidų apmokėjimo metodą nebereikia 
tikrinti išlaidų, bet šis metodas nebuvo 
plačiai taikytas (žr. 42 dalį).
98 
Dauguma valstybių narių valdžios ins -
titucijų apribojo labai nedidelių išlaidų 
objektams taikytinus reikalavimus ir 
patikras: reikalavo mažiau pasiūlymų, 
vietoj pasiūlymų priėmė kainoraščius 
arba svetainių ekrano kopijas arba 
labai smulkių pavienių objektų neįtrau -
kė į tinkamas finansuoti išlaidas. Jos 
taip pat mažino verslo planams ir kitai 
informacijai taikomus reikalavimus.
46 Pastabos
Didelės vertės objektus, 
projektus, kuriems skiriamos 
didelės pagalbos sumos ir su 
kuriais yra susiję kiti rizi -
kos veiksniai, reikia tikrinti 
griežčiau
99 
Europos Sąjungoje vidutinės kaimo 
plėtros investavimo projekto išlaidos 
siekia apie 125 000 EUR. Dėl šią sumą 
siekiančių projekto išlaidų visos valsty -
bių narių valdžios institucijos reikalauja 
dviejų arba trijų tiekėjų pasiūlymų arba 
tikrina pasiūlytas kainas, lygindamos 
jas su kainų duomenų bazėse užregis -
truota informacija. Kai kurios iš val -
džios institucijų taip pat tikrina pinigų 
naudojimo racionalumą, atlieka rinkos 
tyrimus arba konsultuojasi su eksper -
tais, kaip šioje ataskaitoje aprašyta 
pirmiau. Vis dėlto, jei tinkamos finan -
suoti projekto išlaidos (taigi kartu ir 
dotacijos suma) gerokai viršija vidutinę 
sumą, tik kelios valdžios institucijos, 
nepaisydamos galimo didesnės rizikos 
poveikio, atlieka papildomas arba išsa -
mesnes patikras18.
100  
Vis dėlto didesnė rizika kyla ne tik dėl 
didelės vertės projektų. Pirmiausia pažy -
mėtina tai, kad, kuo didesnė pagalbos 
norma, tuo mažiau pareiškėjas skatina -
mas mažinti išlaidas ieškant geriausios 
kainos arba ekonomiškesnių specifika -
cijų. Pagalbos normoms artėjant prie 
100 proc., perteklinių specifikacijų ir 
išlaidavimo rizika tampa labai didelė, 
nepaisant to, kurio – viešojo ar privačio -
jo – sektoriaus institucija19 yra pareiškė -
jas. Tačiau nė viena iš 15 tikrintų valsty -
bių narių valdžios institucijų negriežtino 
reikalavimų arba patikrų atsižvelgdama 
į didesnę su didelėmis pagalbos nor -
momis susijusią riziką. Tai pirmiausia 
taikytina tais atvejais, kai valstybių narių 
valdžios institucijos netikrino išlaidų 
pagrįstumo, jei pareiškėjas taikė viešųjų 
pirkimų procedūras, nes vien jomis pro -
jekto specifikacijų pagrįstumas neužti -
krinamas (žr. 83–85 dalis).18 Jei pareiškėjai yra viešojo 
sektoriaus įstaigos, dėl 
didesnės vertės sutarčių jie 
paprastai privalo laikytis 
papildomų viešųjų pirkimų 
procedūrų, o valstybių narių 
valdžios institucijos turi tikrinti, 
ar procedūros tinkamai 
taikomos.
19 Viešojo sektoriaus įstaigoms ir 
asociacijoms dažnai skiriamos 
iki 100 proc. dotacijos. Tokios 
dotacijos daug rečiau 
skiriamos privačiojo sektoriaus 
projektams, bet ir jų pasitaiko. 
Pavyzdžiui, Italijoje 
(Kampanijoje) 100 proc. 
dotacijos siūlytos privačioms 
įmonėms ūkių įvairinimo ir 
kaimo verslo plėtros 
projektams.
47
 Išvados ir  
rekomendacijos
101  
Atlikdami šį auditą Audito Rūmai siekė 
išsiaiškinti, ar Komisija ir valstybės 
narės taikė veiksmingiausius kaimo 
plėtrai skirtų dotacijų išlaidų kontrolės 
metodus.
102  
Audito Rūmai nustatė, kad taikyti me -
todai nebuvo veiksmingiausi. Komisija, 
užuot pirmiausia užtikrinusi sistemų 
tinkamumą, veiksmų ėmėsi po to, kai 
atsirado problemų. Valstybių narių 
kontrolės sistemomis atsižvelgta tik 
į kai kurią ekonomiškumui kylančią ri -
ziką arba šios sistemos turėjo trūkumų. 
Nors ir būta veiksmingesnių metodų, 
jie nebuvo plačiai taikomi.
103  
Komisija 2007–2013 m. programavimo 
laikotarpio pradžioje nepateikė gairių 
ir neskleidė gerosios patirties. Ji, prieš 
valstybėms narėms pradedant tvirtinti 
dideles dotacijas, neužtikrino, kad jų 
sistemos būtų veiksmingos. Jai ėmusis 
veiksmų, dauguma projektų dotacijų 
jau buvo patvirtinta. Vis dėlto, nuo 
2012 m. Komisija ėmėsi aktyvesnių ir 
darnesnių veiksmų. Jei jie bus tęsiami 
daugiau dėmesio skiriant ekonomiš -
kumui, kitą programavimo laikotarpį 
turėtų būti užtikrintas geresnis finansų 
valdymas.104  
Iki 2014 m. visoms 15 didžiausių kaimo 
plėtros programų valstybės narės taikė 
pagrindines teisės aktuose reikalau -
jamas kaimo plėtros išlaidų patikros 
sistemas. Taikyti metodai skyrėsi; Audi -
to Rūmai nustatė kelis gerai parengtus 
tam tikros rizikos mažinimo metodus. 
Vis dėlto, kaip matyti iš IV priede  pa-
teiktos apžvalgos, visi jie turėjo su pa -
grindine rizika susijusių trūkumų, todėl 
apskritai kaimo plėtrai skirtų dotacijų 
išlaidos nebuvo gerai kontroliuojamos. 
Išanalizavus visų 88 KPP informaciją 
matyti, kad panaši padėtis yra visoje 
ES. Pirmiausia pažymėtina, kad:
a) valstybių narių kontrolės siste -
momis daugiausia dėmesio skirta 
dotacijų paraiškose nurodytoms 
objektų arba darbų kainoms, bet 
daug mažiau vertintos specifikaci -
jos – ar patys objektai yra pagrįsti 
arba ar dotacija yra ekonomiškai 
efektyvi politikos tikslų atžvilgiu. 
