EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 08 30 COM(2019) 380 final 2019/0175(NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos kituose vandenyse galimybių



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Pagal 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (BŽP) gyvieji jūrų biologiniai ištekliai turi būti naudojami taip, kad žvejojamų rūšių atkurtų ir išlaikytų populiacijų dydžiai viršytų dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis (MSY). Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK) ir kvotos. 2016 m. liepos 6 d. Reglamente (ES) 2016/1139, kuriuo nustatomas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas, konkrečiau nustatytos intervalais išreikštos mirtingumo dėl žvejybos vertės; jos naudojamos šiame pasiūlyme siekiant įgyvendinti BŽP tikslus, visų pirma pasiekti ir išlaikyti MSY. Šio pasiūlymo tikslas − valstybėms narėms nustatyti svarbiausių verslinių Baltijos jūros išteklių žvejybos galimybes 2020 metams. Siekiant supaprastinti su metiniais BLSK ir kvotomis susijusius sprendimus ir užtikrinti, kad jie būtų aiškesni, nuo 2006 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybės nustatomos atskiru reglamentu. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Pasiūlymu nustatomos kvotos, kurių lygis atitinka 2013 m. gruodžio 11 d. Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos tikslus. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūlomos priemonės atitinka BŽP tikslus ir taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos vykdoma darnaus vystymosi politika. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 43 straipsnio 3 dalis. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta SESV 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. •Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendra žuvininkystės politika yra bendra politika. Pagal SESV 43 straipsnio 3 dalį Taryba turi patvirtinti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir skyrimo. Šiuo Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgiant į Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 6 ir 7 dalis ir 17 straipsnį, valstybės narės gali savo nuožiūra paskirstyti tokias galimybes regionams arba veiklos vykdytojams laikydamosi minėtuose straipsniuose nustatytų kriterijų. Taigi valstybės narės turi daug laisvės priimdamos sprendimus dėl pasirenkamo socialinio ir (arba) ekonominio paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelio.

Pasiūlymas papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms neturi. Taryba šį reglamentą priima kasmet, viešos ir privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – reglamentas. Tai žvejybos valdymo pasiūlymas, parengtas remiantis SESV 43 straipsnio 3 dalimi. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Remiantis Komisijos komunikatu dėl konsultacijų dėl 2020 m. žvejybos galimybių pagal bendrą žuvininkystės politiką (COM(2019) 274 final) konsultuotasi su Baltijos jūros patariamąja taryba (BJPT). Mokslinį pagrindą pasiūlymui pateikė Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Pasiūlyme išsamiai apsvarstytos įvairių suinteresuotųjų subjektų pareikštos preliminarios nuomonės dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas kiek įmanoma atsižvelgta, nepažeidžiant galiojančios politikos ar nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės. Mokslinės rekomendacijos dėl laimikio apribojimo ir išteklių būklės su valstybėmis narėmis aptartos ir 2019 m. birželio mėn. vykusiame regioniniame forume BALTFISH. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Konsultuotasi su šia moksline organizacija – Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (ICES). Sąjunga kasmet ICES prašo mokslinių rekomendacijų dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Gautos rekomendacijos apima visus Baltijos jūros išteklius, jose siūlomi svarbiausių verslinių išteklių BLSK (www.ices.dk/community/advisory-process/Pages/Latest-advice.aspx). •Poveikio vertinimas Pasiūlymas yra ilgalaikės strategijos, pagal kurią žvejybos mastas koreguojamas taip, kad būtų užtikrintas ir išlaikomas ilgalaikis tausus žvejybos lygis, dalis. Tikimasi, kad ją taikant žvejybos intensyvumas bus stabilus, kvotos didesnės, taigi žvejai ir jų šeimos gaus daugiau pajamų. Manoma, kad didesnis iškraunamų žuvų kiekis bus naudingas žvejybos sektoriui, vartotojams, perdirbimo ir mažmeninės prekybos pramonei, taip pat visai likusiai su versline ir mėgėjų žvejyba susijusiai pagalbinei pramonei. Pastaraisiais keleriais metais priimti sprendimai dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių padėjo iki BLSK nustatymo momento sumažinti visų išteklių, išskyrus vieną, žuvų mirtingumą dėl žvejybos iki MSY intervalų, taip pat atkurti išteklius bei iš naujo subalansuoti žvejybos pajėgumus ir galimybes. Deja, rytinės Baltijos jūros dalies menkių ištekliai 2019 m. buvo itin intensyviai žvejojami, todėl 2020 m. ir greičiausiai dar keleriais vėlesniais metais jie MSY neatitiks. Taigi siekiant atkurti visus išteklius (kai kurių jų biomasė nesiekia saugių ribų) ir užtikrinti, kad visų jų dydis atitiktų MSY, reikalinga tolesnė pažanga. Atsižvelgiant į tai, Komisijos pasiūlymu siūloma vakarinės Baltijos jūros dalies silkių žvejybos galimybes sumažinti 71 proc., centrinės dalies silkių – 10 proc., Botnijos įlankos silkių – 27 proc., jūrinių plekšnių – 32 proc., pagrindinio baseino lašišų – 5 proc., šprotų – 25 proc. ir vakarinės Baltijos jūros dalies menkių – 68 proc. ICES pranešė, kad iki Tarybos reglamento priėmimo šių metų spalio mėnesį ji nespės pateikti 2020 m. rytinės Baltijos jūros dalies menkių neišvengiamos priegaudos skaičių. Komisijos vertinimu, rytinės Baltijos jūros dalies menkių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos. Komisijos pasiūlymu Rygos įlankos silkių žvejybos galimybės būtų padidintos 11 proc., o Suomijos įlankos lašišų žvejybos galimybės liktų tos pačios. Todėl dėl 2020 m. pasiūlymų ekonominio poveikio turės būti sumažinti visų valstybių narių laivynai. Vertinant apskritai, pagal Komisijos pasiūlymą žvejybos Baltijos jūroje galimybės sudarytų apie 469 000 tonų. t. y. 23,6 proc. mažiau nei 2019 m. Daugiamečiame Baltijos jūros plane numatyta, kad geros būklės išteklių BLSK gali būti nustatytas virš MSY taško vertės esančiame intervale (vadinamajame viršutiniame MSY intervale), visų pirma siekiant, kad iš eilės einančių metų BLSK svyravimas neviršytų 20 proc. Tačiau Komisija nesiūlo rinktis šio varianto, nes vakarinės dalies silkių ir vakarinės bei rytinės Baltijos jūros dalių menkių išteklių biomasė nesiekia saugių biologinių ribų. Taip pat šprotų biomasę palaiko vos vienų sėkmingų metų klasė ir ICES mano, kad ateinančiais keleriais metais ir jų biomasė mažės. Taigi šiuo metu pasirinkus viršutinį MSY intervalą kiltų rizika ateityje prarasti daugiau išteklių biomasės. Be to, dėl Botnijos įlankos silkių ICES pateikė atsargumo principu grindžiamą rekomendaciją, kurioje nenurodė MSY intervalų. Jūrinės plekšnės daugiamečiame Baltijos jūros plane laikomos priegaudos rūšimi, todėl ICES šių išteklių MSY intervalų neteikė. Galiausiai, minėtame plane viršutinį MSY intervalą leidžiama naudoti ir tiems geros būklės ištekliams, kurie žvejojami vykdant mišriąją žvejybą, jei tai būtina plano ir BŽP tikslams pasiekti. Nors silkės žvejojamos vykdant mišriąją žvejybą, Komisija nesiūlo centrinės dalies silkėms taikyti viršutinio MSY intervalo, nes šių išteklių biomasę palaiko tik vienų sėkmingų metų klasė ir be to atlantinės silkės vykdant mišriąją žvejybą žvejojamos drauge su menkėmis, o pastarųjų išteklių būklė blogėja. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Pasiūlyme numatyta išlaikyti tą patį kvotų mainų mechanizmų taikymo lankstumą, koks buvo nustatytas kelerių ankstesnių metų reglamentuose dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių. Jokių naujų valdžios institucijoms (ES arba nacionalinėms) skirtų elementų arba administracinių procedūrų, kurios galėtų padidinti administracinę naštą, įvesti nesiūloma. Pasiūlymas teikiamas dėl 2020 m. metinio reglamento, todėl jame nuostatos dėl peržiūros nėra. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI

Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1224/2009 nustatyta naudojimosi žvejybos galimybėmis taikant BLSK ir kvotas stebėsena. •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Šiuo pasiūlymu Baltijos jūroje žvejojančioms valstybėms narėms nustatomos tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos 2020 m. galimybės. Daugiametis žvejybos Baltijos jūroje planas įsigaliojo 2016 m. liepos 20 d. Pagal to plano nuostatas žvejybos galimybės turi būti nustatomos atsižvelgiant į plano tikslus ir atitikti tikslinio mirtingumo dėl žvejybos intervalus, nustatytus patikimiausiose turimose mokslinėse rekomendacijose, pateiktose visų pirma ICES arba panašios nepriklausomos mokslo įstaigos. Jei išteklių biomasės dydis nesiekia patikimiausioje mokslinėje rekomendacijoje nustatytų atskaitos taškų, žvejybos galimybių lygis turi būti nustatomas atsižvelgiant į mirtingumą dėl žvejybos, o šis proporcingai mažinamas atsižvelgiant į išteklių biomasės mažėjimą. Žvejybos galimybės siūlomos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 1 dalimi (kurioje minimas santykinio stabilumo principas) ir 16 straipsnio 4 dalimi (kurioje minimi bendros žuvininkystės politikos tikslai ir daugiamečiuose planuose numatytos taisyklės). Kai reikėjo nustatyti bendrai su Rusijos Federacija naudojamų išteklių ES kvotas, atitinkami šių išteklių kiekiai buvo išskaičiuoti iš BLSK, kuriuos rekomendavo ICES. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos pateikti reglamento priede. ICES nustatė, kad vakarinės Baltijos jūros dalies silkių išteklių dydis ir toliau yra mažesnis už ICES nustatytą ribinio neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką, kurio nesiekiant gali sumažėti reprodukcinis pajėgumas (Blim). Pagal Reglamento (ES) 2016/1139 5 straipsnį tais atvejais, kai mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad išteklių dydis nesiekia Blim, turi būti priimamos taisomosios priemonės, siekiant užtikrinti, kad atitinkami ištekliai atsikurtų iki dydžio, kuriam esant galima užtikrinti MSY. Kad toks išteklių dydis būtų pasiektas, pirmiausia jų žvejybos galimybės turi atitikti už viršutinį FMSY intervalą mažesnį mirtingumą dėl žvejybos ir taip pat turi būti imtasi taisomųjų priemonių. Atsižvelgdama į vakarinės Baltijos jūros dalies silkių biomasės sumažėjimą, Komisija remdamasi Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 4 dalimi siūlo nustatyti už FMSY intervalus mažesnį BLSK. Ji siūlo ne tik pasinaudoti žemesniojo intervalo verte, bet ir dar labiau sumažinti BLSK. Taigi siūlomas 2651 tonos (71 proc. mažesnis) BLSK, kuris, ICES duomenimis, leis biomasei iki 2022 m. atsikurti tiek, kad viršytų Blim. Po kelerių metų ICES pagaliau vėl galėjo atlikti analitinį rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių įvertinimą. Tačiau ji negalėjo nustatyti MSY atitinkančio mirtingumo dėl žvejybos intervalų verčių. Be to, ji apskaičiavo, kad šių išteklių dydis nesiekia Blim ir toks išliks vidutinės trukmės laikotarpį net jei šie ištekliai visai nebus žvejojami. Dėl šios priežasties Komisija 2019 m. liepos mėn. priėmė neatidėliotinas priemones, kuriomis nuspręsta menkių žvejybą rajonuose, kuriuose santykinai gausu rytinės Baltijos jūros dalies menkių, uždrausti iki metų galo. Tačiau veiksmingesnis laimikio ribojimo būdas yra uždrausti specializuotąją žvejybą ir nustatyti labai ribotą tik priegaudą apimantį BLSK. Komisija ICES paprašė pateikti atitinkamus skaičius, bet pastaroji pranešė, kad iki Tarybos reglamento priėmimo šių metų spalio mėnesį 2020 m. neišvengiamos priegaudos skaičių pateikti nespės. Komisija įvertino, kad rytinės Baltijos jūros dalies menkių žvejybos galimybės turėtų būti sumažintos [...] proc. Gavusi iš ICES 2020 m. neišvengiamos priegaudos skaičius, ji ketina teikti pasiūlymą dėl 2020 m. žvejybos galimybių reglamento dalinio keitimo. Be to, atsižvelgiant į rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių būklę ir ICES rekomendacijos išvadą, kad žvejybos neršto metu draudimas gali duoti tokios papildomos naudos ištekliams, kokios vien tik BLSK neduotų (pvz., pagerėtų išteklių pasipildymas, nes nebūtų trikdomas nerštas), dabartinis žvejybos vasarinio neršto metu draudimas yra pratęsiamas ir išplečiamas. Taip pat uždraudžiama mėgėjų žvejyba, nes tais atvejais, kai BLSK labai apribotas ir apima tik priegaudą, mėgėjų žvejybos laimikis tampa reikšmingas. Siūlomi centrinės dalies ir Rygos įlankos silkių BLSK, taip pat siūlomi šprotų, pagrindinio baseino lašišų ir vakarinės Baltijos jūros dalies menkių BLSK atitinka Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 3 dalyje nurodytą MSY grindžiamo mirtingumo dėl žvejybos intervalą. Suomija ir Estija paprašė, kad būtų išlaikytas ir pratęstas praėjusiais metais nustatytas pagrindinio baseino lašišoms taikomas ribotas tarprajoninis lankstumas. ICES pažymi, kad vakarinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių padėtis nestabili ir vėl prastėja, todėl vėl įvedamas – šįkart ilgesnis ir išplėstas – žvejybos žieminio neršto metu draudimas, pagrįstas ICES nuomone, kad šie draudimai gali duoti tokios papildomos naudos, kokios vien BLSK neduos. Kadangi mėgėjų žvejyba smarkiai prisideda prie mirtingumo dėl žvejybos, dieninis mėgėjų žvejybos laimikio limitas sumažinamas proporcingai BLSK. Galiausiai, kadangi 24 pakvadratyje rytinės ir vakarinės Baltijos jūros dalių menkių ištekliai maišosi tarpusavyje, atsižvelgiant į 2019 m. priimtas neatidėliotinas priemones tame pakvadratyje didesniu nei šešių jūrmylių atstumu nuo kranto specializuotoji menkių žvejyba uždraudžiama ir galima tik neišvengiama jų priegauda. Siekiant užtikrinti tokias pačias sąlygas kaip rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių valdymo rajone, 24 pakvadratyje didesniu nei šešių jūrmylių atstumu nuo kranto uždraudžiama ir mėgėjų žvejyba, nes daugiausia rytinės Baltijos jūros dalies menkių aptinkama būtent šiuose rajonuose. Jūrinių plekšnių BLSK atitinka tiek MSY rekomendaciją dėl išteklių 21–23 pakvadračiuose, tiek ICES metodą, taikytiną ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų, šiuo atveju – 24–32 pakvadračių ištekliams. Suomijos įlankos lašišų ir Botnijos įlankos silkių BLSK atitinka ICES sukurtą metodą, kuris taikomas ištekliams, apie kuriuos trūksta duomenų. Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos BLSK kasmetinio valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas, skirtas atitinkamai ištekliams, kuriems taikomas prevencinis BLSK, ir ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į biologinę jų būklę, 3 ir 4 straipsniai netaikomi. Neseniai visiems ištekliams, kuriems taikomas įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti lankstumo mechanizmas. Todėl siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pažeistų racionalaus ir atsakingo gyvųjų jūrų biologinių išteklių naudojimo principą ir kliudytų pasiekti bendros žuvininkystės politikos tikslus, reikėtų patikslinti, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi tik jei valstybė narė nesinaudoja Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis. 2019/0175 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės ir iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2019/124 nuostatos dėl tam tikrų žvejybos kituose vandenyse galimybių EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1)Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1380/2013 6 straipsnyje reikalaujama, kad atsižvelgiant į turimas mokslines, technines ir ekonomines rekomendacijas, įskaitant, kai tinkama, Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto bei kitų patariamųjų įstaigų ataskaitas, į visas patariamųjų tarybų, atsakingų už atitinkamus geografinius rajonus ar kompetencijos sritis, rekomendacijas ir į valstybių narių parengtas bendras rekomendacijas būtų priimtos išteklių išsaugojimo priemonės; (2)Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo, įskaitant, jei reikia, tam tikras su jomis funkciškai susietas sąlygas. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad būtų užtikrintas santykinis kiekvienos valstybės narės žvejybos veiklos stabilumas kiekvieno ištekliaus ar žvejybos rūšies atžvilgiu, tinkamai atsižvelgiant į Reglamente (ES) Nr. 1380/2013 nustatytus bendros žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslus; (3)Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje numatyta, kad BŽP tikslas yra didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) užtikrinantį išteklių naudojimo lygį pasiekti kai įmanoma iki 2015 m. arba palaipsniui didinant mastą – ne vėliau kaip 2020 m.; (4)todėl laikantis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 turėtų būti nustatyti turimomis mokslinėmis rekomendacijomis grindžiami bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK), kuriais atsižvelgiama į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus ir kartu užtikrinamos vienodos veiklos sąlygos žvejybos sektoriams, taip pat atsižvelgiama į konsultacijose su suinteresuotaisiais subjektais pareikštas nuomones; (5)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2016/1139 nustatytas daugiametis Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių valdymo ir tų išteklių žvejybos planas (toliau – planas). Planu siekiama užtikrinti, kad gyvieji jūrų biologiniai ištekliai būtų naudojami taip, kad būtų atkurti ir išlaikyti žvejojamų rūšių žuvų populiacijų dydžiai, viršijantys dydžius, kuriais gali būti užtikrintas didžiausias galimas tausios žvejybos laimikis. Tuo tikslu atitinkamų išteklių tikslinis mirtingumas dėl žvejybos, išreikštas intervalais, turi būti pasiektas kuo greičiau arba palaipsniui didinant mastą – ne vėliau kaip 2020 m. Tikslinga 2020 m. taikytinus Baltijos jūros menkių, silkių ir šprotų išteklių laimikio limitus nustatyti taip, kad jie atitiktų plano tikslus; (6)Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (ICES) nurodė, kad vakarinės Baltijos jūros dalies silkių biomasė 20–24 pakvadračiuose išlieka mažesnė už ribinį neršiančių žuvų biomasės atskaitos tašką, kurio nesiekiant gali sumažėti reprodukcinis pajėgumas (Blim). Todėl 2019 m. gegužės 29 d. metinėje rekomendacijoje dėl šių išteklių ICES, remdamasi moksliniais duomenimis, nurodė nulinį laimikį. Taigi pagal Reglamento (ES) 2016/1139 5 straipsnio 2 dalį turi būti priimtos visos atitinkamos taisomosios priemonės, siekiant užtikrinti, kad atitinkami ištekliai atsikurtų iki dydžio, kuriam esant galima užtikrinti MSY. Be to, minėta nuostata reikalaujama, kad būtų priimta kitų taisomųjų priemonių. Tuo tikslu būtina atsižvelgti į bendrųjų BŽP tikslų ir į konkrečių plano tikslų įgyvendinimo tvarkaraštį, atsižvelgiant į tikėtiną taisomųjų priemonių, kurių imamasi, poveikį, tačiau tuo pat metu nepamirštant ekonominės bei socialinės naudos ir naudos užimtumo srityje užtikrinimo tikslų, nustatytų Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 2 straipsnyje. Todėl atsižvelgiant į vakarinės Baltijos jūros dalies silkių išteklių biomasės sumažėjimą tikslinga, remiantis Reglamento (ES) 2016/1139 4 straipsnio 4 dalimi, nustatyti mirtingumo dėl žvejybos intervalų nesiekiančias šių išteklių žvejybos galimybes; (7)ICES pirmą kartą per kelerius metus galėjo pateikti analitinį rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių vertinimą. Ji apskaičiavo, kad šių išteklių biomasė nesiekia Blim ir tokia išliks vidutinės trukmės laikotarpį net jei jie visai nebus žvejojami. Todėl atitinkamoje mokslinėje rekomendacijoje 2020 metams ji nurodė nulinį šių išteklių laimikį. Mirtingumo dėl žvejybos intervalų verčių nustatyti ji negalėjo. Remdamasi išteklių vertinimu ir siekdama kuo greičiau reaguoti Komisija priėmė Komisijos įgyvendinimo reglamentą (ES) 2019/1248, kuriuo nustatomos priemonės didelei grėsmei, kilusiai rytinės Baltijos jūros dalies menkių (Gadus morhua) išteklių išsaugojimui, sumažinti. Todėl pagal Reglamento (ES) 2016/1139 5 straipsnio 2 dalį 2020 m. žvejybos