LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 157/56

Nuomonė dėl Pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose

KOM(2004) 392 galutinis — 2004/0123 COD

(2005/C 157/08)

2004 m. birželio 8 d. Taryba, vadovaudamasi Europos bendrijos sutarties 71 straipsniu, nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl „Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų Bendrijos vidaus vandenų keliuose“

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu parengimą, 2004 m. lapkričio 24 d. priėmė savo nuomonę. Pranešėjas — p. Simons.

Plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2004 m. gruodžio 15-16 d. (gruodžio 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, 144 nariams balsavus „už“ ir 1 susilaikius, priėmė šią nuomonę:

1. Įžanga

1.1 2004 m. gegužės 25 d. Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų (RIS) Bendrijos vidaus vandenų keliuose. Atsižvelgiant į dabartinių nacionalinių telematikos paslaugų, kurios per paskutiniuosius metus buvo įdiegtos arba bus įdiegtos įvairiose valstybėse narėse, integraciją ir derinimą, šiuo pasiūlymu Europos Komisija siekia paremti vandens kelių transporto vystymą ateityje.

1.2 Šis pasiūlymas yra politinės iniciatyvos dalis siekiant skatinti kitas kelių transportui alternatyvias transporto rūšis, spręsti praėjusių metų nenuoseklios transporto politikos problemas, kurios laikomos rimtų dabartinių Europos transporto sistemos problemų priežastimi. Ir infrastruktūros, ir laivybos technikos atžvilgiu vandens kelių transportas turi pakankamai pajėgumų, kad Europoje galėtų perimti daug didesnę kelių transporto visos krovinių vežimo rinkos dalį. Didelėje Europos teritorijos dalyje galima naudotis vandens kelių transporto paslaugomis, nes Europoje yra prieinamų tarpvalstybinių vandenų kelių ir daugelis vidaus vandenų kelių. Vandens kelių transporto sektoriui būdingos įvairių sričių naujovės. Vandens kelių transportas jau užėmė naujas rinkas, nes ši transporto rūšis laikoma alternatyvia krovinių vežimui keliais.

1.3 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas įvairiose nuomonėse, konsultacijose ir išvadose pabrėžė vandens kelių transporto svarbą Bendrijos rinkoje (1). Ypač reikia atkreipti dėmesį į nacionalinės ir tarptautinės infrastruktūros kliūčių pašalinimą. Šiuo aspektu Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas Europos Sąjungos valstybes nares vėl ragina taikyti vandenų keliams būtinas techninės priežiūros priemones. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos (2).

1.4 Pagal Baltosios knygos strategiją, atsižvelgiant į naujus rinkos poreikius, Komisija įsipareigoja ir ateityje remti šį sektorių. Komisija primygtinai skatina diegti modernias informacijos ir ryšių technologijas (IT) visų pirma siekiant tobulinti transporto valdymą vidaus vandenų kelių srityje.

1.5 Europos Komisija mano, kad RIS koncepcijos nustatymas užtikrins suderinamumą ir sąveiką tarp dabartinių ir naujųjų RIS sistemų Europos lygiu. Tai įrangos tiekėjus Europoje turi paskatinti RIS techninę ir programinę įrangą gaminti priimtinomis ir prieinamomis kainomis.

1.6 Tarptautinės upių komisijos, Pagrindinė Reino laivybos komisija ir Dunojaus komisija remia RIS įdiegimą ir vystymą. Centrinė Reino navigacijos komisija šiuo tikslu Reino laivybai jau nustatė pagal Direktyvą numatytas technikos gaires ir specifikacijas, kurias parengė Tarptautinė navigacijos asociacija (PIANC).

2. Informacinių paslaugų (RIS) vartotojai ir tų paslaugų reikšmė vandens kelių transportui

2.1 Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto suderintų informacinių paslaugų koncepcija reiškia esminį šio sektoriaus pasikeitimą per kelis dešimtmečius. Šia koncepcija siekiama apibrėžti informacines paslaugas, kuriomis būtų palaikomas eismo ir transporto operacijų planavimas ir valdymas. Šiuo tikslu nacionaliniu lygiu atskirai sukurtos telematikos priemonės turi būti įtrauktos į vidaus operacinę koncepciją.

