Apskritai yra daug teigiamų pokyčių ir pavyzdžių, kuriais galima remtis siekiant pagerinti teisinį ir politinį atsaką į krizę, kad būtų stiprinama teisinė valstybė ir didinamas demokratinis atsparumas. Įgijus patirties padidėjo informuotumas apie teisinės valstybės svarbą ir apie tai, kaip per krizę veikia valdžios institucijos. Tai galėtų tapti naudinga tema ES lygmens diskusijoms Europos Parlamente ir Taryboje, taip pat nacionalinio lygmens diskusijoms. Tokiose diskusijose taip pat galima remtis tarptautinėse organizacijose, kaip antai Europos Taryboje, atliekama analize .

Teisinę valstybę apsauganti demokratinė aplinka taip pat remiasi žiniasklaida ir pilietine visuomene. Abiejų grupių veikla buvo smarkiai suvaržyta nustačius su pandemija susijusius apribojimus. Žiniasklaidos vaidmuo teikiant patikimą informaciją ir pranešant apie valdžios institucijų veiksmus per krizę įgyja didesnę prasmę nei bet kada. Naujienų žiniasklaida atliko itin svarbų vaidmenį informuojant piliečius ir teikiant patikrintais faktais pagrįstą informaciją apie pandemiją, bet kartu daugeliui kilo didelių ekonominių sunkumų. Dėl to valstybės narės ėmėsi veiksmų, visų pirma taikydamos žiniasklaidos ir žurnalistų rėmimo sistemas. Paskirstant tokią paramą būtina užtikrinti skaidrumą ir teisingumą. Žurnalistų darbas taip pat buvo suvaržytas apribojus galimybes susipažinti su viešai paskelbta informacija ir pasiekti plačiąją visuomenę. Bendrą susirūpinimą kėlė skaidrumas ir galimybė visuomenei susipažinti su informacija; pilietinė visuomenė ir piliečiai teisme užginčijo kelių su pandemija susijusių priemonių šaltinį.

Spaudimas buvo daromas ir vyriausybių reguliuojamiesiems ir administraciniams veiksmams, bet buvo imtasi priemonių siekiant sumažinti šį poveikį. Pavyzdžiui, aukštas skaitmenizacijos lygis padėjo apriboti sutrikimus. Parama viešojo administravimo ir teismų sistemos skaitmenizacijai ir geresniam politikos formavimui yra įtraukta į daugelio valstybių narių ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Siekiant paspartinti viešojo administravimo sprendimų priėmimą tokiose srityse, kaip viešieji pirkimai, buvo nustatytos supaprastintos procedūros. Dėl to kilo pavojus teisinei valstybei ir kovai su korupcija, bet kai kuriais atvejais ši rizika buvo sumažinta imantis ekstremaliosios situacijos režimuose numatytų apsaugos priemonių.

Dėl skubių su krize susijusių poreikių buvo daromas spaudimas galiojančioms konstitucinėms sistemoms. Kai kuriose valstybėse narėse buvo išlaikyta parlamentų atsakomybė atlikti įstatymų leidėjo tikrinimą dėl visų su pandemija susijusių priemonių. Kitose buvo atkurta sugriežtinta parlamentinė priežiūra, kuri per pradinį laikotarpį buvo apribota. Kalbant apie vykdomosios valdžios kontrolę, daugelis parlamentų taip pat pakeitė taisykles dėl fizinio buvimo ir balsavimo, kad būtų įmanomas demokratinis dalyvavimas. Kitos stabdžių ir atsvarų sistemoje svarbiausios institucijos taip pat sugebėjo prisitaikyti, nepaisant didelio pandemijos poveikio jų gebėjimui dirbti. Daugelyje valstybių narių teismai ir konstituciniai teismai atliko svarbų vaidmenį užtikrinant, kad būtų išlaikyta teisminė peržiūra. Ombudsmenai ir žmogaus teisių institucijos dėjo ypatingas pastangas, kad dirbtų toliau, ir prisiėmė neatidėliotinų priemonių peržiūros uždavinių. Paaiškėjo, kad yra sunkiau išlaikyti visos visuomenės gebėjimą dalyvauti rengiant priemones, nes paprastai viešos konsultacijos, oficialiai įtvirtintas socialinis dialogas ir konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais yra ribojami.

