KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Tolesnės veiklos, vykdomos pagal Komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų Europos Sąjungoje (COM(2007) 414 galutinis), trečioji ataskaita /* KOM/2011/0133 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2011.3.21 KOM(2011) 133 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Tolesnės veiklos, vykdomos pagal Komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų Europos Sąjungoje (COM( 2007) 414 galutinis), trečioji ataskaita SEK(2011) 338 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Tolesnės veiklos, vykdomos pagal Komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų Europos Sąjungoje (COM( 2007) 414 galutinis), trečioji ataskaita ĮVADAS 2007 m. Komisija priėmė Komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų (VTS)[1]. Komunikate nustatytos septynios politikos sritys, kuriose reikia imtis veiksmų, norint, kad Europa taptų vandenį tausiai naudojančia ekonomika. 2007 m. spalio mėn.[2] Taryba pritarė komunikate išdėstytoms pasirinktims ir paragino Komisiją iki 2012 m. persvarstyti VTS strategiją, o Europos Parlamentas 2008 m. priėmė rezoliuciją, kurioje pabrėžiama, kad būtina nedelsiant imtis veiksmų ir skirti daugiau lėšų. Tausesnio vandens išteklių naudojimo veiksmus reikėtų vertinti atsižvelgiant į Tausaus išteklių naudojimo pavyzdinę iniciatyvą[3], kuri yra strategijos „Europa 2020“ dalis. Pirmojoje ir antrojoje veiksmų, kurių imtasi priėmus Komunikatą dėl vandens trūkumo ir sausrų, ataskaitose, paskelbtose atitinkamai 2008[4] ir 2009 m.[5], teigiama, kad tiek ES, tiek nacionaliniu lygmeniu jau imtasi perspektyvių politinių iniciatyvų, tačiau padaryta išvada, kad dar labai daug ką reikia nuveikti. 2010 m. birželio mėn. Komisija pripažino, kad vandens trūkumas ir sausros yra didelės daugelio Europos regionų problemos ir paragino valstybes nares skatinti efektyviau ir tausiau naudoti vandenį bei priminė, kad tolesnei politikos plėtrai reikės patikimų duomenų apie vandens trūkumą ir sausras. Taryba paragino Komisiją apsvarstyti, koks būtų tinkamas priemonių ir finansinių priemonių derinys vandens trūkumo ir sausrų problemai spręsti ir prireikus pateikti atitinkamus pasiūlymus. Šioje ataskaitoje aptariamas 2009 m. gegužės mėn.–2010 m. gegužės mėn. laikotarpis, ir ji parengta remiantis 21 šalies atsakymais į Komisijos metinį klausimyną[6]. Dėl vandens trūkumo situacija buvo tokia: - trys valstybės narės pranešė, kad jos nuolat patiria vandens trūkumą (CZ, CY, MT); - penkios valstybės narės pranešė, kad jose buvo sausrų arba kritulių lygis buvo žemesnis negu ilgalaikis vidurkis (FR, PT, HU, ES, UK); o, - keturiose valstybėse narėse patirtas tam tikras vietinis vandens trūkumas (FR, NL, RO ir SE). Todėl buvo parengti vandens trūkumo mažinimo veiksmai ir nustatyti apribojimai, siekiant sumažinti vandens naudojimą (FR), drėkinimą (RO, SE, CY) ir laivybą (NL) tam tikrose vandens trūkumą patiriančiose valstybėse narėse. Šešios valstybės narės (AT, BE, EE, IE, LU, SK) ir Šveicarija (CH) pranešė, kad jos sausrų arba vandens trūkumo nepatyrė. Šią valstybių narių pateiktą informaciją reikėtų vertinti atsižvelgiant į Europos aplinkos agentūros[7] 2010 m. aplinkos