Kiekvienai problemai spręsti buvo nustatytos kelios galimybės, grindžiamos valstybėse narėse taikomos geriausios praktikos pavyzdžiais ir išsamiomis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis. Galimybės, kurioms trūko suinteresuotųjų šalių paramos arba kurios buvo per sudėtingos įgyvendinti, buvo atmestos ankstyvajame etape. Buvo parengtos įvairios galimybės, pradedant nuo mažo užmojo (priemonės taikomos tik didesniems įrenginiams) ir baigiant dideliu užmoju (tos pačios priemonės taikomos ir mažesniems įrenginiams). Kai kurioms problemoms spręsti galimybės buvo ribotos, pavyzdžiui, necentralizuotų įrenginių (ITS), skaidrumo didinimo ar sveikatos parametrų stebėsenos atveju. Kitų problemų (liūčių vandens, ITS ar energijos vartojimo) atveju, laikantis subsidiarumo principo, buvo palikta pakankamai lankstumo, kad būtų galima vietos lygmeniu parengti ekonomiškai efektyviausius sprendimus.

Mažos aglomeracijos (mažesnės kaip 2 000 GE dydžio) sudaro dar vieną didelę apkrovą ES vandens telkiniams – nuo 9,7 proc. (mikroteršalai) iki 26,2 proc. (E. coli) likusios taršos. Nepaisant to, kad pagal galiojančią direktyvą pavyko sumažinti išmetamą teršalų kiekį, nuotekų valymo įrenginiai tebėra N ir P išmetimo į aplinką šaltinis, atitinkamai 134 ir 94 mln. GE per metus. Atlikus vertinimą taip pat nustatyta, kad susirūpinimą kelia nauji teršalai, pavyzdžiui, mikroplastikai ir mikroteršalai. Mikroplastikai palyginti gerai sugaunami valymo įrenginiuose, tačiau mikroteršalų atveju taip nėra: kasmet į ES vandens telkinius patenka apie 254 mln. GE teršalų, kurie kelia susirūpinimą aplinkos ir visuomenės sveikatos srityse. Į valymo įrenginius taip pat patenka nepakankamai kontroliuojami nebuitiniai vandenys, įskaitant gamybines nuotekas (daugiausia iš MVĮ), prijungtas prie viešojo tinklo.

TINKAMIAUSIA GALIMYBĖ

Galimybių poveikis buvo įvertintas taikant Jungtinio tyrimų centro sukurtą modelį, jau naudotą atliekant vertinimą pagal programą REFIT. Palyginimui buvo parengtas atskaitos scenarijus (darant prielaidą, kad bus visiškai laikomasi reikalavimų) ir labiausiai įmanomas scenarijus. Kiekvienai problemai spręsti tinkamiausia galimybė buvo pasirinkta remiantis keliais kriterijais: sąnaudomis ir nauda, sąnaudomis ir veiksmingumu, indėlio į ES žaliojo kurso tikslus ir vandens taršos mažinimą lygiu, įgyvendinamumu ir administracine našta.

Pagal tinkamiausią galimybę, siekiant išspręsti pagrindinių likusios taršos šaltinių problemą, siūloma 1) išplėsti direktyvos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma visoms didesnėms kaip 1 000 GE dydžio miestų aglomeracijoms; 2) parengti naujus ITS skirtus ES standartus ir reikalauti, kad valstybės narės įdiegtų veiksmingas tikrinimo strategijas; 3) parengti ir įgyvendinti integruotus vandentvarkos planus visose didelėse aglomeracijose ir didesnėse kaip 10 000 GE dydžio aglomeracijose, kuriose kyla pavojus aplinkai, ir prireikus apriboti liūčių vandenų sukeliamą taršą, pirmenybę teikiant prevencinėms (įskaitant žaliąsias) priemonėms. Siekiant dar labiau apriboti maisto medžiagų išmetimą, griežtesnės azoto ir fosforo tvarkymo ribinės vertės bus palaipsniui taikomos ne tik visuose didesniuose įrenginiuose, bet ir visuose įrenginiuose, kuriuose valoma apkrova viršija 10 000 GE, esančiuose tose vietovėse, kuriose eutrofikacija tebėra problema. Remiantis aiškiais ir paprastais kriterijais, pirmiausia bus palaipsniui nustatomos naujos ribinės mikroteršalų vertės visiems dideliems įrenginiams, o vėliau – įrenginiams, kuriuose valoma apkrova viršija 10 000 GE, jei kyla pavojus aplinkai. Atsižvelgiant į keleto suinteresuotųjų šalių pasiūlymus, buvo įvertintas ir į tinkamiausią galimybę įtrauktas gamintojo atsakomybės už papildomą mikroteršalų valymą sistemos įgyvendinamumas. Bus nustatyti nauji stebėsenos reikalavimai, visų pirma susiję su išmetamu ŠESD kiekiu, lietaus vandenų sukeliama tarša ir sveikatos parametrais.