2.2 Pagal pasiūlymą, RIS paslaugos turi būti naudingos visam Europos vandens kelių transporto sektoriui. Į Europos Sąjungą įstojus Vidurio ir Rytų Europos šalims, RIS paslaugų teikimas tapo ypač svarbiu siekiant paskatinti vandens kelių transportą. Taip pat RIS paslaugos turi palengvinti kompetentingų institucijų užduotis, visų pirma susijusias su eismo valdymu ir pavojingų prekių kontrole. Būtina patobulinti apsaugą ir aplinkos apsaugą, nes suinteresuotos šalys yra geriau informuotos ir trumpinamas reakcijos į avarines situacijas laikas.

2.3 Pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas paslaugas, būtina siekti patobulinti ir eismo, ir transporto paslaugas. Tai reiškia, kad Direktyva turi būti naudinga ir nacionalinės valdžios institucijoms, ir vandens kelių transportui. Direktyvos tikslai apibrėžiami ir pagal viešąją, ir pagal privatinę teisę.

2.4 Atsižvelgiant į tai, kad sistema yra naudojama įvairiems viešosios ir privatinės teisės tikslams, informacijai ir paslaugoms būtina taikyti ypatingą kontrolę ir siekti užkirsti kelią nesąžiningam naudojimuisi. Duomenis naudojant viešosios teisės tikslams, būtina aiškiai užtikrinti elektroninių ryšių privatumo apsaugą.

3. RIS nauda vandens kelių transporto vystymui ateityje

3.1 Pagal pasiūlymą dėl direktyvos, vandens kelių transporto informacinės paslaugos laikomos visuomenei naudingomis siekiant galimo perėjimo į vandens transportą ir aiškesnio vandens kelių transporto įtraukimo į intermodalias koncepcijas. Pagal pasiūlymą, tikimasi, kad RIS paslaugos bus strategiškai naudingos šiais atžvilgiais: — padidės konkurencingumas, — bus tinkamiausiai panaudotos infrastruktūros, — pagerės situacija saugos atžvilgiu, — tobulės aplinkos apsauga.

3.2 Pirmuoju aspektu EESRK pabrėžia, kad didesnis konkurencingumas turi pagerinti viso sektoriaus situaciją kitų transporto priemonių atžvilgiu. Numatytos paslaugos neturi dar labiau mažinti naujųjų ir būsimųjų valstybių narių vandens kelių transporto konkurencingumo, kuris jau yra sumažėjęs dėl ekonominės padėties šiose valstybėse. Skiriant lėšas paslaugų teikimui, visų pirma būtina atkreipti dėmesį į šį aspektą (3).

3.3 Pagal pasiūlymą, tinkamai pakoregavus greičius, veiksmingesnis reisų planavimas sutrumpins laukimo laiką ir apribos produktyvumo nuostolius. Be to, susijusią informaciją teikiant visiems grandinės dalyviams, RIS turi skatinti vandens kelių transporto integraciją į intermodalias transporto grandis.

3.4 Siekiant skatinti konkurencingumą kitų transporto rūšių atžvilgiu, turi būti pabrėžiami teigiami vandens kelių transporto aspektai, susiję su saugumu ir aplinkos apsauga. Jau šiuo metu vandens kelių transportas yra laikomas saugiausia transporto rūšimi (4).

3.5 Jau šiuo metu aplinkos apsaugos srityje vandens kelių transportas yra pranašesnis, palyginus su kitomis transporto rūšimis. Pagal neseniai paskelbtą studiją apie vandens kelių transporto aplinkos apsaugos rezultatus (5), galima daryti išvadą, kad vandens kelių transportas gali turėti teigiamos įtakos siekiant pagerinti aplinkos apsaugą transporto grandinėje. Tai gali padėti įgyvendinti Kioto susitarimuose numatytus tikslus, susijusius su išmetamųjų dujų mažinimu.

