Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui /* COM/2012/0782 final - 2012/0364 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Bendroji rinka yra vienas iš didžiausių Europos Sąjungos laimėjimų. Integracija ir gerai veikianti vidaus rinka yra būtinos priemonės strategijai „Europa 2020“ įgyvendinti ir tvariam ES ekonomikos augimui atkurti siekiant įveikti 2008 m. prasidėjusią finansų ir vėliau – valstybių skolos krizę. Kadangi kapitalo rinkos yra pasaulinės, labai svarbu pasaulio mastu suderinti finansinės atskaitomybės ir audito taisykles, kad būtų užtikrintas sklandus kapitalo rinkų veikimas ir įgyvendinta integruota ES finansinių paslaugų rinka. Užuot nustačiusi nuosavus regioninius finansinės atskaitomybės standartus ir taip suderinusi ES teisės aktus, bet pasaulio mastu prisidėjusi prie regioninio suskaidymo, 2002 m. ES nusprendė priimti tarptautinius apskaitos standartus (TFAS). Šiuo metu vis daugiau šalių pereina prie TFAS, todėl rengiant tarptautinius standartus Europai reikia daugiau įtakos, kad jos balsas būtų girdimas. Kad būtų išgirsta ir išklausyta, Sąjunga turi kalbėti vienu balsu. Vykstant Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) standartų rengimo procesui, parengiamuoju etapu techninius ir patikimus duomenis palaipsniui ėmėsi teikti Europos Komisijos patarėja techniniais apskaitos klausimais EFRAG[1]. Tiek tarptautinius standartus rengianti institucija, tiek Europos interesams atstovaujanti organizacija turi būti nepriklausomos, turėti pakankamai pajėgumų ir žinių, kad parengtų kokybiškus standartus ir surinktų duomenis tiems standartams parengti, taip pat turėti patikimą finansinį pagrindą, kad galėtų ilgą laiką vykdyti joms priskirtą viešojo intereso misiją. Šiais tikslais 2009 m. Europos Parlamentas ir Taryba nustatė Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programą[2]. Ta programa baigsis 2013 m. gruodžio 31 d. Šio reglamento tikslas – atnaujinti tą programą kitos finansinės programos laikotarpiui (2014–2020 m.) ir sudaryti sąlygas tuo laikotarpiu tiesiogiai prisidėti prie programos paramos gavėjų finansavimo iš Sąjungos biudžeto. Pradiniai programos paramos gavėjai buvo priežiūros institucijų komitetai[3], Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondas (TASKF), Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (angl. EFRAG) ir Viešojo intereso priežiūros taryba (angl. PIOB). Be to, sprendime numatyta galimybė įtraukti naujus paramos gavėjus arba pakeisti senuosius. 2010 m. buvo sukurtos Europos priežiūros institucijos, kurios, be kita ko, perėmė ankstesnių priežiūros institucijų komitetų pareigas. Todėl šiuo reglamentu siekiama išplėsti Sąjungos bendrą finansavimą, skiriamą likusiems paramos gavėjams, konkrečiai, TFAS fondui (TASKF teisių perėmėjui), EFRAG ir PIOB. 1.1. Finansinė atskaitomybė. TFAS fondas 2007 m. prasidėjusi finansų rinkų krizė atskleidė skaidrumo svarbą, dėl to politinėje darbotvarkėje išaugo apskaitos standartų klausimo svarba. Pasidarė aišku, kad palanki verslo aplinka ir pasaulinės vienodos veiklos sąlygos turėtų būti užtikrinamos kartu su skaidrumu ir palyginamumu, kurie padeda siekti gerai veikiančios pasaulinės kapitalo rinkos. Viso pasaulio lyderiai suprato, kad labai svarbu turėti vieną aukštos kokybės pasaulinių apskaitos standartų rinkinį[4]. Europos Sąjunga pirmoji ėmėsi veiksmų, nusprendusi tarptautinius apskaitos standartus (TFAS ir TFAAK aiškinimus) priimti kaip Sąjungos teisės aktus. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 (toliau – TAS reglamentas) į ES biržos sąrašus įtrauktos bendrovės konsoliduotąsias finansines ataskaitas privalo rengti pagal Sąjungoje priimtus tarptautinius apskaitos standartus. Valstybės narės gali reikalauti arba leisti juos naudoti rengiant metines ataskaitas ir (arba) į biržos sąrašus neįtrauktoms bendrovėms. Europos bendrovių finansinės ataskaitos, parengtos pagal Sąjungoje priimtus TFAS, nereikalaujant pataisymų priimamos keliose pasaulinėse kapitalo rinkose, įskaitant JAV, Australiją ir Japoniją. Vis daugiau šalių priima TFAS arba orientuojasi į juos, tad daroma nuosekli pažanga siekiant tikslo turėti vieną pasauliniu mastu pripažįstamų tarptautinių apskaitos standartų rinkinį. Tarptautinius apskaitos standartus (TFAS ir TFAAK aiškinimus) rengia TASV ir Tarptautinės finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetas (TFAAK). TFAS fondas yra šių organizacijų koordinacinė įstaiga, kuri rūpinasi jų sklandžiu veikimu ir tinkamu finansavimu. Aukštos kokybės apskaitos standartus rengianti įstaiga turi būti nepriklausoma ir turėti pakankamai pajėgumų įdarbinti aukščiausios kokybės personalą. Todėl jai ilgam laikui reikia solidaus, neutralaus, patikimo ir apskaičiuojamo finansavimo pagrindo. Be finansavimo, TFAS fondo valdymas irgi turi remti nepriklausomą, patikimą ir tinkamą tos organizacijos veikimą. Per keletą pastarųjų metų fondo valdymas pagerėjo, ypač sukūrus priežiūros valdybą. Tas organas įsteigtas siekiant atskaitomybės ir tinkamo atstovavimo viešajam interesui organizacijoje. Padidėjo standartų patariamosios tarybos veiksmingumas ir įsteigtas tinkamos procedūros priežiūros komitetas. Reikės toliau dėti pastangas siekiant užtikrinti, kad TFAS fondas stiprintų savo kaip aukštos kokybės standartus rengiančios institucijos statusą, kuris atspindi pasaulinį kapitalo rinkų pobūdį. Tuo tikslu Sprendimu Nr. 716/2009/EB Europos Sąjunga parodė, kad ketina TFAS fondui (TFASF) skirti reikiamą finansinę paramą taikydama stabilią bendro finansavimo schemą. Sąjunga kartu su tam tikromis atskiromis valstybėmis narėmis pradėjo teikti įnašus į TFAS fondo biudžetą proporcingai savo įtakai pasaulinėse kapitalo rinkose. 2011 finansiniais metais ES įnašas į TFAS fondo biudžetą buvo 4 229 165,14 EUR (17 % visų tų metų finansuotinų Fondo išlaidų). Remiantis 2012 m. vasario 9 d. paskelbta priežiūros valdybos galutine ataskaita „TFAS fondo valdymo apžvalga“[5], narystė priežiūros valdyboje priklausys nuo finansinio įnašo į TFAS fondo biudžetą. Todėl labai svarbu, kad ES toliau teiktų įnašus į TFAS fondo biudžetą atsižvelgdama į savo ekonominę svarbą pasaulyje, jei Europa nori išlaikyti dabartinę padėtį tarptautinėje finansinės atskaitomybės arenoje. 