Teisės aktuose numatyta galimybė laikinai perkelti teisėjus, kad būtų galima spręsti padidėjusio darbo krūvio prieglobsčio bylose problemą. Administracinių bylų teisenos įstatymo pakeitimais numatyta Vyriausiojo administracinio teismo pirmininko teisė perskirstyti bylas (įskaitant su prieglobsčiu ir migracija susijusias bylas) tarp apygardos administracinių teismų, siekiant užtikrinti pagrįstą ir vienodą darbo krūvį. Šiomis aplinkybėmis taip pat buvo nustatytos naujos galimybės laikinai perkelti teisėjus. Nors pagal naujas nuostatas teisėją galima perkelti be atitinkamo teisėjo sutikimo, ši galimybė taikoma tik tais atvejais, kai Teisėjų taryba nustato, kad teisėją reikia laikinai perkelti į kitą teismą arba į kitus to paties teismo, į kurį teisėjas buvo paskirtas, rūmus, siekiant užtikrinti tinkamą jų veiklą. Perkėlimas neturi neigiamo poveikio atlyginimui, negali trukti ilgiau nei vienus metus ir negali vykti dažniau nei kartą per trejus metus. Sprendžiant dėl teisėjo perkėlimo šiais atvejais, įvertinamas perkeliamo teisėjo darbo stažas, specializacija, šeiminė padėtis, atstumas nuo teisėjo gyvenamosios vietovės iki teismo ar teismo rūmų, į kuriuos teisėjas yra perkeliamas, teisėjo nuomonė ir argumentai dėl galimo perkėlimo, taip pat kitos esminės aplinkybės. Teisėjai mano, kad nustatytos apsaugos priemonės yra tinkamos siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi teisėjų nenušalinamumo ir nepriklausomumo principų. Reikėtų priminti, kad pagal Europos standartus perkėlimas prieš teisėjo valią gali būti leidžiamas tik išimtiniais atvejais.

Įgyvendinamas projektas, kuriuo siekiama gerinti teisėkūros kokybę. Kaip pažymėta 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, Teisingumo ministerija vykdo projektą, kuriuo siekiama gerinti Vyriausybės rengiamų teisės aktų kokybę. Šiuo tikslu buvo iš dalies pakeistos teisės aktų rengimo rekomendacijos. Be to, kadangi programa taip pat siekiama panaikinti pasenusį ar neproporcingą reguliavimą, 2021 m. gegužės mėn. buvo patvirtinta galiojančių teisės aktų poveikio ex post vertinimo metodika. Pažymėtina, kad teisėkūros kokybė ir dažni teisės aktų pakeitimai yra Lietuvos įmonių dažniausiai nurodomas susirūpinimą keliantis investicijų apsaugos efektyvumo klausimas (39 proc.).

Valdžios institucijos sumažino audiovizualinės žiniasklaidos ir radijo paslaugų teikėjams taikomus mokesčius. Visuomenės informavimo įstatymas garantuoja redaktorių nepriklausomumą, nes juo draudžiama daryti įtaką žiniasklaidai, jos savininkams ir žurnalistams, siekiant, kad būtų rengiami neteisingi ar šališki reportažai. Įstatyme taip pat nustatytos žiniasklaidos veiklos rūšys, kurioms reikalinga licencija, pavyzdžiui, televizijos ar radijo transliavimas, ir pagrindiniai licencijavimo principai, pavyzdžiui, konkursų organizavimas ir pirmenybės teikimas subjektams, įsipareigojusiems užtikrinti teisingos ir nešališkos informacijos teikimą. Be to, jame nustatytos apsaugos priemonės, neleidžiančios žiniasklaidos priemonių kontroliuoti asmenims, susijusiems su trečiosiomis šalimis, kurios nepriklauso nei ES, nei NATO ir kurios, kaip manoma, kelia grėsmę nacionaliniam saugumui. Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikėjai ir radijo transliuotojai turi mokėti mokesčius LRTK ir metinį mokestį, kuris pervedamas Visuomenės informavimo etikos komisijai. Gavusi atitinkamų bendrovių skundus dėl didelės finansinės naštos, LRTK pasiūlė sumažinti metinius mokesčius. 2022 m. balandžio 25 d. Kultūros ministerija atliko reikiamus pakeitimus, kad mokesčiai būtų sumažinti. Be to, 2022 m. 0,5 mln. EUR (iki 3,2 mln. EUR) padidintas Spaudos, radijo ir televizijos fondas.