Kyla išlaidavimo ir neracionalaus 
pinigų naudojimo rizika;
b) pagrindinis dotacijų paraiškose nu -
rodytų kainų pagrįstumo patikros 
metodas buvo įvairių tiekėjų pasiū -
lymų lyginimas arba jų lyginimas 
su referencinėmis kainomis. Audito 
Rūmai nustatė, kad kai kurių valsty -
bių narių sistemomis nepakanka -
mai užtikrintas išlaidų pagrįstumas, 
pvz., taikytos už tikrąsias rinkos 
kainas 30 proc. didesnės referenci -
nės kainos;
48 Išvados ir rekomendacijos 
c) dotacijos patvirtinamos iš anksto, 
o išmokamos pareiškėjui įsigijus 
atitinkamus objektus arba atlikus 
atitinkamus darbus. Pasikeitus 
projektui po to, kai buvo patvirtin -
ta dotacija, dėl kai kurių valstybių 
narių sistemų spragų išlaidas buvo 
galima atlyginti nepatikrinus jų 
pagrįstumo;
d) nustatant reikalavimų ir patikros 
griežtumą dažnai neatsižvelgta 
į skirtingus rizikos lygius. Daugelis 
valstybių narių valdžios institucijų 
tą patį metodą taikė ir tikrinda -
mos 10 000 EUR vertės dotaciją, 
ir 1 000 000 EUR dotaciją. Plačiai 
nesinaudota supaprastinimo gali -
mybėmis esant mažai rizikai.
105  
Pagrindinės metodų klaidos arba trū -
kumai apibendrinami 13 langelyje:
106  
Todėl Audito Rūmai daro išvadą, kad, 
taikant geresnius išlaidų kontrolės 
metodus, 2014–2020 m. programavimo 
laikotarpiu iš tikrųjų galima nemažai 
sutaupyti iš kaimo plėtros projektams 
skiriamų dotacijų. Šiomis sutaupyto -
mis lėšomis būtų galima finansuoti 
kitus projektus ir kartu gauti geresnius 
išdirbius ir rezultatus, taip pat pasiekti 
tikslus.107  
Audito Rūmai taip pat nustatė, kad 
galima taikyti funkcionalius ir ekono -
miškai veiksmingus nustatytos rizikos 
mažinimo metodus – dauguma iš jų 
jau taikomi kai kurioms KPP . Jie apra -
šyti pagrindinėje ataskaitos dalyje. Jei 
atlikus 15 didžiausių KPP dokumentų 
patikrą buvo galima gauti pakankamai 
įrodymų, kai kurie iš šių metodų ap -
žvelgti toliau pateiktoje 7 diagramoje  
ir apibendrinti IV priede.
108  
Audito Rūmai palankiai vertina Komi -
sijos ketinimą paskelbti supaprastinto 
išlaidų apmokėjimo gaires (nors valsty -
bės narės nurodė, kad supaprastintas 
išlaidų apmokėjimas tikriausiai nebus 
plačiai taikomas dėl įvairaus kaimo 
plėtrai skiriamų dotacijų pobūdžio). 
Audito Rūmai taip pat palankiai vertina 
Komisijos parengtas kovos su sukčiavi -
mu gaires ir Komisijos iniciatyva valsty -
bių narių rengiamus veiksmų planus. Iš 
Audito Rūmų peržiūrėtų planų matyti 
kai kurių pagrindinių sistemų patobu -
linimai, bet šiais planais nešalinama 
daugelis sistemų sąrangos trūkumų, 
pirmiau nurodytų 105 dalyje.
49 Išvados ir rekomendacijos 
Pagrindiniai pastebėti kaimo plėtros išlaidų kontrolės sistemų sąrangos trūkumai
Perteklinių specifikacijų rizika:
 οmažai naudotasi dotacijų apribojimo standartinėmis išlaidomis galimybėmis, išskyrus žemės tvarkymo ir 
mokymo išlaidas (žr. 41 ir 42 dalis);
 οmažai atsižvelgta į tai, ar išlaidos buvo pagrįstos atsižvelgiant į numatytus išdirbius ir rezultatus: tik kelios 
valstybių narių valdžios institucijos atsižvelgė į dotacijų paraiškose nurodytų išlaidų efektyvumą arba pini -
gų naudojimo racionalumą (žr. 46 dalį);
 οtrūko patikimų išlaidavimo rizikos mažinimo metodų (žr. 48–50 dalis).
Per didelėmis kainomis grindžiamo dotacijų patvirtinimo rizika:
 οnetikrinta, ar dėl standartinių vienetų įkainių praktiškai nesusidaro permokos (žr. 62 ir 63 dalis);
 οremtasi kainų duomenų bazėmis, kurių sąrašuose nurodytos kainos dažnai 20–30 proc. viršijo tikrąsias 
rinkos kainas (žr. 69 ir 71 dalis);
 οdotacijų paraiškos patvirtintos, kai kainos viršijo referencines kainas 30 arba 40 proc., nereikalaujant pa -
grindimo (žr. 74 dalį);
 οtrūko apsaugos priemonių lyginant tiekėjų pasiūlymus (žr. 77–81 dalis);
 οremtasi atitikties viešųjų pirkimų procedūroms patikra (jei taikoma), bet netikrintas pasiūlytų išlaidų pagrįs -
tumas (žr. 83–85 dalis).
Galimo iš tikrųjų atlygintų išlaidų nepagrįstumo rizika:
 οprocedūrų, taikomų patvirtinus dotacijų paraiškas, spragos, dėl kurių iš tikrųjų atlygintos išlaidos gali skirtis 
nuo išlaidų, kurios buvo patvirtintos kaip pagrįstos (žr. 91 ir 92 dalis).
Rizika, kad reikalavimų ir patikros griežtumas gali būti nepakankamai susijęs su rizikos lygiu:
 οreikalavimai ir patikros negriežtintos esant didelėms pagalbos normoms (pareiškėjas nelabai skatinamas 
mažinti išlaidas) arba labai didelėms dotacijoms (žr. 99 ir 100 dalis).13 langelis
50 Išvados ir rekomendacijos 7 diagramaPenkiolikai audituotų KPP taikytų metodų apžvalga
KPP, kurioms metodas taikytas
KPP, kurioms metodas netaikytas
Metodo taikyti negalima arba jis nevertintas
0 5 10 15
Didelės vertės projektams taikytinų griežtesnių
reikalavimų ir (arba) patikros nustatymasGriežtesnių reikalavimų ir (arba) patikros nustatymas
esant didesnėms pagalbos normomsVietoje analizuojant mokėjimų imtį tikrinama, ar mokėjimuose 
nurodyta visa iš tiekėjų gauta arba gausima /f_inansinė naudaSukčiavimo rizikos mažinimo priemonių taikymasIšlaidų pagrįstumo patikra, jei taikytos viešųjų pirkimų procedūrosKaip referencinėmis įrangos ir technikos kainomis remiamasi ne 
teikėjų sąraše nurodytomis, bet tikrosiomis rinkos kainomisTikrinimas, ar dėl standartinių išlaidų susidaro per dideli mokėjimaiIšlaidų pagrįstumo vertinimas produkcijos arba rezultatų atžvilgiu
Šaltinis –  Audito Rūmų nustatyti faktai.
