LT Briuselis, 19.9.2007 KOM(2007) 539 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Naujosios Europos Sąjungos gyvūnų sveikatos strategijos (2007–2013 m.), pagal kurią „prevencija geriau už gydymą“ {SEK(2007) 1189} {SEK(2007) 1190} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl Naujosios Europos Sąjungos gyvūnų sveikatos strategijos (2007–2013 m.), pagal kurią „prevencija geriau už gydymą“ Preambulė 2004 m. gruodžio mėn. Komisija pradėjo išorinį vertinimą siekdama išsamiai peržiūrėti ES veiksmų gyvūnų sveikatos srityje rezultatus ir dar kartą apsvarstyti, kuria linkme mes galėtume šiuos veiksmus plėtoti ateityje. Mūsų politiką prireikė persvarstyti dėl susiklosčiusių aplinkybių derinio. Pagrindiniai dabartinės politikos elementai buvo parengti 1988–1995 m., kai Bendriją sudarė dar tik 12 valstybių narių. Atsirado naujų problemų. Atsirado naujų ligų, kurios prieš dešimt metų buvo nežinomos, pvz., SŪRS, o kitos, kaip antai snukio ir nagų liga, mėlynojo liežuvio liga ir paukščių gripas, pastaruoju metu sukėlė naujų problemų – tai priminimas mums, kad jos vis dar labai pavojingos. Smarkiai pasikeitė ir prekybos sąlygos, o prekybos gyvūninės kilmės produktais apimtis labai padidėjo tiek Europos Sąjungoje, tiek su trečiosiomis šalimis, ir Vyko sparti mokslo, technologijų ir mūsų institucijų plėtra. Ambicinga ES gyvūnų sveikatos strategija (2007–2013 m.) Komisijai malonu pateikti naujosios ES gyvūnų sveikatos strategijos (2007–2013 m.) pasiūlymą, pagrįstą vertinimo rezultatais ir konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis. Jis leis toliau plėtoti ES institucijų diskusijas ir tikimasi, kad šių metų pabaigoje Taryba ir Parlamentas parengs savo pozicijas. Apskritai ši strategija apima plačios apimties 6-erių metų darbo programą, kuria siekiama aiškių rezultatų: prioritetinių ES lygmens veiksmų nustatymas, šiuolaikiška ir tinkama gyvūnų sveikatos apsaugos sistema, geresnė prevencija, priežiūra ir pasirengimas krizėms, mokslas, inovacijos ir moksliniai tyrimai. Visų į šią strategiją įtrauktų veiksmų atlikimo tvarkaraštis priklausys nuo Tarybos ir Parlamento pozicijos ir nuo mūsų žmogiškųjų išteklių. 1. Vizija Mūsų vizija – darbas plėtojant partnerystę su gyvūnų sveikata susijusių problemų prevencijai gerinti prieš atsirandant šioms problemoms: „Prevencija geriau už gydymą“. 2. Tikslas Strategijoje pateikiama gyvūnų sveikatos politikos plėtros kryptis – ši politika pagrįsta plataus masto konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis tvirtai laikantis aukštų gyvūnų sveikatos apsaugos standartų. Ji padės nustatyti prioritetus, kurie atitinka suderintus strateginius tikslus, persvarstyti priimtinus ir tinkamus standartus bei pasiekti susitarimą dėl šių standartų. 3. Strategijos taikymo sritis Sąvoka gyvūnų sveikata apima ne tik gyvūnų ligų nebuvimą, bet ir labai svarbų ryšį tarp gyvūnų sveikatos ir jų gerovės. Be to, ji yra Komisijos visuomenės sveikatos ir maisto saugos politikos ramstis. Strategija apima visoje Europos Sąjungoje maistui, sportui, pramogai skirtų bei namuose, ūkiuose ir zoologijos soduose laikomų gyvūnų sveikatą. Ji taikoma ir laukiniams gyvūnams bei moksliniams tyrimams naudojamiems gyvūnams tais atvejais, kai kyla pavojus, kad jie gali perduoti ligas kitiems gyvūnams arba žmonėms. Strategija taip pat taikoma į ES, iš ES ir ES viduje gabenamų gyvūnų sveikatą. Strategija skirta visai Europos Sąjungai, įskaitant gyvūnų savininkus, veterinarijos gydytojus, su maisto grandine susijusias įmones, gyvūnų sveikatos pramonę, gyvūnų apsaugos organizacijas, mokslininkus ir dėstytojus, laisvalaikio ir sporto organizacijų valdymo organus, švietimo struktūras, vartotojus, keliautojus, valstybių narių kompetentingas institucijas ir ES institucijas. Strategija grindžiama galiojančių ES gyvūnų sveikatos srities teisės aktų sistema [1] ir Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos (Tarptautinio epizootijų biuro, TEB) standartais bei gairėmis. Ja bus siekiama užtikrinti, kad kitų sričių ES politika ir tarptautiniai ES įsipareigojimai būtų vykdomi nuosekliai. Ja vadovaujantis bus kuriama naujų sričių politika ir gairės, bus tobulinama dabartinė Bendrijos gyvūnų sveikatos apsaugos sistema, pagrįsta moksliniu rizikos vertinimu atsižvelgiant į socialinius, ekonominius ir etinius veiksnius. Ji padės siekti aukšto lygio aplinkos apsaugos – plėtojant politiką bus atsižvelgiama į poveikį aplinkai. 