1.2. Finansinė atskaitomybė. Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) EFRAG įsteigta 2001 m. kaip privati organizacija, kuri Europos Komisijai teiktų technines rekomendacijas finansinės atskaitomybės klausimais. Iš pradžių EFRAG Komisiją daugiausia konsultavo, ar tarptautiniai apskaitos standartai, kuriuos ketinama priimti Sąjungoje, atitinka techninius tvirtinimo kriterijus[6]. Palaipsniui EFRAG ėmėsi iniciatyviai daryti įtaką TASV rengiant standartus. Ji teikia duomenis siųsdama pastabas dėl standartų projektų ir prisideda ankstyvuoju etapu skelbdama konsultacijoms skirtus dokumentus einamaisiais apskaitos klausimais. EFRAG pastabos skaitomos ir cituojamos visame pasaulyje. Iš pradžių atstovavimas ir balso teisės EFRAG valdymo organuose (pvz., generalinėje asamblėjoje ir stebėtojų taryboje) priklausė nuo finansinio įnašo į EFRAG biudžetą. Esminį techninį darbą atliekantis organas – techninių ekspertų grupė (TEG) – visuomet buvo nepriklausoma. 2008 m. EFRAG valdymas nuodugniai reformuotas, kad atspindėtų sustiprėjusį viešosios politikos vaidmenį, jai tapus platforma, kurioje formuojama bendra Europos nuomonė apskaitos klausimais. Siekta užtikrinti didesnę viešąją priežiūrą ir atskaitomybę. Du pagrindiniai pokyčiai: · įsteigtas planavimo ir išteklių komitetas, kuriame koncentruojamas ankstyvojo etapo iniciatyvinis darbas dalyvaujant nacionalinius standartus rengiančioms institucijoms; ir · sustiprintas stebėtojų tarybos vaidmuo: jos nariai nebėra finansuojančių organizacijų atstovai, bet yra skiriami kaip individualūs asmenys. Nariai atstovauja įvairioms suinteresuotosioms šalims (ataskaitų rengėjams, įskaitant MVĮ, vartotojams ir finansų įstaigoms; arba turi su viešąja politika susijusios patirties) ir turėtų veikti atsižvelgdami į viešąjį interesą. Iš 17 stebėtojų tarybos narių, keturi yra vadinamieji viešosios politikos atstovai: jie visų pirma turi patirties viešosios politikos formavimo srityje ir juos skiria Komisija. TEG ir toliau atsako už esminį EFRAG techninį darbą. EFRAG nuomonę dėl tarptautinių apskaitos standartų svarsto ir tvirtina TEG, veikianti kaip nepriklausomas techninių ekspertų komitetas. EFRAG pirmininkas pirmininkauja TEG posėdžiams, ir EFRAG turi savo sekretoriatą (kurį sudaro profesionalūs apskaitininkai). Didžiausią TEG darbo dalį sudaro Komisijai skirtos tvirtinimo nuomonės ir TASV skirtos pastabos. Dauguma EFRAG posėdžių atviri visuomenei, ir Komisijos tarnybos stebėtojų teisėmis gali dalyvauti visuose EFRAG posėdžiuose. Tikslinė 2008 m. valdymo reforma sudarė sąlygas EFRAG išplėsti savo iniciatyvinę veiklą bendradarbiaujant su Europos nacionalinius standartus rengiančiomis institucijomis. Tolesnėmis ateinančių mėnesių valdymo reformomis EFRAG toliau plėtos būdus užtikrinti, kad taptų pirmaujančia platforma, kuri formuotų bendrą ES nuomonę apskaitos klausimais ir Sąjungos vardu prisidėtų prie TASV veiklos. Todėl EFRAG visapusiškai peržiūrės savo valdymo struktūrą deramai atsižvelgdama į naujausius pokyčius tarptautinės finansinės atskaitomybės srityje. Vis daugiau šalių pereina prie TFAS, todėl ES turi imtis veiksmų, kad palaipsniui neprarastų savo įtakos ir svarbos TAS valdyboje. Todėl ypač svarbu, kad Europos interesams būtų tinkamai atstovaujama tarptautiniu mastu. Šiuo tikslu labai svarbu, kad Europa kalbėtų vienu, patikimu ir techniškai pagrįstu balsu. EFRAG reikia solidaus, ilgalaikio, įvairaus finansavimo, kad ji būtų patikima ir nepriklausoma ir kad turėdama aukščiausios kokybės ekspertus galėtų parengti aukščiausios kokybės dokumentus. Be to, visos Europos nuomonei atstovaujama tik tuomet, jei, šalia didžiųjų valstybių narių, bendrą finansavimą EFRAG grupei Komisija teikia mažųjų valstybių narių vardu. 2010–2013 m. finansavimo programa nustatyta siekiant užtikrinti patikimą finansavimą ilgam laikui. Remiantis 2009 m. rugsėjo 16 d. ES finansavimo sprendimu, 2011 finansiniais metais ES įnašas EFRAG buvo 2 288 160 EUR (43 % viso tų metų EFRAG biudžeto). Programos tikslai yra ilgalaikiai, todėl sunku daryti išvadas tepraėjus dvejiems pilniems finansavimo metams. Remiantis iki šiol įgyta finansavimo patirtimi, pagrindiniai programos tikslai įgyvendinti. Be kita ko, programa sudarė sąlygas EFRAG plėsti savo veiklą ir imtis iniciatyvinio darbo, kreiptis į suinteresuotąsias šalis ir rinkti jų nuomones per informavimo renginius, taip pat didinti nepriklausomybę savo pirmininkui mokant atlyginimą iš nuosavų lėšų. Daugiau informacijos apie iki šiol įgytą patirtį žr. Komisijos tarnybų ex ante vertinime, pridedamame prie šio pasiūlymo. 1.3. Auditas. Viešojo intereso priežiūros taryba (PIOB) Viešojo intereso priežiūros taryba (PIOB) yra Madride įsteigtas Ispanijos ne pelno fondas. Pagrindiniai PIOB partneriai – Stebėsenos grupė, kuri yra įstaiga, atstovaujanti tarptautinėms reguliavimo ir priežiūros institucijoms[7], ir Tarptautinė buhalterių federacija (TBF), kuri yra privati įstaiga, atstovaujanti buhalteriams ir auditoriams visame pasaulyje[8]. PIOB sudaro dešimt narių, įskaitant pirmininką. Du narius skiria Europos Komisija. PIOB nariai yra asmenys, kuriuos trejiems metams pagal susitarimo memorandumą skiria Stebėsenos grupė. PIOB orientuojasi į įvairias suinteresuotąsias šalis: teisės aktų leidėjus (pvz., Europos Parlamentas, nacionalinių teisės aktų leidėjai), finansų rinkų reguliavimo ir priežiūros institucijas, įskaitant auditorių priežiūros įstaigas, nacionalinius apskaitos ir audito standartus rengiančias institucijas, auditorius ir auditoriaus profesiją apskritai, finansinių ataskaitų rengėjus (bendroves), finansinių ataskaitų vartotojus (pvz., investuotojus, analitikus, tyrėjus, teikėjus), mokslininkus. PIOB vaidmuo – užtikrinti, kad Tarptautinei buhalterių federacijai siūlant, rengiant ir tvirtinant tarptautinius auditoriams skirtus standartus būtų laikomasi tinkamos procedūros, priežiūros ir skaidrumo. Fondą valdo patikėtinių valdyba, kurioje kiekvienas PIOB narys yra patikėtinis. Remiantis 2009 m. rugsėjo 16 d. ES finansavimo sprendimu, 2010 finansiniais metais ES įnašas PIOB buvo 286 231 EUR. Tokia suma sudarė 22 % visų finansuotinų PIOB išlaidų (1 301 050 EUR). Kita vertus, 2011 finansiniais metais ES įnašas PIOB buvo 288 991,78 EUR, arba irgi 22 % tų metų finansuotinų PIOB išlaidų (1 313 599 EUR). Iki šiol teikiant bendrą finansavimą PIOB įgyta patirtis buvo teigiama. Europos Komisija du kartus apsilankė PIOB patalpose (2010 m. kovo mėn. ir 2011 m. balandžio mėn.) ir patikrino jos finansų kontrolės priemones. Be to, Europos Komisija apmokė jos darbuotojus ES biudžeto procedūrų klausimais. Praktiniu požiūriu veikla valdant 2010 ir 2011 finansiniams metams skirtą veiklos dotaciją abiems pusėms buvo labai naudinga mokymosi patirtis. Taip padėtas pagrindas veiksmingiau valdyti būsimus finansavimo įnašus. ES teikiamas bendras finansavimas PIOB tapo pavyzdžiu kitiems galimiems paramos teikėjams. Šiuo metu PIOB bendrai finansuoja tik TBF (apie 78 %) ir ES (apie 22 %). Europos Komisija deda pastangas PIOB finansavimui įvairinti ir jos nepriklausomybei nuo auditoriaus profesijos stiprinti. Tikimasi, kad keletas tarptautinių institucijų suteiks PIOB finansavimą jau 2013 finansiniais metais. Be to, Stebėsenos grupė, PIOB ir TBF sukūrė darbo grupę, kuri atrinks ir įtikins paramos teikėjų grupę iš viso pasaulio teikti stabilų ir ilgalaikį PIOB finansavimą. Būtų klaidinga ES sumažinti savo dabartinio dydžio finansinį įsipareigojimą (kuris sudaro 22 % viso biudžeto), kai PIOB bando įvairinti savo finansavimo struktūrą. Tai be galo svarbu turint omenyje dabartines ES audito rinkos reformas, kuriomis siekiama didinti įmonių, tarptautinius audito standartus rengiančių institucijų ir audito priežiūros institucijų nepriklausomybę. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Prie Komisijos pasiūlymo dėl 2010–2013 m. programos nustatymo[9] pridėtame ex ante vertinime Komisija įvertino galimus finansavimo variantus. Programa siekta užtikrinti stabilų, įvairų, tinkamą ir pakankamą finansavimą bei galimybę atitinkamoms įstaigoms nepriklausomai ir veiksmingai įgyvendinti savo misiją. Aiškiai nustatyta, kad Sąjungos bendras finansavimas – veiksmingiausia ir tinkamiausia galimybė pasiekti tuos tikslus. Prie šio pasiūlymo pridedamame ex ante vertinime Komisija nustatė, kad programa pateisina numatytus lūkesčius ir tikslus ir kad finansavimą reikėtų tęsti. Be to, finansavimo programa sukurta siekiant ilgalaikių tikslų. Taigi, tikslinga siūlyti ją tęsti kitos finansinės programos laikotarpiu 2014–2020 m. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač 114 straipsnis. Remiantis pagal daugiametę finansinę programą Komisijos patvirtinta teisėkūros politika, ši finansavimo programa siūloma reglamento forma. 3.2. Subsidiarumo principas Sąjungos programa suteikia galimybę bendrai finansuoti tam tikrų įstaigų, kurios finansinės atskaitomybės ir audito srityje siekia tikslo, kuris atitinka Sąjungos politikos kryptį ir kuriuo remiamas jos įgyvendinimas, veiklą. Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes pagal Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnį valstybės narės negali deramai pasiekti jo tikslų, o Sąjunga dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio gali juos pasiekti geriau. 3.3. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytą proporcingumo principą. Kaip įvertinta atliekant ex ante vertinimą, šis reglamentas neviršija to, kas yra būtina jo tikslams pasiekti. Sąjungos finansavimas siūlomas tiksliai apibrėžtam ir ribotam svarbiausių finansinių paslaugų srityje veikiančių įstaigų skaičiui. Pagal dabartinę institucinę sistemą nauja finansavimo tvarka bus užtikrintas stabilus, įvairus, tinkamas ir pakankamas finansavimas, kad atitinkamos įstaigos galėtų nepriklausomai ir veiksmingai vykdyti savo su Sąjunga susijusią ar Sąjungos viešojo intereso misiją. Finansinė parama bus teikiama sąlygomis, nustatytomis 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES, Euratomas) Nr. .../... dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Visa iš Sąjungos biudžeto padengtina suma sudaro 58,01 mln. EUR galiojančiomis kainomis 2014–2020 m. laikotarpiu. Tai septynerių metų programa, kurios trukmė suderinta su 2014–2020 m. finansinių perspektyvų trukme. 2012/0364 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[10], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 716/2009/EB[11] nustatyta Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa. Remiantis tuo sprendimu Europos finansinės atskaitomybės patariamajai grupei (angl. EFRAG), Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondui (TFAS fondui, kuris yra Tarptautinių apskaitos standartų komiteto fondo teisių perėmėjas) ir Viešojo intereso priežiūros tarybai (angl. PIOB) veiklos dotacijų forma iki 2013 m. gruodžio 31 d. teikiamas Sąjungos bendras finansavimas; (2) dėl 2008 m. prasidėjusios finansų rinkų krizės finansinės atskaitomybės ir audito klausimas tapo pagrindinis Sąjungos politinės darbotvarkės klausimas. Tinkamai veikianti bendra finansinės atskaitomybės sistema yra esminė siekiant užtikrinti vidaus rinką, veiksmingą kapitalo rinkų veikimą ir įgyvendinti integruotą ES finansinių paslaugų rinką; (3) pasaulinei ekonomikai reikalinga pasaulinė apskaitos kalba. Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) rengiami tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai priimami ir naudojami įvairiose pasaulio jurisdikcijose. Reikia skaidraus ir demokratinę atskaitomybę užtikrinančio tokių tarptautinių apskaitos standartų rengimo proceso. Siekiant užtikrinti, kad būtų paisoma Sąjungos interesų ir kad pasauliniai standartai būtų aukštos kokybės bei suderinami su Sąjungos teise, ypač svarbu, kad tame tarptautinių standartų rengimo procese būtų tinkamai atsižvelgiama į Sąjungos interesus; (4) pagal 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo[12] tarptautiniai finansinės atskaitomybės standartai (TFAS) turėtų būti įtraukti į Sąjungos teisę ir juos turėtų taikyti bendrovės, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, jei TFAS atitinka tame reglamente nustatytus kriterijus. Todėl TFAS turi didelę įtaką vidaus rinkos veikimui, o Sąjunga yra tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad rengiant ir tvirtinant TFAS būtų nustatomi vidaus rinkos teisės sistemos reikalavimus atitinkantys standartai; (5) TFAS skelbia Tarptautinių apskaitos standartų valdyba (TASV), o su jais susijusius aiškinimus teikia Tarptautinis finansinės atskaitomybės aiškinimo komitetas (TFAAK); šios dvi įstaigos priklauso Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondui (TFASF). Todėl svarbu nustatyti tinkamą TFAS fondo finansavimo tvarką; (6) 2001 m. Europos organizacijos, atstovaujančios emitentams, investuotojams ir apskaitos specialistams, dalyvaujantiems finansinės atskaitomybės procese, įsteigė Europos finansinės atskaitomybės patariamąją grupę (angl. EFRAG). Vadovaudamasi Reglamentu (EB) Nr. 1606/2002, EFRAG teikia Komisijai nuomones, ar tam tikras TASV nustatytas standartas arba TFAAK pateiktas aiškinimas, kurį reikia patvirtinti, atitinka tame reglamente nustatytus tvirtinimo kriterijus. Be to, EFRAG imasi vaidmens pasaulio arenoje kalbėti vienu Europos balsu apskaitos klausimais. Tuo aspektu EFRAG prisideda prie TASV standartų rengimo proceso; (7) atsižvelgiant į svarbų EFRAG vaidmenį teikiant paramą, susijusią su vidaus rinkos teise ir politika, taip pat tarptautiniu lygiu atstovaujant Europos interesams standartų rengimo procese, Sąjungai būtina užtikrinti stabilų EFRAG finansavimą ir prisidėti prie jos finansavimo; (8) kalbant apie teisės aktų nustatyto audito sritį, 2005 m. Stebėsenos grupė (tarptautinė organizacija, atsakinga už Tarptautinės buhalterių federacijos (TBF) valdymo reformos priežiūrą) įsteigė Viešojo intereso priežiūros tarybą (angl. PIOB). PIOB vaidmuo – prižiūrėti procesą, kurio rezultatas – tarptautinių audito standartų priėmimas, ir kitą su viešuoju interesu susijusią TBF veiklą. Tarptautiniai audito standartai gali būti patvirtinami, kad būtų taikomi Sąjungoje, jei jie visų pirma parengti laikantis tinkamos procedūros, viešosios priežiūros ir skaidrumo, kaip reikalaujama pagal 2006 m. gegužės 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito[13] 26 straipsnį. Naujuose 2011 m. lapkričio 30 d. audito pasiūlymuose taip pat numatoma tarptautinius audito standartus įvesti Europos Sąjungoje[14]; (9) tarptautinių audito standartų įvedimas Sąjungoje ir svarbus PIOB vaidmuo užtikrinant, kad jie atitiktų Direktyvoje 2006/43/EB nustatytus reikalavimus, reiškia, kad Sąjunga tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, jog rengiant ir tvirtinant tokius standartus būtų nustatomi vidaus rinkos teisės sistemą atitinkantys standartai. Be to, kaip nurodyta Direktyvos pasiūlymo[15] 1 straipsnyje, pataisytame 26 straipsnio 3 dalies tekste aiškiai pripažįstamas PIOB vaidmuo. Todėl svarbu užtikrinti tinkamą PIOB finansavimo tvarką; (10) apskaitos ir audito srityje dirbančios įstaigos labai priklauso nuo finansavimo ir Sąjungoje atlieka svarbius vaidmenis, darančius lemiamą įtaką vidaus rinkos veikimui. Sprendimu Nr. 716/2009/EB nustatytos programos pasiūlytiems paramos gavėjams veiklos dotacijų forma iš Sąjungos biudžeto teikiamas bendras finansavimas – taip joms sudarytos sąlygos didinti nepriklausomybę nuo privačiojo sektoriaus bei ad hoc finansavimo ir taip didinti jų pajėgumus bei patikimumą; (11) patirtis parodė, kad Sąjungos bendru finansavimu paramos gavėjams užtikrinamas aiškus, stabilus, įvairus, tinkamas ir pakankamas finansavimas ir jiems padedama nepriklausomai ir veiksmingai įgyvendinti savo viešojo intereso misiją. Todėl turėtų būti tęsiamas pakankamas finansavimas, Sąjungos įnašą suteikiant tarptautinių apskaitos bei audito standartų rengimo veiklai, visų pirma TFAS fondui, EFRAG ir PIOB; (12) be to, kad keičiami TFAS fondo ir EFRAG finansavimo modeliai, įvyko šių įstaigų valdymo reformos, siekiant užtikrinti, kad jų struktūra ir procesais būtų užtikrintas jų gebėjimas nepriklausomai, veiksmingai, skaidriai ir pagal demokratinės atskaitomybės principus įgyvendinti savo viešojo intereso misiją. Kalbant apie TFAS fondą, 2009 m. įsteigta priežiūros valdyba siekiant užtikrinti viešąją atskaitomybę ir priežiūrą, padidintas Standartų patariamosios tarybos veiksmingumas, padidėjo skaidrumas ir įformintas poveikio vertinimų kaip TASV tinkamos procedūros dalies vaidmuo; (13) reikėtų nustatyti viso programos laikotarpio finansinį paketą, kuris būtų svarbiausias orientacinis dydis biudžeto valdymo institucijai vykdant kasmetinę biudžetinę procedūrą, kaip apibrėžta 201Z m. YY XX d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo [17] punkte; (14) 2012 m. spalio 25 d. Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES, Euratomas) Nr. .../... dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių[16], kuriais saugomi Sąjungos finansiniai interesai, turi būti taikomi atsižvelgiant į paprastumo ir nuoseklumo principus pasirenkant biudžetines priemones, sumažinant atvejų, kai Komisija išlaiko tiesioginę atsakomybę už jų įgyvendinimą ir valdymą, skaičių ir atsižvelgiant į reikiamą proporcingumą tarp išteklių kiekio ir su jų naudojimu susijusios administracinės naštos; (15) numatoma, kad bendro finansavimo programa pagal šį reglamentą prisidės siekiant šių tikslų: užtikrinti visos ES bendrovių ataskaitų palyginamumą ir skaidrumą, pasaulio mastu suderinti finansinės atskaitomybės standartus skatinant tarptautiniu mastu pripažinti TFAS, taip pat skatinti konvergenciją ir aukštos kokybės tarptautinius audito standartus visose valstybėse narėse. Be to, šia programa prisidedama prie strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimo, nes stiprinama bendroji finansinių paslaugų ir kapitalo rinka, ir prie strategijos išorės aspekto įgyvendinimo; (16) šiame reglamente turėtų būti numatyta galimybė bendrai finansuoti tam tikrų įstaigų, siekiančių tikslo, kuris atitinka Sąjungos politikos kryptį ir kuriuo remiamas jos įgyvendinimas, veiklą rengiant ir tvirtinant standartus ar prižiūrint standartų rengimo procesus, susijusius su finansine atskaitomybe ir auditu; (17) Sąjungos finansavimas siūlomas tiksliai apibrėžtam ir ribotam svarbiausių finansinės atskaitomybės ir audito srityje veikiančių įstaigų skaičiui. Pagal dabartinę institucinę sistemą finansavimo tvarka turėtų būti užtikrintas stabilus, įvairus, tinkamas ir pakankamas finansavimas, kad atitinkamos įstaigos galėtų nepriklausomai ir veiksmingai vykdyti savo su Sąjunga susijusią ar viešojo intereso misiją; (18) finansinė parama turėtų būti teikiama sąlygomis, nustatytomis 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių ir 2012 m. spalio 29 d. Komisijos deleguotajame reglamente (ES, Euratomas) Nr. .../... dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių taikymo taisyklių. Šiuo reglamentu nustatyta bendro finansavimo programa pakeičia ankstesnę paramos gavėjų bendro finansavimo programą. Todėl teisinio tikrumo sumetimais Sprendimą 716/2009/EB reikėtų panaikinti; (19) siekiant propaguoti Sąjungos interesus finansinės atskaitomybės ir audito srityse ir lanksčiai prisitaikyti prie galutinių valdymo ir institucinių pokyčių tose srityse, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti suteiktas įgaliojimas priimti aktus dėl naujų programos paramos gavėjų atrankos. Ypač svarbu, kad Komisija parengiamųjų darbų metu tinkamai konsultuotųsi (taip pat su ekspertais). Ruošdama ir rengdama deleguotuosius aktus, Komisija turėtų užtikrinti, kad susiję dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai persiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai; (20) kadangi šio reglamento tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir kadangi dėl siūlomo veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygiu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Laikotarpiui nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. nustatoma Sąjungos programa (toliau – programa), skirta remti įstaigų, padedančių siekti Sąjungos politikos tikslų, susijusių su finansine atskaitomybe bei auditu, veiklą. 2. Programa skiriama veiklai, kuria rengiami standartai ar prisidedama prie jų rengimo, standartai taikomi, vertinami ar stebimi arba prižiūrimi standartų rengimo procesai, remiant Sąjungos politikos krypčių įgyvendinimą finansinės atskaitomybės ir audito srityje. 2 straipsnis Tikslai 1. Programos tikslas – gerinti vidaus rinkos veikimo sąlygas remiant skaidrų ir nepriklausomą tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą. 2. Šio tikslo įgyvendinimas bus visų pirma vertinamas pagal šalių, naudojančių tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus (TFAS) ir tarptautinius audito standartus (TAS), skaičių. 3 straipsnis Programos paramos gavėjai 1. Parama pagal programą skiriama šiems gavėjams: a) finansinės atskaitomybės srities paramos gavėjai: – Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG); – Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų fondas (TFAS fondas); b) audito srities paramos gavėjas: Viešojo intereso priežiūros taryba (PIOB). 2. Pagal 9 straipsnį Komisija įgaliojama priimti deleguotuosius aktus naujiems programos paramos gavėjams atrinkti ir 1 daliai atitinkamai iš dalies pakeisti. 3. Nauji paramos gavėjai yra ne pelno juridiniai asmenys, siekiantys tikslo, kuris yra Sąjungos finansinės atskaitomybės ir audito srities politikos dalis arba ją remia, ir tiesioginiai vieno iš 1 dalyje išvardytų paramos gavėjų teisių perėmėjai. 4 straipsnis Dotacijų skyrimas Finansavimas pagal programą teikiamas veiklos dotacijų forma. 5 straipsnis Skaidrumas Bet kuris pagal programą skirto finansavimo gavėjas viešai nurodo, pvz., interneto svetainėje, skelbime ar metinėje ataskaitoje, kad gavo finansavimą iš Europos Sąjungos biudžeto. 6 straipsnis Finansinės nuostatos Šio reglamento įgyvendinimo 2014–2020 m. finansinis paketas galiojančiomis kainomis yra 58 010 000 EUR. 7 straipsnis Programos įgyvendinimas 1. Komisija įgyvendina programą laikydamasi 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių. 2. Programai įgyvendinti Komisija priima metines darbo programas. Jose nustatomi siekiami tikslai, laukiami rezultatai, įgyvendinimo metodas ir bendra lėšų suma. Jose taip pat aprašomi numatomi finansuoti veiksmai, nurodoma kiekvienam veiksmui skirta orientacinė lėšų suma ir pateikiamas preliminarus įgyvendinimo tvarkaraštis. Be kita ko, jose nustatomi dotacijų prioritetai, esminiai vertinimo kriterijai ir didžiausia bendro finansavimo procentinė dalis. 8 straipsnis Europos Sąjungos finansinių interesų apsauga 1. Komisija tinkamomis priemonėmis užtikrina, kad vykdant pagal šį reglamentą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų saugomi taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kitokia neteisėta veika priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir, jei nustatoma pažeidimų, atgaunant nepagrįstai sumokėtas sumas ir prireikus skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas nuobaudas. 2. Komisijai arba jos atstovams ir Audito Rūmams suteikiami įgaliojimai atlikti visų dotacijų gavėjų, rangovų ir subrangovų, gavusių Sąjungos lėšų pagal programą, dokumentų auditą ir auditą vietoje. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali, laikydamasi Reglamente (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 nustatytų procedūrų, atlikti ūkinės veiklos vykdytojų, tiesiogiai arba netiesiogiai susijusių su tokiu finansavimu, patikrinimus ir inspektavimą vietoje, siekdama nustatyti, ar vykdant dotacijos susitarimą, dotacijos sprendimą ar sutartį dėl Sąjungos lėšų skyrimo nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veikos atvejų. Nepažeidžiant pirmos ir antros pastraipų, bendradarbiavimo susitarimais su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis, taip pat dotacijos susitarimais, dotacijos sprendimais bei sutartimis, sudarytais įgyvendinant šį reglamentą, Komisija, Audito Rūmai ir OLAF tiesiogiai įgaliojami atlikti tokius auditus, patikrinimus ir inspektavimus vietoje. 9 straipsnis Naudojimasis įgaliojimais 1. Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų. 2. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, nurodytus 3 straipsnio 2 dalyje, Komisijai suteikiami 7 metams nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kuriuo metu atšaukti 3 straipsnio 2 dalyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodyto įgaliojimų suteikimo galiojimas. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis neturi poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų teisėtumui. 4. Priėmusi deleguotąjį aktą, Komisija apie jį vienu metu praneša ir Europos Parlamentui, ir Tarybai. 5. Pagal 3 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuomet, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo apie jį Europos Parlamentui ir Tarybai dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškė prieštaravimų, arba jeigu iki to laikotarpio pabaigos tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie nepareikš prieštaravimų. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva tas laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiams. 10 straipsnis Vertinimas 1. Ne vėliau kaip likus šešiems mėnesiams iki programos pabaigos, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą apie programos tikslų įgyvendinimą. Toje ataskaitoje įvertinama bent jau bendra programos svarba ir nuoseklumas, jos vykdymo veiksmingumas ir bendras bei individualus paramos gavėjų darbo programos veiksmingumas, atsižvelgiant į tai, ar pasiekti 2 straipsnyje nustatyti tikslai. 2. Ataskaita informavimo tikslu siunčiama Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui. 11 straipsnis Panaikinimas Sprendimas Nr. 716/2009/EB panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. 12 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Sąjungos tam tikros audito ir finansinės atskaitomybės sričių veiklos paramos programos nustatymo 2014–2020 m. laikotarpiui pasiūlymas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[17] Politikos sritis: 12 Vidaus rinka Veikla: Finansinės paslaugos ir kapitalo rinkos 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[18] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Skatinti pasauliniu mastu pradėti taikyti TFAS. Užtikrinti ES svarbą darant įtaką TFAS rengimui. Padėti didinti audito standartų rengimo viešosios priežiūros nepriklausomybę. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretusis tikslas. Gerinti vidaus rinkos veikimo sąlygas remiant skaidrų ir nepriklausomą tarptautinių finansinės atskaitomybės ir audito standartų rengimą. Atitinkama VGV / VGB veikla: 12.03 Finansinės paslaugos ir kapitalo rinkos 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Didinti paramos gavėjų (TFAS fondo, EFRAG, PIOB) finansinę nepriklausomybę. EFRAG suteikti išteklių, būtinų Sąjungos viešojo intereso misijai įgyvendinti. 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Rezultatų rodiklis || Naujausias žinomas rezultatas || Siekis TFAS naudojančių šalių skaičius || 2012 m. TFAS naudoja maždaug 120 šalių. || Daugiau šalių iki 2020 m. Procentinė dalis standartų, iki 2020 m. patvirtintų Europos Sąjungoje, palyginti su TASV paskelbtų standartų skaičiumi || 2012 m. spalio 29 d. ES patvirtinta 89 % TFAS (124 standartai iš 139). || 100 % iki 2020 m. Tarptautinius audito standartus naudojančių ES šalių skaičius || 2012 m. pabaigoje patikslintus tarptautinius audito standartus visiškai patvirtino 20 valstybių narių. || Aukštos kokybės tarptautinių audito standartų priėmimas ir įgyvendinimas visose valstybėse narėse ne vėliau kaip 2020 m. 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Didinti finansinės atskaitomybės ir audito srities paramos gavėjų nepriklausomybę (ir suvokiamą nepriklausomybę), kad jie galėtų tinkamai vykdyti viešojo intereso misiją. 1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo nauda Pagrindinis programos tikslas – užtikrinti bendrovių ataskaitų palyginamumą ir skaidrumą visos ES ir pasaulio mastu, kartu prisidedant prie sklandaus ES ir pasaulio kapitalo rinkų veikimo. ES yra didžiausia jurisdikcija, kurioje taikomi TFAS (Reglamentas Nr. 1606/2002). ES yra suinteresuota, kad tarptautiniai apskaitos standartai (TFAS) taptų pasauline apskaitos kalba ir būtų užtikrintas atstovavimas Europos Sąjungai, vykdant viešąją TFAS fondo priežiūrą (šios priežiūros įstaigos narystė bus susieta su finansavimo indėliu). Rengiant tuos standartus labai svarbu, kad Europa parengiamuoju etapu teiktų reikšmingus, patikimus ir nepriklausomus techninius duomenis. Už tą veiklą atsako EFRAG. Remdamasi Direktyva 2006/43/EB ES gali priimti tarptautinius audito standartus. Todėl ji tiesiogiai suinteresuota užtikrinti, kad tie standartai būtų aukštos kokybės, o PIOB vykdytų tinkamos jų priėmimo procedūros nepriklausomą viešąją priežiūrą. 1.5.3. Panašios patirties išvados Dabartinis finansavimas iki šiol atitiko lūkesčius. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Europos Komisija aktyviai dalyvauja reformuojant paramos gavėjų valdymą. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 01 01 iki 2020 12 31 – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visuotinis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[19] X Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[20] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. TFAS fondo atveju – tarpinės ir galutinės ataskaitos. EFRAG atveju – galutinės ataskaitos ir Komisijos tarnybų dalyvavimas visų EFRAG komitetų veikloje. PIOB atveju – galutinės ataskaitos ir reguliariai teikiama grįžtamoji informacija Stebėsenos grupei. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Kyla rizika, kad veiklos tikslai nebus pasiekti, jei paramos gavėjų rezultatų kokybė neatitiks metiniuose pasiūlymuose nurodytų pradinių tikslų. Kyla rizika, kad kils grėsmė ES finansiniams interesams ir (arba) reputacijai, jei Komisijos tarnybos neteisingai nustatys nefinansuotinas išlaidas. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Rizika, kad nebus pasiekti veiklos tikslai: – Atsižvelgiant į atskirus kiekvienos programos tikslus ir 2012 m. spalio 25 d. Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių gaires, reikalaujama, kad paramos gavėjai teiktų metines ataskaitas. – Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato atsakingi operaciniai skyriai reguliariai palaiko ryšius su paramos gavėjais ir visų pirma dalyvauja visų EFRAG komitetų veikloje. Rizika, kad kils grėsmė ES finansiniams interesams: – Dotacijos įsipareigojimų ir mokėjimų kontrolės priemonės Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniame direktorate atitinka griežtesnes finansines procedūras ir apima atitinkamų patvirtinamųjų dokumentų, įskaitant tarpines ir galutines ataskaitas, audituotas ataskaitas ir konkrečius dokumentus, kurių paprašo GD, patikrinimą. Šios kontrolės priemonės įtvirtinamos dokumentais sudarant kontrolinius sąrašus, kuriuos sistemingai pildo visi asmenys, dalyvaujantys atitinkamose finansinėse operacijose (angl. pareigybių santrumpos: OIA, OVA, OVA2, FIA, FVA, FVA2, AO), įskaitant kontrolę, kurią atlieka GD finansų skyrius, atsakingas už finansų ir teisės klausimus, kad suteiktų patvirtinimą išmokėti. – GD finansų skyrius sistemingai atlieka kiekvieno paramos gavėjo patikras vietoje, įskaitant pagrindinius operacijų imties testus siekiant įvertinti paramos gavėjo finansų ir vidaus kontrolės sistemą ir įgaliojimus suteikiančiam pareigūnui suteikti papildomų garantijų dėl tinkamos ES finansinių interesų apsaugos. Didžiausias klaidų lygis neviršytų 2 %. Kontrolės sąnaudos sudarytų maždaug 0,5 visos darbo dienos ekvivalento, arba 63 500 EUR per metus. Kontrolės nauda būtų 100 % skirtos metinės sumos, išleistos tinkamai ir laikantis patikimo finansų valdymo principo. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Griežtesnės finansinės procedūros atliekant ex ante ir veiklos, ir finansinius patikrinimus. Reguliari paramos gavėjų sąskaitų, metinių ataskaitų ir audito sertifikatų analizė. Reguliarus auditas vietoje biudžetinėms sistemoms ir kontrolės priemonėms patikrinti. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės[21] Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris Aprašymas || DA / NDA ([22]) || iš ELPA šalių[23] || šalių kandidačių[24] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1 || 12.0301 Finansinės atskaitomybės ir audito sričių standartai[25] || DIF || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės: Nėra. 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR galiojančiomis kainomis (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris: 1 || Kategorija: Pažangus ir integracinis augimas || Vidaus rinkos ir paslaugų GD || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || IŠ VISO ||  Veiklos asignavimai || || || || || || || || || || 12.0301 TFAS fondas || Įsipareigojimai || (1) || 4.335 || 4.422 || 4.510 || 4.600 || 4.692 || 4.786 || 4.882 || 0 || 32.227 || Mokėjimai || (2) || 3.251 || 4.400 || 4.488 || 4.578 || 4.669 || 4.763 || 4.858 || 1.220 || 31.007 || 12.0301 EFRAG || Įsipareigojimai || (1a) || 3.162 || 3.225 || 3.290 || 3.356 || 3.423 || 3.491 || 3.561 || 0 || 23.508 || Mokėjimai || (2a) || 2.372 || 3.209 || 3.274 || 3.339 || 3.406 || 3.474 || 3.543 || 0.891 || 22.617 || 12.0301 PIOB || Įsipareigojimai || (1a) || 0.306 || 0.312 || 0.318 || 0.325 || 0.331 || 0.338 || 0.345 || 0 || 2.275 || Mokėjimai[26] || (2a) || 0.000 || 0.306 || 0.312 || 0.318 || 0.325 || 0.331 || 0.338 || 0.345 || 1.930 || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[27] || || || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || || 0 || IŠ VISO asignavimų Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Įsipareigojimai || =1+1a+3 || 7.803 || 7.959 || 8.118 || 8.281 || 8.446 || 8.615 || 8.788 || 0 || 58.010 || Mokėjimai || =2+2a+3 || 5.623 || 7.915 || 8.074 || 8.235 || 8.400 || 8.568 || 8.739 || 2.456 || 55.554 IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 7.803 || 7.959 || 8.118 || 8.281 || 8.446 || 8.615 || 8.788 || 0 || 58.010 Mokėjimai || (5) || 5.623 || 7.915 || 8.074 || 8.235 || 8.400 || 8.568 || 8.739 || 2.456 || 55.554 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos <1> IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 7.803 || 7.959 || 8.118 || 8.281 || 8.446 || 8.615 || 8.788 || 0 || 58.010 Mokėjimai || =5+ 6 || 5.623 || 7.915 || 8.074 || 8.235 || 8.400 || 8.568 || 8.739 || 2.456 || 55.554 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 7.803 || 7.959 || 8.118 || 8.281 || 8.446 || 8.615 || 8.788 || 0 || 58.010 Mokėjimai || =5+ 6 || 5.623 || 7.915 || 8.074 || 8.235 || 8.400 || 8.568 || 8.739 || 2.456 || 55.554 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO Vidaus rinkos ir paslaugų GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 3.836  Kitos administracinės išlaidos || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.175 IŠ VISO Vidaus rinkos ir paslaugų GD || Asignavimai || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 4.011 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 4.011 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS || Įsipareigojimai || 8.376 || 8.532 || 8.691 || 8.854 || 9.019 || 9.188 || 9.361 || 62.021 Mokėjimai || 6.196 || 8.488 || 8.647 || 8.808 || 8.973 || 9.141 || 9.312 || 59.565 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Netaikoma (veiklos dotacijos) 