Valdžios institucijos pradėjo įgyvendinti 2020 m. biudžetą, kuris ankstesnėje ataskaitoje buvo įvertintas kaip atitinkantis 3,5 % BVP fiskalinį tikslą, ir tikisi, kad pavasarį turėtų atsirasti fiskalinio manevravimo galimybių finansuoti papildomas priemones. Vyriausybė siekia dar labiau sumažinti nekilnojamojo turto mokestį (ENFIA), kartu padidindama to mokesčio bazę, ir sumažinti specialų solidarumo mokestį ir socialinio draudimo įmokas. Tuo tikslu laipsniškas įmonių pelno mokesčio sumažinimas iki 20 %, apie kurį paskelbta 2019 m. liepos mėn., gali būti atidėtas. Šių priemonių vertinimas bus atliekamas rengiant vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją, kuri turi būti parengta 2020 m. gegužės mėn.; kartu bus pakartotinai įvertintos tam tikros į 2020 m. biudžetą įtrauktos nereikšmingos fiskalinės priemonės. Numatoma, kad vidutinio laikotarpio fiskalinėje strategijoje taip pat bus atsižvelgta į būsimą pensijų reformą, kuri šiuo metu rengiama taip, kad 2019 m. Valstybės tarybos sprendimas būtų įgyvendintas fiskaliniu požiūriu neutraliai, ir į susikaupusių pareikalautų banko paskolų garantijų, kurias suteikė valstybė, tvarkymo išlaidas, kurios sudaro apie 1,1 % BVP per penkerius metus.

Perspektyvai kyla tiek teigiama, tiek neigiama rizika. Naujausi statistiniai tikslinimai ir rodikliai, atspindintys verslo ir vartotojų lūkesčius, rodo teigiamą riziką 2019 ir 2020 m. Išorės sektoriaus poveikio augimui 2020 m. projekcija išlieka atsargi, be kita ko, atsižvelgiant į lėtai augančias vienetui tenkančias darbo sąnaudas Graikijoje, tačiau 2019 m. ir anksčiau užfiksuotas Graikijos eksporto rinkos dalies padidėjimas galėtų būti tvaresnis, ypač jei padidėtų našumas. Neigiama rizika daugiausiai susijusi su neaiškia geopolitine situacija ir ilgalaike politine įtampa platesniame regione, taip pat su nepakankamu planuotų viešųjų investicijų projektų įgyvendinimu ir jų poveikiu vidaus paklausai. Projekcija priklauso nuo to, ar bus laikomasi reformų plano, dėl kurio susitarta vykdant griežtesnę priežiūrą. Visų pirma, bankų sektoriaus teikiamas investicijų finansavimas priklausys nuo sklandaus finansų sektoriaus reformų, skirtų bankų tarpininkavimo pajėgumui didinti, įgyvendinimo.

Valdžios institucijos vėl atvėrė socialinio draudimo įmokų mokėjimo dalimis (120 dalių) sistemą tiems, kurie sistemoje nebedalyvauja, dėl to kilo tam tikrų nuogąstavimų dėl valdžios institucijų įsipareigojimo nutraukti ilgai taikomų ad hoc mokėjimo dalimis sistemų praktiką patikimumo. Valdžios institucijos argumentavo, kad daug skolininkų buvo ne savo noru pašalinti iš sistemos dėl IT sistemos klaidų. Tačiau priimta teisinė nuostata, suteikusi galimybę iki 2020 m. gegužės mėn. sugrįžti į sistemą, yra neproporcingai palanki, tiek vertinant pagal sugrįžimo laikotarpį, tiek pagal tinkamumo reikalavimus, nes pagal ją leidžiama sugrįžti ir tiems skolininkams, kurie iš tiesų nesilaikė taisyklių. Todėl palankiai vertinamas valdžios institucijų pateiktas šio įstatymo pakeitimas, kuriuo laikotarpis sutrumpinamas iki 2020 m. kovo mėn. pabaigos ir taip pat apribojamos galimybės sugrįžti.

