Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai Pirmasis Europaso iniciatyvos vertinimas /* KOM/2008/0427 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.7.2008 KOM(2008) 427 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Pirmasis Europaso iniciatyvos vertinimas TURINYS SANTRAUKA 3 1. Įvadas 4 2. Pagrindiniai išorės vertinimo faktai 4 3. Išorės vertinimas 5 3.1. Vertinimo laikotarpis 5 3.2. Metodika 5 3.3. Vertinimo išvados 5 3.3.1. Aktualumas, nuoseklumas ir derėjimas 5 3.3.2. Veiksmingumas 6 3.3.3. Efektyvumas 7 4. Pagrindinių išorės vertinimo rekomendacijų santrauka 7 5. Komisijos išvados ir tolesni veiksmai 8 5.1. Pranašumai ir trūkumai 8 5.2. Tolesni veiksmai 9 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Pirmasis Europaso iniciatyvos vertinimas SANTRAUKA Ši ataskaita grindžiama išorės vertinimu. Joje pateikiamos svarbiausios vertintojo išvados ir rekomendacijos, taip pat Komisijos išvados ir planuojami veiksmai. Vertintojas daro išvadą, kad Europaso iniciatyvos, kaip piliečių judumo priemonės, tikslai yra pasiekti, ji atitinka piliečių poreikius, padeda geriau suprasti įgytus gebėjimus ir kvalifikaciją ir lengviau juos pripažinti tiek mokslo srityje, tiek darbo rinkoje. Europaso iniciatyva yra ekonomiškai naudinga. Atlikus specialų tyrimą nustatyta, kad ekonomiškai veiksmingos iniciatyvos įgyvendinimo priemonės – nacionaliniai Europaso centrai (NEC) ir Cedefop[1] tvarkomas interneto portalas – yra palankiai vertinamos suinteresuotųjų šalių ir iš esmės tenkina naudotojus. Tai patvirtina augantis Europass portalo lankytojų skaičius (2007 m. – vidutiniškai 12 000 apsilankymų per dieną) ir aktyvių šių paslaugų naudotojų skaičius – iki 2007 m. rugsėjo mėn. internetu buvo sukurta daugiau kaip 2 mln. Europaso CV. Tačiau iš vertinimo matyti, kad žemos kvalifikacijos asmenys sudaro tik labai nedidelę visų naudotojų dalį. Be to, kai kurios Europaso priemonės buvo įgyvendinamos ne taip sėkmingai. Mobilumo europasas naudojamas vis dažniau, tačiau jo potencialas kol kas nėra visapusiškai išnaudojamas, o Europaso diplomo priedas ir Europaso pažymėjimo priedas nėra tinkamai integruoti į Europaso sistemą. Didelis vartotojų pasitenkinimas, auganti paklausa ir nustatyti trūkumai – visa tai aiškus atskaitos taškas ieškant būdų, kaip geriau išnaudoti Europaso iniciatyvos potencialą. Vertintojas rekomenduoja stiprinti bendras iniciatyvos logines jungtis, geriau spręsti su profesiniu judumu susijusius klausimus, remtis sėkminga CV priemone, geriau viešinti Europaso sistemą, didinti veiksmingumą ir tobulinti valdymo informacijos sistemą. Remdamasi vertinimo rezultatais, Komisija daro išvadą, kad Europaso (visų pirma Europaso CV ir pagalbinių priemonių) privalumai ir sėkmė yra susiję su veiksmingu mokymosi rezultatais grindžiamo metodo taikymu. Iš tiesų nustatyti trūkumai yra daugiausia susiję su tomis Europaso priemonėmis, kurios nėra grindžiamos mokymosi rezultatais. Atsižvelgdama į vertinimo išvadas ir siekdama pagerinti Europaso iniciatyvos vaidmenį remiant piliečių judumą, Komisija planuoja stiprinti šią sritį, visų pirma geriau taikyti Europos kvalifikacijų sąrangą (EKS)[2]. Komisija sieks, kad Europaso CV taptų išsamesne priemone, grindžiama naujomis savęs vertinimo priemonėmis, padedančiomis įvertinti įvairiais mokymosi būdais įgytus įgūdžius. Šią veiklą rems Cedefop ir Nacionaliniai europaso centrai, bus bendradarbiaujama su profesinio orientavimo, užimtumo ir jaunimo tarnybomis Bendradarbiaujant bus siekiama geriau tenkinti jaunimo bei žemos kvalifikacijos asmenų poreikius. Be to, iki 2010 m. mobilumo europasas bus ne tik sistemingai išduodamas visiems judumo veikloje pagal Mokymosi visą gyvenimą programą dalyvaujantiems piliečiams (taip, kaip programos „Veiklus jaunimas“ dalyviams išduodamas Jaunimo pasas), bet ir remiamas įvairiais kitais veiksmais. Galiausiai, bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis šalimis, Komisija užtikrins geresnį veiklos, susijusios su Europaso diplomo priedu ir Europaso pažymėjimo priedu, koordinavimą, ir išanalizuos, kaip juos būtų galima patobulinti, kad būtų geriau atsižvelgiama į jų turėtojų mokymosi rezultatus. Vertinimo rezultatai bus perduoti Aukšto lygio forumui judumo klausimams spręsti, kad į juos būtų atsižvelgiama rengiant galutinę ataskaitą. 1. ĮVADAS Ši ataskaita pateikiama vadovaujantis 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 2241/2004/EB[3], kuriuo sukurta Europaso sistema (toliau – Sprendimas), 15 straipsniu. Joje apibendrinamos pagrindinės pirmojo Europaso sistemos išorės vertinimo išvados ir rekomendacijos ir pateikiamos su būsima veikla susijusios Komisijos išvados. Išorės vertinimo dokumentas anglų kalba bei jo santraukos prancūzų ir vokiečių kalbomis pateikiami internete adresu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. 2. PAGRINDINIAI IšORėS VERTINIMO FAKTAI Europaso sistema yra suderintas dokumentų portfelis, padedantis geriau suprasti piliečių kvalifikacijas ir gebėjimus visoje Europoje ir taip palengvinantis piliečių judumą. Europasas apjungė penkis Europos lygmeniu parengtus dokumentus, susijusius su piliečių kvalifikacija ir gebėjimais žvelgiant iš mokymosi visą gyvenimą perspektyvos. Remdamiesi pagalbine interneto priemone Europass portale, piliečiai patys užpildo du Europaso dokumentus: Europaso CV , kuriuo piliečiai prisistato ir pateikia informaciją apie savo žinias ir sugebėjimus, ir Europaso kalbų portfelį, kuriame piliečiai įvertina savo kalbų įgūdžius, vadovaudamiesi Europos Tarybos parengta atskaitos sistema. Kiti trys dokumentai išduodami piliečiams, įgijusiems tam tikros mokymosi patirties. Mobilumo europase aprašomi kitose šalyse įgyti įgūdžiai, Europaso pažymėjimo priede nurodoma profesinė kvalifikacija ir gebėjimai, o Europos Tarybos ir UNESCO parengtas Europaso diplomo priedas, kuriame pateikiami piliečio laimėjimai, papildo aukštojo mokslo diplomus. Pirmieji du dokumentai yra grindžiami savęs vertinimu, likusiuosius tris išduoda kompetentingos organizacijos, tačiau jie visi rengiami laikantis praktinio požiūrio į įgytus gebėjimus ir mokymosi rezultatus. Europaso sistema bus plėtojama toliau. Sprendime nustatomi galimų naujų dokumentų įtraukimo į sistemą kriterijai ir tvarka. Europaso sistemą naudoja Europos Sąjungos valstybės narės, Islandija, Lichtenšteinas ir Norvegija. Įgyvendinti Europaso iniciatyvą padeda Komisijos koordinuojamas Nacionalinių europaso centrų (NEC) tinklas, o Europass portalą Komisijos vardu sukūrė, jį valdo ir tvarko Europos profesinio mokymo plėtros centras Cedefop (http://europass.cedefop.europa.eu). 