3.6 2004 m. birželio 28 d. ES aplinkos apsaugos ministrų sprendimas vandens kelių transporto degalams 2010 m. nustatyti 0,1 % sieros kiekį, taip pat atitinka vandens kelių transportui taikomus aplinkos apsaugos reikalavimus. Degaluose esantis didelis sieros kiekis kenkia žmogaus sveikatai ir gali būti dirvožemio bei vandenų rūgštėjimo priežastimi. Vandens kelių transportas bus svarbus mažinant minėtą riziką, taigi, ši transporto rūšis ypatinga tuo, kad ji mažiausiai kenkia aplinkai. Europos vandens kelių laivynas jau šiuo metu dažnai naudoja degalus, kuriuose sieros yra mažiau kaip 0,2 %. Sumontavus mažai teršalų išmetančius motorus ir naudojant mažos taršos degalus, vandens kelių transporto poveikis aplinkai, palyginus su kitomis transporto rūšimis, yra teigiamas. Dėl to, kad bus pradedama teikti naudingas vandens kelių transporto informacines paslaugas, kurios įgalins dar labiau sumažinti vandens kelių transporto energijos suvartojimą, vandens kelių transporto srityje bus galima lengviau įgyvendinti aplinkos apsaugos tikslus.

4. Pasiūlymas dėl direktyvos ir jo taikymo sritis

4.1 Direktyva turi valstybes nares įpareigoti supaprastinti reikalavimus, kurie taikomi pradedant teikti vandens kelių transporto suderintas informacines paslaugas (RIS), ir užtikrinti jų norminę bazę, siekiant tas paslaugas vystyti. Visų pirma siekiama tiesiogiai integruoti esamas technologijas (1 straipsnis).

4.2 EESRK pritaria, kad direktyvos taikymo sritį vidaus vandenų kelių atžvilgiu reiktų apriboti IV klase ir daugiau. Komitetas džiaugiasi, kad taikoma Europos vidaus vandenų kelių klasifikacija.

4.3 Direktyva apibrėžia specifinius valstybių narių įsipareigojimus dėl reisų vykdymui būtinų duomenų teikimo, elektroninių navigacinių schemų ir pranešimų teikimo laivų operatoriams ir institucijoms. EESRK, atsižvelgdamas į Vokietijos, Belgijos, Čekijos Respublikos ir Lenkijos vandenų kelių tinklą, abejoja valstybių narių įsipareigojimu elektronines navigacines schemas teikti tik Va klasės ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui (4 straipsnis).

4.4 Direktyva iš esmės neįpareigoja privačių naudotojų, t.y. laivų operatorių, sumontuoti RIS paslaugoms būtiną įrangą. Tačiau valstybės narės turėtų imtis tinkamų priemonių siekiant paskatinti naudotojus ir laivybos sektorių laikytis Direktyvoje numatytų įrangos reikalavimų. Siekiant laikytis šios reikalavimo ir paskatinti laivų operatorius naudotis šiomis paslaugomis, Komitetas mano, kad valstybėms narėms būtina ne tik teikti būtinus duomenis, bet taip pat ir skatinti laivų įrangos atnaujinimą. Dėl skaidrumo ir savanoriškumo principo minėtomis paslaugomis naudotis neprivaloma. Tačiau pradedant teikti RIS paslaugas, valstybės narės turėtų numatyti, kaip paskatinti laivų operatorius kaip galima labiau naudotis minėta sistema siekiant įgyvendinti Direktyvos tikslus.

4.5 Technines specifikacijas minėtų paslaugų planavimui, vykdymui ir naudojimui nustato techninės gairės (RIS gairės). Komitetas mano, kad siekiant sistemų vienodumo, jos turi atitikti jau nustatytas atitinkamų tarptautinių organizacijų gaires ir specifikacijas.

4.6 Su vandens kelių transporto informacinėmis paslaugomis susijusius duomenis naudojant viešaisiais ir eksploatavimo tikslais, būtina ypač atsižvelgti į laivų operatorių privatumo apsaugą. Komitetas mano, kad duomenų apsaugai dėl įvairių konfidencialių duomenų turėtų būti skiriamas ypatingas dėmesys ir turi būti siekiama, kad jie nebūtų perduoti valdžios institucijoms.

