KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl bendrosios telekomunikacijų rinkos /* COM/2013/0634 final */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl bendrosios telekomunikacijų rinkos 1. Politinės ir ekonominės aplinkybės Reali pažanga kuriant bendrąją Europos telekomunikacijų rinką yra svarbi Europos strateginiams interesams ir ekonomikos pažangai, pačiam telekomunikacijų sektoriui ir gyventojams, kuriems apmaudu, kad jie negali visavertiškai ir sąžiningomis kainomis naudotis telekomunikacijų – pavyzdžiui, interneto ir judriojo ryšio – paslaugomis. Populiarėjant nuotolinių išteklių kompiuterijai patikima ir sparti prieiga prie interneto įgis vis didesnę svarbą. Šiai prieigai reikia aukštos kokybės tinklų, kuriuos gali pasiūlyti tik tinkamai veikiantis telekomunikacijų sektorius, vadinasi, toks sektorius atitinka Europos strateginius interesus. Taip pat Europos strateginius interesus atitinka nuosavi pajėgumai užtikrinti patikimas nuotolinių išteklių kompiuterijos paslaugas gyventojams ir išlaikyti pakankamą telekomunikacijų įrangos gamybos pajėgumą. Abu šie dalykai priklauso nuo dinamiško telekomunikacijų sektoriaus noro investuoti į 4G judriojo ryšio ir sparčiosios fiksuotosios prieigos tinklus. Nuo telekomunikacijų vis labiau priklauso absoliuti gyventojų, įmonių, vyriausybės įstaigų ir verslininkų dauguma. Tačiau šiandien Europoje jų padėtis gaunant prieigą prie šių paslaugų primena loteriją, nepaisant 26-erių pažangos metų, per kuriuos pertvarkytos Europos nacionalinės telekomunikacijų rinkos ir sukurtas pagrindas bendrajai telekomunikacijų rinkai. Pati interneto ekonomika sudaro vis didesnę BVP dalį, o veiksmingas ryšys ir interneto inovacijos dabar labai svarbūs produktyvumo augimui visuose ekonomikos sektoriuose nuo sveikatos priežiūros ir energetikos iki viešųjų paslaugų. Todėl telekomunikacijų sektoriaus pertvarka susijusi jau ne vien su šiuo sektoriumi (sudarančiu tik 9 % Europos skaitmeninės ekonomikos) – ja bus remiama tvari visų sektorių plėtra. Tolesni esminiai veiksmai plėtojant bendrąją telekomunikacijų rinką smarkiai paskatintų ekonomiką (kuriai to dabar labai trūksta), nes padėtų skatinti naujus ekonomikos augimo šaltinius (pavyzdžiui, taikomųjų programų ekonomiką, kurioje nuo 2008 m. sukurta 794 tūkst. naujų darbo vietų – tai sudaro beveik pusę programinės įrangos kūrėjų skaičiaus), pastūmėti inovacijas, kurti naujas ilgalaikes darbo vietas ir atkurti Europos konkurencingumą. Į tai atsižvelgdama, Europos Vadovų Taryba 2013 m. kovo mėn. paprašė Komisijos pateikti konkrečių priemonių, kuriomis būtų kuo skubiau sukurta bendroji informacinių ir telekomunikacijų technologijų rinka. Šiandienos pasiūlymais Komisija įvykdo šį įpareigojimą. Elektroninių ryšių sektorius veikia pasauliniu mastu – internetas (ir juo teikiamos paslaugos) nepaiso ES sienų. Dabartines iniciatyvas svarbu vertinti atsižvelgiant į kitur vykstančius pokyčius ir specialiuose sektoriniuose susitarimuose bei prekybos ir investicijų derybose su mūsų pagrindiniais partneriais skirti pakankamai dėmesio elektroniniams ryšiams ir skaitmeninių paslaugų teikimui. 2. 