LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 368/8

ATASKAITA

dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ 2010 finansinių metų metinių finansinių ataskaitų su Bendrosios įmonės atsakymais

2011/C 368/02

ĮVADAS

1. Bendroji įmonė „Švarus dangus“, įsikūrusi Briuselyje, buvo įsteigta 2007 m. gruodžio mėn. (1) dešimties metų laikotarpiui.

2. Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ tikslas – spartinti aplinkos neteršiančių oro susisiekimo technologijų kūrimą, patvirtinimą ir demonstravimą ES, siekiant jas kuo greičiau pradėti naudoti (2). Bendrosios įmonės koordinuojama mokslinių tyrimų veikla yra suskirstyta į šešias technologijų sritis arba vadinamuosius integruotųjų technologijų demonstravimo padalinius (ITD padalinius).

3. Bendrosios įmonės nariai steigėjai yra Komisijos atstovaujama Europos Sąjunga ir sektoriaus partneriai, kaip ITD lyderiai, bei ITD asocijuotieji nariai.

4. Didžiausias ES įnašas, skirtas bendrajai įmonei „Švarus dangus“, padengiantis veiklos išlaidas ir mokslinių tyrimų veiklą, yra 800 milijonų eurų iš septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos biudžeto (3). Kiti Bendrosios įmonės nariai skiria bent lygiaverčius ES įnašui išteklius, įskaitant įnašus natūra.

5. Bendroji įmonė savarankiškai pradėjo veikti 2009 m. lapkričio 16 d.

PATIKINIMO PAREIŠKIMAS

6. Laikydamiesi Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 287 straipsnio 1 dalies nuostatų, Audito Rūmai audito metu patikrino 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų bendrosios įmonės „Švarus dangus“ metines finansines ataskaitas (4), kurias sudaro finansinė atskaitomybė (5) ir biudžeto vykdymo ataskaitos (6), bei jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.

7. Pagal Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 185 straipsnio 2 dalį (7) šis patikinimo pareiškimas teikiamas Europos Parlamentui ir Tarybai.

Direktoriaus atsakomybė

8. Direktorius, kaip leidimus duodantis pareigūnas, pagal Bendrosios įmonės finansines taisykles savo atsakomybe ir neviršydamas patvirtintų asignavimų, vykdo biudžeto pajamas ir išlaidas (8). Direktorius yra atsakingas už tai, kad būtų nustatyta (9) organizacinė struktūra, įdiegtos vidaus valdymo bei kontrolės sistemos ir procedūros, susijusios su galutinių finansinių ataskaitų, kuriose nėra reikšmingų dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių netikslumų, parengimu (10), ir užtikrintas šiose ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumas ir tvarkingumas.

Audito Rūmų atsakomybė

9. Audito Rūmai, remdamiesi savo audito rezultatais, turi pateikti Bendrosios įmonės metinių finansinių ataskaitų patikimumo bei jose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo patikinimo pareiškimą.

10. Audito Rūmai savo auditą atliko vadovaudamiesi IFAC ir ISSAI (11) tarptautiniais audito standartais bei etikos kodeksais. Pagal šiuos standartus reikalaujama, kad Audito Rūmai laikytųsi etikos reikalavimų bei planuotų ir atliktų auditą tokiu būdu, kad būtų gautas pakankamas patikinimas, jog finansinėse ataskaitose nėra reikšmingų netikslumų, o jose atspindimos operacijos yra teisėtos ir tvarkingos.

11. Audito Rūmai savo auditą atlieka taikydami procedūras, skirtas gauti audito įrodymus apie sumas ir kitą informaciją finansinėse ataskaitose bei apie jose atspindimų operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Audito Rūmai pasirenka procedūras ir atlieka finansinių ataskaitų reikšmingų netikslumų ar dėl sukčiavimo ar klaidų atsiradusių neteisėtų ir netvarkingų operacijų rizikos vertinimą vadovaudamiesi audito nuovoka. Kad nustatytų esamomis aplinkybėmis tinkamas audito procedūras, Audito Rūmai, atlikdami šiuos rizikos vertinimus, nagrinėja subjekto vidaus kontrolės aspektus, susijusius su finansinių ataskaitų rengimu ir jų pateikimu. Audito Rūmų audito metu taip pat įvertinamas taikomų apskaitos metodų tinkamumas ir vadovybės atliktų apskaitinių įvertinimų pagrįstumas. Taip pat įvertinamas bendras finansinių ataskaitų pateikimas.