4. Tikslai Strategijoje nustatomi ambicingi gyvūnų sveikatos gerinimo tikslai, skirti ne vien tik ES institucijoms ir vyriausybėms, bet ir visiems piliečiams. Strategijos tikslai: 1 tikslas: užtikrinti aukštą visuomenės sveikatos ir maisto saugos lygį iki minumumo sumažinant atvejų, kai žmonėms iškyla biologinis [2] ir cheminis pavojus, skaičių; 2 tikslas: gerinti gyvūnų sveikatą išvengiant gyvūnų susirgimo atvejų arba mažinant gyvūnų sergamumą, ir taip remti ūkininkavimą ir kaimo ekonomiką; 3 tikslas: didinti ekonomikos augimą/sanglaudą/konkurencingumą užtikrinant laisvą prekių apyvartą ir proporcingą gyvūnų judėjimą [3]; 4 tikslas: skatinti tokią ūkininkavimo praktiką ir gyvūnų gerovę [4], kuri užkirstų kelią su gyvūnų sveikata susijusiam pavojui ir leistų iki minimumo sumažinti poveikį aplinkai remiant ES tvaraus vystymosi strategiją [5]. Paprasti ir patikimi veiklos rodikliai padės išmatuoti pažangą siekiant strategijos tikslų, nustatyti politikos gaires, informuoti apie prioritetus, tikslingai panaudoti išteklius ir sukonkretinti diskusijų temas. Jie bus parengti konsultuojantis su suinteresuotosiomis šalimis ir ilgainiui bus tobulinami atsirandant geresniems veterinarijos ir kitų sričių duomenims. Juos sudarys kiekybiniai gyvūnų sveikatos rodikliai (pvz., ligų paplitimas, likviduotų gyvūnų skaičius) ir kokybiniai rodikliai, rodantys Europos piliečių pasitikėjimą, lūkesčius ir suvokimą. Reikia pripažinti, kad neaiškumai ir nenumatyti įvykiai gali turėti įtakos tam, kaip bus įgyvendinti veiklos rodikliai. 5. Veiksmų planas Veiksmų planu bus siekiama paaiškinti plataus masto veiksmus, kurie yra vykdomi ar bus vykdomi ES lygmeniu teikiant teisės aktų pasiūlymus arba naudojant kitas priemones, kad per ateinančius šešerius metus būtų įgyvendinti įvairūs strategijos tikslai. Veiksmų plane, kuriuo siekiama įgyvendinti strategijos tikslus (4 skirsnis), daugiausia dėmesio skiriama 4 pagrindiniams ramsčiams, arba veiklos sritims: 1. prioritetinių ES lygmens veiksmų nustatymas, 2. ES gyvūnų sveikatos apsaugos sistema, 3. prevencija, priežiūra ir pasirengimas, ir 4. mokslas, inovacijos ir moksliniai tyrimai. Visai Komisijos veiklai bus taikomi du svarbiausi – partnerystės ir komunikacijos – principai. Veikla plėtojant partnerystę Siekiant sėkmingai vykdyti veiklą labai svarbu plėtoti partnerystę, pagrįstą pasitikėjimu, atvirumu ir noru priimti sudėtingus sprendimus. Strategija gali paskatinti tikrus pokyčius tik tada, kai visi su gyvūnų sveikata susiję subjektai dirba kartu ir į šią veiklą įtraukia visus susidomėjusius piliečius. Yra daug puikių dabartinės Bendrijos gyvūnų sveikatos politikos srityje plėtojamos partnerystės pavyzdžių. Reikia pasinaudoti dabartiniu bendradarbiavimu, skatinti kurti naujas iniciatyvas ir kaip reglamentavimo alternatyvą plačiau naudoti teisinės galios neturinčias priemones. „Gyvūnų sveikatos patariamąjį komitetą“ [6] sudarys nevyriausybinių organizacijų, susijusių su gyvūnų sveikatos sektoriumi, vartotojų ir vyriausybių atstovai. Gyvūnų sveikatos patariamasis komitetas teiks strategines rekomendacijas dėl tinkamo/priimtino gyvūnų arba visuomenės sveikatos apsaugos lygio ir dėl veiklos bei komunikacijos prioritetų. Ji taip pat stebės strategijos įgyvendinimo pažangą, su ja bus konsultuojamasi dėl visų poveikio vertinimų ir ji patars Komisijai, kokių priemonių būtų geriausia imtis siekiant nustatytų rezultatų. Bendradarbiaudama su Taryba Komisija surengs konferenciją strategijos įgyvendinimo pažangai pristatyti (vidurio laikotarpio peržiūra – 2010 m.). Komunikacija Visiems Europos piliečiams rūpi gyvūnų sveikata. Piliečiams rūpi su gyvūnų sveikata susiję visuomenės sveikatos ir maisto saugos aspektai, taip pat ir ekonominės sąnaudos, kurių gali atsirasti gyvūnų ligų protrūkių atveju, bei gyvūnų gerovės aspektai, įskaitant ligų kontrolės poveikį. Komisija įsipareigojusi siekti aiškumo ir skaidrumo tikslų informuodama vartotojus ir suinteresuotąsias šalis apie ES veiksmus ir jų motyvus. Europos ir nacionaliniams subjektams reikėtų bendradarbiauti siekiant nuosekliai keistis informacija ir didinti visuomenės pasitikėjimą. Informavimas apie strategiją Bus rengiamos metinės strategijos įgyvendinimo pažangos ataskaitos ir plačiau skleidžiama informacija apie įvairių sričių politiką ir iniciatyvas. Informacija bus teikiama įvairiais būdais atsižvelgiant į teikiamos informacijos pobūdį ir tikslinę auditoriją. Informavimo veikla apims dalyvavimą tarptautiniuose ir nacionaliniuose renginiuose, ryšių su žiniasklaida ir nevyriausybinėmis organizacijomis plėtrą, tinklaviečių tobulinimą, kad jose būtų pateikiama išsami ir visoms suinteresuotosioms šalims aktuali informacija, kontroliniai sąrašai, vadovai bei klausimų ir atsakymų forumas. Informacijos teikimas krizių atveju Taip pat labai svarbu gerai teikti informaciją rizikos klausimais suinteresuotosioms šalims ir (arba) vartotojams, nes jeigu visuomenė neteisingai suvokia pavojų, krizės atveju reguliuojanti institucija gali būti priversta imtis nepagrįstų arba neproporcingų priemonių. Gyvūnų sveikatos patariamasis komitetas patars Komisijai toliau geriau teikti informaciją krizių atveju. 1 ramstis | Prioritetinių ES lygmens veiksmų nustatymas | Naujoji gyvūnų sveikatos strategija turi būti laikoma integruota rizikos vertinimo ir valdymo strategija, kurioje daugiausia dėmesio skiriama Europos Sąjungai aktualiam biologiniam ir cheminiam pavojui. 