26-eri telekomunikacijų reguliavimo reformos metai Per ketvirtį amžiaus dėl ES teisinės sistemos padėtis Europos telekomunikacijų sektoriuje liberalizuota: iš nelanksčių viešųjų paslaugų monopolijų sektoriaus jis tapo dinamišku ir konkurencingu sektoriumi. Nuo XX a. devintojo dešimtmečio vienu po kito priimtais Europos teisės aktų rinkiniais buvo suskaidyti tinklai, sustiprinta konkurencija ir padidintas pasirinkimas, apriboti tarptinklinio ryšio įkainiai, suteikta svarbių naujų teisių vartotojams ir paskatintas vieningas ir nuoseklus bendros sistemos taikymas. Be to, taikant ES konkurencijos teisės aktus visoje ES užtikrintas konkurencingas rinkų veikimas, sumažintos kainos ir pagerinta vartotojams teikiamų paslaugų kokybė. Šiais ES telekomunikacijų srities teisės aktų pakeitimais siekta prisitaikyti prie permainų IRT srityje – pirmiausia judriojo ryšio telefonijos, paskui interneto. Šiandien nuo telekomunikacijų sektoriaus priklauso skaitmeniniai produktai ir paslaugos, galintys palaikyti visus mūsų gyvenimo aspektus ir skatinti Europos ekonomikos atsigavimą. ES pastangomis skatinti patikimą reguliavimo aplinką ir remti konkurenciją jau seniai grindžiamos sektoriaus permainos. Tokiais pasiekimais, kaip GSM ir UMTS (universalioji judriojo ryšio sistema) standartai, ES sukūrė sąlygas Europai ir jos pramonės dalyviams pirmauti pasaulyje. Ilgainiui liberalizavimas nacionalinėse rinkose lėmė konkurenciją, sąžiningesnes kainas ir tikrą pasirinkimą gyventojams ir įmonėms. Stiprėjant konkurencijai Europos ir pasaulinėse rinkose, turi būti keičiama ir reguliavimo sistema. Dabartinė į Europos priežiūros stiprinimą ir nacionalinių rinkų reguliavimo nuoseklumą orientuota reguliavimo sistema, kurią 2007 m. pasiūlė Komisija, puikiai atliko savo uždavinį. Tačiau visai neseniai anapus Europos sienų stiprūs operatoriai JAV, Japonijoje ir Pietų Korėjoje investavo daug lėšų į spartų (fiksuotąjį ir belaidį) plačiajuostį ryšį. Šiame pasauliniame kontekste Europai svarbu neatsilikti. Be to, ekonominių ir technologinių aplinkybių pokyčiai, taip pat ekonomikos ir finansų krizės poveikis pasauliniame telekomunikacijų sektoriuje lėmė sparčias vis didesnio masto permainas, įskaitant didelį restruktūrizavimą. Būtinybę kurti bendrąją rinką stiprina nauji poreikiai ir nauji paslaugų, kurioms naudojami duomenys, pritaikymo būdai, nes stipri Europos IRT sektoriaus (ypač telekomunikacijų) pozicija ir plačiajuosčio ryšio aprėptis, palyginti su kitomis šalimis, yra Europos ekonomikos konkurencingumo sėkmės raktas. Tai ypač aktualu šiuo metu, kai Europa ieško naujų būdų išbristi iš krizės. Telekomunikacijų sektorius turėtų klestėti ir taip sukurti sąlygas visos ekonomikos suklestėjimui – pastangos kliudyti platesnio masto ekonomikos ryšio poreikiams ir ne gausa, o stygiumi grindžiami verslo modeliai yra trumparegiški. Todėl dabar būtina imtis ryžtingų veiksmų, kuriais sektorius būtų restruktūrizuotas, o jo neišvengiamas tolesnis nuosmukis sustabdytas. Galimybė palikti esamą padėtį yra nediskutuotina. 3. Bendrosios rinkos kūrimo kliūtys Europos Komisija yra pasiryžusi palaikyti ir toliau didinti telekomunikacijų naudą įmonėms ir gyventojams. Tačiau nepaisant visos ligšiolinės pažangos, sektoriui ir toliau trukdo keletas kliūčių, apribojimų ir sunkumų, dėl kurių naudotis visais bendrosios rinkos privalumais dar toli gražu neįmanoma. Iš neseniai atliktų tyrimų matyti, kad užbaigus kurti elektroninių ryšių vidaus rinką ES bendrasis vidaus produktas (BVP) augimas galėtų siekti 110 mlrd. EUR per metus[1]. Apskritai, telekomunikacijų sektoriuje vis dar gyvas ankstesnių nacionalinių monopolijų, daugiausia naudojančių nacionalines linijas, palikimas. Kai kurios stambios telekomunikacijų įmonės vykdo veiklą keliose valstybėse narėse, tačiau nė viena jų neveikia visose valstybėse narėse. Dažniausiai judriojo ryšio operatoriai veikia tik nacionalinėje teritorijoje, o daugelio fiksuotojo ryšio operatorių teritorija yra dar mažesnė. Vykdantieji veiklą keliose valstybėse narėse privalo laikytis skirtingų taisyklių, retkarčiais pagal