Apskritai stebėsenos duomenys leidžia teigti, kad nacionalinės sistemos yra gana atsparios. Tačiau, be neatidėliotino atsako, reikia pagalvoti apie tai, kaip geriau pasiruošti krizinių situacijų poveikiui teisinei valstybei, kuris gali būti juntamas ilgą laiką. Kai kurios valstybės narės jau turi krizinėse situacijose taikytiną teisinę sistemą, įtvirtintą jų konstitucijoje arba visuomenės sveikatos ar kituose įstatymuose. Toks prognozavimas padėjo pagrįsti COVID-19 priemonių teisėtumą, nes buvo galima remtis jau egzistuojančia sistema. Kitose valstybėse narėse buvo nustatyta nauja ekstremaliosios situacijos tvarka specialiai šiai pandemijai. Pandemijos metu dauguma valstybių narių pakeitė (neretai ir kelis kartus) su pandemija susijusių priemonių įgyvendinimo teisinę tvarką. Tokie pakeitimai buvo dažnai daromi įtemptomis politinėmis aplinkybėmis, taikant paspartintas procedūras, ribojant konstitucinę kontrolę ir parlamentines diskusijas. Kai kuriose valstybėse narėse teisinė tvarka, pagal kurią ribojamos pagrindinės teisės, nebuvo aiškiai nustatyta. 2020 m. tarpinėje ataskaitoje Venecijos komisija atkreipė dėmesį į tai, kaip svarbu turėti aiškią teisinę tvarką prieš krizę, kad nuo pat pradžių būtų užtikrinama pagarba teisinės valstybės principui, taip pat pagrindinėms teisėms ir konstituciniams reikalavimams .

Ataskaita taip pat yra bendresnių ES veiksmų, kuriais siekiama propaguoti ir ginti jos pagrindines vertybes, dalis. Šis darbas apima Europos demokratijos veiksmų planą ir atnaujintą Pagrindinių teisių chartijos įgyvendinimo strategiją, taip pat tikslines strategijas siekiant sukurti lygybės Sąjungą. Dar vienas susijęs aspektas – ES teisės taikymo ir Chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių apsaugos stebėsena, be kita ko, pasitelkiant pažeidimo tyrimo procedūrą.

Esama glaudaus ryšio su ES politika siekiant užtikrinti ekonomikos atsigavimą: tvirtos teisingumo sistemos, patvari kovos su korupcija sistema ir aiški bei nuosekli teisėkūros sistema, ES finansinių interesų apsauga ir tvarus augimas. Tai svarbus veiksnys, skatinantis ES priemonių, kuriomis remiamos struktūrinės reformos valstybėse narėse, įgyvendinimą. Be to, itin svarbi viešojo administravimo kokybė ir teisinės valstybės kultūra, nuo kurių priklauso tai, kaip valdžios institucijos taiko teisės aktus ir įgyvendina teismo sprendimus.

Teisinė valstybė taip pat yra svarbus ES išorės veiksmų aspektas ir pagrindinis principas. Mūsų išorės politikos patikimumą lemia teisinės valstybės būklė pačioje ES. Pasaulyje teisinės valstybės principui daromas vis didesnis spaudimas, todėl ES aktyviai siekia apsaugoti, įkvėpti ir remti demokratines valstybes visame pasaulyje. Pokyčiai šalia mūsų sienų (pastaruoju metu – Baltarusijoje) primena, kad reikia ryžtingai propaguoti mūsų vertybes kaimyninėse šalyse. Be to, ES ir toliau laikysis griežto ir nuoseklaus požiūrio vykdydama išorės veiksmus, visų pirma integruos teisinės valstybės principą į savo veiklą, susijusią su plėtra, taip pat vykdomą kaimynystėje ir visame pasaulyje.

Didelės įtakos teismų nepriklausomumui ir visuomenės suvokimui apie tai gali turėti teisėjų skyrimo metodas. ESTT yra išaiškinęs, kad pagal ES teisę, siekiant užtikrinti teismų nepriklausomumą, sprendimų dėl teisėjų skyrimo materialinės sąlygos ir procedūrinės taisyklės turi būti tokios, kad negalėtų kilti jokių pagrįstų abejonių dėl to, ar atitinkamiems teisėjams nedaro įtakos išorės veiksniai, taip pat abejonių dėl tų teisėjų neutralumo . Po pastarosios ataskaitos keliose valstybėse narėse tęsiamos reformos, kurių tikslas – sugriežtinti teisėjų skyrimo procedūras. Pavyzdžiui, Čekija priėmė naują skaidrią ir vieningą naujų teisėjų ir teismų pirmininkų skyrimo sistemą. Latvijoje šiuo metu įgyvendinamos ir taikomos praėjusiais metais nustatytos naujos skyrimo procedūros. Maltoje jau įgyvendintos ir taikomos išsamios 2020 m. reformos, kuriomis prisidedama prie teismų nepriklausomumo didinimo.

