EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 10 27 COM(2022) 554 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimo



















{SWD(2022) 344 final}



1.Įvadas Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF) rekomenduoja, kad šalys kiekviename sektoriuje, kuriam taikomi kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reikalavimai, atliktų rizikos vertinimus. Jos turėtų nustatyti, įvertinti ir suprasti pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką ir imtis atitinkamų prevencinių priemonių. Pripažįstant, kad nustatant riziką svarbu laikytis viršnacionalinio požiūrio, Ketvirtąja kovos su pinigų plovimu direktyva (ES) 2015/849 su pakeitimais, padarytais Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva (ES) 2018/843 (toliau – Kovos su pinigų plovimu direktyva), Komisija įgaliota atlikti konkrečios pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos, darančios įtaką vidaus rinkai ir susijusios su tarpvalstybine veikla, vertinimą. Pirmąjį viršnacionalinį rizikos vertinimą (angl. SNRA) Komisija paskelbė 2017 m., o antrąjį – 2019 m. 2022 m. Komisijos viršnacionalinį rizikos vertinimą sudaro du dokumentai: ši ataskaita ir išsamus Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriuose abiejuose išsamiai apžvelgiama visų atitinkamų sričių rizika ir pateikiamos būtinos rekomendacijos, kaip mažinti tą riziką. Kovos su pinigų plovimu direktyvos 6 straipsnio 1 dalyje reikalaujama, kad Komisija kas dvejus metus arba, jeigu tikslinga, dažniau atnaujintų savo ataskaitą. Šioje ataskaitoje, kuri dėl COVID-19 pandemijos poveikio teikiama šiek tiek vėliau, iš naujo įvertinti visi sektoriai, kurie buvo įtraukti į ankstesnius vertinimus, o jeigu aplinkybės nepasikeitė, atnaujinta ir patikslinta 2019 m. ataskaitoje pateikta informacija. Tais atvejais, kai nustatyta svarbių pokyčių, susijusių su atitinkamais sektoriais ar produktais, atlikus vertinimą taip pat perskaičiuotas susijusios rizikos lygis (pvz., tai pasakytina apie kriptoturtą ir nuotolinius lošimus – dabar šiems dviem sektoriams priskiriama didesnė rizika). Kaip ir ankstesnėse ataskaitose, šioje trečiojoje ataskaitoje analizuojama šiuo metu kylanti pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika ir siūlomos visapusiškos priemonės, skirtos šiai rizikai pašalinti. Joje taip pat vertinama, kokiu mastu įgyvendintos 2019 m. ataskaitoje pateiktos Komisijos rekomendacijos dėl rizikos mažinimo priemonių, ir nustatoma likusi rizika. Ši ataskaita taip pat grindžiama darbu ir konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais, po kurių buvo priimtas 2020 m. Komisijos veiksmų planas ir 2021 m. buvo pateiktas pasiūlymas dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisės aktų rinkinio. 2021 m. teisės aktų rinkinys yra dalis Komisijos įsipareigojimo apsaugoti Sąjungos piliečius ir finansų sistemą nuo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo. Juo siekiama padėti lengviau nustatyti įtartinus sandorius ir veiklą ir pašalinti spragas, kuriomis nusikaltėliai naudojasi neteisėtai gautoms pajamoms plauti arba teroristinei veiklai finansuoti per finansų sistemą. Jis laikomas siūlomų rizikos mažinimo priemonių pagrindu ir būdu spręsti tas nustatytas struktūrinio pobūdžio problemas, kurių negalima pašalinti vien tik atlikus ankstesnes ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srities taisyklių peržiūras. Šioje ataskaitoje taip pat nustatomos prioritetinės rizikos rūšys ir, kai įmanoma ir tinkama, daug dėmesio skiriama geografiniams veiksniams, atsižvelgiant į Europos Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 13/2021 pateiktas rekomendacijas. Rengdama šią ataskaitą Komisija surengė plataus masto konsultacijas, kuriose dalyvavo daug įvairių atitinkamų suinteresuotųjų subjektų ir kurių metu ji, palaikydama dvišalį ir sektorių dialogą su atstovaujančiomis organizacijomis ES lygmeniu, nacionaliniais paskirtais ekspertais ir akademine bendruomene, aptarė įvairius sektorius. Buvo tinkamai atsižvelgta į valstybių narių parengtus nacionalinius rizikos vertinimus (NRV) ir naujausius specializuotus kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu srities leidinius. Komisija ES FŽP platformoje taip pat konsultavosi su kitomis ES agentūromis ir nacionalinėmis valdžios institucijomis, pavyzdžiui, Europolu, Europos bankininkystės institucija (EBI) ir finansinės žvalgybos padaliniais. Šios konsultacijos vyko 2020–2022 m. 1.1.COVID-19 pandemijos poveikis Dėl COVID-19 krizės kilo precedento neturinčių pasaulinių sunkumų ir ekonomikos sutrikimų. Nuo 2020 m. kovo mėn., kai Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) COVID-19 protrūkį paskelbė tarptautine pandemija, viso pasaulio šalių vyriausybės, reaguodamos į šią pandemiją, ėmėsi įvairių priemonių. Tai, be kita ko, skatinamieji fondai, socialinė parama ir mokesčių lengvatų iniciatyvos, taip pat įvairių formų izoliavimas ir judėjimo suvaržymai, pavyzdžiui, komendanto valanda, mokyklų, mažmeninės prekybos vietų, apgyvendinimo ir maitinimo įstaigų bei sienų uždarymas ir kelionių ribojimai. Precedento neturintys asmenų elgesio pokyčiai, vyraujantis netikrumas ir baimė, taip pat valdžios institucijų nustatyti apribojimai paskatino nusikalstamos veiklos pokyčius. Nusikaltėliai taip pat naudojasi viešosios paramos programomis. Susiklosčius naujoms aplinkybėms, daugelyje ekonomikos sektorių ir verslo veiklos sričių padidėjo pinigų plovimo rizika. Ji apima tokius atvejus: ·lėšų, suteiktų kaip finansinė pagalba siekiant apsaugoti nacionalinę ekonomiką nuo pandemijos poveikio, arba kitų viešųjų lėšų, skirtų per pandemiją, pasisavinimas ir sukčiavimas šioje srityje; ·finansinių sunkumų patiriančių įmonių perėmimas, kurį įvykdo piktavališkų kėslų turintys subjektai ir nusikalstamos organizacijos; ·didesnės nusikalstamų grupuočių galimybės gauti pajamų parduodant neteisėtas medicinos priemones ir neteisėtus vaistus bei vakcinas, be kita ko, šalių vyriausybėms; ·kibernetiniai nusikaltimai, daromi pasinaudojant didėjančia pirkimo internetu apimtimi, be kita ko, naudojantis suklastotomis tapatybėmis ir ·valstybės tarnautojų korupcija tais atvejais, kai imamasi skubių priemonių, pvz., užsakant konkrečias medicinos priemones, ir susijęs viešųjų pirkimų taisyklių supaprastinimas. Kovos su pinigų plovimu sistemai priskiriamos valdžios institucijos, pvz., priežiūros institucijos, finansinės žvalgybos padaliniai ir teisėsaugos institucijos, turėjo prisitaikyti prie naujų veiklos vykdymo būdų, apribodamos judumą ir tiesioginį bendravimą, todėl buvo, be kita ko, apriboti ar sustabdyti patikrinimai vietoje, pokalbiai ir teisėsaugos misijos kitose šalyse siekiant įvertinti tarpvalstybines operacijas. Dėl to kai kuriose srityse galėjo sumažėti pajėgumai veiksmingai atlikti atitinkamas funkcijas. Buvo pradėtos taikyti naujos tyrimo priemonės ir praktika, pvz., pokalbiai ir tyrimai buvo atliekami internetu, o dėl to sumažėjo vyriausybės priemonių poveikis kompetentingų institucijų priežiūros ir tyrimo pajėgumams. Praėjus daugiau kaip dvejiems metams nuo pandemijos paskelbimo, šie reiškiniai vis dar neišnyko, nors šiuo metu dėl didesnio informuotumo apie šias nusikalstamas grėsmes jų poveikis yra mažesnis, o piliečiai iš esmės grįžta prie įpročių, kurių laikėsi prieš pandemijos protrūkį. Nepaisant to, nusikaltėliai pritaikys savo naudojamus modi operandi. Kol kas ES veikiančios nusikalstamos struktūros vis dar gali naudotis pandemijos sukeltais pokyčiais ir stiprinti savo pajėgumus.

