P9_TA(2022)0263

Darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas ir vykdymas

2022 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo ir vykdymo (2022/2002(INI))

(2023/C 32/05)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į 2015 m. rugsėjo 25 d. Niujorke vykusiame JT aukščiausiojo lygio susitikime darnaus vystymosi klausimais priimtą Jungtinių Tautų rezoliuciją „Keiskime mūsų pasaulį. Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m.“ (Darbotvarkė iki 2030 m.),

— atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 18 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas. Visapusiškas požiūris“ (angl. „Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach“) (SWD(2020)0400),

— atsižvelgdamas į JT Ekonomikos ir socialinių reikalų departamento 2022 m. leidinį „DVT geroji patirtis. Laimėjimų ir patirties pavyzdžių, susijusių su DVT įgyvendinimu, rinkinys“, antrasis leidinys (angl. „SDG Good Practices – A compilation of success stories and lessons in SDG implementation“),

— atsižvelgdamas į 2019 m. JT pasaulinę darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ataskaitą,

— atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 17 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl didesnio ES indėlio į taisyklėmis grindžiamą daugiašališkumą (JOIN(2021)0003),

— atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 30 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (1),

— atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 28 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES politikos suderinamumo vystymosi labui ataskaita“ (SWD(2019)0020),

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų bendrąją klimato kaitos konvenciją (UNFCCC) ir Biologinės įvairovės konvenciją,

— atsižvelgdamas į susitarimą, 2015 m. gruodžio 12 d. priimtą per 21-ąją UNFCCC šalių konferenciją (COP 21) Paryžiuje (Paryžiaus susitarimas),

— atsižvelgdamas į tai, kad 2015 m. kovo 6 d. Latvija ir Komisija ES ir jos valstybių narių vardu pateikė UNFCCC dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų (INDC),

— atsižvelgdamas į tai, kad 2020 m. gruodžio 17 d. Vokietija ir Komisija ES ir jos valstybių narių vardu pateikė UNFCCC dokumentą dėl ES ir jos valstybių narių numatomų nacionaliniu lygmeniu nustatytų įpareigojančių veiksmų atnaujinimo,

— atsižvelgdama į 2015 m. liepos 13–16 d. Adis Abeboje vykusią Trečiąją tarptautinę vystymosi finansavimo konferenciją,

— atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 30 d. Tarybos, Taryboje posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų, Parlamento ir Komisijos bendrą pareiškimą dėl naujojo Europos konsensuso dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“ (2),

— atsižvelgdamas į Komisijos 2020 m. (COM(2020)0037), 2021 m. (COM(2020)0690) ir 2022 m. (COM(2021)0645) darbo programas ir jose pateikiamas nuorodas į DVT,

— atsižvelgdamas į DVT integravimą į geresnio reglamentavimo sistemą, įskaitant 2021 m. balandžio 29 d. Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas. bendromis jėgomis renkime geresnius teisės aktus“ (COM(2021)0219), 2021 m. lapkričio 3 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Geresnio reglamentavimo gairės“ (SWD(2021)0305) ir 2021 m. lapkričio mėn. priemonių rinkinį, įskaitant naują priemonę #19 dėl DVT,

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų vystymosi programos (UNDP) 2022 m. specialiąją ataskaitą „Naujos grėsmės žmonių saugumui antropoceno amžiuje, reikalaujančios didesnio solidarumo“ (angl. „New threats to human security in the Anthropocene Demanding greater solidarity“),

— atsižvelgdamas į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos (IPCC) 2019 m. specialiąją ataskaitą dėl vandenyno ir kriosferos keičiantis klimatui,

— atsižvelgdamas į IPCC 2022 m. vasario 28 d. šeštąją vertinimo ataskaitą „Klimato kaita 2022 m. Poveikis, prisitaikymas ir pažeidžiamumas“,

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/947, kuriuo nustatoma Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė „Globali Europa“, iš dalies keičiamas ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 466/2014/ES ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 ir Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 480/2009 (3),

— atsižvelgdamas į 2015 m. kovo 18 d. JT valstybių narių trečiojoje JT pasaulinėje konferencijoje dėl nelaimių rizikos mažinimo priimtą Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programą (2015–2030 m.),

— atsižvelgdamas į savo 2022 m. kovo 24 d. rezoliuciją dėl poreikio skubiai parengti ES veiksmų planą siekiant užtikrinti aprūpinimą maistu ES viduje ir už jos ribų, atsižvelgiant į Rusijos invaziją į Ukrainą (4),

— atsižvelgdamas į JT generalinio sekretoriaus pranešimą „Mūsų bendra darbotvarkė“ (angl. „Our Common Agenda“), kuris buvo pristatytas JT Generalinei Asamblėjai ir patvirtintas 2021 m. lapkričio 15 d. JT Generalinės Asamblėjos rezoliucija Nr. 76/6,

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją dėl lyčių aspektu grindžiamo požiūrio COVID-19 krizės metu ir pokriziniu laikotarpiu (5),

— atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl darnaus vystymosi tikslų (DVT) įgyvendinimo ir vykdymo metinės strateginės ataskaitos (6),

— atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (7),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas „Sukurti tvarią Europą iki 2030 m. Iki šiol padaryta pažanga ir tolesni veiksmai“,

— atsižvelgdamas į Tarybos 2018 m. spalio 18 d. išvadas,

— atsižvelgdamas į 2017 m. birželio 20 d. Tarybos išvadas „Tvari Europos ateitis. ES atsakas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.“,

— atsižvelgdamas į savo 2017 m. liepos 6 d. rezoliuciją dėl Europos veiksmų siekiant tvarumo (8),

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 9 d. rezoliuciją „ES biologinės įvairovės strategija iki 2030 m. Gamtos grąžinimas į savo gyvenimą“ (9),

— atsižvelgdamas į 2019 m. balandžio 9 d. Tarybos išvadas „Siekiant vis darnesnės Sąjungos iki 2030 m.“,

— atsižvelgdamas į savo 2016 m. gegužės 12 d. rezoliuciją dėl tolesnių veiksmų dėl Darbotvarkės iki 2030 m. ir jos peržiūros (10),

— atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Komisijos ataskaitą dėl 7-osios aplinkosaugos veiksmų programos vertinimo (COM(2019)0233),

— atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl bendrosios Sąjungos aplinkosaugos veiksmų programos iki 2030 m. (COM(2020)0652),

— atsižvelgdamas į 2019 m. Europos aplinkos agentūros ataskaitą „The European environment – state and outlook 2020: knowledge for transition to a sustainable Europe“ („Europos aplinka: 2020 m. padėtis ir perspektyva. Žinios, būtinos siekiant tvarios Europos“),

— atsižvelgdamas į Eurostato 2021 m. stebėsenos ataskaitą dėl ES pažangos siekiant DVT,

— atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2021 m. metinė tvaraus augimo strategija (11),

— atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Tinkamesni DVT įvertinimo rodikliai. Pilietinės visuomenės indėlis“ (12),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 14 d. Darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo ataskaitą „Veiksmų dešimtmetis siekiant darnaus vystymosi tikslų“ (angl. „The Decade of Action for the Sustainable Development Goals“),

— atsižvelgdamas į 2021 m. birželio 22 d. Tarybos išvadas „Visapusiškas požiūris siekiant sparčiau įgyvendinti JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. Tobulinamasis atkūrimas po COVID-19 krizės“,

— atsižvelgdamas į Europos Audito Rūmų specialiąją ataskaitą Nr. 26/2020 „Jūros aplinka: ES apsauga – plati, bet ne išsami“;

— atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 30 d. Komisijos diskusijoms skirtą dokumentą „Darni Europa – iki 2030 m.“ (COM(2019)0022), ypač į jo III priedą „Darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimo siekiančių įvairių suinteresuotųjų šalių platformos pasiūlymų dėl diskusijoms skirto dokumento „Darni Europa – iki 2030 m.“ santrauka“,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto bendrus svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

— atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto laišką,

— atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0174/2022),

A. kadangi be aplinkos, socialiniu ir ekonominiu atžvilgiu darnaus vystymosi nebus su klimato kaita susijusio teisingumo Europos ir tarptautiniu lygmenimis; kadangi dėl šios priežasties DVT įgyvendinimas yra būtina sąlyga tam, kad būtų įvykdyta teisinga ir sąžininga pertvarka pagal Paryžiaus susitarimą ir Europos žaliąjį kursą;

