Kaip ir 2016 m. ataskaitos, šios metinės ataskaitos tikslas yra: i) pateikti duomenis apie ES esančių įrenginių skaičių ir tipą ir ii) teikti informaciją apie incidentus, susijusius su jūroje vykdomomis naftos ir dujų operacijomis, ir apie šių operacijų saugos veiksmingumą. Per ateinančius kelerius metus, kai bus parengtos papildomos ataskaitos, valstybių narių naftos ir dujų žvalgymo bei gavybos atviroje jūroje veiklos saugos veiksmingumas bus registruojamas metinėse ataskaitose.

Be atskirų valstybių narių duomenų, Komisija taip pat įvertino jūrų regionų saugos veiksmingumą. Komisija tai padarė ir 2016 m. ataskaitoje. Šiuo tikslu Komisija priskiria: i) Vokietiją, Daniją, Prancūziją, Jungtinę Karalystę, Airiją ir Nyderlandus Šiaurės jūros ir Atlanto vandenyno regionui; ii) Ispaniją, Graikiją, Kroatiją, Kiprą, Italiją ir Maltą – Viduržemio jūros regionui; iii) Bulgariją ir Rumuniją – Juodosios jūros regionui, o iv) Latviją ir Lenkiją – Baltijos jūros regionui.

c) duomenys apie incidentus pagal 23 straipsnyje nustatytą bendrą duomenų pateikimo sistemą;

Kompetentingos valstybių narių valdžios institucijos nuolat tikrino jų jurisdikcijai priklausančius jūrinius įrenginius. 4 lentelėje nurodytas per ataskaitinius metus atliktų patikrų jūroje skaičius. Patikrų skaičius paprastai didėja didėjant įrenginių skaičiui. Palyginti su kitomis valstybėmis narėmis, pagal turimų įrenginių skaičių Italijos ir Vokietijos kompetentingos valdžios institucijos atliko santykinai daug patikrų.

c)

c)

ES bendras incidentų, apie kuriuos pranešta, skaičius padidėjo nuo 42 2016 m. iki 59 2017 m., daugiausia dėl padidėjusio nenumatytų nuotėkių skaičiaus. Priešingai, gręžinio kontrolės praradimo incidentų sumažėjo nuo 11 2016 m. iki 8 2017 m., o įvykių, kurie priskirtini saugai ir aplinkosaugos požiūriu labai svarbių elementų gedimų kategorijai, per tą patį laikotarpį sumažėjo nuo trijų iki vieno. 2017 m. nebuvo pranešimų apie gedimus, susijusius su struktūrinio vientisumo praradimu, o 2016 m. pranešta apie du tokius gedimus. Be to, 2017 m. nebuvo pranešta apie darbuotojų evakavimą, o 2016 m. darbuotojai buvo evakuoti vieną kartą.

2017 m. pranešta apie tris susidūrimus su laivu, palyginti su 2016 m., kai tokių pranešimų nebuvo, taip pat įvyko du gręžinio užkardos gedimai, o 2016 m. apie tokius gedimus nepranešta. 2017 m. iš viso keturi incidentai buvo priskirti prie didelių avarijų, nes dėl jų galėjo žūti ar būti sunkiai sužaloti žmonės. Juos vis dar vertina kompetentingos institucijos. Galima palyginti, kad 2016 m. buvo pranešta apie dvi dideles avarijas.

6. IŠVADOS

Tiek įrenginių skaičius, tiek bendra naftos ir dujų gavybos apimtis 2017 m. šiek tiek sumažėjo, palyginti su 2016 m. (įrenginių skaičius sumažėjo nuo 586 iki 554, o bendra gavybos apimtis sumažėjo 2,7 proc.). Atliktų patikrų ir tyrimų skaičius iš esmės nepasikeitė.

Komisija vertina ES naftos ir dujų operacijų jūroje saugą remdamasi valstybių narių pagal įgyvendinimo reglamentą dėl ataskaitų teikimo pateiktais duomenimis. Atitinkamai Komisijos vertinimo tikslumas priklauso nuo valstybių narių pateiktos informacijos.

Kaip ir 2016 m., 2017 m. apie mirties atvejus nepranešta. Be to, Komisija palankiai vertina tai, kad sumažėjo tam tikrų kategorijų incidentų, kaip antai gręžinio kontrolės praradimų, saugai ir aplinkosaugos požiūriu labai svarbių elementų gedimų ir gedimų dėl struktūrinio vientisumo praradimo, skaičius. Ji atkreipia dėmesį į didelių avarijų, nenumatytų nuotėkių, susidūrimų su laivais ir gręžinio užkardos gedimų skaičių. Remiantis tuo, kas išdėstyta pirmiau, galima teigti, kad 2017 m. saugos veiksmingumas Europos jūriniame sektoriuje buvo tinkamas.