Europos Parlamento rezoliucija dėl EIB 2005 m. metinės ataskaitos (2006/2269(INI))



Oficialusis leidinys 287 E , 29/11/2007 p. 0544 - 0548



P6_TA(2007)0053 EIB 2005 m. metinė ataskaita Europos Parlamento rezoliucija dėl EIB 2005 m. metinės ataskaitos (2006/2269(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į EB sutarties 266 ir 267 straipsnius, kuriais įsteigiamas Europos investicijų bankas (EIB), ir prie Sutarties pridėtą protokolą dėl EIB statuto, - atsižvelgdamas į EIB grupės 2005 m. veiklos ataskaitą, EIB grupės 2006-2008 m. veiklos planą, Europos investicijų fondo (EIF) 2005 m. metinę ataskaitą, Audito komiteto 2005 finansinių metų metines ataskaitas ir Valdymo komiteto atsakymus, 2005 m. bendrąją ataskaitą dėl veiklos įvertinimo bei EIB pirmininko 2005 m. birželio 20 d. klausymą atsakingame Parlamento komitete, - atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 12- 13 d. Briuselio Europos Vadovų Tarybos patvirtintą Europos augimo iniciatyvą, - atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 8 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos investicijų banko 2003 m. veiklos ataskaitos [1] ir 2006 m. balandžio 4 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl Europos ekonomikos padėties: parengiamasis pranešimas dėl 2006 m. bendrųjų ekonomikos politikos gairių [2], - atsižvelgdamas į EIB 2004 m. ataskaitą dėl aplinkos apsaugos, - atsižvelgdamas į 2006 m. spalio 2 d EIB publikaciją "Projektų, įgyvendinamų ne Europos Sąjungoje, socialinis vertinimas: Europos investicijų banko požiūris", - atsižvelgdamas į Konvenciją dėl galimybės naudotis informacija, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės į teisingumą aplinkos klausimais (Aarhus konvenciją), pagal kurią Bendrija įsipareigojo užtikrinti "galimybes naudotis informacija, visuomenės dalyvavimą priimant sprendimus ir teisę į teisingumą aplinkos klausimais", - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 112 straipsnio 2 dalį ir 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A6-0011/2007), A. kadangi EIB - tai viešas politinę dimensiją turintis bankas, įsteigtas EB sutartimi kaip pagrindinė finansinė institucija ES tikslams įgyvendinti, B. kadangi Europos ekonomikos augimo potencialas tebėra per mažas: jis siekia apie 2 proc., t. y. yra daug mažesnis negu daugelyje kitų pasaulio regionų, o to nepakanka norint įdarbinti daugiau nei 12 milijonų Europos bedarbių ir siekiant, kad išsiplėtusi Europa vystytųsi, C. kadangi EIB suteiktų paskolų suma 2005 m. buvo 47400 milijonų eurų, iš jų 42300 milijonų eurų skirta valstybėms narėms, 2000 milijonų eurų - prisijungiančioms šalims, 3100 milijonų eurų - asocijuotosioms šalims, ir kadangi apie 9000 milijonų buvo paskirstyta per tarpinius bankus, D. kadangi, be EIB grupės suteiktų paskolų, 34000 milijonų eurų buvo skirta ekonominei ir socialinei sanglaudai, 10700 milijonų eurų - iniciatyvai "Inovacijos 2010", 12300 milijonų eurų - aplinkos apsaugai, 8200 milijonų eurų - transeuropinių tinklų plėtrai, 4200 milijonų eurų - mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) skatinti, 3600 milijonų eurų - Europos išorės bendradarbiavimo ir vystymosi pagalbos politikai remti, 400 milijonų eurų - rizikos kapitalo fondams, o 1700 milijonų eurų - MVĮ garantijoms, E. kadangi Komisijos 2005-2008 m. integruotose ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo gairėse (COM(2005)0141) pabrėžiamas poreikis ugdyti verslumo dvasią bei skatinti įmonių kūrimą ir kadangi vienas iš būdų šiems tikslams pasiekti - pagerinti MVĮ prieigą prie finansavimo, F. kadangi beveik 23 milijonai MVĮ, kurios sudaro pusę ES ekonomikos ir kuriose dirba du trečdaliai Europos darbuotojų, turi atlikti svarbų vaidmenį skatinant ekonominę ir socialinę sanglaudą, G. kadangi siekiant išspręsti problemas, susijusias su aukštomis energijos kainomis, užtikrinti saugų tiekimą ir sustabdyti klimato kaitą reikalinga nauja Europos energetikos strategija, 1. sveikina EIB parengus 2005 m. veiklos ataskaitą, džiaugiasi padidėjusiu EIB veiklos skaidrumu visuomenei ir patobulintomis jo kontrolės sistemomis; ragina EIB tęsti savo darbą vystant Europos ekonomiką; Strategija ir veikla 2. džiaugiasi tuo, kad EIB apsiėmė siekti Lisabonos strategijos tikslų, susijusių su augimu bei užimtumu, ir siekiant įgyvendinti šiuos tikslus EIB atliktais savo veiklos vykdymo pokyčiais; atsižvelgdamas į tai, mano, kad reikia išsiaiškinti, ar EIB užtenka išteklių šiems tikslams įgyvendinti; 3. pažymi, kad 2005 m. persvarstant EIB strategiją buvo pabrėžta, kad pagrindinis EIB tikslas tebėra ekonominė ir socialinė Europos Sąjungos sanglauda; todėl ragina EIB vykdant šios srities veiklą daugiausia dėmesio skirti mažiausiai išsivysčiusiems regionams; 4. ragina EIB iniciatyvos "Inovacijos 2010" kontekste finansuoti tiesiogiai su naujovėmis susijusius projektus; ragina švietimo ir mokymo srityje visapusiškai siekti politinio tikslo, kad Europos Sąjunga taptų žiniomis grįsta visuomene, ir siekiant padidinti Europos žmogiškąjį potencialą ypač didelį dėmesį skirti su naujovėmis susijusiems švietimo projektams ir aukštojo mokslo, ir pagrindinio ugdymo srityje; palaiko EIB pastangas įtraukti mažiau išsivysčiusius regionus į žiniomis grįsta ekonomiką; 5. sveikina EIB įgyvendinus savo tikslą skirti 30-35 proc. Europos Sąjungos viduje skiriamų individualių paskolų projektams, kuriais siekiama apsaugoti arba pagerinti gamtinę arba miesto aplinką; pažymi, kad iš visų Europos Sąjungos viduje skirtų paskolų 60 proc. buvo skirta su miesto aplinka susijusiems projektams (viešajam transportui ir miesto atnaujinimui) ir tik 20 proc. - su energijos naudojimo efektyvumo susijusiems moksliniams tyrimams ir atsinaujinančių energijos rūšių plėtotei, todėl ragina EIB aplinkos apsaugai skirtas lėšas paskirstyti nuosekliau; 6. džiaugiasi EIB ketinimu parengti naują energetikos srities veiksmų planą, į kurį būtų įtraukti nauji Europos Sąjungos tikslai šioje srityje; ragina EIB užsibrėžti platesnio užmojo finansavimo tikslus, susijusius ir su atsinaujinančiomis energijos rūšimis, ir su programomis, kuriomis siekiama didesnio energijos naudojimo efektyvumo, ypač naujosiose valstybėse narėse ir MVĮ sektoriuje, kur yra daugiau galimybių tobulėti; 7. džiaugiasi tuo, kad EIB apsiėmė finansinio katalizatoriaus vaidmenį, ypač paskolų, kuriomis remiamas valstybinio ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimas ir kuriomis privatusis sektorius skatinamas dalyvauti finansuojant transeuropinius tinklus; ragina parengti Europos garantijų priemonę, skirtą specialiai TEN-T (transeuropinių transporto tinklų) projektams, siekiant apsisaugoti nuo rizikos, jei pajamos smuktų pradiniu