LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 16.7.2009 
SEK(2009) 972 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
Tarybos reglamento d ėl pranešimo Komisijai apie energetikos infrastrukt ūros 
investicinius projektus Europos bendrijoje ir d ėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 736/96 
panaikinimo pasi ūlymo 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{KOM(2009) 361} 
{SEK(2009) 971}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
1.1. Kokia problemos esm ė? 
 Problema, d ėl kurios b ūtina imtis veiksm ų, yra nuoseklių duomenų ir 
informacijos apie investicinius projektus ( įvairiais jų įgyvendinimo etapais) 
stygius  ir susiję trūkumai . Duomenys, nesvarbu, koks j ų šaltinis, ne visada 
išsamūs, patikimi arba tinkami b ūtiniems tyrimams atlikti; pavyzdžiui, Eurostato 
duomenys susij ę su raida praeityje, nors inve sticiniams proj ektams reikia 
duomenų arba informacijos apie ateit į. ES lygiu investicin ius projektus iš esm ės 
būtų galima steb ėti remiantis Tarybos reglamentu (EB) Nr. 736/96. Apie 
svarbiausius investic inius projektus arba sprendimus, nuo kuri ų priklauso naftos, 
gamtinių dujų ir elektros energijos sektori ų investiciniai projektai, Komisijai 
pranešama kart ą per metus. Ta čiau šio Reglamento vykdymas nuosekliai 
nebeužtikrinamas, o pats reglamentas ne pritaikytas dabartiniams energetikos 
klausimams spr ęsti. Kitos horizontaliosios ES lygio priemon ės nėra. 
 Netur ėdama tinkam ų duomenų Komisija negali: 
– nagrinėti ES energetikos infrastrukt ūros tikėtinos plėtros, pasteb ėti galimų 
spragų ir iš anksto planuoti b ūsimo energijos tiekimo,  
– vertinti ES energetikos politikos  ir oficialiais duomenimis pagr įsti politini ų 
sprendimų, 
– siekti, kad tik ėtina ES energetikos sistemos pl ėtra būtų skaidri. 
 Laikoma, kad dabartiniu laikotarpiu ypa č svarbu teikti duomenis (t. y. pranešti 
informacij ą) ir stebėti (t. y. nagrin ėti) investicinius projek tus ir ES energetikos 
sistemos pl ėtrą. Didelės investicijos į ES energetikos infrastrukt ūrą turi lemiam ą 
reikšmę, tačiau yra daug netikrumo (dabartin ė ūkio ir finans ų krizė jį tik 
sustiprina) d ėl investicini ų projektų įgyvendinimo. Kaip rašoma 2008 m. 
Komisijos priimtoje antrojoje strategin ėje energetikos apžvalgoje, tokios 
investicijos b ūtinos tam, kad b ūtų patenkinta b ūsima energijos paklausa, b ūtų 
skatinami poky čiai, lemiantys, kad ateities energetika mažai teršt ų aplinką 
anglies dvideginiu, ir b ūtų užtikrintas didesnis en ergetikos saugumas ištikus 
krizei, taip pat efektyvus vidaus rinkos veikimas. 
1.2. Kam poveikis didžiausias ir kod ėl reikia viešojo sektoriaus priemoni ų? 
 ES institucijos neturi pakankamai tinkam ų arba nuosekli ų duomen ų apie 
energetikos infrastrukt ūros plėtrą Europos S ąjungoje, kad įvertintų strategin ę 
pasiūlos ir paklausos pusiausvyr ą. Tikėtina, kad nepakankamas galimos ES 
energetikos sistemos pl ėtros skaidrumas turi įtakos pramonei. 
2. SUBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
 ES institucijos nusprend ė, kokios turi b ūti naujos politikos kryptys, ir suk ūrė 
teisinio reguliavimo sistem ą, kurios laikydamiesi ūkinės veiklos vykdytojai turi 
 
LT 3   LT priimti sprendimus d ėl investicij ų. Būtina teikti ir steb ėti (t. y. nagrin ėti) 
investicini ų projektų įgyvendinimo pažangos duomenis. Did ėjant ES politikos 
krypčių ir ES bei regioninio aspekto svarbai, taip pat atsižvelgus į tai, kad 
energetikos sektoriai vis labiau tarpusavyje susij ę ir integruoti, kyla pavojus, kad 
nacionalin ės arba sektori ų informacijos nepakaks. 
3. ES INICIATYVOS TIKSLAI  
 Bendrieji Tarybos reglamento (EB) Nr . 736/96 persvarstymo tikslai – sukurti 
efektyvią ir veiksming ą ataskaitų teikimo ir steb ėjimo priemon ę, t. y. rinkti 
tinkamus investicij ų į ES energetikos infrastrukt ūrą duomenis ir sukurti 
mechanizm ą, kaip su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis dalytis 
tyrimų rezultatais.  
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
 Apsvarstytos keturios galimyb ės: 
– 0 galimyb ė – Status quo . Energetikos infrastrukt ūros plėtros 
stebėjimas remiantis galiojan čiais ataskait ų teikimo reikalavimais.  
Pasirinkus 0 galimyb ę, Komisija gaut ų ES energetikos infrastrukt ūros 
investicini ų projektų informacij ą ir duomenis esamais ES ataskait ų teikimo 
būdais ir (arba) t ą informacij ą ir duomenis pirkt ų. 
– 1 galimyb ė – Tarybos reglamento Nr. 736/96 panaikinimas.  Palyginti 
su galimybe Status quo , pasirinkus ši ą galimyb ę Tarybos reglamentas 
Nr. 736/96 b ūtų panaikintas, nes jis prastai įgyvendinamas ir vis labiau 
netinkamas naujos ES energeti kos sistemos klausimams spr ęsti. Tarus, kad 
rinkose ilgainiui nusistov ės pasiūlos ir paklausos pusiausvyra, nuolatin į 
stebėjimą būtų galima pakeisti konkre čių atvejų tyrimais, atliekamais, kai 
konkretiems politikos sprendimams priimti reik ėtų su energetika susijusi ų 
investicini ų projektų tyrimo.   
– 2 galimyb ė – Energetikos infrastrukt ūros plėtros stebėjimas remiantis 
papildomomis ataskaitomis. Būtų sukurta tobulesn ė ir atnaujinta ataskait ų 
teikimo priemon ė: duomen ų reikalavimai atitikt ų ES energetikos sistemos 
plėtrą ir būtų nustatyti griežtesni duomen ų kokybės reikalavimai. Ataskait ų 
teikimo įpareigojimai b ūtų suderinti su pa starojo meto teis ės aktų pakeitimais 
(pavyzdžiui, ataskaitos teikiamos kas antrais metais, tre čiuoju vidaus rinkos 
paketu pagr įstas stebėjimas) ir supaprastinti. Valstyb ės narės galėtų būti 
atleistos nuo ataskait ų teikimo pagal š į reglament ą, jei lygiaver čiai duomenys 
būtų teikiami kitomis priemon ėmis (pavyzdžiui, pagal galiojan čius specialius 
teisės aktus), taip pat įmonėms galėtų būti leidžiama nepranešti informacijos, 
jei valstyb ės narės nutartų teikti būtiną informacij ą kitais būdais ir ją pateiktų. 
Be ataskait ų teikimo, b ūtų nustatyta, kad duomenis nagrin ės Komisija, ir b ūtų 
priimta nuostata d ėl galimo surinkt ų duomen ų, išskyrus neatskleistinus 
komercinius duomenis, paskelbimo. 
 
LT 4   LT – 3 galimyb ė – Energetikos infrastrukt ūros plėtros stebėjimas remiantis 
naujais specialiais ataskait ų teikimo reikalavimais. 2 galimyb ė nuo 3 
skiriasi tuo, kad pagal 3 galimyb ę numatyta speciali integruota ataskait ų 
teikimo ir steb ėjimo sistema. Valstyb ės narės būtų įpareigotos pranešti 
Komisijai ir patvirtinti vis ą prašomą informacij ą, nepaisant kit ų veikiančių 
ES lygmens pranešimo ar steb ėjimo mechanizm ų. 