galimybės turi būti nustatytos taip, kad ištekliai galėtų greitai atsikurti iki dydžio, kuriam esant užtikrinamas MSY; (8)jei rytinės Baltijos jūros dalies menkių žvejybos galimybės būtų nustatytos laikantis mokslinėse rekomendacijose nurodytų lygių, įpareigojimo iškrauti laimikį taikymas šių žuvų priegaudai, sužvejotai vykdant mišriąją žvejybą, sukeltų vadinamąjį žvejybos stabdymo dėl tam tikros rūšies efektą. Vykdant mišriąją žvejybą yra sunku visus išteklius tuo pačiu metu žvejoti laikantis didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio principo, todėl tam, kad būtų galima užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp poreikio tęsti žvejybą siekiant išvengti didelių socialinių ir ekonominių jos nutraukimo padarinių ir būtinybės užtikrinti gerą biologinę išteklių būklę, tikslinga nustatyti konkrečius rytinės Baltijos jūros dalies menkių priegaudos BLSK. BLSK turėtų būti tokio dydžio, kad nepadidėtų žuvų mirtingumas dėl žvejybos ir atsirastų paskatų didinti selektyvumą ir vengti nepageidaujamo laimikio; (9)be to, Reglamento (ES) 2016/1139 5 straipsnio 2 dalyje teigiama, kad reikia imtis papildomų taisomųjų priemonių, kad ištekliai galėtų greitai atsikurti iki dydžio, kuriam esant užtikrinamas MSY; Mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad žvejybos neršto metu draudimas gali ištekliams duoti ypatingos papildomos naudos, kurios neduotų vien BLSK, pvz., pagerėtų išteklių pasipildymas, nes nebūtų trikdomas nerštas. Atsižvelgiant į rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių būklę, tikslinga išplėsti ir pratęsti dabartinį šių žuvų žvejybos vasarinio neršto metu draudimą. Mokslinėse rekomendacijose taip pat nurodyta, kad santykinė mėgėjiškos rytinės Baltijos jūros dalies menkių žvejybos reikšmė priklauso nuo BLSK dydžio. Kadangi šių išteklių BLSK labai sumažintas, žuvų, sužvejotų vykdant mėgėjų žvejybą, kiekiai tampa reikšmingi. Taigi tikslinga uždrausti mėgėjišką menkių žvejybą 25–26 pakvadračiuose, kuriuose rytinės Baltijos jūros dalies menkių ypač gausu; (10)mokslinėse rekomendacijose dėl vakarinės Baltijos dalies menkių išteklių nurodoma, kad vykdant mėgėjų žvejybą reikšmingai prisidedama prie bendro šių žuvų mirtingumo dėl žvejybos. Atsižvelgiant į dabartinę šių išteklių būklę ir sumažintą BLSK, tikslinga sumažinti per dieną vienam žvejui leidžiamą sužvejoti kiekį. Tai nedaro poveikio santykinio stabilumo principui, kuris taikomas verslinės žvejybos veiklai. Be to, mokslinėse rekomendacijose nurodyta, kad 24 pakvadratyje vakarinės ir rytinės Baltijos jūros dalių ištekliai maišosi tarpusavyje. Siekiant apsaugoti rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklius ir užtikrinti tokias pačias sąlygas kaip rytinės Baltijos jūros dalies menkių išteklių valdymo rajone, tikslinga 24 pakvadračio rajonuose, kurie yra iki šešių jūrmylių atstumu nuo kranto ir kuriuose gylis mažesnis kaip 20 m, menkių BLSK apriboti iki priegaudos (išskyrus smulkiąją priekrantės žvejybą pasyviosios žvejybos įrankiais), nes tuose sekliuose priekrantės rajonuose vyrauja būtent vakarinės Baltijos jūros dalies menkės. Atitinkamai siekiant užtikrinti, kad būtų taikomos tokios pačios sąlygos kaip 25 ir 26 pakvadračiuose, 24 pakvadratyje daugiau kaip šešių jūrmylių atstumu nuo kranto turėtų būti uždrausta mėgėjiška menkių žvejyba. Galiausiai, atsižvelgiant į pažeidžiamą šių išteklių būklę ir į tai, kad mokslinėse rekomendacijose nurodyta, jog žvejybos neršto metu draudimai gali ištekliams duoti tokios papildomos naudos, kurios vien BLSK neduotų (pvz., pagerėtų išteklių pasipildymas, nes nebūtų trikdomas nerštas), tikslinga vėl įvesti žvejybos žieminio neršto metu draudimą; (11)siekiant užtikrinti, kad būtų visiškai išnaudotos priekrantės žvejybos galimybės, tikslinga nustatyti ribotą tarprajoninį lankstumą atlantinių lašišų atžvilgiu (tarp ICES 22–31 pakvadračių ir ICES 32 pakvadračio) toms valstybėms narėms, kurios yra paprašiusios tokio lankstumo; (12)kaip teigiama ICES rekomendacijose, apie 32 % laimikio vykdant