KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kroatijos pasirengimo stojimui pažangos stebėjimo ataskaita /* COM/2012/0186 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Kroatijos pasirengimo stojimui pažangos stebėjimo ataskaita 1. Įžanga Visoms valstybėms narėms pritarus, derybos dėl narystės su Kroatija užbaigtos 2011 m. birželio mėn., kai Kroatija patenkino visus derybų skyriuose nustatytus kriterijus. Atsižvelgiant į tai, 2011 m. gruodžio 9 d. valstybės narės ir Kroatija pasirašė Stojimo sutartį ir, su sąlyga, kad visų valstybių narių nacionaliniai parlamentai ją ratifikuos, 2013 m. liepos 1 d. Kroatija taps Europos Sąjungos nare. Per derybas Kroatija prisiėmė įvairių įsipareigojimų, kurie turi būti įvykdyti vėliausiai iki stojimo datos, nebent susitarta dėl konkrečių pereinamojo laikotarpio priemonių. Remiantis Stojimo akto 36 straipsniu, Komisija atidžiai stebi visus per derybas dėl stojimo Kroatijos prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma susijusius su konkurencijos politika, teismų sistema, pagrindinėmis teisėmis ir laisve, saugumu bei teisingumu. Stojimo akte taip pat nustatyta, kad Komisija kas šešis mėnesius skelbia Kroatijos šiose srityse prisiimtų įsipareigojimų vykdymo įvertinimus, kurie bus neatsiejama jos įprastinių stebėsenos lentelių ir ataskaitų dalis. Remiantis Stojimo akto 36 straipsniu, šioje ataskaitoje vertinama Kroatijos pasirengimo narystei pažanga, padaryta nuo 2011 m. rugsėjo 1 d. iki 2012 m. vasario 29 d., apskritai vertinamas pasirengimo narystei lygmuo ir nurodomos sritys, kuriose būtina imtis papildomų pastangų, kad 2013 m. liepos 1 d. Kroatija būtų pasirengusi narystei. Šis vertinimas grindžiamas Komisijos surinkta ir išanalizuota informacija, Kroatijos pateiktais duomenimis, taip pat valstybių narių, tarptautinės ir pilietinės visuomenės organizacijų informacija, gauta palaikant nuolatinius ryšius su Komisija. Šiame vertinime taip pat atsižvelgta į Komisijos išvadas, pateiktas atnaujintose stebėsenos lentelėse – darbinėje priemonėje, kurios paskirtis – nuodugniai stebėti visus Kroatijos per derybas prisiimtus įsipareigojimus. Stebėsenos lentelės atnaujinamos kas šešis mėnesius. Šia ataskaita Komisija taip pat siekia padėti Kroatijai toliau rengtis narystei. 2. Derybose dėl narystės prisiimti įsipareigojimai ir reikalavimai 2.1. Konkurencijos politika Kroatija apskritai daro pažangą vykdydama derybose dėl narystės prisiimtus šio skyriaus įsipareigojimus ir reikalavimus. Apskirtai manoma, kad konkurencijos politikos srityje Kroatija tinkamai rengiasi narystei. Kroatija dėjo pastangas, kad būtų tinkamai vykdomi antimonopolinės politikos srities teisės aktai, įskaitant susijungimų ir valstybės pagalbos srityse. Kroatijos Konkurencijos tarnyba veikia tinkamai ir yra funkciškai nepriklausoma; funkcijos atliekamos laikantis galiojančių teisės aktų. Susijungimų ir valstybės pagalbos kontrolės sistema veikia tinkamai. Kalbant apie Kroatijos įsipareigojimus teikti ataskaitas dėl plieno ir laivų statybos sektorių, Komisijai pirmosios ataskaitos pateiktos laikantis per derybas nustatytų reikalavimų. 2011 m. gruodžio 15 d. Komisijai išsiųsta pirmoji plieno sektoriaus ataskaita yra išsami ir ja Kroatija laikosi įsipareigojimo pranešti Komisijai apie plieno gamyklai „CMC Sisak“ suteiktos valstybės pagalbos ir susikaupusių palūkanų susigrąžinimą. „CMC Sisak“ gautos pagalbos dar negrąžino. 2011 m. spalio mėn. savininkai nusprendė uždaryti ir parduoti plieno gamyklą, todėl gamyba visiškai sustabdyta. Ataskaitoje taip pat pateikta atnaujinta informacija apie kitos plieno gamyklos – „Željezara Split“ – bankroto procedūrą. Kaip reikalaujama Stojimo akto VIII priede, 2012 m. sausio 16 d. Kroatija pateikė pirmąją kas šešis mėnesius teikiamą ataskaitą dėl sunkumus patiriančių Kroatijos laivų statyklų. Laikantis su Komisijos tarnybomis sutartos metodikos, taikomos vertinant įgyvendinimą Kroatijoje, ataskaitoje pateikta informacijos apie priemones, kurių imtasi siekiant atkurti ekonominį gyvybingumą, apie panaudotą pagalbą, nuosavą įnašą ir gamybos pajėgumus. Ataskaitoje taip pat pateikta informacijos apie nuosavybės teisę reglamentuojančius susitarimus. 