1.1. Su gyvūnais susijusio pavojaus skirstymas į kategorijas Priimant sprendimus dėl to, kuriame lygmenyje turi būti prisiimta atsakomybė už veiklą, bus remiamasi nustatytu biologinio ir cheminio pavojaus pobūdžiu ir tokio pavojaus skirstymu į kategorijas. Reikia įvertinti žinomas grėsmes gyvūnų sveikatai siekiant nustatyti: jų svarbą keturių ES strategijos aukšto lygio tikslų atžvilgiu; „priimtiną rizikos lygį“ Bendrijoje; santykinai prioritetinius veiksmus rizikai mažinti. Rimto pavojaus žmonių sveikatai ir kaimo ekonomikai atveju būtina siekti sumažinti riziką iki nežymaus lygio, bet neįmanoma pasiekti nulinio rizikos lygio. Todėl net ir sprendžiant prioritetinio pavojaus klausimą ir siekiant pavojų sumažinti iki nežymaus lygio, reikia analizuoti galimų veiksmų ekonominę naudą ir ekonomiškumą, kad būtų tinkamiausiai naudojami riboti ištekliai ES finansavimo ir gamintojų išlaidų atžvilgiu. Tai yra labai svarbu mūsų maisto tiekimui, aplinkos tvarumui ir valstybių narių kaimo ekonomikai. Nustačius galimą rimtą pavojų sveikatai, bet neturint tikslių mokslinių duomenų apie jo galimą pasireiškimą, reikia taikyti proporcingas laikinąsias priemones, kad būtų užtikrinta aukšto lygio sveikatos apsauga, kol bus gauta daugiau mokslinių duomenų, kuriais būtų galima paaiškinti pavojaus mastą (atsargumo principas). Rizikos pobūdžio ir kategorijos nustatymas yra svarbus ir sudėtingas procesas, jau vykstantis ES lygmeniu. Sprendimus reikia pagrįsti patikimais moksliniais duomenimis ir tinkamu rizikos vertinimu (4 ramstis), bet vien tik mokslas nesuteiks visų atsakymų. Todėl Komisija įtrauks visų suinteresuotųjų šalių atstovus į rizikos valdymo procesą, kad būtų pasiektas kiek įmanoma platesnio masto susitarimas ir bendra atsakomybė už priimtus sprendimus ir kad būtų įgyvendinti nustatyti tikslai. Siekiniai bus nustatyti Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu, o tam tikrais atvejais ir regionų lygmeniu. Dėl tinkamų veiklos rodiklių bus galima vertinti pažangą per ateinančius šešerius metus. Atitinkamas išteklių kiekis, kuris bus naudojamas norimam apsaugos lygiui užtikrinti, ir dalinimosi atsakomybe bei išlaidų paskirstymo sistemos kūrimas bus pagrįsti biologinio ir cheminio pavojaus skirstymu į kategorijas. Numatyti rezultatai Biologinio ir cheminio pavojaus skirstymas į kategorijas pagal svarbą ES Susitarimas dėl priimtino rizikos lygio Prioritetų, kiekybiškai įvertinamų tikslų ir veiklos rodiklių nustatymas Įvardytoms grėsmėms skirtino išteklių kiekio nustatymas 2 ramstis | Šiuolaikiška gyvūnų sveikatos apsaugos sistema | Siekiama vieningos reglamentavimo sistemos, kuri būtų suderinta su kitų sričių ES politika ir leistų siekti atitikties tarptautiniams standartams, daugiau dėmesio skiriant skatinamosioms priemonėms, o ne sankcijoms. 2.1. Viena aiškesnė reglamentavimo sistema Epideminių naminių gyvūnų ligų, kaip antai paukščių gripo ar snukio ir nagų ligos, poveikis ūkininkams ir visai ekonomikai – vienoje šalyje, žemyne ar net pasaulio mastu – gali būti pragaištingas. Tarptautinės organizacijos, pvz., TEB ir Pasaulio bankas laiko gyvūnų sveikatą pasauline visuomenės vertybe. ES įsitikinimu kaip minimalaus tikslo reikia siekti, kad gyvūnų sveikatos priežiūros tarnybos [7] atitiktų tarptautinius standartus (teisės aktų, struktūros, organizavimo, išteklių, pajėgumų, privataus sektoriaus ir specialistų praktikantų vaidmens atžvilgiu). Tai yra prioritetinė valstybės investicijų sritis. Nuolat kintantys teisės aktai – tai viena pagrindinių ES intervencijos priemonių gyvūnų sveikatos srityje siekiant vykdyti Bendrijos politiką ir įgyvendinti tarptautinius įsipareigojimus. Geresnio reglamentavimo principai bus taikomi plėtojant glaudesnę partnerystę ir geriau informuojant. Būsimąja strategija bus siekiama pakeisti dabartinių susietų ir tarpusavyje susijusių politikos veiksmų grupes viena politikos priemonių sistema. Pagal Gyvūnų sveikatos strategiją bus siekiama sukurti vieną aiškią reglamentavimo sistemą, apimančią kiek galima daugiau TEB/Maisto kodekso rekomendacijų/standartų ir gairių. Į šią reglamentavimo sistemą bus įtrauktos gyvūnų mitybos ir gyvūnų gerovės užtikrinimo priemonės. Europos Komisija atsakinga už tai, kad nepagrįstos nacionalinės ir (arba) regionų taisyklės negalėtų būti kliūtimi vidaus rinkai. Tačiau ES reglamentavimo sistema irgi turi būti pakankamai lanksti, kad būtų galima priimti sprendimus dėl lygiavertiškumo, spręsti ginčus ir veiksmingai reaguoti į kintančias situacijas. Ypatingą dėmesį reikia skirti nekomerciniais tikslais (pvz., kaip hobi) laikomų gyvūnų ir laukinių gyvūnų padėčiai, kiek tai susiję su pagrindiniais tikslais [8]. Bus aiškiai apibrėžtos pareigos ir atsakomybė. Visais lygmenimis reikia laikytis skatinamosiomis priemonėmis pagrįsto požiūrio. Reikia peržiūrėti dabartinę bendro finansavimo priemonę. Keletui Komisijos sprendimų bus taikomos veiksmingesnės procedūros. Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas [9] daugiausia dėmesio skirs sprendimams, kurie yra labai svarbūs valstybėms narėms ir suinteresuotosioms šalims. Kiek įmanoma, reikia skatinti nereglamentavimo priemones. Numatyti rezultatai ES gyvūnų sveikatos bendrasis teisės aktas: Viena horizontali teisės aktų sistema leis apibrėžti ir integruoti bendruosius galiojančių teisės aktų principus ir reikalavimus (prekyba Bendrijoje, importas, gyvūnų ligų kontrolė, gyvūnų mityba ir gerovė). Galiojantys teisės aktai bus supaprastinti ir atitinkamai pakeisti šia nauja sistema, leidžiančią siekti atitikties tarptautiniams standartams (TEB/Maisto kodekso standartams) ir užtikrinančią, kad bus tvirtai laikomasi aukštų gyvūnų sveikatos apsaugos standartų. 