B. kadangi COVID-19 pandemijos poveikis dar nėra iki galo žinomas, tačiau dėl jo jau padaryta didelė atžanga siekiant DVT, visų pirma globaliuosiuose Pietuose esančiose šalyse, kuriose sveikatos sistemos silpnos ir kuriose skiepijimo lygis išlieka labai žemas, ir dėl šio poveikio dar labiau padidėjo nelygybė ir skurdas; kadangi, remiantis Jungtinių Tautų 2021 m. darnaus vystymosi finansavimo ataskaita, COVID-19 pandemija gali būti „prarasto dešimtmečio“ darniam vystymuisi priežastis; kadangi mažiausiai išsivysčiusios šalys ypač nukentėjo, nes yra pažeidžiamos išorės sukrėtimų atžvilgiu; kadangi sveika aplinka yra pagrindinis darnaus vystymosi ramstis; kadangi apskaičiuota, kad žmogaus socialinės raidos indeksas 2020 m. pirmą kartą per 30 metų nuo tada, kai šis indeksas buvo apskaičiuotas, „smuko staigiai ir precedento neturinčiu mastu“; kadangi ypač didelio skurdo lygis 2020 m. išaugo pirmą kartą per 20 metų; kadangi, kita vertus, po COVID-19 pandemijos atsirado didelė galimybė pertvarkyti mūsų visuomenes taip, kad jos įgyvendintų DVT lūkesčius; kadangi iki COVID-19 pandemijos buvo nustatytas 2,5 trln. USD pasaulinis metinis finansavimo deficitas, susijęs su DVT pasiekti reikalingomis lėšomis; kadangi, remiantis vienu vertinimu, 2021 m. pradžioje dėl ekonominio netikrumo ir su pandemija susijusio ekonomikos gaivinimo išlaidų trūkumo besivystančiose šalyse šis atotrūkis padidėjo 50 proc. ir siekia 3,7 trln. USD; kadangi naujas Specialusis COVID-19 pandemijos metu įgytos patirties ir rekomendacijų ateičiai komitetas galėtų padėti ištirti pandemijos poveikį DVT;

C. kadangi, remiantis JT 2019 m. darnaus vystymosi ataskaita ir JT darnaus vystymosi sprendimų tinklo 2020 m. DVT indeksu, nei viena šalis, įskaitant Europos šalis, iki 2030 m. nepasieks visų darnaus vystymosi tikslų; kadangi, remiantis 2021 m. Europos darnaus vystymosi ataskaita, pirmą kartą nuo darnaus vystymosi tikslų priėmimo vidutinis ES DVT indekso balas 2020 m. nepadidėjo; kadangi, JT Europos ekonomikos komisijos duomenimis, Europai pavyks pasiekti tik 26, t. y. 15 proc., iš 169 tikslų; kadangi, remiantis Darnaus vystymosi sprendimų tinklo 2021 m. DVT indeksu, EBPO šalys gali greičiausiai įgyvendinti Darbotvarkės iki 2030 m. tikslus, tačiau jos sukelia didžiausią neigiamą poveikį ir kenkia kitų šalių galimybėms siekti savo tikslų;

D. kadangi naujos geopolitinės ir humanitarinės realijos, kurias lėmė Rusijos neteisėta invazija į Ukrainą ir karas joje, daro didžiulį poveikį visuotiniam DVT įgyvendinimui, ypač kovojant su nelygybe, skurdu ir badu, ir gali trukdyti juos įgyvendinti iki 2030 m.; kadangi siekiant atsižvelgti į COVID-19 poveikį ir Rusijos invazijos į Ukrainą pasaulinius padarinius skubiai reikalingas naujas politinis postūmis pasiekti DVT; kadangi šiomis aplinkybėmis būtina finansuoti atsinaujinančiuosius energijos išteklius, kad būtų užtikrintas suderinamumas su Darbotvarkės iki 2030 m. tikslais ir išvengta būsimo pasaulinio finansinio spaudimo energetikos sektoriuje;

E. kadangi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 208 straipsnyje nustatyta, kad ES privalo įtraukti vystomojo bendradarbiavimo tikslus į savo įgyvendinamą bet kurios srities vidaus ir išorės politiką, kuri gali turėti įtakos besivystančioms šalims; kadangi DVT įgyvendinti visame pasaulyje būtina visų ES politikos krypčių darna; kadangi politikos nuoseklumas darnaus vystymosi labui yra požiūris, kuriuo siekiama kompleksiškai integruoti įvairius darnaus vystymosi aspektus į visus politikos formavimo etapus ir yra pagrindinis ES pastangų įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. elementas; kadangi Komisija savo 2021 m. lapkričio 18 d. tarnybų darbiniame dokumente „JT darnaus vystymosi tikslų įgyvendinimas. Visapusiškas požiūris“ (angl. „Delivering on the UN’s Sustainable Development Goals – A comprehensive approach“) įsipareigojo laikytis „veiksmų visais valdžios lygmenimis“ požiūrio į DVT įgyvendinimą, kurį koordinuoja pirmininkė Ursula von der Leyen; kadangi perėjimui prie gerbūvio ekonomikos, pagal kurią planetai grąžinama daugiau, nei paimama, įtrauktos į ES aštuntąją aplinkosaugos veiksmų programą ir įtvirtintos jos 2030 m. ir 2050 m. prioritetiniuose tiksluose, reikės, kad ES parengtų labiau holistinį požiūrį į politikos formavimą;

F. kadangi Parlamentas, Taryba ir Europos Vadovų Taryba nuo 2015 m., kai buvo priimta 2030 m. darnaus vystymosi darbotvarkė, ne kartą ragino Komisiją priimti visa apimančią strategiją, kad būtų visiškai įgyvendinti DVT;

G. kadangi sveikatos, aplinkos ir klimato krizės yra stipriai tarpusavyje susijusios; kadangi ateinančiais metais tokių krizių padaugės, ypač dėl klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo;

H. kadangi kai kuriose besivystančiose šalyse gebėjimas gauti duomenis, kad būtų galima apskaičiuoti DVT rodiklius, yra ribotas, ir tai gali rimtai trukdyti vertinti pažangą;

I. kadangi atotrūkis tarp turtingiausių ir skurdžiausių žmonių ir šalių nuolat didėja; kadangi nelygybės mažinimas (10-asis DVT) turi strateginę reikšmę ir turėtų būti bendrų pastangų įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. pagrindas;

J. kadangi DVT apima visas pagrindines problemas, su kuriomis susiduria žmonija, ir yra susiję ne tik su vystymosi politika, bet ir su platesne viešąja politika Europos lygmeniu;

K. kadangi įsipareigodama įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m. ES pripažino, kad asmens orumas yra esminis dalykas ir kad darbotvarkės tikslai ir uždaviniai turėtų būti įgyvendinti atsižvelgiant į visas tautas, žmones ir visuomenės sluoksnius;

L. kadangi Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai taip pat yra atsakingi už tai, kad darnus vystymasis būtų įtrauktas į jų procedūras, siekiant panaikinti atskirumą;

M. kadangi didėjanti nelygybė, klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir didėjanti atliekų gamyba yra klausimai, sprendžiami įgyvendinant DVT; kadangi visi jie kelia pavojų žmogaus gyvenimo sąlygoms;

N. kadangi 2017–2019 m. buvo sukurta ES aukšto lygio įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma dėl DVT įgyvendinimo, siekiant paremti Komisiją ir jai patarti, kuri veikė kaip forumas keičiantis patirtimi ir geriausia praktika įvairiuose sektoriuose ir vietos, regioniniu, nacionaliniu ir ES lygmenimis, suburiant suinteresuotuosius subjektus iš pilietinės visuomenės, nevyriausybinių organizacijų, privačiojo ir įmonių sektorių;

O. kadangi, atsižvelgiant į visa tai, kas išdėstyta pirmiau, Europos valdymo strategija, kurioje integruoti DVT pagal universalųjį metodą, padėtų užtikrinti didesnį viešosios politikos nuoseklumą ir veiksmingumą; kadangi, pvz., 14-asis DVT „Gyvybė vandenyse“, kuriuo raginama išsaugoti ir tausiai naudoti vandenynus, jūras ir jūrų išteklius siekiant darnaus vystymosi, turėtų būti įgyvendintas kaip integruotos jūrų politikos dalis;

P. kadangi pasaulinė DVT įgyvendinimo pažanga menkai suprantama dėl nepakankamų stebėsenos pajėgumų, visų pirma besivystančiose šalyse;

Q. kadangi dėl COVID-19 pandemijos labai padidėjo esamos besivystančių šalių skolos problemos ir dėl to kyla dar didesnis pavojus jų pastangoms sutelkti pakankamai išteklių DVT pasiekti; kadangi dėl to skubiai būtinos papildomos pastangos sumažinti skolos naštą, kad būtų išvengta visuotinio mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo besivystančiose šalyse ir būtų lengviau investuoti į ekonomikos gaivinimą ir DVT;

R. kadangi, remiantis IPCC 2022 m. 6-osios ataskaitos duomenimis, dėl klimato kaitos sumažėjo apsirūpinimas maistu ir vandeniu, ir tai sutrukdė pastangoms įgyvendinti DVT;

S. kadangi DVT yra subnacionalinio ir vietos lygmens;

T. kadangi vandenynai yra didžiuliai biologinės įvairovės rezervuarai ir pagrindinis pasaulinio klimato reguliatorius; kadangi jų išsaugojimas labai svarbus siekiant darnaus vystymosi, padeda naikinti skurdą ir užtikrina tvarų pragyvenimo šaltinį ir aprūpinimą maistu milijardams žmonių;

U. kadangi DVT yra universalūs ir nedalomi; kadangi jie yra bendri ir taikomi visiems subjektams, įskaitant viešąjį ir privatųjį sektorių, pilietinę visuomenę ir socialinius partnerius;

V. kadangi 17 darnaus vystymosi tikslų ir atitinkami 169 uždaviniai bei su jais susiję rodikliai yra vienintelė bendra pasauliniu mastu politiškai sutarta įrodymais grindžiamos politikos sričių sistema;

Įžanga

1. dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m., jos 17 DVT ir įsipareigojimą nė vieno asmens ir nė vienos vietovės nepalikti nuošalyje; pabrėžia, kad, atsižvelgiant į dabartines ir būsimas pandemijas bei karo Ukrainoje pasekmes, Darbotvarkė iki 2030 m. yra unikalus kelias į gerovės ekonomiką, kad būtų galima atkurti teisingesnį, nešališkesnį, įtraukesnį, tvaresnį ir atsparesnį pasaulį; pripažįsta, kad DVT yra bendras žmonijos rūpestis; ragina Komisiją imtis priemonių siekiant kovoti su klimato kaita ir gerbti bei skatinti žmogaus teises, teisę į sveikatą, vietos bendruomenių, pabėgėlių ir migrantų, vaikų, mažumų grupių ir pažeidžiamų asmenų teises, teisę į vystymąsi, lyčių lygybę, moterų įgalėjimą ir kartų lygybę;

2. primena, kad liko mažiau nei aštuoneri metai, kad būtų pasiekti Darbotvarkės iki 2030 m. darnaus vystymosi tikslai, ir kad trečiasis dešimtmetis paskelbtas JT veiksmų darnaus vystymosi srityje dešimtmečiu;

3. pabrėžia, kad įgyvendinant Darbotvarkę iki 2030 m. bus prisidedama prie teisingos ir įtraukios žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos, atsižvelgiant į ES užmojus ir veiksmus, nurodytus Europos žaliajame kurse ir 2030 m. skaitmeninės politikos kelrodyje;

Valdymas

4. palankiai vertina Komisijos pirmininkės įsipareigojimą laikytis visapusiško požiūrio į ES DVT įgyvendinimą ir integruoti DVT į kiekvieno Komisijos nario atsakomybės sritį; todėl ragina Komisiją ir jos pirmininkę toliau parodyti, kaip ES lygmeniu įgyvendinamas „veiksmų visais valdžios lygmenimis“ požiūris į DVT; tačiau teigia, kad toks požiūris gali būti veiksmingas tik tuo atveju, jeigu jam bus vadovaujama aukščiausiu lygmeniu ir įgyvendinant konkretų planą, kaip užtikrinti nuoseklius veiksmus visoje Komisijoje; apgailestauja dėl to, kad nuo 2019 m. nebuvo nė vieno Komisijos nario, atsakingo už vidinį ir išorinį DVT įgyvendinimą bei koordinavimą, todėl požiūris yra suskaidytas, o tai prieštarauja politikos suderinamumo darnaus vystymosi labui principui; be to, siūlo, kad Komisija paskirtų specialųjį pasiuntinį DVT klausimais, kuris būtų atskaitingas atsakingam Komisijos nariui, siekiant skatinti nuoseklius veiksmus darnaus vystymosi tikslų srityje visame pasaulyje vykdant ES išorės veiksmus;

5. kartoja, kad norint pasiekti darnaus vystymosi tikslus reikia tvirto socialinio legitimumo ir tikro politikos perorientavimo Darbotvarkės iki 2030 m. klausimu, ir tai gali būti pasiekta tik tuo atveju, jei piliečiai laikys DVT galimybe; pabrėžia žiniasklaidos svarbą šiuo atžvilgiu; primena, kad struktūrinio suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo ir įvairių suinteresuotųjų subjektų partnerysčių svarba yra esminė DVT dalis; labai apgailestauja dėl to, kad 2019 m. nebuvo atnaujinti įvairių suinteresuotųjų šalių platformos įgaliojimai, ir ragina skubiai juos atnaujinti arba sukurti naują struktūrinio įsipareigojimo mechanizmą, užtikrinant suderintą, įvairų ir demokratinį atstovavimą, apimantį pilietinės visuomenės organizacijas, bendruomenines organizacijas, privatųjį sektorių (įskaitant mažąsias ir vidutines įmones (MVĮ) ir gamintojų vadovaujamas organizacijas), profesines sąjungas, kooperatyvus, akademinę bendruomenę ir mokslinių tyrimų institucijas, regionų ir vietos valdžios institucijas bei marginalizuotas grupes; pabrėžia itin svarbų visų šių suinteresuotųjų subjektų vaidmenį, nes jie atidžiai stebi, kaip valdžios institucijos įgyvendina DVT ir tiesiogiai prisideda prie darnaus vystymosi; ragina aktyviau bendradarbiauti ir konsultuotis su šiomis grupėmis; pabrėžia, kad įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma turėtų sistemingai palaikyti ryšius su Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. darbo grupe, kad būtų užtikrintas tikras valstybių narių dalyvavimas;

6. pripažįsta, kad atskaitomybės, skaidrumo ir gero valdymo stoka daro didelį neigiamą poveikį Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimui tiek išsivysčiusiose, tiek besivystančiose šalyse, ir pabrėžia, kad reikia skatinti kovą su korupcija ir sąžiningumą, kad būtų paspartintas DVT įgyvendinimas, ir nuosekliai stebėti pažangą;

7. pabrėžia, kad pastangos integruoti DVT į visas ES vidaus ir išorės politikos sritis neturėtų apsiriboti padėties analize; primena, kad daugelis ES vidaus politikos sričių ne tik padeda įgyvendinti DVT, bet ir daro labai didelį ekologinį, socialinį ir ekonominį šalutinį poveikį besivystančioms šalims ir pažeidžiamoms grupėms bei gyventojams; todėl primygtinai reikalauja, kad siekiant tolesnės pažangos pasauliniu lygmeniu, ES vidaus ir išorės veiksmai turi būti toliau koordinuojami; pabrėžia integruoto požiūrio, kurį taikant reikėtų priimti sisteminius sprendimus, svarbą; pripažįsta pažangą, padarytą stiprinant gebėjimus, tačiau pabrėžia, kad reikia stiprinti pajėgumų stiprinimo veiklos darną ir koordinavimą visoje ES;

8. primygtinai ragina Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinyje ( 13 ) , bendroje žemės ūkio politikoje, bendroje žuvininkystės politikos, bendroje prekybos politikos ir apskritai Komisijos darbe nuosekliau derinti politiką darnaus vystymosi labui; apgailestauja dėl to, kad nesant DVT įgyvendinimo strategijos tampa sudėtingiau pasiekti politikos suderinamumą, nes nėra aiškių, išmatuojamų ir laiko atžvilgiu nustatytų ES lygmens rodiklių, kuriais remiantis būtų galima pranešti apie visus DVT; ragina teikti pirmenybę darniam vystymuisi ir jį integruoti į visą politikos ciklą (rengimo, įgyvendinimo ir vertinimo etapais) ir sistemingai atsižvelgti į visus jo aspektus atliekant poveikio vertinimus bei įgyvendinant informacijos atskleidimo ir išorės ataskaitų teikimo reikalavimus; siūlo Komisijai atlikti vidaus auditą, kad būtų užtikrintas ES vidaus ir išorės politikos suderinimas; pabrėžia, kad DVT turėtų būti Europos viešosios politikos pagrindas;