būklės ataskaitą, kurioje teigiama, kad, išskyrus tam tikras šiaurines ir negausiai gyvenamas šalis, kuriose gausu išteklių, vandens trūksta daugelyje Europos vietų, ypač pietuose, kur padėtis itin rimta dėl to, kad vandens ne tik labai trūksta, bet ir jo labai reikia. Šioje ataskaitoje pateikiama išsamesnės informacijos apie vandens trūkumo ir sausrų mastą ES ir apie priemones, kurių imtasi šioms dviems problemoms spręsti. Be to, joje išdėstoma, ką Komisija žada įgyvendinti rengdamasi 2012 m. vandens trūkumo ir sausrų politikos persvarstymui. EUROPOS VANDENų APSAUGOS VEIKSMų PLANO RENGIMAS Iki 2012 m. pabaigos Komisija ketina priimti Europos vandenų apsaugos veiksmų planą, grindžiamą Vandens pagrindų direktyvos (VPD)[8] įgyvendinimo, VTS politikos ir vandens išteklių pažeidžiamumo dėl klimato kaitos ir kitokio žmogaus daromo poveikio vertinimais. Toks vertinimas reikalingas dėl dviejų priežasčių: - bus išanalizuota praeitis siekiant įvertinti ES vandens išteklių apsaugos politikos ir priemonių įgyvendinimą ir ko jomis pasiekta kartu nustatant spragas ir trūkumus; - bus siekiama pažvelgti į ateitį, į kintantį vandens aplinkos pažeidžiamumą, siekiant nustatyti priemones, kurių reikės imtis keliose ES politikos srityse, kad būtų užtikrintas ilgalaikis tausus vandens naudojimas ES. Plane bus apibendrintos politinės rekomendacijos ir bus numatyta naujų iniciatyvų, prireikus ir teisinio pobūdžio. Be to, jame bus išnagrinėti papildomo finansavimo, paskatų ir priemonių poreikiai, taip pat bus nustatyta būtina pagalba duomenų rinkimui, mokslo ir technologijų plėtrai. Plane bus atsižvelgta į įvairių vandens politikos aspektų, be kita ko, susijusių su vandens kokybe ir prieinamumu, sąsajas. Rengiant planą bus glaudžiai konsultuojamasi su suinteresuotosiomis šalimis. Komisijai talkins Europos aplinkos agentūra, kuri parengs integruotą išsamią analizę, kurioje bus susietas tausus vandens išteklių naudojimas, apskaita, neįskaičiuotos poveikio aplinkai sąnaudos (angl. environmental externalities ) ir vandens politikos priemonės. VANDENS TRūKUMO IR SAUSRų POLITIKOS PERSVARSTYMAS Pirmoji konsultacija su suinteresuotosiomis šalimis dėl vandens trūkumo ir sausrų politikos persvarstymo įvyko 2010 m. balandžio mėn., kuomet Komisija pristatė politikos persvarstymo pagrindines dalis, persvarstymo procesą ir rengimosi jam tvarkaraštį. Vandens trūkumo ir sausrų politikos peržiūros pagrindinės dalys: - tausus vandens naudojimas (žemės ūkyje ir miestų aplinkoje), - geresnis planavimas (poreikio valdymas, žemės naudojimo planavimas, sausrų stebėjimo tarnybos ir rodiklių kūrimas, didesnė VTS integracija į upių baseinų valdymo planus (UBVP) ir sektorių politiką) ir - tinkamos įgyvendinimo priemonės (tokios kaip tausaus vandens naudojimo finansavimas, vandens apmokestinimas, vandens kvotos). Persvarstant politiką taip pat bus įtraukta vandens trūkumo ir sausrų problemos išoriniai aspektai. Daugelyje pasaulio vietų vandens ištekliai tampa vis labiau pažeidžiami, ir didelė ES tiesiogiai ir netiesiogiai sunaudojamo vandens kiekio dalis yra susijusi su importuojamomis prekėmis, kurioms pagaminti reikia daug vandens (kaip antai žemės ūkio, maisto ir tekstilės produktai). Tokie