STT įgyvendina priemones, skirtas viešųjų pirkimų, kurie tebėra didelės korupcijos rizikos sritis, trūkumams šalinti. STT toliau analizuoja galimą riziką viešųjų pirkimų sektoriuje ir, paskelbus 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą, nustatė keletą sistemos trūkumų. Pavyzdžiui, atvirų derybų procedūros buvo taikomos ne tik neišvengiamais ir skubiais atvejais, be to, joms trūko skaidrumo, ypač vykdant viešuosius pirkimus, susijusius su sveikatos krize. Šiems trūkumams pašalinti STT pasiūlė konkrečius veiksmus, kartu pritardama labiau centralizuotos sistemos, kuri galėtų padidinti skaidrumą, idėjai. Tokios priemonės apima, pavyzdžiui, vidaus viešųjų pirkimų tarnybų rotacijos nustatymą, viešųjų pirkimų sprendimų skelbimą ir funkcijų atskyrimą viešųjų pirkimų srityje. Be to, STT toliau stebi, kaip įgyvendinamos COVID-19 pandemijos padarinių švelninimo priemonės, visų pirma viešųjų pirkimų srityje, taip pat aktyviai dalyvauja keičiantis geriausia patirtimi tarptautiniu lygmeniu ir dalijasi žiniomis apie korupcijos riziką, susijusią su COVID-19 pandemija.

CIVICUS, Monitor tracking civic space – Lithuania (https://monitor.civicus.org/country/lithuania/) .

Europos administracinių teismų teisėjų asociacija (2022), iš Europos administracinių teismų teisėjų asociacijos gautas atsakymas rengiant 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų taryba (2022), iš Europos advokatūrų ir teisininkų draugijų tarybos (CCBE) gautas atsakymas rengiant 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Europos Komisija (2020), 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Lietuvoje.

Europos Komisija (2021), 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Šalies skyrius: teisinės valstybės principo taikymo padėtis Lietuvoje.

Europos Komisija (2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Komisija (2022), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos pilietinės visuomenės tinklas (2022), iš Europos pilietinės visuomenės tinklo gautas atsakymas rengiant 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Europos Tarybos Konsultacinė Europos teisėjų taryba, Nuomonė Nr. 19 (2016 m.) dėl teismų pirmininkų vaidmens.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2000), Europos Tarybos Ministrų Komiteto rekomendacija Nr. R(2000)21 dėl laisvės verstis advokato profesija.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija valstybėms narėms CM/Rec(2010)12 dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2019), Rekomendacija CM/Rec(2019)6 dėl ombudsmeno institucijos plėtros.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2021), Gairės dėl teisinės pagalbos sistemų civilinės ir administracinės teisės srityse veiksmingumo ir efektyvumo, CM(2021)36.

Europos Tarybos Ministrų Komitetas (2021), Sprendimas Nr. CM/Del/Dec(2021)1406/H46-18 byloje Nr. H46-18 Paksas prieš Lietuvą.

Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti. Lietuva, https://fom.coe.int/en/alerte?years=2022&typeData=1&time=1653914309287 .

Europos Tarybos Venecijos komisija (2010), Report on the Independence of the Judicial System, Part I, The Independence of Judges (CDL-AD(2010)004).

Europos Tarybos Venecijos komisija (2013), Opinion on the Draft Amendments to three Constitutional Provisions relating to the Constitutional Court, the Supreme State Prosecutor and the Judicial Council of Montenegro (CDL-AD(2013)028).

Europos Tarybos Venecijos komisija (2019), Principles on the Protection and Promotion of the Ombudsman Institution (‘The Venice Principles’) (CDL-AD(2019)005).

Europos teisėjų asociacija (2022), iš Europos teisėjų asociacijos gautas atsakymas rengiant 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.

Europos teismų tarybų tinklas (2022), iš Europos teismų tarybų tinklo gautas atsakymas rengiant 2022 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą.