LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 2004.7.14 
COM(2004) 487 galutinis 
 
   
KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 
2007–2013 m. finansin ės perspektyvos  
 
LT 2   LT KOMISIJOS KOMUNIKATAS EURO POS TARYBAI IR EUROPOS 
PARLAMENTUI  
2004 m. vasar į Komisija pateik ė politinį projektą apie tai, kaip S ąjungai iki 2013 m. įveikti 
pagrindinius Europai ir jos pilie čiams iškilusius sunkumus. Šio projekto tikslas – prad ėti 
diskusiją apie Europos S ąjungos tikslus ir j ų įgyvendinimo priemones. 
Kad veiksmams, kaip numatyta, b ūtų pasirengta iki 2007 m. sausio 1 d., b ūtina pradėti naują 
diskusijų etapą. Dėmesį reikia sutelkti į praktines priemones, užtikrinan čias nubrėžtų politinių 
gairių įgyvendinim ą.  
Siekdama šio tikslo, Komisija reng ė išsamius politikos pasi ūlymus. Šie pasi ūlymai 
sukonkretina principus, išd ėstytus vasario m ėnesio komunikate: jais siekiama aiški ų politinių 
tikslų; jais yra si ūloma reali prid ėtinė vertė; jie atspindi supaprastinimo proces ą ir juose yra 
paisoma gero administravimo princip ų. 
Dauguma ši ų pasiūlymų jau parengta. Tod ėl dabar yra gera proga apžvelgti nuo vasario 
atliktus darbus, atsiminti ES veiksm ų pridėtinę vertę bei išlaidas, reikalingas Komisijos 
pasiūlyto politinio projekto 2007–2013 m. t ęsimui, ir paaiškinti, kaip bus supaprastintos ir 
racionalizuotos šio projekto įgyvendinimo priemon ės. Tai ir yra šio dokumento tikslas. 
Kartu su juo pateikiami pirmieji išsam ūs pasiūlymai, nustatantys pagrindini ų politikos sri čių 
teisinį pagrindą. Vėliau bus pateikti tolesni pasi ūlymai, susij ę su tokiomis sritimis, kaip 
užsienio santykiai, aplinkosauga , moksliniai tyrimai bei laisv ė, saugumas ir teisingumas.  
  
* * * 
 
LT 3   LT 1. SPRENDIMO ĮGYVENDINIMO LINK  
Diskusijos su Taryba ir Parlamentu 
Vasario 10 d. komunikato „Bendros ateities k ūrimas, politin ės užduotys ir biudžetin ės 
priemonės išsiplėtusioje Sąjungoje“1 priėmimas buvo išeities taškas, priimant sprendim ą dėl 
naujų finansini ų perspektyv ų. Tai Tarybai ir Europos Parlamentui suteik ė progą išanalizuoti 
Komisijos pateiktus politikos pasi ūlymus. Balandžio m ėnesį Europos Parlamentas pri ėmė 
rezoliucij ą, kurioje d ėmesys buvo sutelktas į Sąjungos politikos prioritetus. Tuo pat metu 
Taryba prad ėjo pirmąsias Komisijos komunikato diskusij as, o pirmininkaujant Airijai buvo 
pateikta analitin ė ataskaita, kurioje buvo išskirtos kelios pagrindin ės būsimų diskusijų sritys. 
Birželį įvykusioje Europos Vadov ų Taryboje sutarta t ęsti darbą šioje ataskaitoje nurodytais 
klausimais, ypa č dėl: 
– poreikio pagal griežtesnius priorite tus suskirstyti numatomas išlaidas; 
– išlaidų, reikaling ų valstybės narės Sąjungos tikslams įgyvendinti; 
– išsamesnės ES išlaid ų pridėtinės vertės analizės. 
Komisija pritaria tokioms pirmosioms reakcijoms į jos komunikat ą ir jame nurodytiems 
prioritetams. 
Plėtodama šias diskusijas, Komisija ketin a geriau supažindinti su išsamesne si ūlomų veiksmų 
ir valdymo priemoni ų pridėtinės vertės analize, kad valstyb ės narės galėtų diskusijas pl ėtoti 
toliau. Šis komunikatas ir atitinkam ų teisės aktų projektų priėmimas yra dar vienas ind ėlis į 
šias diskusijas. 
Verta prisiminti kai kuriuos ši ų diskusijų išeities taškus, kurie apibr ėžia Komisijos pasi ūlyme 
išdėstytus prioritetus: 
• ES biudžetas yra riboto dydžio . Palyginti su nacionaliniais  biudžetais, kurie sudaro 
vidutiniškai apie 45% nacionalini ų pajamų, ES biudžet ą sudaro šiek tiek daugiau nei 1%. 
Komisija nepasi ūlė keisti ES lygiu nustatomos ištekli ų ribos, kuri ir toliau sieks 1,24% 
bendrųjų nacionalini ų pajamų, tik pasiūlė padidinti išteklius ne viršijant nurodytos ribos. 
Tokios ribos mobilizavimas tapo b ūtinas dėl išaugusios S ąjungos atsakomyb ės ir dėl kelių 
iš eilės sėkmingų plėtros etapų išlaidų; atsižvelgiant į tai, reik ėtų paminėti, kad ES 
biudžeto didinimo tempai per pastaruosius 7 metus sudar ė tik pusę valstybių narių biudžetų 
didinimo. 
• Jau padaryta daug politini ų sprendim ų, nuo kuri ų priklausys b ūsimos finansin ės 
perspektyvos. Jose aiškiai nurodomos b ūtinos išlaidos: 
– dabartinis pl ėtros etapas padidins S ąjungos BVP ir pajamas 5%, o gyventoj ų 
skaičių – 30%. Tai reiškia kad išlaidos  viršys pajamas. Pavyzdžiui, d ėl plėtros 
ūkininkų skaičius išaugs 4 milijonais, t. y. 50%, o turting ų ir neturting ų asmenų 
pajamų skirtumas padid ės dvigubai. Tikimasi, kad iš Biudžeto bus skiriamos l ėšos 
                                                 
1 COM(2004) 101. 
 
LT 4   LT Lisabonos strategijai ir ES ekonomikos transformavimui į konkurencingumu ir 
inovacijomis pagr įstą ekonomik ą; 
– susitarimas d ėl žemės ūkio finansavimo iki 2013 m. pareikalaus didel ės ES 
biudžeto dalies; 
– siekiant susidoroti su naujomis saugumo gr ėsmėmis ir kriz ėmis, Europos S ąjungai 
reikia imtis nauj ų užduočių Sąjungos lygiu, ypa č laisvės, saugumo ir teisingumo 
srityse;  
– išaugo Sąjungos veiksm ų užsienyje poreikis, kaip ir l ūkesčiai, kad ji tai darys 
efektyviai, nes padid ėjo kaimynini ų valstybių stabilumo pažeidžiamumas. 
Politinis sutarimas veikti 
Pateikti pasi ūlymai pagr įsti Tarybos ir Europos Parlamento darbu kuriant aiški ą Europos 
ateities vizij ą. Pasiektas platus politinis sutarimas d ėl to, kokiose srityse S ąjunga turi imtis 
veiksmų; tai atsispindi Sutartyje ir Konstitucijoje, Europos Parlamento rezoliucijose bei 
Europos Vadov ų Tarybos išvadose. Įtvirtinti tokie pagrindiniai tikslai, kaip užimtumas, tvarus 
vystymasis, saugumas ir efektyvus vaidmuo pasaulyje: 
• Bendroji rinka suteik ė Europos ekonomikoms tikr ą galimybę augti ir turt ėti. Kadangi tik 
per keletą metų Europos augimo potencialas sumaž ėjo nuo 3% iki 2%, b ūtina gerinti 
ekonominius rodiklius. Nedarbo lygis vis dar nepriimtinai aukštas, did ėja socialin ės 
atskirties rizika. Jei ES  liberalizavimas lemia poky čius, tai ji turi pasir ūpinti, kad tokie 
pasikeitimai b ūtų sklandūs. Dėl plėtros dar labiau sustipr ėjo atotrūkis tarp turtingesni ų ir 
skurdesni ų valstybių narių, ir tai kenkia Europos ekonomikos gyvybingumui.  
 Tik veiksmai visais lygmenimis leis siekti augimo ir mažinti skirtumus. Ši b ūtinybė siejasi 
su Lisabonos strategija, be t kol kas rezultatai nuvyl ė lūkesčius. Siekiant, kad Europa tapt ų 
dinamiška, žiniomis pagr įsta ekonomika, reikia surasti nauj ą impulsą ir naują kryptį, o taip 
pat stiprinti S ąjungos po pl ėtros sanglaud ą. 
• Europa turi daug ištekli ų. Europos visuomen ę formavo landšaftas, vandens telkiniai, kaimo 
vietovės ir jų ištekliai. Iškilusi užduotis – valdyti ir saugoti šiuos išteklius dabartinei ir 
būsimoms kartoms. Europos S ąjungos vaidmuo šioje srity je yra aiškus. Europos 
gaminamas maistas cirkuliuoj a bendrojoje rinkoje, tod ėl turi būti išlaikoma aukšta jo 
kokybė. Aplinkosaugos užduotys turi b ūti sprendžiamos tiek žemyno, tiek ir pasaulio 
mastu. Tod ėl nėra jokio sutapimo, kad šie tikslai ilg ą laiką buvo vieni iš svarbiausi ų 
Sąjungos bendrosios politikos kryp čių. 
• ES dabar turi spr ęsti svarbiausius jos pilie čių rūpesčius. Iki šiol ES pilietyb ė buvo 
tapatinamas su išpaž įstamomis vertyb ėmis: tai turi tapti konkre čiais veiksmais. 
Organizuotas nusikalstamumas ir terorizmas kelia pavoj ų visoms valstyb ėms. Nelegali ą 
imigraciją galima įveikti tik bendromis pastangomis. Bendroji rinka automatiškai 
reikalauja ES veiksm ų visuomen ės sveikatos, maisto saugos ir vartotoj ų interesų srityse. 
Išaugusi įvairovė suteikia daugiau galimybi ų, kurios reikalauja bendr ų veiksmų. Visose 
šios srityse b ūtina imtis veiksm ų Europos lygmeniu. 
 
LT 5   LT • ES yra įspūdingai svarbi: daugia u kaip 450 milijon ų gyventoj ų, ketvirtis pasa ulio gamybos, 
pirmaujanti prekybos j ėga, didžiausia pagalbos tiek ėja. Todėl išorinis pasaulis nuolat 
bando ES, kaip politinio subjekto, sugeb ėjimą veikti arba reaguot i. ES laukia esminis 
sprendimas d ėl lyderiavimo: jei ji tai pasirinks , jos finansiniai ir politiniai įsipareigojimai 
partneriams ir kaimynams bus didžiuliai. Bet ne gi ji gali visiškai nusišalinti ir atsisakyti 
tokio iššūkio? Dirbdama išvien ir sutartinai, S ąjunga gali nukr eipti savo pastangas savito 
politikos svert ų derinio kryptimi: į pagalbą, prekybą, ekonomin į bendradarbiavim ą ir 
politinį dialogą. 
Neveiklumo kaina – labai didel ė. Neišsprendus Europos ekonomikos problem ų, 
rizikuojama, kad ekonomika laipsniškai smuks. Nesugeb ėdami išsaugoti gamtos ištekli ų ir 
juos valdyti priversime ateities kartas mok ėti didesnę kainą. Nesugeb ėjimas pasir ūpinti 
piliečių saugumu ir gyvenimo kok ybe gali sukelti nusivylim ą ir pavojus. Nesugeb ėjimas 
padaryti užsienio politik ą efektyvesne sumažins galimyb ę skleisti ir ginti Europos vertybes 
bei remti taik ą ir vystym ąsi visame pasaulyje. 
Politinių tikslų įgyvendinimas 
Įgyvendinant šiuos tikslus, re ikia pasinaudoti visais įmanomais svertais: nacionaliniais 
veiksmais, Bendrijos teis ės aktais, koordinavimu ir valstyb ės išlaidomis per ES biudžet ą. 
Sąjungos politik ų užduotis – užtikrinti reikiam ą derinį reikiamu laiku. Komisijos pasi ūlymo 
tikslas nėra tik lėšų pervedimas į ES lygmen į. Investicij ų grąža priklauso nuo teisingo tiksl ų 
pasirinkimo tinkamu lygmeniu. Nacionalinius veiksmus reikt ų pasirinkti tada, kai tai gali 
duoti geriausi ų rezultatų, o ES lygio veiksmus tada, kai tai – efektyviausia. Mokes čių 
mokėtojui naudingiausia tokia situacija, kai išle istas vienas euras iš ES biudžeto duoda 
didesnį pelną nei nacionaliniu lygmeniu išleistas euras. Nacionalini ų lėšų sujungimas ES 
lygmeniu gali pad ėti sutaupyti daug nacionalini ų biudžetų lėšų. 
Daugeliui S ąjungos priemoni ų nereikia didelio finansavimo. Ka i kuriose srityse, tokiose kaip 
konkurencijos politika, vidaus rinka ar aplinkosauga, S ąjungos užduotis yra užtikrinti 
sąžiningą ir veiksming ą veiksmų reguliavimo sistem ą. Šis darbas yra labai svarbus S ąjungos 
politiniams tikslams, nors jam nereikia daug l ėšų. 
Kita vertus, siekiant , kad ES politika b ūtų veiksminga, privalu tur ėti finansini ų išteklių.. Būtų 
tiesiog nerealu tik ėtis geresn ės Europos už mažiau pinig ų. Naujos politikos sritys ES 
lygmeniu kelia naujus finansinius reikalavimus. 
Komisija išanalizavo, kuriose po litikos srityse išlaidos yra b ūtinos. Savo pasi ūlymuose ji 
užtikrino, kad išlaid ų dydis ir pob ūdis yra proporcingi ir, kad tv arkomasi taip, kad politikos 
investicijų grąža būtų geriausia. Jei tenkinami šie reikal avimai, politikos sritims neturi tr ūkti 
išteklių, nes tik tada jos bus veiksmingai įgyvendinamos. 
ES biudžeto dydis yra ribotas, bet tik ėtina įtaka – didel ė. Palyginti su nacionaliniais 
biudžetais, kuriuos sudaro vidutiniškai apie 45% nacionalini ų pajamų, ES biudžet ą sudaro 
šiek tiek daugiau nei 1%. Per paskutin iuosius septynerius metus nacionalini ų biudžetų augimo 
tempai buvo daugiau nei dvigubai didesni už ES biudžeto augimo temp ą. Komisija si ūlo 
nedaug padidinti S ąjungos išteklius, kad b ūtų galima įvykdyti min ėtus tikslus ir 
įsipareigojimus. Siekdama užtikrinti mok ėjimų asignavim ų atitinkam ą laipsnišk ą kitimą 
asignavim ų įsipareigojimams atžvilgiu, Komisija bent jau nuo 2010 m. nuolatos vertins 
būtinus asignavimus mok ėjimams laikotarpiu po 2013 m. Atliekant tok į vertinim ą, bus 
 