metodai kaip tiesiogiai ir netiesiogiai sunaudojamo vandens kiekio skaičiavimas ir gyvavimo ciklo analizė vis dažniau naudojami siekiant informuoti visuomenę apie vandens suvartojimą, susijusį su produktais ar gamybos procesais, o persvarstant politiką bus įvertinta, kokiu mastu šios priemonės gali būti naudingos politikos reikmėms. TAUSESNIS VANDENS NAUDOJIMAS Pagal 2007 m. komunikate aprašytą vandens hierarchiją svarbi VTS politikos persvarstymo dalis bus tausesnis vandens naudojimas, visų pirma tokie konkretūs aspektai: Tausesnis vandens naudojimas pastatuose Kol kas daugelis valstybių narių dar neįgyvendino nacionalinių teisės aktų, kuriais nustatomi vandens naudojimo pastatuose ar vandenį naudojančiuose prietaisuose efektyvumo standartai, nors tam tikri aspektai yra įtraukti į UBVP (BG, CY, IE, SK). JK vandens įmonėms nustatė naujus vandens naudojimo efektyvumo rodiklius. 2010 m. pabaigoje Komisija pradėjo tyrimą, kuriuo siekiama išsamiau išnagrinėti pastatų efektyvumo vandens sunaudojimo atžvilgiu didinimo galimybes. Komisija nagrinės tris pastatų efektyvumo vandens sunaudojimo atžvilgiu didinimo aspektus: vandenį taupančius prietaisus; vandens atžvilgiu efektyvią konstrukciją, dizainą ir remontą; pastato efektyvumo matavimą. Tyrimo metu paaiškės, kurios reguliavimo ir nereguliavimo priemonės yra tinkamiausios pastatų efektyvumui vandens sunaudojimo atžvilgiu didinti, pradedant direktyva (panašia į Pastatų energinio naudingumo direktyvą[9]) ir baigiant tausaus vandens naudojimo integravimu į jau galiojančias reguliavimo priemones ir kitų priemonių bei standartų derinimu. Bus vertinamas siūlomų priemonių ekonominis bei socialinis poveikis bei poveikis aplinkai. Nuotėkio paskirstymo sistemose mažinimas Vienas iš būdų tausiau naudoti vandenį – sumažinti nuotėkį vandens paskirstymo tinkluose. Iki šiol tyrimais nustatyta, kad tam tikrose Europos vietose iki 50 % išgauto vandens prarandama jį paskirstant. Tačiau nuotėkio lygis valstybėse narėse labai skiriasi. Valstybės narės taip pat pranešė manančios, kad nuotėkio mažinimas yra svarbus klausimas, ir trylika valstybių narių (AT, BE, BG, CY, ES, FR, IE, IT, MT, PT, RO, SE, SK, UK) pranešė, kad ataskaitiniu laikotarpiu imtasi reikšmingų veiksmų šiuo klausimu. Tarp įgyvendintų priemonių – periodiniai priežiūros darbai, atnaujintos gairės, aptikimo, nuotėkio kiekio įvertinimo ir mažinimo priemonės, nauji teisės aktai, kuriais vietos valdžios institucijos įpareigojamos skatinti veiksmų planus ir daugiametes darbo programas, vandens tinklų atkūrimo priemonių integravimas į UBVP ir nacionalines programas. Tam tikrose valstybėse narėse tinklų atnaujinti neplanuojama (CZ, EE, HU, LU), o Nyderlandai teigė, kad jų geriamojo nuotėkis vandens tiekimo tinkle yra mažas (<5 %), todėl nuotėkio mažinimo priemonės laikomos nereikalingomis. Europos Parlamentui paprašius, 2010 m. Europos Komisija pradėjo bandomąjį projektą, kuriuo siekiama ištirti vandens paskirstymo tinklų efektyvumą išteklių naudojimo ir ekonominio efektyvumo atžvilgiu. Projektą sudarys 5-8 bandomieji tyrimai, kuriuos atliekant bus analizuojami ir kiekybiškai įvertinami nuotėkio paskirstymo tinkluose atžvilgiu svarbūs upės baseino lygmens veiksniai. Taip pat bus nustatyti rentabilūs vandens nuotėkio mažinimo sprendimai ir pateikiamos rekomendacijos dėl politikos pasirinkčių, skirtų vandens efektyvumui paskirstymo sistemose pagerinti. Tausus vandens naudojimas žemės ūkyje 2010 m. lapkričio mėn. Komisija priėmė Komunikatą „BŽŪP artėjant 2020 m.