2012 m. kovo mėn. priimtas pasiūlymas pirkti laivų statyklą „Brodosplit“ ir Kroatija nurodė, kad privatizavimo sutartis bus nedelsiant galutinai parengta ir pateikta Komisijai tvirtinti. Tačiau Kroatijos vyriausybė atmetė pasiūlymus pirkti laivų statyklas „Kraljevica“ ir „Brodotrogir“, o pasiūlymą pirkti laivų statyklą „3.Maj“ potencialus investuotojas atsiėmė. Vyriausybė nusprendė per 90 dienų pradėti laivų statyklos „Kraljevica“ bankroto procedūrą ir mėginti iš naujo privatizuoti ir restruktūrizuoti laivų statyklas „Brodotrogir“ ir „3.Maj“. · Kroatija turėtų pasirašyti „Brodosplit“ privatizavimo sutartį ir turėtų pasistengti skubiai išspręsti „3.Maj“ ir „Brodotrogir“ klausimą, kad įvykdytų Sutarties priede nustatytus reikalavimus iki stojimo datos restruktūrizuoti laivų statyklas. Galiausiai kalbant apie esamą pagalbą, Kroatija Komisijai pateikė vienuolikos pagalbos priemonių, kurias stojimo dieną pageidaujama laikyti esama pagalba, sąrašą. Septynios iš šių priemonių įtrauktos į Stojimo aktą. Komisija vertina likusias priemones. 2.2. Teismų sistema ir pagrindinės teisės Kroatija daro pažangą vykdydama derybose dėl narystės prisiimtus šio skyriaus įsipareigojimus ir reikalavimus, kaip nurodyta Stojimo akto VII priede. Apskirtai manoma, kad teismų sistemos ir pagrindinių teisių srityje Kroatija tinkamai rengiasi narystei. 1) Toliau užtikrinti veiksmingą teismų reformos strategijos ir jos veiksmų plano įgyvendinimą Teismų reformos strategija ir jos veiksmų planas įgyvendinami laikantis numatytų terminų ir teisiniu požiūriu derinant tam tikrų sričių teisės aktus. Tačiau atidėtas naujosios viešųjų antstolių sistemos, kuri yra teisėsaugos reformos dalis ir kuri yra svarbus strategijos elementas, įgyvendinimas (taip pat žr. toliau 3 punktą). · Kroatija turi toliau geriau planuoti žmogiškuosius išteklius, taip pat atsižvelgdama į ilgalaikius teismų poreikius. 2) Toliau stiprinti teismų nepriklausomumą, atskaitomybę, nešališkumą ir profesionalumą Toliau įgyvendintos 2010 ir 2011 m. priimtos įvairios priemonės, skirtos teismų nepriklausomumui, atskaitomybei, nešališkumui ir profesionalumui stiprinti. Pertvarkyta Valstybės teisėjų taryba (VTS) ir Valstybės prokurorų taryba (VPT) toliau veikė nepriklausomai. Skirdamos teismo pareigūnus abi tarybos laikėsi skaidrių, vienodų ir objektyvių kriterijų. · Tačiau būtina tvirčiau įgyvendinti teisėjų skyrimų pereinamąją sistemą, taip pat užtikrinti didesnį skaidrumą vertinant pokalbius žodžiu, kad visiems kandidatams būtų sudarytos vienodos sąlygos. Teisėjų akademija ir toliau veikia tinkamai. Tačiau antrasis metinis stojimo į Valstybinę teismo pareigūnų mokyklą procesas vėluoja. VTS pradėjo įgyvendinti naująją teisėjų turto deklaravimo sistemą. Netinkamai pareigas atliekantiems teismų pareigūnams taikomos drausminės priemonės. · Reikia iš dalies pakeisti antrinius teisės aktus, kad būtų ribojamas teisėjų imunitetas, ir taip galutinai parengti šios srities teisės aktų sistemą; turėtų būti toliau konsultuojama elgesio kodekso taikymo klausimais. · Kad VTS ir VPT veiksmingiau atliktų funkcijas, turi būti skirta papildomų administracinių išteklių, turi būti tobulinamos įdarbinimo procedūros ir mokyklos veikimas, sistemingai ir nuodugniai tikrinamos turto deklaracijos ir aktyviai taikomos drausminės procedūros. 