2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje pažymėta, kad keliose valstybėse narėse imamasi veiksmų siekiant padidinti teismų nepriklausomumą ir sumažinti įstatymų leidžiamosios ir vykdomosios valdžių įtaką teisingumo sistemai. Vis labiau pripažįstamas svarbus teisminių institucijų tarybų vaidmuo apsaugant teismų nepriklausomumą. Airijoje ir Suomijoje jau veikia naujai įsteigtos teisminių institucijų tarybos. Liuksemburge daroma pažanga įgyvendinant pasiūlymą įsteigti nepriklausomą teisminių institucijų tarybą ir vyksta konsultacijos, be kita ko, dėl to, kaip suderinti jos sudėtį su Europos Tarybos rekomendacijomis. Švedijoje darbą tęsianti Tyrimo komisija dėl demokratijos apsaugos ir teismų nepriklausomumo stiprinimo ketina 2023 m. pasiūlyti įstatymų leidžiamosios valdžios ir konstitucines reformas.

Kad ir koks nacionalinės teisingumo sistemos modelis ir tradicija, kuria jis grindžiamas, nepriklausomumas, kokybė ir veiksmingumas yra esminiai efektyvios teisingumo sistemos kriterijai. Nacionalinių teismų nepriklausomumas yra būtina sąlyga norint užtikrinti veiksmingą teisminę apsaugą ir valstybių narių prievolė pagal Sutartis. Kaip dar kartą patvirtino ESTT, teisinei valstybei itin svarbu, kad būtų vykdoma veiksminga teisminė peržiūra, skirta užtikrinti, kad būtų laikomasi ES teisės . Veiksmingos teisingumo sistemos yra tarpusavio pasitikėjimo pagrindas ir bendros laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės pamatas. 27 šalių skyriuose nagrinėjamos temos yra esminiai teismų nepriklausomumo parametrai: teisminių institucijų tarybų reformos, teisėjų skyrimo procesai ir prokuratūros nepriklausomumas. Be to, daugelyje valstybių narių dėmesys sutelkiamas į teisėjų bei prokurorų tarnybinę etiką ir atskaitomybę, taip pat į skaitmenizacijos pažangą. Teisininkų profesijos atlieka vieną iš pagrindinių vaidmenų užtikrinant pagrindinių teisių apsaugą ir teisinės valstybės stiprinimą. Veiksmingoje teisingumo sistemoje teisininkai turi turėti galimybę laisvai vykdyti veiklą konsultuodami savo klientus ir jiems atstovaudami, o advokatų asociacijos labai padeda užtikrinti teisininkų nepriklausomumą ir tarnybinę etiką.

Komisija taiko nuoseklų ir lygiavertį požiūrį, visoms valstybėms narėms taikydama tą pačią metodiką ir nagrinėdama tas pačias įvairias temas visose valstybėse narėse, kartu proporcingai atsižvelgdama į padėtį. Kiekvienos šalies skyriuje pateikiamoje analizėje dėmesys visų pirma sutelkiamas į temas, dėl kurių įvyko reikšmingų pokyčių arba ankstesnėje ataskaitoje nustatyta svarbių uždavinių, kurie ataskaitiniu laikotarpiu dar nėra išspręsti. Siekiama užtikrinti, kad vertinime vartojami terminai būtų palyginami ir vienodi visuose šalių skyriuose ir kad jie perteiktų padėties sunkumo lygį, atsižvelgiant į bendras konkrečiai šaliai būdingas aplinkybes. Šalių skyriuose siekiama ne išsamiai aprašyti visų teisinės valstybės padėties aspektų kiekvienoje valstybėje narėje, o pristatyti reikšmingus pokyčius. Vertinime vadovaujamasi ES teisės reikalavimais, įskaitant kylančius iš ESTT jurisprudencijos. Be to, Europos Tarybos rekomendacijos ir nuomonės yra orientacinė atitinkamų standartų ir geriausios patirties sistema.