skirtingus įvairių reguliavimo tarnybų reikalavimus ir teisių gynimo priemones, be to, jiems reikia atskirų veiklos leidimų kiekvienoje valstybėje narėje. Negana to, dažnai keliose valstybėse narėse veiklą vykdantys operatoriai nesielgia kaip tikri Europos operatoriai ir tenkinasi atskira veikla kiekvienoje tų valstybių narių. Rinkoje veikia per tūkstantį fiksuotojo ryšio operatorių ir keli šimtai judriojo ryšio operatorių, kurie vykdo veiklą nacionaliniu mastu, nors priklauso didesnėms grupėms. Kartu sektorius savo pobūdžiu tampa vis labiau pasaulinis, o jo pelnas priklauso nuo masto. Bendrosios rinkos nebuvimas aiškiai atsispindi kainodaroje. Pavyzdžiui, dėl skambučių ir duomenų siuntimo tarptinklinių įkainių ir „tarptautinių“ (ES vidaus) skambučių įkainių skambučiai į kitą ES šalį arba judriojo ryšio prietaiso naudojimas kitoje ES šalyje dažnai brangesni nei savojoje. Daugelis gyventojų tokius įkainius laiko nesąžiningais, be to, jie trukdo realiai naudotis bendrosios rinkos suteikiama laisve. Taip pat tikėtina, kad vartotojai labiau pasitikės operatorių, įsisteigusių kitoje valstybėje narėje, pasiūlymais, jei žinos, kad paslaugos bus teikiamos pagal tas pačias taisykles, pavyzdžiui, skaidrumo taisykles, sutarčių sąlygas, operatorių keitimo supaprastinimo taisykles, elektroninių paslaugų blokavimo arba ribojimo taisykles, kuriomis užtikrinama prieiga prie atvirojo interneto. Nevieningos nacionalinės pastangos ginti vartotojų teises gali lemti tolesnį bendrosios rinkos skaidymą. Be to, investicijas atbaido ir integruotų belaidžio ryšio tinklų plėtrą įvairiose šalyse apsunkina spektro įsigijimo procedūrų vykdymo terminų, sąlygų ir sąnaudų įvairiose šalyse skirtumai. Nuspėjamesnė spektro pasiūla tinkamesniu laiku leistų kurti platesnės apimties įperkamo plačiajuosčio ryšio jungtis Europoje, tačiau ją per dažnai riboja nacionalinės reguliavimo struktūros. Nevienodas fiksuotojo ryšio tinklų reguliavimas dažnai lemia perdėtą reguliavimą arba reguliavimo neapibrėžtumą ir nenuspėjamumą, todėl planuoti investicijas į sparčius naujos kartos plačiajuosčio ryšio tinklus yra sudėtinga. Labiau suderinus sąlygas bendrojoje rinkoje, europiečiai pajustų jos privalumus – platesnę sparčiojo plačiajuosčio ryšio aprėptį ir daugiau naujų inovacinių skaitmeninių paslaugų. Be to, šie spartūs telekomunikacijų tinklai yra svarbūs daugeliui kitų sektorių (tiek viešųjų, tiek privačiųjų). Jei Europa nori naudotis naujomis inovacijomis, kaip antai nuotolinių išteklių kompiuterija, naujomis priemonėmis, kurioms būtini dideli duomenų kiekiai, automobiliais, kuriuose yra interneto ryšys, pažangiąja gamyba, daiktų internetu, pažangiaisiais miestais, modernizuotu viešuoju administravimu, e. sveikata, e švietimu ir t. t., jai būtinas stiprus ir dinamiškas telekomunikacijų sektorius. Taip spartieji tinklai galėtų tapti klestinčios Europos skaitmeninės ekosistemos pagrindu. Trumpai tariant, sektoriui žalingas susiskaidymas į nacionalines teritorijas, reguliavimo nenuoseklumas ir nenuspėjamumas visoje Sąjungoje, nesąžiningai aukštos kainos už konkrečias paslaugas ir investicijų trūkumas. Siekiant Europoje užtikrinti pakankamai darbo vietų, produktyvumą ir ekonomikos augimą, svarbu šias problemas išspręsti. To siekti padėtų konkurencinga bendroji telekomunikacijų rinka. 