1.2.Rusijos agresijos karas prieš Ukrainą Nuo 2014 m. kovo mėn. ES, iš pat pradžių reaguodama į neteisėtą Krymo ir Sevastopolio aneksiją ir sąmoningą Ukrainos destabilizavimą, Rusijai laipsniškai nustatė ribojamąsias priemones (sankcijas). 2022 m. vasario 23 d. ES, reaguodama į vyriausybės nekontroliuojamų Ukrainos Donecko ir Luhansko sričių teritorijų pripažinimą ir nurodymą tose teritorijose dislokuoti Rusijos ginkluotąsias pajėgas, išplėtė šias sankcijas. Nuo 2022 m. vasario 24 d., reaguodama į karinę Rusijos agresiją prieš Ukrainą, ES dar labiau išplėtė šias sankcijas. Ji į sankcijų sąrašą įtraukė daug asmenų ir subjektų ir priėmė precedento neturinčias priemones, kuriomis siekiama gerokai susilpninti Rusijos ekonominę bazę, atskirti ją nuo ypatingos svarbos technologijų ir rinkų ir gerokai apriboti jos galimybes kariauti. Be to, reaguojant į Baltarusijos įsitraukimą į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, greta jau taikomų sankcijų išplėstas ES Baltarusijai taikomų sankcijų režimas. Šį sankcijų režimą sudaro įvairios finansinės, ekonominės ir prekybos priemonės. Siekdama užtikrinti veiksmingą ES turto įšaldymo priemonių, taikomų su Rusijos agresija siejamiems asmenims ir subjektams, įgyvendinimą, Komisija sudarė Turto įšaldymo ir areštavimo darbo grupę. Šios darbo grupės tikslas – koordinuoti veiksmus, kurių imasi Sąjungos įstaigos ir nacionalinės valdžios institucijos, ir spręsti bet kokias problemas, susijusias su ES sankcijų įgyvendinimu. Ši darbo grupė jau pasiekė svarbių rezultatų: valstybės narės įšaldė beveik 10 mlrd. EUR vertės turtą, o įskaitant Rusijos centrinio banko lėšas įšaldyto turto vertė siekia 32 mlrd. EUR. Rusijos ekonomikoje jau jaučiamas bendras šių sankcijų poveikis. Darbo grupė taip pat siekia sudaryti palankesnes sąlygas teisėsaugos institucijoms keistis informacija apie tyrimus ir konfiskavimo priemones, kurių imamasi dėl galimų nusikaltimų, susijusių su asmenimis, kuriems taikomos sankcijos (įskaitant tokių sankcijų vengimą). Šiuo metu ši darbo grupė taip pat nagrinėja galimybes panaudoti konfiskuotą turtą Ukrainos žmonių labui. 2022 m. kovo 28 d. Komisijos rekomendacijoje dėl investuotojų pilietybės ir leidimo gyventi schemų, taip pat dėl neatidėliotinų veiksmų, susijusių su Rusijos invazija į Ukrainą, valstybės narės primygtinai raginamos iš naujo įvertinti Rusijos ir Baltarusijos piliečiams pagal tokias programas suteiktą pilietybę natūralizacijos tvarka ir leidimus gyventi, siekiant įsitikinti, kad tie piliečiai nėra įtraukti į ES sankcijų, susijusių su karu Ukrainoje, sąrašą. Komisija taip pat rekomendavo stabdyti leidimų gyventi pagal leidimų investuotojams gyventi šalyje programas išdavimą visiems Rusijos ir Baltarusijos piliečiams. Remiantis tyrimu, neseniai atliktu naudojantis policijos bendradarbiavimo, nusikalstamumo prevencijos, kovos su juo ir krizių valdymo finansinės paramos priemonės lėšomis finansuojama priemone DATACROS, Europoje veikia beveik 31 000 įmonių, kurių tikrieji savininkai yra iš Rusijos. Dauguma šių įmonių veikia nekilnojamojo turto, statybos, viešbučių, finansų ir energetikos sektoriuose. Iš šių įmonių 1 400 įmonių nuosavybės teisės (iki 5 proc.) priklauso 33 asmenims, kuriems taikomos neseniai nustatytos sankcijos, t. y. vadinamiesiems oligarchams. Kai kurie oligarchai informaciją apie tai, kad jie nuosavybės teise valdo šias įmones arba jas kontroliuoja, gali nuslėpti pasitelkdami ES nepriklausančiose šalyse registruotas tarpines įmones arba vietos nominalius akcininkus. Iš tikrųjų, prieš skiriant sankcijas kelioms iš šių įmonių jau buvo būdingi didelės rizikos rodikliai: jos buvo įtrauktos į duomenų bazę „Offshore Leaks“, pasižymėjo nepagrįstai sudėtinga įmonių struktūra, naudojosi neskaidriomis juridinėmis struktūromis arba palaikė ryšius su didelės rizikos jurisdikcijomis. Tai reiškia, kad prieš pastarojo meto įvykius kompetentingoms ir priežiūros institucijoms dėl šių įmonių galėjo (ir turėjo) kilti įtarimų. Atsižvelgiant į tai, ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos tikslas apsaugoti ES finansų sistemos vientisumą padeda apsaugoti laisvę, teisingumą ir saugumą visoje Europoje. Norint tinkamai įgyvendinti ES su turto įšaldymu susijusias ribojamąsias priemones, taip pat reikia užtikrinti veiksmingą tikrosios nuosavybės taisyklių vykdymą (t. y. verslo duomenų registrų ir įmonių veiklos skaidrumą), toliau plėtoti įvairių registrų (tikrųjų savininkų registrų, įmonių ir (arba) verslo duomenų registrų, žemės registrų) tarpusavio sąsajas, užtikrinti sklandesnį tarpžinybinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija, taip pat tinkamą nuo mokesčių administratorių nuslėpto turto nustatymą ir priežiūrą. Priedangos įmones galima įsteigti gana lengvai, todėl jomis ir toliau naudojamasi šimtams milijonų eurų pervesti atliekant neskaidrius sandorius. Naudodamiesi priedangos įmonėmis, nusikaltėliai gali nuslėpti lėšų kilmę ir paskirtį, taip pat tikrąjį sandorio naudos gavėją. Tokios lėšos gali būti naudojamos vien asmeninei naudai, taip pat siekiant destabilizuoti ištisas šalis. Taigi, atskleidžiant informaciją apie nešvarių pinigų srautus padedama ne tik apsaugoti demokratiją ir užtikrinti ES piliečių saugumą, bet ir kovoti su autokratinių jėgų įtaka. Turto įšaldymo ir areštavimo darbo grupėje vykusiose diskusijose pabrėžiama, jog sudėtinga nustatyti turtą, kurį kaip tikrieji savininkai kontroliuoja oligarchai, kurie dažnai slepiasi už sudėtingų skirtingose jurisdikcijose esančių teisinių struktūrų. Tai vienas iš pagrindinių sunkumų, su kuriais susiduriama taikant sankcijas ir atliekant teisėsaugos tyrimus. Todėl labai svarbu užtikrinti sparčią pažangą vedant derybas dėl kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinio, kad kompetentingos institucijos galėtų gauti informaciją apie tikruosius savininkus. Be to, atsižvelgiant į registrų svarbą užtikrinant veiksmingą tikslinių finansinių sankcijų įgyvendinimą, svarbu, kad valstybės narės kuo anksčiau priimtų jame siūlomas priemones, kad tikrųjų savininkų registrai būtų pakankamai užpildyti. 2.Viršnacionalinio rizikos vertinimo rezultatai Šioje trečiojoje viršnacionalinio rizikos vertinimo ataskaitoje Komisija nagrinėja pinigų plovimo ir teroristų finansavimo riziką, kuri ES vidaus rinkoje gali kilti dėl 43 produktų ir paslaugų, suskirstytų į aštuonias kategorijas. Tai Kovos su pinigų plovimu direktyvoje nustatyti produktai ir paslaugos, taip pat keletas kitų produktų ir paslaugų, kurie, atsižvelgiant į numanomą jiems būdingą riziką, buvo svarbūs atliekant rizikos vertinimą. Šie 43 produktai ir veiklos rūšys jau buvo įvertinti atliekant antrąjį (2019 m.) viršnacionalinį rizikos vertinimą, kuris buvo atnaujinta ir patobulinta pirmosios Komisijos ataskaitos (2017 m.) versija. Jie suskirstyti į šias grupes: (1)su grynaisiais pinigais susiję produktai ir paslaugos (grynųjų pinigų kurjeriai, veikla, kurią vykdant naudojama daug grynųjų pinigų, didelės vertės banknotai, mokėjimai grynaisiais pinigais ir privatūs bankomatai); (2)finansų sektorius (indėliai sąskaitose, mažmeninių ir institucinių investicijų sektorius, korporacinė bankininkystė, privačioji bankininkystė, sutelktinis finansavimas, valiutos keitimas, elektroniniai pinigai, lėšų pervedimai, neteisėti lėšų pervedimai, mokėjimo paslaugos, virtualiosios valiutos ir kitas virtualusis turtas, verslo paskolos, vartojimo kreditai ir mažos vertės paskolos, hipotekiniai kreditai ir didelės vertės turtu užtikrinti kreditai, draudimas (gyvybės ir ne gyvybės) ir pasaugos paslaugos); (3)nefinansiniai produktai ir paslaugos (juridinės struktūros, didelės vertės prekės, didelės vertės turtas, tauriųjų metalų ir brangakmenių kurjeriai, nekilnojamasis turtas, apskaitininkų teikiamos paslaugos ir teisinės paslaugos); (4)lošimų sektorius; (5)ne pelno organizacijos; (6)profesionalus sportas (profesionalus futbolas); (7)laisvosios zonos; (8)pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo investuotojams gyventi šalyje programos.