atlantinių lašišų žvejybą deklaruojama neteisingai, ataskaitose visų pirma nurodant šlakius. Kadangi šlakių ištekliai Baltijos jūroje daugiausia žvejojami priekrantės zonose, tikslinga uždrausti žvejoti šias žuvis tolesniu nei keturių jūrmylių atstumu ir nustatyti šlakių priegaudos limitą – ne daugiau kaip 3 % suminio šlakių ir atlantinių lašišų laimikio, siekiant padėti užkirsti kelią neteisingoms ataskaitoms, kai apie atlantinių lašišų laimikį pranešama kaip apie šlakių laimikį; (13)šiame reglamente nustatytomis žvejybos galimybėmis turi būti naudojamasi laikantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 1224/2009, visų pirma jo 33 ir 34 straipsnių, susijusių su laimikio ir žvejybos pastangų registravimu, ir duomenis apie žvejybos galimybių išnaudojimą perduodant Komisijai. Todėl šiame reglamente turėtų būti nurodyti su išteklių, kuriems taikomas šis reglamentas, iškrovimu susiję kodai, kuriuos valstybės narės turi naudoti siųsdamos duomenis Komisijai; (14)Tarybos reglamente (EB) Nr. 847/96 nustatytos papildomos metų sandūros BLSK valdymo sąlygos, įskaitant 3 ir 4 straipsniuose numatytas lankstumo nuostatas dėl atsargumo principu pagrįstų BLSK ir analitiniu įvertinimu pagrįstų BLSK. Pagal to reglamento 2 straipsnį, nustatydama BLSK, Taryba turi nuspręsti, kuriems ištekliams, visų pirma atsižvelgiant į jų biologinę būklę, 3 arba 4 straipsnis netaikomas. Neseniai visiems ištekliams, kuriems galioja įpareigojimas iškrauti laimikį, pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį pradėtas taikyti metų sandūros lankstumo mechanizmas. Todėl, siekiant išvengti pernelyg didelio lankstumo, kuris pakenktų racionalaus ir atsakingo jūrų gyvųjų biologinių išteklių naudojimo principui, kliudytų pasiekti BŽP tikslus ir pablogintų biologinę išteklių būklę, turėtų būti nustatyta, kad Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 ir 4 straipsniai taikomi mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstiems BLSK tik tuo atveju, jei nesinaudojama Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje numatytomis metų sandūros lankstumo priemonėmis; (15)remiantis naujausiomis mokslinėmis rekomendacijomis, 2019 m. lapkričio 1 d. –2020 m. spalio 31 d. laikotarpiui turėtų būti nustatytas preliminarus ICES 3a kvadrate ir ICES 2a kvadrato ir ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse taikomas norveginių menkučių BLSK; (16)siekiant išvengti žvejybos veiklos pertrūkių ir užtikrinti pragyvenimo šaltinį Sąjungos žvejams, šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2020 m. sausio 1 d. Tačiau norveginių menkučių žvejybai ICES 3a rajone ir ICES 2a rajono ir ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse šis reglamentas turėtų būti taikomas nuo 2019 m. lapkričio 1 d. iki 2020 m. spalio 31 d. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS

BENDROSIOS NUOSTATOS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės 2020 metams ir iš dalies keičiamos Reglamentu (ES) 2019/124 nustatytos tam tikros žvejybos galimybės kituose vandenyse. 2 straipsnis Taikymo sritis 1. Šis reglamentas taikomas Sąjungos žvejybos laivams, žvejojantiems Baltijos jūroje. 2. Šis reglamentas taip pat taikomas mėgėjų žvejybai, kai ji aiškiai minima atitinkamose nuostatose. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojami Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 4 straipsnyje apibrėžti terminai. Kitų vartojamų terminų apibrėžtys: (1)pakvadratis – Baltijos jūros ICES pakvadratis, apibrėžtas Tarybos reglamento (EB) Nr. 218/2009 III priede; (2)bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – ištekliaus kiekis, kuris gali būti sužvejojamas per metus; (3)kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai šaliai skirta BLSK dalis; (4)mėgėjų žvejyba – neverslinė jūrų biologinių išteklių žvejybos veikla, pvz., poilsio, turizmo arba sporto tikslais. II SKYRIUS ŽVEJYBOS GALIMYBĖS 4 straipsnis BLSK ir jų paskirstymas BLSK, kvotos ir, kai tikslinga, funkciškai su jais susietos sąlygos išdėstytos priede.

