LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.7.12 
SEC(2010) 841 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
pridedama prie dokumento 
  
Baltoji knyga d ėl draudimo garantij ų sistemų 
 
{COM(2010)370 final} 
{SEC(2010)840} 
LT 2   LT Įvadas 
Draudimo garantij ų sistemomis (DGS) teikiama vartotoj ų apsauga kraštutiniu atveju, kai 
draudimo įmonės nebegali vykdyti savo sutartini ų įsipareigojim ų. Taigi jomis žmon ės 
apsaugomi nuo rizikos, kad reikalav imai nebus patenkinti, jei j ų draudimo įmonė taps nemoki. 
Kitaip nei bank ų ir vertybini ų popierių sektoriams, draudimo sektoriui netaikomi jokie 
garantijų sistemas reglamentuojantys Europos teis ės aktai. Šiuo metu tik 12 valstybi ų narių 
turi vieną arba kelias DGS, taikomas gyvyb ės ir (arba) ne gyvyb ės draudimo sutartims, o 
nacionalin ės sistemos savo strukt ūra labai skiriasi. 
Poveikio vertinime pateikiama nuostoli ų, kuriuos b ūtų galima perkelti draud ėjams (arba 
mokesčių mokėtojams valdžios institucij ų intervencijos atveju), jeigu draudimo įmonės 
bankrutuot ų ES, analiz ė. Nepaisant esam ų DGS, kraštutiniais atvejais tai gali reikšti, kad ES 
draudėjams (arba mokes čių mokėtojams) per vienerius metus b ūtų galima perkelti iki 
41,3 mlrd. EUR nuostoli ų gyvybės draudimo ir iki 5,9 mlrd. EUR nuostoli ų ne gyvyb ės 
draudimo srityje. Tarpvalstybiniu lygmeniu esam ų DGS nepadengti nuostoliai gali sudaryti 
iki 820 mln. EUR gyvyb ės draudimo ir 140 mln. EUR ne gyvyb ės draudimo srityje. 
1. Problemos apib ūdinimas 
Kadangi DGS s ąlygos ES nesuderintos, tai trukdo užtikrin ti veiksming ą ir vienod ą vartotojų 
apsaugą ir gali trukdyti veikti vidaus draudimo rinkai, nes gali iškr eipti tarpvalstybin ę 
konkurencij ą. Šis vertinimas tampa dar svarbesnis d ėl to, kad, nepaisant labiau su rizika 
susijusios ES mokumo sistemos (direktyva „Mokumas II“) įdiegimo, draudikai gali 
neįvykdyti įsipareigojim ų, o draud ėjai iš viso negali arba jiems  sunku visiškai ir teisingai 
suprasti svarbi ą ir sudėtingą su rizika susijusi ą informacij ą. Galimi dvejopi padariniai: 
Pirma , bankrutavusi ų draudimo įmonių padaryti ir draud ėjams (arba mokes čių mokėtojams) 
perkelti nuostoliai šiuos gali paveikti įvairiais b ūdais: šalies lygiu nuostoliai gali sumažinti 
draudėjų turtą arba susilpninti valstyb ės finansų sektorių; tai gali dar labiau sumažinti 
vartotojų pasitikėjimą draudimo ir finans ų rinkomis, o tai galiausiai gali sul ėtinti realiosios 
ekonomikos augim ą ir sutrikdyti finans ų rinkas. Tarpvalstybiniu ES lygiu atitinkami 
nuostoliai taip pat gali susilpninti vartotoj ų pasitikėjimą vidaus rinka ir net gali sukelti 
valstybių narių ginčus dėl bankrutavusi ų draudikų nuostolių paskirstymo. 
Antra , vartotoj ų rizikos l ūkesčių ir draudik ų įsipareigojim ų nevykdymo rizikos neatitiktis 
lemia tai, kad išlaidos, susijusios su draudimo įmonių bankrotais, pasiskirsto ne optimaliai – 
arba nieko nežinantiems vartotojams, arba mokes čių mokėtojams. Tai taip pat kelia pavoj ų, 
kad gali b ūti iškreipta draudik ų konkurencija ES vidaus rinkoje. 