LT 6   LT atsižvelgiama į faktinį asignavim ų įsipareigojimams ir asignavim ų mokėjimams panaudojim ą 
bei ES bendr ųjų nacionalini ų pajamų prognozes ir asignavim ų panaudojim ą. 
2. PRIDĖTINĖ KOMISIJOS PAS ŪLYMŲ VERTĖ 
Komisija si ūlo 2007-2013 m. labai padidinti išlaidas tam tikroms politikos sritims. Tai, kad 
Komisija tok į pasiūlymą teikia biudžeto suvaržymo laikot arpiu, reiškia, jog toks išlaid ų 
padidinimas yra b ūtinas, jei norima įgyvendinti ES tikslus ir įvykdyti įsipareigojimus. Jei 
nesugebėsime suderinti įsipareigojim ų su reikalingais ištekliais – sugriausime visuomen ės 
pasitikėjimą Europa. 
Turi būti panaudotas visas Europos S ąjungos potencialias ne tik S ąjungos viduje, bet ir už jos 
sienų. Tai reiškia, kad reik ės spręsti Sąjungos veikl ą stabdančias problemas: 
• Nėra tarpusavio ryši ų: bendrosios rinkos siekis yra tarpvalstybin ė prekyba, 
paneuropietiškos įmonės, laisvė keliauti S ąjungoje. Ta čiau daugelyje sri čių (švietimo ir 
mokslinių tyrimų; transporto, energetikos ir informacijos technologij ų infrastrukt ūros, 
paslaugų sistemų; finansini ų paslaugų; muitinės, civilinės saugos, įstatymų vykdymo) 
nacionalin ės sistemos teb ėra labai nevienalyt ės, trūksta jungiam ųjų grandžių, susilpnėjęs 
mobilumas. D ėl to neišnaudojami jud ėjimo laisv ės teikiami pranašumai. Tai menkina ES 
veiksmų veiksmingum ą. 
• Trūksta Europin ės perspektyvos : pernelyg dažnai nacionalin ės vyriausyb ės nesugeba 
deramai  spręsti reikal ų, išeinančių už jų šalies rib ų, kadangi investicij ų politinė ir 
finansinė grąža (pvz., tiriamosiose ar tarptautin ėse švietimo programose, integruoto 
transporto infrastrukt ūros, išorės sienų apsaugos, aplinkosaugos ar skubios medicinos 
pagalbos programose ir sistemose) tenka ir kitoms šalims, neretai visoje Europoje, ta čiau 
išlaidas dengia tik veiksm us finansuojanti vyriausyb ė; taip pat ir d ėl to, kad, kai veiksmai 
išeina už vienos šalies rib ų, atsiranda nemaž ų papildom ų koordinavimo sunkum ų ir išlaidų. 
Dėl šių priežasčių ypač svarbių paslaugų teikimo lygis yra nepakankamas, be to, yra 
švaistomos l ėšos ir nekoordinuojamos pasta ngos ir tai mažina ES veiksm ų veiksmingum ą. 
• Nėra tikslų ir veiksm ų sąveikos : tikslai yra derinami ES lygmeniu, juos įgyvendindamos 
ES ir jos valstyb ės narės įsipareigoja imtis veiksm ų. Tačiau trūksta įvairiais lygiais 
vykdomų veiksmų organizuoto, sistemiško suderinimo. Taigi S ąjungai nepavyksta pasiekti 
geriausių rezultatų. 
Todėl vėlesnėse finansin ėse perspektyvose Komisija si ūlo numatyti, kaip šiuos tr ūkumus 
pašalinti: 
• skirti būtinas investicijas tr ūkstamoms grandims, Europai sujungti ir mobilumui 
užtikrinti. 
• mažinti spaudim ą nacionaliniams biudžetam s geriau sutelkiant l ėšas ir patirt į ES 
lygmeniu. 
• siekiant paremti, skatinti ir aktyvinti S ąjungos tiksl ų įgyvendinim ą, geriau naudoti 
ES lėšas. Todėl reikia gerai koordinuoti skirti ngais ES lygmenimis vykdomas 
užduotis. 
 
LT 7   LT Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau pasakyta, Komisija nagrin ėjo pridėtinę siūlomų išlaidų vertę 
visose į Sąjungos 2007-2013 m. politikos projekt ą įtrauktose politikos srityse. Siekdama 
išanalizuoti pirmiau min ėtas problemas, Komisija va dovavosi šiais kriterijais:  
• efektyvumas: atvejai, kai ES veiksmai yra vienintel ė galimybė pasiekti rezultat ų sukuriant 
trūkstamas grandis, išve ngti susiskaldymo ir įgyvendinti Europos be sien ų galimybę. 
• naudingumas: atvejai, kai ES si ūlo naudingesnius finansinius sprendimus, ka dangi tuo pat 
metu gali b ūti sprendžiamos ir kit ų sričių problemos, sujungiamos l ėšos ar patirtis, geriau 
koordinuojami veiksmai. 
• sąveika: atvejai, kai ES veiksmai yra b ūtini papildant, aktyvinant ir darant įtaką skirtumų 
sumažinimui, standart ų gerinimui ir s ąveikų kūrimui. 
2.1 Efektyvumas: rezultatai įmanomi tik veikiant ES lygmeniu 
Bendri S ąjungos tikslai gali b ūti įgyvendinti tik kartu dirbant nacionaliniu ir Europos 
lygmeniu. Nacionalin ės valstybės išlaidos gali b ūti nukreiptos taip, kad pilie čiams atnešt ų 
didelę naudą, padidint ų šalies ūkio gyvybiškum ą ir patvarum ą per vieš ąsias paslaugas, 
švietimą ir infrastrukt ūrą, suteiktų vidaus ir išor ės saugum ą, atsiliept ų į visuomen ės norus 
visose vykdomose politikos srityse. Ta čiau nacionalini ų veiksmų veiksmingumas yra ribotas. 
Lieka sprag ų, kurias užpildyti gali tik ES. Siekiant Sutartyje numatyt ų tikslų, jau iš pat 
pradžių svarbiausias vaidmuo joje buvo skirtas savarankiškoms bendrosioms politikoms 
kryptims, tokioms, kaip konkurencijos, prekybos, transporto, žem ės ūkio ir žuvininkyst ės 
politika, o neseniai ir  Ekonominei ir pinig ų sąjungai. Tikra vidaus rinka ir muit ų sąjunga 
negali egzistuoti be tiksli ų, visiems vienod ų žaidimo taisykli ų. Nors ir jei neb ūtų suderintos 
valstybių narių politikos kryptys, ir toliau reik ėtų kontroliuoti vidaus sienas, ES negal ėtų 
sutartinai veikti tarptautin ėje prekyboje,d ėl neigiamos konkurencijos labai nukent ėtų 
tvarumas. . 
• Europos S ąjunga siūlo išskirtin ę galimybę turimus įgūdžius praturtinti naujomis žiniomis. 
Įvairių valstybių pasiekimai ir skirtingos trad icijos suteikia Europai galimyb ę gauti daug 
naudos iš bendros švietimo ir mokymo  patirties. Ta čiau tam, kad ši galimyb ė būtų 
geriausiai panaudota, reikalingas mobilu mas, o jis veiksmingiausiai gali b ūti tvarkomas tik 
ES lygmeniu. Tam reikia vis ą Sąjungą apjungian čio tinklo, kuris stipr ų studentų mobilumo 
poreikį galėtų paversti realybe. 
Žmogiškasis kapitalas yra vienas svarbiausi ų augimo veiksni ų. Vieni papildomi mokslo metai 
gali padidinti tipiškos Europos šalies bendr ą produktyvum ą 6.2%. Ta čiau 1995–2000 m. 
valstybės investicijos į švietimą ir mokym ą, išreikštos valstyb ės išlaidų dalimi, sumaž ėjo 
daugumoje valstybi ų narių. Reikia daryti visk ą, kad valstyb ės išlaidos suteikt ų daugiausia 
naudos. Mobilum ą skatinantys veiksmai suaktyvins  mainus taip, kad jie atneš ap čiuopiamos 
ekonomin ės naudos, praturtins darbo j ėgos profesinius įgūdžius. Toki ų rezultatų galima 
tikėtis į mainus įtraukus apie 10% universitet ų studentų. 
• Tai, kad sud ėtingi tarpvalstybiniai veiksmai gali b ūti deramai vykdomi tik ES lygmeniu 
(dėl neatitikties tarp (nacionalini ų) išlaidų paskirstymo ir (plataus) naudos pasiskirstymo, ir 
dėl papildom ų kliūčių plėtojant tarpvalstybin ės infrastrukt ūros projektus, buvo patvirtinta 
neseniai priimtame Tarybos ir Parlamento sprendime, kuriame buvo nutarta išvardyti 30 
prioritetini ų transporto projekt ų pagal transeuropi nio tinklo program ą. Veiksming ų 
transporto tinkl ų sukūrimas yra b ūtina sėkmingos ekonomikos s ąlyga. Konkurencingumo 
 
LT 8   LT pasiekimai kituose sektoriuose ga li nueiti niekais, jei infrastrukt ūra patiria toki ų sunkumų, 
kaip transporto gr ūstys. Kadangi Europos ekonomika tapo labiau integruota, padid ėjo 
išlaidos d ėl blogos infrastrukt ūros, o peržengiantys valstybi ų ribas trūkumai dar labiau 
išryškėjo. Paskirstyti l ėšas Europos lygmeniu yra vienintelis b ūdas pakeisti b ūdingą 
tendenciją skirti nacionalines išlaidas konkre čios valstyb ės teritorijoje pradedamiems ir 
baigiamiems projektams. Tai taip pat suteiks galimyb ę padėti ekonomiškai silpnesn ėms 
Europos valstyb ėms plėtoti tokią infrastrukt ūrą, kuri bus naudinga visiems. 
Be to, Geteborgo Europos Vadov ų Taryba 2001 m. ypa č pabrėžė, kad reikia skatinti pereiti 
nuo kelių transporto prie labiau aplink ą tausojan čių transporto b ūdų. Veiksmai, skatinantys 
įvairių transporto b ūdų integravim ą, bus sutelkti į transporto kamš čių problemos sprendim ą 
Europos tarpvalstybiniuose keliuose. Apskai čiuota, kad pagal jau veikian čią „Marko Polo“ 
programą koordinuojamais veiksmas bus galima sumažinti tolim ųjų reisų sunkvežimi ų 
keliones keliuose apytiksliai 36 milijonais: ta i reiškia, kad vienas išleistas euras pad ės 
sutaupyti 6 eurus d ėl sumažėjusio užterštumo ir nelaiming ų atsitikimų. 
• Europos integracija jau sava ime reiškia, kad valstyb ės narės gaunama nauda iš jos užsienio 
operacijų yra naudinga ir kitoms valstyb ėms ir tai aiškiai pateisina intervencij ą ES 
lygmeniu, nes tik ES turi visas priemones santykiams su tre čiosiomis šalimis. 
Geras pavyzdys – pl ėtra. Siekiant, kad šalys kandidat ės suderint ų savo teisin ę bazę su ES 
standartais, reikia nemažai pastang ų ES lygmeniu, net jei tai reiškia b ūtinybę pasitelkti kit ų 
valstybių narių patirtį (pvz. pasinaudoti dvyni ų projektais). Saugumas ir migracija – kitas 
pavyzdys, taip pat ES  vidaus politikos kryp čių (t. y. biologin ės įvairovės, klimato kaitos, 
įmonių valdymo...) norm ų ir standart ų nustatymas bei ES vidaus po litikos užsienyje atspindys.  
Vakarų Balkanuose ES sprend ė krizės ir stabilizacijos pore ikio problemas ir parod ė tokį 
veiksmingum ą, kurį vargiai gal ėtų pasiekti atskiros valstyb ės narės bendromis pastangomis. 
Sąjunga pasinaudojo politinio dialogo, y patingojo prekybos režimo, pla čių finansini ų 
programų, bendradarbiavimo teis ėsaugos srityje ir demokratini ų stabilizacijos priemoni ų 
deriniu.  
Neišnaudot ų galimybi ų pavyzdys yra tarptautin ės finansin ės institucijos. Nors Tarptautinio 
valiutos fondo ir Pasaulio banko Vykdomojoje valdyboje valstyb ės narės sudaro daugum ą, jų 
įtaka žymiai mažesn ė nei Jungtini ų Valstijų. Būtina kalb ėti ir veikti išvien, kad taptume 
ryškesniais ir įtakingesniais.  
2.2 Naudingumas: ES veiksmai si ūlo finansiškai racionalesnius sprendimus 
Dar vienas veiksm ų ES lygmeniu privalumas yra finansin ė nauda. Už ES lygmeniu išleist ą 
vieną eurą galima gauti daugiau nei už nacionaliniu lygmeniu išleist ą vieną eurą. Be to, 
nekoordinuotos išlaidos nacionalin iu lygmeniu, kai siekiama bendr ų tikslų, yra pinig ų 
švaistymas. Dauguma atvej ų išteklių ir patirties suvienijimas yra našus b ūdas taupyti pinigus 
ir kartu sukurti reikiam ą kritinę masę, būtiną tam tikr ų svarbiausi ų tikslų įgyvendinimui. 
Keletas pavyzdži ų: 
• Didelių mokslini ų tyrimų pajėgumų ir gyvybingos ekonomikos priklausomyb ė yra 
akivaizdi: 2002 m. Europos Taryba numat ė iki 2010 m. moksliniams tyrimams skirti 3% 
bendrųjų nacionalini ų pajamų, įskaitant ir iš visuomeninio sektoriaus gaunam ą 1%. ES 
mastu atliekami tyrimai yra finansiškai racionalesni už nacionaliniu mastu finansuojamus mokslinius tyrimus; jie gali tapti ne abejotinu atsvaros poveikiu priva čiam finansavimui, 
 
LT 9   LT skatinant svarbias technologines iniciatyva s ir vystant Europos pavyzdinius centrus ypa č 
konkurencingose informacijos ir komunikacij ų technologijos, bi otechnologijos ir 
aeronautikos srityse. Augant mokslini ų tyrimų sudėtingumui ir kritinei finansinei masei, 
jokia, atskirai veikianti valstyb ė narė negali sukurti minimalios kritin ės masės. ES lygmens 
masto ekonomija tampa reikšmingesn ė, o specialist ų įvairiose valstyb ėse gaunama bendra 
nauda – aiškesn ė. 
ES mokslini ų tyrimų politika gali visos ES mastu parem ti pagrindines, Europai svarbias 
mokslinių tyrimų infrastrukt ūras, kurti tokius projektus, kaip  dideli lazeriai ir neutrono 
išteklių prietaisai, kurti ES genom ų mokslo biologini ų duomenų bankus. Pavyzdžiui, 52 
laboratorijos 20–yje skirting ų valstybių narių susijungė bendram darbui tiriant užkre čiamą 
spongiformin ę encefalopatij ą. Su rezultatais gali susipažinti ir  jais naudotis valstybinio ir 
privataus sektoriaus da rbuotojai visoje ES. 
• Sujungus svarbius išteklius, galima racionaliau panaudoti l ėšas. Pavyzdžiui, visos 
valstybės narės turi civilin ės saugos paj ėgas ir greitosios medicinos pagalbos padalinius, 
nuolat laikomus parengtus ir pasi rengusius atvykti per labai trump ą laiką. Būtinosios ši ų 
pajėgų išlaidos neretai b ūna labai didel ės, nes joms reikalinga speciali įranga ir aukšto 
lygio mokymas. Investavus palyginus nedaug l ėšų ir perdavus koordinavim ą ES, galima 
apjungti turimus geb ėjimus ir reikalingu tempu vykdyti ta rpvalstybinius prevencinius ir 
kritinės situacijos likvidavimo veiksmus, ir leisti nacionalini ų valstybių biudžetams tapti 
efektyvesniais. Tod ėl valstyb ės narės gali veiksmingiau reaguoti į gamtos sukeltas 
nelaimes ir kitas krizes, suteikti neatid ėliotiną pagalbą tiesiogini ų krizės padarini ų 
likvidavimo aukoms bei sumažinti toki ų veiksmų išlaidas. Be to, trumpalaik ė pagalba ir 
krizės likvidavimo priemon ės paprastai turi labai didel ę įtaką biudžetui. Solidarumo 
fondas  Sąjungai suteikia galimyb ę padėti valstyb ėms narėms susidoroti su d ėl krizinių 
situacijų iškilusiais uždaviniais. 
• Kartais veiksmai gali tur ėti tokį mastą ir būti tokie sud ėtingi, kad reikiam ą kritinę masę 
galima pasiekti tik ES lygmeniu. Tuo tik slu buvo sukurtas „Galileo“ projektas: 
palydovini ų navigacijos sistem ų kūrimui reikalingos investicijos buvo tokios didel ės, kad 
reikėjo bendrų pastangų. Šias pastangas dabar reikia pl ėtoti toliau ir pereiti į naujus 
projekto etapus paleid žiant „Galileo“ sistem ą.  
• Dabar aiškiai pripaž įstama, kad atskira nacionalin ės valstybės administracija n ėra pajėgi 
tinkamai spr ęsti su imigracija ir prieglobs čio teikimu  susijusių užduočių. Vidaus sien ų 
kontrolės panaikinimas turi b ūti pakeistas bendromis ir efektyviomis S ąjungos išor ės sienų 
kontrolės ir stebėjimo priemon ėmis. Pagerinus darbin į bendradarbiavim ą, taip pat ir turim ų 
mokymo ir įrangos resurs ų sutelkim ą, bus galima geriau  panaudoti valstyb ės lėšas. Be to, 
ES veiksmai, siekiant integruoto m ūsų išorės sienų valdymo, yra vienintelis b ūdas 
valstybėms narėms teisingai pasidalinti tekusi ą naštą, nes kai kurioms iš j ų teko sunki našta 
dėl ilgų sienų ir migracijos padid ėjimo. Iš dalies bendras našt os pasidalijimas pagerins 
valstybių solidarum ą, o patikimesn ė ir teisingesn ė politika bus visoms joms finansiškai 
naudingesn ė. Tai yra Sevilijos Europos Vadov ų Taryboje priimtos nuoseklios migracijos 
politikos pagrindas. 
ES iškilusi užduotis – 6000 km. sausumos ir 85000 km. j ūros sienų kontrolė. Šios užduoties 
vykdymas paskirstytas netolygiai: 7 naujosioms valstyb ėms narėms tenka 40 % m ūsų 
sausumos sien ų. Kasmet apie 400 000 žmoni ų pasiprašo prieglobs čio Sąjungoje; 7 % 
prieglobs čio paraišk ų pateikia tas pats asmuo skirtingose valstyb ėse narėse. ES jau gyvena 
 
LT 10   LT daugiau kaip 14 milijon ų trečiųjų šalių piliečių: 64 % iš j ų Vokietijoje, Pranc ūzijoje ir 
Jungtinėje Karalyst ėje. Dėl šių uždavinių masto būtina imtis bendr ų veiksmų visame žemyne. 
• ES galimyb ės užsienio  santykių srityje yra šios:  dalyvaudama užsienio santykiuose, ES 
gali būti įtakinga ir matoma, ji gali sukurti kritin ę finansinę masę ir reikšming ą masto 
ekonomij ą. 
Vienas iš T ūkstantmečio vystymosi tiksl ų yra perpus sumažinti saugaus geriamo vandens 
neturinčių žmonių skaičių – tokių dabar yra vienas milijardas . Net jei kai kurios valstyb ės 
narės turi beveik tiek pat patir ties, kaip ir Komisija, ES suteikia santykin į pranašum ą, nes ji 
gali sutelkti kritin ę finansavimo mas ę, kuri tur ės akivaizdži ą įtaką pasaulyje (po Pasaulio 
tvaraus vystymosi susitikimo ES įsipareigojo skirti 1 milijard ą eurų „Vanduo – gyvenimui 
iniciatyvai“).  
Valstybių narių ir Komisijos išor ės tarnybų palyginimas suteikia dar vien ą, labai konkret ų 
galimo masto ekonomijos pavyzd į. Valstybi ų narių 1500 užsienio atstovybi ų dirba apie 45 000 
darbuotoj ų, o Komisijos 130 delegacij ų – apie 5000. Palyginkime: apytiksliai 300 JAV 
atstovybių dirba 15000 žmoni ų. 
2.3 S ąveika: papildantys, skatinantys ir subalansuojantys ES veiksmai 
Europos S ąjungos pagrindas – solidarumas ir mokymasis vieniems iš kit ų. Be to, 
įgyvendinant svarbiausius, sutartus tikslus, reikalinga ES, nacionaliniu ir regioniniu 
lygmenimis atliekam ų veiksmų ir sprendim ų dėl išlaidų sąveika. Gera šios problemos 
iliustracija – Lisabonos strategi ja ir ES veiksmai už S ąjungos rib ų. Prisidėdama prie 
valstybini ų pastangų plėtoti ekonomin ę pažangą ir juos skatindama, S ąjunga gali pagerinti 
valstybių veiksmų efektyvum ą ir pademonstruoti visos ES solidarum ą. Tai yra itin svarbu 
turint galvoje d ėl Sąjungos pl ėtros padid ėjusius skirtumus, taip pat ir padid ėjusios įvairovės 
pranašumus. Skirtum ų mažinimas taip pat reiškia, kad Europos S ąjunga turi b ūti standart ų 
gerinimo katalizatorius ir sugeb ėti įvertinti sėkmingiausias praktikas. Keletas pavyzdži ų: 
• Sanglaudos politika paremta įsitikinimu, kad S ąjunga yra solidari bendruomen ė, kurios 
bendras interesas yra gerov ė visiems jos nariams; sanglaudos intervencijos skatina 
konkurencij ą ir atneša ap čiuopiamą valstybės investicij ų naudą: pagerėja tvarus vystymasis 
ES lygmeniu. Europoje, sudarytoje iš 25 ir daugiau nari ų, ES kaip niekuomet yra svarbu 
tiesiai ir aiškiai pareikšti solidarum ą savo pilie čių atžvilgiu. Vis d ėlto būtent regionin ė ir 
nacionalin ė valdžia turi kurti ekonomin ės plėtros strategijas ir jas įgyvendinti. ES paskirtis 
– prisidėti prie nacionalini ų valstybių veiksmų ir būti maksimalaus išlaid ų veiksmingumo 
svertu, ypa č tose srityse, kurios turi didžiausios reikšm ės bendrai tvariai pl ėtrai. 
Sanglaudos politikos rezultatai rodo, kad ja besinaudojan čių regionų augimo tempas yra 
visuomet didesnis nei vidutinis ES augimo te mpas. Kiekvienas sanglaudos politikai išleistas 
euras turi aišk ų atsvaros poveik į – tris eurus už kiekvien ą išleistą eurą 2 Tikslo regionuose. 
Sanglauda vien investicij ų srityje paspartino tiek fizin ės infrastrukt ūros, tiek žmogiškojo 
kapitalo augim ą. Sanglaudos politika taip pat atneš ė naudos partnerystei ir geram 
administravimui: kadangi ji yra bendra Komisijos ir valstybi ų narių veikla, ji turi sutapti su 
nacionaline ir regionine politika.  
• Kitą efektyvios s ąveikos pavyzd į galime rasti kaimo plėtros politikoje. Kaimo pl ėtra dabar 
yra antras pagal svarb ą Bendrosios žem ės ūkio politikos (BŽ ŪP) ramstis, suteikiantis jai 
platesnę perspektyv ą, geriau atitinkan čią šios dienos ir išaugusi os Europos poreikius. Šiuo 
 
LT 11   LT atžvilgiu ji dera su kitomis politikom is, kuriomis siekiama, kad socialini ų ir ekonomini ų 
pokyčių kelias būtų kuo lygesnis. Vis d ėlto, kadangi pus ė ES gyventoj ų gyvena kaime, 
kuris sudaro apie 90% visos S ąjungos teritorijos, kaimo politika vaidina akivaizd ų 
vaidmenį kitose politikos srityse  kaip, pvz., aplinkosauga ar sanglauda. Kaimo pl ėtra 
skatina visos Europos S ąjungos ūkininkus ir kaimo bendruome nes prisitaikyti prie nauj ų 
kaimo ekonomikos poreiki ų, kartu palaikydama griežtus ap linkosauginius standartus ir 
kreipdama ypating ą dėmesį į labiau atsilikusius S ąjungos regionus. 
• Savo prigimtimi terorizmas yra tarptautinis. S ąjungos pagrindine užduotimi visada bus 
saugumo užtikrinimas užkertant keli ą nusikaltimams ir kovojant su jais – vienos valstyb ės 
narės to įveikti negali. Eil ė nenumatyt ų įvykių, tokių, kaip Madride, suk ėlė visuomen ės 
susirūpinimą ir veiksm ų ES lygmeniu poreik į. Be to, patikrinim ų prie vidaus sien ų 
panaikinimas netur ėtų sukelti gr ėsmės ES pilie čių asmeniniam saugumui. Kaip pabr ėžiama 
2004 m. Briuselio Europos Vadov ų Taryboje, terorizmo pavoj ų galima įveikti solidarumu 
ir bendrais veiksmais. Kadangi valstyb ės narės yra tarpusavyje susijusios palaikant 
saugumo lyg į, būtina imtis suderint ų veiksmų Europos lygmeniu. 
• Didelė Sąjungos darbo dalis yra su sijusi su patirties pe rdavimu ir veiksmingesn ės politikos 
formavimu. Daugelyje sri čių – aplinkosaugos, socialin ės politikos, muitin ės ir mokes čių, 
žuvininkyst ės – palyginti nedidel ės investicijos gali pad ėti sukurti nenutr ūkstamą patirties 
ir žinių skleidimo rat ą, suteikiant į akivaizdži ą naudą. 
Europos klimato poky čių programa įvardija pa čias rentabiliausias priemones, užtikrinan čias 
Kioto protokolo reikalavim ų laikymąsi mažiausiomis įmanomomis s ąnaudomis. Klimato 
pasikeitim ų kaina yra stulbinanti – draudimo kom panijos prognozuoja, kad vien gaivalin ės 
nelaimės pareikalaus iki 150 milijard ų dolerių išlaidų per artimiausius dešimt met ų. Tačiau, 
jei ES programose bus numatytos deramos priemon ės, Kioto protokole suformuluot ų tikslų 
įgyvendinimas gali kainuoti tik 2,9-3,7 milijard o per metus, o tai yra maža potenciali ų išlaidų 
dalelė. 
• Įvairiuose pasaulio regionuose valstybi ų narių istorinė patirtis arba geografin ė padėtis 
leidžia jų santykiuose  su užsieniu  pademonstruoti ištekli ų, diplomatijos ir gynybos galias. 
Bet veikiant ES lygmeniu, bendrai vykdomi sa ntykiai su užsieniu tampa nuoseklesni, jie 
tampa daugiau, nei tik atskirai veikian čių dalių suma, kuri finansuoja priemones vystymosi 
pagalbai pagerinti arba siek ia užtikrinti, kad humanitarin ės pagalbos veiksmai 
nesidubliuot ų. ES pridėtinės vertės pagrindas taip pat yra jos metodai (ypa č apribojan čių 
pagalbos s ąlygų panaikinimas, parama sektoriams  ir biudžetui, rezultatais pagr įstas 
požiūris į plėtrą, kur pagalbos dydis tiesiogiai priklauso nuo šali ų sugebėjimų įgyvendinti 
nacionalinius skurdo sumažinimo tikslus). 
ES finansuojama biudžeto parama skatina valsty bes partneres vykdyti reformas. Ji taip pat 
leidžia Komisijai dalyvauti dialoge d ėl biudžeto sistem ų ir padeda sustiprinti vidaus 
atsiskaitomum ą. Apskritai, ji prisideda kuriant s ąlygas, būtinas kitų donorų, įskaitant kitas 
valstybes nares, program ų tvarumui. 
ES humanitarin ė pagalba labai efektyviai pasidalino darbu. Sugeb ėjimas pasidalinti darbu 
efektyviausiu b ūdu, ES humanitarin ės pagalbos politinis neutralumas ir kruopštus valstybi ų 
narių dvišalės pagalbos ir ES pagalbos  suderinimas prisid ėjo prie politikos, galin čios suteikti 
akivaizdži ą naudą unikaliu b ūdu.  
 
LT 12   LT ES veiksmai turi b ūti parengiami tokiu b ūdu, kad jie maksimaliai padidint ų pridėtinę vertę. 
Dar liko eksploatuotin ų pridėtinės vertės išteklių. Sąjungos įtaka gali padid ėti, jei bus 
pagerinta jos veiksm ų darna. Tobulesn ės priemon ės gali pagerinti tokios įtakos formavim ą. 
* * * 
3. P
RIDĖTINĖS VERT ĖS POTENCIALO IŠNAUDOJIMAS : GERESNIS ĮGYVENDINIMO 
POLITIKOS ADMINISTRAVIMAS  
– 2004 m. vasario 10 d. komunikate Komisija išd ėstė principus, kuriais 
remdamasi ji pareišk ė, kad ji supaprastins ir racionalizuos savo finansines 
priemones. Šios racionalizaci jos rezultatas aptariamas konkre čios pozicijos 
atžvilgiu. 
3.1 1 pozicija: tvarus augimas 
Tvarus augimas yra vasario m ėn. pateiktos politikos ašis. Šis tikslas reikalauja veiksm ų trijose 
pagrindin ės srityse: Europos pavertimo dinamiška, žiniomis pagr įsta ir siekian čia augimo 
ekonomika; sanglaudos stiprinimo; tvaraus valdymo ir gamtos ištekli ų apsaugos užtikrinimo. 
Veiksmų pagal 1A ir 1B pozicijas tikslas  bus šios dvi pirmosios sritys. 
Konkurencingumas ir inovacija bendrojoje rinkoje 
• Konkurencingumas yra sud ėtingas ir visoms sritims aktualus klausimas. Moksliniai 
tyrimai, inovacijos ir verslui palanki aplinka  yra pagrindiniai efektyvios konkurencingumo 
strategijos aspektai. Juos taip pat turi remti sveika teis ės aktų aplinka ir efektyvi 
konkurencija. Europos konkurencingum ą remia keletas ES politik ų ir priemoni ų; inovacij ų 
ir konkurencingumo strukt ūrinė programa gali inicijuoti ir palengvinti veiksmus 
konkrečiose, numatytose srityse. Strukt ūrinė programa apims tris pagrindines temas: 
– Verslo aplinkos gerinimas. Tarp siektin ų tikslų bus galimyb ės gauti investicin į 
kapitalą; saugūs elektroniniai tinklai; ef ektyvus verslo paslaug ų teikimas visoje 
ES; modernizuotos paslaugos, pasina udojant informacijos ir komunikacij ų 
technologijomis. 
– Užtikrinimas, kad inovacijos tikrai skatins konkurencingum ą ir bus įdiegiamos 
praktiškai verslo lygmeniu. Mokslini ų tyrimų struktūrinės programos r ėmuose 
bus sukurtos s ąveikos su technologin ėmis platformomis, kuriose bus 
sudaromos pramoninio konkurencingumo mokslini ų tyrimų darbotvark ės, 
atsižvelgiant į konkurencingumo program ą. Veiksm ų tikslas – aplinkosaugos 
technologijos, bandomaisiais projektais arba pirmu visos apimties išbandymu 
tikrinant j ų techninį veikimą ir ekonomin į gyvybiškum ą; ir atsinaujinanti 
energija, projektus įgyvendinant kartu su Pažangiosios energetikos agent ūra. 
– Parama Europos politikoms d ėl įmonių konkurencingumo, inovacij ų, verslumo 
ir paramos mažoms ir vidutinio dydžio įmonėms, pasidalijant politine patirtimi 
ir skatinant ES veiksmus. Siekiant sustiprinti pramon ės politikos, inovacij ų ir 
 
LT 13   LT verslumo įtaką, visi tam remti atliekami veiksmai bus vykdomi pagal 
konkurencingumo strukt ūrinę programą. 
• Bendrosios rinkos funkcionavimui b ūtina efektyviai koordinuoti mokesčius ir muitus . 
Dabartinės „Fiscalis“ ir „Customs“ programos bus sujungtos tam, kad b ūtų pradėti vykdyti 
bendri veiksmai su nacionalin ėmis valstybin ėmis muit ų ir finans ų institucijomis, taip 
siekiant užtikrinti taisykli ų laikymąsi. Įvykdžius apmokymus ir suderinus kompiuteri ų 
sistemas, nacionalin ės muitinės ir finansin ės valdžios institucijos gal ės veikti kaip viena. 
Mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros stiprinimas 
• Komisija yra įsitikinusi, kad pastangos d ėl būtino kvantinio šuolio į Europos mokslinius 
tyrimus pateisina žym ų moksliniams tyrimas skirt ų ES biudžeto ištekli ų padidinim ą. Bet 
taip pat reikia pakeisti Europos mokslini ų tyrimų politikos įgyvendinimo metodus ir 
tikslus. 7–oji mokslini ų tyrimų struktūrinė programa sieks ši ų tikslų: 
– pavyzdini ų centrų kūrimas pasinaudojant tarpvals tybiniu bendradarbiavimu; 
– Europos technologini ų iniciatyv ų įgyvendinimas pasitelkiant technologines 
platformas; 
– kūrybingumo stimuliavimas fundamen tiniuose tyrimuose per tyrim ų komandų 
konkurencij ą Europos lygiu; 
– tyrėjų susidomėjimo Europa didinimas; 
– bendro Europos intereso mokslini ų tyrimų infrastrukt ūrų kūrimas; 
– nacionalini ų programų koordinavimo stiprinimas. 
Visais šiais atvejais b ūtų siekiama svarbiausi ų Europai dalyk ų, glaudžiai susijusi ų su ES 
konkurencijos sritimis, nauju poži ūriu į erdvę ir saugum ą. Kadangi Komisija išliks politiškai 
atsakinga už vykdom ą politiką, bus padidinta de centralizacija, įtraukiant daugiau valstybinio 
ir privataus sektoriaus atstov ų, pasinaudojant Europos mokslini ų tyrimų taryba profesinei 
mokslinei patir čiai gauti. Buvo nustatytos trys kryptys: 
• partneryst ė veiksmų su valstyb ėmis narėmis, skirt ų nacionalini ų mokslini ų tyrimų 
politikoms koordinuoti srityje, re miantis bendrais tikslais. 
• eksternalizacija veiksm ų, skirtų individualioms tyr ėjų grupėms remti per naujai sukurt ą 
reglamentavimo arba vykdom ąją agentūrą. 
• Komisijos vadovavimas bendriems mokslinia ms tyrimams, pasinaudojant nauju poži ūriu į 
priežiūrą ir kontrol ę. Kitos, su veiksm ų atlikimu susijusios užduotys gal ėtų būti perduotos 
vykdančiajai agent ūrai.  
 Šių pasiūlymų planą Komisija pri ėmė birželį
2; dabar jo laukia konsultacija, kur savo 
nuomonę galės pareikšti institucijos ir tyr ėjai. 
                                                 
2 Mokslas ir technologija. Raktas į Europos ateit į: „Būsimos Europos S ąjungos politikos d ėl paramos 
moksliniams tyrimams gair ės“ (COM(2004) 353). 
 
LT 14   LT Tvarių transporto, energetikos ir ES tinkl ų skatinimas 
• Siekiant užbaigti Tarybos ir Europos Parlamento numatyt ų visos Europos transporto ir 
energetikos tinkl ų kūrimą, bus pasinaudota konkre čiai tuo tikslu sukurta priemone. 
Transporto tinklams daugel į metų bus skiriamas finansavimas pagal teis ės aktus, kurie 
numato ši ų tinklų finansavim ą 2007–2013 m. laikotarpiu. Kad b ūtų pagerinta visa grandin ė 
nuo koncepcijos užuomazgos iki jos įgyvendinimo, reglamentas numato supaprastint ą 
sprendimų priėmimo proces ą ES lygmeniu, aiškias s ąlygų ir atrankos taisykles, ir aiškesn į 
vadovavim ą projektams.  
 Nuostatomis d ėl energetikos tinkl ų bus įgyvendinta daugiamet ė programa, kurios 
svarbiausia dalis – pa rama investicijoms į tarpinius ryšius, kad b ūtų padidintas Europos 
energetikos sektoriaus efektyvumas ir saugus tiekimas. Tam bus ne tik suteikiama parama 
tyrimams, kaip ir praeityje, bet ir  vystymo veiklai, o kai kada iš dalies – kuriamajai veiklai. 
• Atskira priemon ė parems dabartin ę Marko Polo program ą dėl intermodalumo, mažus 
projektus, skirtus privataus sektoriaus veiksmams paremti, kuri ų konkretus tikslas – 
perkelti krovini ų pervežim ą į kitas transporto r ūšis. 
• Atskiros priemon ės taip pat reik ės palydovin ės navigacijos sistemos „ Galileo “ naujam 
teisiniam pagrindui, kuris ge riau bus pritaikyt as kitam sistemos darbo etapui. 
• Buvo sukurtos arba dabar derinamos teisin ės prievol ės stojimo sutar čių srityje d ėl 
išskirtinės finansin ės naštos nutraukiant nustatytos branduolin ės įrangos eksploatavim ą: 
Europos S ąjunga yra įsipareigojusi suteikti reikaling ą finansin ę pagalbą atliekant 
eksploatacijos nutraukimo darbus iki 2006 m.   Tuo tikslu reikia sukurti konkre čią biudžeto eilut ę Biudžeto 1A pozicijoje . Šiai eilutei bus 
skiriamos atitinkamos l ėšos iš dviej ų šaltinių: 
– iš biudžeto 1A pozicijos l ėšų, išskyrus tas, kurios skirtos mokslui, tyrimams, 
socialinei politikai ir transeuropiniams tinklams; 
– prireikus iš Augimo reguliavimo fondo. 
2004 m. rugs ėjį Komisija pateiks balsavimui konkret ų sprendim ą dėl ES pagalbos nutraukiant 
eksploatacij ą. Sprendimas bus pagr įstas objektyviu finansini ų poreikių įvertinimu ir susijusi ų 
atominių elektrini ų uždarymo grafiku, pirmiausia atsižv elgiant dabartines išlaidas, kurioms 
jau yra skirtos l ėšos 2004–2006 m. 
Mokymo ir lavinimo kokyb ės gerinimas 
• Visą gyvenim ą besitęsiančio mokymosi programa suvienys veiksmus visuose mokymo ir 
lavinimo lygmenyse, pradedant mokykla ir baigiant suaugusi ųjų mokymu; ji pakeis visas 
dabartines programas (Erasmus, Erasmus Mundus, Comenius, Socrates, Leonardo da 
Vinci). Ypatingas d ėmesys bus skiriamas pagalbai d ėl mobilumo, kuri bus pagr įsta dviem 
horizontaliais veiksmais, apiman čiais politikos vystym ąsi, kalbų mokymąsi, ir naudojim ąsi 
šiuolaikin ėmis technologijomis; bei Jean Monnet veikl ą siekiant Europos integracijos.  
 Įvairių veiksmų performavimas pad ės įvesti bendras proced ūras, sumažinti teisini ų 
priemonių ir biudžeto eilu čių skaičių – visa tai bus supaprastinta ir suteiks akivaizdži ą 
 