Valdžios institucijos įsipareigojo išsaugoti konkurencingumą, kai bus atliekamas metinis minimalaus darbo užmokesčio atnaujinimas, atsižvelgdamos į Graikijos teisės aktų reikalavimą taip pat išsaugoti perkamąją galią. Pasinaudojant Europos Komisijos techninės paramos projektu, kurį įgyvendina Pasaulio bankas, šiuo metu rengiamas paskutinio minimalaus darbo užmokesčio padidinimo ir mažesnio už minimalųjį darbo užmokesčio jaunimui panaikinimo 2019 m. vasario mėn. ex post vertinimas. Po šio ex post vertinimo, konsultacijų su socialiniais partneriais ir nepriklausomų ekspertų komiteto rekomendacijų vyriausybė 2020 m. birželio mėn. turėtų nustatyti naują minimalaus darbo užmokesčio lygį. Vadovaujantis teisine sistema, jis turėtų būti pagrįstas ekonomikos pagrindų analize ir tikru dialogu su socialiniais partneriais.

·Susikaupusių pareikalautų valstybės garantijų tvarkymas. Valdžios institucijos padidino pastangas ir įsipareigojo sparčiau įgyvendinti susikaupusių pareikalautų garantijų, kurių tebėra daug, tvarkymo veiksmų planą. Atnaujintame plane numatoma visus reikalavimus dėl šiuo metu pareikalautų įmonių paskolų garantijų išnagrinėti iki 2022 m. pabaigos, o reikalavimus dėl paskolų fiziniams asmenims garantijų – iki 2023 m. pabaigos. Mokėjimus pagal reikalavimus planuojama atlikti iš karto po to, kai bus išnagrinėtas kiekvienas reikalavimas, išskyrus: i) reikalavimus, dėl kurių bylinėjamasi ir kurie negali būti apmokėti neužbaigus bylos nagrinėjimo teisme, ir ii) atvejus, kai kreditoriai turi pateikti papildomų dokumentų. Tokiais atvejais mokėjimus numatoma atlikti per vienus metus nuo reikalavimo išnagrinėjimo, o įsipareigojimą numatoma visiškai įvykdyti iki 2025 m. pabaigos. Numatomo tvarkymo plano fiskalines išlaidas numatoma įtraukti į vidutinio laikotarpio fiskalinę strategiją, kuri bus atnaujinta 2020 m. Užtikrinus, kad nemažai sumų būtų sumokėta dar 2020 m., konkrečių rezultatų tikintis iki metų vidurio, ir toliau ieškant būdų 2024 m. suplanuotus reikalavimus dėl garantijų išnagrinėti dar 2023 m., padidėtų veiksmų plano veiksmingumas ir būtų siunčiamas teisingas signalas dėl būsimų valstybės mokėjimų finansų sistemai.

·Nemokumo sistemos suderinimas. Šiuo metu tęsiamas parengiamasis įmonių ir asmenų nemokumo sistemų suderinimo ir integravimo darbas, o naują sistemą numatoma priimti iki 2020 m. balandžio mėn. pabaigos. Nepriklausomai nuo naujosios sistemos įgyvendinimo, Pagrindinės gyvenamosios vietos apsaugos sistema taip pat baigs galioti balandžio mėn. pabaigoje. Tikimasi, kad naujoji sistema, be kita ko, pašalins teisines kliūtis, trukdančias spręsti pernelyg didelio įsiskolinimo bei esamų sistemų procedūrų sudėtingumo problemas, ir skatins kreditorius bendradarbiauti. Valdžios institucijos svarsto, kokia turėtų būti sistemos struktūra: iš pradžių būtų pasikliaujama ikiteisminiu susitarimu, naudojantis elektroninėmis priemonėmis, siekiant draugiškai restruktūrizuoti skolą. Sėkmingas naujosios sistemos įgyvendinimas labai priklausys nuo to, ar pavyks veiksmingai paspartinti ir optimizuoti teisminius nemokumo procesus. Valdžios institucijos parengė preliminarų įstatymo projekto planą. Šiuo metu atliekamas jo vertinimas ir konsultacijos su institucijomis, o vėliau įstatymas bus rengiamas toliau.