2.2. Veiksmingų išlaidų paskirstymo ir dalinimosi atsakomybe sistemų plėtra Gyvūnų ligos Pagal dabartines kompensavimo sistemas daugiausia taikomos kompensacinės priemonės, skirtos gyvūnų savininkams ligos protrūkio atveju. Tinkamai paskirsčius išlaidas, naudą ir pasidalinus atsakomybe būtų galima labiau prisidėti prie svarbiausių strategijos tikslų įgyvendinimo. Taikant skatinamąsias priemones su gyvūnais susijusiai grėsmei šalinti, būtų padėta valstybėms narėms ir Bendrijai išvengti didelės finansinės rizikos. Be to, būtų siekiama didinti ekonominę ir socialinę Bendrijos sanglaudą, o ypač sumažinti gyvūnų sveikatos apsaugos lygio skirtumus įvairiuose regionuose. Viena vertus, vyriausybėms tenka svarbus vaidmuo apsaugoti mūsų išorines sienas, kad pro jas neplistų ligos, ir vadovauti atsakomiesiems veiksmams egzotinių ligų protrūkio atveju. Labai svarbi yra ir valstybės teikiama kompensacija, skiriama už turtą, kuris buvo sugadintas visuomenės labui, jeigu savininkas nėra atsakingas už ligos protrūkį. Šiuo atveju labiausiai atsižvelgiama į visuomenės sveikatos apsaugą. Antra vertus, atsakomybė už gyvūnų sveikatą pirmiausia tenka gyvūnų savininkams, o pramonės įmonės yra atsakingos kolektyviai. Todėl gyvūnų savininkai ir pramonės įmonės turi geresnių galimybių spręsti daugumą su gyvūnų ligomis susijusio pavojaus klausimų. Aiškiai pripažįstama, jog būtina, kad visos šalys, įskaitant draudimo sektorių, visapusiškai dalyvautų vykdant šios srities politiką ir būtų rimtai nusiteikusios jos atžvilgiu. Klausimas, kam tenka rizika, yra labai svarbus, ir reikia parengti naujų priemonių, kad pagrindinės suinteresuotosios šalys dalyvautų priimant sprendimus dėl svarbių politikos klausimų, visų pirma dėl skubių priemonių. Reikės atlikti galimybių tyrimą, kad būtų apsvarstyti konkretūs pasiūlymai ES lygmeniu suderintai sistemai laipsniškai rengti. Pašarų sektorius Įvykus plataus masto incidentui pašarų sektoriuje, valstybinėms institucijoms dažnai tenka didelė pašarų, maisto produktų ir gyvūnų pašalinimo, transportavimo, saugojimo bei naikinimo ir tyrimų bei kitų administracinių išlaidų našta. Pašarų verslo subjektai yra atsakingi už pašarų saugą reglamentuojančių teisės aktų pažeidimus ir tiesiogines pasekmes, kilusias dėl pašarų, gyvūnų ir iš jų pagaminto maisto pašalinimo iš rinkos, perdirbimo ir (arba) sunaikinimo [10]. 2007 m. Komisija pateiks Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje bus išdėstytos galimybės įdiegti veiksmingą pašarų verslo subjektų finansinių garantijų sistemą. Numatyti rezultatai Gyvūnų ligos: suderintos išlaidų paskirstymo ir dalinimosi atsakomybe ES sistemos kriterijų parengimas remiantis: ◦ biologinio ir cheminio pavojaus skirstymu į kategorijas pagal svarbą ES (1 ramstis), ◦ visų susijusių šalių skatinimo priemonėmis vykdyti riziką mažinančią veiklą, ◦ galimybe padengti netiesioginius nuostolius, ◦ išlaidų (valstybės/privatusis finansavimas) ir atsakomybės pusiausvyros siekimu. Reikia atsižvelgti į solidarumo aspektus, ◦ konkurencijos iškraipymo prevencija, ◦ suderinamumu su ES tarptautiniais įsipareigojimais, ◦ veiksmingu ir lanksčiu įgyvendinimu nacionaliniu arba regioniniu lygmeniu, ◦ partnerių, kuriems paskirstomos išlaidos, konsultavimo mechanizmu, ypač krizės atveju. 2.3. Bendrijos įtaka tarptautiniams standartams Dauguma ES teisės aktų jau yra pagrįsti TEB/Maisto kodekso rekomendacijomis/standartais ir gairėmis laikantis įsipareigojimų pagal PPO susitarimą dėl sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių taikymo (SFS susitarimas). Tačiau kai kuriose srityse ES galėtų siekti didesnės atitikties šiems standartams (pvz., ligos statusas, importas, veterinarijos tarnybų kokybė ir vertinimas, laboratoriniai tyrimai, gyvūnų mityba, vakcinavimas). ES laikysis priimtų TEB/Maisto kodekso standartų taikydama gyvūnų sveikatos apsaugos priemones. Tačiau ES gali įdiegti arba išlaikyti sanitarines arba fitosanitarines priemones, jeigu moksliškai pagrįsta, kad jos leidžia pasiekti aukštesnį sanitarinės arba fitosanitarinės apsaugos lygį. ES ir toliau aktyviai skatins, kad priimant TEB/Maisto kodekso standartus būtų laikomasi jos standartų, ir kiek įmanoma užtikrins, kad jie būtų priimti tarptautiniu lygiu. Būtina skatinti kitus TEB/Maisto kodekso komisijos narius, kad nustatydami savo standartus jie naudotųsi tarptautiniais standartais. Kalbant apie importą, ES turėtų geriau teikti informaciją apie prekybos partneriams nustatytus reikalavimus. Be to, ES turėtų nukreipti savo derybų galią į klausimus, susijusius su eksportu. ES turėtų stengtis raginti kitus TEB/Maisto kodekso komisijos narius geriau derinti savo teisės aktus su tarptautinėmis rekomendacijomis/standartais ir gairėmis, užtikrinti, kad jie būtų vienodai aiškinami, ir vengti galimo tarptautinės konkurencijos iškraipymo. Atsižvelgiant į tai, kad Bendrija turi išimtinę kompetenciją beveik visose TEB veiklos srityse, pageidautina, kad ilgainiui Bendrija taptų TEB nare – Maisto kodekso komisijos nare ji jau tapo. Tai padės nuosekliau laikytis TEB priimtų standartų, gairių ir kitų nuostatų bei kitų susijusių Europos bendrijos tarptautinių įsipareigojimų. Numatyti rezultatai ES pozicijų rėmimas remiantis patikimais moksliniais įrodymais, kai jie yra būtini. Bendrijos narystė TEB siekiant stiprinti aktyvų Bendrijos vaidmenį. 