3) Toliau gerinti teismų sistemos veiksmingumą Kroatija toliau įgyvendino įvairias priemones, skirtas teismų veiksmingumui didinti. Tęsiant teismų racionalizavimo procesą teismai toliau jungiami. Talkinant finansų agentūrai FINA pagerėjo teismo sprendimų vykdymas. Naujosios viešųjų antstolių sistemos įgyvendinimas atidėtas šešiems mėnesiams iki 2012 m. liepos 1 d. Tam tikra pažanga padaryta teismų fizinės infrastruktūros ir kompiuterizavimo srityje. Integruoto bylų valdymo sistema veikia apie 60 proc. teismų. Nuo 2010 m. gruodžio iki 2011 m. gruodžio mėn. bendras neišnagrinėtų bylų skaičius išaugo 5,2 proc. Iki 2011 m. gruodžio mėn. 12,3 proc. sumažėjo nebaigtų nagrinėti senų baudžiamųjų bylų. Tačiau senų civilinių bylų skaičius per tą patį laikotarpį išaugo 6,5 proc., o senų civilinių bylų skaičius pirmosios instancijos teismuose sumažėjo 9,5 proc. · Būtina užtikrinti, kad aukštesnės instancijos teismai, įskaitant Aukščiausiąjį teismą, būtų tinkamai pasirengę nagrinėti didesnį bylų, perduodamų iš vieno teismo kitam, skaičių. Nors tam tikrais atvejais vėluota skiriant darbuotojus, 2012 m. sausio 1 d. įsigaliojo naujoji administracinės teisenos sistema. · Kroatija turi toliau ryžtingai įgyvendinti veiksmingumo didinimo priemones, visų pirma siekdama išnagrinėti daugiau bylų ir mažinti senų bylų skaičių. 4) Toliau gerinti karo nusikaltimų bylų nagrinėjimą šalies teismuose Kroatija toliau nagrinėjo karo nusikaltimų bylas, sulaikė asmenis, teikė kaltinamąsias išvadas ir teismo sprendimus ir nagrinėjo pagal 2011 m. kovos su nebaudžiamumu strategiją nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu nustatytas prioritetines bylas. Pradėtos nagrinėti kelios garsios karo nusikaltimų bylos, įskaitant buvusio Vidaus reikalų ministro padėjėjo bylą ir dviejų buvusių policininkų, kaltinamų serbų civilių žudymu, „Grubori“ bylą. Daugiau bylų perduota specializuotoms kolegijoms. Imtasi priemonių liudytojams apsaugoti – tam tikruose teismuose teikiamos kokybiškesnės pagalbos liudytojams paslaugos. Naujoji vyriausybė, siekdama sumažinti galimas neigiamas 2011 m. lapkričio mėn. kadenciją baigiančio Kroatijos parlamento priimto Įstatymo dėl Buvusios Jugoslavijos nacionalinės armijos, buvusios Jugoslavijos Socialistinės Federacinės Respublikos ir Serbijos Respublikos teisminių institucijų tam tikrų teisės aktų galiojimo panaikinimo pasekmes, užmezgė ryšius su Serbija ir su Bosnija ir Hercegovina, kad nagrinėjant karo nusikaltimų bylas būtų palaikomas dvišalis bendradarbiavimas. · Vis dėlto kova su nebaudžiamumu už karo nusikaltimus tebėra svarbiausias Kroatijos uždavinys, nes už daugumą nusikaltimų dar turi būti patraukta baudžiamojon atsakomybėn. Būtina imtis priemonių, kad liudytojams būtų sudarytos palankesnės sąlygos dalyvauti teismo procese, visų pirma nagrinėjant bylas, kurios perduotos specialioms kolegijoms. 5) Siekti konkrečių rezultatų, grįstų veiksmingais, efektyviais ir nešališkais tyrimais, baudžiamuoju persekiojimu ir teismo sprendimais organizuoto nusikalstamumo ir korupcijos bylose visais lygmenimis, įskaitant aukšto lygio pareigūnų korupciją, ir tokiuose pažeidžiamuose sektoriuose, kaip viešieji pirkimai Veikia tinkama teisinė ir institucinė kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu sistema, įgyvendinimo rezultatai geri. Teisėsaugos institucijos atlieka savo funkcijas, visų pirma su aukšto rango pareigūnais susijusiose bylose. Neseniai buvusiam valstybinės energetikos įmonės direktoriui pareikštas kaltinamasis nuosprendis, merams (Dubrovnike) ir Apygardos teismų teisėjams (Splite) pareikšti kaltinimai dėl piktnaudžiavimo pareigomis, pirmą kartą politinei partijai pareikšti kaltinimai korupcija. Nors teisėsaugos institucijos ir toliau daugiausia dėmesio skiria sudėtingesnėms ir aukšto lygio pareigūnų byloms, bendras nagrinėjamų bylų skaičius mažėja. · Būtina neprarasti budrumo nagrinėjant vietos lygmens korupcijos atvejus, visų pirma viešųjų pirkimų bylose. Būtina visose srityse griežčiau įgyvendinti turto arešto ir konfiskavimo teisinio reglamentavimo pagrindus. · Būtina skirti daugiau dėmesio sistemai, kuria kontroliuojami prokuroro atmetami pranešimai apie nusikalstamą veiklą. Kadenciją baigianti administracija policijoje paskyrė nemažai aukšto rango pareigūnų. · Būtina atidžiai stebėti paskyrimus į pareigas ir tolesnes policijos reformas, visų pirma siekiant užtikrinti politinį nešališkumą ir didesnį profesionalumą. 