ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Galutinė bylas nagrinėjančio pareigūno ataskaita (1)

AT.40049 – Mastercard II

(Tekstas svarbus EEE)

(2019/C 185/06)

8.

2016 m. balandžio mėn. sprendime nepritariau Konkurencijos GD vertinimui, kad tame skirsnyje įslaptinta informacija yra konfidenciali. Be to, patikslinau įmonės „MasterCard“ rašytinio atsakymo į prieštaravimo pareiškimą terminą – dvi savaitės nuo dienos, kurią įmonė „MasterCard“ gaus to skirsnio versiją be įslaptintos informacijos. 2016 m. balandžio 21 d. įmonė „MasterCard“, laikydamasi to patikslinto termino, pateikė rašytinį atsakymą.
(22)

Bendrovė „Visa“ atsakymą į kupiūruotą 2009 m. prieštaravimo pareiškimą pateikė 2009 m. liepos 30 d., t. y. per Konkurencijos GD nustatytą rašytinio atsakymo laikotarpį. Iš pradžių Konkurencijos GD nustatė, kad bendrovė „Visa“ turi atsakyti į 2013 m. papildomą prieštaravimo pareiškimą iš esmės per aštuonias savaites nuo prieinamos bylos, įrašytos į CD-ROM diską, gavimo. 2015 m. liepos mėn. Konkurencijos GD neoficialiai informavo bendrovę „Visa“, kad ji neprivalo artimiausiu metu raštu atsakyti į 2013 m. papildomą prieštaravimo pareiškimą. 2016 m. vasario 8 d. Konkurencijos GD rašte bendrovei „Visa“ buvo nurodyta, kad bendrovei „Visa“ nereikia atsakyti į 2013 m. papildomą prieštaravimo pareiškimą. Bendrovė „Visa“ pateikė rašytinį atsakymą į 2017 m. papildomą prieštaravimo pareiškimą 2017 m. lapkričio 20 d., t. y. per Konkurencijos GD tam tikslui nustatytą laikotarpį.
41.

Be to, EDAPP pateikia keletą rekomendacijų dėl siūlomo reglamento, kuriose, be kita ko: — paaiškinama priemonių taikymo sritis ir papildomi tokių sankcijų tikslai, — įskaitant EDAPP sprendimus, kuriais nustatomas Reglamento (ES) 2018/1725 pažeidimas, — nuoroda į dabartinę duomenų apsaugos teisinę sistemą, taikomą nacionalinių duomenų apsaugos priežiūros institucijų ir EDAPP bendradarbiavimui ir — užtikrinamas keitimosi informacija konfidencialumas bendradarbiaujant duomenų apsaugos priežiūros institucijoms ir Nepriklausomų asmenų komitetui.
(2)

2010–2018 m. Komisija ėmėsi įvairių Bulgarijos dujų rinkų tyrimo priemonių. Be kita ko, ji BEH grupei, keliems tretiesiems asmenims ir Bulgarijos energetikos reguliavimo institucijai pateikė prašymus pateikti informacijos. Be to, savo iniciatyva Komisijai pastabų pateikė įmonė „Overgas Inc. AD“ (toliau – įmonė „Overgas“) ir BEH grupė.
2.1.

2013 m. vasario 12 d. Europos Komisija (toliau – Komisija) pradėjo bylą pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 (3) 11 straipsnio 6 dalį prieš įmones UBS AG, „UBS Securities Japan Co., Ltd“, „The Royal Bank of Scotland Group plc“, „The Royal Bank of Scotland plc“, „Deutsche Bank Aktiengesellschaft“, „Citigroup Inc.“, „Citigroup Global Markets Japan Inc.“, „JPMorgan Chase & Co“, „JPMorgan Chase Bank“, „National Association“, „J.P. Morgan Europe Limited“, „R.P. Martin Holdings Ltd“ ir „Martin Brokers (UK) Ltd“ (toliau kartu – susitarimo procedūros šalys).
91.