12. Audito Rūmai mano, kad gauti audito įrodymai yra pakankami ir tinkami pateikti toliau išdėstytų nuomonių pagrindą.

Nuomonė dėl finansinių ataskaitų patikimumo

13. Audito Rūmų nuomone, Bendrosios įmonės metinėse finansinėse ataskaitose jos finansinė būklė 2010 m. gruodžio 31 d. ir su tą dieną pasibaigusiais finansiniais metais susijusių operacijų rezultatai ir pinigų srautai, vadovaujantis jos finansinių taisyklių nuostatomis, visais reikšmingais aspektais yra pateikti teisingai.

Nuomonė dėl finansinėse ataskaitose atspindimų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo

14. Audito Rūmų nuomone, 2010 m. gruodžio 31 d. pasibaigusių finansinių metų Bendrosios įmonės metinėse finansinėse ataskaitose atspindimos operacijos visais reikšmingais aspektais yra teisėtos ir tvarkingos.

15. 16–25 dalyse pateiktų pastabų turinys nekeičia Audito Rūmų nuomonių.

PASTABOS DĖL BIUDŽETO IR FINANSŲ VALDYMO

Biudžeto įgyvendinimas

16. 2010 m. biudžeto struktūra ir pateikimas neatitiko Tarybos reglamento dėl bendrosios įmonės įsteigimo reikalavimų ir jos finansinių taisyklių (12).

17. Į galutinį biudžetą įtraukti 168 milijonų eurų įsipareigojimų asignavimai ir 129 milijonų eurų mokėjimų asignavimai. Nors įsipareigojimų asignavimų panaudojimo lygis sudarė 96 %, mokėjimų asignavimų – tik 58 %. Tai atspindi rimtus vėlavimus vykdant pagal pradinį planą (13) numatytą veiklą. Žemas biudžeto įgyvendinimo lygis taip pat atsispindi grynųjų pinigų likutyje, kuris metų pabaigoje sudarė 53 milijonus eurų (41 % 2010 m. turimų mokėjimų asignavimų).

Vidaus kontrolės sistemos

18. 2010 m. Bendroji įmonė ne iki galo įgyvendino savo vidaus kontrolės priemones ir finansinės informacijos sistemas. Visų pirma būtinos papildomos pastangos atliekant ex ante kontrolės procedūras, taikomas išlaidų deklaracijų tvirtinimui. Jos yra svarbus Bendrosios įmonės vidaus kontrolės sistemos elementas.

19. Audito Rūmai atkreipė dėmesį į tai, kad tais atvejais, kai narys ar asocijuotasis narys nepateikė privalomo audito sertifikato (14), Bendroji įmonė teisingai nepriėmė išlaidų deklaracijų. Tačiau keturiais atvejais Bendroji įmonė tvirtindama išlaidų deklaracijas neatsižvelgė į audito sertifikatuose pateiktas išimtis.

20. Atlikus dalinę IT kontrolės priemonių peržiūrą paaiškėjo, kad Bendroji įmonė turi tinkamą IT valdymo ir naudojimo lygį, atsižvelgiant į jų dydį ir paskirtį, tačiau kai kuriose srityse metodų ir procedūrų įforminimas vėluoja (15).

21. Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ apskaitos pareigūnas patvirtino finansines ir apskaitos sistemas (ABAC ir SAP). Tačiau nebuvo patvirtintos atitinkamos veiklos procedūros, kuriomis teikiama finansinė informacija, visų pirma sistemos, kuriomis teikiama finansinė informacija apie išlaidų deklaracijų tvirtinimą.

22. 2010 m. spalio mėn. Bendroji įmonė patvirtino 2010–2012 m. išsamų strateginį vidaus audito planą. Tačiau pažymėtina, kad kai kurios pagrindinės procedūros, pavyzdžiui, išlaidų deklaracijų ex ante tvirtinimo nagrinėjimas numatytas 2011 m., o ex post auditų, pagrindinės kontrolės priemonės, skirtos įvertinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, pradžia nėra planuojama iki 2011 m.

KITA

Intelektinės nuosavybės apsauga

23. 2010 m. pabaigoje Bendroji įmonė vis dar nebuvo baigusi rengti vidaus procedūrų, skirtų vykdyti konsorciume ir susitarimuose dėl dotacijų pateikiamų nuostatų, susijusių su mokslinių tyrimų rezultatų apsauga, naudojimu ir skleidimu, taikymo priežiūrą.