51 Išvados ir rekomendacijos 
109  
Dėl daugelio aspektų išsamią savo 
kontrolės sistemų informaciją – formas, 
instrukcijas, procedūras ir kontrolinius 
sąrašus  – valstybių narių valdžios ins -
titucijos parengs, kai bus patvirtintos 
2014–2020 m. KPP . Bet, jei šiomis kon -
trolės sistemomis nebus mažinama šio -
je ataskaitoje nurodyta rizika, trūkumai 
tikriausiai išliks. Esama metodų, kuriais 
ne nustatoma vis daugiau ir daugiau 
reikalavimų ir patikrų, bet geriau sutel -
kiamos pastangos didžiausios rizikos 
srityse. Geriausios kontrolės sistemos 
yra ne tik veiksmingos (jomis siekiama 
ekonomiškumo), bet ir efektyvios (jos 
atitinka rizikos lygį).110  
I priede  pateiktame kontroliniame 
geros sąrangos sąraše pristatomas išsa -
mus vertinimo, ar kontrolės sistemomis 
mažinama šioje ataskaitoje aprašyta 
rizika, kriterijų rinkinys. Audito Rūmai 
rekomenduoja  Komisijai ir valstybėms 
narėms, prieš prisiimant naujo progra -
mavimo laikotarpio išlaidų įsipareigo -
jimus, bendradarbiauti siekiant užti -
krinti, kad visoms KPP taikomi metodai 
atitiktų šiuos kriterijus ir kad jie būtų 
tikslingai taikomi didžiausios rizikos 
srityse. Į šį procesą turėtų būti įtraukia -
mas valstybių narių valdžios institucijų 
vidaus audito tarnybų (arba kitų ins -
pekcijos arba audito įstaigų) atliekamas 
kontrolės sistemų ex ante  vertinimas.
111 
Gera sistemų sąranga yra tik pirmasis 
žingsnis. Taip pat svarbu, kaip siste -
mos įgyvendinamos praktiškai. Todėl 
Audito Rūmai Komisijai ir valstybėms 
narėms naujojo programavimo lai -
kotarpio pradžioje rekomenduoja  
tikrinti, ar sistemos veikia efektyviai ir 
yra veiksmingos šioje ataskaitoje nuro -
dytos rizikos atžvilgiu.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės  
Rasos BUDBERGYTĖS, 2014 m. lapkričio 26 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
52
Audito Rūmų parengtas kontrolinis sąrašas, skirtas kontrolės sistemų sąrangai įver -
tinti atsižvelgiant į su kaimo plėtros išlaidomis susijusią riziką
Rizika Sąrangos ypatybė Žr. dalisPerteklinės specifikacijos1.  Tinkamų finansuoti išlaidų apribojimas standartinių specifikacijų išlaidomis esant daug pana -
šių projektų arba tų pačių rūšių išlaidų
2. Pasiūlytų išlaidų vertinimas siekiant įsitikinti specifikacijų pagrįstumu
a)  Standartiniai skaičiavimai ir lyginimas su kontrolinėmis išlaidomis, siekiant sparčiai nustatyti paraiškas, 
kurių specifikacijos yra perteklinės
b) Išlaidų pagrįstumo vertinimas taikant išlaidų veiksmingumo arba ekonominio naudingumo kriterijų
c)  Dokumentų patikra siekiant nustatyti, ar specifikacijos yra pagrįstos, ir nustatymo pagrindas: lyginant 
su kitais projektais, atliekant techninį vertinimą arba priimant bendrąjį sprendimą
d)  Jei dotacijos nepagrįstos pigiausiu galiojančiu pasiūlymu, aiškių kriterijų nustatymas siekiant nustatyti, 
ar brangesnių pasiūlymų išlaidos yra pagrįstos; susijusių papildomų išlaidų vertinimo dokumentavimas
e)  Naudojimasis nepriklausomų ekspertų nuomonėmis siekiant gauti patikinimą, kad specifikacijos yra 
pagrįstos, pirmiausia jei su projektais susijusi rizika dėl projektų dydžio, techninio sudėtingumo arba 
panašios informacijos trūkumo38–42
44–45
46
47–48
49–51
53–55Nekonkurencingos kainos3.  Jei įmanoma, maksimalių išlaidų nustatymas arba supaprastintas išlaidų apmokėjimas ir 
periodinis tikrinimas, ar jos neviršija visuotinai žinomų rinkos kainų
4. Objektų, dėl kurių pateikta paraiška, kainų lyginimas su nepriklausomais duomenimis
a)  Jei pagrįsta atsižvelgiant į riziką, rinkos moksliniai tyrimai siekiant gauti nepriklausomą panašią pavie -
nių projektų kainų informaciją
b)  Jei naudojamasi referencinių kainų duomenų bazėmis, atsižvelgimas į tikrąsias rinkos kainas (arba koe -
ficientų taikymas tiekėjų sąrašuose nurodytoms kainoms); periodinis kainų naujinimas ir užtikrinimas, 
kad jos atitiktų visus didelius regioninius skirtumus
c)  Aiškių taisyklių ir kriterijų, kuriais nustatoma, kai kainos, dėl kurių pateikta paraiška, viršija referencines 
kainas, nustatymas siekiant nustatyti, ar didesnės išlaidos yra pagrįstos; susijusių papildomų išlaidų ver -
tinimo dokumentavimas. Jei iš karto priimamas tam tikros procentinės dalies nuokrypis nuo referenci -
nių kainų, užtikrinimas, kad taikomą procentinę dalį būtų galima pagrįsti atsižvelgiant į tikrąsias rinkos 
kainas
5.  Sąrangos priemonės, kuriomis, vertinant tiekėjų pasiūlymus, apsisaugoma nuo manipuliavimo 
ir sukčiavimo
a)  Jei gaunamas tik vienas pasiūlymas arba jei gautų pasiūlymų negalima palyginti, alternatyvių kainų 
pagrįstumo patikros metodų taikymas
b)  Atgrasymo nuo manipuliavimo siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tam tikram tiekėjui, manipuliavi -
mo prevencijos, nustatymo ir šalinimo priemonių rengimas
c) Komisijos gairių laikymasis siekiant išvengti sukčiavimo ir jį nustatyti
d)  Jei surengus viešuosius pirkimus negaunama kelių konkurencingų pasiūlymų arba jei taikytos procedū -
ros buvo ydingos, papildomų veiksmų ėmimasis siekiant užtikrinti, kad išlaidos būtų pagrįstos
6.  Naudojimasis nepriklausomų ekspertų nuomonėmis siekiant gauti naudingą patikinimą, jei šis 
metodas yra ekonomiškai efektyvus
a)  Prireikus priimti sprendimą dėl išlaidų pagrįstumo, naudojimasis ekspertų arba vertinimo grupės 
nuomonėmis, siekiant papildomai įsitikinti sprendimo pagrįstumu
b) Didesnės rizikos atvejų perdavimas vidaus arba išorės ekspertams58–63
64–65 
66–71
72–74
75–77
78–80
81
82–85
86–87
86–87Priedai I priedas
53 Priedai
Rizika Sąrangos ypatybė Žr. dalisProjekto pakeitimai7.  Kontrolės sistemų, skirtų esminiams projekto pakeitimams, padarytiems po to, kai buvo 
patvirtinta dotacija, nustatyti ir tikrinti siekiant įsitikinti, kad išlaidos tebėra pagrįstos, 
sukūrimas
a)  Reikalavimas dotacijos paraiškoje ir mokėjimo prašyme aiškiai suskirstyti išlaidas; išlaidų nurodymas 
dotacijos paraiškoje tokiu išsamumo lygiu, kokiu jos tikrintos
b)  Aiškių taisyklių ir procedūrų, kuriomis tikrinama, ar esminių pakeitimų išlaidos, palyginti su patvirtinto -
mis projekto išlaidomis, yra pagrįstos ir ar naudojantis sutaupytomis lėšomis neišlaidauta, nustatymas
8.  Taisyklių, kuriomis būtų galima atgrasyti nuo nuolaidų arba kitų tiekėjo tiekiamų pranašumų, 
kuriais mažinamos tikrosios išlaidos, nuslėpimo, parengimas
a) Reikalavimas mokėjimų prašymuose aiškiai patvirtinti nuolaidas arba kitus pranašumus
b)  Papildomos mokėjimų imties patikros vietoje siekiant nustatyti nuslėptas nuolaidas arba kitus 
pranašumus90–91
90 –91
92
93–94Sąsaja su 
rizika9.  Jei rizikos tikimybė ir galimas poveikis yra nedideli, administracinei naštai mažinti skirtų 
kontrolės sistemų parengimas
10.  Griežtesni didesnės vertės objektams, projektams, kuriems taikomos didelės pagalbos normos 
ir su kuriais susiję kiti rizikos veiksmai, taikomi reikalavimai ir patikros96–98