4.7 Pagal 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimą 1999/468/EB nustatantį Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką, Komisija komitetui paveda pasiūlytą direktyvą įgyvendinti ir perkelti į nacionalinę teisę. EESRK mano, kad siekiant užtikrinti, jog Direktyva perkeliama į nacionalinę teisę vandens kelių transporto skatinimo tikslais, šis komitetas, kurį sudaro Europos Sąjungos valstybių narių atstovai, taip pat turi pasikonsultuoti su profesinių organizacijų atstovais (11 straipsnis).

5. Direktyvos perkėlimas į nacionalinę teisę

5.1 Naudotojų pritarimas

Komitetas mano, kad ypač būtina atsižvelgti į direktyvos įgyvendinimą ir perkėlimą į nacionalinę teisę. Teikiant standartizuotas vandens kelių transporto paslaugas, turi būti sudaryta galimybė gauti naudingos informacijos, kuri gali padėti skatinti laivybą. Europos Sąjungos valstybėse narėse atlikti telematikos tyrimai parodė, kad vandens kelių transporto sektoriuje dar nėra pakankamai galimybių naudotis RIS paslaugomis.

Siekiant naudotojų pritarimo ir kad laivų operatoriai būtų skatinami įgyvendinti direktyvą, Komitetas mano, jog gretutines priemones būtina taikyti įrangos reikalavimų laikymosi tikslais. Todėl Komitetas palaiko bendrą Nyderlandų ir Austrijos transporto ministerijų pasiūlymą dėl bendro RIS įgyvendinimo plano pateikimo Europos Komisijai. Komitetas ragina įgyvendinimo projektus (būsimosiose) valstybėse narėse finansuoti atitinkamų ES paramos programų lėšomis, ypač siekiant RIS paslaugas pradėti teikti ekonomiškai atsilikusiuose regionuose.

Vandens kelių transporto informacinių paslaugų veiksmingumas priklauso nuo to, kaip jomis naudosis laivų operatoriai. Komitetas mano, kad į šiuos reikalavimus turi būti atsižvelgta generaliniuose planuose, kuriuos šiuo tikslu būtina parengti.

5.2 Sąnaudos

Kaip buvo minėta pasiūlymo dėl direktyvos aiškinamajame memorandume, įrangos gamintojus Europoje būtina skatinti RIS techninę ir programinę įrangą gaminti priimtinomis ir prieinamomis kainomis. Europos Komisija mano, kad RIS koncepcijos apibrėžimas užtikrins suderinamumą ir sąveiką tarp dabartinių ir naujųjų RIS sistemų Europos lygiu. Komitetas mano, kad Komisija turėtų ir toliau stebėti situaciją bei skatinti minėtų tikslų įgyvendinimą. Šiame kontekste reguliari informacija ir leidiniai gali būti naudingi.

Be didelių išlaidų RIS techninei ir programinei įrangai, iki šiol taip pat didelės išlaidos ryšiams laivų operatorių atžvilgiu apribojo GSM duomenų perdavimą ir interneto ryšį. Komitetas mano, kad įgyvendinant minėtą direktyvą, svarbu skatinti tas ryšių sistemas, kurios labiausiai atitinka vandens kelių transportui taikomus reikalavimus ir gali būti panaudotos efektyviomis išlaidomis.

6. Toliau išdėstytų rekomendacijų pagrindas

6.1 Svarbiausias Europos Sąjungos ekonomikos iššūkis — realizuoti jos augimo potencialą. Šiuo tikslu būtina vystyti ir remti tvaraus augimo planus. Bendrijos rinkoje didelę reikšmę turi krovinių vežimas. Tačiau dėl to, kad nėra suderintos transporto politikos, šiame sektoriuje iškyla rimtų sunkumų, kurie visų pirma atsiranda dėl transporto grūsčių, dėl to, kad trūksta bendradarbiavimo tarp geležinkelio bendrovių ir dėl riboto patekimo į rinką.