Pažangą ekonominės diplomatijos ir prekybos lengvinimo (tai turėtų padėti pagerinti Graikijos eksporto rezultatus) srityse stabdo nebaigtos rengti institucinės priemonės. Teisės aktą, kuriuo išplečiami Užsienio reikalų ministerijos įgaliojimai ir atsakomybė, vėluojama parengti; jį numatoma užbaigti 2020 m. kovo mėn., o pačią strategiją – 2020 m. balandžio mėn. Kad valdžios institucijos galėtų užtikrinti sinergiją ir politikos nuoseklumą šioje srityje, būtina nustatyti tvirtą teisinį bendros institucijos pagrindą ir koreguoti tarpinstitucines struktūras.

Nepaisant tam tikrų vėlavimų, kuriuos daugiausiai lėmė veiksniai, kurių valdžios institucijos negali kontroliuoti, darbas investicijų licencijavimo srityje vyksta pagal planą, o valdžios institucijos tebėra pasiryžusios užbaigti reformą per sutartus terminus. Valdžios institucijos padidino atitinkamos reformą koordinuojančios tarnybos administracinį pajėgumą ir užsitikrino tolesnę Europos Komisijos techninę paramą tolesniam darbui. Dėl komplikacijų, kurių kilo per konkurso procedūrą ir kurių valdžios institucijos negali kontroliuoti, vėluojama pasirašyti IT sistemos pirkimo sutartį – tai pirmas žingsnis siekiant visiškai įdiegti IT sistemą (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). Nepaisant tam tikrų vėlavimų, tikrinimo sistemos įstatymas (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2020 m. vidurys) įgyvendinamas toliau. Valdžios institucijos taip pat lieka įsipareigojusios laiku įvykdyti konkretų įsipareigojimą (kurio terminas – 2020 m. vidurys) supaprastinti licencijavimo procedūras likusiuose ekonomikos sektoriuose, nepaisant tam tikrų vėlavimų.

Valdžios institucijos siekia trukdžių klasifikavimo sistemos peržiūrą užbaigti iki 2020 m. vidurio, t. y. pirma konkretaus įsipareigojimo termino, kuris sueina 2021 m. viduryje, ir taip pat rengia tolesnes priemones aplinkosaugos srities licencijų ir tikrinimo sistemoms gerinti. Valdžios institucijos pasirašė sutartį su patarėju techniniais klausimais, kuris padės joms suderinti trukdžių klasifikavimo sistemą su aplinkosaugos klasifikacijos sistema, siekdamos iki 2020 m. vidurio priimti atitinkamą antrinės teisės aktą. Papildomi veiksmai, kurių ketinama imtis licencijavimo sistemai pagerinti, yra, be kita ko, aplinkosaugos leidimų atnaujinimo ir keitimo proceso supaprastinimas, išorės aplinkos vertintojų sertifikavimas, tikrinimų administracinės sistemos reorganizavimas ir išorės inspektorių sertifikavimas. Pastarasis veiksmas būtų svarbus žingsnis siekiant šalinti dabartinius vykdymo užtikrinimo sistemos trūkumus. Valdžios institucijos taip pat peržiūri tam tikras ankstesnės administracijos priimtas nuostatas siekdamos nustatyti galimus nuokrypius nuo investicijų licencijavimo reformos principų, kad iki 2020 m. rugsėjo mėn. būtų galima priimti visus būtinus pakeitimus. Šios reformos tęstinumą užtikrintų atitinkamos reformą koordinuojančios tarnybos nuolatinis dalyvavimas ir sustiprintas vaidmuo tikrinant būsimus teisės aktus.