99–100I priedas
54 Priedai II priedasDokumentų peržiūrai atrinktos kaimo plėtros programos
1 Skirtos į šio audito taikymo sritį patenkančioms priemonėms, 2013 gruodžio 31 d. duomenys.
Šaltinis –  Europos kaimo plėtros tinklas.7367719629709891 0391 2271 3971 7241 8052 0592 1172 4084 6076 645 Lenkija
Rumunija
Vengrija
Prancūzija (žemyninė)
Portugalija (žemyninė)
Graikija
Bulgarija
Ispanija (Andalūzija)
Čekija
Slovakija
Jungtinė Karalystė (Anglija)
Lietuva
Austrija
Vokietija
(Brandenburgas ir Berlynas)
Italija (Kampanija)
Visos kitos KPP 15 677Suprogramuotos 15 didžiausių KPP1 (2007–2013 m.) išlaidos (mln. EUR)
64/uni00A0proc. viso 
biudžeto skiriamaį audito apimtį patenkančioms priemonėms(29,5/uni00A0mlrd./uni00A0EUR)
55 Priedai III priedasSupaprastinto išlaidų apmokėjimo taikymas 88 kaimo plėtros programoms
Šaltinis – Audito Rūmų klausimynas.KPP skaičiusVienkartinės išmokosStandartiniai vienetų įkainiai
Faktinių išlaidų atlyginimas
Pelno nesiekiančios investicijos. MiškasPirmas žemės ūkio paskirties žemės
apželdinimas mišku
Agrarinės miškininkystės sistemų sukūrimas
Ūkio modernizavimasMiškininkystės potencialo atkūrimasPirmas ne žemės ūkio paskirties žemės
apželdinimas mišku
Turizmo veiklos skatinimasKaimo paveldo išsaugojimas ir (arba)
modernizavimas
Pavadavimo ir konsultavimo paslaugos
Verslo kūrimas ir plėtraĮvairinimas
Pagrindinės paslaugos
Kaimo atnaujinimas
Mokymas ir informavimas (kaimo)Mokymas ir informavimas (žemės ūkis / miškas)Pelno nesiekiančios investicijos. Ūkis
Miškų ekonominės vertės didinimas
Konsultavimo paslaugos
Infrastruktūra
Maisto kokybės schemos0 10 20 30 40 50 60 70 80 90KPP, kurioms kaip vienas iš metodų taikomas standartinių vieneto įkainių arba vienkartinių išmokų metodas,
pagal priemonę
56 Priedai
Dokumentų peržiūrai atrinktoms kaimo plėtros programoms taikytų metodų 
apžvalga
Bulgarija
Čekija
Vokietija 
(Brandenburgas)
Graikija
Ispanija 
(Andalūzija)
Prancūzija 
(žemyninė)
Italija (Kampanija)
Lietuva
Vengrija
Austrija
Lenkija
Portugalija 
(žemyninė)
Rumunija
Slovakija
JK (Anglija)
Sąnaudų vertinimas, palyginti su numatytais 
produktais arba rezultatais √ √ √ √
Tikrinimas, ar dėl standartinių išmokų susidaro 
permokosntk. ntk. ntk. ntk. ntk. ntk.
Jei dėl neįprastų arba sudėtingų projektų reikia 
gauti nepriklausomos panašios kainų informa -
cijos, atliekami rinkos moksliniai tyrimai√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Kaip referencinėmis įrangos, technikos ir pan. 
kainomis remiamasi ne tiekėjų sąraše nurody -
tomis, bet tikrosiomis rinkos kainomis √ ntk. √ √ ntk. √√ntk.
Su tiekėjų pasiūlymais ir viešaisiais pirkimais 
susijusio sukčiavimo rizikos mažinimo priemo -
nių taikymas √ √ √ √ √ √ √
Išlaidų pagrįstumo patikra net jei taikytos 
viešųjų pirkimų procedūros√ √ √ √ √
Naudojimasis vertinimo komitetų arba eksper -
tų paslaugomis siekiant įvertinti specifikacijas 
ir (arba) kainas√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Reikalavimas, kad pareiškėjai savo mokėjimų 
prašymuose aiškiai patvirtintų visą iš tiekėjų 
jau gautą arba gausimą finansinę naudą (nuo -
laidas ir pan.) √ √ √
Tikrinimas vietoje, ar atliekant galutinį mo -
kėjimą atsižvelgta į visą iš tiekėjų gautą arba 
gausimą finansinę naudą√ √ √ √ √ √
Griežtesni priemonėms, kurioms skiriamos 
didelės pagalbos normos, taikomi reikalavimai 
ir patikros
Mažesnės vertės objektams taikomi švelnesni 
reikalavimai ir (arba) patikros √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Didesniems projektams taikomi griežtesni 
reikalavimai ir (arba) patikros√ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √ √
Paaiškinimas
√ Kur taikoma, įtraukta į pagrindinės priemonės procedūras
Neįtraukta į pagrindinės priemonės procedūras
Neįvertinta
ntk. Netaikoma
1 Įrangos kainų duomenų bazė neatnaujinta nuo 2006 m. Rumunijos valdžios institucijos Audito Rūmus informavo, kad kuriama nauja tiekėjų 
sąrašų kainomis grindžiama duomenų baze.IV priedas
57
Atsakymas į VI dalies a) – d) punktus
Atlikdama savo auditą Komisija aptiko trūkumų, 
panašių į tuos, kuriuos nurodė Audito Rūmai, ir, sie -
kiant padengti fondui iškilusią riziką, buvo atliktos 
finansinės pataisos. Kai kurios atitikties patvirtinimo 
procedūros yra toliau vykdomos ir gali lemti papil -
domas finansines pataisas.
Veiksmų planuose, valstybių narių parengtuose 
siekiant sumažinti kaimo plėtros priemonių įgyven -
dinimo klaidas, numatyti geresni išlaidų pagrįstumo 
įvertinimo metodai.