3. IšORėS VERTINIMAS 3.1. Vertinimo laikotarpis Vadovaujantis bendruoju susitarimu[4] su Komisija, vertinimą atlikti buvo pakviesta „Ecotec Research and Consulting Ltd“. Vertinta 2005 m. sausio mėn. – 2007 m. rugpjūčio ir rugsėjo mėn. vykdyta veikla, t. y. dveji su puse metų Europass portalo veiklos ir dveji metai įgyvendinimo nacionaliniu lygmeniu veiklos. 3.2. Metodika Taikyti tokie metodai: dokumentų (veiklos ataskaitų, Europass portalo statistikos, posėdžių protokolų, užrašų) analizė, Europass portalo naudotojų apklausa (1 442 respondentai iš 30 šalių, žr. 2.3.2.1), tikslinės NEC darbuotojų, nacionalinių institucijų, socialinių partnerių, suinteresuotųjų šalių ir Bolonijos proceso žinovų apklausos (93 respondentai) bei išsamūs pokalbiai su 47 respondentais penkiose šalyse. Informaciją teikė Komisija, Cedefop ir Europos Taryba, kuri yra Europaso kalbų portfelio ir diplomo priedo bendraautorė. 3.3. Vertinimo išvados Vertinimas parodė, kad Europaso iniciatyva yra aktuali, o piliečiams, siekiantiems mokytis visą gyvenimą ar judėti darbo rinkoje, teikiamos naudingos paslaugos. Šios iniciatyvos įgyvendinimo priemonės yra ekonomiškai veiksmingos, naudotojai jomis patenkinti. Vis dėlto reikėtų geriau išnaudoti iniciatyvos potencialą – vertinimo dokumente pateikiama keletas rekomendacijų, kaip to siekti. 3.3.1. Aktualumas, nuoseklumas ir derėjimas Piliečiams reikia priemonės, kuri padėtų geriau suprasti kvalifikacijų ir gebėjimų skirtumus Europos šalyse ir remtų piliečių judumą. Tiek naudotojų, tiek suinteresuotųjų šalių nuomone, Europaso sistema padeda piliečiams aiškiau aprašyti savo įgūdžius ir gebėjimus, o darbdaviams ir švietimo įstaigų darbuotojams – įvertinti paraiškas dėl mokymosi visą gyvenimą ar dėl darbo. Šiuo metu Europasas yra ypač aktualus norint mokytis svetur ar siekiant tarptautinio judumo, tačiau reikėtų didinti jo svarbą profesiniam judumui, pavyzdžiui, tobulinant atitinkamas priemones. Europasas papildo mokymosi rezultatais grindžiamas švietimo ir kvalifikacijos priemones, ypač Europos kvalifikacijų sąrangą (EKS), bei konkrečioms tikslinėms grupėms skirtas skaidrumo užtikrinimo priemones (kaip antai Jaunimo pasas, kuris buvo sukurtas specialiai programai „Veiklus jaunimas“[5]). Pavojus, kad įgyvendinant šias iniciatyvas bus vykdoma ta pati veikla, yra labai menkas, be to, pasitelkus koordinuotą valdymą veiklos dubliavimo galima lengvai išvengti. Akivaizdu, kad ši iniciatyva papildo dabartines švietimo ir mokymo programas, tačiau jų sąsajas galima ir toliau stiprinti. 3.3.2. Veiksmingumas Pagrindinės Europaso sistemos įgyvendinimo priemonės – Nacionaliniai europaso centrai ir Europass interneto portalas. Nuo 2005 m. vidurio NEC veikia visose valstybėse narėse (Bulgarijoje ir Rumunijoje – nuo 2007 m. sausio mėn.). Centrai aktyviai bendradarbiauja, jų veikla vertinama gerai. NEC daugiau ar mažiau bendradarbiauja su kitomis organizacijomis, visų pirma su Europos profesinio orientavimo ( Euroguidance ) centrais. NEC veiklos ataskaitos – pagrindinis informacijos apie Europaso iniciatyvos įgyvendinimą šaltinis – yra pakankamai išsamios, tačiau jų kokybė pagerėtų, jei būtų naudojami konkretesni rodikliai. Cedefop sukurtas, tvarkomas ir valdomas Europass portalas sėkmingai veikia – jame lankosi ir juo naudojasi daug jo kokybe patenkintų naudotojų. 26 kalbomis veikiantis portalas iki 2007 m. rugsėjo mėn. aplankytas 8 mln. kartų, o vidutinis per dieną apsilankiusiųjų skaičius išaugo nuo 4 000 iki 12 000. Daug lankytojų ne tik skaito portale pateiktą informaciją, bet ir naudojasi juo rengdami gyvenimo aprašymą ir kalbų portfelį (daugiau kaip 2 mln.) ar parsisiųsdina šablonus, pavyzdžius ar gaires (6,5 mln.). Daugiau kaip 90 % 1442 apklausos respondentų nuomone Europass portale pateikiama informacija yra labai aiški (41 %) arba pakankamai aiški. Beveik pusė respondentų – dirbantys asmenys, 16 % – bedarbiai, 25 % – aukštųjų mokyklų studentai. Du trečdaliai respondentų – 20–35 m. amžiaus, 25 % – vyresni. Europass portalas padėjo skleisti informaciją apie piliečių judumo rėmimo priemonių skaidrumą. Prie to prisidėjo ir tam tikra komunikacinė veikla, kaip antai veiklos pradžioje (2005 m.) surengtos Europos ir nacionalinės atidarymo konferencijos ir NEC reguliariai organizuojami renginiai. Viešinimas – svarbi NEC veikla, tačiau pirmenybę reikėtų teikti didesnei informacijos sklaidai besimokantiems asmenims ir darbdaviams. Apklausos rezultatai rodo, kad informacija apie Europasą sėkmingiausiai skleidžiama per internetą (43 %), švietimo institucijas (17 %) ir „iš lūpų į lūpas“ (15 %). Pokalbių rezultatai leidžia daryti išvadą, kad geriausiai žinomi dokumentai – Europaso CV (gyvenimo aprašymas), diplomo priedas ir kalbų portfelis. Europaso iniciatyva padėjo padidinti judumą Europoje remiančių skaidrumo užtikrinimo priemonių naudojimą. Nors duomenų apie šių priemonių sklaidą ir naudojimą kol kas nepakanka, panašu, kad skatinant pažymėjimo priedo ir diplomo priedo naudojimą padarytas poveikis – nedidelis. Nuo 2005 m. vasario mėn. iki 2007 m. rugsėjo mėn. naudojantis internetu buvo sukurta daugiau kaip 2 mln. Europaso CV, o šią priemonę naudojančių asmenų skaičius nuolat augo. Vartotojų apklausa patvirtino Europaso CV svarbą – daugiau kaip 90 % naudotojų šią priemonę vertino kaip labai naudingą (68 %) arba naudingą. Beveik tiek pat respondentų ypač svarbiomis laikė interneto priemones ir gaires. Bendradarbiaujant su darbdaviais ir profesinio orientavimo ekspertais, reikėtų toliau tobulinti CV priemonę – tiek šablonus, tiek gaires. Kone du trečdaliai respondentų teigiamai vertino ir Europaso kalbų portfelį, nors dėl jo tikslinio pobūdžio juo buvo naudojamasi gerokai mažiau nei CV (atitinkamai 70 000 ir 2 mln.). Mobilumo europasas, palyginti su savo pirmtaku – 2000–2004 m. Europass mokymo dokumentu[6], pasiekė platesnę auditoriją. 