EDAPP palankiai vertina Komisijos pastangas pagrįsti AIS sukūrimo poreikį, tačiau turi pagrindinių rekomendacijų, tiesiogiai susijusių su jos proporcingumu, kad būtų užtikrinta visiška AIS atitiktis esminei išankstinei būtinajai sąlygai, numatytai Chartijos 52 straipsnio 1 dalyje – ji turi būti ir būtina, ir proporcinga. Jis pažymi, kad AIS būtinumą ir proporcingumą reikia vertinti globaliai, atsižvelgiant į tai, kad ES jau egzistuoja plačios apimties IT sistemos, ypač – į konkretų atvejį, kai trečiųjų šalių piliečiai ES lankosi teisėtai. EDAPP manymu, reikėtų visiškai pagrįsti penkerių metų saugojimo laikotarpį, taikomą visiems asmens duomenims AIS. Be to, jis pabrėžia, kad reikėtų geriau pagrįsti ir įtikinamais įrodymais paremti šiuos 2016 m. AIS pasiūlymo aspektus: keliautojų, kuriems reikalinga viza, veido atvaizdo rinkimą, užsibuvusių asmenų penkerių metų duomenų saugojimo laikotarpį ir teisėsaugos institucijų poreikį prieiti prie duomenų. Quod non, šiuos aspektus ES teisės aktų leidėjas turėtų persvarstyti.
29.

Dėl siūlomos direktyvos EDAPP teikia šias rekomendacijas: — konstatuojamojoje dalyje įterpti esminę nuostatą, kurioje būtų pabrėžiama, kad nacionalinės pramoninės nuosavybės tarnybos tvarkydamos asmens duomenis visais atvejais turi laikytis taikytinų duomenų apsaugos teisės aktų, visų pirma Direktyvą 95/46/EB įgyvendinančių nacionalinių teisės aktų, ir pateikti nuorodą į siūlomą Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, — esminėje nuostatoje pabrėžti, kad agentūrai bendradarbiaujant su nacionalinėmis tarnybomis asmens duomenys visais atvejais tvarkomi laikantis Reglamente (EB) Nr. 45/2001 nustatytų taisyklių, — esminėje nuostatoje paaiškinti, ar bendrose arba susietose duomenų bazėse ir portaluose, kuriuos planuojama sukurti pagal 52 straipsnį ir 37 konstatuojamąją dalį, bus tvarkomi asmens duomenys, taip pat turi būti paaiškinama jų taikymo sritis ir tikslas (-ai), visų pirma, ar šiose duomenų bazėse ir portaluose, be pradinių jų naudojimo tikslų, bus siekiama papildomų tikslų, ir, jei taip, nurodyti šių papildomų tikslų teisinį pagrindą, — esminėje nuostatoje aiškiai nurodyti keitimosi informacija per bendras arba susietas duomenų bazes ir portalus būdus, visų pirma apibrėžiant įgaliotus asmens duomenų gavėjus, duomenų rūšis, keitimosi tokia informacija tikslus ir duomenų saugojimo tokiose IT sistemose trukmę.
(2)

Remdamasi rinkos tyrimu Komisija rimtai suabejojo dėl sandorio derėjimo su vidaus rinka ir 2012 m. gegužės 21 d. priėmė sprendimą pagal Susijungimų reglamento 6 straipsnio 1 dalies c punktą (4). Pranešančioji šalis rašytines pastabas dėl sprendimo, priimto pagal 6 straipsnio 1 dalies c punktą, pateikė 2012 m. birželio 4 d. Antrajame tyrimo etape Konkurencijos generalinis direktoratas (toliau – Konkurencijos GD) ir šalys reguliariai ir neformaliai keitėsi informacija, be to, kiekvieną savaitę padėtį aptardavo telefonu.
9.