Šie produktai ir veiklos rūšys buvo peržiūrėti atsižvelgiant į persvarstytą Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinę sistemą ir atitinkamais atvejais COVID-19 pandemijos poveikį bei Rusijai ir Baltarusijai taikomas sankcijas. Tais atvejais, kai aplinkybės nepasikeitė, 2019 m. ataskaitoje išnagrinėtų produktų ir paslaugų aprašymai ir vertinimai iš esmės nebuvo pakeisti. Taigi šiame vertinime atnaujinama 2019 m. ataskaitoje pateikta informacija, patikslinant ir racionalizuojant kelių sričių (pavyzdžiui, virtualiųjų valiutų ir turto, finansų sektoriaus ir nefinansinių produktų analizės) vertinimą ir atnaujinami duomenys ir informacijos šaltiniai. 2.1.Pagrindinė rizika, kylanti į viršnacionalinį rizikos vertinimą įtrauktiems sektoriams 2.1.1.Grynieji pinigai ir piniginio pobūdžio turtas Nors mažmeninių sandorių grynaisiais pinigais sumažėjo, eurų banknotų paklausa, atrodo, padidėjo. Tai vadinamoji banknotų paradokso tendencija, iš kurios matyti, kad net ir pasibaigus COVID-19 pandemijai grynieji pinigai tebėra viena iš populiarių vertės saugojimo priemonių. Nepaisant kintančio nusikalstamumo pobūdžio, kriminalinė ekonomika ir toliau daugiausia grindžiama grynaisiais pinigais, todėl ES dėl gryniesiems pinigams ir piniginio pobūdžio turtui būdingo anonimiškumo ir gana lengvo judėjimo kyla didelė pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizika. Nusikaltėliai siekia perkelti pajamas grynaisiais pinigais į tas vietas, kuriose jas galima lengviau panaudoti arba įlieti į finansų sistemą, paprastai ten, kur daugiausia naudojami grynieji pinigai arba kur finansų sistema silpnai prižiūrima. Grynieji pinigai gali būti toliau konvertuojami į tokį anoniminį turtą kaip išankstinio mokėjimo kortelės, kurių kontrolė pasienyje šiuo metu nevykdoma. Apie tokius atvejus pranešama labai retai, galbūt dėl to, kad sudėtinga nustatyti operacijas grynaisiais pinigais. Atsiradus privatiems bankomatams, nusikalstamos organizacijos turi daugiau galimybių nepastebimai perkelti savo pajamas į finansų sistemą. Galiojančia ES teisine sistema labai apribotos galimybės į finansų sistemą įlieti dideles neteisėtai gautų grynųjų pinigų sumas. Grynųjų pinigų kontrolės reglamentu, kuris pradėtas taikyti 2021 m. birželio mėn., išplėsta grynųjų pinigų kontrolės prie ES sienų aprėptis ir sustiprinti valdžios institucijų įgaliojimai. Šiuo metu 19 valstybių narių yra nustačiusios arba dabar nustato mokėjimų grynaisiais pinigais apribojimus, tačiau dėl skirtingų sistemų iškraipoma konkurencija ir verslas gali būti perkeliamas į tas valstybes nares, kuriose taikomi ne tokie griežti reikalavimai. Komisijos visapusiškos Sąjungos kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu politikos veiksmų plane nurodyta, kad didelių mokėjimų grynaisiais pinigais viršutinių ribų nustatymas gali būti viena iš pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos mažinimo priemonių. Šiuo tikslu į Komisijos pasiūlymą dėl Reglamento dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos įtrauktas didelių mokėjimų grynaisiais pinigais apribojimas. 2.1.2.Finansų sektorius Kaip ir ankstesnėse ataskaitose, šiame viršnacionaliniame rizikos vertinime šiai kategorijai priskiriami tam tikri produktai ir sektoriai (iš viso 17), susiję su finansinių paslaugų teikimu komerciniams ir mažmeniniams klientams. Šis skyrius apima daug įvairių sektorių, įskaitant bankų sektorių, investicijas, draudimą, sutelktinį finansavimą, e. pinigus, lėšų pervedimą (teisėtą ar kitokio pobūdžio), kriptoturtą ir mokėjimo paslaugas. Į dauguma nustatytų grėsmių ir silpnųjų vietų dėmesys jau buvo atkreiptas ankstesniuose viršnacionaliniuose rizikos vertinimuose ir jos tebėra aktualios. Finansų sektoriuje aiškių ir suderintų taisyklių trūkumas, nenuosekli kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūra visoje vidaus rinkoje ir nepakankamas finansinės žvalgybos padalinių veiklos koordinavimas ir keitimasis informacija toliau daro neigiamą poveikį ES gebėjimui tinkamai mažinti pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką. Be to, atrodo, kad valstybių narių kompetentingoms kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijoms dažnai sudėtinga vykdyti šio sektoriaus priežiūrą laikantis rizika grindžiamo požiūrio. Atsižvelgiant į 2021 m. kovo mėn. Europos bankininkystės institucijos nuomonę, šiame viršnacionaliniame rizikos vertinime laikomasi nuomonės, kad kredito ir mokėjimo įstaigos, valiutos keityklos, elektroninių pinigų įstaigos ir kreditų teikėjai (išskyrus kredito įstaigas) yra labiausiai neapsaugoti nuo rizikos, kylančios dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemų ir kontrolės priemonių trūkumų. Norint mažinti su kriptoturtu susijusią riziką, reikia ne tik užtikrinti aukšto lygio vartotojų ir investuotojų apsaugą bei rinkos vientisumą, bet ir imtis kovos su manipuliavimu rinka priemonių bei vykdyti su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu susijusios veiklos prevenciją. Taip pat turi būti sprendžiami su rizika finansiniam stabilumui ir pinigų politikai, kuri gali kilti finansų rinkose plačiu mastu naudojant kriptoturtą ir paskirstytojo registro technologijomis (PRT) grindžiamus sprendimus, susiję klausimai. Investiciniai fondai dėl savo ypatumų ir pobūdžio yra neapsaugoti nuo pajamų, gautų iš sukčiavimo, mokestinių nusikaltimų, korupcijos ir kyšininkavimo, plovimo. Tokia rizika dar labiau didėja dėl tokių veiksnių kaip labai rizikingi šio sektoriaus klientai, taip pat didelė sandorių apimtis, jų sudėtingumas ir tarpvalstybinis pobūdis. Sektoriuje, kuriame valdoma didelė vertė, tikrosios nuosavybės skaidrumas vis dar nėra optimalus. 2.1.3.Ne finansų sektorius ir produktai Šiame viršnacionalinio rizikos vertinimo skyriuje, nukrypstant nuo ankstesnių ataskaitų, teisinės struktūros vertinamos pagal naują metodą. Dabar jame daugiausia dėmesio skiriama ne konkretiems juridinių asmenų ir juridinių struktūrų veikimo momentams (sukūrimui, verslo veiklai ir nutraukimui), o pagrindinėms silpnosioms vietoms, susijusioms su tikrosios nuosavybės nuslėpimu (patikos fondams, paskirtiesiems asmenims ir įmonėms). Jame taip pat nagrinėjama didelės vertės prekių rinka, investicijos į nekilnojamąjį turtą ir apskaitininkų, auditorių, konsultantų ir mokesčių konsultantų teikiamos paslaugos, taip pat notarų ir kitų nepriklausomų teisės specialistų teikiamos teisinės paslaugos. 2.1.3.1. Ne finansų sektorius ir produktai. Juridiniai asmenys ir struktūros Nusikaltėliai, siekdami sutrikdyti finansinio audito sekas, gali sukurti sudėtingas struktūras, apimančias įmones ir juridinius asmenis, dažnai pasitelkdami priedangos įmones. Naudojantis tokiomis teisinėmis struktūromis, neteisėtai gautų pajamų judėjimas pridengiamas teisėtais verslo sandoriais. Pasitelkiant patikos fondus ir panašias struktūras užtikrinamas mažesnis veiklos skaidrumas ir nuo teisėsaugos institucijų ir turto susigrąžinimo tarnybų nuslepiamas turto faktas. Dėl nepakankamo skirtingose jurisdikcijose veikiančių institucijų bendradarbiavimo ir keitimosi informacija atsiranda trūkumų, kuriais gali lengvai pasinaudoti nusikaltėliai, ieškantys tokių jurisdikcijų, kuriose taikomos mažiau veiksmingos kovos su pinigų plovimu kontrolės priemonės. Be tokių struktūrų, nominalių direktorių ir akcininkų teikiamomis paslaugomis gali būti naudojamasi siekiant nuslėpti tikrąją nuosavybę. Pavyzdžiui, nusikaltėliai ir asmenys, kuriems verslo struktūrose uždrausta eiti tam tikras pareigas, ieško galimybių pasinaudoti oficialių paskirtųjų asmenų paslaugomis, kad nuslėptų savo tapatybę, apeitų draudimus ir nebūtų įtraukti į įmonės dokumentus ir registrus. 2.1.3.2. Ne finansų sektorius ir produktai. Didelės vertės prekės Didelės vertės prekės, įskaitant meno kūrinius, antikvarinius daiktus, tauriuosius metalus ir brangakmenius, suteikia galimybę perduoti vertę. Nusikaltėliams tai reiškia, kad neteisėtai gautos pajamos gali būti paverstos didelės vertės turtu, kurį galima gana lengvai perkelti į kitas valstybes ir saugoti, išvengiant kruopščių patikrų. Tokio turto kaip meno kūriniai ir antikvariniai daiktai vertė dažnai yra subjektyvi ir ją sunku patikrinti arba palyginti, todėl nebrangūs meno kūriniai gali būti parduodami bendrininkams labai išpūstomis kainomis, pateikiant sąskaitą faktūrą, kuria įteisinamas lėšų pervedimas.