LT 15   LT naudą vartotojams.  
 Daugiau kaip 80% ištekli ų bus tvarkoma decentralizuotu b ūdu, naudos gav ėjus atrinks ir 
lėšas program ų dalyviams paskirstys nacionalin ės agentūros. Čia iškyla klausimas d ėl 
nacionalini ų agentūrų vykdomos finansin ės kontrolės masto: iš ES biudžeto dideles l ėšas 
skirstančioms agent ūroms turėtų būti taikomi tie patys kontrol ės standartai, kaip ir 
Komisijoms ir visoms ES agent ūroms. Komisijos kontrol ė bus vykdoma per vykdom ąją 
agentūrą, kuri yra atsakinga už veiksmus švietimo ir kult ūros srityse. 
Socialinės politikos darbotvark ė, padedanti Europos visuomen ei numatyti ir valdyti 
pasikeitimus 
• Socialinės politikos  darbotvark ėje numatyti visi Bendrijos socialiniai tikslai: visiškas 
užimtumas, socialin ė apsauga ir socialin ė integracija; darbo s ąlygos; diskriminacijos 
nebuvimas ir įvairovė; lyčių lygybė. Šiose srityse vykdomi veiksmai bus suvienyti į bendrą 
užimtumo ir socialinio solidarumo program ą „PROGRESS“. Ji veiks pagal „vieno langelio 
tarnybos“ princip ą; jos taisykl ės bus vienodos visoms programos kryptims.  
 Kai kurie socialini ų veiksmų aspektai kyla tiesiogiai iš Sutartimi suteikiam ų autonomišk ų 
galių Komisijai, iš kuri ų akivaizdžiausia – parama socialiniam dialogui. Dabartiniai 
socialinio saugumo sistem ų koordinavimo ir laisvo darbuotoj ų judėjimo (įskaitant ilgalaik į 
valstybių narių įdarbinimo tarnyb ų EURES tinkl ą) įstatymai suteikia teisin į pagrindą tiems 
socialinės politikos darbotvark ės aspektams, kurie negali b ūti finansuojami remiantis 
Komisijos autonomiškomis galiomis. 
Reagavimas į besikeičiančius poreikius 
Efektyvi konkurencingumo skatin imo strategija turi išspr ęsti ilgalaikius Europos ekonomikos 
klausimus. Bet tam reikalingas abipusiškumas. Lygiagret ūs biudžeto disciplinos ir 
efektyvumo tikslai gali b ūti įgyvendinti rezervuojant konkre čiam tikslui kiekvienais metais 
skiriamą sumą. Patirtis įgyvendinant Europos augimo iniciatyv ą parodė, kad ES reikia tokios 
priemonės, kuri greitai reaguot ų į ekonominius poky čius ir taip pad ėtų stimuliuoti augim ą ir 
darbo viet ų kūrimą. Sukūrus Augimo reguliavimo fond ą, pagerės požiūris į 
konkurencingum ą. Kiekvienais metais, kai S ąjunga pavasario Europos Vadov ų susitikime 
aptaria pasiekt ą Lisabonos strategijos įgyvendinimo pažang ą, ji gali prireikus skirti l ėšas ypač 
efektyvioms iniciatyvoms suaktyvinti, kad b ūtų paspartinta pažanga įgyvendinant nuo 
tvarkaraščio atsiliekan čius tikslus (tarki m, transeuropini ų tinklų projektus arba didelius 
aplinkosaugos ar mokslini ų tyrimų projektus) arba pad ėti reaguoti į netikėtus sukrėtimus: 
prekybinius gin čus arba netik ėtus prekybos sutar čių padarinius, arba atsiliepti į išskirtinius 
kvietimus imtis skubi ų veiksmų, pavyzdžiui, iškilus b ūtinybei patenkinti finansinius 
poreikius, kad b ūtų galima nedelsiant įvykdyti įsipareigojimus d ėl branduolini ų įrenginių 
sustabdymo. Fondui nereik ėtų atskiros priemon ės: jis pasinaudot ų galiojan čiomis 
programomis ir veikian čiais įgyvendinimo mechanizmais. 
Didesnė augimo ir užimtumo sanglauda 
Sanglaudos politika dabar jau turi pakankamai pati rties ir dabar svarbiau sia – kaip pagerinti 
veikiančių struktūrų efektyvum ą. Pagrindinis partneryst ės principas išlikt ų, bet sistema b ūtų 
mažiau sud ėtinga ir labiau strategiška. 
Nauja sanglaudos program ų karta bus pagr įsta šiais orientaciniais principais: 
 
LT 16   LT • Bus priimtas strateginis politikos dokumentas visam laikotarpiui; jis taps atskaitos tašku 
valstybėms narėms ir panašiems regionams. Jis nusta tys pagrindinius tikslus geresnei 
sanglaudos paramos koncentracijai. Kasmetin ės Tarybos diskusijos susies sanglaudos 
tikslus su metiniu Lisabonos strategijos įgyvendinimo tikslu. L ėšų paskyrimas iš pasi ūlyto 
veiklos rezervo priklausys nuo to, kaip įgyvendinami strategijos tikslai. Dalis l ėšų gali būti 
atidėta regioniniam konkurencingumui ir užimtumui; jos b ūtų naudojamos prireikus 
reaguoti į konkretaus ekonominio įvykio negatyv ų poveikį. 
• Kiekvienas regionas arba kiekviena valstyb ė narė tada pasi ūlys strategin į orientacin į 
dokument ą 2007–2013 m. Komisijai j į patvirtinus, jis taps ruošiam ų programų pagrindu. 
Tokiose programose svarbiausias d ėmesys bus kreipiamas į intervencijos prioritet ų 
apibrėžimą, paliekant pakankamai daug lankstumo decentralizuotam sprendim ų priėmimui. 
Finansų valdymas vyks prioritet ų, o ne priemoni ų lygmeniu; o finansin ė kontrolė ir 
vertinimas bus labiau propor cingi ir decentralizuoti. 
• Įgyvendinant sanglaudos politik ą, vartotojai gal ės pasinaudoti nemaža racionalizacijos 
įstatymų leidyboje teikiama nauda. Reik ės tik trijų finansini ų priemoni ų: Sanglaudos 
fondo, Europos regionin ės plėtros fondo ir Europos soci alinio fondo. Infrastrukt ūros 
projektuose į bendras programas taip pat bus įtraukti Sanglaudos fondas ir ERPF; jiems 
bus taikomos tokios pat darbo taisykl ės. 
• Bus sukurta priemon ė, kuri suteiks galimyb ę įveikti teisines tarpvalstybinio 
bendradarbiavimo kli ūtis. 
• Ypatingas Europos socialinio fondo bruožas bus konkret ūs veiksmai, siekiant sustiprinti 
migrantų socialinę integracij ą ir pagerinti j ų įsidarbinimo galimybes. Toki ų veiksmų tikslas 
– didesnis migruojan čių darbuotoj ų dalyvavimas pagal Europos užimtumo strategij ą ir 
veiksmai, įgalinantys skirting ų kultūrų, religijų, kalbų ir etninės priklausomyb ės trečiųjų 
šalių piliečius įsikurti ir aktyviai dalyva uti visose Europos visuomen ės gyvenimo srityse. 
Tam reikia glaudaus Europos socialinio fondo ve iklos šioje srityje ir imigracijos politikos 
strategijos ir tiksl ų koordinavimo. Už Europos socialinio fondo veiksm ų dėl trečiųjų šalių 
piliečių integravimo programos rengim ą bus atsakingas GD EMPL kartu su GD JAI.  
3.2 2 pozicija: Gamtos ištekli ų apsauga ir valdymas 
Kadangi 2 pozicijos tikslams skiriama nemažai valstybini ų lėšų, yra labai svarbu, kad veikt ų 
efektyvaus įgyvendinimo priemon ės ir mechanizmai. 
• Nustatytas finansini ų perspektyv ų laikotarpis, atsižvelgiant į naujausias 2003 ir 2004 m. 
ŽŪP reformas ir iki 2013 m. skirtas išlaidas žem ės ūkiui. Verta priminti, kad šios reformos 
jau buvo iš esm ės supaprastintos įvedant bendr ąją išmoką ūkininkams, bendr ą teisės aktų 
sistemą tiesioginei pagalbai, ir pakei čiant gamybos apim čių kontrolę į žemės valdymo 
kontrolę. Kiti poky čiai bendrosios rinkos organizavime bus  vykdomi šioje sistemoje. Nauji 
teisės aktai nustatys Ž ŪP finansavimo strukt ūrą, priskiriant kiekvienam rams čiui atskirą 
fondą – Europos žem ės ūkio orientavimo ir garantij ų fondą ir Europos žem ės ūkio fondą 
kaimo pl ėtrai. Šie fondai tur ės daug panaši ų elementų, įskaitant išskirtin į naudojim ąsi 
įgaliotomis mok ėjimo agent ūromis mok ėjimams atlikti ir panašias finansin ės kontrol ės 
taisykles. 
• Kaimo pl ėtros politika bus įgyvendinama siekiant ši ų trijų svarbiausi ų tikslų: 
 
LT 17   LT – žemės ūkio sektoriaus konkurencingumo gerinimas per restrukt ūrizavimui 
suteikiam ą paramą; 
– aplinkos ir kaimo gerinimas per žem ės valdymui suteikiam ą paramą; 
– gyvenimo kokyb ės kaimo vietov ėse gerinimas ir ekonomin ės veiklos 
diversifikavimo skatinimas pasinaudojant ūkio sektoriui ir kitiems kaimo 
subjektams skirtomis priemon ėmis. 
Kaimo pl ėtros programos visose valstyb ėse narėse turėtų siekti min ėtų trijų tikslų. Bet 
pasirinktas ši ų trijų tikslų santykis tur ėtų būti ypač decentralizuotas. Valstyb ės narės su 
santykinai neišvystyta žem ės ūkio infrastrukt ūra gali nuspr ęsti skirti daugiau d ėmesio 
modernizacijai ir restrukt ūrizavimui, nes tai pad ėtų efektyviai įgyvendinti Ž ŪP taisykles ir 
žemės ūkio sektorius tapt ų pajėgus konkuruoti. Antra vertus, jei valstyb ėje narėje pagrindin ė 
problema yra kaimo bendruomeni ų gyvybiškumas, ji gali nuspr ęsti koncentruotis į ekonomin ę 
diversifikacij ą. 
Bet kokiu atveju, partneriai  nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmeniu tur ėtų gauti naudos iš 
reikšmingo tvarkos supaprastinimo, kuris pasireiškia: 
– visų priemoni ų suvienijimu į vieną priemonę, įgyvendinan čią vieną programą; 
– ypatingu d ėmesiu kaimo pl ėtros ir sanglaudos priemoni ų suderinamumo 
poreikiui; 
– geriau suderintais kontrole ir decent ralizacija: pa rengtas ES strategijos 
dokumentas, suteikiantis strukt ūrą nacionalin ėms kaimo vystymo strategijoms; 
daugiau nuodugni ų konsultacij ų apie tai, kaip šios programos sukurtos ir 
įgyvendinamos; mažiau taisykli ų ir sąlygų dėl program ų įgyvendinimo; 
sustiprinta steb ėsena ir griežtesnis vertinimas. Aiškiai atskirtas valstybi ų narių 
ir Komisijos vykdomas finans ų valdymas. 
• Žvejybos  politika bus įgyvendinama pasinaudojant dvejomis priemon ėmis. Europos 
žvejybos fondas taps vienu fondu žvejybos sektoriaus restrukt ūrizavimui ir tik žvejybos 
verslu besiver čiančių pakrančių teritorijų vystymui. Šio fondo pagrindin ės užduotys bus 
šios:  
– tvari pakran čių teritorijų plėtra (tiek ekonomin ės diversifikacijos, tiek ir 
aplinkosaugos prasme); 
– žvejybos laivyno pertvarkymas; 
– aplinką tausojantys ir konkurencingi akvakult ūra ir žuvies apdirbimas; 
– kiti bendro intereso veiksmai, įskaitant aplinkosaugos bandomuosius projektus. 
Kadangi šis fondas yra akiv aizdžiai glaudžiai susij ęs su sanglaudos priemon ėmis ir bus 
bendrai administruojamas, pasinaudojant daugiamet ėmis programomis, jo glaudžios s ąsajos 
su Bendrąja žvejybos politika leidžia j į priskirti 2 pozicijai. 
Antroji priemon ė apjungs visas sritis, kuriose pinigai reikalingi Bendrosios žvejybos politikos 
reformai: 
 