Dėl teismų nepriklausomumo kyla įvairaus laipsnio ir masto susirūpinimas. Keliose valstybėse narėse susirūpinimas yra kilęs ir dar labiau didėja dėl rimtų struktūrinių klausimų, o kitose valstybėse narėse problemos yra mažesnės.

Keliose valstybėse narėse reformomis siekiama sumažinti teismų nepriklausomumo apsaugos priemones. Dėl tokių pokyčių kyla didelis susirūpinimas, kai kuriais atvejais dar išaugęs dėl to, kad įgyvendinus pokyčius padidėjo vykdomosios ir įstatymų leidžiamosios valdžių įtaka teisingumo sistemos veikimui. Ypatingą susirūpinimą kelia drausminių procedūrų ir teisėjų atsakomybės reformos. Reaguodami į šiuos pokyčius nacionaliniai teisėjai yra pateikę ESTT prašymų priimti prejudicinius sprendimus. Lenkijoje reformos, įskaitant naujus pokyčius, tebekelia didelį susirūpinimą, kaip minėta 2020 m. Visų pirma, neįmanoma užtikrinti Aukščiausiojo Teismo Drausmės bylų kolegijos nepriklausomumo, tačiau ji ir toliau priima sprendimus, darančius tiesioginį poveikį teisėjams ir tam, kaip jie vykdo savo pareigas, o tai teisėjams daro atgrasomąjį poveikį. Be to, dar neišsklaidytos abejonės dėl Konstitucinio Teismo nepriklausomumo ir teisėtumo, kaip patvirtino Europos Žmogaus Teisių Teismas, konstatavęs, kad Konstitucinio Teismo kolegijos sudėtis neatitiko reikalavimo, kad tai būtų pagal įstatymą įsteigtas teismas. Vengrijoje įgyvendinamais pokyčiais ir toliau siekiama sumažinti anksčiau egzistavusias apsaugos priemones. Teisingumo sistemoje matyti naujų pokyčių, pavyzdžiui, susijusių su naujo Aukščiausiojo Teismo (Kúria) pirmininko skyrimu. Tai kelia dar didesnį susirūpinimą dėl teismų nepriklausomumo – jis išreikštas ir Europos Parlamento inicijuotoje procedūroje pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį.

Kita vertus, Rumunijoje imamasi veiksmų dėl 2017–2019 m. priimtų pakeitimų, padariusių neigiamą poveikį teismų nepriklausomumui ir kovai su korupcija. Kai kurias iš šių reformų ESTT įvertino prejudiciniame sprendime ir nustatė kriterijus, kurių reikia laikytis, kad būtų užtikrintas suderinamumas su ES teise. Šias problemas ketinama spręsti šiuo metu nagrinėjamais teisės aktų pakeitimais.

Kitose valstybėse narėse išlieka su teismų nepriklausomumu susijusių problemų. Bulgarijoje toliau kelia susirūpinimą Aukščiausiosios teismų tarybos ir Aukščiausiosios teismų tarybos inspekcijos sudėtis ir veikla. Naujas įstatymas, kuriuo siekiama spręsti įsisenėjusią generalinio prokuroro atskaitomybės ir veiksmingos baudžiamosios atsakomybės nebuvimo problemą, pripažintas nekonstituciniu. Todėl ši problema lieka neišspręsta, o tai daro poveikį, susijusį su generalinio prokuroro pareigų įtaka teisingumo sistemai. Slovakijoje imtasi svarbių teisėkūros ir kovos su korupcija veiksmų teismų tarnybinės etikai ir nepriklausomumui didinti. Tačiau išlieka svarbių iššūkių, be kita ko, susijusių su galimu tam tikrų reformų poveikiu teismų nepriklausomumui, pavyzdžiui, dėl Teismų tarybos narių atleidimo reformos ir naujos teisėjų baudžiamosios atsakomybės tvarkos.

Kai kuriose valstybėse narėse toliau vykdomi politiniai išpuoliai prieš teismines institucijas ir vis mėginama pakenkti teisėjų reputacijai. Kartais tokie išpuoliai vykdomi prieš teisėjus ir prokurorus, kurie užėmė tam tikrą viešą poziciją arba kreipėsi į teismą dėl teismų reformų, kurios, jų nuomone, daro neigiamą poveikį teismų nepriklausomumui. O tai gali turėti atgrasomąjį poveikį teisėjams bei prokurorams ir neigiamai veikia visuomenės pasitikėjimą teismais.