2.4. Siekiant Bendrijos lygmens eksporto strategijos Aukštas ES gyvūnų sveikatos apsaugos lygis bus svarbus veiksnys Europos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui užtikrinant, kad ūkininkai ir Europos bendrovės išlieka konkurencingi ir jie turi realią galimybę patekti į eksporto rinkas [11]. Turime užtikrinti, kad Europos bendrovės (dažniausiai mažos ir vidutinės įmonės) tose rinkose galėtų konkuruoti sąžiningai. Nepagrįstos sanitarinės kliūtys tampa vis svarbesnės. Jos yra sunkesnės ir techniškai sudėtingesnės, o joms nustatyti, išnagrinėti ir pašalinti reikia daugiau laiko. Gyvūninės kilmės maisto produktų ir gyvūninių produktų importo sąlygos didele dalimi yra suderintos, bet taip nėra eksporto sąlygų atveju. Komisija turi išskirtinę kompetenciją vesti derybas dėl dvišalių sanitarijos ir fotosanitarijos srities susitarimų su trečiosiomis šalimis. Su kai kuriomis trečiosiomis šalimis sudarytuose dvišaliuose veterinarijos susitarimuose atskirai apibrėžti bendrieji ES eksporto reikalavimai [12]. Vykstančios derybos, visų pirma derybos dėl laisvosios prekybos susitarimų su Korėja, Indija ir ASEAN [13], apima skyrius dėl sanitarijos ir fotosanitarijos priemonių. Komisija pradėjo diskusiją su valstybėmis narėmis apie tai, kokių būtų pasekmių įgyvendinus dabartinę ir būsimą politiką dėl sanitarijos ir fotosanitarijos srities derybų su trečiosiomis šalimis eksporto klausimais. Siekiama užtikrinti, kad būtų laikomasi su bendrąja prekybos politika susijusių Sutarties įsipareigojimų, ir pateikti vieningą Bendrijos poziciją per derybas su trečiosiomis šalimis. Naujoji ES gyvūnų sveikatos strategija padės panaudoti įvairias politikos priemones siekiant sudaryti galimybes patekti į eksporto rinką, atnaujinti partnerystę su suinteresuotosiomis šalimis ir nustatyti prioritetus, kad būtų geriausiai panaudoti turimi ištekliai. Numatyti rezultatai Veiksmingesnė ir skaidresnė įmonėms, įskaitant mažas ir vidutines įmones, skirta tarnyba, kurios veikla orientuota į rezultatus ir konkrečias sanitarines problemas, su kuriomis susiduria ES įmonės trečiųjų šalių rinkose. Geresnis prioritetinių veiksmų nustatymas šalinant sanitarines kliūtis, kad būtų tikslingai panaudojami žmogiškieji ištekliai ir pasiektas didžiausias ekonominis poveikis. Didesnio vaidmens per derybas dėl ES eksporto sąlygų ir sprendžiant eksporto problemas siekiama įsteigiant vietos lygmeniu ES darbo grupes dėl ES patekimo į rinkas, kuriose pagal aplinkybes dalyvauja Komisijos delegacijų, valstybių narių ambasadų ir verslo organizacijų atstovai. 3 ramstis | Geresnė su gyvūnais susijusio pavojaus prevencija, priežiūra ir pasirengimas krizėms | Problemų nustatymas prieš joms atsirandant ir pasiruošimas suvaldyti ligų protrūkius ir krizes 3.1. Biologinio saugumo ūkyje priemonių rėmimas Biologinio saugumo priemonėmis vadinamos tokios priemonės, kurios taikomos siekiant užkirsti kelią ligoms tose gyvūnų populiacijose, bandose ar grupėse, kuriose šių ligų šiuo metu nėra, arba apriboti ligos plitimą bandoje. Taikant veiksmingas biologinio saugumo priemones turi būti sprendžiami naujų į ūkį atgabentų gyvūnų izoliavimo, sergančių gyvūnų izoliavimo, asmenų, gyvūnų ir įrangos judėjimo reguliavimo, tinkamo pašarų naudojimo bei patalpų ir įrangos valymo ir dezinfekavimo procedūrų klausimai. Ši atsakomybė tenka gyvūnų savininkams, įskaitant ūkininkus mėgėjus. Tačiau reikia imtis bendrų pastangų siekiant spręsti prevencijos ir biologinio saugumo priemonių klausimą, nes kai kurie užkrečiami patogenai gali lengvai plisti iš vieno ūkio į kitą. Veiksmingos biologinio saugumo priemonės bus svarbus ligų kontrolės ir (arba) prekybos tikslais atliekamo skirstymo į zonas ir zonų dalis [14] tvarkos kriterijus. Ligos neapimtos teritorijos statusas, biologinio saugumo priemonės, gyvūnų gerovės priemonės ir veterinarinė kontrolė irgi bus galimos ūkių reitingavimo bei dalinimosi atsakomybe ir išlaidų paskirstymo sistemos rėmimo priemonės. Numatyti rezultatai Gairės, kuriose atsižvelgiama į rizikos lygį, susijusį su skirtingų tipų auginimo sistemomis ir gyvūnų rūšimis (pvz., intensyvus auginimas, ekstensyvus auginimas, didelio tankumo teritorijos, ūkininkai mėgėjai). Šios gairės bus suderintos su ES gyvūnų sveikatos srities teisės aktų sistema. Lėšų skyrimas su infrastruktūra susijusioms biologinio saugumo ūkyje priemonėms finansuoti ir skatinti jas taikyti per esančius fondus. 