6.2 Vandens transportas yra Europos ateities dalis. Vandenys ir vandenų keliai mūsų visuomenėje yra svarbūs. Europos Sąjungoje 50 % gyventojų gyvena pakrančių zonose arba prie vienos iš 15 didžiausių Europos upių. Išplėtus Europos Sąjungą, vandens kelių transporto reikšmė vidaus rinkoje dar labiau išaugs. Daugelyje naujųjų valstybių narių yra laivybos kelių, kurie naudojami krovinių vežimui. Pagal Europos Komisijos numatytą politiką, vandens kelių transportas kaip toks, ir kaip intermodalios transporto grandinės dalis, gali būti svarbus naujųjų valstybių narių integracijai ir jų augimo potencialo vystymui.

6.3 Krovinių vežimo vykdymui būtina aukščiausio lygio infrastruktūra. Tinkama techninė esamų vandenų kelių infrastruktūros priežiūra ir kliūčių pašalinimas yra būtina sąlyga siekiant tobulinti intermodalias krovinių vežimo koncepcijas ir skatinti vandens kelių transportą. Komitetas laikosi nuomonės, kad vandenų keliams būtina taikyti tinkamą techninę priežiūrą, kuri yra pagrindinė sąlyga pradedant teikti pažangias vandens kelių transporto informacines paslaugas. Dėl šios pagrindinės sąlygos nesilaikymo jau šiuo metu kyla sunkumų, kurie vandens kelių transporto vystymui ateityje gali turėti neigiamos įtakos. Todėl Komitetas valstybes nares ragina imtis būtinų priemonių ir tam skirti lėšų.

7. Bendro pobūdžio rekomendacijos

7.1 Atsižvelgiant į tai, kas buvo minėta pirmiau, Komitetas džiaugiasi, kad vandens kelių transporto suderintoms informacinėms paslaugoms Bendrijos vidaus vandenų keliuose pradedama taikyti teisinė sistema. Jeigu tos paslaugos plačiai palaikomos, jos gali padėti įgyvendinti numatytus tikslus, susijusius su vandens kelių transporto kaip alternatyvios transporto rūšies, kuriai būdingas augimo potencialias ir kuri turi pranašumų saugos ir aplinkos apsaugos srityse, propagavimu. Svarbiausias ekonomikos iššūkis Europos Sąjungai — vystyti jos augimo potencialą. Todėl būtina skatinti tvarų augimą. Krovinių vežimas yra svarbus vidaus rinkai, tačiau visoje Europoje transporto grūstys neigiamai veikia ekonomikos plėtrą Europos Sąjungoje. Šią problemą galima išspręsti pabrėžiant vandens kelių transporto ir tvarios plėtros svarbą bei priimant protingus transporto sprendimus. Europos ekonomikos plėtrą sąlygoja aiški ir subalansuota transporto politika, į kurią turi atsižvelgti Europoje sprendimus priimantys pareigūnai. Šiuo tikslu būtina sukurti tinkamą sistemą ir užtikrinti, kad vandens kelių transporto vystymas būtų politinis prioritetas. Taikant tinkamas priemones ir teikiant politinę paramą, panašių rezultatų, kurie buvo pasiekti propaguojant pakrančių laivybą, galima pasiekti ir vandens kelių transporto srityje.

7.2 Transporto grūsčių mažinimas, vandens kelių transporto integravimas į intermodalias transporto grandis ir gamtinių išteklių tausojimas, dar veiksmingiau naudojant laivybos pajėgumus, reiškia ekonominę naudą ir Europos vandens kelių transporto sektoriuje skatina telematiką ir vandens kelių transporto paslaugų suderinimą. Siekiant veiksmingai pradėti taikyti pasiūlyme dėl direktyvos numatytas priemones, EESRK rekomenduoja šiuos dalykus, kurie laikomi būtinais pradedant teikti vandens kelių transporto informacines paslaugas: — perimti jau esamas kitų atitinkamų tarptautinių organizacijų technines gaires pagal RIS direktyvą; — įpareigoti, kad valstybės narės IV ir aukštesnės klasės (pagal Europos vidaus vandenų kelių klasifikaciją) vandens eismui sudarytų galimybę naudotis elektroninėmis navigacinėmis schemomis; — taikyti duomenų apsaugą, kad duomenys nebūtų panaudoti netinkamai; — konsultuotis su Komitetu, kurį Komisija paskyrė arba kurį ji turi paskirti siekiant minėtą direktyvą perkelti į nacionalinę teisę.