Dažnai pranešama apie prekybos antikvariniais daiktais ir neteisėtos prekybos narkotikais, laukiniais augalais ir gyvūnais bei ginklais, pinigų plovimo ir mokestinių nusikaltimų, taip pat karo mašinų ir teroristinių organizacijų finansavimo tarpusavio sąsajas, todėl neteisėta prekyba antikvariniais daiktais prilyginama sunkiam tarptautiniam organizuotam nusikalstamumui. Kaip paskelbta 2021–2025 m. ES kovos su organizuotu nusikalstamumu strategijoje, Komisija 2022 m. pabaigoje priims kovos su neteisėta prekyba kultūros vertybėmis veiksmų planą. Jame bus išdėstyta visapusiška politikos strategija, kaip sustabdyti šios rūšies nusikalstamumą ir apsaugoti kultūros vertybes nuo nusikalstamos veiklos daromos žalos. 2.1.3.3. Ne finansų sektorius ir produktai. Paslaugų teikėjai Paslaugas teikiančioms įmonėms ir toliau kyla rizika, kad organizuotos nusikalstamos grupės, norėdamos išplauti neteisėtai gautas pajamas, įsiskverbs į jų struktūras arba perims nuosavybę. Nusikaltimų vykdytojai gali pasinaudoti jų teikiamomis konsultavimo paslaugomis ir specializuotomis žiniomis apie struktūrų kūrimą ir valdymą, taip pat gebėjimu teikti su verslo veikla susijusius dokumentus ir garantijas. Dėl tam tikroms profesijoms rodomos pagarbos, taip pat jomis besiverčiančių asmenų galimybės naudotis klientų sąskaitomis, tokios profesijos tampa patrauklios pinigų plovėjams. Specialistai į nusikalstamą veiklą gali įsitraukti nesąmoningai, tačiau taip pat gali bendrininkauti su nusikaltėliais arba tyčia aplaidžiai vykdyti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu įsipareigojimus. Rizika atsiranda dėl tokių specialistų dalyvavimo sprendžiant sudėtingas teisines problemas ir valdant bendroves bei juridines struktūras, įskaitant priedangos įmones ir lengvatinio apmokestinimo bendroves. Veiksmingai prevencijai ir galimybei nustatyti piktnaudžiavimo atvejus įtakos turi kai kurių sektorių rizika grindžiamos priežiūros taikymo skirtumai valstybėse narėse, ypač kai tokią priežiūrą vykdo savireguliavimo organai. Dauguma nustatytosios su finansais nesusijusios veiklos ir profesijų (NFNVP) atstovų valstybėse narėse pateikia nedaug pranešimų apie įtartinus sandorius arba veiklą, ir iš to matyti, kad įtarimai nėra veiksmingai nustatomi ir apie juos veiksmingai nepranešama. Nekilnojamojo turto sektoriuje taip pat kyla didelė pinigų plovimo rizika ir jis ypač neapsaugotas nuo mokestinių nusikaltimų. Komisijai atlikus tyrimą apskaičiuota, kad ES gyventojai turi 1,4 trln. EUR vertės lengvatinio apmokestinimo nekilnojamojo turto. Nustatant tikruosius savininkus sunkumų kyla dėl sudėtingų finansavimo metodų, tarpininkavimo ir pasitelkiamų verslo juridinių subjektų. Finansinių veiksmų darbo grupės ir Egmonto grupės atliktuose tyrimuose pateikiama sudėtingų schemų, taikomų siekiant nuslėpti lėšų šaltinį, pavyzdžių. Kaip matyti iš nacionalinių rizikos vertinimų, paslaugų teikėjams naudingiausios priemonės yra informuotumo didinimo veikla, mokymas ir griežtesnė priežiūra. 2.1.4.Bendri finansų sektoriaus ir ne finansų sektoriaus (juridinių asmenų ir struktūrų) ypatumai Su tikrąja nuosavybe susiję trūkumai ir toliau kelia didelę grėsmę finansų sistemai. Anonimiškumas tebėra viena iš labai svarbių tarptautinės finansų sistemos silpnųjų vietų, nes bankai, reguliavimo institucijos ir teisėsaugos institucijos negali greitai nustatyti tikrųjų įmonių savininkų. Panaši rizika kyla kolektyvinio investavimo subjektams, nes galutinių investuotojų tapatybė paprastai nėra aiški, o dėl naudojamų bendrų sąskaitų tarpininkams tampa dar sudėtingiau keistis informacija. Ne finansų sektoriuje juridinius asmenis ir struktūras nusikaltėliai vertina dėl jų suteikiamų galimybių užtikrinti didesnį anonimiškumą ir nuslėpti tikrųjų savininkų tapatybę, taip pat vykdyti neteisėtą veiklą, pavyzdžiui, palengvinant neteisėtų prekių logistiką ar vežimą. Taigi tikrosios nuosavybės skaidrumas yra labai svarbus abiejų sričių aspektas. Mažinant su anonimiškumu susijusią riziką, svarbiausia yra įgyvendinti tas pastaraisiais metais pasauliniu lygmeniu, visų pirma ES, kuri yra šios srities lyderė, priimtas iniciatyvas, kuriomis siekiama didinti įmonių skaidrumą ir neleisti nusikaltėliams jomis piktnaudžiauti. Tikrųjų savininkų registrų sukūrimas ir įmonių skaidrumo didinimas yra tik keli nuolatinių pastangų kovojant su priedangos įmonių naudojimu pavyzdžiai. Be žinojimo, kas iš tikrųjų kontroliuoja įmonę, išsiaiškinant tai, kaip įmonės kontroliuojamos, suteikiama tyrimams reikalingos nukreipiančios informacijos ir tikslingai atliekamas rizikos vertinimas, skatinant anksti nustatyti riziką ir sudarant sąlygas suprasti slaptus modelius, kurie nebūtų matomi taikant tradicinius metodus. 2.1.5.Lošimų sektorius Lošimų sektoriui būdingas spartus ekonomikos augimas ir technologinė plėtra, o per COVID-19 pandemiją ir po jos ėmė sparčiai augti internetinių lošimų sektorius. Šiuo klausimu kelios kompetentingos institucijos pranešė, kad nuo 2019 m., kai buvo paskelbtas paskutinis viršnacionalinis rizikos vertinimas, dėl nuotolinių lošimų kylanti rizika padidėjo dar labiau. Vaizdo žaidimams naudojami keičiamieji žetonai šiame vertinime pirmą kartą prilyginti kriptoturtui. Todėl jų keliamos grėsmės turėtų būti vertinamos pagal tokią pat tvarką. Kazino dėl savo pobūdžio siejami su didele rizika, tačiau nuo 2005 m. jie yra įtraukti į kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemą, ir tai padeda mažinti riziką. Loterijos ir žaidimų automatai (esantys ne kazino) kelia vidutinę pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką. Kalbant apie loterijas, vykdoma tam tikra jų kontrolė, visų pirma siekiant užkirsti kelią rizikai, susijusiai su dideliais laimėjimais. Bingo salone lošiamas bingo dėl gana nedidelių statymų ir laimėjimų laikomas keliančiu nedidelę pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką. 2.1.6.Lėšų rinkimas ir pervedimas per ne pelno organizacijas (NPO) Ši ataskaita apima ne pelno organizacijų kategorijas, nustatytas Finansinių veiksmų darbo grupės rekomendacijoje. Šis rizikos scenarijus susijęs su ne pelno organizacijų vykdomu lėšų rinkimu ir pervedimu vidaus rinkoje, taip pat su lėšų rinkimu siekiant jas pervesti į trečiąsias šalis ir iš jų. Vienas iš sunkumų atliekant rizikos vertinimą yra ne pelno organizacijų sektoriaus ir subsektorių nevienalytiškumas. Priklausomai nuo finansavimo šaltinių, lėšų išmokėjimo būdų ir kanalų bei lėšų gavėjų, tiek pinigų plovimo, tiek terorizmo finansavimo rizikos pobūdis ir lygis gali būti nevienodi. Humanitarinę pagalbą teikiančios ne pelno organizacijos paprastai veiklą vykdo konfliktų ar krizių zonose, kuriose kartais gali būti ginkluotų grupuočių arba teroristais laikomų asmenų. Finansų įstaigoms mažinant riziką, ne pelno organizacijos gali susidurti su finansine atskirtimi, o dėl sunkumų, susijusių su galimybėmis naudotis oficialiais bankininkystės kanalais, rizika dar labiau padidėja. Ne pelno organizacijos ėmė geriau suvokti joms kylančią riziką – ilgai veiklą vykdančios ne pelno organizacijos daugiau investuoja į atitikties užtikrinimo ir audito funkcijas. Valstybės narės gali glaudžiau bendradarbiauti ir megzti ryšius su finansų sektoriumi, kad ne pelno organizacijos galėtų lengviau naudotis reguliuojamais kanalais. Beveik visose valstybėse narėse vykdoma tam tikra priežiūra, pasitelkiant ne pelno organizacijų reguliavimo įstaigas, mokesčių administratorius ar kitų rūšių priežiūros institucijas. Buvo sugriežtintos išsamaus patikrinimo, atliekamo vykdant registraciją ir suteikiant prieigą prie finansinių paslaugų, procedūros, todėl ne pelno organizacijos turėtų tapti mažiau patrauklia terorizmo finansavimo priemone.