3.2. Identifikavimas ir atsekimas ES atsekamumo sistema (identifikavimo sistemos, ženklinimas ir TRACES – Prekybos kontrolės ir ekspertizių sistema) siekiama kokybiškiau, tiksliau, prieinamiau ir laiku teikti duomenis apie gyvus gyvūnus, gyvūninės kilmės produktus ir pašarus. Ji užtikrina gyvūnų transportavimo atsekamumą juos gabenant iš vienos valstybės narės į kitą. Šiuo metu, pvz., atskiri galvijai identifikuojami naudojant identifikatorius, spausdintų dokumentų – gyvūnų pasų – sistemą, ūkių registrus kartu su nacionalinio identifikavimo duomenų bazėmis – šios valstybių narių duomenų bazės nėra tarpusavyje sujungtos. Gyvų gyvūnų transportavimo atsekamumas užtikrinamas naudojant popieriuje spausdinamų sertifikatų sistemą kartu su TRACES. Palaipsniui diegiant elektroninio identifikavimo priemones iškyla klausimas, kaip vidutinės trukmės ir ilgalaikiu laikotarpiu galima suderinti skirtingus gyvų gyvūnų atsekamumo sistemos elementus ir sukurti ES integruotą elektroninę sistemą. Dėl sąnaudų ir ekonominės naudos santykio smulkūs gyvulių augintojai susiduria su specifiniais elektroninio identifikavimo priemonių diegimo sunkumais. Kuriant būsimą sistemą reikia atkreipti ypatingą dėmesį į mažų ir vidutinio dydžio įmonių padėtį remiantis išsamiu poveikio vertinimu. Pradėjus laiku teikti tikslesnius duomenis, turėtų būti pagerinta veterinarinės priežiūros informacija ir surasta geresnių būdų ligų protrūkio problemoms spręsti, o dėl našumo turėtų sumažėti tiek pramonės sektoriaus, tiek vyriausybės išlaidos. Numatyti rezultatai Pasiekiamas tikslas – TRACES tampa vieninteliu portalu, skirtu visiems veterinarijos srities klausimams. Nacionalinių identifikavimo duomenų bazių sąveika. Elektroninių procedūrų įdiegimas (ilgalaikiu laikotarpiu). ◦ Elektroninių identifikavimo priemonių įdiegimo (ypatingą dėmesį skiriant atrajotojams) galimybių tyrimas, atliekamas savanoriškai arba privalomai. ◦ Gyvų gyvūnų judėjimui (prekybai Bendrijos viduje ir importui) skirtas elektroninio sertifikavimo įdiegimas popieriuje spausdinamų sertifikatų sistemai pakeisti. ◦ Platesnio masto integruotos sistemos sukūrimas, ji turėtų bendrą duomenų bazę, apimančią visus dabartinės sistemos elementus, susijusius su sertifikatų išdavimu, gyvūnų identifikavimu, gyvūnų sveikatos ir gerovės statusu. 3.3. Didesnis biologinis saugumas prie sienų ES yra didžiausia maisto produktų importuotoja pasaulyje. Valstybių narių atsakomybė sienų kontrolės srityje – apsaugoti Bendriją nuo galimo pavojaus gyvūnams ir visuomenės sveikatai, atsirandančio dėl tarptautinės prekybos gyvais gyvūnais ir jų produktais. Problema – kaip pagerinti biologinį saugumą prie sienų smarkiai nesutrikdant tarpvalstybinio žmonių ir žemės ūkio produktų judėjimo. Iš esmės dokumentų tikrinimas yra pagrindinis gyvūnų sveikatos tikslais atliekamos deklaruotų importuojamų prekių kontrolės pasienyje saugos bruožas, o ES yra priklausoma nuo šiuose deklaravimo dokumentuose pateikiamos informacijos tikslumo ir jos pateikimo sąžiningumo. Veterinarijos gydytojams reikia glaudžiau dirbti su muitinėmis pasienio kontrolės punktuose ir įvežimo į Bendriją punktuose, kai prekės arba gyvūnai gali būti įvežti neteisėtai. Yra iškilę esminių klausimų dėl rizikos vertinimo, pasitikėjimo tarp nacionalinių vyriausybių ir dėl to, kuriuos uždavinius galima ir kurių negalima įgyvendinti pasienio kontrolės vietose ir kituose įvežimo punktuose (našumas/veiksmingumas). Antra vertus, kai kurioms besivystančioms šalims gali būti sunku laikytis ES standartų ir plėtoti prekybą. ES turėtų remtis pradėtomis iniciatyvomis ir geriau bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis joms teikdama techninę pagalbą, kad jos galėtų atitikti minimalius importui taikomus ES gyvūnų sveikatos reikalavimus ir kovoti su egzotinėmis ligomis jų atsiradimo vietoje. Numatyti rezultatai Peržiūrėti galiojančius teisės aktus ir kurti politiką, skirtą geriau užtikrinti pasienio patikrinimus atsižvelgiant į riziką ir kovoti su neteisėta prekyba. Parengti ES lygmens rizikos vertinimą siekiant spręsti padidintos rizikos siuntų (produktų/šalių) klausimą ir padėti atrinkti konteinerius, kurie turės būti fiziškai tikrinami. Tinkamiausiai koordinuoti importą reguliuojančių agentūrų/tarnybų (muitinių/veterinarijos tarnybų) veiklą Informuoti keliaujančiuosius apie suvaržymus bei jų pareigas ir taikyti proporcingas priemones užtikrinant, kad būtų laikomasi taisyklių. Gerinti rizikos valdymą trečiųjų šalių lygmeniu ir teikti pagalbą trečiosioms šalims (taikant išorinio bendradarbiavimo priemones, rengiant mokymus, keičiantis žiniomis ir pasinaudojant regioninės veiklos srityje sukaupta patirtimi). 