“[10]. Jame pripažįstama ne tik tai, kad žemės ūkis prisideda prie atsparumo potvyniams ir sausroms didinimo, bet ir tai, kad daug ūkininkavimo būdų gali daryti neigiamą poveikį aplinkai: alinti dirvožemį, sukelti vandens stygių, teršti ir mažinti biologinę įvairovę. Vandens pagrindų direktyvos įtraukimas į kompleksinės paramos sritį galėtų būti svarstomas po to, kai atitinkama direktyva bus įgyvendinta ir kai bus nustatyti visi su veikla susiję ūkininkų įpareigojimai. Valstybėse narėse sukurtos žemės ūkio konsultavimo tarnybos (ŽŪKT) siekiant padėti ūkininkams laikytis kompleksinės paramos standartų. Skirtingų valstybių narių ŽŪKT vandens klausimas ne visuomet susilaukia tiek pat dėmesio; reikėjo papildomų gairių, todėl Komisija kartu su suinteresuotosiomis šalimis parengė administravimo institucijoms skirtą vadovą apie vandens klausimo įtraukimą į ŽŪKT[11]. 2010 m. pabaigoje Komisija pradėjo tyrimą, kurio tikslas - išsiaiškinti bendrą vandens naudojimo žemės ūkyje dabartinę padėtį visoje Europoje. Tyrimo metu bus sukaupta informacija apie vandens taupymo galimybes žemės ūkyje. Neteisėto vandens išgavimo klausimas nagrinėtas Europos Sąjungai pirmininkavusios Belgijos surengtoje konferencijoje 2010 m. Daugelyje valstybių narių egzistuoja neteisėto vandens išgavimo problema, dėl kurios nukenčia vandens prieinamumas. Siekiant nustatyti tokį neteisėtą vandens naudojimą ir už jį nubausti, reikalinga geresnė kontrolė, ir Komisija ketina toliau akcentuoti šį klausimą rengdama politikos persvarstymą. Dykumėjimo stabdymas Europos Parlamentui paprašius, 2010 m. Komisija pradėjo bandomuosius kovos su dykumėjimu projektus, kuriais siekiama visoje Europoje dalytis geriausiąja patirtimi. Vykdant projektus taip pat bus pateikta tausaus vandens naudojimo priemonių pavyzdžių ir pavyzdžiais bei geriausiąja patirtimi bus prisidedama prie VTS politikos persvarstymo. GERESNIS PLANAVIMAS Persvarstant VTS politiką bus ne tik ieškoma būdų, kaip tausiau naudoti vandenį, bet ir kaip geriau planuoti bei pasiruošti sausroms ir kaip geriau valdyti vandens poreikį. Kelios valstybės ėmėsi į įvairių sektorių politiką integruoti vandens trūkumo ir sausrų aspektus, visų pirma ėmėsi mažinti vandens sunaudojimą (AT, BG, BE, CY, FR, HU, IT, MT, RO, SK, NL, LU, RO) ir prisitaikyti prie klimato kaitos (AT, ES, PT ir CH). Taip pat buvo pranešimų, kad VTS veiksmai integruoti į UBVP (BE, CY, HU, IT, MT, RO, SK, NL) ir kad vykdytos konkrečios nacionalinės pramonės (BG, LU, UK), žemės ūkio (LU, RO) ir namų ūkių srities programos. Upių baseinų valdymo planų įgyvendinimas Pagal VPD iki 2009 m. gruodžio mėn. kiekvienam upės baseino rajonui turėjo būti parengtas upės baseino valdymo planas, o atitinkama informacija apie tai Komisijai turėjo būti perduota iki 2010 m. kovo 22 d. 2010 m. gruodžio mėn. kelios valstybės narės, kuriose numatomas didžiausias vandens trūkumas ir (arba) sausros (CY, EL, ES, PT, RO), dar