9. ragina Komisiją priimti naują aukšto lygio ES darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo strategiją, kaip 2018 m. spalio to prašė Europos Vadovų Taryba, grindžiamą ES rezoliucijomis ir politikos direktyvomis, kuriomis siekiama DVT, nes Darbotvarkei iki 2030 m. įgyvendinti liko mažiau nei aštuoneri metai, taigi reikia, kad ji būtų skubiai įgyvendinta, atsižvelgiant į veiksmų dešimtmetį, skirtą pasauliniams tikslams pasiekti; mano, kad tokioje strategijoje turėtų būti apibrėžta bent: a) nauja valdymo sistema, vadovaujama vieno aukšto lygio Komisijos nario, atsakingo už DVT įgyvendinimą visose srityse, kuris sistemingai konsultuosis su naująja įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma; b) peržiūrėtas konkrečių išmatuojamų, ES masto ir per nustatytą laiką įvykdytinų tikslų rinkinys, siekiant sustiprinti ES užmojus ir konkrečias priemones jiems pasiekti; c) atnaujinta stebėsenos sistema ir rodikliai, atsižvelgiant į ES vidaus ir išorės poveikį pasaulinei DVT pažangai; d) bendras finansinis planas ES DVT pasiekti, susietas su pirmiau nurodytais tikslais; e) ES DVT diplomatijos ir tarptautinio bendradarbiavimo planas vadovaujant specialiajam pasiuntiniui, atsakingam už DVT, siekiant užtikrinti teisingą naštos pasidalijimą ir vienodas sąlygas; ragina Parlamento, Komisijos ir Tarybos pirmininkus papildyti šią strategiją tarpinstituciniu pareiškimu, kuriuo atnaujinamas ES įsipareigojimas įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m.; pabrėžia, kad ši strategija turėtų būti paskelbta ne vėliau kaip iki 2023 m. birželio mėn., kad ES atliktų vadovaujamąjį vaidmenį sustiprinant Darbotvarkę iki 2030 m. DVT aukščiausiojo lygio susitikime, vyksiančiame 2023 m. rugsėjo mėn.; pabrėžia, kad strategija turėtų būti reguliariai persvarstoma ir kartu turi būti taikomos taisomosios priemonės tose srityse, kuriose pažanga laikoma nepakankama;

10. pabrėžia, kad koordinavimas ES institucijose ir tarp jų yra būtina ES veiksmų efektyvumo didinimo sąlyga; ragina sukurti tarpinstitucinę darbo grupę, kurią sudarytų Parlamento, Komisijos ir Tarybos atstovai, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas struktūriniam dialogui dėl DVT; mano, kad darbo grupė, kuri turėtų posėdžiauti kas ketvirtį, turėtų prisiimti atsakomybę už ES pastangų koordinavimą siekiant DVT ES ir visame pasaulyje; tiki, kad Komisija reguliariai informuos teisės aktų leidėjus apie politikos pokyčius ir priemones, kurių buvo imtasi siekiant įgyvendinti DVT;

11. palankiai vertina tai, kad DVT įtraukti persvarstant 2021 m. geresnio reglamentavimo priemonių rinkinį, įskaitant komunikatą, gaires ir patį priemonių rinkinį, visų pirma specialią priemonę, skirtą DVT įgyvendinti, ir tai, kad nustatyti atitinkami DVT rodikliai įvairių rūšių poveikiui įvertinti;

12. mano, kad priimant naują išsamią įgyvendinimo strategiją turėtų būti remiamasi principu „iš apačios į viršų“, prieš tai turėtų būti nustatyti DVT ir surengtos plataus masto, struktūrizuotos, įtraukios ir prasmingos viešos dalyvaujamosios konsultacijos, po kurių turėtų būti parengtas planas, kaip prasmingai pasiekti ir įtraukti piliečius, įskaitant pilietinę visuomenę, atitinkamų sektorių atstovus ir apskritai privatųjį sektorių, profesines sąjungas, akademinę bendruomenę, regionų ir vietos valdžios institucijas, mažumas ir pažeidžiamas grupes;

13. ragina Komisiją numatyti kitą JT darbotvarkę po 2030 m. su tikslų ir priemonių planu, kad būtų galima planuoti kitus darnaus vystymosi tikslus;

Stebėsena

14. ragina Parlamentą paskirti nuolatinį pranešėją, atsakingą už DVT įgyvendinimą, dirbti su biuru ir įvairiais komitetais, taip pat su įvairių suinteresuotųjų subjektų platforma; be to, siūlo, kad kiekvienas komitetas paskirtų narį, atsakingą už DVT įgyvendinimą, ir kad šie atsakingi nariai kas ketvirtį susitiktų su nuolatiniu pranešėju, kad būtų užtikrintas suderinimas;

15. pabrėžia, kad Europos Parlamentas ir nacionaliniai parlamentai taip pat turi atlikti tam tikrą vaidmenį užtikrinant, kad darnus vystymasis būtų įtrauktas į procedūras ir kad būtų panaikintas atskirumas; pabrėžia Parlamento dalyvavimo ir įnašo į metinį Aukšto lygio politinį forumą darnaus vystymosi srityje, taip pat vaidmens, kurį šiuo atžvilgiu galėtų atlikti metinė DVT įgyvendinimo ataskaita, svarbą;

16. tvirtina, kad geriau suprasti tikrą ES poveikį DVT pažangai ES ir visame pasaulyje galima tik pašalinus esamas duomenų spragas, įskaitant išskaidytų duomenų trūkumą, ir informacinių sistemų trūkumus, stiprinant esamų statistinių duomenų iš įvairių šaltinių naudojimą ir panaudojant mažai tirtų sričių duomenis bei dirbtinį intelektą, laikantis duomenų apsaugos reglamentų ir taisyklių; mano, kad labai svarbu stebėti visų 169 uždavinių įgyvendinimo pažangą; ragina ES gerokai paspartinti techninį bendradarbiavimą su besivystančiomis šalimis siekiant panaikinti pasaulinį duomenų trūkumą, susidarantį dėl nepakankamų stebėsenos pajėgumų ir nenuoseklių metodikų;

17. 8 ; palankiai vertina metines Eurostato stebėsenos ataskaitas dėl DVT; ragina atlikti metinę Eurostato DVT rodiklių rinkinio peržiūrą, kurioje sistemingai dalyvautų regioninės ir vietos valdžios institucijos bei pilietinės visuomenės organizacijos, atsižvelgiant į 2021 m. peržiūrą; pabrėžia, kad darnus vystymasis iš esmės yra tarpvalstybinis ir tarpsektorinis; patvirtina savo pasiryžimą šalinti neigiamą DVT įgyvendinimo poveikį kitiems regionams; palankiai vertina Eurostato šiuo tikslu pradėtą darbą ir pirmąjį bandymą iš dalies kiekybiškai įvertinti tokį šalutinį poveikį, tačiau pabrėžia, kad šią metodiką reikia toliau plėtoti, kad būtų pakankamai atsižvelgta į ES pėdsaką pasaulyje ( 14 ) ; ragina išplėsti kiekvieno tikslo rodiklių rinkinį, kad jis apimtų ne tik didžiausią šešių rodiklių ribą, siekiant atsižvelgti į ES išorės veiksmus, Europos tiekimo ir vertės grandines ir šalutinius ES vartojimo padarinius

18. pabrėžia, kad reikia įgyvendinti 2019 m. spalio 24 d. Tarybos išvadas dėl gerbūvio ekonomikos, ir šiuo atžvilgiu ragina Komisiją nedelsiant pateikti rodiklių suvestinę „Ne tik BVP“ ir rodiklių rinkinį, numatytą 8-ojoje aplinkosaugos veiksmų programoje, pagal kurią formuojant politiką daugiausia dėmesio skiriama žmonėms ir jų gerovei; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę įdiegti alternatyvias pažangos priemones stebint DVT įgyvendinimą, pvz., socialinės pažangos indeksą;

19. pabrėžia, kad turėtų būti nustatytas minimalus su kiekvienu DVT Europos Sąjungoje susijusių duomenų ir statistinio suskirstymo lygis, suderintas su pasauline DVT stebėsenos sistema, atitinkamais atvejais atsižvelgiant į geografinę padėtį, lytį, seksualinę orientaciją, pajamas, amžių, rasę, etninę kilmę, migracijos statusą, sutrikimus ir kitas charakteristikas, taip pat į žmogaus teisėmis pagrįsto požiūrio į duomenis principus; palankiai vertina Komisijos iniciatyvą nustatyti nelygybės vertinimo rodiklius šioje srityje; ragina Eurostatą atlikti visus parengiamuosius darbus, kurių reikia, kad šis suskirstymo lygis būtų įtrauktas į būsimas stebėsenos ataskaitas, vadovaujantis gairėmis ir prioritetais, nustatytais Tarpžinybinės ir ekspertų grupės DVT rodiklių klausimais ir pritaikytais prie ES aplinkybių;

20. primena, kad savanoriškos nacionalinės apžvalgos yra pagrindinė Darbotvarkės iki 2030 m. atskaitomybės priemonė; primena nacionalinių apžvalgų svarbą siekiant nustatyti įtampą ir kompromisus tarp DVT ir sukurti kartotinį politikos koregavimo procesą, atsižvelgiant į pažangą siekiant tikslų; ragina ES valstybes nares dalyvauti savanoriškose nacionalinėse apžvalgose ir prasmingai atsižvelgti į šia proga pateiktas rekomendacijas bei jas įgyvendinti; ragina Komisiją 2023 m. aukšto lygio politiniame forume ir vėliau kiekvienais metais pateikti savanorišką ES apžvalgą, ir raginti toliau standartizuoti nacionalines savanoriškas apžvalgas, kuriose sutelkiamas dėmesys į kiekvieną ES išimtinę ir pasidalijamąją kompetenciją, taip pat įvertinamas bendras teigiamas ir neigiamas ES ir jos valstybių narių poveikis pasaulinei pažangai siekiant DVT; mano, kad tokia apžvalga turėtų būti grindžiama persvarstytu DVT rodiklių rinkiniu ir turėtų apimti vidaus prioritetus, diplomatiją ir tarptautinius veiksmus, kuriais siekiama atkurti ir apsaugoti bendrus pasaulinius išteklius ir spręsti ES vidaus politikos tarptautinio šalutinio poveikio, taip pat teigiamų ir neigiamų ES veiksmų aspektų klausimą;

21. pripažįsta savanoriškų vietos apžvalgų ir savanoriškų subnacionalinių apžvalgų svarbą kiekvieno DVT įgyvendinimui; ragina Komisiją prieš 2023 m. aukščiausiojo lygio susitikimą DVT klausimais konsultuotis su Parlamentu dėl savanoriškos ES apžvalgos ir jį informuoti; pabrėžia, kad būtina rengti reguliarias DVT įgyvendinimo regioniniu ir vietos lygmenimis ES apžvalgas; šiuo atžvilgiu palankiai vertina darbą įgyvendinant JT gyvenamųjų vietovių programą; ragina toliau plėtoti JT iniciatyvą „DVT perkėlimas į vietos lygmenį“, siekiant paspartinti ir padidinti pastangas, kad iki 2030 m. būtų pasiekti DVT; giria Jungtinio tyrimų centro darbą, susijusį su Darbotvarkės iki 2030 m. lokalizavimu ir Europos DVG savanoriškų vietos apžvalgų vadovu, kuriame pateikiami naudingi oficialūs ir eksperimentiniai rodikliai kuriant veiksmingą DVT vietos stebėsenos sistemą, skirtą konkrečiai Europos miestams; palankiai vertina Europos Parlamento inicijuotą bandomąjį projektą „DVT įgyvendinimo stebėsena ES regionuose – spragų šalinimas“ (angl. „Monitoring the SDGs in the EU regions – Filling the data gaps“), kuriuo bus apibrėžtas ir išbandytas suderintas rodiklių rinkinys ES regionams, siekiant stebėti, kaip įgyvendinami DVT, ir sudaryti sąlygas sistemingam apžvalgos procesui ES regionuose;

22. ragina Komisiją kiekvienais metais darant pranešimą apie Sąjungos padėtį įvertinti padarytą pažangą ir atsižvelgti į Eurostato metinės DVT stebėsenos ataskaitos išvadas; tikisi, kad į metinę Komisijos darbo programą DVT bus įtraukti kaip metinis prioritetas, įskaitant konkrečius pasiūlymus dėl teisėkūros ar ne teisėkūros iniciatyvų, kuriomis siekiama prisidėti prie jų įgyvendinimo, ir kad DVT bus visiškai integruoti į visą Komisijos metinę darbo programą;

23. pripažįsta privačiojo sektoriaus ataskaitų svarbą DVT įgyvendinimui; pabrėžia, kad įmonių tvarumo ataskaitų teikimas ir išsamus patikrinimas, kai atliekamas atitinkamas auditas, gali būti svarbi sistema, kuria skatinama didesnė privačiojo sektoriaus atskaitomybė dėl įmonių socialinio ir aplinkos poveikio ir jų indėlio siekiant DVT; ragina visus visuomenės veikėjus, įskaitant privačiojo sektoriaus subjektus, reguliariai savanoriškai teikti ataskaitas apie DVT įgyvendinimą;

24. ragina Komisiją sukurti internetinį keitimosi geriausia patirtimi forumą, skirtą vietos lygmens iniciatyvoms įgyvendinant DVT, ir šis forumas turėtų būti organizuojamas pagal atskirus DVT; siūlo, kad šis forumas būtų populiarinamas vykdant ES išorės ir vidaus veiksmus siekiant DVT;

Biudžetas ir finansavimas

25. pabrėžia, kad ES biudžetas, susietas su ekonomikos gaivinimo priemonės „NextGenerationEU“ dokumentų rinkiniu, yra pagrindinė DVT įgyvendinimo priemonė, nes jų bendras dydis yra 1,8 trln. EUR, jis pasižymi ilgalaike aprėptimi ir tarpvalstybiniu aspektu ( 15 )

26. susirūpinęs pažymi, kad valstybių įsiskolinimo lygis pietinėse pasaulio šalyse jau prieš COVID-19 buvo pasiekęs precedento neturintį lygį, dėl to vis didesnė valstybių biudžeto dalis yra skiriama užsienio skolai aptarnauti ir tai turi įtakos vyriausybių gebėjimui tinkamai finansuoti ir teikti pagrindines viešąsias paslaugas; yra susirūpinęs tuo, kad dabartinė krizė padidino jau esamą skolos pažeidžiamumą; ragina sukurti JT prižiūrimą daugiašalį skolų valdymo mechanizmą, kad būtų galima šalinti skolų krizę besivystančiose šalyse ir imtis priemonių dėl Darbotvarkės iki 2030 m. finansavimo reikalavimų;

27. pabrėžia, kad svarbu tiksliai ir visapusiškai įvertinti ES indėlį įgyvendinant DVT, nes tai yra esminė sąlyga siekiant politikos suderinamumo darnaus vystymosi labui; palankiai vertina Komisijos oficialiosios vystymosi pagalbos (OVP) išlaidų tikslus, susijusius su konkrečiais DVT, ir jos pastangas stebėti ES biudžeto išlaidas klimato, biologinės įvairovės, švaraus oro, migracijos ir lyčių lygybės srityse ( 16 ) ; palankiai vertina tai, kad įvairiose politikos srityse įdiegiamos ataskaitų apie DVT sistemos, įskaitant vystomojo bendradarbiavimo srityje; vis dėlto apgailestauja, kad, nepaisant 2020 m. lapkričio mėn. Komisijos įsipareigojimo, padaryta nepakankama pažanga siekiant stebėti visus su DVT susijusius išteklius ir išlaidas, išskyrus išorės veiksmų sritį, kaip nurodyta 2019 m. Europos Audito Rūmų apžvalgoje, ir stebėti išlaidų nenuoseklumą, – abu šie dalykai trukdo ES ir trečiosioms šalims pasiekti DVT, visų pirma žemės ūkio srityje; todėl primygtinai tvirtina, kad reikia visapusiškai stebėti DVT išlaidas naudojant specialias metodikas, pvz., nelygybės srityje (10-asis DVT), ir jų strateginę svarbą įgyvendinant visus DVT; pakartoja, kad tai apims daugiau nei esamą planavimą, įtrauktą į metinę ES biudžeto valdymo ir veiklos ataskaitą; susirūpinęs pažymi, kad per pastaruosius kelerius metus besivystančioms šalims apskritai ir ypač mažiausiai išsivysčiusioms šalims OPV lengvatų dalis palaipsniui mažėjo, ir ragina ES pasiekti savo tikslą, kad bent 20 proc. OPV būtų skirta žmogaus vystymuisi, nes tai yra pagrindinė priemonė siekiant DVT; pabrėžia, kad donorai turėtų pirmenybę teikti finansavimui per dotacijas, visų pirma mažiausiai išsivysčiusioms šalims, atsižvelgiant į jų skolų naštą, kuri neturėtų toliau didėti; ragina Komisiją sustiprinti dabartines finansavimo priemones, kad iki 2030 m. Europos veiksmuose ir tiekimo grandinėse išmetamų teršalų kiekis būtų lygus nuliui;

28. pabrėžia, kad reikia finansuoti MVĮ gebėjimų stiprinimo mokymus, kad jos išmoktų įgyvendinti DVT savo kasdienėje veikloje;

29. palankiai vertina pastangas visapusiškai integruoti DVT į Europos semestrą, įskaitant metines darnaus augimo apžvalgas, ir metinės Eurostato DVT stebėsenos įtraukimą į pavasario Europos semestro dokumentų rinkinį; pakartoja, kad remia biologinės įvairovės rodiklių integravimą į Europos semestrą; primygtinai ragina valstybes nares padidinti savo nacionalinio atsako į Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą užmojų lygį; palankiai vertina DVT teikiamą svarbą rudens dokumentų rinkinyje, visų pirma rekomendaciją valstybėms narėms įgyvendinti strategiją „ne tik BVP“, kad DVT būtų visapusiškai įtraukti į jų nacionalinius atsakus; ragina Komisiją tęsti Europos semestro reformą siekiant suderinti ekonominius, socialinius ir aplinkosaugos prioritetus taip, kad būtų skatinama ilgalaikė socialinė, aplinkos ir ekonominė pertvarka ir pagerintas Darbotvarkės iki 2030 m., Europos socialinių teisių ramsčio ir Europos žaliojo kurso integravimas visais lygmenimis, visapusiškai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms ir papildant reformas bei investicijas valstybėse narėse; mano, kad vykdant tokią reformą turėtų būti užtikrinta, kad Europos DVT politikos koordinavimas netaptų Europos semestrui lygiagrečiu politiniu procesu, bet kad apimtų integruotą ir nuoseklų požiūrį, pagrįstą nauju darnaus vystymosi paktu; tikisi, kad semestro procesu bus sustiprinti valstybių narių gebėjimai stebėti DVT įgyvendinimo pažangą;

30. pritaria Europos žaliajam kursui; ragina geriau suprasti sąveikesnį DVT kovos su klimato kaita srityje vaidmenį, todėl atkreipia dėmesį į DVT, visų pirma 13-ojo DVT, naudingumą ir galimybę dirbti kompromisų ir politikos suderinamumo su DVT sistema srityje;

31. prašo parengti išsamų ES politikos, programų ir fondų finansinių paketų, kurie buvo sustiprinti papildomomis priemonės „NextGenerationEU“ lėšomis siekiant sukurti žalesnę, skaitmeniškesnę ir atsparesnę Europą, aprašą, ir kartu nustatyti, ar investicijos ir struktūrinės reformos, vykdomos pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, dera su Darbotvarkės iki 2030 m. tikslais ir padeda jų siekti; ragina visiškai įgyvendinti veiksmų klimato srityje stebėjimą ir reikšmingos žalos nedarymo principą nacionaliniuose ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planuose, taip pat socialinius ir demografinius prioritetus, nustatytus DVT ir Europos socialinių teisių ramstyje;

32. pabrėžia, kad viešasis ir privatusis finansavimas turi būti suderintas su DVT; primygtinai ragina Komisiją įtraukti Darbotvarkę iki 2030 m. į ekonomikos ir finansų politiką ir teisės aktus; ragina ES ir jos valstybes nares, atsižvelgiant į tai, kad OPV tebėra ribotas išteklius, daugiausia dėmesio skirti derinimo operacijoms tose srityse, kuriose jos gali suteikti pridėtinės vertės vietos ekonomikai; primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares plačiau teikti pirmenybę partnerystei su mažiausiai išsivysčiusių šalių vietos įmonėmis, kurios siekia tvarių ir įtraukių verslo modelių;

33. pabrėžia, kad svarbu viešajam ir privačiajam sektoriui bendradarbiauti skatinant ir finansuojant darnų vystymąsi; pabrėžia, kad reikia, jog finansų įstaigos apibrėžtų ir priimtų strategijas ir tikslus, kuriais būtų siekiama suderinti finansų portfelius su DVT, ir reguliariai teiktų pažangos ataskaitas; ragina rengti išsamias diskusijas ir bendradarbiauti su privačiuoju sektoriumi siekiant skatinti privatųjį finansavimą ir paspartinti metinių DVT darbo gairių, skirtų labai mažoms įmonėms ir MVĮ, akademinei bendruomenei ir pilietinės visuomenės organizacijoms, rengimą; ragina ES ir jos valstybes nares, visų pirma dėl skolos tvarumo problemų, laikytis apdairaus požiūrio į mišrųjį finansavimą ir užtikrinti, kad visi mišriuoju finansavimo būdu sutelkti finansai atitiktų vystymosi veiksmingumo, tvarumo ir EBPO Paramos vystymuisi komiteto mišraus finansavimo principus;

34. pažymi, kad ES vis dar neturi atskiro DVT finansavimo plano; ragina Komisiją skubiai parengti tokį planą, atsižvelgiant į tai, kad numatomas metinis DVT finansavimo deficitas po COVID-19 sudarys 3,7 trln. USD ( 17 ) ; pabrėžia, kad nesant tokio plano su aiškiai apibrėžtais ir kiekybiškai įvertinamais tikslais neįmanoma vykdyti visa apimančios DVT skirtų ES biudžeto išlaidų stebėsenos;

35. ragina ES vykdyti DVT įsipareigojimus investuoti į pabėgėlių ir migrantų švietimą ir mokymą, siekiant užtikrinti, kad jie galėtų išnaudoti savo galimybes priimančiųjų šalių bendruomenėse ir ekonomikoje;

36. pažymi, kad Europos vystymosi finansinėje struktūroje įvyko pokyčių, kaip nurodyta 2021 m. birželio 14 d. Tarybos išvadose; ragina Komisiją nustatyti Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimą kaip naujosios Europos vystymosi finansinės struktūros pagrindą, kad ji taptų veiksmingesnė, efektyvesnė, labiau koordinuota ir įtraukesnė; pabrėžia visapusiškai veikiančios Europos vystymosi finansinės struktūros galimybes šalinant pasaulinį DVT finansavimo deficitą; ragina Europos investicijų banką ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, nacionalinius plėtros bankus ir kitus mažuosius ir vidutinius finansinius subjektus labiau ir darniau bendradarbiauti, ypač daug dėmesio skiriant investiciniams projektams, kurių vertė mažesnė nei 5 mln. EUR, kad būtų DVT poveikis taptų didesnis; ragina Komisiją parengti bendrą sistemą ir gaires dėl visapusiškų ES finansavimo tvarumo reikalavimų, vadovaujantis Europos komandos požiūriu, siekiant užtikrinti Europos vystymosi politikos veiksmingumą ir efektyvumą; ragina pasinaudoti Europos komandos požiūriu siekiant užtikrinti glaudų ES ir jos valstybių narių koordinavimą siekiant įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m.; ragina ES imtis iniciatyvos sutelkti tinkamus finansinius išteklius iš išsivysčiusių šalių siekiant paremti DVT pertvarką ir skubius prisitaikymo prie klimato kaitos poreikius labiausiai pažeidžiamose šalyse; ragina Komisiją užtikrinti, kad naująja Europos vystymosi finansine struktūra būtų siekiama atkurti daugiašalę oficialių finansų sistemą (MSOF), kad būtų nutrauktas netvarus skolinimas kai kuriose šalyse, kurios nepriklauso MSOF;