Vidaus audito funkcija ir Komisijos vidaus audito tarnyba

24. Ankstesnėje savo ataskaitoje Audito Rūmai atkreipė dėmesį į būtinybę patikslinti Bendrosios įmonės įstatų nuostatą dėl Komisijos vidaus auditoriaus. Nors vis dar nėra pakeistos Bendrosios įmonės finansinės taisyklės, įtraukiant nuostatą dėl Komisijos vidaus auditoriaus įgaliojimų, Komisija ir Bendroji įmonė ėmėsi veiksmų, kuriais siekia aiškiai apibrėžti atitinkamus Komisijos vidaus audito tarnybos ir Bendrosios įmonės vidaus audito funkcijos veiklos vaidmenis.

Nėra susitarimo su priimančia valstybe

25. Pagal anksčiau pateiktas Audito Rūmų pastabas, atsižvelgiant į Tarybos reglamento, kuriuo yra įsteigiama Bendroji įmonė, sąlygas, Bendroji įmonė ir Belgija turi sudaryti susitarimą dėl priėmimo, susijusį su administracinėmis patalpomis, privilegijomis ir imunitetais ir kita parama, kurią Belgija turi teikti bendrajai įmonei. Tačiau 2010 m. pabaigoje toks susitarimas dar nebuvo pasirašytas.

Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Igors LUDBORŽS, 2011 m. spalio 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu Pirmininkas Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

(1) 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 71/2008 dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimo (OL L 30, 2008 2 4, p. 1).

(2) Priede apibendrinta Bendrosios įmonės kompetencija ir veikla. Ši informacija yra pateikta susipažinti.

(3) Septintoji bendroji programa, kuri buvo priimta Europos Parlamento ir Tarybos sprendimu Nr. 1982/2006/EB, į vieną programą sujungia visas su moksliniais tyrimais susijusias ES iniciatyvas ir vaidina lemiamą vaidmenį siekiant augimo, konkurencingumo ir užimtumo tikslų. Ji taip pat yra svarbiausias Europos mokslinių tyrimų erdvės ramstis.

(4) Su šiomis ataskaitomis pateikiama finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita, kurioje, be kita ko, skelbiamas asignavimų įvykdymo lygis ir suvestinė informacija apie asignavimų perskirstymus įvairiuose biudžeto straipsniuose.

(5) Finansinę atskaitomybę sudaro balansas, ekonominių rezultatų ataskaita, pinigų srautų lentelė, kapitalo pokyčių ataskaita ir finansinės atskaitomybės priedas, kuriame pateikiamas pagrindinių apskaitos metodų aprašymas ir kita aiškinamoji informacija.

(6) Biudžeto vykdymo ataskaitas sudaro biudžeto rezultatų ataskaita ir jos priedas.

(7) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(8) Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 33 straipsnis (OL L 357, 2002 12 31, p. 72).

(9) Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 38 straipsnis.

(10) Bendrijos įstaigų finansinių ataskaitų pateikimo ir apskaitos taisyklės yra nustatytos Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2343/2002 VII antraštinės dalies 1 skyriuje, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 652/2008 (OL L 181, 2008 7 10, p. 23), ir be pakeitimų įtrauktos į Bendrosios įmonės finansinį reglamentą.

(11) Tarptautinė buhalterių federacija (IFAC) ir Tarptautiniai aukščiausiųjų audito institucijų standartai (ISSAI).

(12) Biudžetas nebuvo pateiktas kaip vienas dokumentas, bet kaip metinio įgyvendinimo plano dalis ir į jį nebuvo įtraukti visi būtini elementai (pavyzdžiui, personalo planas).

(13) 2009 m. pabaigoje nebuvo iki galo įgyvendinta 2008 ir 2009 m. planuota veikla, todėl 2010 m. susigrąžinimų suma siekė 4,9 milijono eurų. 2010 m. pabaigoje Bendroji įmonė nebuvo gavusi su 2010 m. veikla susijusių išlaidų deklaracijų. Paramos gavėjai jas turėjo išsiųsti po 2011 m. kovo 1 d.

(14) Išlaidų deklaracijos turi būti pateiktos su nepriklausoma sertifikuoto auditoriaus parengta ataskaita pagal susitarimo dėl dotacijų technines specifikacijas.