2006 m. mobilumo europasą gavo 38 000 piliečių, o Europass mokymo dokumentą per metus gaudavo vidutiniškai 25 000 žmonių. Vis dėlto judžių besimokančių asmenų yra gerokai daugiau, o juos būtų galima pasiekti, jei NEC būtų susieti su kitomis šį dokumentą galinčiomis išduoti įstaigomis. Kol kas diplomo priedo ir pažymėjimo priedo NEC nelaikė prioritetiniais. Visų pirma diplomo priedą reikėtų labiau integruoti į Europaso sistemą, o tobulinant jo šabloną reikėtų remtis mokymosi rezultatais grindžiamomis priemonėmis. Apklausos duomenimis, 40 % respondentų, bandžiusių pakeisti darbą ar persikelti į kitą vietą, manė, kad Europasas yra naudinga priemonė. Tai patvirtina, kad Europasas iš tiesų skatina judumą. Tačiau apklausos rezultatai taip pat parodė, kad Europasą naudingesniu laikė dirbantys asmenys ir studentai (46 %) nei bedarbiai (36 %). Reikėtų pabrėžti, kad paprastai Europasą naudojo išsilavinę žmonės – daugiau kaip 60 % turėjo aukštąjį išsilavinimą. Tai reiškia, kad sistemą reikėtų plėtoti tikslingai. Suinteresuotosios šalys, sutariančios, kad Europasas yra veiksminga priemonė, pasiūlė didinti jo poveikį glaudžiau bendradarbiaujant su darbdaviais ir įdarbinimo agentūromis. Glaudesnis bendradarbiavimas su įdarbinimo ir profesinio orientavimo tarnybomis galėtų padidinti šios priemonės naudą bedarbiams ir žemos kvalifikacijos darbuotojams. Iš duomenų matyti, kad Europass portalu naudojasi ir tie žmonės, kurie neketina persikelti dirbti į kitą šalį. Tai rodo, kad galima toliau plėtoti šią iniciatyvą kaip bendros informacijos teikimo ir orientavimo priemonę. 3.3.3. Efektyvumas Europasas – nebrangi iniciatyva, pagal kurią gana efektyviai teikiamos konkrečios paslaugos. Aptariamuoju laikotarpiu bendros nacionalinės, Komisijos ir Cedefop biudžeto išlaidos buvo maždaug 11,5 mln. EUR; buvo parengta kur kas daugiau nei 2 mln. dokumentų (tikslūs duomenys sukaupti tik apie CV, kalbų portfelį ir mobilumo europasą). Todėl, atsižvelgdamas į tai, kad išlaidos vienam dokumentui sudarė maždaug 5 EUR ir vartotojai paslaugomis buvo labai patenkinti, vertintojas daro išvadą, kad Europaso iniciatyvos kainos ir kokybės santykis yra geras. 4. PAGRINDINIų IšORėS VERTINIMO REKOMENDACIJų SANTRAUKA Toliau pateikiama pagrindinių vertinimo rekomendacijų, kaip padidinti Europaso aktualumą ir veiksmingumą, santrauka: - Europasas jau tapo labai svarbia besimokančio asmens judumo ir tobulėjimo priemone, tačiau reikėtų imti jį taikyti ir profesiniam judumui, visų pirma tarptautiniam darbuotojų judumui, skatinti (1 ir 21 rekomendacijos). - Europaso CV yra labai vertinga priemonė, todėl, konsultuojantis su darbdaviais, įdarbinimo agentūromis ir orientavimo centrais, ją reikėtų plėtoti toliau – patobulinti jos šabloną ir pasiūlyti trumpesnę formą (7, 8, 9 rekomendacijos). - Veikla nacionaliniu lygmeniu turėtų būti sustiprinta bendradarbiaujant su profesinio orientavimo centrais ir verslininkais (10 rekomendacija). - Europass portale reikėtų pateikti daugiau pavyzdžių ir informacijos, kaip naudoti Europaso dokumentus (11 rekomendacija). - Reikėtų toliau tobulinti Europaso diplomo priedą, siekiant geriau atsižvelgti į mokymosi rezultatus (13 rekomendacija). - Reikėtų siekti didesnio Europaso suderinamumo su švietimo ir mokymo programomis (5 rekomendacija). - Reikėtų užtikrinti geresnį ryšį su kitomis skaidrumo užtikrinimo priemonėmis (6 rekomendacija). 