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Santrauka – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: – mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 0.548 || 3.836 Kitos administracinės išlaidos || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.025 || 0.175 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 4.011 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[28] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || IŠ VISO || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 0.573 || 4.011 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti visos darbo dienos ekvivalento vienetais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 4.125 || 4.125 || 4.125 || 4.125 || 4.125 || 4.125 || 4.125 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[29] XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 0.375 || 0.375 || 0.375 || 0.375 || 0.375 || 0.375 || 0.375 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || || XX 01 04 yy [30] || - būstinėje[31] || || || || || || || - delegacijose || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE — netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE — tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || IŠ VISO || 4.5 || 4.5 || 4.5 || 4.5 || 4.5 || 4.5 || 4.5 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || 5 AD ir 6 AST kategorijų pareigūnai, priskiriami proporcingai bylų, su kuriomis dirbama, skaičiui. Užduotys: pradinio etapo užduotys, tikrinimo užduotys, ryšių palaikymas su paramos gavėju, priežiūra. Išorės personalas || 1 sutartininkas, priskiriamas proporcingai bylų, su kuriomis dirbama, skaičiui. Užduotys: informacijos registravimas, planavimo parama ir pasirengimas komandiruotėms. 3.2.4. Suderinamumas su daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka naujos 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos pasiūlymą. – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[32]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iš viso TFASF su savo nuosavomis lėšomis ir iš trečiųjų asmenų gautomis lėšomis (Paramos gavėjo bendras finansavimas – vidutiniškai 87 %) || 24.873 || 27.576 || 30.278 || 32.977 || 35.674 || 38.370 || 41.064 || 230.813 EFRAG su savo nuosavomis lėšomis ir iš trečiųjų asmenų gautomis lėšomis (Paramos gavėjo bendras finansavimas – vidutiniškai 60 %) || 4.338 || 4.675 || 4.910 || 5.044 || 5.277 || 5.409 || 5.439 || 35.093 PIOB su savo nuosavomis lėšomis ir iš trečiųjų asmenų gautomis lėšomis (Paramos gavėjo bendras finansavimas – vidutiniškai 78 %) || 1.084 || 1.106 || 1.128 || 1.151 || 1.174 || 1.197 || 1.221 || 8.061 IŠ VISO bendro finansavimo asignavimų || 30.295 || 33.357 || 36.316 || 39.172 || 42.126 || 44.976 || 47.724 || 273.967 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: – ¨ nuosaviems ištekliams – ¨ įvairioms įplaukoms [1] Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė. [2] 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 716/2009/EB, kuriuo nustatoma Bendrijos tam tikros finansinių paslaugų, finansinės atskaitomybės ir audito sričių veiklos paramos programa, OL L 253, 2009 9 25, p. 8. [3] Angl. CESR, CEBS, CEIOPS. [4] Raginimai, ne kartą išsakyti 2009 m. pateikus Londono deklaraciją, o paskutinį kartą – 2012 m. Kabose. [5] http://www.iosco.org/monitoring_board/pdf/Final%20Report%20on%20the%20Review%20of%20the%20IFRS%20Foundation's%20Governance.pdf. [6] EFRAG iš tikrųjų yra TAS reglamento 10 konstatuojamojoje dalyje paminėta įstaiga. [7] Stebėsenos grupės nariai: Europos Komisija, Tarptautinė vertybinių popierių komisijų organizacija (angl. IOSCO), Bazelio bankų priežiūros komitetas (angl. BCBS), Tarptautinė draudimo priežiūros institucijų asociacija (angl. IAIS), Finansinio stabilumo taryba, Tarptautinis nepriklausomų audito priežiūros organizacijų forumas (angl. IFIAR) ir Pasaulio bankas. [8] PIOB prižiūri Tarptautinę buhalterių federaciją atsižvelgdama į viešąjį interesą. Netiesiogiai PIOB partneriais galima laikyti šiuos tris nepriklausomus TBF komitetus: Tarptautinių audito ir užtikrinimo standartų valdybą (angl. IAASB), Tarptautinių buhalterių etikos standartų valdybą (angl. IESBA) ir Tarptautinių apskaitos srities mokymo standartų valdybą (angl. IAESB). [9] COM(2009) 14 galutinis. [10] OL C , , p. . [11] OL L 253, 2009 9 25, p. 8. [12] OL L 243, 2002 9 11, p. 1. [13] OL L 157, 2006 6 9, p. 87. [14] Kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, pasiūlymo (COM(2011) 778 galutinis) 1 straipsnyje, pakeistas 26 straipsnis ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl konkrečių viešojo intereso įmonių teisės aktų nustatyto audito reikalavimų pasiūlymo (COM(2011) 779 galutinis) 20 straipsnis. [15] Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, pasiūlymas, COM(2011) 778 galutinis. [16] [...] [17] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [18] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [19] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [20] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [21] Toliau nurodyta 12.0301 biudžeto eilutė yra susijusi su nauja 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos nomenklatūra. Ji atitinka 12.0401 biudžeto eilutę 2007–2013 m. daugiametėje finansinėje programoje. [22] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [23] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [24] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [25] Ši biudžeto eilutė yra orientacinė ir gali būti pakeista pagal metinę procedūrą. [26] PIOB skirti mokėjimai bus atlikti be išankstinių mokėjimų ir viena operacija ateinančiais metais. [27] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [28] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [29] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“). [30] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [31] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [32] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.