3.4. Priežiūra ir pasirengimas krizėms/krizių valdymas [15] Veterinarinė priežiūra Veterinarinė priežiūra leidžia skubiai įspėti apie su gyvūnais susijusius pavojus ir greitai juos aptikti, stebėti ir analizuoti ligų atsiradimo ir plitimo būdus. Sukaupta informacija yra svarbūs moksliniai duomenys, kuriais remdamosi ES institucijos ir vyriausybės priima sprendimus dėl prevencijos ir kontrolės priemonių bei vertina taikomų metodų veiksmingumą. Dėl priežiūros plačiajai visuomenei, ūkininkams ir naminių gyvūnėlių savininkams suteikiama informacija, kuria jie ir veterinarai chirurgai gali pasinaudoti nuspręsdami, kaip geriausiai galima apsaugoti savo ir savo gyvūnų sveikatą. Būtina ir geriau suprasti ir įvertinti klimato kaitos įtaką gyvūnų sveikatai, kad būtų galima geriau pritaikyti veterinarijos priemones. Gyvūnų laikytojai ir veterinarijos gydytojai irgi turi dalyvauti veiksmingame mokyme, kad galėtų nustatyti ligos požymius ankstyvoje stadijoje. Pasirengimas krizėms Su gyvūnais susijusių krizių atveju reikia imtis greitų ir efektyvių veiksmų pagal bendrą požiūrį. Labai svarbu, kad Komisija galėtų skubos tvarka priimti sprendimus dėl skubių veiksmų, su gyvūnais susijusiai rizikai apriboti ir kontroliuoti ES lygmeniu. Atsižvelgdama į etikos klausimus ir tai, kad vis labiau reikalaujama gerinti gyvūnų gerovę, ES jau laikosi lankstesnio požiūrio į skiepijimą ir patobulino pagrindinių gyvūnų ligų kontrolės politiką. Vienas iš naujos ES gyvūnų sveikatos politikos tikslų bus sumažinti likviduojamų gyvūnų skaičių (4 tikslas). Tačiau dėl įvairių veiksnių [16] yra svarbu, kad sprendimas dėl vakcinavimo būtų priimamas atsižvelgiant į kiekvieną konkretų atvejį. Vyriausybės yra atsakingos už pasirengimą, nenumatytų atvejų planavimą ir pasirengimo krizėms planų gyvendinimą. Dėl šių planų reikėtų iš anksto susitarti su išlaidų paskirstymo sistemą taikančiais partneriais. Siekiant sėkmingai suvaldyti protrūkį labai svarbu žinoti, kur yra gyvūnai bei jų produktai ir kontroliuoti jų judėjimą. Numatyti rezultatai Priežiūra: Geriau nustatyti priežiūros prioritetus pagal su gyvūnais susijusios rizikos skirstymą į kategorijas. Nustatyti atitinkamus rodiklius ir duomenų rinkimo metodus. Skatinti kurti suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimo tinklus, visų pirma per Europos ligų prevencijos ir kontrolės centrą ir Europos maisto saugos tarnybą, geriau rinkti duomenis, atlikti rizikos analizę ir teikti informaciją visuomenei bei rengti geresnį mokymą siekiant anksti nustatyti gyvūnų sveikatos problemas, Teikti finansavimą: ◦ epidemiologinę priežiūrai remti pasinaudojant esamais fondais, ◦ ES diagnostiniams pajėgumams išlaikyti (pvz., remti laboratorijų tinklų veiklą) ir ◦ tinkamam mokymui teikti (pvz., iniciatyva „geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga [17]“). Pakeisti pranešimų apie gyvūnų ligas sistemą, kad būtų galima naudingiau pasinaudoti priežiūros veikla ir platesniu mastu keistis informacija [18]. Pasirengimas krizėms: Iniciatyva, skirta padėti Europos Sąjungai geriau pasirengti didelei gyvūnų sveikatai iškilusiai grėsmei. Šie elementai gali irgi būti naudingi galimiems biologinio terorizmo išpuoliams nustatyti ir į juos reaguoti: ◦ greito reagavimo tinklas, ◦ patirties ir priemonių sklaidos rėmimas, kad krizių atveju gyvūnus būtų galima nužudyti humaniškai, ◦ komunikacijos gebėjimai krizių atveju, ◦ krizių valdymo padaliniai ir Bendrijos veterinarinių nepaprastųjų padėčių grupė, ◦ reikiamų ES antigenų/vakcinų bankų veiklos stiprinimas. Apibrėžti ir palengvinti sparčių metodų taikymą suteikiant ES lygmens leidimus prekiauti veterinariniais preparatais (pvz., vakcinomis), naudojamais gyvūnų ligų, kurių atžvilgiu reikia taikyti Bendrijos neatidėliotinas priemones, prevencijai. 4 ramstis | Mokslas, inovacijos ir moksliniai tyrimai | Skatinti ir koordinuoti rizikos analizę, mokslą, inovacijas ir mokslinius tyrimus taip padedant siekti aukšto visuomenės sveikatos lygio ir ES gyvūnų sveikatos srities įmonių konkurencingumo. 4.1. Mokslas Komisija yra įsipareigojusi siekti mokslinės kompetencijos, nepriklausomumo, atvirumo ir skaidrumo. Palaipsniui buvo įsteigtas Bendrijos ir nacionalinių etaloninių laboratorijų tinklas, sprendžiantis gyvūnų ligų klausimus. Siekiant tinkamai diagnozuoti ligas ir taikyti būtinas kontrolės ir likvidavimo priemones labai svarbu atlikti patikimus ir vienodus tyrimus. Europos maisto saugos tarnyba ir Europos vaistų agentūra irgi telkia ir koordinuoja mokslinius išteklius iš visos ES aukštos kokybės nepriklausomoms mokslinėms rekomendacijoms teikti ir rizikos vertinimams atlikti. Tai suteikia už riziką atsakingiems subjektams (Europos Komisijai, Europos Parlamentui ir valstybėms narėms) tvirtą gyvūnų sveikatos politikos pagrindą. Numatyti rezultatai Gerinti Europos agentūrų ir nacionalinių institucijų bendradarbiavimą. Remiantis vertinimu peržiūrėti ir, jeigu būtina, nustatyti platesnio masto Bendrijos etaloninių laboratorijų veiklą. 4.2. Inovacijos ir moksliniai tyrimai Vykdant šiuolaikiškus mokslinius tyrimus pasaulinėje aplinkoje labai svarbu bendradarbiauti įvairiais lygmenimis, koordinuoti nacionalinę ir Europos lygmens politiką, skatinti grupių bendradarbiavimą tinkluose bei didinti asmenų mobilumą ir idėjų sklaidą. Jeigu Europos lygmeniu bus imtasi ryžtingų veiksmų gyvūnų sveikatos srityje, bus galima panaikinti dabartinį Europoje vykdomos veiklos susiskaidymą. Naujoji 7–oji bendroji programa (2007–2013 m.) bus svarbi priemonė gyvūnų sveikatos ir gerovės moksliniams tyrimams remti kartu su nacionalinio lygmens veikla ir Europos lygmens bendradarbiavimu vykdant mokslinius tyrimus. Jau pradėta keletas iniciatyvų, kuriomis siekiama skatinti gyvūnų ligų ir gyvūnų gerovės mokslinius tyrimus, įskaitant raginimą