5. KOMISIJOS IšVADOS IR TOLESNI VEIKSMAI Komisija džiaugiasi pirmuoju Europaso iniciatyvos išorės vertinimu. Vertinimo išvados rodo, kad pirmaisiais metais iniciatyva buvo įgyvendinama labai sėkmingai ir ekonomiškai veiksmingai, buvo nustatyti tinkami prioritetai. Iš vertinimo rekomendacijų matyti, kokių veiksmų reikėtų imtis ateityje, remiantis iniciatyvos privalumais ir siekiant pašalinti jos trūkumus. 5.1. Pranašumai ir trūkumai Europasas, kuriuo siekiama sudaryti geresnes sąlygas piliečių judumui, yra informacijos apie asmens žinias ir įgūdžius rinkinys. Europasas – pirmoji Europos masto iniciatyva, pagal kurią vertinimas grindžiamas mokymosi rezultatais , o ne indėliu į mokymąsi (pavyzdžiui, mokymosi trukme ar lygmeniu). Mokymosi rezultatai laikomi esminiais ir įgyvendinant neseniai priimtą Europos kvalifikacijų sąrangą (EKS) mokymuisi visą gyvenimą . Į mokymosi rezultatus atsižvelgiama įgyvendinant aukštajam mokslui taikomą Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą ( angl. ECTS) , be to, jie bus neatskiriama Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistemos ( angl. ECVET) [7] dalimi. Šios iniciatyvos yra tarpusavyje susijusios: drauge su Europasu jos papildo koordinuotą Europos strategiją, kuria siekiama Lisabonos tikslų – piliečiams suteikiama daugiau galimybių naudotis savo mokymosi rezultatais ir laisvai judėti Europos mokymosi visą gyvenimą erdvėje ir darbo rinkoje. Mokymosi rezultatais grindžiamos iniciatyvos taip pat remia nacionalinių švietimo, mokymo ir kvalifikacijų sistemų modernizavimą visoje Europoje ir padeda skleisti informaciją apie tai. Iš vertinimo matyti, kad Europaso iniciatyva veikia geriau, kai yra aiškiai susieta su mokymosi rezultatais, o trūkumai daugiausia iškilo ten, kur ši sąsaja silpnesnė. Perėjimas prie mokymosi rezultatais grindžiamos sistemos yra ypač svarbus nustatant ir įteisinant neformalųjį švietimą ir savišvietą , nesusijusius su oficialiomis švietimo ir mokymo institucijomis ir sistemomis. Toliau tobulinant Europasą piliečiams būtų padedama gauti informacijos apie neformaliojo švietimo ir savišvietos būdu (per jaunimo veiklą ar savanorišką darbą) sukauptus mokymosi rezultatus, kurie dažnai būna nematomi. Europass portalo ir CV priemonės sėkmę lėmė daug įvairių veiksnių: Cedefop parengtos tinklavietės kokybė, NEC vykdoma viešinimo veikla bei šių priemonių atitiktis piliečių poreikiams. Šia sėkme reikia remtis atsiliepiant į augančius naudotojų reikalavimus ir darbdavių poreikius. Apklausos rezultatai parodė, kad CV priemonė vertinama ne tik už tai, kad skatina judumą, bet ir už tai, kad padeda įvertinti asmeninius įgūdžius bei siekti tolesnio tobulėjimo. Kad būtų geriau tenkinami visų naudotojų poreikiai, reikėtų toliau plėtoti CV priemonę – ji turi būti išsamesnė, grindžiama naujomis asmens mokymosi rezultatų vertinimo priemonėmis, atitikti visų potencialių naudotojų (kaip antai, žemos kvalifikacijos asmenų, bedarbių, savanorių ir apskritai jaunimo) poreikius. Mobilumo europaso , kaip judumo kokybės ir informacijos sklaidos didinimo priemonės, galimybės kol kas nėra visapusiškai išnaudojamos. 2005–2006 m. augimas geometrine progresija rodo, kad NEC veikla duoda rezultatų, tačiau kol kas daugelio nacionalinės ar Europos lygmens veiklos (pavyzdžiui, Mokymosi visą gyvenimą programos) dalyvių patirtis nėra oficialiai įforminama. Europaso diplomo priedas ir Europaso pažymėjimo priedas yra Europaso sistemos dalys, tačiau juos rengia ir išduoda ne NEC, o kitos nacionalinės institucijos. Pirmaisiais Europaso iniciatyvos įgyvendinimo metais visi turimi ištekliai buvo daugiausia skiriami tiesioginei NEC veiklai arba Europos mastu vykdomai veiklai. Tolesnį Europaso diplomo priedo ir Europaso pažymėjimo priedo integravimą į Europaso sistemą reikėtų laikyti prioritetu, o šią veiklą labiau koordinuoti Europos lygmeniu ir aktyviau skatinti jų, kaip Europaso priemonių, naudojimą nacionaliniu lygmeniu. Toliau šias abi priemones plėtoti reikėtų atsižvelgiant į Europos ir nacionalinės politikos tikslus. Pavyzdžiui, rengiant Europaso pažymėjimo priedą, kuris nėra atskiras dokumentas, ir Europaso diplomo priedą, kuris iš esmės grindžiamas formalaus švietimo indėliu, mokymosi rezultatais remiamasi tik iš dalies. Jei abiem šiais atvejais būtų geriau atspindimi asmens mokymosi rezultatai, piliečiai turėtų patikimesnius dokumentus. 5.2. Tolesni veiksmai Komisija, konsultuodamasi su Mokymosi visą gyvenimą programos komitetu, NEC tinklu, Profesinio mokymo patariamuoju komitetu, Aukšto lygio forumu judumo klausimais ir atsižvelgdama į turimus išteklius, planuoja: - toliau bendradarbiauti su profesinio orientavimo, užimtumo ir jaunimo tarnybomis, siekiant, kad Europasas teiktų daugiau naudos ir būtų geriau žinomas žemos kvalifikacijos asmenims ir bedarbiams , kurie šiuo metu nepakankamai naudojasi Europass portalu ir Europaso CV (žr. toliau pateikiamą informaciją apie CV); - drauge su Cedefop parengti išsamaus Europaso CV ir savęs vertinimo formas , įskaitant: - lankstesnį Europaso CV, kai skirtingos vartotojų grupės (pavyzdžiui, patirties neturintys jaunuoliai, žemos kvalifikacijos asmenys, karjerą įpusėję profesionalai, mokslininkai) gali pasirinkti skirtingas CV formas, kuriam būtų naudojami šiuo metu šioms grupėms skirti ištekliai; taip pat bus parengta trumpesnė ir paprastesnė CV versija. Netrukus bus derinamas Europaso CV su EURES (Europos užimtumo tarnybų) Europos darbo jėgos judumo portalo CV, vėliau bus siekiama suderinti Europaso CV su nacionalinių užimtumo tarnybų ir įdarbinimo agentūrų CV duomenų bazėmis; - savęs vertinimo priemones, kurios padės žmonėms tiksliau nustatyti ir aprašyti sukauptus mokymosi rezultatus – žinias, įgūdžius, gebėjimus. Bendradarbiaujant su Europos Taryba bus toliau plėtojamas Europaso kalbų portfelis bei tobulinamos naujosios savęs vertinimo priemonės, daugiausia dėmesio skiriant asmeniniams įgūdžiams, visų pirma įgytiems neformaliojo ir savaiminio mokymosi būdu, ir informacinių ir komunikacinių technologijų naudojimo įgūdžiams; - tinkamus vadovėlius, gaires ir pavyzdžius, kurie bus parengti bendradarbiaujant su NEC, Europos profesinio orientavimo ( Euroguidance ) tinklu, jaunimo ir užimtumo tarnybomis