2. Subsidiarumo analiz ė 
Tik ES veiksmais galima už tikrinti, kad visi draud ėjai ir naudos gav ėjai, sudarantys draudimo 
sutartis ES, gal ėtų naudotis vienoda ir visapuse apsauga tuo atveju, jeigu draudimo įmonė 
nevykdytų savo įsipareigojim ų. ES veiksmais taip pat užtikrinamos vienodos draudik ų veiklos 
sąlygos ir taip skatinama tolesn ė integracija ES vidaus rinkoje. Daugelyje sri čių (pvz., 
apsaugos, geografin ės taikymo srities ir finansavimo) valstyb ės narės vienos negali 
pakankamai suderinti savo DGS strukt ūrų skirtumų, todėl to geriau siekti ES lygmeniu. 
3. Tikslai  
LT 3   LT Bendras ES veiksm ų dėl DGS tikslas yra, pirma, užtikrinti aukšt ą draudėjų ir naudos gav ėjų 
apsaugos lyg į, kuris pakankamai sumažint ų riziką, kad draud ėjai arba mokes čių mokėtojai 
patirs dideli ų nuostolių dėl to, kad draudikai nepadengs j ų reikalavim ų. Antra, ES veiksmai 
turėtų padėti sukurti vienod ą draudėjų, kurie gali įsigyti draudimo produkt ų iš vidaus arba 
užsienio draudik ų ES, apsaug ą siekiant paskatinti draudimo paslaug ų vidaus rink ą 
veiksmingai veikti. 
Be to, atitinkami veiksmai tur ėtų padėti siekti bendresni ų tikslų, pvz., išvengti konkurencijos 
iškraipymo, sumažinti neigiamas paskatas, užtikrinti ekonomiškum ą, pasitikėjimą rinka ir 
rinkos stabilum ą. 
4. Politikos pasirinktys 
Poveikio vertinimo ataskaitoje analizuojamos ir aptariamos ke lios politikos pasirinktys, koki ų 
ES veiksm ų imtis siekiant sukurti darni ą draudėjų ir naudos gav ėjų apsaugos pagal DGS 
tvarką, pagrįstą minimaliu derinimu. 
Galimų ES veiksm ų mastas  
Nieko nedarymas reikšt ų, kad valstybi ų narių DGS modeliai ir toliau bus labai skirtingi, o kai 
kuriose valstyb ėse narėse DGS visai nebus. Šie skirtumai lemia nevienod ą ir nepakankam ą 
draudėjų apsaugą kai kuriose valstyb ėse narėse. 
Nors sustiprinus rizikos ribojimu pagr įstą priežiūrą, iš dalies nusta čius labiau rizika pagr įstus 
mokumo reikalavimus ir griežt ą valdymo sistem ą, turėtų būti sudarytos s ąlygos draudikams 
teisingai ir profesionaliai valdyti savo rizik ą, šie mechanizmai negali garantuoti, kad bankrot ų 
bus visiškai išvengta. 
Užtikrinus geresn į draudėjų informavim ą (apie tai, kad yra DGS, ir apie ši ų sistemų 
suteikiam ą apsaugos lyg į), iš esmės draudėjams galėtų būti padėta pasirinkti draudik ą. Jie 
galėtų palyginti ne tik įvairių bendrovi ų siūlomas draudimo kainas, bet ir kokyb ę (pagal 
riziką, kad bendrov ė gali tapti nemokia). Ta čiau caveat emptor  modelis grei čiausiai būtų 
daugumoje atvej ų neveiksmingas, nes draud ėjai nežino svarbios, bet sud ėtingos su rizika 
susijusios informacijos, ir jiems sunku teisingai j ą įvertinti. Nors didesnio skaidrumo 
priemonės ES lygmeniu gal ėtų paskatinti pasitik ėjimu grindžiamus draud ėjų ir draudik ų 
santykius, vis tiek va rgu ar didžioji draud ėjų dauguma visiškai suprast ų ir tinkamai įvertintų 
gautą sudėtingą su rizika susijusi ą informacij ą. 
Likvidacijos proced ūrose suteikus vartotojams teisin ę pirmenyb ę, kyla pavojus, kad nepakaks 
turto draud ėjams apsaugoti, d ėl to kils abejoni ų, ar jie gaus kompensacijas. Be to, likvidacijos 
procedūros dažniausiai b ūna ilgos ir brangios. 