Su teismų nepriklausomumu susijusi įtampa taip pat matyti dėl aklaviečių, vėlavimų ir viešų diskusijų, susijusių su skyrimu į aukštas pareigas teisminėse institucijose. Kroatijoje naujojo Aukščiausiojo Teismo pirmininko skyrimo procesas tapo kontroversiškas, teisėjų atžvilgiu pateiktas ne vienas viešas menkinantis pareiškimas. Slovėnijoje valstybės prokurorų skyrimas nepagrįstai vilkinamas, o nesugebėjimas laiku pasiūlyti Europos deleguotųjų prokurorų kandidatūras kelia susirūpinimą. Ispanijoje teisminių institucijų taryba vykdo savo funkcijas ad interim nuo 2018 m. gruodžio mėn.; tai nepadeda sumažinti susirūpinimo dėl galimo jos veiklos politizavimo. Lietuvoje naujas Aukščiausiojo Teismo pirmininkas nepaskiriamas nuo 2019 m. rugsėjo mėn. ir dabartinis pirmininkas vykdo savo funkcijas ad interim.

Investavimas į teisingumą ir skaitmenizaciją

COVID-19 pandemija padarė poveikį nacionalinių teisingumo sistemų veikimui ir teismų veiklai. Visų pirma, pirmajame pandemijos etape bylų nagrinėjimas ir teismo procesai buvo sustabdyti ar atidėti ir kelių valstybių narių teismuose susikaupė daug papildomų neišnagrinėtų bylų. Todėl, nepaisant veiksmų, kurių ėmėsi valstybės narės ir teisminės institucijos, kad padėtų teisingumo sistemoms prisitaikyti, paaiškėjo, kad ekstremaliojoje situacijoje galimi sutrikimai. Daugelio valstybių narių teismuose per pandemiją kilo sunkumų baudžiamųjų tyrimų vykdymo ir baudžiamųjų bylų nagrinėjimo srityje, visų pirma siekiant užtikrinti, kad būtų visapusiškai gerbiamos įtariamųjų ir kaltinamųjų, taip pat nukentėjusiųjų teisės ir kad būtų išklausyti visi liudytojai, nepagrįstai nevilkinant tyrimų ir procesų. Judėjimo laisvės ir galimybių patekti į patalpas apribojimai buvo papildomas iššūkis prokurorų ir policijos darbe.

Apskritai tose valstybėse narėse, kuriose skaitmenizacijos lygis jau buvo aukštas ir buvo įdiegtos tinkamos procedūrinės taisyklės ir apsaugos priemonės, teisingumo sistemos veikė veiksmingiau ir neišnagrinėtų bylų skaičiaus didėjimo rizika buvo mažesnė. Pavyzdžiui, Estijoje pažangi teisingumo sistemos skaitmenizacija, kaip antai specialios virtualios teismo posėdžių salės sukūrimas, buvo svarbus veiksnys užtikrinant teisingumo sistemos atsparumą. Vengrijoje teisingumo sistemai pavyko prisitaikyti dėl aukšto civilinių, komercinių ir administracinių, taip pat baudžiamųjų bylų nagrinėjimo skaitmenizacijos lygio. Suomijoje nacionalinė teismų administracija skyrė ypatingą dėmesį tam, kad būtų teikiamos gairės ir techninė pagalba siekiant sukurti galimybes, pavyzdžiui, dalyvauti teismo posėdžiuose nuotoliniu būdu.

Pandemija padėjo geriau suvokti, kad reikia skubiai skaitmenizuoti teisingumo sistemas , ir paskatino didelį susidomėjimą mokytis iš geriausios patirties. Daugelyje valstybių narių imamasi iniciatyvų užtikrinti elektroninę teismų ir jų klientų komunikaciją. Belgijoje federalinės vyriausybės programoje numatomos plataus užmojo iniciatyvos, kurių tikslas – iki 2025 m. paspartinti teisingumo sistemos skaitmenizaciją. Prancūzijoje daroma pažanga vykdant didelio masto projektus, kuriais siekiama skaitmenizuoti visas teisingumo sritis, įskaitant skaitmeninės baudžiamosios teisės tarnybos – bendro prieigos prie baudžiamųjų bylų punkto – sukūrimą ir galimybę kai kuriose bylinėjimosi srityse pareikšti ieškinius internetu ir prašyti teisinės pagalbos. Danijoje naudojant naują duomenų bazę bus galima lengviau susipažinti su sprendimais internete. Tarp Ispanijoje vykdomų projektų – IT priemonės, padėsiančios teismo posėdžių ir bylų nagrinėjimo įrašus automatiškai paversti tekstu, sukūrimas. Nyderlanduose teismai ir prokuratūra kartu rengia skaitmeninį baudžiamosios justicijos planą. Pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę pirmenybė teikiama teisingumo sistemų atsparumo didinimui įgyvendinant struktūrines reformas ir vykdant skaitmenizaciją, o kelios valstybės narės yra įtraukusios tai į savo nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus.