LT 18   LT – investicijas į kontrolės priemones, kad b ūtų galima įdiegti šiuolaikinius 
kontrolės metodus visuose kontroliuojamuos e vandenyse ir paremti Žvejybos 
kontrolės agentūros darbą; 
– priemones aukštai kokybei ir prieinamoms mokslin ėms konsultacijoms bei 
techninei informacijai gauti; 
– sąlygas tarptautini ų žvejybos sutar čių sudarymui ir finansavimui bei 
dalyvavimui regionin ėse žvejybos organizacijose. 
• Politikos darna negali b ūti išlaikyta, jei priemon ės yra derinamos atskirai. Aplinkosaugos  
srityje dauguma ES veiksm ų vykdoma derinant aplinkosaug ą su kitomis politikomis.  
 Kitame laikotarpyje laukia dvigubas uždavinys: pirma, už tikrinti, kad pagrindiniai 
aplinkosaugos tikslai papildyt ų ir sustiprint ų augimo darbotvark ę. Dabartin ės tendencijos 
aplinkosaugoje reikalauja sustip rinti prevencinius ir korekcini us veiksmus visose politikos 
srityse.   Norint įgyvendinti aplinkosaugos politikos tikslus, kurie sudaro dal į bendresnio ES tvaraus 
vystymosi tikslo, finansavimas pagal 1A ir 1B pozicij ą, 2 pozicij ą (žemės ūkio kartu su 
aplinkosauga, žvejyba, kaimo pl ėtra), ir 4 pozicij ą yra būtinas. Pavyzdžiui, dabar apie 16.5 
% ERPF ir 50% Sanglaudos fondo l ėšų yra skiriama aplinkosau gai. Be to, visoms 
sanglaudos intervencijoms ta ikomas Bendrijos aplinkosaugos įstatymas.  
 Reikia išlaikyti dabartin į aplinkosaugos veiklos finansavimo lyg į, o prireikus – padidinti 
artimiausiu finansavimo laikotarpiu; tai atspind ėtų aplinkosaugos, kaip tvaraus vystymosi, 
ramsčio svarbą. Taigi, ES aplinkosaugos politikos finansavimas išliks nepakit ęs.  
 Šis įsipareigojimas d ėl aplinkosaugos finansavimo bus išd ėstytas strategin ėse gairėse, 
programų kūrimo ir įgyvendinimo dokumentuose, kuriuos Komisija pateiks artimiausiais 
mėnesiais. Be to, Komisija reikalaus valstybes nares informuoti, kaip jos, kurdamos 
nacionalines programas pagal strukt ūrinius fondus, patenkino aplinkosaugos finansavimo 
poreikius, įskaitant j ų požiūrį į „Natura 2000“ aspektus, ir aptars kaip Bendrija gal ėtų 
prisidėti prie finansavimo – visa tai sudarys dal į programos patvirtinimo proceso. 
• Nors daugiausia aplinkosaugos veiksmų yra vykdoma kartu su kitais veiksmais, išlieka 
poreikis priemonei, kuri gal ėtų atlikti išskirtinai aplinkosaugos pob ūdžio veiksmus. 
„LIFE+ programa“  prisidėtų prie ES aplinkosaugos politikos ir teis ės aktų kūrimo, 
įgyvendinimo, steb ėsenos ir įvertinimo. Ji ypa č remtų: 
– žinių apie aplinkosaugos politik ą gerinimą ir pagrindini ų priemoni ų kūrimą 
nuoseklumui užtikrinti (duomen ų rinkimas, tyrimai, veiksm ų planų sudarymas 
ir t.t.); 
– aplinkosaugos politikos įgyvendinim ą, ypač gerinant paj ėgumus, pasikeitim ą 
geriausia patirtimi, ryši ų užmezgim ą ir nevyriausybini ų organizacij ų įtraukimą; 
– naujų politikos metod ų ir priemoni ų pristatym ą; 
– informacij ą ir ryšius, kurie gal ėtų pagerinti aplinkosaugos problem ų supratimą. 
 
LT 19   LT Kadangi priemon ė bus viena ir bendra, bus  galima naudotis tomis pa čiomis taisykl ėmis, 
sprendimų priėmimo ir finansavimo proced ūromis, bei nuoseklesniu politikos tiksl ų 
vykdymu. Taip bus sumažintas administracini ų darbuotoj ų skaičius, taip pat pager ės 
skaidrumas ir apžvelgiamumas. 
3.3 3 pozicija: pilietyb ė 
ES, kaip laisv ės, saugumo ir teisingumo erdv ės, stiprinimas 
Šių tikslų Komisija siekia pasinaudodama trimis strukt ūrinėmis programomis , kurios 
pakeistų daugybę šios srities priemoni ų ir biudžeto eilu čių. Padidėtų skaidrumas, nes 
potencialūs program ų „klientai“ iškart žinot ų prie kokio bendro ES politikos tikslo jie 
prisidėtų. Šių struktūrinių program ų funkcionavimo ir darbo taisykl ės bus panašios, taigi j ų 
dalyviai jausis tarsi dirbdami su viena priemone. 
Supaprastinta strukt ūra pagerins ši ų program ų, kaip politikos priemoni ų, efektyvum ą, 
pasinaudojant atitinkamomis steb ėsenos ir vertinimo sistemom is, bus parengtos politikos 
pamokos. Be to, į tris politikos sritis orie ntuotos programos bus lankstesn ės nustatant 
skirtingų veiksmų prioritetus toje pa čioje politikos srityje, ir tod ėl turėtų padėti surasti greit ą 
atsakymą susidūrus su netik ėtomis situacijomis: tarkim, saugumo srityje si ūloma strukt ūra 
suteikia pasirinkimo laisv ę tarp prevencini ų ir reagavimo veiksm ų. 
Visos šiai sri čiai skiriamos l ėšos būtų valdomos bendrai su valstyb ėmis narėmis. Kadangi 
programų struktūra būtų supaprastinta, palengv ėtų koordinacinis darbas su nacionalin ėmis 
administracijomis. Nacionaliniai program ų rengimo dokumentai sute iks galimybes prisitaikyti 
prie nacionalini ų situacijų. Išorės institucijos sudarys rišli ą visumą, susijusi ą su trimis 
pagrindin ėmis politikos sritimis. 
• Judėjimo laisv ės ir solidarumo principai išor ės sienų, prieglobs čio suteikimo ir 
imigracijos programos srityje rems solidarumo įgyvendinim ą ir daugiausia finansuos 
laisvės, saugumo ir teisingumo princip ų įgyvendinim ą. Minėtais principais pagr įsti 
veiksmai prisid ės prie integruoto poži ūrio į ES išorės sienas įgyvendinimo ir bendros 
prieglobsčio suteikimo politikos įgyvendinimo, kurioje numatytas  dalijimasis atsakomybe 
padės valstybėms narėms laikytis tarptautini ų įsipareigojim ų. Programa pad ės efektyviai ir 
tvariai valdyti migracinius srautus, t.p. kovoti su nelegalia imigracija ir su nelegaliai 
gyvenančių trečiųjų šalių piliečių arba asmen ų, siekian čių nelegaliai patekti į ES, 
grąžinimu.  
 Įgyvendinant bendr ą imigracijos politik ą, reikia, kad Bendrija imt ųsi patikim ų veiksmų 
daugiadimensiniu tre čiųjų šalių piliečių integravimosi klausimu. Tai reiškia, kad tur ėtų būti 
kreipiamas didesnis d ėmesys į išaugusį migrantų dalyvavim ą Europos socialinio fondo 
sukurtoje veikloje. Taip pat reikia naujos solidarumo formos, kad b ūtų galima remti 
valstybių narių pastangas padedant skirting ų kultūrų, religijų, kalbų ir etnin ės 
priklausomyb ės trečiųjų šalių piliečiams įsikurti ir aktyviai dalyvauti visose Europos 
visuomen ės gyvenimo srityse. O tiems veiksmams, kurie n ėra remiami ESF, tarkim, 
dalyvavimas pilietiniame ir politiniame gyvenime, pagarba įvairovei ir pilie čių pilietybei, 
arba prieglobs čio siekiantiems asmenims skirtos priemon ės, įskaitant tinkl ų sukūrimą, 
lyginamąją analizę, ir rodikli ų šiose srityse k ūrimą, finansavimas bus skiriamas pagal 3 
poziciją.  
 
Komisija jau pasi ūlė sukurti Išorės sienų agentūrą, kuri dirbt ų migracini ų srautų valdymo 
 
LT 20   LT srityje. Bus nustatin ėjama, ar didel ės apimties informacijos sistemos, kurios yra susijusios 
su teisingumu ir vidaus reikalais, tokios, kaip Eurodac, SIS arba  VIS, taip pat gal ėtų būti 
perduotos tai pa čiai agentūrai, ar reik ėtų sukurti kit ą agentūrą. Tačiau racionalizacijos ir 
kontrolės prie dabartini ų ES išor ės sienų sustiprinimo reikia ir  kituose sektoriuose, 
pavyzdžiui, maisto saugos ir muit ų. Atsižvelgiant į masto ekonomij ą ir galimus sutapimus 
tam tikrose valstyb ėse narėse, bus tiriama galimyb ė naudotis Išor ės sienų agentūra, kaip 
koordinaciniu centru, užtikrinan čiu visų pagrindini ų, už sienų administravim ą atsaking ų 
institucijų bendradarbiavim ą. 
• Saugumo programa sugriežtins nusikaltim ų ir terorizmo prevencij ą, sustiprins 
teisėsaugos tarnyb ų bendradarbiavim ą ir informacijos apsikeitim ą, rems žvalgyb ą Europos 
mastu, ir įtrauks europietišk ą dimensij ą į valstybi ų narių vyresniesiems policijos 
pareigūnams rengiamus kursus.  
 Komisija tikisi, kad tiek Europolas, tiek ir  Europos policijos kolegija, kurie dabar yra 
tarpvyriausybiniai, taps ES instituc ijomis pagal Konstitucijos reikalavimus. 
• Teisingumo ir pagrindini ų teisių programa skatins teism ų bendradarbiavim ą ir 
palengvins galimybes kreiptis į teismą verslui ir pilie čiams, taip sustiprindama augim ą 
keliose valstyb ėse. Ji kontroliuos šioje srityje augant į acquis  ir pagerins abipuses žinias 
apie teisines sistemas ir pasitik ėjimą jomis, suteikdama vieš ą informacij ą ir apmokydama 
teisėjus bei kitus teisininkus. Ji  taip pat pagerins tyr ėjų ir kaltintoj ų darbą, kai jie tirs rimtus 
tarpvalstybinius nusikaltimus operaciniu ir stra teginiu lygmenimis. ES taip pat sieks keistis 
informacija apie baudžiamosiose bylose priimtus sprendimus, pavyzdžiui, apie ankstesn į 
teistumą. Pagrindini ų teisių rėmimą papildys Chartijos įtraukimas į Konstitucij ą; ypač daug 
dėmesio bus skiriama demokratiškam re ngiantis 2009 m. Eur opos rinkimams.  
 Komisija tikisi, kad Eurojustas , kuris dabar yra tarpvyriausybin ė organizacija, taps ES 
institucija pagal Konstitucijo s reikalavimus. 2003 m. gruod į įvykusiame Europos Vadov ų 
Tarybos susitikime buvo nuspr ęsta performuoti Rasizmo ir ksenofobijos steb ėjimo tinkl ą į 
visateisę Pagrindini ų teisių agentūrą.  
 Komisija planuoja kitais metais pateikti teis ės aktų pasiūlymus. Ta čiau solidarumo 
mechanizmo d ėl išorės sienų valdymo (Jud ėjimo laisv ės programos dalis) ir naujos 
Teisingumo programos įgyvendinimas priklausys nuo to, kada įsigalios naujoji Sutartis. 
Teisės į pagrindines prekes ir paslaugas užtikrinimas 
Dabartinės vartotojų, maisto saugos ir sveikatos programos nepatenkina pilie čių lūkesčių. 
Pavyzdžiui, dabar visuomen ės sveikatos programa gauna pagr įstų paramos prašym ų tris 
kartus daugiau, nei gali j ų patenkinti. Maisto grandin ės ligų įveikimą stabdo finansavimo 
sunkumai, kai tuo tarpu pl ėtra iškelia konkre čią socialinės infrastrukt ūros (sveikatos, vartotoj ų 
padėties) pagerinimo visose 25 ES šalyse užduot į. Siekiant ši ą padėtį pagerinti, Komisija si ūlo 
pakeisti visas dabartines priem ones dvejomis stambiomis priemon ėmis, kurios geriau atitikt ų 
politinius pilietyb ės tikslus. 
• Maisto saugos programos pagrindin ė užduotis bus kova su gyv ūnų ligomis, ES 
laboratorij ų bendradarbiavimo gerinima s, maisto saugos standart ų skirtumų skirtingose 
šalyse mažinimas ir visos maisto grandin ės apsaugos užtikrinimas. 
 