buvo nepaskelbusios savo UBVP. 2010 m. valstybės narės pradėjo įgyvendinti UBVP. Tuo pačiu metu Komisija pradėjo pateiktų planų vertinimą, kurio metu taip pat bus vertinamas vandens trūkumas ir sausros. Ataskaita apie tai, kaip valstybėms narėms sekėsi įgyvendinti UBVP, bus paskelbta 2012 m. kaip Europos vandenų apsaugos veiksmų plano dalis. Sausrų stebėjimo tarnybos ir išankstinio įspėjimo apie sausras sistemos kūrimas Toliau plėtotas Europos sausrų stebėjimo tarnybos (ESST), kuri nuolat visoje Europoje stebėtų sausros rodiklius ir juos rodytų serveryje esančiame žemėlapyje, prototipas. Visi rodikliai apima visą Europos žemyną ir jie pateikiami kaip faktiniai duomenys ir kaip nuokrypis nuo numatomo ilgalaikio vidurkio. Ilgainiui GMES paslaugos gali būti naudinga paspirtis operacinei stebėjimo veiklai. 2010 m. atlikti pirmieji meteorologiniai sausrų prognozavimo bandymai ir sukurta pirmoji regioninių, nacionalinių ir vietos tarnybų sąveikos sistema, įskaitant Pietryčių Europos sausrų valdymo centrą, Ispanijos tausumo stebėjimo tarnybą ir už Ebro upės baseiną atsakingą instituciją. Duomenų rinkimas ir visapusiškos rodiklių sistemos sudarymas Vis dar esama didelių žinių apie VTS Europos Sąjungoje spragų, todėl reikia patikimų ir palyginamų duomenų apie vandens trūkumo ir sausrų paplitimą laike ir erdvėje, prognozuojamą klimato kaitos poveikį vandens ištekliams ir ekosistemų pažeidžiamumą, taip pat su tuo susijusius ekonominius ir socialinius aspektus. Viena iš bendros VPD įgyvendinimo 2010-2012 m. laikotarpiu strategijos dalių yra ekspertų grupės apibrėžiami vandens trūkumo ir sausrų rodikliai . Vandens trūkumui ir sausroms įvertinti reikalingi skirtingi rodikliai. Vandens trūkumo rodikliai dažnai nustatomi pagal „poveikio, būklės ir atsako“ metodą ir jais lyginamas vandens išgavimas arba sunaudojimas su ilgalaikiu jo prieinamumu. Bendrieji sausrų rodikliai grindžiami meteorologiniais ir hidrologiniais kintamaisiais, tokiais kaip kritulių kiekis, srovės tėkmė, dirvožemio drėgnumas, vandens kiekis rezervuaruose ir požeminio vandens lygis. Be to, Komisija rengdama klimato kaitos ir socialinių bei ekonominių scenarijų rinkinį kuria pažeidžiamumo rodiklių , susijusių su poveikiu vandeniui, rinkinį[12] ir sudarinėja galimų prisitaikymo priemonių aprašą kartu įvertindama jų poveikį, todėl, į visa tai atsižvelgiant, VTS klausimai yra labai svarbūs. Komisija pradėjo gamtinių vandens sulaikymo priemonių ir galimo jų poveikio VTS prevencijai vertinimą. Būsimame Komisijos komunikate bus aptariama įvairialypė žaliosios infrastruktūros nauda, įskaitant jos vaidmenį sulaikant vandenį ir švelninant ekstremalių sąlygų poveikį. Žalioji infrastruktūra padeda vandeniui išsilaikyti upių baseinuose ilgesnį laiką, todėl dirvožemio, miškų, pievų ir šlapynių ekosistemos gali atlikti vandens sulaikymo ir pašalinimo funkcijas. Be to, EAA, bendradarbiaudama su Eurostatu ir Jungtiniu tyrimų centru, kuria vis daugiau vandens sąskaitų visoje Europoje siekdama paskatinti priimti darnesnį vandens išteklių valdymo metodą. Sąskaitose kiekvieną mėnesį upės baseino mastu nustatomas turimas vandens kiekis ir visų sektorių sunaudojamas vandens kiekis. Taip galima nustatyti