Be to, pasiūlyme taip pat keliami svarbūs klausimai dėl to, kaip ateityje VRI bus tobulinama įspėjimo sistema ir saugojimo funkcija. Šis horizontalusis klausimas taip pat yra svarbus administracinio bendradarbiavimo kitose politikos srityse požiūriu.
17.

Be to, to paties pasiūlymo 92 straipsnyje numatyta sukurti naują informacinę sistemą, kurią „Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis“, sukuria siekdama užtikrinti saugų keitimąsi „bendros svarbos duomenimis“. Duomenų, kuriais keičiamasi, kategorijų apibrėžimas yra per platus ir turėtų būti susiaurintas tuo atveju, jeigu asmens duomenys perduodami naudojant šią sistemą. Be to, 77 ir 92 straipsnių santykis taip pat turėtų būti paaiškintas, nes nėra aišku, ar jų tikslas ir taikymo sritis yra vienodi.
18.

4 straipsnio 2 dalies b punkte numatyta, kad informacijos apie keleivius skyrius gali atlikti keleivių vertinimą ir kad, atliekant šią veiklą, PNR duomenys gali būti lyginami su „duomenimis atitinkamose duomenų bazėse“, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalies b punkte. Šioje nuostatoje nenurodyta, kokios yra tos atitinkamos duomenų bazės. Todėl ši priemonė nenuspėjama, o nuspėjamumo reikalaujama pagal Chartiją ir EŽTK. Be to, kyla šios nuostatos atitikties tikslo ribojimo principui klausimas: EDAPP nuomone, pvz., ji neturėtų būti taikoma tokiai duomenų bazei, kaip Eurodac, kuri sukurta kitokiais tikslais (14). Be to, ji turėtų būti įmanoma, tik jeigu yra specialus poreikis, konkrečiu atveju, jeigu po nusikaltimo padarymo yra iš anksto įtariamas asmuo. Pvz., nuolatinė vizų informacinės sistemos duomenų bazės (15) patikra pagal visus PNR duomenis būtų perteklinė ir neproporcinga.
8.

Be to, EDAPP džiaugiasi, kad kai kurie duomenų apsaugos klausimai pasiūlyme reglamentuoti iš esmės. 3 straipsnio 7 dalyje numatyta, kad informacija, gauta siekiant pasirengti grąžinti indėlius, gali būti naudojama tik šiam tikslui ir negali būti laikoma ilgiau nei tai yra būtina šiam tikslui. Tai reiškia ir tikslo ribojimo principą, nustatytą Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies b punkte, ir pareigą saugoti duomenis ne ilgiau nei būtina tais tikslais, dėl kurių duomenys buvo surinkti arba po to tvarkomi, kaip nustatyta Direktyvos 95/46/EB 6 straipsnio 1 dalies e punkte.
10.

Pasiūlyme taip pat nurodyta, kad, be kitų dalykų, muitinės palaiko sistemų suderinamumą ir kad kiekviena muitinė ekonominių operacijų vykdytojams, kuriems suteiktas ĮEOV statusas, suteikia panašias lengvatas. Be to, pasiūlyme nurodyta, kad muitinės turi stiprinti ryšius ir keistis informacija. Pasiūlyme išvardijama, kokiais duomenimis apie ĮEOV turi būti keičiamasi.
13.

Leidimų administravimas. Energy Development Unit (EDU), Department for Energy and Climate Change, 3 Whitehall Place, London, SW1A 2AW, UNITED KINGDOM, Tel. +44 3000686042, Faks. +44 3000685129. Energetikos plėtros skyriaus interneto svetainė: http://www.og.decc.gov.uk/
20.