Kadastro projektas apskritai įgyvendinamas gerai, tačiau, atsižvelgiant į ankstesnius vėlavimus, terminus reikėjo koreguoti. Vėluojančių turto deklaracijų problema, dėl kurios buvo stabdomas kadastro kartografavimo procesas, iš esmės jau išspręsta, ir daugelyje sričių galima pradėti kitą kartografavimo etapą. Vis dėlto, atsižvelgiant į ankstesnius vėlavimus, kadastro projekto planas turi būti peržiūrėtas, siekiant patikimai atnaujinti terminus ir tarpinius veiksmus. Kadastro kartografavimo pabaigos terminas buvo nukeltas iš 2021 m. vidurio į 2022 m. gegužės mėn., nustatant tarpinius tikslus. Apskritai projekto įgyvendinimo pagreitis tinkamas, o valdžios institucijos prisiima tvirtą atsakomybę – taip sudaromos patikimos sąlygos galiausiai užbaigti projektą. Kalbant apie institucinį aspektą, valdžios institucijos, siekdamos greičiau įsteigti kadastro agentūrą (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2020 m. vidurys), planuoja nedelsiant atidaryti regioninius padalinius visoje Graikijoje ir suteikti jiems įgaliojimus atidaryti numatytus vietos padalinius.

Toliau daroma pažanga vykdant Graikijos energijos rinkos įsipareigojimus: iš pradžių pateikti persvarstyti pasiūlymai, kuriais siekiama spręsti su antimonopoline praktika susijusius susirūpinimą keliančius klausimus, kol bus visiškai atsisakyta lignito, taip pat rengiama bendra energetikos ir klimato strategija. Tai žingsnis į priekį siekiant spręsti likusias konkurencijos problemas, susijusias su Viešosios energetikos įmonės privilegijuota teise gaminti elektrą iš lignito, ir galiausiai įvykdyti Komisijos sprendimą ir Teismo sprendimus. Pašalinus ilgalaikius iškraipymus didmeninėje rinkoje (taip pat įvykdžius antimonopolinių priemonių įsipareigojimą, kuris, įtraukus papildomas energijos sektoriaus priemones, dabar apims konkretų iki 2019 m. pabaigos vykdytiną įsipareigojimą) padidės konkurencija Graikijos elektros energijos rinkoje ir bus sudarytos sąlygos toliau investuoti ir padėti Graikijai reformuoti energijos sektorių. Šiomis aplinkybėmis svarbu pažymėti, kad Graikija 2019 m. gruodžio mėn. (anksčiau nei kai kurios kitos valstybės narės) priėmė savo nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 dėl energetikos sąjungos ir klimato politikos veiksmų valdymo. Plane nustatyta Graikijos 2030 m. energijos strategija, kurioje numatyta anksti nutraukti lignitu kūrenamų elektrinių eksploataciją ir nustatyti plataus užmojo tikslai didinti energijos gamybą iš atsinaujinančiųjų išteklių, energijos vartojimo efektyvumą ir mažinti išmetamą CO2 kiekį. Kad galėtų suvaldyti socialinius pertvarkos iššūkius, Graikija raginama glaudžiai bendradarbiauti su Komisija, be kita ko, pagal Žaliojo kurso investicijų planą ir Teisingos pertvarkos mechanizmą.

Elektros energijos rinkos tikslinis modelis (tai konkretus įsipareigojimas, kurio terminas nukeltas iki 2020 m. vidurio) iš esmės įgyvendinamas pagal planą. Nuo paskutinės ataskaitos Graikija ėmėsi tam tikrų veiksmų, pavyzdžiui, patvirtino neatidėliotinų sandorių rinkos taisyklių sąvadą. Beveik visos kitos techninės taisyklės pateiktos reguliavimo institucijai patvirtinti. Imtasi tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti, kad nepagrįstai nedelsiant vietos rinka būtų susieta su Bulgarijos ir Italijos rinkomis, kai neatidėliotinų sandorių rinka pradės veikti.

GRAIKIJOS TURTO IR DALYVAVIMO VALDANT TURTĄ ĮMONĖ

Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonė tęsia darbą pagrindinėse srityse, susijusiose su įsipareigojimais Euro grupei. Nuo ketvirtosios griežtesnės priežiūros ataskaitos paskelbimo 2019 m. lapkričio mėn. padaryta pažanga gerinant valstybės valdomų įmonių valdymą (įskaitant valdybos peržiūras ir darbo užmokesčio politiką). Be to, įmonė daugiau dėmesio skiria valstybės valdomų įmonių veiklos tobulinimui. Pagrindinis šios srities uždavinys – veiksmingai spręsti svarbias Graikijos pašto veiklos ir finansines problemas ir bendradarbiauti su valdžios institucijomis siekiant finansuoti restruktūrizavimo planą, vadovaujantis ES valstybės pagalbos sistema. Valdžios institucijos pademonstravo tvirtą įsipareigojimą ir remia svarbų įmonės darbą. Valdžios institucijų ir įmonės veiklos koordinavimo mechanizmas pradėtas taikyti visoms bendrovėms, parengti ir kabineto komitetui pateikti aštuonių bendrovių įgaliojimai, taip pat atnaujinamos ministerijos gairės. Įmonė toliau įgyvendina savo strateginį planą (nuolatinis įsipareigojimas) ir stebi pagrindinius veiklos rodiklius, kuriuos ji nustatė savo patronuojamosioms įmonėms. Pagrindinis uždavinys ir toliau yra išnaudoti visą Viešojo turto bendrovės nekilnojamojo turto portfelio potencialą, taip pat reikėtų greitai užbaigti atranką, atliekamą papildomo nekilnojamojo turto perdavimo tikslu. Olimpinio centro (OAKA) perdavimas (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas buvo 2018 m. pabaiga) bus atidėtas dėl praktinių sunkumų, kurie dėl turto statuso yra neišvengiami.

Valdžios institucijos išlaikė privatizavimo proceso pagreitį – tai rodo didelė pažanga vykdant kelis sandorius. Kad projektai būtų sėkmingi, bus labai svarbu ir toliau nemažinti pastangų. Kaip minėta ankstesnėje ataskaitoje, toliau nurodytų pavyzdinių projektų tvarkaraščiui įtakos turėjo vėlavimai arba veiksniai, kurių valdžios institucijos iš esmės negali kontroliuoti. Apskritai, valdžios institucijos daro nuolatinę pažangą įgyvendindamos turto plėtros planą (tai nuolatinis įsipareigojimas). Visų pirma:

·„Hellinikon“ (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2018 m. pabaiga). Konkurso dėl kazino licencijos išdavimo procesas gali vėluoti dėl veiksnių, kurių vyriausybė negali kontroliuoti, tačiau valdžios institucijos deda pastangas, kad užtikrintų kitas sandoriui būtinas sąlygas. Jos priėmė antrinės teisės aktą dėl didmiesčio parko ir dėl plėtros ir urbanizacijos zonų, taip pat pasiektas visų susijusių šalių susitarimas dėl „Hellinikon“ teritorijos padalijimo; tuo pat metu valdžios institucijos imasi veiksmų, kad išspręstų kelis neišspręstus klausimus, susijusius su likusių viešųjų ir privačiųjų naudotojų perkėlimu ir pastatų legalizavimo ir griovimo procesu.

·Alimos prieplauka (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. vidurys). Audito rūmai patvirtino konkurso procedūrą 2019 m. birželio 26 d. Finansinę sandorio dalį vėluojama užbaigti pirmiausia dėl laiko, skirto bankų atliekamo išsamaus patikrinimo procesui, kurio reikalaujama siekiant finansuoti sandorį.

·Įmonė „Hellenic Petroleum“ (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. vidurys). Nepavykus parduoti kontrolinio akcijų paketo, kaip buvo planuota, užbaigti finansinę šio sandorio dalį bus neišvengiamai labai vėluojama. Persvarstyta struktūra ir terminai turėtų būti nustatyti atsižvelgiant į tai, kas teikia didžiausią komercinę ir strateginę naudą Graikijai. Valdžios institucijos dar turi nuspręsti, kokio požiūrio laikytis, o preliminarų tvarkaraštį numatoma parengti iki 2020 m. kovo mėn.

·30 % Atėnų tarptautinio oro uosto pardavimas (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). Konkursas vyksta sėkmingai. 2020 m. sausio 31 d. Graikijos Respublikos turto plėtros fondo (TAIPED) direktorių valdyba nusprendė, kad įpareigojančių pasiūlymų etapo reikalavimus atitinka devyni investuotojai, taigi šis etapas faktiškai pradėtas. Sandorio finansinę dalį tikimasi užbaigti iki metų pabaigos.

