LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 68/35

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Strateginė Europos standartų vizija. Tolesni tvaraus Europos ekonomikos augimo iki 2020 m. skatinimo ir spartinimo veiksmai“

(COM(2011) 311 galutinis)

2012/C 68/06

Pranešėjas Edgardo Maria IOZIA

Europos Komisija, vadovaudamasi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsniu, 2011 m. birželio 1 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui „Strateginė Europos standartų vizija. Tolesni tvaraus Europos ekonomikos augimo iki 2020 m. skatinimo ir spartinimo veiksmai“

COM(2011) 311 galutinis.

Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2011 m. gruodžio 19 d. priėmė savo nuomonę.

477-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2012 m. sausio 18–19 d. (sausio 19 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 158 nariams balsavus už, 6 – prieš ir 2 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) ryžtingai remia Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“ ir palankiai vertina Komisijos iniciatyvą. Priėmus bendruosius ES standartus visų pirma bus skatinama kurti konkurencingą standartais grindžiamų sąveikių ir naujoviškų produktų ir paslaugų bendrąją rinką.

1.2 Standartai galėtų būti laikomi mūsų civilizacijos paveldu – juos rengiant remiamasi dabartyje ir praeityje sukauptomis žiniomis; jie turi būti pažangūs, kad būtų galima juos tinkamai taikyti. Kad būtų visada atsižvelgiama į visuomenės poreikius, standartams parengti reikalingas terminas turėtų būti sutrumpintas. EESRK remia Komisijos pastangas iki 2020 m. šį terminą sutrumpinti 50 proc., bet šis procesas neturėtų būti vykdomas vienodai, taip pat neturėtų būti atsisakoma nors ir užtrunkančių, tačiau būtinų konsultacijų su partneriais. Šios konsultacijos būna veiksmingesnė, jei vyksta nacionaliniu lygmeniu ir jas tiesiogiai savo veiksmais naudingai papildo specializuotos Europos organizacijos.

1.3 Visuomenės dalyvavimui rengiant standartus turėtų būti teikiama tiek pat svarbos, kiek ir visuomenės dalyvavimui teisės aktų rengimo procese. Būtina, kad vartotojai, mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) ir kiti suinteresuotieji subjektai dalyvautų aktyviau. Tai būtų galima užtikrinti skiriant finansinę paramą. Sudarius sąlygas nacionalinių standartų srities suinteresuotiesiems subjektams atlikti tarpusavio vertinimą būtų galima užtikrinti, kad visuomenės interesams atstovaujama visais lygmenimis.

1.4 Norint teisingai įgyvendinti bendrosios rinkos teisės aktus, būtina parengti viešųjų pirkimų srities standartus.

1.5 EESRK patvirtina savo ankstesnę nuomonę, kad „IRT srityje tarptautinių pramonės forumų arba konsorciumų priimtos specifikacijos turėtų būti patvirtintos tik po Europos standartizacijos organizacijų (ESO) sertifikavimo proceso, kuriame dalyvauja MVĮ atstovai, vartotojai, aplinkosaugos organizacijos, darbuotojai ir svarbiausiems socialiniams interesams atstovaujančios struktūros“ (1).

1.6 Komisija siūlo imtis tam tikrų veiksmų skirtingose srityse. Kadangi standartizacija yra labai svarbi pramonės politikos, inovacijų ir konkurencingumo rėmimo priemonė, EESRK remia siūlomus veiksmus, ypač tuos, kurie yra susiję su Europos Komisijos Jungtinio tyrimų centro kompetencija tikrinti mokslo standartų atitiktį Europos ir valstybių narių ekonomikos sektorių reikalavimams dėl konkurencingumo, socialinių poreikių, saugos ir (arba) saugumo ir poveikio aplinkai (komunikato 1–5 veiksmai).

1.7 Atsižvelgdama į visuomenės interesus, Komisija numato išskirtinį dėmesį skirti saugai, saugumui ir apsaugai ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad vartotojai, aplinkos asociacijos ir neįgalūs ir senyvo amžiaus žmonės realiai dalyvautų standartų rengimo procese. EESRK nuomone, šie pasiūlymai yra labai vertingi (6–9 veiksmai).