2.1.7.Profesionalus sportas Kaip ir daugeliu kitų veiklos rūšių, sportu nusikaltėliai naudojasi pinigams plauti ir neteisėtoms pajamoms gauti. Viena iš akivaizdžių galimų tokių veiklos rūšių yra futbolas – pati populiariausia sporto šaka pasaulyje. Kaip ir meno pasaulyje, ekonominė nauda ne visada yra pagrindinė sporto pasaulio nusikaltėlių paskata. Neteisėtas investicijas taip pat gali skatinti tokie veiksniai socialinis prestižas, ryšių palaikymas su įžymybėmis ir galimybės bendrauti su autoritetingais asmenimis. COVID-19 pandemija padarė labai didelį neigiamą poveikį klubų finansams, todėl atsirado keletas stiprėjančių tendencijų, dėl kurių šiam sektoriui gali kilti didesnė rizika. Dėl nepakankamų išteklių ir mokymo šis sektorius vis dar neapsaugotas nuo pinigų plovimo ir gerokai mažesniu mastu – nuo teroristų finansavimo. Pagal šio sektoriaus teisinę sistemą padidintas atliekamų patikrų skaičius, tačiau vien šios sistemos nepakanka. Siekiant sumažinti šio sektoriaus rizikos lygį, labai svarbu visais lygmenimis užtikrinti skaidrumą: pradedant žaidėjų perėjimu į kitą klubą ir baigiant klubų nuosavybe. 2.1.8.Laisvosios prekybos zonos Laisvosios prekybos zonose suteikiama daug muitų ir mokesčių sričių privalumų, todėl ir toliau laikoma, kad jose kyla didelė pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizika. Dėl minėtų privalumų gali padidėti tikimybė, kad laisvosios prekybos zonose bus lengviau vykdyti pirminius nusikaltimus ar piktnaudžiauti. Nors nustatyta rizika būdinga visoms laisvosioms zonoms ir, kiek mažesniu mastu, muitinės sandėliams, ji yra dar didesnė tais atvejais, kai didelės vertės prekės laikomos laisvuosiuose uostuose. Viename tyrimo dokumente teigiama, kad dėl spartaus aukščiausios klasės meno kūrinių rinkos augimo ir fizinės prabangos prekių saugyklų plėtros prabangos prekių laisvieji uostai įsitvirtina kaip nauji pasaulinės mokesčių vengimo ir mokestinių nusikaltimų sistemos dalyviai. Be to, laisvosios prekybos zonose ir toliau kyla klastojimo grėsmė, nes jose klastotojai gali iškrauti siuntas, pakoreguoti ar kitaip suklastoti krovinius ar susijusius dokumentus ir paskui be muitinės įsikišimo reeksportuoti produktus, taip nuslėpdami tikrąją prekių kilmę ir pobūdį bei pradinio tiekėjo tapatybę. Dar yra galimybių tobulinti ES laisvųjų zonų reguliavimą. 2021 m. liepos mėn. priimtame Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos paaiškinta, kuriems subjektams jis taikomas. Šiuo metu Komisija atlieka ES laisvųjų zonų vertinimą. Be kitų analizių, šiame vertinime nagrinėjama laisvųjų zonų nauda ir sąnaudos, įskaitant galimo piktnaudžiavimo jomis riziką, tiek muitinės, tiek mokesčių srityje. 2.1.9.Pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo investuotojams gyventi šalyje programos Pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo investuotojams gyventi šalyje programomis siekiama pritraukti investicijų į šalį, suteikiant pilietybę arba teisę gyventi šalyje mainais už iš anksto nustatytus mokėjimus arba investicijas atitinkamoje šalyje. Tokios programos yra patrauklios, nes jomis sudaromos palankesnės sąlygos keliauti ir vykdyti verslo veiklą, tačiau jomis gali būti piktnaudžiaujama pinigų plovimo, mokestinių nusikaltimų vykdymo ir korupcijos tikslais. Be to, įgyvendinant tokias programas gali kilti saugumo rizika. Antroji pilietybė gali palengvinti neteisėtai gautų pajamų judėjimą ir padėti nuslėpti turtą nuo kompetentingų institucijų. Susirūpinimą gali kelti ir nepakankamas šių programų skaidrumas ir valdymas. 2020 m. spalio mėn. Komisija ėmėsi veiksmų dėl trijų valstybių narių, kurios tuo metu įgyvendino pilietybės suteikimo investuotojams programas. Ji rėmėsi nuogąstavimais, kad tos valstybės narės neįvykdė savo įsipareigojimų pagal ES teisę, susijusių su lojalaus bendradarbiavimo principu ir Sąjungos pilietybės samprata. Dėl ES pilietybės ir su ja susijusių teisių pobūdžio tokių programų poveikis jaučiamas ne tik toje valstybėje narėje, kuri natūralizacijos tvarka suteikia pilietybę investuotojui, bet ir visose valstybėse narėse bei visoje ES. Komisija yra aiškiai nurodžiusi, kad valstybės narės, o kartu ir ES pilietybės suteikimas mainais už iš anksto nustatytus mokėjimus arba investicijas, jeigu nėra tikro atitinkamos valstybės narės ir investuotojo tarpusavio ryšio, daro neigiamą poveikį ES pilietybės vientisumui ir lojalaus bendradarbiavimo principui. Tik viena valstybė narė toliau įgyvendina pilietybės suteikimo investuotojams programą. 2022 m. balandžio mėn. Komisija tęsė prieš šią valstybę narę pradėtą pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. Vis dėlto 19 valstybių narių įgyvendina leidimo investuotojams gyventi šalyje programas. Komisijos pasiūlyme dėl Reglamento dėl finansų sistemos naudojimo pinigų plovimui ar terorizmo finansavimui prevencijos teigiama, kad veiklos vykdytojai, atstovaujantys leidimo investuotojams gyventi šalyje programose dalyvaujantiems trečiųjų šalių piliečiams, bus laikomi įpareigotaisiais subjektais. Pilietybės suteikimo investuotojams programose dalyvaujantys subjektai į šį pasiūlymą neįtraukti, nes Komisija yra susirūpinusi dėl tokių programų suderinamumo su ES teise. Į tokių programų keliamą riziką dėmesys neseniai buvo atkreiptas prasidėjus Rusijos agresijai prieš Ukrainą, nes piliečiai, kuriems taikomos sankcijos arba kurie iš esmės remia prieš Ukrainą vykdomą karą, galėjo būti įgiję ES pilietybę arba leidimus gyventi valstybėse narėse. Kadangi pilietybės suteikimo investuotojams programomis pažeidžiama ES teisė, Komisija primygtinai paragino valstybes nares nedelsiant panaikinti pilietybės suteikimo investuotojams programas. Ji taip pat paragino valstybes nares užtikrinti, kad įgyvendinant leidimo investuotojams gyventi šalyje programas būtų atliekami griežti patikrinimai. Be to, imdamasi veiksmų, skirtų leidimo investuotojams gyventi šalyje programų keliamai rizikai mažinti, Komisija 2022 m. balandžio 27 d. taip pat priėmė pasiūlymą nauja redakcija išdėstyti Ilgalaikių gyventojų direktyvą. Į šį pasiūlymą, be kita ko, įtrauktos taisyklės, kuriomis siekiama neleisti trečiųjų šalių investuotojams piktnaudžiaujant įgyti ES ilgalaikio gyventojo statuso. Šiuo tikslu į jį įtraukta nuostata griežtinti patikrinimus, ar laikomasi gyvenamosios vietos reikalavimo, ypač kalbant apie prašymus suteikti ES ilgalaikio gyventojo statusą, kuriuos teikia asmenys, turintys ir (arba) turėję leidimą gyventi, išduotą remiantis bet kokios rūšies investicijomis valstybėje narėje. 3.Rizikos mažinimo priemonės 3.1.Rizikos mažinimo priemonės pagal Penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvą Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva, kurios perkėlimo į nacionalinę teisę terminas baigėsi 2020 m. sausio mėn., ES suteikta priemonių veiksmingiau apsaugoti savo finansų sistemą, kad ji nebūtų naudojama pinigų plovimui ir terorizmo finansavimui, visų pirma: ·didinant skaidrumą, šiuo tikslu pasitelkiant viešus įmonių tikrųjų savininkų registrus ir viešai prieinamus patikos fondų ir kitų juridinių struktūrų registrus; ·ribojant anonimiškumą, kurį suteikia virtualiosios valiutos, piniginės paslaugų teikėjai ir išankstinio mokėjimo kortelės;

·išplečiant didelės rizikos valstybių vertinimo kriterijus ir tobulinant finansinių sandorių, kuriuos vykdant lėšos siunčiamos į tokias valstybes ir iš jų gaunamos, apsaugos priemones; ·reikalaujant, kad valstybės narės įsteigtų centrinius banko sąskaitų registrus ar paieškos sistemas; ·gerinant kovos su pinigų plovimu priežiūros institucijų bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarpusavyje ir su prudencinės priežiūros institucijomis bei Europos Centriniu Banku. Tikimasi, kad šios priemonės padės dar labiau sumažinti atitinkamų sektorių ir produktų rizikos lygį. Šiuo metu Komisija peržiūri, kaip laikomasi naujųjų nuostatų, ir 2022 m. paskelbs įgyvendinimo ataskaitą. 3.2.ES lygmeniu jau nustatytos ar rengiamos rizikos mažinimo priemonės 3.2.1.Teisėkūros priemonės Jau yra priimta dauguma ankstesniuose dviejuose viršnacionaliniuose rizikos vertinimuose nurodytų teisėkūros priemonių, visų pirma: ·Penktoji kovos su pinigų plovimu direktyva; ·naujasis Grynųjų pinigų kontrolės reglamentas; ·Direktyva dėl kovos su pinigų plovimu baudžiamosios teisės priemonėmis; ·Reglamentas dėl kultūros vertybių įvežimo ir importo; ·Direktyva dėl galimybės gauti finansinę ir kitą informaciją; ·peržiūrėti Europos priežiūros institucijų reglamentai; ·priimta Direktyva (ES) 2019/2177, kuria iš dalies keičiama Direktyva „Mokumas II“, FPRD II ir Ketvirtoji kovos su pinigų plovimu direktyva, ir ·priimta Penktoji kapitalo reikalavimų direktyva, kuria pašalintos prudencinės priežiūros ir kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijų bendradarbiavimo kliūtys. 3.2.2.Pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų Kaip nurodyta 1 skyriuje „Įvadas“, 2021 m. liepos 20 d. Komisija pristatė dokumentų rinkinį, kurį sudaro keturi pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais siekiama sugriežtinti ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu nuostatas. Tai yra pasiūlymai dėl: ·Reglamento, kuriuo įsteigiama nauja ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucija (toliau – Kovos su pinigų plovimu institucijos reglamentas); ·Reglamento dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, kuriame nustatytos tiesiogiai taikytinos taisyklės, be kita ko, išsamaus klientų patikrinimo ir tikrosios nuosavybės srityse (toliau – Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamentas); ·Šeštosios kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu direktyvos (toliau – Šeštoji kovos su pinigų plovimu direktyva), kuria pakeičiama galiojanti Direktyva (ES) 2015/849 (Ketvirtoji kovos su pinigų plovimu direktyva su pakeitimais, padarytais Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva). Į ją įtrauktos nuostatos, kurios turi būti perkeltos į nacionalinę teisę, pavyzdžiui, taisyklės dėl nacionalinių priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių valstybėse narėse, ir