(15) a) neišsamus strateginio IT planavimo ir stebėjimo ciklas; b) nėra formalios saugos politikos ir taisyklių; c) netinkamas IT rizikos valdymas; d) nėra formalaus veiklos tęstinumo plano bei išsamaus ir patikrinto veiklos atkūrimo po ekstremalių įvykių plano.

PRIEDAS Bendroji įmonė „Švarus dangus“ Kompetencijos sritys ir veikla Sutartyje numatytos Sąjungos kompetencijos sritys (Ištraukos iš Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 ir 172 straipsnių) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime Nr. 1982/2006/EB dėl septintosios bendrosios programos numatoma, kad Sąjunga prisidės kuriant ilgalaikes viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, kurios per bendrąsias įmones, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 171 straipsnyje, galėtų būti įgyvendinamos kaip jungtinės technologijų iniciatyvos. 2007 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 71/2008 dėl bendrosios įmonės „Švarus dangus“ įsteigimo (OL L 30, 2008 2 4, p. 1). Bendrosios įmonės kompetencijos sritys (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 71/2008) Tikslai — bendroji įmonė „Švarus dangus“ turi prisidėti įgyvendinant Septintąją bendrąją programą, visų pirma specialiosios programos „Bendradarbiavimas“ 7-ąją temą „Transportas“ (įskaitant aeronautiką), — spartinti aplinkos neteršiančių oro susisiekimo technologijų kūrimą, patvirtinimą ir demonstravimą ES, siekiant jas kuo greičiau pradėti naudoti, — užtikrinti darnų Europos mokslinių tyrimų pastangų įgyvendinimą siekiant gerinti aplinką oro susisiekimo srityje, — sukurti iš esmės naujovišką, pažangiomis technologijomis ir natūralaus dydžio parodomaisiais pavyzdžiais pagrįstą oro susisiekimo sistemą, kurios tikslas – mažinti oro susisiekimo priemonių poveikį aplinkai žymiai mažinant triukšmą ir išmetamųjų dujų kiekį, taip pat ekonomiškiau naudojant orlaivių degalus, — spartinti naujų žinių kūrimą, naujoves ir mokslinių tyrimų rezultatų diegimą į tinkamą eksploatavimo aplinką patvirtinant tinkamas technologijas ir visiškai integruotą sistemų sistemą, taip stiprinant pramonės konkurencingumą. Uždaviniai — suvienyti ITPPP, skiriant ypatingą dėmesį pažangioms technologijoms ir kuriant natūralaus dydžio parodomuosius pavyzdžius, — telkti ITPPP pastangas, kad būtų gauti esminiai rezultatai, padėsiantys siekti Europos aplinkos apsaugos ir konkurencingumo tikslų, — stiprinti technologinio patvirtinimo procesą, siekiant nustatyti ir pašalinti būsimo gaminių pateikimo į rinką kliūtis, — sutelkti naudotojų reikalavimus, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą būtų orientuotos į veiksmingus ir ekonomiškus sprendimus, — prireikus įgyvendinti reikalingą mokslinių tyrimų ir plėtros veiklą skiriant dotacijas kvietimus teikti pasiūlymus, — teikti finansavimą, kuriuo siekiama suteikti paramą mokslinius tyrimus atliekantiems jos nariams ir kitiems subjektams, atrinktiems laikantis aiškių kriterijų, kuriems pritarė valdyba, paskelbus kvietimus teikti pasiūlymus, — skelbti informaciją apie projektus, įskaitant gavėjų pavadinimus ir kiekvienam gavėjui tenkančią bendrosios įmonės „Švarus dangus“ finansinio įnašo sumą, — prireikus užtikrinti paslaugų ir tiekimo sutarčių sudarymą skelbiant konkursus, — telkti reikalingas viešojo ir privačiojo sektorių lėšas, — vykdyti nacionalinę ir tarptautinę veiklą Bendrosios įmonės techninėje srityje, visų pirma su bendrąja įmone SESAR, — reguliarių susitikimų metu informuoti nacionalinių valstybių atstovų grupę ir ACARE, — informuoti juridinius asmenis, sudariusius susitarimus dėl dotacijos su bendrąja įmone „Švarus dangus“, apie galimas skolinimosi galimybes iš Europos investicijų banko, visų pirma pasinaudojant rizikos pasidalijimo finansine priemone, sukurta pagal Septintąją bendrąją programą. Valdymas 1. Valdyba Valdyba yra bendrosios įmonės „Švarus dangus“ valdymo organas. 