1.8 EESRK visada palaikė pilietinės visuomenės organizacijų dalyvavimą ir jų veiksmingą indėlį ir visiškai pritaria Komisijai ir jos iniciatyvai remiantis pripažintais kriterijais, pavyzdžiui, Pasaulio prekybos organizacijos techninių prekybos kliūčių susitarimo principais, nacionaliniu ir Europos lygmenimis išplėsti darbo procesus, į kuriuos būtų įtraukta daugiau dalyvių, ir užtikrinti, kad tie procesai vyktų. Reikėtų skirti finansinę paramą MVĮ organizacijoms, vartotojams, profsąjungoms ir kitiems susijusiems suinteresuotiesiems subjektams (10–15 veiksmai).

1.9 Komunikato 5 skyriuje nagrinėjama paslaugų standartų rengimo pažanga. EESRK palankiai vertina tame skyriuje išreikštą požiūrį ir mano, kad už standartų rengimą atsakinga Aukšto lygio verslo paslaugų grupė, kurią įsteigti siūloma Komunikate „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“, būtų labai naudinga visiems ekonomikos sektoriams, ne vien paslaugų sektoriui (16–18 veiksmai).

1.10 EESRK pripažįsta informacinių ir ryšių technologijų (IRT) rinkos išskirtinumą ir būtinybę nedelsiant nustatyti standartus, kurie būtų iš tiesų parengti forumuose ir konsorciumuose. Kaip teigiama pirmiau, turėtų būti užtikrinama, kad visuomenė realiai dalyvautų tų standartų tvirtinimo procese. Reikėtų palankiai vertinti siekį sukurti įvairių suinteresuotųjų subjektų forumą. EESRK rekomenduoja, kad šis forumas būtų nuolatinis ir nebūtų susijęs tik su viena iniciatyva. EESRK norėtų būtų įtrauktas į šį forumą.

IRT standartai apskritai yra labai svarbūs e. viešųjų pirkimų ir e. valdžios srityse. Nepaprastai svarbu yra užtikrinti IRT sąveiką (19–23 veiksmai).

1.11 Pabaigoje pateikiamuose pasiūlymuose pabrėžiamas Europos vaidmuo tarptautinės standartizacijos srityje ir aktyvi Komisijos paskelbta iniciatyva. EESRK palankiai vertina siūlomus veiksmus ir mano, kad remiant ES interesus labai svarbu aktyviai dalyvauti tarptautinėje veikloje, pritardamas Komisijos sprendimams remiantis dvišaliais ir daugiašaliais susitarimais remti Europos standartizacijos institucijų darbą (24–28 veiksmai).

1.12 Nepriklausoma peržiūra, kuri turi būti pradėta ne vėliau kaip iki 2013 m, grindžiama Komisijos siekiu įvertinti pažangą ir ar laikomasi nustatytų tikslų pramonės politikos, inovacijų ir technologijų kūrimo srityje rinkos reikmių, integruotumo ir atstovavimo požiūriu. EESRK visiškai pritaria šiam pasiūlymui (29 veiksmas).

2. Bendrosios pastabos

2.1 Veiksminga Europos standartizacijos sistema visų pirma padės sukurti sąveikių produktų ir paslaugų, kuriuos bus galima nepertraukiamai tiekti ES ne tik tarp valstybių narių, bet ir vietos, regionų ir nacionaliniu lygmenimis.

2.2 EESRK pritaria, kad standartai yra veiksminga politikos priemonė ir kad juos taikant būtų galima užtikrinti tinkamą bendrosios rinkos funkcionavimą, ypač IRT ir paslaugų srityje, kurioje procesų ir gamybos standartai dar tik kuriami.

2.3 EESRK tvirtai remia siūlymą taikyti standartus viešųjų pirkimų srityje – tai paskatintų standartais grindžiamų produktų ir paslaugų pasiūlą. Teikdamos prašymą dėl produkto ar paslaugos, ES perkančiosios organizacijos turėtų taikyti pasaulinius arba Europos standartus, jei jie parengti; turėtų būti primygtinai skatinama nesivadovauti privačiaisiais standartais ir nepirkti nesąveikių produktų ir paslaugų.

2.4 Atkreipdamas dėmesį į prekybos kliūčių pašalinimo visam laikui svarbą, EESRK labai vertina tai, kad visos valstybių narių nacionalinės standartų institucijos įsipareigoja taikyti Europos standartus kaip identiškus nacionalinius standartus, pašalinti Europos standartams prieštaraujančius nacionalinius standartus ir ateityje nesiimti veiksmų, kurie galėtų pakenkti šiai suderinimo nuostatai.