Aktyviau taikant standartinį išlaidų apmokėjimą 
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu būtų 
galima sumažinti klaidų riziką šioje srityje.
VIII
Europos kaimo plėtros tinklas (EKPT) skleis 
gerąją patirtį specializuotuose seminaruose ir 
tinklalapiuose.
IX
Komisija pritaria Audito Rūmų rekomendacijai, kad 
valstybės narės iš anksto turėtų būti parengusios 
veiksmingą kontrolės sistemą. Ji skatins valstybes 
nares naudotis Audito Rūmų parengtais ir I priede 
pateiktais kontroliniu sąrašu ir kriterijais.
Iki 2015 m. sausio mėn. Komisija taip pat pateiks 
gaires dėl patikrų ir sankcijų pagal kaimo plėtros 
politiką, taip pat specialiosios ataskaitos priede bus 
atskiras skyrius dėl išlaidų pagrįstumo ir kontrolinio 
sąrašo vadovaujančiosioms institucijoms.
Be to, mokymai ir dalijimasis patirtimi sudarys dalį 
EKPT veiklos 2014–2020 m. laikotarpiu.
1  Komisijos reglamento (EB) Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies 
d punktas.
2 Reglamentas (EB) Nr. 1975/2006.Santrauka
II
Komisija yra visapusiškai įsipareigojusi siekti dides -
nio kaimo plėtros išlaidų ekonomiškumo ir veiks -
mingumo, visų pirma, skirdama dotacijas privataus 
ir viešojo sektoriaus investicijų veiksmams (išlaidų 
pagrįstumas). Šiuo tikslu Komisija priėmė aktyviau 
ir koordinuočiau taikomą metodą, kuriame daugiau 
dėmesio skiriama ekonomikai, tikėdamasi, kad tai 
padės pasiekti geresnio finansų valdymo įgyvendi -
nant kitą daugiametę finansinę programą, kaip rodo 
toliau pateikti atsakymai.
III
Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, 
siekdama patikrinti, ar išlaidos kompensuotos 
laikantis taisyklių. Atlikdama šiuos auditus, Komisija 
taip pat nustatė trūkumų, susijusių su išlaidų pagrįs -
tumu. Dėl to jau yra atliktos finansinės pataisos, ir 
vykdomos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, 
kurių pagrindu turėtų būti atliktos papildomos 
finansinės pataisos.
IV
Prieš bet kokių mokėjimų vykdymą mokėjimo 
agentūros turi atitikti Reglamento (EB) Nr. 907/2014 
(2014 – 2020 m. programa) I priede nustatytus 
akreditavimo kriterijus. Komisijos reglamento (ES) 
Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies d punkte reikalau -
jama, kad valstybės narės, atlikdamos administraci -
nius patikrinimus ir naudodamos tinkamą vertinimo 
sistemą, pvz., standartines išlaidas, skirtingų pasiū -
lymų palyginimą ar vertinimo komiteto nuomonę, 
įvertintų išlaidų pagrįstumą. Ši nuostata buvo 
taikoma 2014 – 2020 m. laikotarpiu.
V
Iš pradžių nuostatos dėl pateiktų išlaidų pagrįstumo 
vertinimo buvo laikomos savaime suprantamo -
mis1. Iš tiesų, 2010 m. pavasarį keičiant ankstesnę 
teisinę sistemą2, Komisijai dėl šio klausimo nebuvo 
pranešta apie jokius didesnius sunkumus. Peržiū -
ros patvirtinimo procese buvo pateiktas tik vienas 
klausimas (ar didžiausios išlaidos buvo tinkamas 
metodas), ir į jį buvo atsakyta.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 58
15
Atlikdama savo auditą Komisija visada vertina 
išlaidų investicinėms priemonėms pagrįstumą ir tai, 
kaip yra laikomasi viešųjų pirkimų procedūrų.
Beveik per visus Komisijos auditus buvo nustatyta 
trūkumų dėl išlaidų pagrįstumo. Šiuos trūkumus 
turėtų pašalinti valstybės narės ir tai turi būti tikri -
nama per vėlesnius auditus.
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD audito strategijoje, 
kuri yra pagrįsta sistema ir rizika, atsižvelgiama 
į Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD, Europos Audito 
Rūmų, OLAF ir nacionalinių sertifikavimo įstaigų 
anksčiau vykdytų auditų rezultatus, siekiant nusta -
tyti rizikingiausias sritis, į kurias reikėtų orientuotis 
vykdant būsimus auditus. Be to, 2014–2020 m. laiko -
tarpio audito strategijomis bus užtikrintas geresnis 
bendrų išlaidų auditas, o intensyvi audito veikla ir 
toliau bus vykdoma didžiausios rizikos srityse.
Veiksmų planuose, susijusiuose su „klaidų lygiu“, 
numatyti prevenciniai ir taisomieji veiksmai, siekiant 
pašalinti trūkumus, susijusius su išlaidų pagrįstumu, 
jei tokie trūkumai nustatyti per Komisijos arba Euro -
pos Audito Rūmų atliktą auditą.
Naujame BŽŪP reglamente (ES) Nr. 1306/2013 
numatyta, kad Komisija gali sumažinti arba laikinai 
sustabdyti tarpinius mokėjimus valstybėms narėms, 
jei kontrolės sistemos yra neveiksmingos, arba 
nebuvo įgyvendintos taisomosios priemonės. Greito 
poveikio priemonė bus galimas tarpinių mokėjimų 
nutraukimas, jeigu iškyla abejonių dėl mokėjimų 
teisėtumo ir tvarkingumo.
Atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta pirmiau, Komisija 
yra įsitikinusi, kad trūkumai bus nustatyti anksčiau, 
ir kad tai padės dar labiau sumažinti riziką ir greičiau 
įgyvendinti būtinus taisomuosius veiksmus.Įžanga
03
Kaip nurodė Audito Rūmai, Komisija atlieka atitikties 
auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar 
išlaidos kompensuotos laikantis taisyklių. Atlikdama 
šiuos auditus, Komisija taip pat nustatė trūkumų, 
susijusių su išlaidų pagrįstumu. Dėl to jau yra 
atliktos finansinės pataisos, (pavyzdžiui, Bulgarijos 
atveju – 19 mln. EUR), o daugelis atitikties patvir -
tinimo procedūrų tebevykdomos, ir jų pagrindu 
turėtų būti atliktos papildomos finansinės pataisos.
2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires dėl 
atliktinų finansinių pataisų, susijusių su Sąjungos 
pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotomis išlai -
domis, nes jos neatitinka viešojo pirkimo taisyklių. 
Pagal šias gaires viešųjų pirkimų taisyklių nesilaiky -
mas vertinamas remiantis proporcingumo principu.
04
Komisija sutinka, kad galima būtų papildomai sutau -
pyti, ir atsižvelgs į Audito Rūmų pastabas.
05
2014–2020 m. programavimo laikotarpiu galimybė 
taikyti standartinį išlaidų apmokėjimą bus visuotinai 
pritaikyta ir bus skatinama ja naudotis. Tai turėtų 
sumažinti riziką fondui, taip pat valstybių narių 
administracinę naštą.