·2015 m. Reglamento (ES) 2015/847 dėl lėšų pervedimo (toliau – Reglamentas dėl lėšų pervedimo) peržiūros, kad būtų galima atsekti kriptoturto pervedimus. Siūlomas Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamentas būtų pagrindinis elementas to, kas paprastai vadinama ES bendru kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisyklių sąvadu. Pagal jį šiuo metu galiojančiose ES kovos su pinigų plovimu direktyvose nustatytos būtiniausios taisyklės būtų pakeistos išsamiomis ir tiesiogiai taikomomis nuostatomis. Pagrindiniai šiame pasiūlyme nagrinėjami klausimai yra, be kita ko, subjektams, turintiems užkirsti kelią pinigų plovimui (įpareigotiesiems subjektams), nustatyti įpareigojimai, informacijos apie asmenis, valdančius arba kontroliuojančius tokių subjektų klientus, skaidrumas ir piktnaudžiavimas anoniminėmis priemonėmis (pvz., kriptoturtu). Taigi šiuo reglamentu būtų išplėstas įpareigotųjų subjektų sąrašas, į jį įtraukiant visus kriptoturto paslaugų teikėjus, kaip rekomendavo Finansinių veiksmų darbo grupė (FATF), ir visoje ES būtų suvienodinti tikrosios nuosavybės reikalavimai. Juo taip pat būtų apribotos operacijos grynaisiais pinigais, nustatant didžiausią leidžiamą asmenų, prekiaujančių prekėmis arba teikiančių paslaugas, priimamų arba atliekamų mokėjimų grynaisiais pinigais ribą – 10 000 EUR. Be to, juo būtų suderintas ES požiūris į trečiąsias šalis, kurių kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos turi strateginių trūkumų. Komisija pasiūlė Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijai suteikti tiesioginius priežiūros įgaliojimus. Ji turėtų pradėti veikti 2024 m. Suteiktus priežiūros įgaliojimus ši institucija turėtų pradėti vykdyti, kai Šeštoji kovos su pinigų plovimu direktyva bus perkelta į nacionalinę teisę ir bus pradėtos taikyti naujosios taisyklės. Šiuo metu šį teisės aktų rinkinį svarsto Europos Parlamentas ir Taryba, o Komisija tikisi, kad teisėkūros procesas bus greitas. 3.2.3.Papildomos pagalbinės priemonės Europos Komisija toliau dirba šiose srityse: ·statistinių duomenų rinkimo gerinimas. Pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvos 44 straipsnį nuo 2020 m. sausio mėn. Komisija privalo rinkti nacionalinius statistinius duomenis, susijusius su valstybių narių kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu sistemų veiksmingumu, ir vėliau teikti jų ataskaitas. Taip pat numatoma parengti kiekybinių duomenų apie pinigų plovimo mastą rinkimo ir vertinimo metodiką; ·specialistų, vykdančių veiklą, kuriai taikoma advokato profesinės paslapties apsauga, mokymas. Komisija, siekdama padėti tokiems specialistams atpažinti galimas pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo operacijas ir nurodyti, kaip elgtis tokiais atvejais, yra pateikusi gaires ir praktinių įžvalgų. 2020–2022 m. buvo įgyvendinamas ES lėšomis finansuojamas teisininkų mokymo projektas; ·visuomenės informuotumo apie pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką didinimas; ·tolesnė valiutų padirbinėjimo ir galimų jo sąsajų su pinigų plovimu stebėsena. Pagal programą „Pericles IV“ finansuojami teisėsaugos ir teisminių institucijų, bankų ir kitų subjektų, dalyvaujančių kovojant su eurų padirbinėjimu, darbuotojų mainai, seminarai, mokymas ir tyrimai. Veikla gali būti vykdoma euro zonoje, euro zonai nepriklausančiose ES šalyse ir trečiosiose šalyse. 4.Rekomendacijos ir tolesni veiksmai Įvertinusi riziką remdamasi atnaujinta teisine sistema ir savo teisės aktų rinkinyje pateiktais pasiūlymais, Komisija mano, kad ES ir valstybių narių lygmenimis reikėtų imtis keleto kitų rizikos mažinimo priemonių, atsižvelgiant į: ·pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos lygius; ·poreikį imtis veiksmų ES lygmeniu arba rekomenduoti valstybėms narėms imtis veiksmų (subsidiarumo principas); ·poreikį įgyvendinti reguliavimo ar su reguliavimu nesusijusias priemones (proporcingumo principas) ir ·poveikį privatumui ir pagrindinėms teisėms. Komisija taip pat atsižvelgė į būtinybę vengti bet kokio piktnaudžiavimo jos rekomendacijomis ar klaidingo jų aiškinimo, dėl kurio būtų imamasi rizikos mažinimo priemonių, t. y. būtų pašalinamos ištisos klientų kategorijos ir nutraukiami santykiai su klientais, visapusiškai ir tinkamai neatsižvelgiant į konkrečiame sektoriuje kylančios rizikos lygį. Dėl to klientai gali netekti galimybių naudotis finansų sistema. Kaip pabrėžė EBI, kai kuriais atvejais rizikos mažinimas gali būti teisėta rizikos valdymo priemonė, tačiau taip pat vienas iš neveiksmingo pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos valdymo požymių, turinčių rimtų pasekmių. Todėl tolesniuose skyriuose pateikiamos tiek ES, tiek valstybėms narėms skirtos rekomendacijos, kartu atsižvelgiant į pažangą, padarytą įgyvendinant ankstesniuose viršnacionaliniuose rizikos vertinimuose pateiktas rekomendacijas. 4.1.Rekomendacijos Europos priežiūros institucijoms (EPI) 4.1.1.Europos Komisijos „prašymas pateikti rekomendacijų dėl reglamento, kuris turi būti priimtas kovos su pinigų plovimu ir teroristų finansavimu srityje, taikymo srities nustatymo ir dėstomosios dalies“

2020 m. kovo mėn. Komisijos tarnybos paprašė EBI pateikti rekomendacijų dėl sričių, kuriose būtų galima sugriežtinti kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu taisykles. EBI savo nuomonę pateikė 2020 m. rugsėjo 10 d. EBI rekomendavo, kad Komisija tais atvejais, kai nacionalinių taisyklių skirtumai daro didelį neigiamą poveikį, pasiūlytų suderinti tam tikrus dabartinės ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos aspektus, pavyzdžiui, išsamaus klientų patikrinimo priemones, vidaus kontrolės sistemas, priežiūros rizikos vertinimus, bendradarbiavimo ir vykdymo užtikrinimo klausimus. EBI taip pat pasiūlė, kad, nustačius silpnąsias vietas, ES stiprintų savo teisinės sistemos aspektus, ypač susijusius su kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūros institucijų įgaliojimais ir ataskaitų teikimo reikalavimais. EBI rekomendavo išplėsti ir patikslinti įpareigotųjų subjektų sąrašą, visų pirma kiek tai susiję su kriptoturto paslaugų teikėjais, investicinėmis įmonėmis ir investiciniais fondais. Ji taip pat pasiūlė paaiškinti sektorinių finansinių paslaugų teisės aktų, visų pirma susijusių su mokėjimo paslaugomis, finansinėmis paslaugomis ir indėlių garantijų sistemomis, nuostatas, siekiant užtikrinti, kad jos būtų suderintos su ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu tikslais. Šios rekomendacijos buvo įtrauktos į Komisijos pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. 4.1.2.2019 m. viršnacionaliniame rizikos vertinime pateiktų rekomendacijų įgyvendinimas 2019 m. ataskaitoje Komisija rekomendavo Europos priežiūros institucijoms: ·pateikti atnaujintas vidaus valdymo gaires siekiant papildomai išsiaiškinti lūkesčius, kokias funkcijas turėtų atlikti finansų įstaigose dirbantys atitikties užtikrinimo pareigūnai. Todėl EBI parengė gaires dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atitikties užtikrinimo pareigūnų vaidmens ir atsakomybės. Šiose gairėse apibrėžtas kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atitikties užtikrinimo pareigūnų ir valdymo organo vaidmuo, jų užduotys ir atsakomybė, taip pat jų bendravimo metodai, be kita ko, grupės lygmeniu. Jos taikomos visiems finansų sektoriaus subjektams, kuriems taikoma Kovos su pinigų plovimu direktyva. 4.2.Rekomendacijos ne finansų priežiūros institucijoms Atlikus šį vertinimą nustatyta, kad anksčiau nustatytos ne finansų srities grėsmės ir silpnosios vietos iš esmės tebėra aktualios. Todėl Komisija pakartoja ankstesniame viršnacionaliniame rizikos vertinime pateiktas rekomendacijas savireguliavimo organams, visų pirma atlikti daugiau teminių patikrinimų, teikti daugiau ataskaitų ir toliau rengti mokymo programas, kurios padėtų suprasti pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką ir įpareigojimus laikytis reikalavimų. 