2.5 EESRK sutinka, Europos standartizacijos procesai turėtų būti pagreitinti, supaprastinti ir modernizuoti, į juos turi būti įtraukta daugiau dalyvių. Teikdama prašymus dėl standartų ir lėšų Europos Komisija turėtų nurodyti tikslius griežtus terminus, numatyti ekspertams skiriamas lėšas ir užtikrinti veiksmingą visų suinteresuotųjų subjektų (ypač MVĮ, vartotojų ir kitų visuomeninių suinteresuotųjų subjektų, kurių dalyvavimas nacionalinio lygmens veikloje dažnai yra menkas arba jie joje visai nedalyvauja) dalyvavimą.

2.5.1 Dalyvavimas nacionalinio lygmens veikloje yra taip pat labai svarbus. Nacionalinių standartizacijos institucijų pasiūlymai sudaro Europos standartų pagrindą. Vartotojams ir MVĮ lengviau prisidėti nacionaliniu lygmeniu.

2.6 Kadangi standartizacija – tai savanorišku dalyvavimu grindžiamas procesas, kuriame atsižvelgiama į rinkos tendencijas ir kurio sėkmę visų pirma lemia tai, ar jis priimtinas rinkai, EESRK pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti aktyvesnį MVĮ (netgi MVĮ asociacijų) dalyvavimą visuose standartizacijos etapuose: konsultacijose dėl naujų projektų, įskaitant mandatus, standartų rengime ir galutiniame balsavime, tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmenimis.

3. Konkrečios pastabos

3.1 Su Europos standartizacijos institucijomis (2) susiję klausimai

3.2 EESRK pripažįsta, kad paskutiniaisiais metais Europos standartai parengiami per daug trumpesnį laiką (vertinant pagal vidurkį). Vis dėlto standartų rengimo terminas turėtų būti dar labiau sutrumpintas, tačiau dėl to neturėtų būti atsisakoma visuomenės dalyvavimo ar skiriama mažiau dėmesio kokybei. Be to, Komisija primygtinai raginama patobulinti ir paspartinti savas standartizacijos mandatų rengimo ir informacijos apie darniuosius standartus skelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje procedūras. EESRK palankiai vertina Komisijos išreikštą ketinimą iki 2020 m. 50 proc. sutrumpinti standartams parengti reikalingą terminą.

3.2.1 Turėtų būti užtikrinama geresnė narystės Europos standartizacijos institucijų darbo grupėse ir techniniuose komitetuose pusiausvyra, o sprendžiant konkrečius standartizacijos klausimus turėtų būti atstovaujama visiems rinkos dalyviams. Reikėtų skirti lėšų, kad būtų galima užtikrinti labai mažų įmonių, vartotojų ir kitų visuomeninių suinteresuotųjų subjektų bei jų asociacijų dalyvavimą praktiniuose seminaruose. EESRK pritaria sprendimui persvarstyti ir racionalizuoti dabartinę paskatų ir finansinės paramos skyrimo sistemą, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams būtų galima suteikti galimybę dalyvauti. Būtų labai naudinga suvienodinti esamų priemonių taikymo taisykles.

3.2.2 Reikėtų užtikrinti tinkamą kontrolę, kad būtų išvengta darbo grupių darbo ar jo pasekmių dubliavimosi ES lygmeniu (finansuotų Europos Komisija).

3.2.3 Nacionalinių standartizacijos institucijų veikloje valstybės narės turi visapusiškai dalyvauti, visų prima suteikti politinį palaikymą; be to, būtini techniniai ir finansiniai ištekliai, kad šioje veikloje galėtų dalyvauti visos suinteresuotosios šalys.

3.2.4 Vienas svarbiausių standartizacijos privalumų yra tas, kad ji suteikia galimybę kurti sąveikius produktus ir paslaugas, tačiau reikėtų nustatyti aiškų ES standartų tikrinimo ir tvirtinimo mechanizmą ir priemones, kad būtų galima užtikrinti, kad produktų kūrimo ciklai būtų trumpesni.