8. Specialiosios pastabos

8.1 Gretutinės priemonės siekiant direktyvą perkelti į nacionalinę teisę vidaus vandenų laivų atžvilgiu yra būtinos. Vandens kelių transporto sektorius dar neturi pakankamai tinkamų galimybių, kad įgyvendintų RIS. Siekiant, kad vandens kelių transporto informacinės paslaugos būtų veiksmingos, laivų operatoriai turi jomis kaip galima plačiau naudotis. Generaliniai planai, kuriuos būtina parengti, turi apimti tinkamas priemones, kad būtų laikomasi šių reikalavimų: Diese beziehen sich auf: — parengti RIS įgyvendinimo planą; — skatinti ir remti laivų operatorius siekiant laivuose sumontuoti būtiną įrangą ir veiksmingai naudoti minėtą sistemą atsižvelgiant į direktyvos tikslus. — skatinti ryšių efektyviomis išlaidomis sistemas, kurios labiausiai atitinka vandens kelių transportui taikomus reikalavimus; — kontroliuoti RIS techninės ir programinės įrangos gamybos sąnaudas.

8.2 Šias priemones EESRK rekomenduoja taikyti siekiant sėkmingai įgyvendinti pasiūlymą dėl direktyvos.

2004 m. gruodžio 15 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Anne-Marrie SIGMUND

(1) Žr. DI CESE 48/2002 rev. 2002 m. gegužės 23-24 d. Bukarešte vykusiame 5-ajame Bendrojo ES ir Rumunijos konsultacinio komiteto posėdyje priimtos bendrosios išvados dėl „Dunojaus, kaip transeuropinio transporto koridoriaus, optimizavimas“, pranešėja p. Bredima-Savopoulou; EESRK nuomonė dėl „Struktūrinio socialinio dialogo įgyvendinimo transeuropiniuose transporto koridoriuose“OL C 85 2002 04 08, pranešėja p. Alleweldt; EESRK nuomonė dėl „Transeuropinio vidaus vandenų kelių tinklo ateities“, OL C 80 2002 03 03, pranešėjas p. Levaux ir EESRK nuomonė dėl „Visos Europos vidaus vandenų transporto sistemos plėtros“OL C 10 2004 01 14, pranešėjas p. Simons.

(2) Pavyzdžiui, nuo 2004 m. Nyderlanduose nebeinvestuojama į techninę vandenų kelių priežiūrą, nors būtina investuoti ne mažiau kaip 35 mln. EUR siekiant šiuo metu ir ateityje išvengti stagnacijos; tačiau tik nuo 2007 m. bus galima naudotis būtinomis priemonėmis.

Manoma, kad Vokietijoje 2002-2020 m. būtina investuoti daugiau kaip 11 mlrd. EUR. Tai lygu didesnei kaip 500 mln. EUR daliai per metus, o naujajame Federaciniame transporto infrastruktūros plane 2001-2015 m. numatoma, kad kasmetinei priežiūrai reikia 440 mln. EUR (Planco Ataskaita dėl „Vokietijos vandens kelių transporto galimybių ir ateities“, 2003 m. lapkričio mėn.).

(3) Visos Dunojaus valstybės jau dalyvauja RIS Lead projektuose dėl vandens kelių transporto paslaugų derinimo (pavyzdžiui, COMPRIS: konsorciumas, operacinė valdymo platforma 2002-2005 m., kurioje dalyvauja 44 partneriai iš 11 valstybių, įskaitant Slovakiją, Vengriją, Rumuniją ir Bulgariją). Tikimasi, kad dėl vandens kelių transporto paslaugų Dunojaus laivyba taps labiau modernizuota (via Donau: „RIS paslaugų teikimo Dunojaus regione strategija ir rezultatai“, 2004 10 13).

(4) ES energetikos ir transporto duomenys, 2003 m. statistikos leidinys, 3 dalis: Transportas, 6 skyrius: Sauga.

(5) Royal Haskoning: „Vidaus laivybos aplinkosaugos veiksmingumas“, 2004 m. sausio 27 d.