37. pabrėžia, kad šiuo kritiniu dešimtmečiu būtina skubiai didinti užmojus ir veiksmus, susijusius su prisitaikymu prie klimato kaitos, jos švelninimu ir finansavimu, siekiant išspręsti valstybių narių aplinkosaugos problemas;

38. pabrėžia, jog svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų pasiekti DVT, ir pakartoja, jog net tada, kai taikomi biudžeto apribojimai, švietimas lieka pagrindine teise ir esmine investicija, kuria naudojantis galima pasiekti visus DVT, bei akcentuoja svarbų ES vaidmenį teikiant humanitarinę pagalbą ir plėtojant tvirtesnes partnerystes su įvairiais pasaulio regionais, įskaitant Afriką;

39. akcentuoja itin svarbų vaidmenį, kurį švietimas, kultūra, sportas ir atitinkamos šių sričių ES programos atlieka siekiant DVT, bei ragina stiprinti jų tarptautinį aspektą, sykiu pripažįstant žmonių tarpusavio diplomatijos galią;

40. pabrėžia DVT tikslo Nr. 4.1, pagal kurį numatytas visiems nemokamo 12 metų trukmės pradinio ir vidurinio visapusiško ir kokybiško ugdymo ciklas, svarbą; primena, kad šiuo metu valdžios sektoriaus skiriamų išlaidų mažų ir mažų ir vidutinių pajamų šalyse nepakanka, norint pasiekti DVT; primena, kad išorės finansavimas yra labai svarbus siekiant remti skurdžiausių pasaulio gyventojų švietimo galimybes; ragina ES ir jos valstybes nares padidinti savo vystymosi pagalbą, kad būtų pasiektas tikslas užtikrinti galimybes visiems gauti švietimo paslaugas teikiant ES biudžeto paramą, kurios veiksmingumas švietimo srityje yra įrodytas;

41. ragina pasaulio lyderius junglumą ir prieigą prie skaitmeninių infrastruktūrų, pvz., prieigą prie kokybiško tinklo už prieinamą kainą, laikyti teise, kylančia iš pagrindinės teisės į švietimą;

42. ragina Komisiją koordinuoti valstybių narių veiklą ir joms padėti parengiant konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas ir užtikrinant geriausios praktikos mainus, kad būtų gerinama jų švietimo sistemų kokybė ir įtraukumas bei naikinama lyčių ir socialinė bei ekonominė nelygybė įgyjant bazinius įgūdžius ir įsisavinant gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos dalykus, atsižvelgiant į Europos švietimo erdvės viziją, žaliąją ir skaitmeninę pertvarką bei 4-ąjį DVT;

43. ragina valstybes nares visapusiškai naudotis Europos tvarumo kompetencijos programa „GreenComp“ ir sukurti sistemingą strategiją į tvarumą orientuotai visų amžiaus grupių ir įvairaus išsilavinimo žmonių mąstysenai ugdyti, pagal kurią būtų derinamas atžvalgumas vietos, regioninių ir nacionalinių aktualijoms ir nuoseklus Europos švietimo erdvės veikla pagrįstas požiūris; pakartoja savo raginimą valstybėms narėms galutinai sukurti Europos švietimo erdvę iki 2025 m.: tai taptų esminiu tarpiniu žingsniu siekiant išspręsti pagal 4-ąjį DVT iškeltus uždavinius;

44. ragina skatinti neformaliojo ir formaliojo švietimo sektorių tinklaveiką, kad būtų kuriamos specialistų mokymosi bendruomenės, kurios padėtų mokytojams kurti naujovišką pedagoginę praktiką, skatinti daugialypį raštingumą, puoselėti besimokančiųjų atsakomybę ir ugdyti jų emocinį intelektą ir atsparumą baimių bei netikrumo akivaizdoje; atkreipia dėmesį į mėgėjiškų sporto ir kultūros asociacijų patirtį šiuo požiūriu;

45. primygtinai ragina švietimo institucijas investuoti, kad būtų gerinama profesinio švietimo ir mokymo kokybė, įskaitant pažangiausias infrastruktūras, skaitmeninimo procesus ir ryšį su žinių trikampiu: taip sektoriaus veikla būtų derinama su aplinkos ir socialinio tvarumo tikslais, be to, jis taptų pajėgus užtikrinti alternatyvius įgūdžių plėtojimo būdus, kuriais būtų prisidedama prie DVT įgyvendinimo;

46. primena pedagogams esminį ikimokyklinio ugdymo vaidmenį ugdant vaikų požiūrį ir vertybes, kurios padeda lavinti į tvarumą orientuotą mąstyseną, ir būtinybę įtraukti jų šeimas svarstant, kaip ir jų nariai galėtų prisidėti prie tvarumo tiek asmeniškai, tiek kolektyviai;

47. ragina remti jaunimo verslumą kaip mechanizmą, kuriuo naudojantis DVT būtų siekiama ES ir už jos ribų, taikant tokias ES priemones, kaip programa „Erasmus“ jauniesiems verslininkams“ bei Švietimo ir sąmoningumo ugdymo vystymosi klausimais programos, turint galvoje užimtumo lygio gerinimo, deramo pragyvenimo užtikrinimo pažeidžiamų grupių atstovams ir inovatyvių sprendimų kūrimo potencialą.

48. apgailestauja, kad ES nepasiekė trijų iš keturių 2020 m. 14-ojo DVT (gyvybė vandenyse); be to, apgailestauja dėl to, jog 2020 m. Europos Audito Rūmai nustatė, kad, nors buvo sukurta jūrų aplinkos apsaugos sistema, ES veiksmais nebuvo atkurta gera jūrų aplinkos būklė ir visose jūrose nebuvo atkurta tvari žvejyba; ragina Komisiją įgyvendinti Europos Audito Rūmų ataskaitos išvadas ir rekomendacijas būsimame veiksmų plane dėl žuvų išteklių išsaugojimo ir jūrų ekosistemų apsaugos bei būsimuose veiksmuose pagal Biologinės įvairovės strategiją;

49. primena, kad klimato ir biologinės įvairovės krizės yra tarpusavyje susijusios ir jas reikia įveikti suderintai ir kartu; pabrėžia, kad reikia skubiai imtis teisiškai privalomų gamtos atkūrimo tikslų siekiant spręsti drastiško ES biologinės įvairovės mažėjimo problemą ir pasiekti 14-ąjį ir 15-ąjį DVT, kad būtų galima padėti sušvelninti klimato krizę ir padidinti atsparumą; atsižvelgdamas į tai, apgailestauja, kad vėluojama priimti pasiūlymą dėl ES gamtos atkūrimo teisės akto ir ragina jį skubiai paskelbti;

50. pabrėžia 17-ojo DVT (partnerystės siekiant tikslų) svarbą; pasaulinės partnerystės ir gebėjimų stiprinimo požiūriu atkreipia dėmesį į novatorišką atvirojo kodo iniciatyvų, tokių kaip Vidiniai vystymosi tikslai, kurių tikslas yra šviesti, įkvėpti ir įgalinti žmones būti teigiama visuomenės pokyčių jėga, vaidmenį, taip paspartinant pažangą siekiant DVT;

Daugiašalis bendradarbiavimas

51. primygtinai tvirtina, kad norint, jog ES ir jos partneriai per artimiausius aštuonerius metus padarytų reikšmingą pažangą, reikės atnaujinti pasaulines politines pastangas ir intensyviau bendradarbiauti daugiašaliu mastu; ragina iki 2023 m. aukščiausiojo lygio susitikimo DVT klausimais, kuris bus Darbotvarkės iki 2030 m. įgyvendinimo laikotarpio vidurys, prisiimti į veiksmus orientuotus įsipareigojimus siekiant DVT; primena, kad ES, kaip sėkmingiausias pasaulyje integracijos projektas, sėkmingai skatinantis daugiašališkumą, ir kaip pasaulinė standartų kūrėja turi unikalią galimybę paspartinti pažangą siekiant 17-ojo DVT (partnerystė siekiant tikslų); todėl ragina ES imtis vadovaujamojo vaidmens apibrėžiant šį naują politikos kursą 2022 m. aukšto lygio politiniame forume ir 2023 m. aukščiausiojo lygio susitikime DVT klausimais; siūlo, kad Komisijos pirmininkė aktyviai dalyvautų kiekvieno aukšto lygio politinio forumo veikloje;