Komisijos atsakymas 59
22
Be to, Komisija šiuo metu taip pat turi teisę sustab -
dyti išmokų mokėjimą tam tikromis sąlygomis, 
t. y. jei valdymo ir kontrolės sistema veiktų labai 
neveiksmingai ir valstybė narė nesiimtų būtinų 
veiksmų padėčiai ištaisyti.
Bendras atsakymas į 24–28 dalių 
pastabas
Dėl to jau yra atliktos finansinės pataisos, ir vykdo -
mos kelios atitikties patvirtinimo procedūros, po 
kurių turėtų būti atliktos papildomos finansinės 
pataisos.
Beveik nebuvo tokio Komisijos audito, per kurį būtų 
buvęs nustatytas visiškai patenkinamas išlaidų 
pagrįstumas. Nustačius išlaidų pagrįstumo trūku -
mus, ne tik imamasi finansinių veiksmų, bet ir patei -
kiamos rekomendacijos. Kai kuriais atvejais imtasi 
taisomųjų veiksmų.
Savo 2013 m. metinėje ataskaitoje Europos Audito 
Rūmai pažymėjo, jog valstybės narės turėjo pakan -
kamai informacijos, kad nustatytų ir ištaisytų 
didžiąją dalį kaimo plėtros srityje nustatytų klaidų. 
Investicijų priemonių atveju Audito Rūmai paste -
bėjo, kad valstybės narės tikrintuose sandoriuose 
galėjo aptikti ir ištaisyti visas kiekybiškai įvertina -
mas klaidas3.
Reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad Audito Rūmams 
vykdant auditą, skirtą metinei ataskaitai parengti, 
nustatytus trūkumus tikrina Komisija, vykdydama 
dokumentų auditą arba atitikties auditą, arba tokią 
patikrą vykdo sertifikavimo įstaiga.
3 Europos Audito Rūmų 2013 m. ataskaita, 4.8 pastraipa.Pastabos
21
EŽŪFKP veikla vykdoma pagal pasidalijamojo 
valdymo principą. Komisija vykdo biudžetą, o jo 
vykdymo užduotys yra bendros su valstybėmis 
narėmis. Reikalaujama, kad valstybės narės imtųsi 
būtinų priemonių užtikrinti, kad veiksmai būtų 
finansuojami tinkamai ir laikantis ES taisyklių. Nors 
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD visapusiškai vykdo 
savo įgaliojimus, už klaidų aptikimą ir ištaisymą yra 
visų pirma atsakingos valstybės narės.
III. Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse 
narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos kompensuo -
tos laikantis taisyklių. Šių atitikties auditų rezultatas 
gali būti finansinės pataisos ir sąrašas rekomenda -
cijų, kaip pagerinti valdymo ir kontrolės sistemą.
Jei valstybės narės neįgyvendina siūlomų veiksmų, 
joms gali būti stabdomi mokėjimai ir atliekamos 
finansinės pataisos.
Komisijos atsakymas 60
Be to, 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires 
dėl finansinių pataisų, kurias ji turėtų atlikti Sąjun -
gos pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotų išlaidų 
atžvilgiu, dėl to, kad nebuvo laikomasi viešojo 
pirkimo taisyklių.
Vertindama taikomas kontrolės sistemas, Komisija 
nustatė, kad gerai parengtos kontrolės sistemos ne 
visada buvo gerai įdiegtos praktikoje.
32
Veiksmų planus numatyta rengti atsižvelgiant 
į Audito Rūmų padarytas ir 2011 m. metinėje atas -
kaitoje pateiktas išvadas. Tai buvo didelė užduotis 
valstybėms narėms.
Komisija parengė išsamias priemones, skirtas page -
rinti veiksmų planų kokybę, kad būtų pašalintos 
pagrindinės klaidų priežastys. Tai apėmė gairių ren -
gimą tokiomis temomis, kaip supaprastintas išlaidų 
apmokėjimas, viešieji pirkimai, galimybė tikrinti ir 
kontroliuoti kaimo plėtros planų priemones, taip 
pat specialias sukčiavimo prevencijos strategijas.
Naujausiuose peržiūrėtuose (2014 m. rugsėjo mėn.) 
veiksmų planuose valstybės narės turėjo daug 
išsamiau atsižvelgti į Audito Rūmų ir Komisijos 
audito rezultatus. Iš tikrųjų, iš valstybių narių visų 
pristatytų veiksmų 46 % veiksmų susiję su konkre -
čiais audito rezultatais, iš kurių 50 % buvo nurodyta 
Audito Rūmų ataskaitose.
Reikėtų pažymėti, kad Komisijos įgaliojimai 
buvo sustiprinti nauju BŽŪP reglamentu (ES) 
Nr. 1306/2013. 41 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad 
tarpinės išmokos valstybei narei gali būti sustabdy -
tos arba sumažintos, kai nustatoma, kad svarbiausi 
nacionalinės kontrolės sistemos elementai yra 
neveiksmingi, arba, jei nebuvo įgyvendintos taiso -
mosios priemonės. 36 straipsnio 7 dalyje numatytas 
tarpinio mokėjimo pertraukimas, kaip pirma greita 
ir reaktyvi priemonė, kai iškyla problemų dėl mokė -
jimo teisėtumo ir reguliarumo.
Be to, siekdama išvengti finansinių pataisų, kie -
kviena mokėjimo agentūra, dėl kurios Žemės ūkio 
ir kaimo plėtros GD metinėje veiklos ataskaitoje 
išreikšta abejonių, turės veikti nedelsdama.29
Kaip Audito Rūmų apibūdinta 33 dalyje, remiantis 
šia analize, buvo organizuoti keturi seminarai su 
valstybių narių valdžios institucijomis. Seminaruose 
aptarti klausimai, susiję su išlaidų pagrįstumu ir 
viešaisiais pirkimais, ir pasidalyta gerąja patirtimi. 
Valstybės narės taip pat įgyvendina veiksmų planus 
dėl klaidų lygių; į tokius planus kai kuriais atvejais 
įtraukiami veiksmai išlaidų pagrįstumo vertinimui 
pagerinti.
Konkrečiu viešųjų pirkimų atveju valstybėms 
narėms jau buvo pateiktas gairių dokumentas dėl 
dažniausių klaidų, valdant ESI fondus (4-asis Klaidų 
lygio seminaras, 2014 m. spalio mėn.).
30
Naujuoju 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu 
Komisija pateikė supaprastintas išlaidų apmokėjimo 
alternatyvas (fiksuoto dydžio finansavimą, stan -
dartinius vieneto įkainius, vienkartines išmokas), 
kaip veiksmingas priemones išlaidų pagrįstumui 
užtikrinti.
Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 numatytos alternaty -
vos Europos struktūriniams ir investiciniams fon -
dams, kaip apskaičiuoti reikalavimus atitinkančias 
išlaidas subsidijoms ir grąžinamosioms subsidijoms 
remiantis faktiškai patirtomis išlaidomis, o taip pat 
finansavimu pagal fiksuotąsias normas, fiksuotuo -
sius vieneto įkainius ir fiksuotąsias sumas.
Komisija parengė Gaires dėl supaprastintų išlaidų 
apmokėjimo alternatyvų (SIAA), siekdama teikti 
technines konsultacijas dėl taikomų trijų rūšių 
supaprastinto išlaidų apmokėjimo ir keistis geriau -
sia patirtimi, kad paskatintų valstybes nares taikyti 
supaprastintą išlaidų apmokėjimą. Tačiau dėl to, ar 
vertėtų taikyti supaprastintas išlaidų apmokėjimo 
alternatyvas, turi nuspręsti pačios valstybės narės.
2014 m. spalio mėn. organizuotame seminare dėl 
klaidų lygio visų valstybių narių vadovaujančio -
sioms institucijoms ir mokėjimo agentūroms buvo 
pateiktos rekomendacijos, kaip užkirsti kelią viešųjų 
pirkimų procedūrų pažeidimams. Galiausiai, iki 
2014 m. pabaigos bus pateiktos gairės dėl kontrolės 
ir baudų, taikomų pagal kaimo plėtros politiką.
Komisijos atsakymas 61
42
Žr. atsakymą į 34 dalies pastabas
Atsakymai į 44–49 dalių pastabas:
Valstybių narių pagal Reglamento 808/2014 (Kaimo 
plėtros įgyvendinimo aktą) IV priedą įsteigtos ste -
bėsenos ir vertinimo sistemos galėtų būti vertinga 
priemonė vertinant išlaidų pagrįstumą pagal pasiek -
tus ir (arba) planuotus išdirbius, rezultatus ir poveikį. 
Komisija rekomenduos valstybėms narėms pagerinti 
atskirų projektų ir veiklos ekonominį efektyvumą ir 
veiksmingumą.
52
Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD organizuoja specia -
lius kovos su sukčiavimu strategijų seminarus beveik 
visose valstybėse narėse.
Išsamesni duomenys pateikti atsakyme į 33 dalies 
pastabas.
54
Šioje srityje sukaupta gerąja patirtimi bus dalijamasi 
per EKPT 2014–2020 m. laikotarpiu.
61
Yra įvairių metodų, kuriuos galima taikyti sie -
kiant nustatyti supaprastintas išlaidų apmokė -
jimo alternatyvas, kaip išdėstyta Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 67 straipsnio 5 dalyje. Be to, pagal 
Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 62 straipsnio 2 dalį 
vadovaujančiosios institucijos į savo kaimo plėtros 
programas įtraukia skaičiavimų atitikimą ir tikslumą 
patvirtinantį pareiškimą. Šį pareiškimą turi parengti 
funkcijų prasme savarankiška įstaiga.33
Be to, Komisija rengia sukčiavimo prevencijos semi -
narus mokėjimo agentūroms valstybėse narėse (ir 
šalyse kandidatėse). Seminaruose siekiama keistis 
informacija apie didelės sukčiavimo rizikos sritis, 
ir sukčiavimo nustatymo ir prevencijos būdus. Iki 
2014 m. pabaigos šie seminarai bus organizuoti 
šiose valstybėse narėse: Airijoje, Austrijoje, Belgijoje 
(Flandrijoje), Čekijos Respublikoje, Danijoje, Estijoje, 
Graikijoje, Ispanijoje, Kipre, Latvijoje, Lenkijoje, 
Nyderlanduose, Portugalijoje, Prancūzijoje, Rumu -
nijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Suomijoje, Švedijoje 
ir Vokietijoje. Rengiamasi organizuoti seminarus 
likusiose valstybėse narėse.
34
2007–2013 m. laikotarpiu dauguma investicijų 
į kaimo plėtrą priemonių neturėjo specialaus teisi -
nio pagrindo supaprastintam išlaidų apmokėjimo 
metodui taikyti. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 
(67–68 straipsniuose) numatyta galimybė visiems 
Europos struktūriniams ir investicijų fondams 
įgyvendinti šias alternatyvas, todėl tikimasi, kad 
naujuoju programavimo laikotarpiu, aktyviau 
konsultuojant Komisijai, didesnei daliai išlaidų bus 
parinktos supaprastintos išlaidų apmokėjimo alter -
natyvos. Žinoma, galiausiai pačios valstybės narės 
turi nuspręsti, ar jos nori pasinaudoti supaprastinto -
mis išlaidų apmokėjimo alternatyvomis.
35
Veiksmų planuose daugiausia dėmesio skiriama 
išlaidų netikslumų pagrindiniams šaltiniams nusta -
tyti ir ištaisyti, įskaitant išlaidų pagrįstumo tikrinimo 
trūkumus. Iš tikrųjų, 2013 m. birželio mėn. Komisi -
jos pateiktame Tarnybų darbiniame dokumente4 
laikoma, kad išlaidų pagrįstumo prastas vertinimas 
yra viena iš pagrindinių klaidų priežasčių (RC10). 
Nuo to laiko valstybės narės laipsniškai aptikdavo 
trūkumų šioje srityje ir ėmėsi prevencinių ir taiso -
mųjų veiksmų.
4  Komisijos tarnybų darbinis dokumentas dėl pagrindinių klaidų 
priežasčių ir taisomųjų bei prevencinių veiksmų kaimo plėtros 
politikos srityje (SWD (2013) 244 final) .
Komisijos atsakymas 62
81
Įgyvendinus Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) 
Nr. 907/2014 bus palengvinta sukčiavimo prevencija 
ir jo nustatymas. Šio reglamento 1 priede numatyta, 
jog mokėjimo agentūra turi užtikrinti, kad perso -
nalo mokymai apimtų mokymus apie sukčiavimo 
aptikimą.
Pagal naująjį Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013, 
Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 907/2014 
ir Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 
Nr. 908/2014 valstybės narės yra įpareigotos kon -
krečiai spręsti su rizika fondams susijusio sukčia -
vimo problemas. Ši tema taip pat yra konkrečiai 
aptariama sukčiavimo prevencijos seminaruose (žr. 
atsakymą į 33 dalies pastabas).
86
Šioje srityje sukaupta gerąja patirtimi bus dalijamasi 
per EKPT 2014–2020 m. laikotarpiu.
90
Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) 
Nr. 809/2014 48 straipsnio 3 dalyje valstybės narės 
įpareigojamos tikrinti atliktą veiksmą palyginant 
jį su veiksmu, dėl kurio buvo pateikta paramos 
paraiška ir suteikta parama. Ši nuostata turėtų leisti 
valstybėms narėms nustatyti atvejus, kai galutinis 
rezultatas nėra toks pat, kaip tas, dėl kurio paramos 
gavėjas iš pradžių įsipareigojo.
Išvados ir rekomendacijos
103
Iš pradžių nuostatos dėl pateiktų išlaidų pagrįstumo 
vertinimo buvo laikomos savaime suprantamo -
mis5. Iš tiesų, 2010 m. pavasarį keičiant ankstesnę 
teisinę sistemą6, Komisijai dėl šio klausimo nebuvo 
pranešta apie jokius didesnius sunkumus. Peržiū -
ros patvirtinimo procese buvo pateiktas tik vienas 
klausimas (ar didžiausios išlaidos buvo tinkamas 
metodas), ir į jį buvo atsakyta.
5  Komisijos reglamento (EB) Nr. 65/2011 24 straipsnio 2 dalies 
d punktas.