Energijos vartojimo auditai palaipsniui bus taikomi visiems įrenginiams, kuriuose valoma apkrova viršija 10 000 GE, kad iki 2040 m. būtų galima užtikrinti energinį neutralumą sektoriaus lygmeniu, atsižvelgiant į geriausios praktikos pavyzdžius, kurie jau taikomi kai kuriose valstybėse narėse 2025–2030 m. Siekiant padidinti dumblo pakartotinio panaudojimo galimybes ir pakartotinai naudoti vandenį po valymo, valstybės narės turės geriau stebėti ir sekti nebuitinę taršą jos susidarymo vietoje. Galiausiai, siekiant užtikrinti bendrą geresnį sektoriaus valdymą, ataskaitos bus supaprastintos ir toliau skaitmeninamos. Poveikis, kurį turės papildomos priemonės, skirtos skaidrumui, tvarkymo subjekto veiklos rezultatams ir galimybei naudotis sanitarijos paslaugomis gerinti, pateikiamas poveikio vertinime. Visos priemonės, įtrauktos į tinkamiausią galimybę, palaipsniui bus taikomos iki 2040 m.

PAGRINDINIS POVEIKIS

Toliau 2 paveiksle apibendrintai parodyta, kokį poveikį vandens taršai iki 2040 m. turės tinkamiausios galimybės. Palyginti su atskaitos scenarijumi, bendra tarša BDS atveju sumažėtų 4,8 mln. GE (arba 105 014 t), azoto atveju – 56,4 mln. GE (arba 229 999 t), fosforo atveju – 49,6 mln. GE (arba 29 678 t), toksiškos mikroteršalų apkrovos atveju – 77,4 mln. GE, o E. coli atveju – 24,8 mln. GE. Šis sumažėjimas sudaro 27 proc. „techniškai įmanomo sumažėjimo“ BDS, 62 proc. N, 61 proc. P, 63 proc. toksiškos mikroteršalų apkrovos ir 50 proc. E. coli atveju. Išmetamas mikroplastikų kiekis sumažėtų 9 proc., daugiausia dėl veiksmų, susijusių su paviršinių nuotekų išlajos ir komunalinių paviršinių nuotekų tvarkymo veiksmų.

Įgyvendinus planuojamas priemones, kuriomis siekiama energinio neutralumo, išmetamas ŠESD kiekis sumažėtų 4,86 mln. t (37,32 proc. išmetamo kiekio, kurio galima išvengti, sektoriuje, kuriame išmetama 0,86 proc. viso ES išmetamo ŠESD kiekio). Palyginti su 1990 m. ir kartu su numatomu atskaitos scenarijaus poveikiu, tai reikštų 62,51 proc. išmetamo ŠESD kiekio sumažėjimą – tai atitinka ES klimato teisės akto ir klimato srities Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio tikslus.

Numatoma tinkamiausios galimybės piniginė nauda iki 2040 m. ES lygmeniu (6,643 mlrd. EUR per metus) viršija sąnaudas (3,793 mlrd. EUR per metus). Visose valstybėse narėse nauda yra didesnė už sąnaudas, turint omenyje, kad nėra metodikos, pagal kurią būtų galima apskaičiuoti su mikroteršalų (sudarančių 27 proc. visų tinkamiausios galimybės sąnaudų) kiekio mažinimu susijusią naudą.

Iniciatyvos sąnaudos, palyginti su dabartinėmis vandentiekos ir sanitarijos paslaugų sąnaudomis, padidėtų 3,79 proc. Šias papildomas sąnaudas iš dalies padengtų gamintojo atsakomybės sistema (apie 1,2 mlrd. EUR per metus, reikalingų mikroteršalams valyti), o poveikis galutinių produktų kainoms ar sektoriaus naudos maržoms (vidutiniškai 0,6 proc.) būtų nedidelis. Remiantis dabartinėmis valstybių narių finansavimo strategijomis, galima daryti prielaidą, kad apie 30 proc. (arba 0,774 mlrd. EUR per metus) likusių sąnaudų būtų padengta iš valstybės biudžeto, o 70 proc. (arba 1,806 mlrd. EUR per metus) – iš vandens tarifų. Tai reikštų, kad vidutiniai ES vandens tarifai padidėtų 2,26 proc. Vandens kainų prieinamumui pavojus nekiltų, nors ribotame skaičiuje valstybių narių būtų naudinga imtis papildomų socialinių priemonių. ES lėšos (apie 2 mlrd. EUR per metus vandens sektoriui) ir toliau būtų būtinos daliai investicijų, reikalingų siekiant užtikrinti visišką atitiktį peržiūrėtai direktyvai, padengti. Nors skaitmeninimas gali padėti pagerinti ir supaprastinti stebėseną ir ataskaitų teikimą, reikėtų papildomų pastangų, kad būtų galima geriau stebėti likusius taršos šaltinius. Tikimasi, kad ES vandens pramonė gaus naudos iš naujų verslo galimybių, o inovacijos ir moksliniai tyrimai bus skatinami siekiant išlaikyti ir pagerinti vandens pramonės konkurencinę padėtį.

Pasirinkus tinkamiausią galimybę, direktyva būtų visiškai suderinta su visais kitais svarbiausiais žaliojo kurso tikslais, įskaitant bendrą poveikio klimatui neutralumo tikslą, ir kartu visiškai atitiktų keletą šiuo metu nagrinėjamų ir (arba) numatomų pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, pavyzdžiui, Aplinkos kokybės standartų direktyvos, Maudyklų vandens direktyvos, Jūrų strategijos pagrindų direktyvos peržiūrą ir Nuotekų dumblo direktyvos vertinimą. Taip pat bus tiesiogiai prisidedama prie geresnio 6-ojo DVT dėl galimybės naudotis tinkamomis ir teisingomis sanitarinėmis sąlygomis įgyvendinimo.