intensyviausio vandens naudojimo vietas ir kiekybiškai įvertinti pereikvojimą. Todėl priemones, skirtas netausaus vandens naudojimo problemai spręsti, galima taikyti optimaliai. Tikimasi, kad 2011 m. jau bus gauti pirmieji rezultatai. PRIEMONėS Finansavimas Randasi vis daugiau galimybių skirti ES lėšų arba suteikti valstybės pagalbą vandens trūkumo ir sausrų problemai spręsti. Europos mastu finansavimas turėtų atitikti strategijos „Europa 2020“ tikslus, įskaitant opius aplinkos klausimus ir tausų išteklių naudojimą. 2010 m. spalio mėn. Komisija priėmė komunikatą apie ES biudžeto peržiūrą[13] rengdamasi 2013 m. biudžetui. Komisija pasiūlė naują sanglaudos politikos planavimo ir valdymo ciklą, kad būtų užtikrintas glaudus ES finansavimo ir strategijos „Europa 2020“ tikslų ryšys. Komisijos Komunikate „Regioninės politikos įnašas į tvarų augimą įgyvendinant strategiją „Europa 2020““[14] valdžios institucijos raginamos pasinaudoti regioninės politikos lėšomis vykdant gamtinių pavojų rizikos prevencijos projektus, kuriais gali būti išsaugomos ekosistemų funkcijos, tokios kaip vandens kokybės ir kiekybės išlaikymas, ir teikti pirmenybę žaliajai infrastruktūrai, pavyzdžiui, atkurti salpas, dėl kurių galima turėti švaraus vandens. Be to, jų prašoma išsamiai apsvarstyti vandens hierarchiją ir teikti pirmenybę vandens taupymo ir tausaus vandens naudojimo projektams. Neseniai paskelbtame komunikate dėl bendrosios žemės ūkio politikos (BŽŪP) reformos krypčių minima, kad ateityje tiesioginės išmokos turėtų būti mokamos tik jei yra privalomas ekologinis elementas – remti aplinkosaugos priemones, taikytinas visoje ES teritorijoje. Tokios priemonės turėtų būti su žemės ūkiu susiję paprasti, apibendrinti, be sutartinių įsipareigojimų kasmet atliekami aplinkosaugos veiksmai, susiję su žemės ūkiu (pvz., daugiametės ganyklos, žalioji danga, sėjomaina ir ekologinis žemės atidėjimas). Tokiomis priemonėmis būtų galima gerinti vandens išteklius, nes ūkininkai turės aktyviai taikyti tokią ūkininkavimo praktiką, kuri gerina vandens kokybę ir vandentvarką. Valstybės narės planuoja 26,9 % BŽŪP būklės patikrinimo ir Europos ekonomikos atkūrimo plano lėšų skirti vandentvarkai. Iš šių lėšų per likusį laikotarpį pagal įvairias kaimo plėtros programas numatyta 184 mln. EUR išleisti vandens laikymui, 568 mln. EUR – vandens taupymo technologijoms ir 119 mln. EUR – šlapynių atkūrimui[15]. Ateityje kaimo plėtros politika išliks nepakeičiama priemone geriau saugant vertinguosius ES vandens išteklius. ES solidarumo fondas vis dar taiko 10 savaičių terminą, skaičiuojamą nuo nelaimės padarytos žalos. Jei nelaimė vystosi lėtai, tokia nuostata yra objektyvi kliūtis pateikti Komisijai paraišką per nustatytą paraiškos pateikimo laiką. Per pirmą 2011 m. pusmetį bus paskelbtas komunikatas dėl ES solidarumo fondo ateities, kuriame taip pat bus skiriama dėmesio lėtai besivystančių nelaimių (tokių kaip sausros) problemai. Europos investicijų bankas (EIB) savo skolinimo vandens sektoriui politikoje akcentuoja tausų išteklių naudojimą ir optimalius sprendimus. Dabartinė tausaus vandens naudojimo koncepcija apima tausumą vartotojų lygmeniu, efektyvų paskirstymą skirtingiems vartotojams, paslaugos teikėjų efektyvumą ir fizinių sistemų efektyvumą. 