2. Direktorius Vykdomasis direktorius yra atsakingas už kasdienį Bendrosios įmonės valdymą ir yra teisinis jos atstovas. Jis yra atskaitingas valdybai. 3. ITD valdymo komitetai ITD valdymo komitetus kiekviename iš šešių ITD padalinių steigia valdyba. Įsteigiami šie ITD padaliniai: — Pažangaus fiksuoto sparno orlaivio — Ekologiško regioninio orlaivio — Ekologiško sraigtasparnio — Ekologiškų eksploatavimo sistemų — Ekologiško ir tvaraus variklio — Ekologinio dizaino Visam bendrosios įmonės „Švarus dangus“ veiklos laikotarpiui turi būti įsteigtas nepriklausomo technologijų vertintojo etatas. 4. Nacionalinių valstybių atstovų grupė Nacionalinių valstybių atstovų grupę sudaro po vieną kiekvienos valstybės narės ir kiekvienos kitos prie bendrosios programos prisijungusios šalies atstovą. Ji renka pirmininką iš savo narių. 5. Bendrasis forumas Bendrasis forumas yra bendrosios įmonės „Švarus dangus“ patariamasis organas. Bendrąjį forumą sudaro: — po vieną kiekvieno bendrosios įmonės „Švarus dangus“ nario atstovą, — po vieną kiekvieno partnerio atstovą. 6. Mokslo ir technologijų patariamoji taryba (STAB) Mokslo ir technologijų patariamoji taryba yra Valdybos patariamoji įstaiga. Ją sudaro labai kompetentingi mokslininkai ir inžinieriai. Jos tikslas – iš įvairių perspektyvų (aplinkosauginis poveikis, technologinės ir mokslinės prognozės, visuomeniniai aspektai, ekonomika) atlikti bendrosios įmonės „Švarus dangus“ mokslinę ir technologinę analizę. 7. Išorės auditas Europos Audito Rūmai. 8. Biudžeto įvykdymą tvirtinanti institucija Europos Parlamentas, veikiantis rekomendavus Tarybai. 2010 m. Bendrajai įmonei skirti ištekliai Biudžetas 168 553 053 eurai Darbuotojų skaičius 2010 m. gruodžio 31 d. 24 personalo plane skirti etatai (iš kurių užimti 20 – laikinieji darbuotojai ir sutartininkai) Kiti darbuotojai: — deleguoti nacionaliniai ekspertai: 0, — sutartininkai: 3, — vietiniai darbuotojai: 0, — iš viso darbuotojų: 20. Iš kurių užsiima: — pagrindine veikla: 8, — administracine veikla: 9, — mišria veikla: 3. 2010 m. veiklos rezultatai ir suteiktos paslaugos Pažangus fiksuoto sparno orlaivis Laminarinio sparno konstrukcijos aerodinaminis apibrėžimas. Baigtas CROR variklio integracija ir CROR demo-FTB, įskaitant skaitmeninius ir poskalės žemės bandymus, įgyvendinamumo etapas. Patvirtinti greitųjų parodomųjų pavyzdžių pasyvaus skrydžio bandymų sudėtinių dalių kūrimas ir gamyba. Sėkmingai pagamintas pirmasis laminarinio sparno žemės parodomasis pavyzdys (viršutinio sparno panelis). Ekologiškas regioninis orlaivis 2010 m. reikšmingų rezultatų pasiekta trijose srityse (PLC, LNC ir AEA), įskaitant natūralaus laminarinio sparno (natural laminar flow wing) 3D modelio preliminarų apibrėžimą, visų elektrinių orlaivių koncepcijos kūrimas, pažangaus struktūrinės būklės stebėjimo (SHM – intelligent Structural Health Monitoring) demonstravimas sparno panelio skalėje, kompozitinių medžiagų charakteristikų gerinimas (teigiami laboratoriniai tyrimai apie krušos poveikį). Šios sritys yra skrydžio testų, kurie šiuo metu planuojami naudojant ATR orlaivį, dalis. Ekologiškas