Valdžios institucij ų suteikiamos tiesiogin ės arba netiesiogin ės garantijos turi akivaizd ų 
trūkumą – naudojami mokes čių mokėtojų pinigai ir taip da romas poveikis valstyb ės 
finansams. 
Dėl statistini ų priežasčių aukštą vartotojų apsaugos lyg į paprastai geriausiai galima pasiekti 
derinant palyginti negriežtus m okumo reikalavimus ir garantij ų sistemą, o ne nustatant 
palyginti griežtus mokumo reik alavimus, bet neturint garantij ų sistemos. Iš ties ų, garantijų 
sistema gali „centralizuoti“ nuostoli ų, kurie viršija bendrov ės mokumo rib ą (angl. tail risk ), 
padengim ą, taip sumažinant ši ų nuostolių kintamum ą (ir atitinkamai did ėjančius jų padengimo 
poreikius), jei sistemoj e dalyvauja daug draudik ų. Be to, garantij ų sistema gali paskirstyti 
LT 4   LT reikalingą finansavim ą, kad didesn į vartotoj ų skaičių apsaugot ų nuo pernelyg dideli ų 
nuostolių ir taip būtų suteikta vienoda apsauga mažesn ėmis išlaidomis. 
Garantijos dydis (DGS finansavimo poreikiai)  
DGS fondo dyd į lemia daug parametr ų, iš kurių svarbiausi yra du: draudik ų įsipareigojim ų 
nevykdymo tikimyb ė ir siekiamos draud ėjų apsaugos lygis. Duomenys rodo, kad draudik ų 
įsipareigojim ų nevykdymo tikimyb ė paprastai svyruoja nuo 0,1 % iki 0,5  % – tai priklauso nuo 
rinkos sąlygų. DGS finansavimo ar finansini ų įnašų poreikius, be draudik ų įsipareigojim ų 
nevykdymo tikimyb ės, daugiausia lemia vartotojams sute ikiamos apsaugos lygis: kuo didesn ė 
apsauga suteikiama pagal DGS, tuo didesni įnašai arba finansavimas yra reikalingas. Tod ėl 
svarbiausia nuspr ęsti, kokį apsaugos lyg į DGS turėtų suteikti draud ėjams. Kaip rodo pirmin ės 
Komisijos išvados, priimtiniausia pasirinktis b ūtų užtikrinti aukšt ą apsaugos lyg į įprastomis 
rinkos sąlygomis, taip pat užtikrinti pakankamai aukšt ą apsaugos lyg į atsiradus įtampai 
rinkoje. 
Galimų ES veiksm ų dėl DGS pob ūdis ir teisin ės priemon ės 
Lanksti neatid ėliotinų teisinių įpareigojim ų priėmimo alternatyva b ūtų esamų trūkumų 
šalinimas privalomos teisin ės galios neturin čių teisės aktų priemonėmis: rekomendacijomis, 
komunikatais, gair ėmis ir elgesio kodeksais.  Kadangi tokios priemon ės neturi privalomosios 
teisinės galios, tai jos priklausyt ų nuo valstybi ų narių savanoriško įsipareigojimo. Net jei 
valstybės narės norėtų laikytis si ūlomų gairių, kyla rizika, kad d ėl to, jog nacionalin ės 
konvergencijos procesas užtrukt ų ilgai, o rezultatai b ūtų nevienodi. 
Tačiau labiau tik ėtina, kad nusta čius teisiškai privalom ą DGS model į ES lygmeniu b ūtų 
užtikrintos darnios ir suderintos draud ėjų ir naudos gav ėjų apsaugos taisykl ės ES. Kadangi 
klausimas yra sud ėtingas, geriau b ūtų priimti ES direktyv ą, o ne ES reglament ą, nes direktyva 
suteiktų daugiau lankstumo valstyb ėms narėms. 
Suderinimo apimtis  
Yra daug b ūdų sukurti DGS. Atsižvelgdama į tai, kad iki šiol nebuvo ES teis ės aktų ir kad 
Europos S ąjungos DGS apsauga yra labai susiskaidž iusi, Komisija pritaria minimaliu 
suderinimu pagr įstam ES modeliui. Kitaip tariant, da rnioje ES sistemoje reikia nustatyti 
būtiniausius aspektus: 
Centralizavimo lygis : ar DGS reik ėtų kurti nacionaliniu, ar  Europos lygmeniu? 