·Valstybės dujų įmonė (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). 2019 m. lapkričio mėn. buvo priimti teisės aktai, būtini daliniam įmonės atskyrimui ir visos Turto plėtros fondo dalies įmonėje (t. y. 65 %) pardavimui. Tarptautinis konkursas dėl DEPA infrastruktūros dalies pradėtas 2019 m. gruodžio 9 d.; fondas ir „Hellenic Petroleum“ veikia kaip pardavėjai (siūlantys 100 % DEPA infrastruktūros dalies akcinio kapitalo). Tarptautinis konkursas dėl DEPA komercinės dalies 65 % akcinio kapitalo pardavimo pradėtas 2020 m. sausio 23 d.

·„Egnatia“ (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). Ilgalaikei greitkelio „Egnatia“ koncesijai būdingas sistemingas vėlavimas ir problemos, o tai rodo nepakankamą atsakomybę. Valdžios institucijos pabrėžė tvirtą įsipareigojimą vykdyti sandorį. Nuo paskutinės griežtesnės priežiūros ataskaitos pradėjo veikti trys įvažiavimo į greitkelį rinkliavos punktai, institucijoms taip pat pateiktas išsamus veiksmų planas, kuriame nustatytas konkretus visų reikalaujamų dar neįgyvendintų veiksmų tvarkaraštis iki 2020 m. gegužės mėn. Veiksmų planas pradėtas įgyvendinti; iki 2020 m. birželio 26 d. įpareigojančių pasiūlymų pateikimo termino bus labai svarbu pasinaudoti padaryta pažanga ir laiku imtis visų būtinų veiksmų.

·Regioniniai uostai (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2019 m. pabaiga). Valdžios institucijos pritaria tam, kad būtų suteikta galimybė lanksčiai rinktis privatizavimo sandorio struktūrą (t. y. subkoncesiją, akcijų pardavimą), kad būtų galima pasirinkti geriausią privatizavimo sandorio struktūrą kiekvienam uostui. Vasario 12 d. Parlamentas priėmė atitinkamą teisės akto pakeitimą, o Turto plėtros fondas pradėjo išorės konsultantų samdymo procesą keturių uostų akcijų pardavimo tikslu.

VIEŠASIS ADMINISTRAVIMAS

Valdžios institucijos imasi priemonių dėl skaitmeninio valdymo – šios srities pažanga viena iš mažiausių visoje ES. Nepaisant tam tikrų vėlavimų, naująją „skaitmeninę bibliją“ ketinama užbaigti iki 2020 m. kovo mėn., joje nustatant viešojo administravimo projektus ir priemones bendriems skaitmeninės veiklos rezultatams gerinti. Kad ji būtų veiksmingai įgyvendinta, svarbu aiškiai nustatyti administracijos vaidmenis ir atsakomybę. Daroma pažanga įgyvendinant svarbius projektus, pavyzdžiui, kuriant bendrą elektroninių paslaugų platformą (gov.gr), didinant viešųjų sistemų ir registrų sąveiką ir supaprastinant ir skaitmeninant piliečiams svarbius procesus. Prioritetą Graikija taip pat turėtų teikti pastangoms toliau paprastinti procesus, kurie yra našta įmonėms.

Nuolatinių sekretorių skyrimo viešojo administravimo institucijose procesas tęsiasi, taip pat atnaujintas direktorių atrankos procesas. Valdžios institucijų teigimu, nuolatiniai sekretoriai turėtų būti paskirti iki 2020 m. kovo mėn., o direktorių darbo vietas numatoma užpildyti iki 2020 m. rugpjūčio mėn. Bus labai svarbu užtikrinti, kad planuojant teisės aktų pakeitimus, susijusius su būsimu direktorių ir skyrių vadovų skyrimu, būtų išlaikytas Aukščiausiosios civilinio personalo atrankos tarybos (ASEP) vaidmuo.