3.2.5 Europos standartizacijos sistema taip pat yra labai svarbi sprendžiant senėjančios Europos problemą, kadangi ji padeda užtikrinti, kad būtų sukurta visų amžiaus grupių ir gebėjimų vartotojams skirtų saugių ir prieinamų produktų. Tai ypač svarbu turint omenyje tai, kad Europos standartai yra labai svarbūs sudarant viešojo pirkimo susitarimus.

3.3 Įgyvendinimo gairės. Kai kurios tarptautinės standartizacijos institucijos nerengia parengtų standartų įgyvendinimo gairių. Šį poreikį turėtų patenkinti Europos standartizacijos organizacijos – jos turėtų parengti aiškias ir glaustas įgyvendinimo gaires, siekiant užtikrinti, kad standartus būtų lengva taikyti.

MVĮ galės pasinaudoti tomis rinkomis, kuriose taikomi bendri standartai – taip MVĮ kyla mažiau painiavos, jos patiria mažiau išlaidų, padidėja konkurencija.

Reikėtų skatinti naudoti ES standartus, kai nėra nacionalinių standartų, arba užtikrinti nacionalinių standartų ir ES standartų derėjimą nustatant aiškias gaires.

3.4 MVĮ informavimas ir atstovavimas. Regionų ir nacionaliniu lygmenimis turėtų būti rengiami specialūs praktiniai seminarai, mokymai ir informavimo renginiai, nes MVĮ yra lengviau pasiekiamos per vietos sektorius arba VMĮ asociacijas ir viešojo administravimo institucijas.

3.4.1 Dažnai MVĮ nežino, koks yra standartų rengimo mechanizmas, ir paprasčiausiai priima produktus, sukurtus pagal iš anksto nustatytus standartus. Nacionalinio ir ES lygmens VMĮ asociacijos dažnai neturi išteklių, reikalingų tam, kad galėtų prisidėti prie standartų rengimo, todėl jų įtaka toliau mažėja.

3.4.2 EESRK sutinka, kad turėtų būti stiprinamas MVĮ atstovaujančių Europos asociacijų, taip pat visuomeninių suinteresuotųjų subjektų vaidmuo. Reikėtų nuodugniai apsvarstyti ES VMĮ asociacijų ir visuomeninių suinteresuotųjų subjektų balsavimo teisių klausimą. EESRK norėtų dalyvauti šioje diskusijoje, nors šiuo metu ji atrodo prieštaringa atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizavimo organizacijos yra privačios institucijos.

3.4.3 EESRK labai vertina Europos amatininkams ir MVĮ atstovaujančios asociacijos NORMAPME ir vartotojams atstovaujančios asociacijos ANEC atliktą darbą standartizacijos srityje, kuriam Europos Komisija skyrė finansinę paramą.

3.4.4 EESRK siūlo, kad ES ir nacionalinio lygmenų standartizacijos organizacijos suteiktų galimiems naudotojams lengvesnę prieigą prie standartų, įskaitant standartų turinio santraukos parengimą, kad visuomenė būtų geriau informuojama apie standartus ir jie būtų plačiau taikomi. Jeigu standartus privaloma taikyti pagal teisės aktą, teisėkūros institucija turi pasirūpinti, kad šiuos standartus būtų galima rasti taip pat lengvai kaip ir jų taikymą reglamentuojantį teisės aktą.

3.5 Švietimas. Standartizacijos sąvokos turėtų būti įtrauktos į Europos vidurinio mokymo įstaigų ir universitetų mokymo programas. Reikėtų remti konkrečias studentams ir mokslo darbuotojams skirtas iniciatyvas, kuriomis siekiama rasti standartais pagrįstų sąveikių sprendimų ir sukurti standartais pagrįstų sąveikių taikmenų. Pavyzdžiui, ES lėšos turėtų būti lengvai skiriamos studentams ir mokslo darbuotojams (kaip atskiriems subjektams arba kaip tarpvalstybinėms grupėms).

3.5.1 Siekdama užtikrinti, kad standartai būtų rengiami neatsiliekant nuo inovacijų produktų ir (arba) paslaugų srityje, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su IRT sektoriumi, mokslinių tyrimų centrais ir universitetais, turėtų stebėti tendencijas inovacijų srityje. Į jas turėtų būti atsižvelgiama standartizacijos darbo programoje, o prioritetas turėtų būti teikiamas veiksmams, pagrįstiems produktų įsisavinimo rinkoje tendencijomis ir rinkos poreikiais.