6 Reglamentas (EB) Nr. 1975/2006.62
Pagal dabartinę teisinę sistemą Komisija negali 
įpareigoti valstybių narių atnaujinti arba perio -
diškai peržiūrėti supaprastintų išlaidų apmokė -
jimo alternatyvų metodiką, kurią įdiegė vado -
vaujančiosios institucijos pagal Reglamento (ES) 
Nr. 1303/2013 67 straipsnį, nors Komisija ragina, 
kad įdiegtose sistemose būtų atsižvelgiama į rinkos 
kainų pokyčius laikui bėgant.
7 langelis
Ateinančiu 2014–2020 m. laikotarpiu tokia sistema 
turėtų būti pagrįsta teisingu, sąžiningu ir patikri -
namu skaičiavimu, atsižvelgiant, inter alia , į statis -
tinius duomenis, ankstesnių metų duomenis arba 
į įprastą išlaidų apskaitos praktiką.
Visų pirma, investicinių priemonių atžvilgiu: Komi -
sija skatins valstybes nares reguliariai peržiūrėti 
supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų 
metodiką, siekiant reaguoti į rinkos pokyčius.
71
Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad įdieg -
tose sistemose būtų atsižvelgiama į rinkos kainų 
pokyčius laikui bėgant.
Bendras Komisijos atsakymas į 78 ir 79 
punktų pastabas
Kai kuriomis aplinkybėmis gali būti pateisinama 
naudotis brangesnio tiekėjo paslaugomis, kaip 
Audito Rūmai apibūdina 47–52 dalyse, tačiau Komi -
sija sutinka, kad manipuliavimas yra nepriimtinas.
80
Kraštutiniai atvejai – tai iš tiesų dažnai OLAF tyrimų 
metu nustatyti atvejai.
Komisijos atsakymas 63
110
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Valstybės 
narės turėtų iš anksto pasirūpinti, kad jose būtų 
įdiegtos veiksmingos kontrolės sistemos. Komi -
sija skatins valstybes nares naudotis Audito Rūmų 
parengtais ir I priede pateiktais kontroliniu sąrašu ir 
kriterijais.
Iki 2015 m. sausio mėn. Komisija taip pat pateiks 
gaires dėl patikrų ir sankcijų pagal kaimo plėtros 
politiką, taip pat specialiosios ataskaitos priede bus 
atskiras skyrius dėl išlaidų pagrįstumo ir kontrolinio 
sąrašo vadovaujančiosioms institucijoms.
Be to, mokymai ir dalijimasis patirtimi sudarys dalį 
EKPT veiklos 2014–2020 m. laikotarpiu.
111
Komisija pritaria šiai rekomendacijai ir kartu su 
valstybėmis narėmis stebės, kaip atliekami veiksmai.
Veiklos rizika. Komisija skatins valstybes nares regu -
liariuose susitikimuose dalintis patirtimi ir geriausios 
praktikos pavyzdžiais.Per tą laiką Komisija parengė Gaires dėl supapras -
tintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų (SIAA), siek -
dama teikti technines konsultacijas dėl taikomų trijų 
rūšių supaprastintų išlaidų apmokėjimo alternatyvų 
ir keistis geriausia patirtimi, kad paskatintų valsty -
bes nares taikyti tokį apmokėjimą. Tačiau dėl to, ar 
vertėtų taikyti supaprastintas išlaidų apmokėjimo 
alternatyvas, turi nuspręsti pačios valstybės narės.
2014 m. spalio mėn. organizuotame seminare dėl 
klaidų lygio visų valstybių narių vadovaujančio -
sioms institucijoms ir mokėjimo agentūroms buvo 
pateiktos rekomendacijos, kaip užkirsti kelią viešųjų 
pirkimų procedūrų pažeidimams. Galiausiai, iki 
2014 m. pabaigos bus pateiktos gairės dėl kontrolės 
ir baudų, taikomų pagal kaimo plėtros politiką.
Be to, 2013 m. gruodžio 19 d. Komisija priėmė gaires 
dėl finansinių pataisų, kurias turėtų atlikti Komisija 
Sąjungos pagal pasidalijamąjį valdymą finansuotų 
išlaidų atžvilgiu dėl to, kad nebuvo laikomasi vie -
šojo pirkimo taisyklių.
2014–2020 m. programai Komisija pasiūlė supapras -
tintas išlaidų apmokėjimo alternatyvas (fiksuoto 
dydžio sumas, standartinius vieneto įkainius, vien -
kartines išmokas), kaip veiksmingas išlaidų pagrįs -
tumo užtikrinimo priemones.
Reglamente (ES) Nr. 1303/2013 numatytos alternaty -
vos Europos struktūriniams ir investiciniams fon -
dams, kaip apskaičiuoti reikalavimus atitinkančias 
išlaidas subsidijoms ir grąžinamosioms subsidijoms 
remiantis faktiškai patirtomis išlaidomis, o taip pat 
finansavimu pagal fiksuotąsias normas, fiksuotuo -
sius vieneto įkainius ir fiksuotąsias sumas.
Vertindama taikomas kontrolės sistemas, Komisija 
nustatė, kad gerai parengtos kontrolės sistemos ne 
visada buvo gerai įdiegtos praktikoje.
Komisijos atsakymas 64
Reikalavimų nesilaikymas. 2014 m. kovo mėn. Žemės 
ūkio ir kaimo plėtros GD priėmė naują 2014–2020 m. 
daugiametę audito strategiją. Ši audito strategija 
tebėra pagrįsta rizika; siekiant optimalios audito 
apimties, dabar joje daug dėmesio skiriama trijų 
metų audito programai, kuri bus taikoma nuo 
2014 m. liepos mėn. Šią programą papildo kasmet 
atnaujinama pagrindinė rizikos analizė (PRA).
Po šių auditų reikalaujamos atlikti pataisos yra 
pagrįstos nustatytais kontrolės sistemų įgyvendi -
nimo trūkumais ir tokių trūkumų keliamos finansi -
nės rizikos ES biudžetui įvertinimu. Remdamasi savo 
atliktu auditu, Komisija taip pat gali nustatyti klaidų 
faktinius šaltinius ir priežastis, ir paprašyti valstybių 
narių parengti konkrečius ir tikslinius taisomuosius 
veiksmus.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ-AB-14-022-LT-N  ISSN  1977-5725
Valstybės narės įgyvendina didelę dalį ES kaimo 
plėtros politikos teikdamos dotacijas, kuriomis 
kompensuojamos investicijų išlaidos ir 
finansuojami kiti ūkininkų, kaimo įmonių, 
asociacijų ir vietos valdžios institucijų projektai.
Audito Rūmai nustatė, kad kai kurios valstybės 
narės taikė prastai parengtas sistemas, skirtas 
įsitikinti, kad su šiomis dotacijomis susijusios 
išlaidos buvo pagrįstos. Egzistavo funkcionalūs ir 
ekonomiškai veiksmingi metodai, tačiau nebuvo 
plačiai taikomi. Audito Rūmai apžvelgia audito 
metu nustatytą gerą praktiką ir daro išvadą, kad 
taikant šią gerą praktiką yra nemažai galimybių 
pasiekti realią ekonomiją teikiant kaimo plėtros 
projektų dotacijas 2014–2020 m. laikotarpiu.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI