KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, pasiūlymo /* SWD/2013/013 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Pridedamas prie Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė, pasiūlymo Atsakingas GD – Mobilumo ir transporto GD 1. Problemos apibūdinimas Kuriant 2011 m. baltojoje knygoje dėl transporto politikos apibrėžtą bendrą Europos geležinkelių erdvę siekiama sukurti geležinkelių vidaus rinką, kurioje Europos geležinkelių įmonės galėtų teikti paslaugas be nereikalingų techninių ir administracinių kliūčių. Galiojančiais teisės aktais vis dar nepavyksta panaikinti su efektyvumu ir konkurencija susijusių problemų. Geležinkelių infrastruktūra – vidaus rinkos pagrindas ir jos veikimą skatinantis veiksnys, tačiau dėl didelių sąnaudų ji paprastai būna monopolija. Atsižvelgiant į vis didėjantį spaudimą valstybės finansams, dabar labiau nei bet kada anksčiau yra itin svarbu didinti efektyvumą, kad būtų užtikrintas kuo geresnis valdymas, o įvairios geležinkelio įmonės galėtų kartu optimaliai naudotis infrastruktūra. Siekiant sudaryti sąlygas tvariam augimui, reikia šalinti kliūtis patekti į geležinkelių sektorių. Vienas iš tokio tvaraus augimo skatinimo būdų – stiprinti bendrąją rinką ir to siekti optimizuojant infrastruktūros valdytojo valdymą, visų pirma užtikrinant, kad infrastruktūros valdytojas: a) nuolat vykdytų konkrečias funkcijas, spręsdamas tarpvalstybinius klausimus bendradarbiautų su kitais analogiškas funkcijas vykdančiais ES subjektais ir reaguotų į geležinkelio įmonių poreikius (efektyvumo užtikrinimo uždavinys) ir b) sudarytų tikrą nediskriminacinę prieigą prie infrastruktūros (vienodos prieigos prie infrastruktūros užtikrinimo uždavinys). Pirmas uždavinys – užtikrinti efektyvumą, nes taikant dabartinę valdymo sistemą infrastruktūros valdytojams neteikiama pakankamai paskatų ir priemonių reaguoti į transporto paslaugų rinkos poreikius ir prisidėti prie viso sektoriaus veiklos optimizavimo. Naujos redakcijos pirmajame geležinkelių dokumentų rinkinyje infrastruktūros valdytojams nustatytas įpareigojimas konsultuotis su naudotojais ir numatytas veiklos rezultatų gerinimo sistemos ir tikslų taikymas, tačiau šiomis priemonėmis nesudaromos sąlygos palaikyti struktūrinio ir nuolatinio dialogo su naudotojais. Be to, skirtingas infrastruktūros valdymo funkcijas paskirsčius įvairiems rinkos dalyviams infrastruktūra gali būti valdoma nenuosekliai ir gali padidėti koordinavimo išlaidos. Galiausiai, norint baigti kurti bendrą Europos geležinkelių erdvę svarbu gerinti tarpvalstybinį infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą. Antra, interesų konfliktai vertikaliosios integracijos geležinkelių holdinguose savaime lemia istoriškai rinkoje įsitvirtinusių ūkio subjektų protekcionizmą, o tai trukdo kitiems pareiškėjams konkuruoti teikiant vežimo geležinkeliais paslaugas. Todėl kyla uždavinys užtikrinti vienodą prieigą prie infrastruktūros. Per paskutinį dešimtmetį sukaupta patirtis parodė, kad įgyvendinant dabartinius atskyrimo reikalavimus nepavyksta visiškai išvengti interesų konflikto ir diskriminacijos, susijusios su prieiga prie geležinkelių infrastruktūros ir susijusių paslaugų. Be to, paaiškėjo, kad dabartinės teisinės sistemos neužtenka siekiant nustatyti infrastruktūros valdytojų kryžminių subsidijų teikimo rinkoje įsitvirtinusiems ūkio subjektams atvejus ir jų išvengti. To nepadeda išvengti nei naujos redakcijos dokumentų rinkinyje sustiprintos reguliavimo institucijų galios, nes toks pavojus yra būdingas dabartinei struktūrai. Pirmiau nurodytos problemos ir joms spręsti siūlytinos priemonės turės poveikį daugeliui geležinkelių rinkos dalyvių, įskaitant nacionalines valdžios institucijas, infrastruktūros valdytojus, geležinkelio įmones, o netiesiogiai ir keleivius bei krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojus. 2. Subsidiarumas Pagal Sutarties 58, 90 ir 100 straipsnius veiksmingos vidaus rinkos sukūrimo tikslai pagal ES bendrąją transporto politiką įgyvendinami ir geležinkelių transporto sektoriuje. Vien tik valstybių narių veiksmais negalima užtikrinti darnios ES geležinkelių rinkos ir išspręsti skirtingo teisės aktų aiškinimo problemą, nes tikroji problema yra vidaus rinkai veikti trukdančios taikomos nacionalinės taisyklės ir neoptimalus nacionalinių institucijų veikimas. ES lygmens veiksmais siekiama užtikrinti nuoseklų ES geležinkelių srities acquis įgyvendinimą ir taip sukurti bendrą Europos geležinkelių erdvę, kurioje nebūtų nereikalingų techninių ir administracinių kliūčių. 3. Tikslai Bendrasis tikslas. Dar labiau sustiprinti geležinkelių infrastruktūros valdymą ir taip didinti geležinkelių sektoriaus konkurencingumą kitų rūšių transporto atžvilgiu ir toliau plėtoti bendrą Europos geležinkelių erdvę. Konkretieji tikslai (KT) Efektyvaus valdymo uždavinys 1. Gerinti infrastruktūros valdytojo gebėjimą efektyviai valdyti infrastruktūrą, atsižvelgiant į naudotojų interesus. Vienodos prieigos užtikrinimo uždavinys 2. Pašalinti su prieiga prie infrastruktūros susijusį interesų konfliktą ir konkurencijos iškraipymus Veiklos tikslai (VT) Efektyvaus valdymo uždavinys: 1. Užtikrinti geresnį infrastruktūros valdytojų ir geležinkelių paslaugų teikėjų veiklos koordinavimą ir (arba) darną. 2. Užtikrinti darnų skirtingų infrastruktūros valdytojo funkcijų valdymą. 3. Užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgiama į tarpvalstybinį ir europinį geležinkelių infrastruktūros pobūdį. Vienodos prieigos užtikrinimo uždavinys: 1. Esminėms funkcijoms taikomus reikalavimus taikyti visai infrastruktūros valdytojo veiklai, dėl kurios gali kilti interesų konfliktų ir gali būti iškreipta konkurencija. 2. Visoms esminėms infrastruktūros valdytojų funkcijoms taikyti tinkamą (-as) apsaugos priemonę (-es), kuri (-ios) padėtų išvengti interesų konfliktų ir konkurencijos iškraipymų. 1 diagrama. Problemas sukeliančių veiksnių, esminių priežasčių ir tikslų išdėstymas 4. Galimos politikos priemonės Siekiant sukurti optimalią valdymo struktūrą ir tuo tikslu įgyvendinti du pagrindinius uždavinius – užtikrinti efektyvumą ir vienodą prieigą prie infrastruktūros, – išnagrinėtos penkios galimų politikos priemonių grupės. Pagal kiekvieną iš jų siūlomos priemonės, kurios padėtų spręsti skirtingus problemų aspektus, pavyzdžiui, rinkos koordinavimo, funkcijos vykdymo nuoseklumo, tarpvalstybinių sąsajų, interesų konfliktų ir vienodos prieigos prie infrastruktūros. Be kiekvienoje grupėje nustatytų pagrindinių galimų politikos priemonių sukurtos papildomos dvi-keturios galimos politikos priemonės. Derinant visas šias galimas politikos priemones teoriškai būtų galima sukurti 576 scenarijus. Kad būtų paprasčiau, atliekant kiekvieno priemonių rinkinio pirminę analizę atsižvelgta į suinteresuotųjų šalių nuomones, atitiktį subsidiarumo ir (arba) proporcingumo principams, veiksmingumą įgyvendinant politikos tikslus ir bendrą kiekvieno priemonių rinkinio įgyvendinamumą. Toliau esančioje lentelėje pateikta 19 įvertintų galimų politikos priemonių ir iš jų pasirinkta 11 politikos priemonių, įskaitant 5 pagrindinius scenarijus. Problemos aspektas || Atitinkama galimų politikos priemonių kategorija || Svarstomos galimos politikos priemonės || Pasirinkta Nepakankamas infrastruktūros valdytojų orientavimasis į rinką || K (koordinavimo) politikos priemonės. Infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimas || K0 politikos priemonė. Pagrindinis scenarijus – naujos redakcijos dokumentų rinkinyje numatyti patobulinimai || √ K1 politikos priemonė. Geležinkelio įmonių dalyvavimas infrastruktūros valdytojų valdybose || K2 politikos priemonė. Infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimo institucijos || √ K3 politikos priemonė. Veiklos derinimas taikant naujas finansines paskatas || Nenuoseklus infrastruktūros valdytojo funkcijų valdymas || F (funkcijų) politikos priemonės. Nuoseklus esminių funkcijų valdymas || F0 politikos priemonė. Pagrindinis scenarijus – galiojančių esminių funkcijų turinį išaiškina Teisingumo Teismas || √ F1 politikos priemonė. Naujas įvairių subjektų, atsakingų už infrastruktūros valdytojo funkcijų vykdymą, veiklos koordinavimo mechanizmas || F2 politikos priemonė. Sujungti infrastruktūros valdytojai (infrastruktūros valdytojas atsako už visų infrastruktūros valdytojo funkcijų vykdymą) || √ Nepakankamas tarpvalstybinis infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimas || TB (tarpvalstybinio bendradarbiavimo) politikos priemonės. Tarpvalstybinis infrastruktūros valdytojų valdymas || TB0 politikos priemonė. Pagrindinis scenarijus – galiojančių ES teisės aktų (naujos redakcijos dokumentų rinkinio, reglamento dėl krovinių vežimo geležinkeliais koridorių ir t. t.) įgyvendinimas || √ TB1 politikos priemonė. ES infrastruktūros valdytojų tinklo sukūrimas || √ TB2 politikos priemonė. ES struktūros, į kurią būtų integruoti šalių infrastruktūros valdytojai, sukūrimas || (Vienoda prieiga turi būti užtikrinta vykdant visas esmines funkcijas) || FA (funkcijų atskyrimo) politikos priemonės. Funkcijoms taikomi atskyrimo reikalavimai || FA0 politikos priemonė. Pagrindinis scenarijus – atskyrimo reikalavimai taikomi tik linijų paskirstymo ir prieigos prie kelių apmokestinimo funkcijoms || √ FA1 politikos priemonė. Dabartinių esminių funkcijų ir eismo valdymo funkcijų atskyrimas || FA2 politikos priemonė. Dabartinių esminių funkcijų, eismo valdymo ir techninės priežiūros funkcijų atskyrimas || FA3 politikos priemonė. Visų infrastruktūros valdytojo funkcijų atskyrimas || √ Valdant infrastruktūros valdytojo funkcijas kylantys interesų konfliktai || A (atskyrimo) politikos priemonės. Infrastruktūros valdytojų atskyrimo nuo geležinkelio įmonių būdas || A0 politikos priemonė. Pagrindinis scenarijus – galiojantys esminių funkcijų atskyrimo reikalavimai, kurie bus išaiškinti būsimu Teisingumo Teismo sprendimu || √ A1 politikos priemonė. Reguliavimo institucijoms suteikiamos papildomos kompetencijos || A2 politikos priemonė. ES teisės aktuose išaiškinti konkretų galiojančių atskyrimo reikalavimų poveikį || √ A3 politikos priemonė. Institucinis atskyrimas || √ A4 politikos priemonė. Atitiktį integruotose struktūrose užtikrinantis pareigūnas || Išnagrinėjus visas galimas politikos priemones, atrinkti šie scenarijai ir politikos priemonės: Galimų politikos priemonių kategorija || Pagrindinis scenarijus || 1 scenarijus || 2 scenarijus || 3 scenarijus Infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių veiklos koordinavimas || K0 politikos priemonė. Naujos redakcijos dokumentų rinkinyje numatyti patobulinimai || K2 politikos priemonė. Koordinavimo institucijos || K2 politikos priemonė. Koordinavimo institucijos || K2 politikos priemonė. Koordinavimo institucijos Nuoseklus esminių funkcijų valdymas || F0 politikos priemonė. Teisingumo Teismas išaiškina galiojančias esmines funkcijas, tačiau jos ir toliau taikomos ribotai || F2 politikos priemonė. Sujungti infrastruktūros valdytojai || F2 politikos priemonė. Sujungti infrastruktūros valdytojai || F2 politikos priemonė. Sujungti infrastruktūros valdytojai Tarpvalstybinis infrastruktūros valdytojų valdymas || TB0 politikos priemonė. Galiojančių ES teisės aktų – naujos redakcijos dokumentų rinkinio, reglamento dėl krovinių vežimo geležinkeliais koridorių – įgyvendinimas || TB1 politikos priemonė. ES infrastruktūros valdytojų tinklo sukūrimas || TB1 politikos priemonė. ES infrastruktūros valdytojų tinklo sukūrimas || TB1 politikos priemonė. ES infrastruktūros valdytojų tinklo sukūrimas Funkcijos, kurioms taikomi atskyrimo reikalavimai || FA0 politikos priemonė. Atskiriamos tik linijų paskirstymo ir prieigos prie kelių apmokestinimo funkcijos || FA3 politikos priemonė. Visų infrastruktūros valdytojo funkcijų atskyrimas || FA3 politikos priemonė. Visų infrastruktūros valdytojo funkcijų atskyrimas || FA3 politikos priemonė. Visų infrastruktūros valdytojo funkcijų atskyrimas Atskyrimo būdas || A0 politikos priemonė. Galiojantys atskyrimo reikalavimai || A0 politikos priemonė. Galiojantys atskyrimo reikalavimai || A2 politikos priemonė. ES teisės aktuose išaiškinti konkretų galiojančių atskyrimo reikalavimų poveikį || A3 politikos priemonė. Institucinis atskyrimas 5. Poveikio vertinimas Remiantis veiklos scenarijų poveikiu geležinkelių sektoriui, įvertintas svarbiausias šių scenarijų ekonominis poveikis. Ataskaitoje pagrindinis dėmesys skiriamas geležinkelių sektoriui daromam tiesioginiam poveikiui, susijusiam su reikalavimų vykdymo užtikrinimo, sandorių ir reguliavimo išlaidomis, taip pat diskriminacinės veiklos ir kryžminių subsidijų teikimo sąnaudomis, ir poveikiui, kurį funkcijų atskyrimas turės efektyviam naudojimuisi infrastruktūra (įskaitant nederėjimo sąnaudų vertinimą). Be to, pateikiamas iniciatyvos papildomo poveikio, be kita ko, susijusio su konkurencijos, veiklos, investicijų, paslaugų kokybės ir saugos lygiu, taip pat poveikio mažosioms ir vidutinėms įmonėms vertinimas. Be to, joje nagrinėjamas platesnio pobūdžio netiesioginis poveikis Europos transporto sistemai ir ekonomikai. Analizė daugiausia grindžiama kokybiniu galimų politikos priemonių vertinimu, ir, jei įmanoma, kiekybiniais elementais. Be to, poveikio aplinkai vertinimas apėmė klimato kaitos, taršos ir triukšmo aspektus; išnagrinėtas ir socialinis poveikis, pavyzdžiui, poveikis užimtumo lygiui, saugai ir darbo sąlygoms, įskaitant darbo užmokestį. Tiesioginio poveikio vertinimas Poveikis, palyginti su pagrindiniu scenarijumi || 1 scenarijus (tik efektyvumo užtikrinimo priemonės) || 2 scenarijus (efektyvumo ir atskyrimo reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės) || 3 scenarijus (efektyvumo užtikrinimo ir institucinio atskyrimo priemonės) Reikalavimų vykdymo užtikrinimo išlaidos (vienkartinės) || 0/– || – – Galimos išlaidos – 0,17 mlrd. EUR || – Galimos išlaidos – 0,24 mlrd. EUR Ribotos išlaidos, susijusios su koordinavimo institucijų įsteigimu daugelyje valstybių narių ir infrastruktūros valdytojo funkcijų sujungimu kai kuriose valstybėse narėse || Susijusios su vidaus reorganizavimo, būtino „Kinų sienos“ priemonei įgyvendinti, išlaidomis. Daromas poveikis valstybėms narėms, turinčioms integruotas ar patronuojančiąsias struktūras. || Apie 0,9 % metinių veiklos išlaidų. Daromas poveikis valstybėms narėms, turinčioms integruotas ar patronuojančiąsias struktūras. Sandorių išlaidos || + || – Metinės išlaidos gali svyruoti nuo 0,05 mlrd. EUR iki 0,16 mlrd. EUR || – – Metinės išlaidos gali svyruoti nuo 0,05 mlrd. EUR iki 0,16 mlrd. EUR Išlaidos šiek tiek sumažėja dėl geresnio veiklos koordinavimo. Poveikis visoms valstybėms narėms || Bent 0,15 % veiklos išlaidų. Daromas poveikis valstybėms narėms, turinčioms integruotas ar patronuojančiąsias struktūras. || Apie 0,3 % veiklos išlaidų. Daromas poveikis valstybėms narėms, turinčioms integruotas ar patronuojančiąsias struktūras. Reguliavimo išlaidos || 0 || 0 || + Nemanoma, kad išlaidos, patiriamos pagal 1 scenarijų užtikrinant reguliavimo priemonių įgyvendinimą, faktiškai gali būti mažesnės nei pagal pagrindinį scenarijų patiriamos išlaidos. || Nemanoma, kad išlaidos, patiriamos pagal 2 scenarijų užtikrinant reguliavimo priemonių įgyvendinimą, faktiškai gali būti mažesnės nei pagal pagrindinį scenarijų patiriamos išlaidos. || Dėl institucinio atskyrimo reguliavimo išlaidų, tenkančių vienam traukinio nuvažiuotam kilometrui, sumažėjimas gali siekti 75 %. Daromas poveikis valstybėms narėms, turinčioms integruotas ar patronuojančiąsias struktūras. Kitos išlaidos ir nauda, susijusios su: Diskriminacija || 0 || 0/+ || ++ Jokio poveikio || Reguliavimo institucijų priežiūros vykdymo sritis išplečiama, tačiau priežiūra daugiausia vykdoma imantis atsakomojo pobūdžio veiksmų, todėl tik iš dalies išvengiama su alternatyviosiomis sąnaudomis susijusios diskriminacijos. || Visiškai atskyrus institucijas būtų panaikintos diskriminacijos galimybės ir priežastys. Kryžminių subsidijų teikimas || 0 || 0/+ || ++ Jokio poveikio || Net įvykdžius apskaitos atskyrimo reikalavimus, integruotose ir patronuojančiosiose struktūrose išlieka skaidrumo problemų ir kryžminių subsidijų teikimo rizika. || Visiškai atskyrus institucijas būtų užtikrintas reikiamas skaidrumas ir panaikintos kryžminių subsidijų teikimo galimybės. Efektyvumas || + || + || ++ Dėl konkurencinio spaudimo didinimo ir rinkos dalyvių specializacijos bus daromas papildomas teigiamas poveikis jų produktyvumui ir efektyvumui. Be to, kaip išsamiau paaiškinta V priede, atskyrus infrastruktūros valdytojus ir dominuojančią geležinkelio įmonę gali būti prarasta sinergija ir įvairovės ekonomija. Tačiau siekiant visiems ūkio subjektams užtikrinti vienodas veiklos sąlygas tai yra neišvengiama. Šį pavojų bus galima sušvelninti stiprinant infrastruktūros valdytojų ir naudotojų veiklos koordinavimą, taip pat įgyvendinant visas naujos redakcijos dokumentų rinkinyje numatytas finansines paskatas (keičiant mokesčius, įgyvendinant paskatų ir veiklos rezultatų gerinimo sistemas). Tokiomis priemonėmis bus užtikrintas tinkamas strategijų ir investicijų derėjimas ir taip ilgainiui bus iš esmės padidintas efektyvumas. Papildomo ir netiesioginio poveikio vertinimas Poveikis, palyginti su pagrindiniu scenarijumi || 1 galima politikos priemonė || 2 galima politikos priemonė || 3 galima politikos priemonė Ekonominis poveikis || || || - Poveikis geležinkelių verslui Konkurencijos lygis || + || ++ || +++ Geležinkelių paslaugų teikėjų veiklos lygis || + || ++ || +++ Investicijų lygis || + || ++ || ++ Paslaugų kokybės ir punktualumo lygis || 0/+ || + || ++ Geležinkelių saugos lygis || 0 || 0 || 0 Poveikis MVĮ || 0 || + || ++ - Poveikis transporto sektoriui Transporto rūšių proporcijų pasikeitimas || 0/+ || + || + Transporto sistemos efektyvumas (perpildymas ir kelionės laikas) || + || + || ++ Europos ekonomika || + || + || + Poveikis Europos ekonomikai || + || + || + Poveikis aplinkai || || || Klimato kaita || 0/+ || + || + Tarša || 0/+ || + || + Keliamas triukšmas || 0/+ || 0/+ || 0/+ Socialinis poveikis || || || Užimtumas ir darbo sąlygos geležinkelių sektoriuje || + || + || ++ Transporto sauga || 0/+ || 0/+ || 0/+ 6. Galimų politikos priemonių palyginimas Atsižvelgiant į įvairių rūšių poveikį, manoma, kad naudingiausias yra 3 scenarijus, nes pagal jį sukuriama infrastruktūros valdytojų ir naudotojų koordinavimo institucija, sujungiamos funkcijos, sukuriamas ES infrastruktūros valdytojų tinklas ir visoms infrastruktūros valdytojo funkcijoms taikomi institucinio atskyrimo reikalavimai. Be to, pagal šį scenarijų geriausiai įgyvendinami bendrieji, konkretieji ir veiklos tikslai, pagerinamos konkurencijos sąlygos ir geležinkelių sistemos efektyvumas. Pagal jį sudaromos palankios sąlygos ekonomikai augti, geriau panaudojami pajėgumai, gerinamas infrastruktūros veikimas, o pašalinus interesų konfliktus sumažinamos patekimo į rinką kliūtys bei trukdžiai. Be to, pagal jį užtikrinamas finansinis skaidrumas ir, patiriant ribotas reikalavimų vykdymo užtikrinimo išlaidas, sumažinamos reguliavimo išlaidos. Bendri scenarijų palyginimo rezultatai pateikiami lentelėje. || Veiksmingumas || || Efektyvumas || Darna || Motyvacija KT1. Gerinti infrast. valdytojo gebėjimus valdyti infrastruktūrą || KT2. Šalinti su prieiga prie infrast. susijusį konkurencijos iškraipymą || Infrast. valdytojo veiklos veiksmingumas || Reikalavimų vykdymo užtikrinimo išlaidos || Reguliavimo išlaidos || Sandorių išlaidos || Užimtumas ir darbo sąlygos || Aplinkosauginis tvarumas || || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 scenarijus 1 scenarijus || ++ || +/0 || + || 0/- || 0 || + || + || 0/+ || Manoma, kad pagal 1 scenarijų jau galima labai pagerinti infrastruktūros valdytojo efektyvumą. Tačiau galiojantį nepriklausomumo reikalavimą pradėjus taikyti visoms infrastruktūros valdytojo funkcijoms bus tik iš dalies sumažintas interesų konfliktas. Geriau suderinus infrastruktūros valdytojo ir geležinkelio įmonių veiklą iš dalies sumažinamos dabartinės sandorių išlaidos, tačiau dėl tam tikros administracinės naštos, atsiradusios įgyvendinant efektyvumo užtikrinimo priemones, šiek tiek padidėja reguliavimo ir reikalavimų vykdymo užtikrinimo išlaidos. Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai yra nedidelis, bet teigiamas. 2 scenarijus || ++ || ++ || ++ || -- || 0 || - || + || + || Kaip ir pagal 1 scenarijų, pagal 2 scenarijų būtų pagerinti infrastruktūros valdytojo gebėjimai valdyti infrastruktūrą. Tačiau, didinant konkurencinį spaudimą geležinkelių įmonėms, jo veiklos efektyvumas dar labiau padidėtų. Pagal 2 scenarijų pašalinami su prieiga prie infrastruktūros susiję interesų konfliktai, bet neužtikrinamas optimalus finansinis skaidrumas ir nepanaikinamas konkurencijos iškraipymas. Didėjant naujų rinkos dalyvių skaičiui ir intensyvėjant eismui, didėja sandorių išlaidos. Įgyvendinant „Kinų sienos“ priemonę ir neužtikrinant finansinio skaidrumo atitinkamai padidėja reikalavimų vykdymo užtikrinimo ir reguliavimo išlaidos. Socialinis poveikis ir poveikis aplinkai yra nedidelis, bet teigiamas. 3 scenarijus || ++ || +++ || ++ || - || + || -- || ++ || + || Pagal 3 scenarijų, pasinaudojant atskirtų institucijų specializavimosi nauda, dar labiau pagerinami infrastruktūros valdytojo gebėjimai valdyti infrastruktūrą. Užtikrinus visišką finansinį skaidrumą ir patiriant santykinai nedideles reikalavimų vykdymo užtikrinimo ir reguliavimo išlaidas, visiškai pašalinama konkurencijos iškraipymo rizika. Geriau suderinti infrastruktūros valdytojų ir geležinkelio įmonių veiksmai turi švelninantį poveikį, tačiau dar labiau padidėja sandorių išlaidos. Didėjantis eismas ir efektyvumas daro didžiausią teigiamą socialinį poveikį ir poveikį aplinkai. 7. Ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio iniciatyvų rezultatų suvestinė Pagrindinis atskyrimo tikslas – sukurti konkurencingesnį ir efektyvesnį geležinkelių sektorių ir taip paskatinti geresnę paslaugų pasiūlą, kartu gerinant viešųjų lėšų, kurios kaip subsidijos skiriamos geležinkeliams, panaudojimą. Toliau pateikiamoje lentelėje apibendrinama finansinė nauda, gaunama: 1. įgyvendinant vien tik atskyrimo iniciatyvą (1 stulpelis); 2. keleivių vežimo valstybės viduje paslaugų rinką atvėrus tik pagal du scenarijus: 1 rinkos atvėrimo scenarijus. Dėmesys išlaidų mažinimui (2 stulpelis). Pagal šį scenarijų daroma prielaida, kad kompetentingos institucijos pagrindinį dėmesį skirs išlaidų mažinimui, visas rengiant konkursą dėl viešųjų paslaugų sutarties sudarymo sutaupytas lėšas priskirdamos piniginėms santaupoms ir jų nereinvestuodamos į geležinkelių kokybės ar pajėgumų gerinimą. 2 rinkos atvėrimo scenarijus. Reinvestavimas (3 stulpelis). Pagal šį scenarijų daroma prielaida, kad kompetentingos valdžios institucijos nesieks vien tik mažinti išlaidų, bet pusę rengiant konkursus dėl viešojo paslaugų pirkimo sutarčių sudarymo galimų sutaupyti išlaidų nedvejodamos „reinvestuos“ į geresnę kokybę ir didesnius pajėgumus, kuriuos konkrečiai nurodys skelbdamos tokius konkursus. Piniginio poveikio atžvilgiu sumažės grynoji dabartinė vertė, tačiau padidės keleivių km skaičius; 3. dėl bendro abiejų iniciatyvų poveikio išskiriami du galutiniai scenarijai: 1 bendro poveikio scenarijus. Dėmesys išlaidų mažinimui (4 stulpelis); 2 bendro poveikio scenarijus. Dėmesys reinvestavimui (5 stulpelis) Bendra bazinė rinkos atvėrimo ir infrastruktūros valdymo strategijų poveikio sąmata Visų pokyčių apskaičiavimai yra preliminarūs Grynoji dabartinė vertė (mlrd. EUR) iki 2035 m., diskontuota 4 % iki 2019 m. || 3 atskyrimo scenarijus || Rinkos atvėrimas. 1 scenarijus. Išlaidų mažinimas || Rinkos atvėrimas. 2 scenarijus. Reinvestavimas || Bendras poveikis. 1 scenarijus. Išlaidų mažinimas || Bendras poveikis. 2 scenarijus Reinvestavimas || 1 || 2 || 3 || 4 || 5 Sandorių išlaidos (vidutinis apskaičiavimas) || -1,37 || -0,42 || -0,42 || -1,77 || -1,77 Teikiant paslaugas valstybės viduje gaunama nauda* || 5,86 || 29,85 || 21,46 || 43,07 || 33,71 Teikiant tarptautines paslaugas gaunama nauda || 1,07 || || || 1,05 || 0,89 Teikiant krovinių vežimo paslaugas gaunama nauda || 1,00 || 1,00 || 1,00 Bendra grynoji dabartinė vertė || 6,56 || 29,44 || 21,04 || 43,35 || 33,83 Pagal 3 scenarijų numatytas institucinis atskyrimas – svarbus pirmasis žingsnis siekiant pasinaudoti visa atviros rinkos teikiama nauda. Ši priemonė jau įgyvendinta krovinių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkoje ir tarptautinių keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų rinkoje. Toliau pateiktoje lentelėje parodyta šių dviejų iniciatyvų sąveikos reikšmė. Bendras rinkos atvėrimo ir infrastruktūros valdymo strategijų poveikis Visų pokyčių apskaičiavimai yra preliminarūs (EUR per metus) || Finansinė nauda (grynoji dabartinė vertė, mlrd. EUR) || Keleivių km skaičiaus padidėjimas (mlrd.) || Naujų ūkio subjektų rinkos dalies padidėjimas (%) 1 scenarijus. Dėmesys išlaidų mažinimui || || || Tik vertikalus atskyrimas || 6,56 || 0,8 || 0,5 Tik rinkos atvėrimas || 29,44 || 2,0 || 3,8 Rinkos atvėrimo ir vertikalaus atskyrimo derinys || 43,35 || 3,8 || 6,4 2 scenarijus. Reinvestavimas || || || Tik vertikalus atskyrimas || 4,42 || 1,1 || 0,5 Tik rinkos atvėrimas || 21,04 || 8,4 || 3,7 Rinkos atvėrimo ir vertikalaus atskyrimo derinys || 33,83 || 16,4 || 6,2 Pagal pirmąjį scenarijų siekiama tik finansinės naudos (ją daugiausia sudaro viešųjų išlaidų mažinimas), o pagal antrąjį reinvestavimo scenarijų keleivių km skaičius padidėtų 16,4 mlrd. (t. y. 6 % daugiau nei pagal pagrindiniame scenarijuje numatytus pokyčius) ir naujų rinkos dalyvių rinkos dalis galėtų padidėti 6 %, t. y. iki 25 %. 8. Stebėsena ir vertinimas Komisija nuolat stebės ir, remdamasi nustatytais rodikliais, vertins konkrečiųjų šio teisės akto tikslų įgyvendinimą ir poveikį. Kad institucijoms, atsakingoms už duomenų teikimą, nepadidėtų duomenų teikimo našta, šie rodikliai suderinami remiantis galiojančiais ES teisės aktais pagal Geležinkelių transporto rinkos stebėsenos sistemą (angl. santrumpa RMMS) Komisijai, reguliavimo institucijoms ir Europos geležinkelių agentūrai teikiamais rodikliais. Tokie rodikliai apims infrastruktūros naudojimo koeficientą, eismo intensyvumą, naujų rinkos dalyvių skaičių, naujiems rinkos dalyviams tenkančią rinkos dalį ir skundus reguliavimo tarnyboms. Nemažai šios informacijos jau teikiama pagal galiojančią RMMS, kurioje dalyvauja visos susijusios suinteresuotosios šalys, tačiau naujos redakcijos dokumentų rinkinyje šią informaciją numatoma papildyti informacija, kuri, be kita ko, apimtų naudojimosi infrastruktūra apmokestinimą, pajėgumų paskirstymą, investicijas į geležinkelių infrastruktūrą, kainodarą, paslaugų kokybę, viešųjų paslaugų sutartis, licencijų išdavimą, rinkos atvėrimo lygį, valstybių narių veiksmų derinimą, užimtumą ir susijusias socialines sąlygas.