4.3.Rekomendacijos valstybėms narėms (nacionalinėms institucijoms ir (arba) nacionalinėms priežiūros institucijoms) 4.3.1.2019 m. viršnacionaliniame rizikos vertinime pateiktų rekomendacijų įgyvendinimas Pagal Kovos su pinigų plovimu direktyvos 6 straipsnio 4 dalį, jei valstybės narės nusprendžia nesilaikyti kokios nors rekomendacijos, jos apie tokį savo sprendimą turėtų pranešti Komisijai ir nurodyti jo priežastis (principas „laikykis taisyklių arba paaiškink“). Iki šiol nė viena valstybė narė nepateikė tokio pranešimo Komisijai dėl 2019 m. rekomendacijų. Svarbu pažymėti, kad Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos teisiniais įpareigojimais visiškai arba iš dalies panaikinamos ankstesnės rekomendacijos, visų pirma susijusios su didesniu tikrosios nuosavybės skaidrumu, mažesnėmis klientų išsamaus patikrinimo ribomis kai kuriuose sektoriuose arba įpareigotųjų subjektų sąrašo išplėtimu. Tolesniame skyriuje išsamiai apibūdinami keli esminiai Komisijos rekomendacijų aspektai. (1)Nacionalinių rizikos vertinimų aprėptis Ankstesnėse ataskaitose nustatyta, kad veikla, kurią vykdant naudojama daug grynųjų pinigų, ir mokėjimai grynaisiais pinigais, ne pelno organizacijų sektorius ir elektroninių pinigų produktai yra sritys, kurioms valstybės narės savo nacionaliniuose rizikos vertinimuose turėtų skirti pakankamai dėmesio ir kuriose jos turėtų nustatyti atitinkamas rizikos mažinimo priemones. Šiuo tikslu savo naujausius nacionalinius rizikos vertinimus Komisijai iki šiol pateikė 25 valstybės narės. Likusios valstybės narės raginamos skubiai juos pateikti vadovaujantis šia rekomendacija. Šioje ataskaitoje nacionalinėms institucijoms primenama apie jų pareigą nuolat atnaujinti savo rizikos vertinimus. Šioje ataskaitoje taip pat pakartojama 2019 m. rekomendacija ir visos valstybės narės raginamos užtikrinti, kad į jų nacionalinius rizikos vertinimus būtų įtraukta rizika, susijusi su minėtais produktais ir sektoriais, ir numatyti atitinkamas rizikos mažinimo priemones. (2)Tikroji nuosavybė

Kovojant su piktnaudžiavimu juridiniais asmenimis, labai svarbu užtikrinti aukšto lygio informacijos apie tikruosius savininkus skaidrumą. Vieša prieiga prie tokios informacijos gali suteikti galimybę pilietinei visuomenei, įskaitant žiniasklaidą ir pilietinės visuomenės organizacijas, nuodugniau tikrinti informaciją ir padeda išsaugoti pasitikėjimą finansų sistemos teisingumu. Investuotojų ir plačiosios visuomenės pasitikėjimas finansų rinkomis iš dalies priklauso nuo to, ar yra nustatyta tiksli informacijos atskleidimo tvarka, kuria užtikrinamas informacijos apie įmonių tikruosius savininkus ir kontrolės struktūras skaidrumas. Dėl šių priežasčių 2019 m. ataskaitoje pakartota 2017 m. rekomendacija valstybėms narėms užtikrinti, kad informacija apie juridinių asmenų ir juridinių struktūrų tikruosius savininkus būtų tinkama, tiksli ir atnaujinama. Visų pirma, turėtų būti sukurtos priemonės, padedančios užtikrinti, kad taikant išsamaus klientų patikrinimo priemones būtų nustatoma tikrųjų savininkų tapatybė ir kad sektoriai, kuriuose kyla didžiausia neskaidrių tikrosios nuosavybės schemų rizika, būtų veiksmingai stebimi ir prižiūrimi. Kol iki galo neveikia viešieji registrai ir tebėra sudėtinga gauti informaciją, visoje ES kyla reali nešvarių pinigų srauto rizika. Todėl šioje ataskaitoje pakartojama 2019 m. rekomendacija ir valstybės narės raginamos visapusiškai įgyvendinti Kovos su pinigų plovimu direktyvos nuostatas, susijusias su tikrųjų savininkų registrais. Šiuo metu Komisija, atlikdama horizontalųjį Penktosios kovos su pinigų plovimu direktyvos įgyvendinimo vertinimą, pateikusi specialius klausimynus vertina, kaip kuriami nacionaliniai tikrųjų savininkų registrai, ir atidžiai stebi šio pagrindinio ES kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu teisinės sistemos elemento pokyčius. Be to, atsižvelgdamos į Rusijos agresiją prieš Ukrainą, valstybės narės turėtų kuo anksčiau priimti Kovos su pinigų plovimu dokumentų rinkinyje siūlomas priemones, kad tikrųjų savininkų registruose būtų pateikiama išsami informacija. (3)Tinkami už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingų priežiūros institucijų ir finansinės žvalgybos padalinių ištekliai Kovos su pinigų plovimu direktyvos 32 straipsnyje reikalaujama, kad valstybės narės savo finansinės žvalgybos padalinius aprūpintų atitinkamais finansiniais, žmogiškaisiais ir techniniais ištekliais, kad jie galėtų atlikti savo užduotis. Vis dėlto iš naujausių įtariamų pinigų plovimo atvejų, susijusių su ES kredito įstaigomis, vertinimo ataskaitos jau matyti, kad daugeliui priežiūros institucijų labai trūksta darbuotojų. Į šį trūkumą dėmesys taip pat atkreiptas EBI ataskaitoje dėl pinigų plovimo ir teroristų finansavimo rizikos, darančios įtaką ES finansų sektoriui. Šioje ataskaitoje pakartojama rekomendacija valstybėms narėms toliau dėti daugiau pastangų šioje srityje ir parodyti, kad už kovą su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu atsakingos priežiūros institucijos gali visapusiškai atlikti savo užduotis. (4)Priežiūros institucijų atliekamų patikrinimų vietoje skaičiaus didinimas 2019 m. ataskaitoje pakartota 2017 m. rekomendacija valstybėms narėms tiek finansų, tiek ne finansų sektoriuje atlikti pakankamai patikrinimų vietoje. Valstybėse narėse ir toliau yra didelių skirtumų: kai kurios valstybės narės nacionaliniuose rizikos vertinimuose nurodė reguliariai atliekančios teminius priežiūros patikrinimus, o kitos valstybės narės pranešė, kad atlieka bendrą rizikos vertinimą. Kalbant apie finansų sektorių, finansinės žvalgybos padaliniai, priežiūros institucijos ir kitos kompetentingos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijos turėtų toliau atlikti patikrinimus vietoje, kurių dažnumas ir intensyvumas atitiktų nustatytą pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką. Daugiausia dėmesio turi būti skiriama konkrečiai operacinei pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikai, atsižvelgiant į konkrečias silpnąsias vietas, būdingas tam tikram produktui ar paslaugai. Visų pirma: ·iš EBI nuomonės dėl pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos matyti, kad pagrindinis priežiūros veiklos objektas yra kredito įstaigos. Šioje ataskaitoje taip pat laikomasi nuomonės, kad kompetentingos institucijos turi atidžiai stebėti, kaip kredito įstaigos valdo pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką, ir prireikus stiprinti pastangas vykdyti priežiūrą, griežčiau prižiūrėdamos tas įmones, kurios kelia didžiausią pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką; ·vis dar manoma, kad mokėjimo įstaigų sektoriaus, kuris kelia didelę būdingą riziką, kontrolė yra prasta arba labai prasta. Šioje ataskaitoje, atsižvelgiant į EBI nuomonę, rekomenduojama griežtinti šio sektoriaus priežiūrą vietoje; ·kalbant apie elektroninių pinigų įstaigas, ne visais atvejais gali būti būtina atlikti išsamius patikrinimus vietoje. Vietoje to, pavyzdžiui, rekomenduojama atlikti temines peržiūras vietoje, kad būtų užtikrinta tinkama pakankamai didelio įmonių skaičiaus priežiūros aprėptis; ·investicinės įmonės taip pat yra vienas iš sektorių, apie kuriuos kalbėdamos kelios institucijos nurodė, kad nagrinėjamu laikotarpiu neatliko jokių patikrinimų vietoje ir (arba) nuotolinių patikrinimų. Todėl reikėtų apsvarstyti, ar, atsižvelgiant į nustatytą riziką, nereikėtų padidinti vietoje atliekamų patikrinimų skaičiaus. Kalbant apie ne finansų sektorių, šioje ataskaitoje valstybės narės raginamos užtikrinti, kad jų finansinės žvalgybos padaliniai, priežiūros institucijos (jeigu jų yra) ir kitos kompetentingos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijos atliktų pakankamai patikrinimų vietoje, apie kuriuos nepranešama iš anksto, ypač kalbant apie prekiautojus didelės vertės prekėmis, nekilnojamojo turto specialistus ir prekiautojus antikvariniais daiktais. (5)Finansinės žvalgybos padaliniai, priežiūros institucijos ir kitos kompetentingos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijos, atliekančios teminius patikrinimus Ankstesnėse ataskaitose priežiūros institucijoms buvo rekomenduota stengtis geriau suprasti pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo riziką, kylančią konkrečiame verslo segmente. Iš Komisijos gautos informacijos matyti, kad tai padaryta tik iš dalies. Taip pat verta paminėti, kad tam tikruose sektoriuose (pvz., meno kūrinių ir antikvarinių daiktų) nėra konkrečių priežiūros institucijų. Valiutos keityklų (pranc. bureaux de change) sektoriuje kompetentingoms institucijoms rekomenduojama skirti pakankamai dėmesio teminiams patikrinimams, kad būtų galima plačiai suprasti šiame sektoriuje kylančią riziką ir gerinti rizikos mažinimo pastangų kokybę.