Vaidmuo : ar DGS tur ėtų veikti kaip apsaugos mechanizmas, naudojamas kraštutiniu atveju, ar 
jos vaidmuo tur ėtų būti platesnis? 
Geografin ė taikymo sritis:  ar DGS tur ėtų veikti buvein ės valstybės narės, ar priiman čiosios 
valstybės narės principu (ar derin ti abu principus)? 
Garantuojamos sutartys : kokioms draudimo klas ėms (gyvyb ės, ne gyvyb ės ir kt.) tur ėtų būti 
taikoma DGS? 
Reikalavimus atitinkantys pareišk ėjai: kokiems pareišk ėjams (fiziniams, juridiniams 
asmenims ir kt.) tur ėtų būti taikoma DGS? 
Finansavimo tvarkaraštis : ar DGS tur ėtų būti finansuojama ex ante,  ar ex post  (prieš įvykį ar 
po jo, ar tur ėtų būti derinamos abi alternatyvos)? 
LT 5   LT Sistemos panaudojimo pob ūdis: ar pagal DGS tur ėtų būti dengiami reikalavimai, ar ji taip pat 
turėtų būti skirta draudimo sutar čių tęstinumui užtikrinti? 
Remdamasi pirmine šio poveikio vertinimo analiz e, Komisija preliminariai teikia pirmenyb ę 
tokioms ES veiksm ų dėl DGS apsaugos pasirinktims: 
Centralizavimo lygis : DGS visose valstyb ėse narėse yra geriausia pasirinktis, ypa č dėl to, kad 
ji atitinka galiojan čią nacionalin ės mikrolygio rizikos ribojimo prieži ūros tvarką. 
Vaidmuo : DGS tur ėtų veikti kaip apsaugos mechanizmas,  naudojamas kraštutiniu atveju. 
Geografin ė taikymo sritis : buveinės valstybės narės principas, regis, yra geriausia strategin ė 
alternatyva, nes atitinka esam ą priežiūros tvarką. 
Garantuojamos sutartys : jeigu apsauga b ūtų taikoma ir gyvyb ės, ir ne gyvyb ės draudimo 
sutartims, b ūtų užtikrinta visapus ė draudėjų ir naudos gav ėjų apsauga. Yra pagr įstų priežasčių 
DGS apsaug ą taikyti tik tam tikr ų rūšių ne gyvyb ės draudimo sutartims, ta čiau praktiškumo ir 
sąžiningumo sumetimais gali b ūti sudėtinga DGS apsaug ą suskaidyti į pernelyg daug 
smulkesni ų sistemų. 
Reikalavimus atitinkantys pareišk ėjai: tinkamiausia visapus ės vartotoj ų apsaugos tiksl ų ir 
ekonomiškumo pusiausvyra b ūtų pasiekta, jei DGS b ūtų taikoma fiziniams asmenims ir tam 
tikriems juridiniams asmenims (tarp j ų – MVĮ). 
Finansavimo tvarkaraštis : paprastai DGS tur ėtų būti finansuojamos ex ante , kad lėšos būtų 
sukauptos iš anksto ir b ūtų išvengta moralin ės rizikos problem ų. Be to, tai labiau pad ėtų 
išvengti procikliškumo, kuris b ūdingas ex post  finansuojamoms sistemoms. Prireikus l ėšas 
galima papildyti ex post  įnašais. 
Sistemos panaudojimo pob ūdis: Komisija tvirtai pasisako už portfelio perdavim ą, kai tai 
daroma praktiškumo sumetimais ir apsvars čius sąnaudas bei naud ą. Tačiau kraštutiniu atveju 
draudimo įmonei bankrutavus vartotoj ų apsauga turi b ūti užtikrinta. Jeigu išnaudotos visos 
kitos priemon ės, DGS tur ėtų bent kompensuoti draud ėjų ir naudos gav ėjų nuostolius. 
Pagrindin ės Komisijai priimtiniausios pasirinktys bus aptartos su visomis suinteresuotosiomis 
šalimis, taip pat ir valstyb ėmis narėmis. Joms bus pasi ūlyta pateikti pastabas, kad Komisija 
galėtų dar kartą apsvarstyti ir galb ūt patikslinti savo pradines išvadas d ėl įvairių politikos 
pasirinkčių. Kartu su tolesniais pasi ūlymais bus pateiktas tolesnis  poveikio vertinimas, jame 
bus išsamiau išanalizuotos įvairios DGS strukt ūros pasirinktys ir galiausiai bus parinktas 
optimalus darnios DGS apsaugos visoje ES politikos variantas. 