Minėtose nuostatose dėl saugumo bei ES ir pateikiančiųjų valstybių susitarimuose reglamentuojama galimybės susipažinti su įslaptinta informacija suteikimo tvarka. Galimybė susipažinti su tokia informacija suteikiama tik tiems asmenims, kuriems būtina ją žinoti, t. y. – galimybė susipažinti su informacija jiems būtina tam, kad jie galėtų atlikti tam tikrą funkciją ar užduotį (4). Be to, norėdami susipažinti su informacija, pažymėta siūlomo 7d straipsnio 2 dalyje nurodytomis slaptumo žymomis, šie asmenys be to, turi turėti patikimumo pažymėjimą.
18.

Be to, EDAPP siūlo performuluoti 4 straipsnio g punktą, kad būtų paaiškinta, kokios teisės turi būti suteiktos prieglobsčio prašytojui. Dabartinė siūloma formuluotė yra neaiški, kadangi „teisę gauti informaciją apie naudojimosi tomis teisėmis tvarką (…)“ galima laikyti teisės gauti duomenis ir (arba) teisės reikalauti, kad neteisingi duomenys būtų ištaisyti (…), dalimi. Be to, pagal dabartinę pirmiau paminėtos nuostatos formuluotę valstybės narės turi informuoti prieglobsčio prašytoją ne apie teisių turinį, bet apie tai, kad jos „egzistuoja“. Kadangi, atrodo, jog tai yra stiliaus klausimas, EDAPP siūlo 4 straipsnio 1 dalies g punktą performuluoti taip: „Gavusios tarptautinės apsaugos prašymą, valstybių narių kompetentingos valdžios institucijos (…) praneša prieglobsčio prašytojui apie (…): g) teisę gauti su juo susijusius duomenis, teisę prašyti, kad netikslūs su juo susiję duomenys būtų ištaisyti, o neteisėtai tvarkomi su juo susiję duomenys būtų ištrinti, įskaitant teisę gauti informaciją apie naudojimosi tomis teisėmis tvarką, įskaitant nacionalinių duomenų apsaugos institucijų, kurios nagrinėja skundus dėl asmens duomenų apsaugos, kontaktinius duomenis.“
6.

Dabartinėje situacijoje direktyvoje iš esmės yra nustatytos dvi veiklos rūšys, kurios galėtų apimti asmens duomenų tvarkymą. Pirmoji yra valstybių narių renkama informacija apie naftos atsargas ir tolesnis šios informacijos perdavimas Komisijai. Antroji veiklos rūšis yra susijusi su Komisijos įgaliojimais vykdyti kontrolę valstybėse narėse. Apie naftos atsargų savininkus surinkta informacija gali apimti asmens duomenis, tokius kaip vardai ir pavardės bei įmonių direktorių kontaktiniai duomenys. Tokiu būdu šis informacijos surinkimas ir tolesnis jos perdavimas Komisijai reikštų asmens duomenų tvarkymą ir nulemtų, jog priklausomai nuo to, kas tvarko duomenis, turi būti taikomi arba nacionaliniai teisės aktai, kuriais įgyvendinamos Direktyvos 95/46/EB nuostatos, arba Reglamentas (EB) Nr. 45/2001. Be to, Komisijai suteikti įgaliojimai tikrinti privalomąsias atsargas valstybėse narėse, kurie apima įgaliojimus apskritai rinkti informaciją, galėtų apimti asmens duomenų rinkimą, taigi – ir tvarkymą.
20.

Nepaisant to, Direktyvos 95/46/EB 13 straipsnyje reikalaujama, kad šios išimtys būtų būtinos ir pagrįstos teisinėmis priemonėmis, kurias galima patvirtinti ES arba nacionaliniu lygiu. Todėl pageidautina, kad visuose pasiūlymuose, susijusiuose su Žaliąja knyga, būtų užtikrinta, kad tvarkant asmens duomenis, kurie jau buvo surinkti kitais nei skolų išieškojimo tikslais, būtų tiksliai ir aiškiai remiamasi teisinėmis priemonėmis. Be to, teisės aktų leidėjas gali apsvarstyti, ar nereikėtų su Žaliąja knyga susijusiose teisinėse priemonėse konkrečiai nurodyti sąlygų, kuriomis duomenys, surinkti skolininkų turto skaidrumui užtikrinti, gali būti tvarkomi kitu tikslu.
12.