kurti gyvūnų sveikatos tinklą ERANET [19], informacinę gyvūnų apsaugos ir gerovės platformą, o 2004 m. sukurta Visuotinė gyvūnų sveikatos technologijų platforma. Pramonės įmonių technologijų platforma turėtų sujungti tiek viešąjį, tiek privatų sektorių Europoje, kad būtų įsipareigota skirti lėšų moksliniams tyrimams vykdyti plėtojant viešojo ir privataus sektorių partnerystę. Ji turėtų padėti kurti naujas veiksmingas priemones (visų pirma vakcinas ir diagnostinius tyrimus) Europai ir visam pasauliui labai svarbioms gyvūnų ligoms kontroliuoti. Nuosekli reglamentavimo sistema yra būtina sąlyga veiksmingai gyvūnų sveikatos politikai vykdyti, gyvūnams skirtiems vaistams ir naujos kartos vakcinoms kurti bei naudoti. Be to, Komisija Bendrijos veiksmų plane dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės pasiūlė įsteigti Europos gyvūnų gerovės centrą, kuris koordinuotų ir skatintų mokslinius tyrimus siekiant atnaujinti galiojančius standartus. Numatyti rezultatai Apibrėžti mokslinių tyrimų veiksmų planą, apimantį pramonės įmones ir kitas susijusias suinteresuotąsias šalis. Pagal šį planą bus nustatytos prioritetinės su gyvūnais susijusios rizikos rūšys ir bus nustatyta, kokių yra priežiūros, diagnostikos, vakcinavimo ir gydymo srityje taikomų kontrolės priemonių spragų. Užtikrinti tinkamo dydžio finansavimą mokslinių tyrimų veiksmų planui įgyvendinti plėtojant viešojo ir privataus sektorių partnerystę. Bendrijos lygmeniu sukurti tinkamą struktūrą gamintojus nemotyvuojančių veiksnių poveikiui mažinti ir išlaikyti ES pajėgumą, ypač stiprinant antigenų/vakcinų bankų veiklą. Remti mokslinius tyrimus trečiosiose šalyse bendradarbiaujant tarptautiniu lygiu, visų pirma labai svarbių egzotinių ligų srityje ir menkiau ištirtų zoonozių, kurios turi didelės įtakos šioms šalims, srityje. (...PICT...) [1] Įskaitant gyvūnų gerovės užtikrinimo priemones. [2] Turima omenyje gyvūnų ligos, per maistą plintančios ligos ir biotoksinai. [3] Gyvūnų judėjimas turi būti subalansuotas, kad laisvas gyvūnų judėjimas būtų proporcingas ligų atsiradimo ir plitimo pavojui bei gyvūnų gerovei juos gabenant. [4] Pagal Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Bendrijos veiksmų plano dėl gyvūnų apsaugos ir gerovės 2006–2010 m. KOM(2006) 13. [5] 2006 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba priėmė ambicingą išsamią persvarstytą ES tvaraus vystymosi strategiją – DOC 10917/06. [6] Gyvūnų sveikatos patariamasis komitetas bus sukurtas kaip maisto grandinės ir gyvūnų bei augalų sveikatos patariamosios grupės darbo grupė, 2004 m. rugpjūčio 6 d. Komisijos sprendimo 2004/613/EB 4 straipsnio 2 dalis. [7] T.y. kompetentingos administracijos, visos kompetentingos institucijos ir visi asmenys, kuriuos įgaliojo, užregistravo ar pripažino oficiali gyvūnų sveikatos institucija (kaip apibrėžta TEB kodekse). [8] Pvz., „Natura 2000“, įkurta pagal 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos ir 1979 m. balandžio 2 d. Tarybos direktyvą 79/409/EEB dėl laukinių paukščių apsaugos. [9] Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinis komitetas (MGGSNK). [10] 2005 m. sausio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) 183/2005, nustatančio pašarų higienos reikalavimus, 8 straipsnis. [11] Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui, KOM(2007) 183, 2007 m. balandžio 18 d., „Globalioji Europa: glaudesnė partnerystė siekiant užtikrinti Europos eksportuotojų patekimą į rinkas“. [12] Įskaitant Čilę, Meksiką, JAV, Kanadą, Naująją Zelandiją ir Europos laisvosios prekybos asociacijos šalis. [13] Pietryčių Azijos valstybių asociacija. [14] Skirstymas į zonas ir zonų dalis – tai procedūros, kurias įgyvendina šalys pagal TEB kodeksą siekdamos apibrėžti savo teritorijoje skirtingą gyvūnų sveikatos statusą turinčias subpopuliacijas ligų kontrolės ir (arba) tarptautinės prekybos tikslais. Skirstymas į zonų dalis susijęs su subpopuliacija, kai taikomos valdymo sistemos biologinio saugumo srityje, o skirstymas į zonas atliekamas, kai subpopuliacija apibrėžiama geografiniu pagrindu. [15] Įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. [16] Vakcinos prieinamumas ir veiksmingumas, reikalavimai dėl patvirtintų tyrimų, kuriuos atliekant, jeigu įmanoma, būtų atskiriami užsikrėtę gyvūnai nuo paskiepytųjų, TEB tarptautinės gairės ir galimos pasekmės prekybai, ekonominio naudingumo analizė, su vakcinos naudojimu susijusi galima rizika. [17] Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl geresnio mokymosi rūpinantis maisto sauga KOM(2006) 519. [18] Ir tokiu būdu padėti ES valstybėms narėms įvykdyti tarptautinius reikalavimus bei išvengti veiklos dubliavimo atsižvelgiant į būtinybę teikti panašią informaciją per TEB Pasaulio gyvūnų sveikatos informacijos sistemą. [19] ERA–NET programos, vykdomos Europos mokslinių tyrimų erdvėje, tikslas – kurti mokslinių tyrimų tinklus bei gerinti bendradarbiavimą ir koordinavimą vykdant mokslinių tyrimų veiklą (t. y. programas) nacionaliniu ir regionų lygmeniu valstybėse narėse ir asocijuotosiose valstybėse. --------------------------------------------------