3.6 Standartų taikymas – tai savanoriškas procesas, kurio metu vertinami poreikiai, reikalavimai ir taisyklės, kurių reikia laikytis, kad tam tikri produktai ir paslaugos lengviau „prigytų“. Tačiau tos taisyklės pradedamos taikyti kaip standartai tik jei jos tampa priimtinos rinkai, t. y. kai vartotojai jas pradeda plačiai taikyti. Todėl gerai apsvarstyti suinteresuotųjų subjektų reikalavimai ir sutarimas turėtų būti kiekvieno standartizacijos srities darbo pagrindas. Tačiau standartų rengime daugiausia dalyvauja didelės privačiosios ir viešosios įmonės, todėl neužtikrinama suinteresuotųjų subjektų atstovavimo pusiausvyra.

3.7 Standartizacija – svarbi konkurencingumo skatinimo priemonė. EESRK ragina valstybes nares sukurti veiksmingas nacionalines standartizacijos sistemas, kuriomis būtų galima prisidėti prie Europos ir tarptautinių standartų kūrimo ir kurios padėtų rasti išskirtinai nacionaliniams poreikiams tenkinti būtinų su standartizacija susijusių sprendimų.

3.8 Reikėtų stiprinti nacionalines standartizacijos institucijas. Tačiau tai labai priklauso nuo nacionalinės pramonės politikos ir todėl nacionalinių įsipareigojimų mastas skirtingose šalyse yra nevienodas. Būtų galima sukurti konkrečių paskatų, kurios galėtų būti susietos su informavimo apie ES valstybių narių, kuriose standartai laikomi strategine konkurencingumo skatinimo priemone, geriausios patirties pavyzdžius kampanija.

3.9 EESRK sutinka, kad svarbiausia yra parengti paslaugų standartus. Tačiau labai svarbu užtikrinti, kad paslaugų standartai atitiktų rinkos tendencijas ir būtų grindžiami sutarimu.

3.9.1 Nacionaliniai standartai gali būti kliūtis kuriant bendrąją rinką. Labai svarbu, kad standartus ES lygmeniu būtų pradėta rengti anksčiau nei valstybės narės pradeda rengti konkrečioms šalims skirtus standartus, kurie dažnai yra nesąveikūs.

3.10 EESRK tvirtai remia Europos Komisijos veiksmus, susijusius su IRT standartais ir sąveikumu. Visų pirma tai susiję su galimybe taikyti plačiai priimtinus IRT standartus viešųjų pirkimų srityje, kad atsirastų viešojo sektoriaus, kuris bus pagrindinė standartizacijos varomoji jėga, kuriamų sąveikių paslaugų paklausa.

3.10.1 Kaip jau buvo pasiūlyta, „Komitetas mano, kad Europos standartizacijos organizacijos ir Komisija turi vykdyti prevencinę kontrolę, kad tarptautinių pramonės forumų arba konsorciumų priimtos specifikacijos, kuriomis bus remiamasi vykdant viešuosius pirkimus, taip pat būtų parengtos nešališkai, sąžiningai ir skaidriai bei tinkamai dalyvaujant mažųjų ir vidutinių įmonių atstovams, vartotojams, aplinkosaugos organizacijoms, darbuotojams ir svarbiems socialiniams interesams atstovaujančioms struktūroms“.

3.11 Be to, EESRK skeptiškai vertina pasiūlymą, kuriuo siekiama padidinti visuotinį konkurencingumą; politiką ir standartus turi sutvirtinti teisės aktai, ne atvirkščiai. Standartizacija neturėtų trukdyti inovacijų kūrimui ir technologijų plėtrai.

3.12 Standartais pagrįsti produktai ir (arba) paslaugos, sukurti sėkmingai įgyvendinus ES finansuojamas iniciatyvas, turėtų būti įtraukti į tolesnes susijusias ES iniciatyvas, siekiant pašalinti dubliavimosi atvejus ir skatinti tuos standartus toliau plėsti ir (arba) priimti.

2012 m. sausio 19 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) OL C 376, 2011 12 22, p. 58.

(2) Trys oficialios Europos standartizacijos institucijos yra CEN (Europos standartizacijos komitetas), CENELEC (Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas) ir ETSI (Europos telekomunikacijų standartų institutas).