ir socialiniais partneriais; - iki 2010 m. išplėsti mobilumo europaso naudojimą įgyvendinant Mokymosi visą gyvenimą programą, kad mobilumo europasas būtų sistemingai išduodamas visiems judumo veikloje pagal Erasmus , Comenius , Grundtvig ir Leonardo da Vinci programas dalyvaujantiems piliečiams (taip, kaip programos „Veiklus jaunimas“ dalyviams išduodamas Jaunimo pasas) ir skatinti jo naudojimą pagal Marie Curie programą. Šio tikslo bus siekiama konsultuojantis su nacionalinėmis agentūromis ir NEC ir remiantis jų veikla; - pasitelkiant NEC ir bendradarbiaujant su profesinio orientavimo, užimtumo ir jaunimo tarnybomis, toliau skatinti mobilumo europaso naudojimą nacionalinio ar regioninio lygmens judumo veikloje. Mobilumo europasas turi būti išduodamas aukštųjų mokyklų mainų dalyviams, kitose šalyse besimokantiems mokiniams, judžiam jaunimui ir savanoriams; - bendradarbiaujant su atitinkamais Europos lygmens veikėjais (kaip antai, Europos Taryba, Unesco-Cepes, Bolonijos proceso sekretoriatas, ENIC–NARIC tinklas, universitetų ir studentų asociacijos) ir nacionalinio lygmens veikėjais (kaip antai, NEC, nacionalinės programos agentūros, aukštojo mokslo institucijos, Bolonijos proceso ekspertai, ENIC–NARIC centrai, suinteresuotųjų šalių asociacijos) toliau skatinti koordinuotą Europaso diplomo priedo valdymą, viešinimą ir integravimą į bendrą Europaso sistemą. Siekiant geriau atspindėti šio dokumento savininko mokymosi rezultatus, Europaso diplomo priedas bus tobulinimas toliau bendradarbiaujant su suinteresuotosiomis šalimis; - bendradarbiaujant su Cedefop, socialiniais partneriais ir kitomis suinteresuotosiomis šalimis, toliau skatinti koordinuotą Europaso pažymėjimo priedo valdymą, viešinimą ir tobulinimą Europos ir nacionaliniu lygmeniu. Šio proceso metu bus atsižvelgiama į Kopenhagos proceso pažangą tokiose srityse, kaip profesijų aprašai, Europos profesinio mokymo kreditų perkėlimo sistema (ECVET), bei didesnę orientaciją į mokymosi rezultatus; - užtikrinti, kad iki 2012 m. visų aktualių Europaso dokumentų šablonuose būtų pateikiama nuoroda į Europos kvalifikacijų sąrangą (EKS) mokymuisi visą gyvenimą. [1] http://europass.cedefop.europa.eu [2] 2008 m. baland˛io 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacija dėl Europos mokymosi visą gyvenimą kvalifikacijų sąrangos kūrimo, OL C 111, 2008 5 6, p. 1. [3] 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas), OL L 390, 2004 12 31, p. 6. [4] Įvykus viešam konkursui, bendrasis susitarimas dėl Švietimo ir kultūros generalinio direktorato veiklos vertinimo buvo pasirašytas su „Ecotec Research and Consulting Ltd“. [5] 2006 m. lapkričio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1719/2006/EB, nustatantis 2007–2013 m. programą Veiklus jaunimas, OL L 327, 2006 11 24, p. 30. [6] 1998 m. gruodžio 21 d. Tarybos sprendimas 1999/51/EB dėl Europos stažuočių, kurių metu vyksta darbinis mokymas, įskaitant gamybinę praktiką, skatinimo, OL L 17, 1999 1 22, p. 45. [7] Pasiūlymas priimti Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl Europos profesinio mokymo kreditų sistemos (ECVET) sukūrimo, [COM(2008) 180 galutinis].