LT 21   LT • Stiprindama valstybi ų narių valdžios institucij ų bendradarbiavim ą bei ES ir tre čiųjų šalių 
bendradarbiavim ą, vartotojų politikos ir visuomen ės sveikatos programa nuolat gerins  
vartotojų teisių organizacij ų gebėjimus ir vartotoj ų apsaugą. Ji taip pat sustiprins valstybi ų 
narių bendradarbiavim ą, kas savo ruožtu pagerins  sveikatos apsaugos sistem ų visoje 
Europoje efektyvum ą ir naudingum ą. 
Europos maisto saugos institucija ir Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centras turėtų 
suteikti b ūtiną pagalbą (reguliavimo ir vykdom ąją), kurios reikia Komisijai vykdant savo 
užduotis. Min ėtos institucijos ne tik konsultuos ir atliks analiz ę, bet ir kurs pažangiausios 
praktikos main ų tinklus visoje S ąjungoje.  
Europos kult ūros ir įvairovės skatinimas 
Vertinant nuolat iš kildavo klausimas d ėl dabartini ų kultūros, žiniasklaidos ir jaunimo 
programų supaprastinimo. Jei sutar čių ir finansin ės taisyklės būtų paprastesn ės ir lengviau 
derinamos, o bendros taisykl ės – ne tokios sud ėtingos, daugiau energijos b ūtų galima skirti 
programų įgyvendinimui, o ne administravimui. 
Todėl Komisija si ūlo sumažinti teisini ų priemoni ų skaičių, taip pat padaryti jas 
paprastesn ėmis ir lankstesn ėmis. Pagal šiuos pasi ūlymus teisini ų pagrindų skaičius būtų 
sumažintas nuo dabartini ų 8 iki 4, o biudžeto eilut ės – nuo 22 iki 4. 
Naujosios priemon ės leistų viską labiau decentralizuoti. Taip pat Komisija ketina įsteigti 
bendrą vykdom ąją agentūrą visoms susijusioms programoms. Ši nauja institucija b ūtų 
atsakinga už vis ų šių program ų technines užduotis ir suteikt ų kasdienę pagalbą bei tolesn ę 
paramą. 
• Naujoji Jaunimo programa  populiarins Europos pilietyb ę jaunimui Europos, nacionaliniu 
ir vietos lygmenimis. Dabartin ės keturios biudžeto eilut ės bus pakeistos viena bendra 
eilute, kuri apjungs visus, šiuo metu pagal du  skirtingus teisinius pagrindus atliekamus 
veiksmus (Jaunimo program ą ir Bendrijos veiksm ų program ą jaunimo reikal ų srityje 
Europos lygmeniu veikian čioms institucijoms populiarinti).  
 Jaunimo programa numato valdžios perdavim ą Komisijos nustatytoje strukt ūroje 
dirbančioms nacionalin ėms agent ūroms. Šios sistemos stipryb ė yra jos prieinamumas 
vartotojams, kur į nacionalin ės agentūros gali užtikrinti, nes turi galimyb ę bendrauti 
valstybine kalba, gerai išmano valstybines sistemas ir t. t. Programoje didžiausias d ėmesys 
skiriamas decentralizuotiems veiksmams, tiesioginis administravimas apsiriboja tomis sritimis, kur tai turi aiški ą pridėtinę vertę (tarkim, kuriant ti nklus, remiant politik ą ir 
nevyriausybines organizacijas). 
• Naujoji  Kultūros programa  bus atvira visoms kult ūros ir meno sritims , įvairesniems 
kultūros veikėjams – pradedant nacionalin ėmis arba vietos administracijomis ir baigiant 
tinklais bei kult ūros sektoriaus darbuotojais, ir iš anksto neapsiribos jokiomis 
kategorijomis. Jos dabartiniai du teisinia i pagrindai bus pake isti vienu, o dabartin ės 
penkios biudžeto eilut ės – viena biudžeto eilute. Program a taip pat taps prieinamesn ė 
vartotojams. 
• Naujosios programos Europos audiovizualiniam sektoriui remti bendri tikslai: saugoti ir 
stiprinti Europos kult ūrinę įvairovę ir audiovizualin į paveldą, skatinti tarpkult ūrinį dialogą 
ir supratim ą, gerinti Europos audiovizualini ų darbų sklaidą Europos S ąjungoje ir už jos 
 
LT 22   LT ribų. Naujoji programa apjungs dvi dabartines  MEDIA programas, integruodama Europos 
audiovizualin ės vertės grandin ę. Taisyklės ir proced ūros bus supaprastintos atsižvelgiant į 
viešas konsultacijas. 
• Pilietinio dalyvavimo programa remsis neseniai prad ėta programa ir bus vykdoma nuo 
2007 m. Ji rems S ąjungos vertybes ir tikslus, kad ES ir jos institucijos tapt ų labiau 
suprantamos ir atviros savo pilie čiams, ir skatins aktyvi ą pilietybę. Parama taip pat gali 
būti teikiama institucijoms, kurios siekia bendr ų Europos interes ų aktyvios Europos 
pilietybės srityje, įskaitant mokslinius institutus. Reikalingi papildomi veiksmai, o naujas 
įstatymo projektas bus pasi ūlytas 2005 m. pradžioje. 
Solidarumo ir greito reagavimo priemon ė 
Veiksmai Europos lygmeniu taip pat leis sukurti bendr ą metodą susidarius nepaprastajai 
padėčiai. Solidarumo ir greito reagavimo priemon ė suteiks pilie čiams Europos masto 
pagalbą įvykus didel ėms nelaim ėms. Ši numatyta priemon ė leis teikti skubi ą pagalbą (išteklių 
koordinavimas ir dislokavimas kovai su nelaime per vis ą jos eigą) ir finansin ę pagalbą įveikti 
nepaprast ąją padėtį po nenumatyt ų krizių. Ši priemon ė taip pat gali patenkinti poreik į 
numatant pasirengimo priemones. Priemon ė suteiks finansavim ą terorizmo aukoms remti, 
pasirūpins pilie čių apsauga, reaguos į gyventoj ų sveikatos krizes ir į kitų gamtos nelaimi ų 
padarinius. 
3.4 4 pozicija: Europa pasaulinio partnerio vaidmenyje 
Per ilgą laiką Sąjunga suk ūrė platų išorės santykių priemoni ų spektrą (bendrąją prekybos 
politiką, bendradarbiavim ą pagal dvišalius ir daugiaš alius susitarimus, vystom ąjį 
bendradarbiavim ą, bendrą užsienio ir saugumo politik ą, bendrą gynybos ir saugumo politik ą, 
humanitarin ę ir finansin ę pagalbą, vidaus politikos išorines kryptis: energetik ą, aplinkosaug ą, 
transportą, teisingum ą ir vidaus reikalus ir t. t.). Priemoni ų dar labiau padaug ėjo per 
kasmetines biudžeto proced ūras įvedus naujas biudžeto eilutes, o v ėliau – jų įgyvendinimui 
reikalingas ad hoc  teisines bazes. 
Rezultatas – mišrus ir sud ėtingas priemoni ų rinkinys . ES bendra išor ės pagalba teikiama 
remiantis daugiau kaip 30 skirting ų teisinių priemoni ų (program ų), suskirstyt ų pagal temas, 
pavyzdžiui, EIDHR3, arba pagal geografin į išsidėstymą (EDF, TACIS). Ji taip pat naudojasi 
daugeliu BUSP priemoni ų (bendrieji veiksmai)4. Kai kurios atskiros priemon ės yra skirtos 
mūsų vidaus politik ų poveikiui užsieniui, pavyzdž iui, pažangioji energetika. Šių įvairių 
program ų efektyvus ir koordinuotas valdyma s tampa vis sunkesniu uždaviniu , sunkesn ė 
tampa ir komunikacija bei galimyb ė tokias programas apžvelgti. 
Komisija vasario 10 d. komunikate si ūlo iš esm ės supaprastinti priemones, nes tai b ūtina, 
norint palengvinti išor ės santykių suderinamum ą ir nuoseklum ą, o turimais ištekliais pasiekti 
daugiau ir geresni ų rezultatų. Tai ji siūlo padaryti laikantis ši ų principų: 
• Priemones renkam ės atsižvelgdami į politiką: būtų tikrai rizikinga prad ėti ne nuo to galo 
– t. y. leisti rinktis politikas pagal priemones, tod ėl ES būtina nuodugniai perži ūrėti 
priemones ir pagerinti j ų suderinamum ą bei kryptingum ą, taip pat padidinti j ų atsvaros 
poveikį ir lankstum ą. 
                                                 
3 Europos iniciatyva už demokratij ą ir žmogaus teises. 
4 Tarp 100 skirting ų vasario 10 d. komunikate išvardint ų priemoni ų minimi pirmasis ramstis ir BUSP priemon ės. 
 
LT 23   LT • Bendro politikos suderinamumo užtikrinimas:  reikaling ą politikos derin į ir santyk į tarp 
trumpalaikio atsako ir ilgalaiki ų strategijų užtikrins Šalies strategijos dokumentai (ŠSD) ir 
Regioninės strategijos dokumentai (RSD) bei galimyb ė pasinaudoti temin ėmis 
strategijomis. Pastoviai vykdomos perži ūros ir naudojimasis tinkamiausiu pasi ūlytų naujų 
priemonių deriniu užtikrins b ūtiną metodo suderinamum ą. 
• Struktūros ir proced ūrų supaprastinimas5. Biudžeto eilut ės ir proced ūros (finansavimo 
priemonės ir jų teisiniai pagrindai) bus supaprastinti taip, kad jie tapt ų efektyvesni ir 
naudingesni, ypa č nepaprast ųjų padėčių ir krizių atvejais, ir pad ėtų geriau reaguoti į naujas 
iniciatyvas, pvz., Pasaulin į kovos su ŽIV/AIDS, tuber kulioze ir maliarija fond ą arba 
Iniciatyvą stipriai įsiskolinusioms neturtingoms šalims remti. 
• Lėšų skyrimas atsižvelgiant į veiklos rezultatus : plačiai pritariama, kad l ėšas būtina 
skirti atsižvelgiant į laukiamus ir nustatytus darbo rezultatus. Pradiniai tikslai ir real ūs 
pasiekimai tur ėtų būti vertinami pasinaudojant labiau  analitišku ŠSD–RSD procesu. 
• Geresnis dialogas ir geresn ė koordinacija su kitais donora is ir kitomis institucijomis: 
pirmiausia, su kitomis ES institucijomis, bet taip pat su valstyb ėmis narėmis ir Bretton 
Woods institucijomis. 
• Geresnis dialogas su tre čiosiomis šalimis: visoms šalims bus taikomi naujos, 
supaprastintos, kryptingos ir labiau suprantamos priemon ės. 
Siekiant toliau gerinti Komisijo s valdomos ES pagalbos efektyvum ą, naujos priemon ės bus 
parenkamos ir finansiniai paskirstymai atliekami griežtai atsižvelgiant į poreikius ir pasiektus 
rezultatus. Buvusio Europos pl ėtros fondo pagalbos įtraukimas į biudžetą nuo šiol pagerins 
dviejų sistemų pažangiausios praktikos mainus. Ko misija toliau sieks, kad pagalbos 
programos k ūrimą ir įgyvendinim ą reguliuojanti sistema leist ų tokiai programai pasiekti 
rezultatų. 
Siūlomoje naujoje sandaroje trys bendros priemon ės tiesiogiai remia Europos išor ės 
politikas: pasirengimo stojimui politik ą, kaimynyst ės politiką ir plėtros politik ą. Trys 
teminės priemon ės yra sukurtos reagavimui į krizines situacijas, ar jos b ūtų politinės, 
humanitarin ės, ar finansin ės, jos yra skirtos visoms tre čiosioms šalims. Supaprastinimo 
proceso metu bus apjungtos įvairios temin ės priemon ės, kurios dabar veikia atskirai, ir kurios 
dabar gali b ūti perklasifikuojamos remiantis j ų teminiu turiniu.  
3.4.1 Politik ų įgyvendinimo priemon ės 
• Pasirengimo narystei priemon ė (IPA) 
Skirta šalims kandidat ėms (Turkijai, Kroatijai) ir potencialioms šalims kandidat ėms 
(likusioms Vakar ų Balkanų šalims). Tod ėl IPA pakeis dabartines priemones (PHARE, ISPA, 
SAPARD ir Turkijos pasirengimo narystei reglament ą) – tai supaprastins program ų 
                                                 
5 RELEX politikos sritims daba r skiriama 91 biudžeto eilut ė. Čia neįtrauktos politikos gaunam ų išteklių biudžeto 
eilutės pagal dabartin ę 4 poziciją. 
 
LT 24   LT stojančioms šalims valdym ą6. Siekiant supaprastinti pagalb ą Vakarų Balkanų šalims ir 
išvengti nereikalingo jos palaipsnio nut raukimo proceso, IPA pakeis CARDS. 
Ši priemon ė apims tokias sritis: institucij ų kūrimą, regionin į ir tarpvalstybin į 
bendradarbiavim ą, regionin ę plėtrą, žmogišk ųjų išteklių plėtrą, kaimo pl ėtrą. IPA pagalb ą 
gaunančios šalys, atsižvelgiant į jų statusą, skirstomos į pripažintas  šalis kandidates arba 
potencialias šalis kandidates. 
Kadangi stabilizacijos ir asociacijos procesas vyksta ir visose Vakar ų Balkanų šalyse, jos 
tenkina potenciali ų šalių kandidačių kriterijus. Joms bus suteikiama pagalba, kuri remsis 
CARDS taisykl ėse nurodytais principais ir prioritetais: institucij ų kūrimu ir demokratizacija, 
ekonomine ir socialine pl ėtra, regioniniu ir tarpvalstybini u bendradarbiavimu ir kai kuriais 
atvejais prisitaikymu prie acquis communautaire . Todėl šalys kandidat ės ir potencialios šalys 
kandidatės bus aiškiai atskirtos. Šalis gali pereiti iš potencialios kandidat ės į kandidat ės 
statusą tik Tarybai vienbalsiai su tikus po Komisijos atlikto įvertinimo.  
• Europos kaimynyst ės ir partneryst ės priemon ė (ENPI) 
2004 m. geguž ės 12 d. komunikate7, kurį patvirtino biržel į susitikusi Europos Vadov ų Taryba, 
Komisija pareišk ė, kad Europos kaimynyst ės politika (ENP) apskritai ir ypa č ENP veiksm ų 
planai suteiks pagrindin ę sistemą finansinei pagalbai, kuria gal ės pasinaudoti atitinkamos 
šalys partner ės. Ji taip pat pasi ūlė sukurti nauj ą konkrečią kaimynyst ės priemon ę nuo 2007 m. 
Iki šios dienos buvo manoma, kad ši priemon ė tik papildyt ų, o ne pakeist ų dabartines 
priemones (TACIS, MEDA) arba j ų perėmėjas ir koncentruot ųsi į tarpvalstybin ę ir 
transnacionalin ę veiklą prie ES išor ės sienų, taip radikaliai s upaprastindama proced ūras ir 
akivaizdžiai pagerindama efektyvum ą. 
Betęsiant darb ą su įvairiomis išor ės pagalbos priemon ėmis, tapo akivaizdu, kad, siekiant 
perduoti ENP metodo specifiškum ą, padaryti santykius su kaimynin ėmis šalimis matomus, 
suteikti optimal ų pagalbos šalims partner ėms suderinamum ą ir dar labiau supaprastinti 
pagalbos teikim ą, būtina metod ą praplėsti. Kad b ūtų galima teikti finansin ę pagalbą toms 
šalims, kuriose vykdoma Europos kaimynyst ės politika, b ūtina išplėsti ENPI ribas. 
ENPI turi siekti, kad neatsirast ų naujų pasidalijim ų tarp ES ir jos kaimyni ų, skatindama 
politinį, saugumo, ekonomin į ir kultūrinį bendradarbiavim ą, ir suteikti tokios priemon ės 
vartotojams galimyb ę dalyvauti įvairioje ES veikloje. Ji ypa č turėtų sutelkti d ėmesį į tai, kaip 
įgyvendinti ENP veiksm ų planus ir bendrai sutartus  dokumentus, kuriuose numatyt ų prioritetų 
įgyvendinimas suartint ų šalis partneres su Europos S ąjunga. 
Savo apimtimi jis neapsiriboja vien tik parama tvariai pl ėtrai, ekonominiam augimui ir skurdo 
sumažinimui. Jis svariai remia tokias priemones, kuriomis siekiama pažangios ekonomin ės 
integracijos, glaudesnio politinio bendradarbiavimo, įskaitant teis ės aktų suderinim ą, 
institucijų kūrimą, dalyvavim ą Bendrijos programose ir agent ūrose, tarpusavio ryšius ir 
bendros infrastrukt ūros kūrimą. Siekdama efektyvesn ės pagalbos, priemon ė pasinaudos gauta 
plėtros patirtimi ir į „dvynių“ arba TAIEX priemones panašiomis priemon ėmis. 
                                                 