4. Bendrosios telekomunikacijų rinkos kūrimas Tikra bendroji telekomunikacijų rinka – tai rinka, kurioje: - vartotojai be jokios diskriminacijos gali naudotis bet kurio ES operatoriaus paslaugomis, nepaisant operatoriaus įsisteigimo vietos; - operatoriai gali siūlyti konkurencingas paslaugas už valstybės narės, kurioje yra įsisteigę, ribų ir jas parduoti vartotojams, įsikūrusiems bet kur Europos Sąjungoje; - panaikinti per dideli įkainiai, taikomi skambučiams ES ribose arba judriojo ryšio prietaiso naudojimui bet kur ES. Jau kurį laiką Europos Komisija siekia šio galutinio tikslo; jos pastangų rezultatas – dabartinė reguliavimo sistema. Vadinasi, galiausiai bus laipsniškai panaikinti tarptautinės konkurencijos nacionaliniai suvaržymai, įskaitant skirtingas nacionalines sektoriaus taisykles, skirtingus nacionalinius vartotojų srities įstatymus, susijusius su telekomunikacijų sutartimis, ir skirtingas nacionalines spektro skirstymo ir priskyrimo sąlygas. Be to, numatoma darnesnė, stabilesnė, teisiškai aiškesnė, konkurencingesnė, labiau suderinta ir investicijoms palankesnė sistema, kuriai būdingas didesnis pasirinkimas, spartesnis plačiajuostis ryšys ir geresnės tarpvalstybinės paslaugos. Komisija ir toliau laikosi požiūrio, kad sukūrus šią viziją atitinkančią tikrą bendrąją rinką reikėtų vienos bendros ES reguliavimo tarnybos, atsakingos už suderintos teisinės sistemos aiškinimą ir įgyvendinimą. Be to, reikėtų vienos reguliavimo priemonių nustatymo sistemos ir galbūt papildomo spektro paskyrimo ir skirstymo derinimo. Tačiau akivaizdu, kad bendrosios telekomunikacijų – kaip ir kitų sektorių – rinkos kūrimas yra laipsniškas procesas, priklausantis tiek nuo rinkos dalyvių, tiek nuo reguliavimo tarnybų elgesio. Šiandien pateiktais pasiūlymais numatomas svarbus tarpinis žingsnis siekiant galutinio tikslo, t. y. visiškai integruotos bendrosios rinkos, pašalinant kai kurias kliūtis ir taip užtikrinant visavertį šio sektoriaus dalyvavimą skubiai siekiant ekonomikos augimo. Šis požiūris grindžiamas esama telekomunikacijų sistema ir yra orientuotas į tarpvalstybines operatorių ir vartotojų patiriamas problemas bei kliūčių investicijoms šalinimą. Pagal šį požiūrį numatoma nustatyti konkrečius esamos sistemos pakeitimus, t. y. tarpinius veiksmus, kuriais galima pasiekti kritinę ribą ir paskatinti rinkos virsmą visos Europos bendrąja rinka. Praktiškai reikia: · vienodinti kai kuriuos prieštaringus nacionalinių reguliavimo tarnybų pateikiamus aiškinimus, didinti jų bendradarbiavimą ir valdymo tęstinumą, taip pat stiprinti Komisijos vaidmenį; · nustatant tam tikrus bendrus vartotojų standartus spręsti suskaidytoje Europos rinkoje vartotojams kylančias problemas; panaikinti įeinančių tarptinklinių skambučių įkainius ir nepagrįstas priemokas už skambučius ES viduje; nustatyti rinkos paskatas, galinčias lemti spartų laipsnišką ir visišką tarptinklinių įkainių Europoje atsisakymą; nustatyti naują bendrą vartotojų apsaugą, įskaitant garantuotą prieigą prie atvirojo interneto; · siūlyti naujas verslo galimybes telekomunikacijų sektoriui, siekiant palengvinti investavimą į tinklus, teikti bei užtikrinti paslaugas tarpvalstybiniu mastu; suderinti esminius techninius „elementus“ (pvz., spektrą belaidžio ryšio tinklams, prieigą prie fiksuotojo plačiajuosčio ryšio tinklų); · stiprinti dabartinės nacionalinių reguliavimo tarnybų sistemos europinį aspektą. Kaip tarpinį veiksmą siekiant užtikrinti geresnį strateginį planavimą ir didesnį tęstinumą, Komisija siūlo stiprinti Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) pirmininko vaidmenį, nustatant 3 metų kadenciją visu etatu. Baigiantis deryboms dėl 2009 m. reguliavimo sistemos peržiūros Komisija oficialiai įsipareigojo imtis veiksmų atvirosios interneto prieigos srityje. Nuo to laiko ir, be abejonės, nuo pirminio sistemos nustatymo interneto prieigos svarba smarkiai augo ir tapo ekonominės, socialinės ir kultūrinės veiklos esmine dalimi. Todėl prieiga tapo pagrindine ir pačia vertingiausia paslauga, kurią teikia tinklo operatoriai ir interneto paslaugų teikėjai. Veiksmų dėl atvirosios interneto prieigos būtina imtis dabar dėl keturių priežasčių. Pirma, šiuo metu nėra jokių veiksmingų ES masto atvirosios prieigos garantijų; be to, gausu akivaizdžių įrodymų, kad paslaugos blokuojamos ar ribojamos (mažinant pajėgumą), pažeidžiant vartotojų bei turinio ir taikomųjų programų teikėjų, kuriems kyla pavojus būti blokuojamiems, interesus. Antra, telekomunikacijų operatoriai ir turinio bei taikomųjų programų teikėjai kuria „specializuotas paslaugas“, kurių socialinė ir ekonominė vertė priklauso nuo užtikrintos kokybės, pavyzdžiui, internetinę televiziją, e. sveikatos taikomąsias programas (kurioms svarbi didelės skiriamosios gebos medicininė vizualizacija), vaizdo konferencijas, verslui būtiną nuotolinių išteklių kompiuteriją, kuriai būdingas didelių duomenų kiekių apdorojimas. Šios inovacijos suteikia naujos ekonominės veiklos galimybių, tačiau joms būtina Europos reguliavimo sistema, pagal kurią būtų nustatytos aiškios šių paslaugų plėtros sąlygos, kartu su klestinčia interneto ekosistema. Trečia, nacionalinėms reguliavimo tarnyboms pagal Europos telekomunikacijų sistemą šiuo metu trūksta įgaliojimų imtis veiksmų, nukreiptų prieš duomenų srautų blokavimą ar kitą nepagrįstą srauto valdymo praktiką, arba palaikyti atvirojo interneto gyvybingumą. Ketvirta, nacionalinės politikos formuotojai imasi šią problemą spręsti skirtingais būdais, todėl kyla naujas bendrosios rinkos susiskaidymo pavojus ir naujų integruoto tinklo valdymo uždavinių. Reglamento projektu siekiama šias problemas spręsti balansuotu ir veiksmingu būdu. 5. Kliūčių investicijoms ir konkurencijai šalinimas Rekomendacija dėl sąnaudų apskaičiavimo metodikų ir nediskriminavimo yra antrasis šio rinkinio dokumentas, kuriuo papildomas siūlomas reglamentas, su kuriuo ši rekomendacija yra glaudžiai susijusi. Rekomendacija yra labiau skirta tiesiogiai investicijoms ir tolesniam sąnaudų apskaičiavimo metodikų derinimui. Ja siekiama paskatinti Europą didinti investicijas į plačiajuostį ryšį. Siekiant konkurencingumo pasauliniu mastu, šį tikslą pasiekti būtina, tačiau investicijoms kliudo teisinis neapibrėžtumas ir reguliavimo tarnybų prieštaros. Nuoseklesnį ir nuspėjamesnį reguliavimą bei stabilesnę reguliavimo aplinką galima pasiekti: 1) toliau vienodinant įkainius, kuriuos rinkos senbuviai gali taikyti kitiems operatoriams suteikiamai prieigai prie savo varinių laidų tinklų; 2) užtikrinant, kad operatoriai, kuriems reikia prieigos, gautų tikrai lygiavertę prieigą prie tinklų. Užtikrinus tokius konkurencinius apribojimus ir nediskriminavimą, naujos kartos produktų kainos būtų nebe reguliuojamos, o nustatomos rinkos, o prieigos prie varinių laidų tinklų kainos būtų gana stabilios ir dirbtinai nemažintų ateities tinklų kainų. Dabar dėl nenuosekliai taikomų taisyklių sukuriamas teisinis neapibrėžtumas vargina visus rinkos dalyvius ir kliudo vidaus rinkai. Teisinis tikrumas yra ypač svarbus dėl to, kad investicijų į sparčiojo plačiajuosčio ryšio tinklus sąnaudos labai didelės, o galutinio produkto paklausa neužtikrinta. Todėl rekomendacijoje pateikti paaiškinimai padės iš esmės panaikinti susidariusį neapibrėžtumą – rinkos senbuviai operatoriai ir prieigos pageidaujantys operatoriai aiškiai žinos taikomus tinklo prieigos įkainius. 