Nors nuomonė dėl pasiūlymo iš esmės teigiama, EDAPP apgailestauja, kad pasiūlymo tikslai nėra tokie ambicingi, kokie galėtų būti. Iš tiesų nuo 2003 m. stebint E. privatumo direktyvos nuostatų taikymą ir atidžiai nagrinėjant jos objektą paaiškėjo, kad kai kurios direktyvos nuostatos toli gražu nėra aiškios ir sukelia teisinį neaiškumą ir problemų dėl atitikties. Pavyzdžiui, yra neaišku, kokiu mastu E. privatumo direktyva taikoma pusiau viešųjų subjektų teikiamoms elektroninių ryšių paslaugoms. Galima buvo tikėtis, kad Komisija, norėdama išspręsti kai kurias dar neišspręstas problemas, pasinaudos telekomunikacijų reguliavimo paketo, visų prima E. privatumo direktyvos peržiūros galimybe. Be to, sprendžiant naujus klausimus, pavyzdžiui, klausimą dėl privalomo pranešimo apie pažeidimus sistemos, pasiūlyme numatytas tik dalinis sprendimo būdas, tarp organizacijų, kurios yra įpareigotos pranešti apie saugumo pažeidimus, nenurodant slaptus ar neskelbtinus duomenis tvarkančių subjektų, pavyzdžiui, elektroninių bankų ar elektroninių sveikatos paslaugų teikėjų. EDAPP dėl to apgailestauja.
26.

Iš tiesų, dėl nedidelio masto susidaro palankios sąlygos dalyvaujančių valstybių narių artimiems ryšiams teisėsaugos srityje ir vykdant rizikos, susijusios su atitinkamų asmenų asmens duomenų apsauga, stebėseną. To negali būti didesnėje sistemoje, kurioje su duomenų, visų pirma DNR analičių ir pirštų antspaudų duomenų, rinkimu, saugojimu ir tvarkymu susijusi nacionalinė praktika ir teisiniai režimai skiriasi. Be to, vartojamos skirtingos kalbos ir skirtingos teisinės sąvokos, todėl skirtingų teisinių tradicijų šalims keičiantis duomenimis tai gali daryti įtaką tikslumui. Todėl Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ragina teisės aktų leidėją tęsiant diskusijas dėl šios iniciatyvos tinkamai atsižvelgti į sistemos mastą ir užtikrinti, kad prisijungus naujoms valstybėms narėms nesumažėtų jos veiksmingumas. Visų pirma įgyvendinimo taisyklėse turėtų būti nustatyti konkretūs duomenų perdavimo formatai, be kita ko, atsižvelgiant į kalbų skirtumus, ir turėtų būti nuolat stebima, ar užtikrinamas keitimosi duomenimis tikslumas.
13.

Artimas abiejų pasiūlymų ryšys atsirado dėl to, kad didelė teisėsaugos informacijos dalis yra asmens duomenys. Teisės aktai reglamentuojantys keitimąsi teisėsaugos informacija negali būti priimti neužtikrinant tinkamos asmens duomenų apsaugos. Kai Europos Sąjungos lygiu atliekamo veiksmo pasekmė yra vidaus sienų panaikinimas keitimosi tokia informacija srityje, asmens duomenų apsauga nebegali būti vien tik nacionalinės teisės reglamentuojamas klausimas. Užtikrinti asmens duomenų apsaugą visoje Europos Sąjungos teritorijoje be vidaus sienų tapo Europos institucijų uždaviniu. Šis uždavinys buvo aiškiai nurodytas ES sutarties 30 straipsnio 1 dalies b punkte ir yra kilęs iš Sąjungos pareigos gerbti žmogaus pagrindines teises (ES sutarties 6 straipsnis). Be to: — Esamo pasiūlymo 1 straipsnio 2 dalyje aiškiai nurodyta, kad valstybės narės negali daugiau riboti ar drausti tarpvalstybinio informacijos judėjimo remdamosi asmens duomenų apsaugos priežastimis. — Pasiūlyme dėl Tarybos pamatinio sprendimo dėl keitimosi informacija pagal prieinamumo principą yra kelios nuorodos į esamą pasiūlymą.
18.