2009-10 m. skolinimas ES vandens sektoriui sudarė 4,3-5,4 mlrd. EUR, o bendros projektų išlaidos sudarė 14-13 mlrd. EUR, iš kurių pusė skirta už vandens tiekimą. Naujam vandens paskirstymo projektui Madride patvirtinta 100 mln. EUR paskola, kurios lėšos bus investuojamos į vandens valymą ir išvalyto vandens paskirstymą. Vandens apmokestinimas ir finansavimas nacionaliniu lygmeniu Ataskaitose pranešta, kad nacionaliniu lygmeniu geresnė vandentvarka ir tausesnis vandens naudojimas finansuoti iš nacionalinių biudžetų (BG, FR, EE, ES, LU, MT, PT, SK), ES lėšų (CY, CZ, HU, MT, SK) ir privačių lėšų (IT, PT). Siekiant užtikrinti išlaidų už vandens tiekimą susigrąžinimą neseniai keliose valstybėse narėse įvesti vandens tarifai (AT, BG, BE, EE, ES, NL, SE, UK), kitose rengiamasi juos įvesti (CY, CZ, IE, RO, SK). Daugelis valstybių narių pranešė didinančios sumontuotų suvartojamo vandens kiekio skaitiklių skaičių. Be to, Komisija pradėjo vertinimą, kurį sudaro konkrečių vandens apmokestinimo politikų žemės ūkio sektoriuje tam tikruose atrinktuose upių baseinuose analizė. Atlikus šį vertinimą bus pateiktos geriausiosios praktikos rekomendacijos. Vandens paskirstymas Atlikus BŽŪP būklės patikrinimą, nuo 2010 m. valstybės narės turės apibrėžti ūkio lygmeniu taikomus galiojančių nacionalinių leidimo naudoti vandenį laistymui suteikimo procedūrų atitikties standartus. 2010 m. visos valstybės narės, išskyrus vieną, pranešė nustačiusios leidimo naudoti vandenį laistymui suteikimo standartus ir tuos leidimus siejančios su mokesčiais. Komisija atidžiai stebi, kaip taikomos kompleksinės paramos taisyklės, ir, jei jos būtų taikomos neteisingai, gali taikyti finansines korekcijas. Iš nacionalinių ataskaitų matyti, kad ES yra plačiai paplitusi vandens išgavimo autorizacijos procedūra, o tam tikros valstybės narės (MT, IE) tobulina šiuo metu galiojančias savo procedūras, kad jos atitiktų VPD. ES ir Šveicarijoje vandens naudojimas ribojamas siekiant išsaugoti vandens augmeniją bei gyvūniją ir vandens telkinių ekologinę būklę (AT, CY, CZ, ES, FR, HU, IT, NL, PT, RO, SK, SE, UK), nors tai dar nėra visur iki galo įdiegta (BE, BG, EE, IE, LU, MT). Daugelis valstybių narių (išskyrus UK ir ES bei BE, kuri įvedė „ekočekius“ (angl. ecocheques )) nenumato kurti vandens rinkų vandens trūkumo problemai spręsti. Planuojant atsižvelgiama į vandens hierarchiją, tačiau pranešama, kad būtina atsižvelgti į naujų vandens tiekimo tinklų ir rezervuarų (BG, CZ, EE, FR, IE, PT, RO, SK, SE), taip pat gėlinimo įrenginių (CY, UK) projektavimą. Mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros galimybės Vykdant mokslinių tyrimų projektą XEROCHORE paskelbta gairių ir rekomendacijų dėl žinių, susijusių su sausromis, bazės. Sukurta informacijos apie sausras mainų platforma, kurios veiklą dabar organizuoja ir vysto Europos sausrų centras[16]. Pagal 7-ąją bendrąją programą pradėti nauji projektai: DEWFORA (Geresnis išankstinis įspėjimas apie sausras ir jų prognozavimas siekiant sustiprinti pasirengimą sausroms ir prisitaikymą prie jų Afrikoje) ir SIRRIMED (Tausus laistymui skirto vandens naudojimas Viduržemio jūros regione). Be to, 2011 m. paskelbtas paraiškų