veiklos etapu nepasiekusios numatyto lygio; pabrėžia, kad svarbu plėsti energetikos tinklus į Europos šalis ir tarp jų, siekiant palengvinti energijos tiekimo ir paskirstymo vidaus rinkos sukūrimą; 8. mano, kad EIB veikla turėtų būti tolygiai paskirstyta geografiniu požiūriu ir atspindėti išsiplėtusios Europos Sąjungos poreikius; atkreipia dėmesį į tai, kad EIB neturi nuolatinės delegacijos Baltijos jūros regione, kuri galėtų apimti Baltijos šalis, Daniją, Suomiją, Švediją ir EEE-EFTA šalis; 9. ragina EIB savo išorinius įgaliojimus vykdyti nuosekliau siekiant, kad lėšų pakaktų visam naujam paskolų teikimo įgaliojimų vykdymo laikotarpiui, ir nuosekliau jas paskirstant tarp skirtingų geografinių regionų; pabrėžia, kad Lotynų Amerikai paskolų skiriama nepakankamai: jos sudaro tik 2,5 proc. visų ne Europos Sąjungoje vykdomiems projektams skiriamų lėšų; palankiai vertina naująją iniciatyvą, pagal kurią EIB paskolos Afrikai derinamos su ES teikiama parama regionų infrastruktūros projektams, ir kitas iniciatyvas, kuriomis remiama Afrikos vystymosi darbotvarkė, kuri turi būti plėtojama remiantis aplinkos, socialinio ir ekonominio tvarumo kriterijumi; reikalauja, kad, siekiant padėti plėtoti ir reformuoti vietos finansų sektorių, EIB su bendrosiomis paskolomis Viduržemio jūros regiono valstybėms partnerėms kartu teiktų ir techninę pagalbą; 10. džiaugiasi tuo, kad EIB Valdytojų taryba 2005 m. MVĮ paramą iškėlė kaip vieną ir penkių svarbiausių savo tikslų; palaiko EIB pastangas sukurti MVĮ poreikius atitinkančias finansines priemones, siekiant tikslo, kad MVĮ skiriamos visuotinės paskolos kasmet sudarytų daugiau nei 50 proc. visų visuotinių paskolų; Veiklos būdai 11. pritaria glaudesniam bendradarbiavimui su Komisija įgyvendinant naujas programas, ypač JASPERS (Jungtinė pagalba projektams Europos regionuose), kuriomis siekiama padidinti išlaidų efektyvumą pasitelkus EIB įgytą patirtį; 12. pabrėžia, kad naujos EIB ir EIF valdomos finansinės priemonės padės padidinti negrąžinamos paramos poveikį; todėl džiaugiasi tuo, kad buvo pradėta įgyvendinti JEREMIE (Jungtiniai Europos ištekliai labai mažoms, mažoms ir vidutinėms įmonėms) iniciatyva, nes ja remiantis galima būtų gauti rezultatų, prilygstančių dešimties Struktūrinio fondo biudžetų panaudojimui, jei EIF operacijų metu subsidijos būtų paverčiamos MVĮ skirtais finansiniais produktais; 13. mano, kad nauji bendradarbiavimo ir finansavimo būdai turi būti nuodugniai įvertinti siekiant panaikinti visas galimas su jais susijusias administracines kliūtis; 14. primena EIB, kad jo paskolos, sudarant tarpininkaujančioms finansinėms institucijoms palankesnes sąlygas, neturi pakeisti paskolų, kurias bet kokiu atveju būtų suteikęs privatusis sektorius; 15. ragina Audito Rūmus įsitikinti, kad EIB paskolų arba garantijų, susijusių su ES biudžeto ištekliais, suteikimo sąlygos nesudarytų galimybių tam tikriems subjektams netiesiogiai gauti paramos, kuri jiems pagrįstai nepriklauso, nes jie galėtų gauti rinkos finansavimą; 16. ragina EIB, atlikus ES politikos poveikio tyrimą, išsamiai ištirti realų EIB investicijų indėlį į regionų plėtrą ir įvesti atitinkamus rodiklius, kaip rekomenduoja jo paties veiklos vertinimo skyrius; 17. rekomenduoja EIB suteikti, ypač MVĮ, dar daugiau galimybių naudotis jo finansinėmis paslaugomis, padidinant kiekvienoje šalyje kaip tarpininkės veikiančių finansinių institucijų, turinčių atitinkamą kompetenciją ir kreditavimo gebėjimus siekiant remti ES prioritetus, skaičių, o tai kartu sudarytų geresnes sąlygas galutiniams gavėjams; 18. rekomenduoja EIB kitoje savo metinėje ataskaitoje skirti ypatingą dėmesį savo ryšiams su bankais, kurie nacionaliniu mastu specializuojasi teikdami paskolas MVĮ, ir primena, kad sėkmingas EIB ir šių bankų bendradarbiavimas MVĮ gali duoti tik naudos; 19. mano, jog turi būti skatinama, kad MVĮ gautų naudos derinant EIB lėšas ir sankcionuotą valstybės paramą; Skaidrumas ir veikimas 20. ragina EIB geriau išaiškinti savo vertinimo kriterijus, kuriuos jis taiko rinkdamasis, kuriuos projektus finansuoti, ir pateikti savo veiklos įvertinimą ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo požiūriu; rekomenduoja EIB skelbti informaciją apie investicijų projektus, kuriuose jis dalyvauja, kad privatūs investuotojai būtų skatinami dalyvauti finansuojant šiuos projektus; 21. rekomenduoja, kad EIB dar tiksliau nustatytų savo bendrųjų paskolų galutinio paskirstymo kriterijus, ir skatina EIB sukurti skaidrią procedūrą, kad būtų galima patikrinti ir įvertinti, kaip paskolas naudoja tarpininkaujantys bankai, ypač todėl, kad būtina patikrinti, ar galutiniai gavėjai iš tikrųjų turi naudos iš EIB suteiktų paskolų; 22. ragina EIB užtikrinti, kad jo veiklos standartai atitiktų tarptautinius standartus bei pažangiausią patirtį ir ragina sukurti skaidrų dalyvavimo mechanizmą siekiant įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir kitas suinteresuotas šalis rengiant veiksmingesnius EIB socialinius standartus; 23. ragina EIB parengti naują aiškiais, privalomais ir įvykdomais minimaliais standartais pagrįstą aplinkos apsaugos programą, kuri suteiktų EIB galimybę išaiškinti savo vertybes ir standartus visiems suinteresuotiems subjektams, įskaitant vietos bendruomenes; 24. sveikina EIB sukūrus kontrolės sistemą, kuria siekiama suteikti daugiau reikšmės veiklos ex-post vertinimui; džiaugiasi tuo, kad buvo paskelbta Veiklos vertinimo skyriaus atliktų vertinimų santrauka; pakartoja savo 2004 m. balandžio 22 d. rezoliucijoje dėl Europos investicijų banko [3] 2002 m. veiklos ataskaitos 14 punkte išreikštą prašymą, kad EIB teiktų informaciją apie nepavykusius projektus, kad būtų galima iš jų mokytis; 25. pažymi EIB ketinimą savanoriškai dalyvauti nustatant tarptautinį mokumo koeficientą (Bazelio II konvencija); ragina EIB pranešti apie taikomą metodiką ir nurodyti, kas sudaro šį koeficientą; ragina ištirti, kaip kontroliuojamas Bazelio II konvencijos taikymas; 26. pritaria EIB sprendimui skirti daugiau dėmesio skaidrumui, nurodytam 2006 m. kovo 28 d. pristatytoje EIB skaidrumo politikoje; 27. ragina EIB ir toliau tobulinti savo ryšių politiką; ragina svarbiausią EIB tinklalapyje pateikiamą informaciją išversti į visas ES kalbas; 28. ragina EIB ir toliau Europos Parlamentui ir plačiajai visuomenei teikti metinę santrauką apie priemones, kurių jis, atsižvelgdamas į ankstesnes Parlamento rezoliucijas, ėmėsi savo veiklai patobulinti; * * * 29. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir Europos investicijų bankui. [1] OL C 320 E, 2005 12 15, p. 66. [2] OL C 293 E, 2006 12 2, p. 163. [3] OJ C 104 E, 2004 4 30, p. 1019. --------------------------------------------------