52. yra susirūpinęs dėl to, kad biologinės įvairovės ir ekosisteminių paslaugų nykimas trukdys daryti pažangą siekiant įgyvendinti maždaug 80 proc. įvertintų uždavinių pagal DVT; primena, kad ekologinis atkūrimas yra labai svarbus siekiant įgyvendinti bendros sveikatos koncepciją; ragina ES šalinti pagrindines biologinės įvairovės nykimo priežastis ir integruoti išteklių išsaugojimo, atkūrimo ir tvaraus naudojimo prievoles į platesnę vystymosi politiką;

53. pabrėžia, kad, vykstant tarptautinės teisės raidos procesui, į pastarąją buvo įtrauktos tokios naujos sampratos, kaip bendras žmonijos paveldas, darnus vystymasis ir ateities kartos, tačiau akcentuoja, kad nesama nuolatinio tarptautinio mechanizmo, kurį taikant būtų stebima žala aplinkai ir jos naikinimas, dėl kurio ilgainiui pakinta pasaulio ištekliai ar ekosisteminės paslaugos, bei ši problema būtų sprendžiama;

54. pabrėžia, kad didžiausi su DVT susiję iššūkiai Europai kyla tvarių maisto sistemų, įperkamos ir švaros energijos, žemės ūkio, klimato ir biologinės įvairovės srityse (2, 12, 13, 14 ir 15 DVT); ragina Komisiją parengti išsamią lyginamąją 6-ojo DVT (švarus vanduo ir sanitarija) ir 14-ojo DVT (gyvybė vandenyse) analizę, visų pirma atsižvelgiant į JT vandenynų konferenciją, kuri vyks 2022 m. birželio mėn. Lisabonoje, ir aukšto lygio politinį forumą, kuris vyks 2022 m. liepos mėn., nes dėl nepakankamų pastarųjų penkerių metų duomenų neįmanoma apskaičiuoti tendencijų; ragina Komisiją pabrėžti tvarios gamybos ir vartojimo poreikį, visų pirma užtikrinant, kad vartotojai suprastų, kokį poveikį DVT daro jų vartojimo elgsena; pabrėžia, kad dalijimasis geriausia patirtimi su šalimis partnerėmis gali suteikti ES ir jos valstybėms narėms daug žinių apie atskiras iniciatyvas ir veiksmus, kurių galima imtis siekiant Pasirengimo įgyvendinti 55 % tikslą priemonių rinkinio tikslų, ir kad ES taip pat gali dalytis savo patirtimi ir geriausia praktika su šalimis partnerėmis; mano, kad dėl Rusijos invazijos į Ukrainą ir jos poveikio, be kita ko, maisto sektoriui, pažanga įgyvendinant kai kuriuos DVT, visų pirma 1-ąjį, 2-ąjį ir 10-ąjį, gali ne tik sulėtėti, bet ir pakisti tiek ES, tiek pasaulio mastu; yra ypač susirūpinęs dėl kylančių maisto kainų ir jų poveikio mažiausiai išsivysčiusioms šalims ir dėl to didėjančio skurdo, maisto stygiaus, netinkamos mitybos ir bado;

55. primena, kad klimato kaita darys vis didesnį spaudimą maisto gamybai ir galimybei jo gauti, visų pirma pažeidžiamuose regionuose, ir tai pakenks apsirūpinimo maistu saugumui bei mitybai; atkreipia dėmesį į Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos 2022 m. ataskaitos išvadas, pagal kurias dėl visuotinio atšilimo laipsniškai silpnės dirvožemio būklė ir prastės ekosisteminės paslaugos, todėl daugelyje sausumos ir vandenynų regionų sumažės maisto produktyvumas; primygtinai ragina ES bei jos valstybes nares ir toliau visapusiškai laikytis savo tarptautinių susitarimų ir įsipareigojimų klimato ir biologinės įvairovės srityse bei žaliojo kurso, įskaitant Biologinės įvairovės strategiją ir strategiją „Nuo ūkio iki stalo“, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad pandemijos krizė ir karas Ukrainoje rodo kokios yra pažeidžiamos besivystančios šalys pasaulinės maisto rinkos sutrikdymo atžvilgiu;

56. pabrėžia, kad svarbu įgyvendinti Darbotvarkę iki 2030 m. siekiant teigiamo šalutinio poveikio, visų pirma globaliuosiuose Pietuose, ir pradėti sėkmingą tarptautinės partnerystės ciklą; pabrėžia, koks svarbus išorės matmuo, nes ES ekonomikos našumas pasaulyje sudaro tik 19 proc., o jos gyventojų skaičius – 5,6 proc. pasaulio gyventojų, ir abi šios procentinės dalys mažėja; atkreipia dėmesį į tai, kad 10-ojo DVT įgyvendinimas yra strateginis svertas, kuris suteiks mūsų partneriams galių žengti darnaus vystymosi keliu;

57. pabrėžia, kad, kaip apibrėžta pagal EBPO Paramos vystymuisi komiteto lyčių lygybės politikos rodiklį, lyčių aspektas turės būti svarbus arba pagrindinis bent 85 proc. visų naujų išorės veiksmų, įgyvendinamų pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę „Globali Europa“, tikslas ir kad bent 5 proc. šių veiksmų pagrindinis tikslas turėtų būti lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių teisės ir įgalėjimas; pakartoja, kad Europos išorės veiksmų tarnyba ir valstybės narės turėtų laikyti lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises prioritetu ES programavimo procese, apimantį ir bendrą programavimą; primygtinai reikalauja skubiai ir visapusiškai įgyvendinti ES aplinkosaugos veiksmų programoje iki 2030 m. nustatytą reikalavimą, kad lyčių aspektas būtų įtrauktas į klimato ir aplinkos politiką, įskaitant lyčių aspekto įtraukimą į visus politikos formavimo proceso etapus;

58. ragina Komisiją, Europos išorės veiksmų tarnybą ir valstybes nares prireikus pateikti atitinkamus rezultatus, pasiektus įgyvendinant penkis prioritetinius DVT, t. y. 4-ąjį DVT (kokybiškas švietimas), 5-ąjį DVT (lyčių lygybė), 14-ąjį DVT (gyvybė vandenyse), 15-ąjį DVT (gyvybė sausumoje) ir 17-ąjį DVT (partnerystė siekiant tikslų), būsimame 2022 m. aukšto lygio politiniame forume; pabrėžia, kad svarbu, jog Parlamentas dalyvautų aukšto lygio politinio forumo veikloje ir kad jis turėtų būti neatsiejama ES delegacijos dalis; todėl tikisi, kad Parlamento nariams bus suteikta galimybė dalyvauti ES koordinavimo posėdžiuose ir susipažinti su dokumentais viso aukščiausiojo lygio susitikimo metu;

o

o o

59. paveda Pirmininkei perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijai ir Jungtinėms Tautoms.

(1) OL C 210, 2017 6 30, p. 1.

(2) OL C 210, 2017 6 30, p. 1.

(3) OL L 209, 2021 6 14, p. 1.

(4) Priimti tekstai, P9_TA(2022)0099.

(5) OL C 456, 2021 11 10, p. 191.

(6) OL C 23, 2021 1 21, p. 130.

(7) OL C 289, 2016 8 9, p. 5.

(8) OL C 334, 2018 9 19, p. 151.

(9) OL C 67, 2022 2 8, p. 25.

(10) OL C 76, 2018 2 28, p. 45.

(11) OL C 474, 2021 11 24, p. 91.

(12) OL C 440, 2018 12 6, p. 14.

(13) COM(2021)0550.

(14) Eurostatas, Europos Komisija, „EU SDG Indicator set 2021 – Result of the review in preparation of the 2021 edition of the EU SDG monitoring report“, 2021.

(15) Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato Biudžeto reikalų teminis skyrius, parengta Biudžeto kontrolės komitetui, „The Sustainable Development Goals in the EU budget“, 2021.

(16) Europos Sąjungos vidaus politikos generalinio direktorato Biudžeto reikalų teminis skyrius, parengta Biudžeto kontrolės komitetui, „Budgetary control of the Sustainable Development Goals in the EU budget – What measures are in place to ensure effective implementation?“, 2021.

(17) EBPO, „Global Outlook on Financing for Sustainable Development 2021 – A New Way to Invest for People and Planet“, Paryžius, 2020.