6 Šiuo atveju bus atsižvelgiama į Bendrijos politik ų reikalvimus, kuriuos turi įgyvendinti naujosios šalys 
kandidatės ir besirengian čios tokiomis tapti. 
7 COM (2004) 373, Europos kaimynyst ės politikos strategijos dokumentas. 
 
LT 25   LT Tiek IPA, tiek ir ENPI tur ės specifin į komponent ą tarpvalstybiniam bendradarbiavimui 
skatinti abiejose sienos pus ėse tarp tre čiosios šalies ir konkre čios valstyb ės narės. Šį 
komponent ą sudarys išor ės politikos ir ekonomin ės ir socialin ės sanglaudos tikslai; jam bus 
taikomi bendra metodologija ir suderintas valdymas, pagr įsti tokiais principais: daugiametis 
programų kūrimas, partneryst ė ir bendras finansavimas. L ėšos bus skiriamos iš pasi ūlytų 
finansinių perspektyv ų sanglaudos ir išor ės politikos pozicij ų. Indėlis į ENPI ir IPA iš 
sanglaudos politikos pozici jos bus išdalintas konkre čioms valstyb ėms narėms ir papildys 
bendrus strukt ūrinių fondų ir sanglaudos fondo išteklius si ekiant 4% maksimalios sumos 
tikslo. 
• „Plėtros ir ekonominio bendr adarbiavimo“ priemon ė 
Naujoji priemon ė taps svarbiausia r ėmimo priemone besivystan čioms šalims įgyvendinant 
Tūkstantmečio plėtros tikslus. Kitas finansin ės perspektyvos laikotarpis yra svarbiausia 
priemonė siekiant 2015 m. tiksl ų. Priemon ė bus taikoma visoms šalims, teritorijoms ir 
regionams, jei jie negauna pagalbos pagal IPA arba ENPI. 
Jis įvairiomis formomis ir modalumais apims pl ėtrą ir ekonomin į bendradarbiavim ą su šalimis 
partnerėmis ir regionais partneriais, taip pat be ndras ir horizontalias iniciatyvas pagal 
Sutarties 179 ir 181 punktus. 
Jis taip pat apims 9–ojo Europos pl ėtros fondo, kurio veikla ba igsis 2007 m. pabaigoje, 
pasekėją. Iš tikrųjų, Komisija pasi ūlė nebetęsti Europos pl ėtros fondo veiklos sukuriant 10– ąjį 
fondą, bet teikti vis ą paramą Afrikos, Karib ų baseino ir Ramiojo vandenyno šalims, 
naudojantis pagrindin ėmis bendradarbiavimo priemon ėmis. Tikimasi, kad tai pad ės 
efektyviau teikti pagalb ą AKR šalims (d ėl visos pagalbos reik ės aptarti konkre čios šalies 
strategijas), ji bus lankstesn ė ir produktyvesn ė (valdymo ekonomika ne vien tik Komisijos 
paslaugoms, bet svarbiausia – šalims gav ėjoms ir visiems dalyviams). Prid ėtinė vertė, kurią 
bus galima gauti įtraukus pagalb ą AKR šalims į už ES biudžet ą atsakingos institucijos 
tvarkomą biudžeto strukt ūrą, buvo aptarta atskiram e 2003 m. spalio m ėn. Komisijos 
komunikate8. 
Į jį taip pat įeina tos sritys, kurios yra įtrauktos į sutartis ir kitas dvišales priemones su šalimis 
partnerėmis, arba į kartu su šalimis partner ėmis sutartas bendradarbiavimo darbotvarkes, 
konkrečiai: įvairių socialini ų paslaugų gerinimą (sveikatos apsaugos, švietimo); param ą 
pagrindin ėms infrastrukt ūroms, kuri ų reikia tvaria i ekonominei ir socialinei pl ėtrai 
(transportui, komunalin ėms paslaugoms, telekomunikacijoms...); darb ą su įvairias tvarios 
kaimo plėtros ir maisto saugos aspektais (žem ės ūkio reforma, aplinkosauga ir t. t.), įskaitant 
konkrečias priemones cukraus protokolo reformai vykdyti9; pagalbą našaus privataus 
sektoriaus atsiradimui; galimyb ę dirbti pagal pasaulin ės prekybos taisykles ir rinkos 
ekonomikos principus ( įskaitant institucij ų kūrimą šiam tikslui įvykdyti); gero 
administravimo, teisin ės valstybės ir pagarbos žmogaus teis ėms ir demokratizacijai skatinim ą; 
paramą institucij ų kūrimui; prieglobs čio ir migracijos sraut ų valdymą; saugumo klausim ų 
sprendimą, konkrečiai, kova su neteis ėta prekyba, nusikalstamumu ir terorizmu; branduolin ės 
saugos klausim ų sprendim ą; pagalbą žiniasklaidos ir komunikacij ų sektoriaus vystymuisi; 
pagalbą ekonominiam ir kult ūriniam bendradarbiavimui su labiau išsivys čiusiomis šalimis. 
                                                 
8 COM(2003)590. 
9 Šios priemon ės yra nurodytos Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui d ėl reformuotos 
ŽŪP sukuriamo tvaraus žem ės ūkio modelio Europai – cukraus sektoriaus reforma (COM(2004)499). 
 
LT 26   LT Tai taip pat suteikt ų galimybę greitai ir integruotai reaguoti į pereinamojo laikotarpio po 
krizių poreikius. 
3.4.2 Krizi ų valdymo priemon ės 
• Stabilumo priemon ė 
Tol, kol nepanaudotos kitos priemon ės, ši priemon ė leis Bendrijai: 
– su viena finansavimo priemone, pasina udojant Greitojo reagavimo mechanizmo 
papildoma verte, efektyviai, gr eitai ir integruotai reaguoti į krizes ir nestabilias 
situacijas iki tol, kol bus galima gr įžti prie program ų kūrimo pagal vien ą iš 
bendrųjų bendradarbiavimo ir pagalbos priemoni ų; 
– šalinti bendras ir regionin es tarpvalstybines kli ūtis piliečių saugumui, pavyzdžiui, 
kovojant su nelegalia prekyba, organizuotu nu sikaltimu ir terorizmu, kai to reikia 
kovojant su kriz ėmis; 
– spręsti branduolin ės saugos klausimus, kai toki ų veiksmų reikia kovojant su 
krizėmis; 
– sukurti tarptautines taikos palaikymo paj ėgas kartu su regionin ėmis 
organizacijomis, laikantis veikian čios politikos d ėl Taikos palaikymo Afrikoje 
priemonės ir Brahimi ataskaitos rekomendacij ų; 
– suorganizuoti pagalbos rinkim ų metu misijas tose šalyse, kur pernelyg pavojinga 
siųsti stebėjimo misijas. 
Be to, priemon ė suteikia sistem ą, padedan čią reaguoti į Sąjungos remiamas naujas politikos 
iniciatyvas, atsižvelgiant į konkretaus reglamento tikslus, kai to reikia veiksmams pagal kitas 
išorės veiksmų priemones papildyti. 
Dabartiniai teisini ų Sutarčių suvaržymai10 neleidžia sukurti bendros visiems rams čiams 
priemonės, tinkančios visiems šiems aspektams nagrin ėti. Stabilumo priemon ė apima tik 
pirmojo rams čio priemones, priemon ės pagal antr ąjį ramstį ir toliau bus įgyvendinamos pagal 
BUSP; kaip ir dabar, j ų apimtį kiekvieną kartą nustatys Taryba. 
• Humanitarin ės pagalbos priemon ė 
Siūloma palikti t ą pačią ES humanitarin ės pagalbos priemon ę, kuri yra laikoma pakankamai 
gera apimties ir tiksl ų prasme, be to, jos įgyvendinimas – efektyvus. 
Tačiau, atsižvelgiant į supaprastinimo ir racionalizacijos proces ą, siūloma į humanitarin ės 
pagalbos priemon ę integruoti kitas humanitarinio pob ūdžio veiklos r ūšis. Tai inter alia  yra 
susiję su pagalbos maistu veikla ir pagalbos iškeldintiems žmon ėms humanitariniais aspektais. 
• Makrofinansin ė pagalba (MFA) 
                                                 
10 Šis suvaržymas išliks ir pri ėmus Konstitucij ą. 
 
LT 27   LT MFA buvo prad ėta teikti 1990 m., ir per vis ą tą laiką įrodė esanti efektyvi ekonominio 
stabilizavimo priemon ė ir strukt ūrinių reformų varomoji j ėga šalyse gav ėjose. Kadangi 
potencialūs poreikiai išaugo, ypa č dėl išsiplėtusios Sąjungos kaimynini ų šalių: Vakarų NVS 
(Moldovos, Ukrainos, Baltarusijos), Kaukazo ir Viduržemio valstybi ų, kurios n ėra ES nar ės, 
MFA reik ėjo palikti ir sustiprinti. 
Priemonė bus tęsiama tol, kol įsigalios Konstitucin ė sutartis; remiantis Sutarties 308 
straipsniu, ji bus valdoma Tarybos ad hoc  sprendimais. 
3.4.3 Išoriniai vidaus politik ų aspektai 
Sąjungos vidaus politik ų už jos rib ų formavimas yra svarbus S ąjungos išor ės santyki ų 
aspektas. B ūtina suderinti susijusi ų vidaus politik ų politinės darnos ir teminio ap čiuopiamumo 
poreikį (ypač švietimo, aplinkosaugos, imigracijos ir prieglobs čio; muitų ir mokesčių; ir tinklų 
srityse) su bendros užsienio santyki ų darnos poreikiu, kaip tai nur odyta šalies ar regioniniuose 
strategijos dokumentuose. 
Siūlomos 3 bendros priemon ės išorės santykių srityje tur ėtų apimti visas politikos sritis pagal 
temas arba pagal konkre čiai trečiai šaliai paruošt ą politikos derin į. Jei išor ės teisinėse 
priemonėse yra atitinkamos nuostatos d ėl konkrečių teminės politikos reikalavim ų ir jų 
identiškumo išsaugojimo, paprastai nereikia joki ų atskirų teisinių priemoni ų vidaus politik ų 
išoriniams aspektams spr ęsti. Konkre čios ir pilnos nuostatos bus priimtos d ėl konkrečių 
priemonių – tai užtikrins, kad, tvirtinant konkre čias priemones tokioms sritims, kaip 
aplinkosauga, prieglobstis ir imigracija, šv ietimas, transportas ir muitai bei mokes čiai, bus 
tinkamai atsižvelgiama į vidaus politik ų išorinius aspektus. Išskirtinis d ėmesys bus skiriamas 
tretinio lygio švietimo priemon ėms (TEMPUS) remti, ypa č mobilumui. Kartais, siekiant 
politinių tikslų, reikės, kad lėšų paskirstymo planavimas neb ūtų atliekamas geografiniu 
pagrindu, nes jomis siekiama įvairių tikslų, pavyzdžiui, leisti ES remti jos aplinkosaugos 
tikslus daugiašaliame kont ekste, neatsižvelgiant į atskirų gavėjų prioritetus. 
Vidaus politika ir išor ės generaliniai direktoratai pasidalyt ų valdymo funkcija, tai reiškia: 
bendrą programų kūrimą, GD Relex pirmininkavim ą atitinkamam komitetui, kur į pavaduot ų 
susijusios vidaus politikos GD arba pi rmininko pavaduotojas. GD AIDCO vykdomame 
projektų vertinime dalyvaut ų ir Vidaus politikos GD.