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Patobulinus ir sustiprinus ataskait ų teikimo sistem ą duomenys taps labiau prieinami, taip 
pat pager ės Komisijai pranešam ų trumpojo laikotarpio duomen ų ir informacijos kokyb ė. 
Bus galima nuolat nagrin ėti situacij ą ir užtikrinti daugiau skaidrumo. Sukurt ą nuoseklų 
ES metod ą ir ES energetikos sistemos tik ėtinos plėtros apžvalg ą, pagrįstą tikslia ir 
tinkama informacija, vidutiniu ir ilguoju la ikotarpiu paprastai ve rtina investuotojai, ypa č 
jei iš tos apžvalgos aišk ėja kliūtys įgyvendinti investicinius pr ojektus, pavyzdžiui, 
netinkamos leidim ų išdavimo proced ūros arba kredit ų stygius.  Turėdama geresn ę 
informacij ą Komisija gal ėtų populiarinti ger ąją patirtį. 
Laikoma, kad tinkamesn ės 2 ir 3 politikos galimyb ės. Jomis užtikrinama naudinga 
sistema, pagal kuri ą būsimos tendencijos ir investiciniai projektai, taip pat kilusios 
investavimo kli ūtys būtų nagrinėjamos valdžios institucij ų ir suinteresuot ųjų šalių 
diskusijose. 
Apskaičiuota, kad didžiausia administracini ų išlaidų suma, kuri ą įmonėms, 27 
valstybėms narėms ir Komisijai tekt ų sumokėti už vis ų ataskaitų teikimą pagal 
persvarstyt ą Tarybos reglament ą (EB) Nr. 736/96, yra apytiksliai pus ė milijono eur ų. 
Tačiau šios maksimalios išlaid ų sumos iš ties ų nereikės, nes kai kuriuos duomenis 
valstybės narės šiaip ar taip surinks laikydamosi kit ų teisės aktų reikalavim ų. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Vertinant pagal veiksmingumo, efektyvum o ir nuoseklumo kriterijus, iš vis ų apsvarstyt ų 
galimybių 2 galimyb ė duotų geriausią rezultatą ir, ją pasirinkus, nustatyti Tarybos 
reglamento (EB) Nr. 736/96 persvarstymo tikslai b ūtų pasiekti geriausiai. Pagal ši ą 
galimybę sukuriama integruota ir atnaujinta ES lygmens ataskait ų teikimo ir steb ėjimo 
sistema. J ą pasirinkus, bus galima naudoti patikrintus duomenis, tod ėl pagerės duomen ų 
priimtinumas ir bus galima juos lyginti. Kadangi pagal ši ą galimybę atsižvelgta į dabar 
teikiamas ataskaitas, kuriomis galima pasina udoti, vykdomas darbas nekartojamas, ir kuo 
labiau sumažinama pramon ės atstovams ir valstyb ėms narėms tenkanti administracin ė 
našta. Ši galimyb ė proporcinga. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Naujojo ataskait ų teikimo ir steb ėjimo mechanizmo poveikis bus vertinamas pagal 
duomenis, gautus iš ataskait ų teikimo reikalavimus vykdan čių valstybių narių, taip pat 
pagal surinkt ų duomenų kokybę, išsamum ą, tinkamum ą. Be to, bus tikrinama, kaip 
stebėjimo mechanizmo veikloje dalyvauja suinteresuotosios šalys ir suinteresuotieji 
 
LT 5   LT subjektai (susidom ėjimas analitin ėmis ataskaitomis, dalyvavimas susitikimuose ir pan.) ir 
kaip taikant t ą mechanizm ą gautais rezultatais naudojasi ES institucijos ir kitos 
suinteresuotosios šalys.