sraigtasparnis (tik pabrėžiama …) Išnagrinėta ir įvertinta Friendcopterio (draugiško aplinkai sraigtasparnio) aktyvaus sukrumo koncepcija. Patobulinti metodai, būtini mentės dizaino optimizavimui, įjungimo sistemų integravimui, sensorinių duomenų ir energijos perdavimui bei kontrolės algoritmams. Apibrėžti modeliavimo ir vėjo tunelio testai. Lapkričio mėn. pradėta partnerių veikla, susijusi su elektriniu galo rotoriumi. Tai yra pagrindinis CRC3 rezultatas. Pradėtas dyzelinio variklio ir „maitinamo“ sraigtasparnio optimizavimo tyrimas. Nustatytas skrydžio sraigtasparniu parodomųjų veiksmų integracijos planas, pritaikius sraigtasparnio specifikacijas prie aviacinio dyzelinio variklio ir pakeitus lengvąjį sraigtasparnį turbininiu varikliu. Parengta draugiškų aplinkai skrydžių linijų specifikacija ir žemo garso procedūros, atlikus H/C skrydžiams taikomų reikalavimų peržiūrą. Daug pastangų skirta modeliavimo platformai PHOENIX (Platform Hosting Operational & Environmental Investigations for Rotorcraft) įgyvendinti. Ekologiški ir tvarūs varikliai (be kita ko …) Pažanga, padaryta atliekant atviro rotoriaus vėjo tunelyje testų duomenų analizę. Peržiūrėtos triukšmo modeliavimo priemonės, siekiant atsižvelgti į įrenginių testų patirtį. Atliktas tiesioginio valdymo ir redukcinio atviro rotoriaus lyginamasis tyrimas. — Žiedo užpildo dizaino koncepcijos atrankos peržiūra — Žiedo užpildo medžiagos ir gamybos proceso peržiūra — Kompozicinės korpuso medžiagos ir gamybos proceso peržiūra — Pradinė modulių ir variklio modifikacijų koncepcijos dizaino peržiūra — Pradinė aukšto slėgio kompresoriaus koncepcijos dizaino peržiūra — Pradinė greitosios žemo slėgio turbinos koncepcijos dizaino peržiūra Atlikta pagrindinio tyrimo ir viso variklio tyrimo dizaino peržiūra. Peržiūrėta daug technologijų, atlikta parodomųjų pavyzdžių atranka. Ekologiškos eksploatavimo sistemos Išnagrinėtas reikalavimas didelių orlaivių ir regioninių orlaivių tipams. Tolesnis modeliavimo priemonių, skirtų įvertinti įvairias orlaivio struktūras, nagrinėjimas. Papildoma elektros struktūros specifikacija. Įvairių komponentų technologijų pažanga (ledo apsaugos sistemos, elektros generatoriai / konverteriai, elektros aplinkosauginės kontrolės sistema, elektrinio variklio korpuso sistemos. Išsamiau išnagrinėtos MTM funkcijos. Išlaikytos: — Žalioji nusileidimo ir kilimo funkcija — Žalioji skrydimo funkcija (žingsninis kilimas ir tolydus kilimas) — Žalioji požiūrio funkcija Ekologinis dizainas Modeliavimo kompiuterinės platformos (MCP – Modelling Computer Platform) įdiegimas: 2010 m. lapkričio mėn. parengti sistemos reikalavimai ir tvirtinimo planas. 2010 m. spalio mėn. pasirinkta elektrinio tinklo analizės modelio (ENAM) (SABER) bandymo priemonė ir parengtos atitinkamos specifikacijos / dokumentai. SABER keitimo programinės įrangos priemonės rengimas: 2010 m. rugsėjo mėn. pradėtas įgyvendinti CfP SMART projektas. Technologijų vertintojas Išorės projektų (Sourdine II, OPTIMAL, ERAT ir pan.) ir susijusių ekspertų tinklų (Networks of Excellence) rezultatų analizė. Buvo siekiama išnagrinėti patirtį, susijusią su naudotais modeliais, duomenimis ir vertinimo procedūromis, siekiant patikrinti galimą sinergiją ir bendradarbiavimą. Pradėti mainai su SESAR, SGO, specialūs seminarai. 2011 m. bus galima vykdyti glaudesnį bendradarbiavimą bendrajai įmonei „Švarus dangus“ ir SESAR pasirašius susitarimo memorandumą. Šaltinis: Bendrosios įmonės „Švarus dangus“ pateikta informacija.