5. Numatomas poveikis  
Draudėjai 
Tikėtina, kad veiksmai, kuri ų bus imtasi ES lygiu bus naudingi draud ėjams, nes padidins j ų 
apsaugą tais atvejais, jei draudikai negal ės įvykdyti savo įsipareigojim ų. Kita vertus, DGS 
įdiegimas visoje ES draud ėjams taip pat kainuos, nes draudikai dal į savo įnašų sąnaudų 
perkels vartotojams, d ėl to padid ės draudimo įmokos. 
Tai galima pailiustruoti taip: pavyzdžiui (palyginti su pad ėtimi, jei DGS visai neb ūtų), jei 
DGS būtų sukurtos kiekvienoje valstyb ėje narėje vadovaujantis buvein ės valstyb ės narės 
principu, ji b ūtų taikoma gyvyb ės ir ne gyvyb ės draudimo sutartims (iki 99 procentili ų ir 
daroma prielaida, kad įsipareigojim ų nevykdymo tikimyb ė yra 0,1 %), d ėl to ES draud ėjai 
privalėtų prisidėti prie fond ų – 13 mlrd. EUR – suk ūrimo. Šiuo metu tai sudaro 1,24 % 
LT 6   LT bendros metini ų pasirašyt ų įmokų sumos. Jeigu š į tikslinį lygį perskaičiuosime, pavyzdžiui, 
10 metų laikotarpiui, tai reikš, kad kasm et kiekviena sistemai priklausanti įmonė (draudėjas) 
turėtų skirti 0,124 % bendros pasirašyt ų įmokų sumos. 
Šias lėšas reikėtų laikyti papildomomis įmokomis, kurias draud ėjai sumoka, kad apsidraust ų 
nuo savo draudiko nemokumo. Kiekvieno draud ėjo sumok ėtus mokes čius galima apytikriai 
prilyginti numatom ų nuostolių, kurių jie išvengt ų, jei draudikas nevykdyt ų įsipareigojim ų, 
vertei. 
Finansines draud ėjų išlaidas d ėl šių sumų mokėjimo iš anksto galima apskai čiuoti remiantis 
prielaida, kad kapitalo s ąnaudos sudaro 6 % (remiantis direktyvos „Mokumas II“ kiekybinio 
poveikio analiz ėmis). Jeigu DGS finansiniai įnašai sudaro 1,24 % metini ų įmokų, finansin ės 
išlaidos sudarys 0,08 % bendros metini ų pasirašyt ų įmokų sumos. 
Draudimo įmonės 
ES veiksmai d ėl DGS įvairiai paveiks draudikus – tai priklausys nuo to, ar jie veikia tose 
valstybėse narėse, kuriose DGS jau yra, ar tose, kur j ų nėra. Tose šalyse, kuriose DGS dar 
nesukurta, šiai sistemai įdiegti reik ės, kad draudikai patys sumok ėtų įnašus, jei negal ės šių 
papildom ų išlaidų perkelti vartotojams. 
Draudikams, kitaip nei draud ėjams, šie įnašai reiškia finansines išlaidas (o ne išankstin į 
mokėjimą), nes draudik ų patiriami nuostoliai įsipareigojim ų nevykdymo atveju priklauso tik 
nuo kapitalo, o ne nuo įmokėtų įmokų. 
Mokesčių mokėtojai 
Numatoma, kad DGS įdiegimas visose valstyb ėse narėse bus naudingas mokes čių 
mokėtojams, nes sumaž ės poreikis naudotis j ų pinigais, kai drau dikai nevykdys savo 
įsipareigojim ų. Remiantis pateiktu prak tiniu pavyzdžiu, per nurodyt ą laikotarp į būtų sutaupyta 
iki 13 mlrd. EUR mokes čių mokėtojų pinigų. ES veiksmai d ėl DGS mokes čių mokėtojus 
paveiks įvairiai – tai priklauso nuo to, ar jie gyvena toje valstyb ėje narėje, kurioje DGS jau 
veikia, ar toje, kurioje jos n ėra. 