6. Bendrosios telekomunikacijų rinkos sukūrimo veiksmų planas vidutinės trukmės laikotarpiu Manoma, kad taikant siūlomus teisės aktus vidutinės trukmės laikotarpiu rinkos dalyviams bus suteikta daugiau laisvės ir galimybių, o pats sektorius bus labiau stiprinamas. Dėl aktyvesnės konkurencijos, kurią lems tikros bendrosios rinkos kūrimas Europoje, būtų galima ilgainiui tikėtis šiam sektoriui skirto reglamentavimo mažėjimo remiantis rinkos analize. Išties vienas iš bendrosios rinkos plėtojimo rezultatų turėtų būti kur kas veiksmingesnė konkurencija atitinkamose rinkose, kur ex post būtų taikoma konkurencijos teisė, kuri vis dažniau laikoma pakankama priemone rinkos veikimui užtikrinti. Ilgainiui kuriantis tikrai bendrajai elektroninių ryšių rinkai tiek konkretaus sektoriaus reguliavimo, grindžiamo konkurencijos principais, tiek konkurencijos teisės taikymo tikslais turės plėtotis ir geografinė rinkų aprėptis. Siekdama dar labiau prisidėti prie šių pokyčių, Komisija kitais metais rengs Rekomendacijos dėl atitinkamų rinkų persvarstymą, kad augant konkurencijai būtų užtikrintas proporcingas ex ante reguliavimo naštos, tenkančios operatoriams, mažėjimas. Siekiant užbaigti bendrosios telekomunikacijų rinkos kūrimą prireiks tolesnių veiksmų, ypač didesnio reguliavimo priemonių koordinavimo. Todėl Komisija imsis reikiamų veiksmų, kad sukurtų sąlygas kitos kadencijos Komisijai, tiek naudodamasi esamomis priemonėmis, numatytomis pagal reguliavimo sistemą, tiek parengdama tyrimą, kaip būtų galima patobulinti dabartinius reguliavimo nuoseklumo užtikrinimo mechanizmus. Atliekant šį tyrimą bus iš anksto plačiai konsultuojamasi su visuomene ir turėtų būti nagrinėjamas vienos bendros ES telekomunikacijų reguliavimo tarnybos tikslingumas. Be to, atliekant tyrimą būtų galima išsiaiškinti, kaip užtikrinti vienodas sąlygas pagal taisykles, taikomas internetinio vaizdo turinio paslaugoms (angl. over-the-top), palyginti su telekomunikacijų paslaugomis, ir spręsti dėl audiovizualinių ir telekomunikacijų paslaugų ir rinkų konvergencijos kylančias problemas. 7. Išvada Komisijos vizija – dinamiškas ir konkurencingas telekomunikacijų sektorius, teikiantis naudos Europos Sąjungai. Jame kartu veiktų keletas stiprių operatorių, vykdančių veiklą keliose valstybėse narėse ir už ES ribų, ir daugybė smulkesnių vietinių įmonių; jos visos siūlytų pačią moderniausią infrastruktūrą arba paslaugas. Sektorius teiks infrastruktūrą ir paslaugas, būtinas atvirosios skaitmeninės ekonomikos klestėjimui, ir taip skatins Europos skaitmeninės ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą bei teiks naujų galimybių. Šiomis priemonėmis Komisija dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą siekti Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio tikslų, kuriuos padėtų įgyvendinti įvairūs operatoriai (rinkos senbuviai ir alternatyvūs, fiksuotojo ryšio ir bevielio ryšio operatoriai), siūlantys įvairias ir konkurencingas aukštos kokybės paslaugas ir turinį. Tokia plačiajuosčio ryšio aprėptis būtina kritinei masei, reikalingai naujoms elektroninėms paslaugoms – nuo pažangiųjų elektros energijos tinklų, pažangiųjų miestų iki nuotolinių išteklių kompiuterijos ir daiktų interneto. Tokia aprėptis suteiktų Europai galimybę pirmauti skaitmeninėje srityje, aprūpinant modernia skaitmenine infrastruktūra savo gyventojus, kad jie galėtų visavertiškai naudotis internetu, ir įmones, kad šios galėtų konkuruoti pasauliniu mastu. Atsižvelgdama į šias aplinkybes, Komisija ragina Europos Parlamentą ir Tarybą išnagrinėti ir priimti pasiūlytą šiam tikslui skirtą reglamentą, teikiant jam didžiausią politinį prioritetą. [1] Ecorys, TU Delft ir kt., Steps Towards a Truly Internal Market for e-Communications, 2013.