ragina Komisiją pateikti konkrečių priemonių investicijų kliūtims šalinti ir investicijų trūkumui mažinti; ypač pabrėžia, kad viešųjų investicijų – daugiau kaip pusę jų vykdo miestai ir regionai – tebėra per mažai, iš dalies taip yra dėl apribojimų, nustatomų biudžeto reguliavimo mechanizmais ES ir nacionaliniu lygmeniu; primygtinai ragina Komisiją nustatyti priemones, dėl kurių Stabilumo ir augimo paktas taptų palankesnis augimui ir ilgalaikėms strateginėms investicijoms, pradedant nuo nacionalinio ir (arba) regioninio bendro finansavimo atsiejimo nuo skaičiavimų pagal Stabilumo ir augimo paktą siekiant nuosekliai ir neatidėliotinai jį suderinti su analogiškomis struktūrinių fondų lėšoms taikomoms taisyklėmis, nes šiomis priemonėmis siekiama tų pačių tikslų; be to, pakartoja savo raginimą Komisijai įvertinti 2010 m. EPI taisyklių poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimui investuoti ir išaiškinti, kaip traktuojamos viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės pagal Eurostato taisykles;
7.3

pritaria nuomonei, kad, siekiant aktyvesnių RK atstovaujamų vietos ir regionų bendruomenių veiksmų aiškinant naujose šalyse kandidatėse stojimo procesą, lemiamas vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Šis vaidmuo yra ypač svarbus, turint omenyje, kad daugumoje šių šalių pradėti decentralizacijos procesai vykdomi skirtingais būdais. Be to, RK, ypač per jungtinius konsultacinius komitetus arba kitais bendradarbiavimo būdais, turėtų ir toliau teikti paramą, siekiant padėti šalių kandidačių vietos ir regionų valdžios institucijoms prisitaikyti prie acquis communautaire ir dalyvaujant atvirame derybų dėl stojimo procese.
Skaidrumo pranešime, kuris įtraukiamas į kiekvieną politinės reklamos skelbimą arba kurį turi būti įmanoma lengvai iš to skelbimo pasiekti, pateikiama ši informacija: (a) užsakovo tapatybė ir jo kontaktiniai duomenys; (b) laikotarpis, per kurį politinės reklamos skelbimą numatoma publikuoti ir platinti; (c) remiantis, be kita ko, informacija, gauta pagal 6 straipsnio 3 dalį, – informacija apie bendras panaudotas sumas arba kitą naudą, gautą iš dalies arba visiškai atsilyginant už atitinkamo politinės reklamos skelbimo ir, kai taikoma, politinės reklamos kampanijos parengimą, rodymą, sklaidą, publikavimą arba platinimą, taip pat jų šaltiniai; (d) kai taikoma, nurodomi rinkimai ar referendumai, su kuriais yra susijęs reklamos skelbimas; (e) kai taikoma, nuorodos į internetines reklamos skelbimų saugyklas; (f) informacija apie 9 straipsnio 1 dalyje numatytų mechanizmų naudojimą; (g) informacija, kuri turi būti įtraukta į skaidrumo pranešimą, pateikiama naudojant konkrečius I priede nustatytus duomenų laukus.