konkursas „Europos pažeidžiamumas sausroms ir išaugusi sausrų rizika Europoje“. VTS problematikai skirti 6-osios bendrosios programos projektai (WATCH[17] ir CIRCE[18]) bus baigti prieš 2011 m. pabaigą. Ataskaitose pranešta, kad nacionaliniu lygmeniu taip pat vykdyti moksliniai tyrimai, susiję su prisitaikymu prie klimato kaitos (BE, AT, CZ, ES, UK) ir su darnia vandentvarka (BE, BG, CH, CY, ES, HU, LU, MT, RO, NL). Švietimas ir informuotumas Daug šalių pranešė pradėjusios naujas švietimo programas ir informuotumo didinimo kampanijas, nepriklausomai nuo to, ar jose tikėtasi (CH, ES, SE, SK), ar nesitikėta (AT, EE, FR, IE, IT, MT, PT, UK, NL, RO) vandens trūkumo 2010-2011 m. laikotarpiu. Rengdamasi VTS politikos persvarstymui Komisija išsamiau ištirs galimybes didinti visuomenės informuotumą ir ją šviesti. IŠVADOS Pasaulyje, kuriame vandens ištekliai eikvojami pernelyg intensyviai, tausus vandens naudojimas ir efektyvus gamtos išteklių valdymas reiškia integruotą gamtinių vandens išteklių valdymą, kad jie išliktų tiek kiekybiškai, tiek kokybiškai pajėgūs patenkinti žmonių, gamtos ir ekonomikos poreikius. Šioje ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas būsimos VTS politikos pagrindinėms dalims: tausiam vandens naudojimui, geresniam planavimui ir tinkamoms įgyvendinimo priemonėms. Šios dalys taip pat yra pagrindiniai tausiai vandenį naudojančios ekonomikos, kuri atitinka strategijos „Europa 2020“ siekius, kūrimo elementai. Kitas svarbus VTS politikos etapas – jos persvarstymas, kuris bus paskelbtas 2012 m. – Vandens metais – ir bus Europos vandenų apsaugos veiksmų plano dalis. Per ateinančius mėnesius Komisija sieks užpildyti žinių ir duomenų spragas ir atliks persvarstymui reikalingą poveikio vertinimą. Šiame darbe bus naudingi UBVP vertinimo rezultatai, vandens pažeidžiamumo dėl žmogaus daromo poveikio modeliavimas, natūralių vandens sulaikymo priemonių išlaidų ir naudos analizė, Europos aplinkos agentūros, Jungtinio tyrimų centro ir Eurostato duomenys ir numatomas paskelbti komunikatas dėl išteklius tausiai naudojančios ekonomikos kūrimo plano. [1] COM(2007) 414 galutinis, 2007 7 18. [2] 13888/07, 2007 m. spalio 15 d., ENV 515, DEVGEN 182, AGRI 325. [3] COM(2011) 21, 2011 1 26. [4] COM(2008) 875 galutinis, 2008 12 19. [5] COM(2010) 228 galutinis, 2010 5 18. [6] Į metinės ataskaitos reikmėms siųstą klausimyną atsakė 21 šalis (AT, BE, BG, CH, CY, CZ, DK, EE, ES, FR, HU, IE, IT, LU, MT, NL, PT, RO, SE, SK ir UK) (jis siųstas 27 valstybėms narėms ir Norvegijai bei Šveicarijai). [7] http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water-resources-quantity-and-flows [8] Direktyva 2000/60/EB, OL L 327, 2000 22 12, p. 1. [9] 2002 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/91/EB dėl pastatų energinio naudingumo. [10] COM(2010) 672 galutinis, 2010 11 18. [11] http://ec.europa.eu/environment/water/quantity/good_practices.htm#handbook. [12] www.climwatadapt.eu. [13] COM(2010) 700 galutinis, 2010 10 19. [14] COM(2011) 17 galutinis, 2011 1 26. [15] Komisijos informacinis biuletenis: BŽŪP būklės patikrinimas ir Europos ekonomikos atkūrimo planas. [16] http://www.geo.uio.no/edc/. [17] www.eu-watch.org/. [18] www.circeproject.eu/.