Šioje ataskaitoje pakartojama rekomendacija valstybėms narėms toliau užtikrinti, kad finansinės žvalgybos padaliniai, priežiūros institucijos (jeigu jų yra) ir kitos kompetentingos kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijos atliktų teminius patikrinimus. (6)Platesnis įpareigotųjų subjektų sąrašas Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva išplėsta kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu sistemos aprėptis, įtraukiant dekretinius pinigus į kriptovaliutą konvertuojančias įmones ir depozitinių virtualiųjų valiutų piniginių operatorius, prekiautojus meno kūriniais (jeigu sandorio ar grupės susijusių sandorių vertė siekia 10 000 EUR arba daugiau), asmenis, kurie, vykdydami pagrindinę verslo arba profesinę veiklą, teikia paslaugas, panašias į auditorių, išorės apskaitininkų ir mokesčių konsultantų paslaugas, ir nekilnojamojo turto agentus, kurie atlieka tarpininkų funkcijas išnuomojant nekilnojamąjį turtą, kai mėnesinis nuomos mokestis siekia 10 000 EUR ar daugiau. Peržiūrėjus daugumos valstybių narių atliktus nacionalinius rizikos vertinimus ir į nacionalinę teisę perkeltas nuostatas matyti, kad apskritai laikomasi šios rizikos mažinimo priemonės. Šioje ataskaitoje pakartojama rekomendacija itin daug dėmesio skirti specialistams, kuriems kyla ypač didelė rizika: nekilnojamojo turto agentams, prekiautojams meno kūriniais ir antikvariniais daiktais bei konkretiems prekiautojams didelės vertės prekėmis, jeigu jie priima tam tikrą ribą viršijančius mokėjimus grynaisiais pinigais, virtualiųjų valiutų keitimo platformoms ir piniginės paslaugų teikėjams. (7)Tinkamas išsamaus klientų patikrinimo lygis, taikomas nenuolatiniams sandoriams Pasiūlyme dėl Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamento Komisija siūlo, kad iš įpareigotųjų subjektų neturėtų būti reikalaujama taikyti išsamaus patikrinimo priemonių klientams, vykdantiems nenuolatinius arba susijusius sandorius, kurių vertė mažesnė už tam tikrą sumą, nebent kyla įtarimų dėl pinigų plovimo arba terorizmo finansavimo. Nors daugumai nenuolatinių sandorių taikoma 10 000 EUR riba, didesnės pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo rizikos sektoriuose veikiantys arba su didesne tokia rizika susijusius sandorius vykdantys įpareigotieji subjektai turėtų būti įpareigojami išsamaus klientų patikrinimo priemones taikyti ir sandoriams, kuriems taikomos žemesnės ribos. Taigi šioje ataskaitoje pakartojama 2019 m. rekomendacija valstybėms narėms nustatyti kriterijus, kuriais būtų užtikrinama, kad nebūtų apeinamos verslo santykiams taikomos išsamaus klientų patikrinimo taisyklės. (8)Tinkamas išsamaus klientų patikrinimo lygis teikiant pasaugos ir panašias paslaugas Atsižvelgiant į nustatytą stiprėjančią tendenciją, kai nusikalstamos organizacijos tokiomis paslaugomis naudojasi nusikalstamu būdu įgytoms pajamoms nuslėpti, šioje ataskaitoje pakartojama rekomendacija, kad valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą išsamaus klientų patikrinimo lygį, kai teikiamos pasaugos ir panašios paslaugos. (9)Reguliarus kompetentingų institucijų ir įpareigotųjų subjektų bendradarbiavimas Ankstesnėse ataskaitose buvo rekomenduojama stiprinti kompetentingų institucijų ir įpareigotųjų subjektų bendradarbiavimą, kad būtų paprasčiau nustatyti įtartinus sandorius, didinti pranešimų apie įtartinus sandorius skaičių ir gerinti jų kokybę, taip pat teikti rekomendacijas dėl rizikos, išsamaus klientų patikrinimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų. Keliuose sektoriuose, visų pirma lošimų, mokesčių konsultantų, auditorių, išorės apskaitininkų, notarų ir kitų nepriklausomų teisės specialistų bei pinigų perlaidų, ir toliau pabrėžiama, kad viena iš problemų yra nepakankamas grįžtamasis ryšys, susijęs su jų pateiktais pranešimais apie įtartinus sandorius. Šioje ataskaitoje rekomenduojama palaikyti glaudų ir nuolatinį kompetentingų kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu institucijų, finansinės žvalgybos padalinių, teisėsaugos institucijų ir privačiojo sektoriaus bendradarbiavimą. Siekiant stiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija bei padėti tobulinti pranešimo apie įtartinus sandorius procesus, kai kuriose valstybėse narėse užmegztos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės. Kai kurios iš jų taip pat apima keitimąsi taktine informacija, siekiant paremti teisėsaugos institucijų atliekamus tyrimus. Keisdamiesi informacija, įpareigotieji subjektai gali toliau pritaikyti savo stebėsenos sistemas, kad jose būtų atsižvelgiama į naujas grėsmių rūšis ir riziką. (10)Specialus ir nuolatinis įpareigotųjų subjektų mokymas Dauguma valstybių narių nurodo, kad rengiami rekomenduojami mokymai ir kad įvairiems sektoriams pateiktos gairės dėl kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu įpareigojimų. Šioje ataskaitoje pakartojama rekomendacija toliau rengti mokymus, visų pirma susijusius su įpareigotaisiais subjektais, kuriems kyla ypač didelė rizika, kaip nustatyta šioje viršnacionalinio rizikos vertinimo ataskaitoje. (11)Metinės kompetentingų institucijų ir (arba) savireguliavimo organų ataskaitos dėl įpareigotųjų subjektų veiklos, susijusios su kova su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu, pagal jų įsipareigojimus Iš nacionalinių rizikos vertinimų matyti, kad savireguliavimo organai tik neseniai pradėjo vykdyti priežiūros veiklą, kurios atitikties užtikrinimo lygiai yra nevienodi, todėl trūksta išsamių statistinių duomenų. Į Komisijos pasiūlymą dėl Kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu reglamento įtrauktos nuostatos, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas įpareigotiesiems subjektams vykdyti ataskaitų teikimo įsipareigojimus ir užtikrinti veiksmingesnį finansinės žvalgybos padalinių analitinės veiklos vykdymą ir bendradarbiavimą. Palyginti su Penktąja kovos su pinigų plovimu direktyva, pasiūlymu didinamas nuoseklumas užtikrinant, kad tais atvejais, kai priežiūrą vykdo savireguliavimo organai, juos prižiūrėtų valdžios institucija. Šioje ataskaitoje pakartojama ankstesnė rekomendacija ir savireguliavimo organai raginami vykdant kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu priežiūrą atlikti aktyvesnį vaidmenį. 4.4.Rizikos analizė pagal produktus ir paslaugas – konkrečios rekomendacijos Be pirmiau pateiktų rekomendacijų, reikia įgyvendinti konkrečias priemones, skirtas toliau nurodytiems produktams ir sektoriams:

4.4.1.Grynieji pinigai ir piniginio pobūdžio turtas ·Atlikdamos nacionalinius rizikos vertinimus, valstybės narės turėtų atsižvelgti į riziką, kylančią dėl didelės vertės mokėjimų grynaisiais pinigais ir veiklos, kurią vykdant naudojama daug grynųjų pinigų, ir imtis atitinkamų rizikos mažinimo priemonių. 4.4.2.Finansų sektorius ·Labai svarbu, kad valstybės narės sukurtų ir tobulintų nacionalinius tikrųjų savininkų registrus, nes tai padėtų atlikti patikimus išsamius klientų patikrinimus. ·Valstybės narės turėtų tobulinti stebėsenos ir nustatymo sistemas, taikomas produktams, dėl kurių kyla didesnė terorizmo finansavimo rizika. ·Valstybės narės turėtų ir toliau vykdyti teminius patikrinimus, daugiausia dėmesio skirdamos įvairioms sritims, priklausomai nuo sektoriaus ir (arba) produkto. Atliekant patikrinimus vietoje atitinkamose tam tikro sektoriaus įmonėse, yra efektyviau ne atlikti bendrą patikrinimą, o pasirinkti rizikos sritis, nes taip priežiūros institucijos gali susidaryti aiškią nuomonę apie geriausią patirtį ir didžiausius trūkumus. ·Reikėtų rengti mokymus ir teikti rekomendacijas dėl rizikos veiksnių, pavyzdžiui, netiesioginių verslo santykių ar sandorių, profesionalių tarpininkų ir klientų užsienyje bei sudėtingų ar priedangos struktūrų. 4.4.3.Ne finansų sektorius ir produktai – nustatytoji su finansais nesusijusi veikla ir profesijos ·Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad kompetentingos institucijos ir (arba) savireguliavimo organai rengtų mokymus ir teiktų rekomendacijas dėl rizikos veiksnių, itin daug dėmesio skirdami netiesioginiams verslo santykiams, profesionaliems tarpininkams ir klientams užsienyje ar užsienio jurisdikcijoms ir sudėtingoms ar priedangos struktūroms. ·Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad savireguliavimo organai ir (arba) kompetentingos institucijos atliktų teminius patikrinimus, kaip laikomasi tikrųjų savininkų tapatybės nustatymo reikalavimų. ·Kompetentingos institucijos ir (arba) savireguliavimo organai turėtų teikti valstybėms narėms metines ataskaitas dėl priemonių, kurių imtasi siekiant įvertinti, ar įpareigotieji subjektai laikosi išsamaus klientų patikrinimo įpareigojimų, įskaitant reikalavimus dėl tikrųjų savininkų, pranešimus apie įtartinus sandorius ir vidaus kontrolės priemones. ·Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad paslaugų teikėjai, įmonėms teikiantys konsultacijas kapitalo struktūros, pramonės strategijos ir susijusiais klausimais, taip pat konsultacijas ir paslaugas, susijusias su įmonių susijungimais ir įsigijimu, laikytųsi jiems taikomų įpareigojimų dėl tikrųjų savininkų. 4.4.4.Lošimų sektorius ·Kompetentingos institucijos turėtų vykdyti programas, kuriomis būtų didinamas nuotolinių lošimų organizatorių informuotumas apie atsirandančius rizikos veiksnius, kurie gali turėti įtakos šio sektoriaus pažeidžiamumui, įskaitant anoniminių e. pinigų ir virtualiųjų valiutų naudojimą bei neteisėtų nuotolinių lošimų organizatorių atsiradimą. Finansinės žvalgybos padalinių grįžtamoji informacija apie pranešimų apie įtartinus sandorius kokybę padėtų gerinti ataskaitų teikimo procesą ir geriau panaudoti pateiktą informaciją. ·Be mokymų, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą darbuotojų, atitikties užtikrinimo pareigūnų ir mažmenininkų mokymą, daugiausia dėmesio skirdamos tinkamam atitinkamų produktų ir (arba) verslo modelių rizikos vertinimui. 4.4.5.Lėšų rinkimas ir pervedimas per ne pelno organizacijas ·Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad ne pelno organizacijos būtų labiau įtraukiamos į nacionalinius rizikos vertinimus, ypač kiek tai sietina su galimu finansų įstaigų atliekamu rizikos mažinimu. ·Valstybės narės turėtų parengti informavimo ir informuotumo didinimo programas dėl piktnaudžiavimo ne pelno organizacijomis rizikos ir joms pateikti informuotumui didinti skirtą medžiagą. 4.4.6.Profesionalus futbolas, laisvieji uostai, pilietybės suteikimo investuotojams ir leidimo investuotojams gyventi šalyje programos ·Profesionalus futbolas – valstybės narės turėtų apsvarstyti, kuriems subjektams turėtų būti taikomas įpareigojimas pranešti apie įtartinus sandorius ir kokie reikalavimai turėtų būti taikomi kontroliuojant ir registruojant banko sąskaitų turėtojų ir lėšų gavėjų kilmę.