Efektyvių teisingumo sistemų pagrindas – pakankami žmogiškieji ir finansiniai ištekliai. Maltos , Belgijos , Italijos , Graikijos , Portugalijos ir Kipro teisingumo sistemose vis dar susiduriama su dideliais iššūkiais užtikrinant veiksmingumą. Norint gerokai padidinti teisingumo sistemų veiksmingumą ir užtikrinti efektyvią teisminę apsaugą, būtina investuoti į žmogiškuosius bei finansinius išteklius ir teisingumo sistemos skaitmenizaciją.

3.2 Kovos su korupcija sistema

Kova su korupcija yra būtina norint apsaugoti teisinę valstybę ir išlaikyti piliečių pasitikėjimą valdžios institucijomis. Šiame skirsnyje dėmesys sutelkiamas į įvairius nacionalinių veiksmų, kurių būtina imtis kovojant su korupcija, etapus, kovos su korupcija strategijas, baudžiamosios justicijos sistemų kovos su korupcija pajėgumus ir valstybių narių įgyvendinamas korupcijos prevencijos priemones.

Korupcijos suvokimas ES

Iš 2020 m. korupcijos suvokimo indekso matyti, kad ES valstybių narių rezultatai yra vieni iš geriausių pasaulyje. Į mažiausiai korumpuotomis laikomų pasaulio šalių dvidešimtuką patenka dešimt valstybių narių. Šešių valstybių narių (Danijos, Suomijos, Švedijos, Nyderlandų, Vokietijos ir Liuksemburgo) indeksas yra didesnis nei 80/100, dar penkių (Austrijos, Belgijos, Estijos, Airijos ir Prancūzijos) – didesnis nei 69/100. Kelios valstybės narės, nors jų indeksas išlieka mažesnis už ES vidurkį (63/100), per pastaruosius penkerius metus padarė pažangą (Ispanija, Italija ir Graikija). Kai kuriose kitose užfiksuotas reikšmingas korupcijos suvokimo lygio pablogėjimas (Lenkijoje, Maltoje ir Vengrijoje).

Nacionalinės kovos su korupcija strategijos turi duoti veiksmingų rezultatų

Strateginė kovos su korupcija sistema suteikia galimybę politinius įsipareigojimus paversti konkrečiais veiksmais ir padeda nuosekliai, visapusiškai ir darniai užpildyti teisės aktų ar institucines spragas. Aiškūs ir išmatuojami tikslai, pakankami biudžeto ištekliai, reguliarus vertinimas ir gerai apibrėžtos specializuotų įstaigų pareigos, taip pat aktyvus atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas yra svarbūs tokių strategijų elementai, kad jos būtų įgyvendintos veiksmingai ir duotų apčiuopiamų rezultatų.

Nuo 2020 m. rugsėjo mėn. Suomija ir Švedija pirmą kartą priėmė nacionalines kovos su korupcija strategijas arba veiksmų planus, o Portugalijoje parlamentas turėtų patvirtinti vyriausybės pasiūlymą dėl tokios strategijos. Bulgarijoje , Čekijoje , Estijoje , Lietuvoje ir Maltoje peržiūrėtos esamos strategijos ir su jomis susiję veiksmų planai, o Kroatijoje , Vokietijoje , Graikijoje ir Latvijoje peržiūros procesas tebevyksta. Rumunijoje buvo atliktas vidaus vertinimas ir išorės auditas, rengiama nauja 2021–2025 m. nacionalinė kovos su korupcija strategija.

Vengrijoje kovos su korupcija programa siekiama skatinti tik valstybės tarnybos tarnybinę etiką, o kitos rizikos sritys neapimamos. Kitose valstybėse narėse, nors strategijos yra parengtos, jas įgyvendinti vėluojama. Pavyzdžiui, Čekijoje dar nėra įgyvendintos kelios svarbios reformų iniciatyvos korupcijos prevencijos srityje.

Reformos kovos su korupcija pajėgumams didinti