Skaidrumo pranešime, kuris įtraukiamas į kiekvieną politinės reklamos skelbimą internetu ir ne internetu arba kurį turi būti įmanoma lengvai iš to skelbimo pasiekti, pateikiama ši informacija: (a) užsakovo tapatybė ir jo kontaktiniai duomenys; (b) laikotarpis, per kurį politinės reklamos skelbimą numatoma publikuoti ir platinti; (c) remiantis, be kita ko, informacija, gauta pagal 6 straipsnio 3 dalį, – informacija apie bendras panaudotas sumas arba kitą naudą, gautą iš dalies arba visiškai atsilyginant už atitinkamo politinės reklamos skelbimo ir, kai taikoma, politinės reklamos kampanijos parengimą, rodymą, sklaidą, publikavimą arba platinimą, taip pat jų šaltiniai; (d) kai taikoma, nurodomi rinkimai ar referendumai, su kuriais yra susijęs reklamos skelbimas; (e) kai taikoma, nuorodos į internetines reklamos skelbimų saugyklas; (f) informacija apie 9 straipsnio 1 dalyje numatytų mechanizmų naudojimą; (g) informacija, kuri turi būti įtraukta į skaidrumo pranešimą, pateikiama naudojant konkrečius I priede nustatytus duomenų laukus.
6.

atkreipia dėmesį į pavojų, kad po COVID-19 krizės gali kilti vėžio krizė, nes 2020 m. dėl COVID-19 smarkiai sumažėjo vėžio atrankinės patikros, diagnostikos ir gydymo atvejų ir dėl to daugelio žmonių būklė pablogėjo ir prisikaupė daug darbo diagnostikos srityje, todėl dar ilgą laiką bus nustatoma daug vėžio atvejų. Remiantis Europos vėžio organizacijos atliktu tyrimu, buvo gydoma 1,5 mln. mažiau vėžiu sergančių pacientų, be to, dėl pandemijos nebuvo atlikta 100 mln. atrankinės patikros dėl vėžio atvejų. Maždaug milijonui vėžiu sergančių pacientų vėžys nebuvo diagnozuotas, o kas antras vėžiu sergantis pacientas Europoje negavo reikiamo chirurginio gydymo ar chemoterapijos. Kas penktas iš jų vis dar laukia šio gydymo;
18.

apdovanojimą jauniesiems Viduržemio jūros regiono vietos verslininkams ; be to, pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti inovacijų ekosistemos palankiai vertina naujosios darbotvarkės kryptį atnaujintoje Europos politikoje didžiausią dėmesį skirti žmonėms, ypač jaunimui, atsižvelgiant į tai, kad beveik 50 proc. pietinių kaimyninių šalių gyventojų yra jaunesni nei 25 metų amžiaus; šiuo požiūriu atkreipia dėmesį į savo konkretų indėlį puoselėjant jaunimo verslumą, visų pirma tokiose srityse kaip skaitmeninė pertvarka, kuri atveria galimybes siekti geresnių veiklos rezultatų, inovacijoms, augimui, konkurencingumo didinimui ir integraciniam bei tvariam vystymuisi, ir kuriant vietos verslumui palankią ekosistemą įsteigus ARLEM; be to, pabrėžia svarbų vaidmenį, kurį gali atlikti inovacijų ekosistemos ( 1 ) skatinant ekonomikos atsigavimą po pražūtingų socialinių ir ekonominių COVID-19 pandemijos padarinių užtikrinant žalią, skaitmeninę ir įtraukią pertvarką;
12.

palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą persvarstyti Europos valstybės pagalbos sistemas, skirtas renovacijai energijos vartojimo efektyvumui didinti, ir laukia galimybės prisidėti prie to, kad jos taptų aiškesnės ir lengviau taikomos, netapdamos kliūtimi investicijoms; be to, 2021 m. Sprendime 2012/21/ES dėl valstybės pagalbos, skiriamos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, numatytas vertinimas turi paskatinti paramos priemones socialinio būsto, kuris aiškiai patenka į sprendimo taikymo sritį, energijos vartojimo efektyvumo didinimui; pabrėžia, kad Europos, nacionalinės, regioninės ir vietos finansavimo priemonės ir programos turi viena kitą papildyti, nesukuriant lygiagrečių ir (arba) papildomų struktūrų. Norint finansuoti projektus vietoje, siekiant patenkinti vietos, regioninius ir nacionalinius poreikius, reikalingi įvairūs instrumentai – subsidijos, finansinės priemonės ir deriniai – padedant įgyvendinimo partneriams, pavyzdžiui, Nacionaliniams plėtros bankams ir institucijoms; yra tvirtai įsitikinęs, kad mokesčių paskatos energinei pastatų renovacijai gali atlikti svarbų vaidmenį;
16.

cascade funding ), mechanizmą, kurį Europos Komisija jau yra numačiusi pagal priemonę „Finansinė parama trečiosioms šalims“ (angl. Financial Support for Third Parties );- palankiai vertina sprendimą palengvinti nedidelių kultūros projektų dalyvavimą programoje „Kūrybiška Europa“, gerokai supaprastinant biurokratines procedūras, pirmiausia taikymo etapu; taip pat rekomenduoja numatyti įvairių ES fondų investicijas į kultūrą, supaprastinti jų procedūras ir išplėsti bendro finansavimo galimybę (jei ji numatyta) iki 80 % smulkiųjų veiklos vykdytojų vykdomiems projektams, suteikiant galimybę likusią dalį padengti kitiems fondams, bankams ir institucijoms; todėl pritaria Europos Parlamento raginimui „teikti didelę ir visų pirma dotacijomis grindžiamą paramą kultūros ir kūrybos sektoriams siekiant užtikrinti vietos bendruomenių pragyvenimo šaltinius“ ir sutinka, kad būtina „kultūros ir kūrybos sektoriams ir pramonei, atsižvelgiant į jų konkrečius poreikius, skirti ne mažiau kaip 2 % ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšų“ ( 3 ) ; ragina įtraukti kultūros ir kūrybos sektorių į REACT-ES iniciatyvą, pabrėždamas, kad reikia integruoti kultūrą į nacionalinę politiką įgyvendinant REACT-ES ir ES laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE), kad kultūros išlaidų našta netektų miestų ir regionų biudžetams, kurie jau nukentėjo per COVID-19 pandemiją, ir siūlo naudoti pakopinį finansavimą (angl.), mechanizmą, kurį Europos Komisija jau yra numačiusi pagal priemonę „Finansinė parama trečiosioms šalims“ (angl.);-
37.

ragina Europos Komisiją suteikti didesnį vaidmenį regionams, kurie yra svarbūs daugiapakopio valdymo sistemos elementai; prašo Komisijos šioje srityje numatyti paskatas (tokias kaip pasidalijimą našta), kurios skatintų regionus siekti CO 2 mažinimo tikslų; be to, mano, kad į ESI fondus turėtų būti įtraukti regioninių koordinatorių veiklos rėmimo mechanizmai;
6.

taip pat pažymi, kad „grynojo likučio“ požiūris, kuriuo neatsižvelgiama į investicijų grąžą privačiajai ekonomikai, ir ilgai trunkančios derybos dėl kiekvieno išleidžiamo euro per metinę biudžeto sudarymo procedūrą neleidžia įžvelgti tikrosios Europos pridėtinės vertės ir dėl to sunku įgyvendinti platesnio užmojo politiką ir programas. Be to, paaiškėjo, kad ir išlaidų lygis, ir dabartinė nuosavų išteklių sistema yra neoptimalūs; ragina Europos Vadovų Tarybą sprendimus dėl reglamento, kuriuo nustatoma DFP, priimti kvalifikuota balsų dauguma, kaip numatyta SESV 312 straipsnio 2 dalies 2 punkte;