Esamos DGS  
ES veiksmai paveiks esamas DGS tiek, kiek  ES mastu sukurta sistema skirsis nuo jau 
veikiančių nacionalini ų DGS. 
Daugumoje esam ų DGS reik ėtų pakoreguoti l ėšų dydį, kai kuriose taip pat reik ėtų įdiegti ex 
ante finansavimo tvark ą. Reikėtų pakeisti kai kuri ų sistemų geografin ę taikymo srit į, kad jos 
pradėtų veikti buvein ės valstybės narės principu. Reik ėtų, kad kelios DGS išpl ėstų teikiamą 
apsaugą ir įtrauktų gyvybės draudim ą arba išpl ėstų reikalavimus atitinkan čių pareiškėjų 
apibrėžtį. 
Mažosios ir vidutin ės įmonės (MVĮ) 
Tikėtina, kad veiksmai, kuri ų bus imtasi ES lygiu, bus naudingi nedidel ėms įmonėms, nes 
padidės jų apsauga tais atvejais , kai draudikai negal ės įvykdyti savo įsipareigojim ų. Kita 
vertus, DGS apsaugos MV Į įdiegimas visoje ES paveiks MV Į, nes draudikai dal į savo įnašų 
sąnaudų perkels MV Į, o dėl to bus padidintos j ų mokamos draudimo įmokos. Kiekvienos 
MVĮ mokėjimus galima apytikriai prilyginti galim ų nuostolių, kurių jos išvengt ų, jeigu jų 
LT 7   LT draudikas nevykdyt ų savo įsipareigojim ų, vertei. Poveikis MV Į taip pat priklausys nuo to, ar 
jos jau yra apdraustos pagal koki ą nors DGS kurioje nors jos nacionalin ėje sistemoje. 
Priežiūros institucijos  
Gali būti, kad valstyb ės narės, kuriose dar n ėra įdiegtos DGS, dar rengs ši ų sistemų struktūrą 
ir pradės jas valdyti, o kitos valdžios in stitucijos, kurios jau valdo DGS, tur ėtų užtikrinti, kad 
jų sistemos atitikt ų siūlomą struktūrą. Atliekant poveikio vertinim ą, kuris bus atliktas rengiant 
tolesnius veiksmus po baltosios knygos pri ėmimo, bus atlikta išsamesn ė poveikio prieži ūros 
institucijoms analiz ė. 
Tarptautinis poveikis  
Numatoma, kad poveikis tre čiųjų šalių draudikams bus toks pat kaip ES ir EEE draudikams. 
Aplinka  
Numatoma, kad poveikis ap linkai bus nedidelis. 
Ekonomika  
Numatoma, kad si ūlomos politikos pasirinktys tur ės dvejopą teigiamą poveikį ekonomikai. 
Pirma, jomis bus užtikrintos vienodos veiklos s ąlygos – tai pad ės išvengti nacionalini ų ir 
užsienio draudik ų konkurencijos iškraipymo. Antra, jos sumažins nuostoli ų perkėlimo 
draudėjams ir mokes čių mokėtojams neoptimaliu b ūdu riziką. 
Socialinė gerovė 
Siūlomos politikos alternat yvos pagerins socialin ę gerovę, nes: 
– padidės draudėjų apsauga; 
– bus mažiau naudojami mokes čių mokėtojų pinigai; 
– bus geriau paskirstomi nuostoli ai draudiko bankroto atveju. 
6. Tolesn ės priemon ės 
Poveikio vertinimas aiškiai patvirtina teisin ę galią turinčio ES masto DGS problemos 
sprendimo, pagr įsto minimaliu suderinimu, privalumus. 
Jame nurodomos pasirinktys, kurioms Komisija teikia pirmenyb ę ir kurios bus aiškiai 
išdėstytos Baltojoje knygoje d ėl draudimo garantij ų sistemų. Komisija paragins visas 
suinteresuot ąsias šalis teikti savo nuomon ę dėl šių pasirinkčių. Komisija atidžiai įvertins 
gautas pastabas ir į jas atsižvelgs rengdama teis ės akto pasi ūlymą. Kartu su teis ės akto 
pasiūlymu bus pateiktas dar vien as poveikio vertinimas. 
Konkrečios stebėsenos priemon ės bus nustatytos tuo etapu.