5 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių skyrimo nuostatos Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: (a)žvejybos galimybių apsikeitimams, atliktiems pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 16 straipsnio 8 dalį; (b)išskaitytiems ir perskirstytiems kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; (c)papildomiems leidžiamiems iškrauti kiekiams pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį arba Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį; (d)pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį neišnaudotiems kiekiams arba pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalį perkeltiems kiekiams; (e)išskaitymams pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 105 ir 107 straipsnius. 6 straipsnis Laimikio ir priegaudos iškrovimo sąlygos Netikslinių rūšių žuvų ištekliai, kurių dydis atitinka saugias biologines ribas, kaip nurodyta Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalyje, ir dėl kurių galima taikyti nuostatą, leidžiančią nukrypti nuo įpareigojimo įskaičiuoti laimikį į atitinkamas kvotas, yra nurodyti šio reglamento priede. 7 straipsnis Priemonės dėl mėgėjiškos menkių žvejybos 22–26 pakvadračiuose 1. Vykdant mėgėjų žvejybą, 22–24 pakvadračiuose vienam žvejui leidžiama pasilikti ne daugiau kaip du menkių egzempliorius per dieną. 2. Mėgėjų žvejyba draudžiama 24 pakvadratyje didesniu kaip šešių jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų ir 25 bei 26 pakvadračiuose. 3. 1 ir 2 dalys neturi poveikio griežtesnėms nacionalinėms priemonėms. 8 straipsnis Priemonės dėl šlakių ir atlantinių lašišų mėgėjų žvejybos 22–32 pakvadračiuose 1. Nuo 2020 m. sausio 1 d. iki gruodžio 31 d. žvejybos laivams draudžiama žvejoti šlakius 22–32 pakvadračiuose didesniu kaip keturių jūrmylių atstumu nuo bazinių linijų. Tuose vandenyse žvejojant lašišas šlakių priegauda neturi viršyti 3 proc. bendro atlantinių lašišų ir šlakių laimikio, bet kuriuo metu esančio laive arba iškrauto po kiekvieno žvejybos reiso. Tuose vandenyse lašišas žvejojančių laivų kapitonai užtikrina, kad jų žvejybos veiklą bet kuriuo metu galėtų stebėti valstybės narės kontrolės institucijos. Tuo tikslu tuose žvejybos laivuose, pvz., galėtų būti įrengta laivų stebėjimo sistema (LSS) arba lygiavertė kontrolės institucijos patvirtinta elektroninė stebėsenos sistema. 2. 1 dalis neturi poveikio griežtesnėms nacionalinėms priemonėms.

9 straipsnis Lankstumas 1. Ištekliams, kuriems taikomas atsargumo principu pagrįstas BLSK, yra taikomas Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis, o ištekliams, kuriems taikomas analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK – to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis, išskyrus atvejus, kai šio reglamento priede nurodyta kitaip. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis netaikomi, jei valstybė narė pasinaudoja metų sandūros lankstumo priemonėmis, numatytomis Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalyje. 10 straipsnis Duomenų perdavimas Pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius siųsdamos Komisijai duomenis apie sužvejotus arba iškrautus išteklių kiekius, valstybės narės naudoja šio reglamento priede nustatytus išteklių kodus. III SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 11 straipsnis Reglamento (ES) 2019/124 pakeitimas Reglamento (ES) 2019/124 IA priedas iš dalies keičiamas taip: norveginių menkučių ir susijusios priegaudos žvejybos galimybių ICES 3a kvadrate ir ICES 2a kvadrato bei ICES 4 parajonio Sąjungos vandenyse lentelė pakeičiama taip: Rūšis: Norveginės menkutės ir susijusi priegauda Zona: 3a kvadratas; 2a kvadrato ir 4 parajonio Sąjungos vandenys Trisopterus esmarki (NOP/2A3A4.) Metai 2019 2020 Analitiniu įvertinimu pagrįstas BLSK Danija 54 949 (1)(3) pm (6) Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Vokietija 11 (1)(2)(3) pm (6) Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. Nyderlandai 40 (1)(2)(3) pm (6) Sąjunga 55 000 (1)(3) pm (6) Norvegija 14 500 (4) pm Farerų Salos 5 000 (5) pm BLSK Netaikoma Netaikoma (1) Iki 5 % kvotos gali sudaryti juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų priegauda (OT2/*2A3A4). Juodadėmių menkių ir paprastųjų merlangų priegauda, įskaičiuojama į kvotą pagal šią nuostatą, ir rūšių, kurių žuvys įskaičiuojamos į kvotą pagal Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 8 dalį, priegauda drauge neturi viršyti 9 % kvotos. (2) Žvejoti pagal kvotą galima tik ICES 2a, 3a kvadratų ir 4 parajonio Sąjungos vandenyse. (3) Žvejoti pagal Sąjungos kvotą galima tik nuo 2018 m. lapkričio 1 d. iki 2019 m. spalio 31 d. (4) Naudojamas rūšiuojamasis tinklelis. (5) Naudojamas rūšiuojamasis tinklelis. Apima daugiausiai 15 % neišvengiamos priegaudos (NOP/*2A3A4), kuri įskaičiuojama į šią kvotą. (6) Žvejoti pagal Sąjungos kvotą galima nuo 2019 m. lapkričio 1 d. iki 2020 m. spalio 31 d. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.