6) Siekti konkrečių rezultatų taikant griežtesnes prevencines kovos su korupcija ir interesų konfliktais priemones Kalbant apie politinių partijų ir rinkimų kampanijų finansavimą, priežiūros įstaiga –Valstybinė rinkimų komisija – buvo sustiprinta ir nuo 2011 m. pradėtos taikyti naujosios taisyklės. Per 2011 m. gruodžio mėn. surengtus visuotinius rinkimus nekilo jokių didelių sunkumų, buvo nustatyta vos keletas trūkumų. Taip pat pradėtos taikyti naujosios informacijos prieinamumo taisyklės, teismus jau pasiekė pirmieji skundai. · Turi būti parengta viešojo intereso kriterijaus taikymo įslaptintai informacijai praktika. Viešųjų pirkimų įstatymai nuo 2012 m. sausio mėn. suderinti su 2011 m. pavasario vyriausybės potvarkiu, kuriuo užtikrinamas didesnis skaidrumas, įskaitant informacijos apie faktinį sutarčių vykdymą skelbimą. Kol kas viešai paskelbta mažai informacijos. · Nors 2011 m. pradžioje priimtas patobulintas ir griežtesnis įstatymas dėl interesų konflikto, naujoji Interesų konfliktų komisija vis dar nepaskirta, o tai trukdo įgyvendinti įstatymą. Turto deklaracijų ir nepagrįsto turto tikrinimo sistema turi būti sustiprinta. Susirūpinimą kelia naujosios vyriausybės priimtos su interesų konfliktu susijusios taisyklės, visų pirma susijusios su viešųjų įmonių priežiūros ir direktorių valdybomis. Ankstesnės nuostatos dėl narystės kriterijų buvo atmestos. · Kroatija turi užtikrinti, kad būtų parengta griežta korupcijos prevencijos valstybinėse įmonėse sistema. · Būtina toliau plėtoti politinės atskaitomybės ir korupcijos netoleravimo koncepciją. 7) Toliau stiprinti mažumų apsaugą, įskaitant veiksmingą Nacionalinių mažumų teisių konstitucinio akto (NMTKA) įgyvendinimą Sustiprinta mažumų teisių apsauga toliau įgyvendinant mažumų apsaugos priemones, įskaitant Nacionalinių mažumų teisių konstitucinį aktą (NMTKA). 2011 m. gruodžio mėn. vykusiose rinkimuose į parlamentą išrinkti aštuoni nacionalines mažumas atstovaujantys nariai. Nors politiniai mažumų atstovai nepriklauso valdančiajai koalicijai, sėkmingai pradėtas jų ir vyriausybės bendradarbiavimas. Vyriausybė ėmėsi tam tikrų priemonių, kad pagal NMTKA būtų įgyvendintas 2011 m. gegužės mėn. priimtas 2011–2014 m. mažumų užimtumo planas. · Tačiau faktinis mažumų atstovų įdarbinimas yra ribotas daugiausia dėl apskritai žemo įdarbinimo lygmens. Šioje srityje būtinos griežtesnės stebėjimo priemonės. · Kroatijoje tai pat reikia skatinti toleranciją mažumoms, visų pirma Kroatijos serbams, ir imtis atitinkamų priemonių asmenims, kuriems gali kilti grėsmė, kurie gali būti diskriminuojami, patirti priešiškumą ar smurtą, apsaugoti. Romų mažumos gyvenimo sąlygos yra itin prastos, jiems vis dar sunku gauti išsilavinimą, naudotis socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros paslaugomis, įsidarbinti ir gauti asmens dokumentus. 8) Toliau nagrinėti neišspręstus pabėgėlių grįžimo klausimus Aprūpinant būstu padaryta tam tikra pažanga. Toliau įgyvendinamos grįžtančiųjų aprūpinimo būstu programos. 2011 m. kovo mėn. parengus planą, pagal kurį ketinta išnagrinėti likusius 2 350 prašymų, išnagrinėta 210 atvejų ir 86 šeimoms perduoti būstų raktai. Iki šiol patenkinta 1 012 prašymų suteikti pašalpą būstui. Toliau įgyvendinamas sprendimas dėl teisių į pensiją patvirtinimo. Kroatija su kaimyninėmis šalimis toliau dalyvauja Sarajevo procese, kur padaryta pažanga, visų pirma įgyvendinant svarbų regioninio masto aprūpinimo būstu projektą. Prastai įgyvendinama naujoji sistema, pagal kurią asmenys, kurie turi būti aprūpinti būstu, lengvatinėmis sąlygomis gali įsigyti būstą. 9) Toliau gerinti žmogaus teisių apsaugą Apskritai žmogaus teisės ir toliau gerbiamos. · Tačiau galiojančios teisinės nuostatos turi būti taikomos griežčiau. Kroatija jau pasiekė konkrečių rezultatų įgyvendindama Kovos su diskriminacija įstatymą ir nusikaltimų dėl neapykantos teisės aktus. · Būtina toliau siekti rezultatų ir užtikrinti, kad būtų taikomos atgrasančios sankcijos. 2011 m. spalio mėn. priimtas įstatymas, kuriuo Ombusdmeno tarnyba sujungiama su Žmogaus teisių centru, taip pat prijungiant tris specializuotus ombusdmenus, atsakingus už lyčių lygybę, už vaikus ir už neįgaliuosius. Vasario mėn. Konstitucinis teismas nusprendė, kad dėl procedūrinių priežasčių įstatymas negali įsigalioti 2012 m. liepos 1 d., kaip buvo numatyta. · Užbaigus rengti teisės aktų sistemą Kroatija turėtų užtikrinti, kad tarnybos būtų tinkamai sujungtos. Turėtų būti užtikrinta, kad būtų sukurta tvirtesnė žmogaus teisių apsaugos sistema, kad būtų skirtos tinkamos patalpos, sukurta bendra duomenų bazė ir numatytas aiškus finansavimas. 10) Toliau aktyviai bendradarbiauti su Tarptautiniu baudžiamuoju tribunolu buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ) Kroatija toliau bendradarbiavo su TBTBJ. Kroatija nepasistūmėjo atlikdama tyrimą, kad būtų nustatyta dingusių karinių dokumentų, kurių reikalauja TBTBJ prokuroras, buvimo vieta arba kad būtų išsiaiškinta, kas jiems nutiko. Teismas atmetė Kroatijos prašymą veikti kaip amicus curiae nagrinėjant apeliacinį skundą dėl 2011 m. balandžio 15 d. priimto nuosprendžio Kroatijos generolams Gotovinai ir Markšui. 2.3. Teisingumas, laisvė ir saugumas Kroatija daro pažangą vykdydama derybose dėl narystės prisiimtus šio skyriaus įsipareigojimus ir reikalavimus. Laikoma, kad teisingumo, laisvės ir saugumo srityje Kroatija tinkamai rengiasi narystei. Kalbant apie migraciją, 2011 m. spalio 28 d. priimtas ir jau įsigaliojo naujas Užsieniečių įstatymas, kuriuo Kroatijos teisės aktai toliau derinami su šios srities acquis. · Tačiau turi būti parengta migracijos strategija, kuria būtų užtikrintas platesnis požiūris į migrantų ir pabėgėlių apsaugą. Būtina toliau dėti pastangas, kad būtų sprendžiami su priėmimo centrų statyba susiję klausimai ir kad nelydimiems nepilnamečiams būtų suteikiama tinkama pagalba. Prieglobsčio srityje daroma pažanga rengiantis įgyvendinti prieglobsčio srities acquis. Nuo 2012 m. sausio mėn. pradėjo veikti nauji antrosios instancijos bylas nagrinėjantys administraciniai teismai. Paskirti visų keturių teismų pirmininkai, taip pat 20 teisėjų ir 34 valstybės tarnautojai. 2011 m. smarkiai išaugo prieglobsčio prašymų skaičius, todėl būtina stiprinti šios srities administracinius gebėjimus. · Visų pirma būtina užtikrinti, kad Prieglobsčio komisijos sukaupta praktinė patirtis būtų perduota administraciniams teismams, taip pat būtina parengti naujus teisėjus. Kalbant apie vizų politiką, šalių, kurių piliečiams, norintiems atvykti į Kroatijos teritoriją, reikalingos vizos, sąrašas tik iš dalies atitinka ES sąrašą. · Kalbant apie dokumentų saugumą, būtina dėti daugiau pastangų, kad būtų išduodami ES standartus atitinkantys biometriniai pasai, taip pat laipsniškai panaikinti iki 2003 m. išduotas asmens tapatybės korteles ir atitinkamai iš dalies pakeisti teisinę sistemą. Kalbant apie išorės sienas ir Šengeno erdvę, toliau tobulinant integruoto sienų valdymo sistemą tęsiamas derinimo su Šengeno acquis procesas. Padaryta pažanga agentūrų tarpusavio bendradarbiavimo ir veiksmų su kaimyninėmis šalimis ir ES įstaigomis koordinavimo srityje. Iš dalies įvykdyta 2011 m. numatyta veikla pagal Integruoto sienų valdymo veiksmų planą, tačiau pranešama, kad vėluoja tam tikros techninės įrangos ir kai kurių infrastruktūros objektų viešieji pirkimai. 2011 m. spalio mėn. priimtas Valstybinės sienos apsaugos įstatymas, kad būtų nustatytas antros linijos patikrinimas; įstatymui įgyvendinti reikalinga tinkama infrastruktūra. Įgyvendinama rizikos analizės sistema. Toliau bendradarbiaujama su FRONTEX. Su atitinkamomis kaimyninių šalių institucijomis rengiami reguliarūs susitikimai, taip pat vyksta jungtinės pasienio policijos patruliavimo operacijos. Bendras su Serbija informacinis punktas įsteigtas Bajakovo sienos perėjimo punkte. 2011 m. gruodžio mėn. pirmą kartą surengtas koordinavimo posėdis su Bosnijos ir Hercegovinos institucijomis siekiant įgyvendinti abipusį susitarimą dėl valstybinės sienos apsaugos. Padaryta pažanga tęsiant diskusijas su abiem šalimis ir Juodkalnija, kad dvišaliai susitarimai dėl vietinio eismo per sieną atitiktų ES acquis ir būtų galutinai parengti iki stojimo. Susitarimas su Bosnija ir Hercegovina dėl laisvo tranzito iki stojimo turėtų būti priderintas prie ES acquis. Išaugo pasienio policijos pareigūnų skaičius, 2011 m. įdarbinti 308 pasienio policijos pareigūnai. Į jų mokymo programą ne visada įtraukiamas pasienio policijos pareigūnams skirtas specializuotas mokymas. 33 papildomuose sienos perėjimo punktuose įdiegta nacionalinės sienos valdymo informacinė sistema. 2012 m. vasario mėn. pabaigoje ši sistema veikė 74 sienos perėjimo punktuose, iš kurių 38 yra būsimos išorinės ES sienos perėjimo punktai; tačiau kol kas sistema tinkamai neveikia. Neume įdiegta visą parą veikianti integruota sienų priežiūros sistema. Vėluojama atlikti naujojo sienos perėjimo punkto statybos darbus, tačiau tikimasi, kad jie bus užbaigti iki 2012 m. pabaigos. Metkovičiuje veikia „žaliosios sienos“ vaizdo stebėjimo sistema. Užbaigtas pirmas Nacionalinio jūrų srities informacijos keitimosi centro steigimo etapas ir dabar galima sekti ir stebėti Kroatijos teritoriniuose vandenyse esančius laivus. · Centre turi būti įdarbinti specialistai ir kvalifikuoti darbuotojai. Būtina užtikrinti sąsają su atitinkamų ministerijų radarais. · Laiku turi būti tęsiamas Integruoto sienų valdymo veiksmų plano įgyvendinimas, o vėlavimo problema turi būti tinkamai sprendžiama. Turėtų būti parengtas išsamus sienų infrastruktūros renovacijos planas. Kalbant apie teismų bendradarbiavimą civilinėse ir baudžiamosiose bylose, 2011 m. spalio mėn. su Juodkalnija pasirašytas susitarimas dėl abipusio baudžiamųjų teismo nuosprendžių vykdymo, o su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija – ekstradicijos susitarimas. Sudaryta darbo grupė naujajam aktui dėl tarptautinės privatinės teisės rengti; jau įvyko keletas darbinių grupės susitikimų. Padaryta pažanga bendradarbiaujant su Europos teisminiu tinklu civilinėse ir komercinėse bylose. · Būtina toliau derinti teisės aktus, stiprinti institucinę sistemą ir valdžios institucijų ryšius palaikant teisminį bendradarbiavimą. Kalbant apie policijos bendradarbiavimą ir kovą su organizuotu nusikalstamumu, toliau sėkmingai bendradarbiauta su Europolu. Vyko techninis pasirengimas ir darbuotojų mokymas, susijęs su papildomos informacijos prašymo atvykstant prie nacionalinių sienų (SIRENE) tarnybos ir nacionalinės Šengeno informacinės sistemos (SIS) tarnybos steigimu. · Tačiau vis dar neparengta šių tarnybų reglamentavimo sistema. Surengti įvairaus pobūdžio mokymai kovos su organizuotu nusikalstamumu tema, įskaitant susijusius su kriminalinės žvalgybos informacijos analizės stiprinimu ir kova su pinigų plovimu. Parengta stebėjimo sistema, skirta kovoti su korupcija sienų valdymo sistemoje. · Šiuo metu rengiamas naujas teisės aktas dėl policijos; turėtų būti užtikrinta, kad teisės akto projekte pagal Žmogiškųjų išteklių valdymo strategiją būtų nustatyti skaidrumo ir vienodo elgesio kriterijai. Kovos su organizuotu nusikalstamumu įgyvendinimo rezultatai geri, atlikta su narkotikų kontrabanda susijusių tyrimų ir priimta apkaltinamųjų nuosprendžių. · Būtina konfiskuoti daugiau turto. · Turėtų būti siekiama derinti baudžiamuosius ir finansinius tyrimus ir įgyvendinti teisinę sistemą, susijusius su kova su prekyba žmonėmis. Darbuotojams surengus mokymus sustiprinti Nacionalinio kovos su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu policijos biuro (PNUSKOK) pajėgumai. · Būtina atnaujinti įrangą ir patalpas, visų pirma Splito departamente. Pasirašius protokolo dėl valdžios institucijų, atsakingų už kovą su korupcija, organizuotu nusikalstamumu ir susijusiais pinigų plovimo ir terorizmo finansavimo nusikaltimais, bendradarbiavimo priedą, agentūroms sudarytos palankesnės sąlygos tarpusavyje bendradarbiauti keičiantis informacija apie sandorius dėl įtariamo pinigų plovimo arba terorizmo finansavimo. 2.4. Pasirengimo laikytis acquis kituose skyriuose padėties apžvalga Daugelyje kitų acquis sričių padaryta pažanga rengiantis narystei. Parengiamieji darbai beveik baigti šiose srityse: darbuotojų judėjimo laisvė, bendrovių teisė, intelektinės nuosavybės teisės, finansinės paslaugos, ekonominė ir pinigų politika, statistika, transeuropiniai tinklai, mokslas ir moksliniai tyrimai, švietimas ir kultūra, užsienio, saugumo ir gynybos politika. Nors liko keletas neišspręstų klausimų, Kroatija pasiekė tinkamą suderinimo lygį daugelyje acquis skyrių. · Kalbant apie laisvą prekių judėjimą, Kroatija turi užbaigti derinti teisės aktus, susijusius su horizontaliosiomis priemonėmis, ir suderinti pagal naująjį ir senąjį metodą parengtus produktus reglamentuojančius teisės aktus. Būtina nedelsiant imtis priemonių dėl Kroatijos nustatyto reikalavimo papildomai laikinai laikyti importuotus naftos produktus, nes tai yra acquis pažeidžianti priemonė, kurios poveikis prilygsta kiekybiniam apribojimui. · Kalbant apie laisvą kapitalo judėjimą, būtina priimti INA privatizavimo akto ir Telekomo privatizavimo akto pakeitimus; būtina toliau įgyvendinti kovos su pinigų plovimu veiksmų planą. · Kalbant apie viešus pirkimus, būtina derinti antrinės teisės aktus, visų pirma gynybos viešųjų pirkimų srityje, ir tinkamai įgyvendinti naujai priimtus įstatymus, visų pirma vietos lygmeniu ir rengiantis ateityje valdyti struktūrinių fondų lėšas. · Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos srityje būtina nedelsiant panaikinti 2012 m. sausio mėn. vėl pradėtą taikyti judriojo ryšio paslaugoms taikomą mokestinę priemonę. · Transporto politikos srityje būtina toliau derinti mišrųjį vežimą reglamentuojančius teisės aktus ir stiprinti administracinius pajėgumus, visų pirma susijusius su geležinkelių saugumo tarnybos veikimu. · Kalbant apie energetiką, būtina toliau derinti energijos vidaus rinką reglamentuojančius įstatymus ir tęsti elektros energijos ir dujų rinkų liberalizavimą. · Kalbant apie mokesčių sistemą, Kroatija turi užtikrinti, kad visos susijusios IT sistemos tinkamai veiktų ir kad nuo stojimo dienos būtų galima keistis informacija su ES ir kitomis valstybėmis narėmis. · Socialinės politikos ir užimtumo srityje būtina toliau derinti kovą su diskriminacija ir lygias galimybes reglamentuojančius teisės aktus. Turi būti šalinami struktūriniai darbo rinkos trūkumai ir stiprinami socialinių partnerių pajėgumai ir administraciniai pajėgumai visose srityse. · Kalbant apie įmones ir pramonės politiką, būtina gerinti verslo aplinką. · Vartotojų ir sveikatos apsaugos srityje būtina toliau atnaujinti, pertvarkyti ir licencijuoti kraujo, audinių ir ląstelių apdorojimo infrastruktūrą, kad ji atitiktų ES techninius reikalavimus. · Kalbant apie muitų sąjungą, Kroatija turi užbaigti ir pradėti naudoti visas IT sistemas, būtinas sujungiamumui ir sąveikai su ES muitinių IT sistemomis užtikrinti. · Kalbant apie išorės santykius, Kroatija turi užtikrinti, kad iki stojimo jos pasirašyti tarptautiniai susitarimai būtų suderinti su acquis. · Finansų kontrolės srityje būtina toliau siekti, kad apskritai geriau veiktų viešoji finansų vidaus kontrolė ir išorės auditas centrinės ir vietos valdžios lygmenimis. · Finansinių ir biudžetinių nuostatų srityje koordinavimo komitetas turi toliau stiprinti gebėjimus, kad po stojimo galėtų veiksmingai koordinuoti bendrą nuosavų išteklių sistemą. Būtina dėti pastangas siekiant modernizuoti muitinio tikrinimo strategiją, daugiausia dėmesio skiriant auditui išleidus prekes. Kroatija padarė pažangą derindama šešių likusių skyrių acquis, tačiau tam tikrose srityse būtina dėti daugiau pastangų. · Kalbant apie įsisteigimo laisvę ir laisvę teikti paslaugas, pasirengimas vyksta tinkamai. Tačiau būtina siekti tinkamai įgyvendinti Paslaugų aktą. · Žemės ūkio ir kaimo plėtros srityse daugiausia dėmesio turi būti skiriama tolesniam aktų derinimui ir administracinių gebėjimų stiprinimui tiesioginių išmokų ir kaimo plėtros srityse. · Kalbant apie maisto saugą, veterinarijos ir fitosanitarijos politiką, būtina laiku pastatyti ir įrengti pasienio kontrolės punktus ir atnaujinti pieno, mėsos, žuvies ir gyvūninės kilmės šalutinių produktų apdorojimo ir perdirbimo punktus. Būtina toliau siekti stiprinti administracinius pajėgumus šioje srityje. · Žuvininkystės srityje būtina toliau derinti teisės aktus ir įgyvendinti acquis išteklių ir laivyno valdymo, tikrinimo ir kontrolės srityse, taip pat taikant struktūrines priemones, visų pirma susijusias su valdymo planų rengimu, laipsnišku žvejybos savo reikmėms kategorijos panaikinimu ir palydovinio ryšio laivų stebėjimo sistemos sukūrimu. Būtina toliau stiprinti administracinius gebėjimus, visų pirma įdarbinant ir apmokant žvejybos inspektorius. · Kalbant apie regioninę politiką ir struktūrinių priemonių koordinavimą, reikia toliau stiprinti administracinius pajėgumus, kad ateityje šalis galėtų įgyvendinti sanglaudos politikos priemones, ir kurti tinkamą projektų rengimo mechanizmą. · Aplinkos srityje daug dėmesio reikia skirti toliau derinant teisės aktus ir įgyvendinant horizontaliojo acquis ir klimato kaitos srities teisės aktus. Visų pirma būtina užtikrinti veiksmingą visuomenės dalyvavimą ir teisę kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais; kalbant apie klimato kaitą, būtina užbaigti derinti ir įgyvendinti teisės aktus, visų pirma reglamentuojančius ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą. Galiausiai Komisija ragina Kroatijos valdžios institucijas užbaigti acquis vertimą ir peržiūrą iki stojimo datos, kad būtų užtikrintas teisinis tikrumas taikant ES teisės aktus. 3. Išvada Apskritai Kroatija tinkamai rengiasi narystei ES. Kroatija pasiekė aukštą suderinimo su acquis lygį . Nuo 2011 m. pažangos ataskaitos ir 2011 m. rudenį paskutinį kartą atnaujintų stebėsenos lentelių paskelbimo šalis padarė tolesnę pažangą. Tačiau Komisija nustatė, kad būtina dėti daugiau pastangų sprendžiant keletą konkrečių klausimų. Kroatijos ir ES labui Kroatijos valdžios institucijos turi imtis visų būtinų priemonių, kad būtų užtikrinta, jog iki 2013 m. liepos 1 d. šalis būtų visiškai pasirengusi narystei. Komisija toliau stebės, kaip Kroatija vykdo per derybas dėl stojimo prisiimtus įsipareigojimus, ir daugiausia dėmesio skirs stebėsenos lentelėse ir šioje ataskaitoje nustatytiems neišspręstiems klausimams, ir jeigu bus tam pagrįstas pagrindas, pasinaudos Stojimo akto 36 straipsnyje numatytomis priemonėmis. Remdamasi minėtu straipsniu 2012 m. rudenį Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai parengs išsamią stebėjimo ataskaitą ir atnaujintas stebėsenos lenteles.