LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 311/7

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Jaunimo įsidarbinimo galimybių. Mokymo ir pramonės poreikių derinimas griežto taupymo laikotarpiu

2014/C 311/02

Pranešėjas Dumitru Fornea

Bendrapranešėjis Tommaso Grimaldi

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2013 m. liepos 11 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Jaunimo įsidarbinimo galimybių. Mokymo ir pramonės poreikių derinimas griežto taupymo laikotarpiu.

Pramonės permainų konsultacinė komisija, kuri buvo atsakinga už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2014 m. balandžio 8 d. priėmė savo nuomonę.

489-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2014 m. balandžio 29–30 d. (balandžio 30 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 156 nariams balsavus už ir 2 – prieš.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Sunkios jaunimo nedarbo krizės sąlygomis būtina, kad vyriausybės, darbdaviai, darbuotojai ir pilietinė visuomenė ryžtingiau veiktų ir kartu skatintų, kurtų ir išlaikytų deramas (1) ir ilgalaikes darbo vietas. Šis klausimas tapo ir politiniu, ir ekonominiu iššūkiu. EESRK jau yra pabrėžęs, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu būtina tikra augimo strategija, kad būtų galima sukurti geresnių ir stabilesnių darbo vietų jaunimui. Komiteto nuomone, ypatingai svarbu, kad vyriausybės imtųsi itin plataus masto taisomųjų veiksmų, kurie neleistų krizei gilėti.

1.2 Kaip Europos Vadovų Taryba patvirtino savo 2013 m. birželio mėn. išvadose, EESRK mano, kad valstybės narės turėtų dėti visas pastangas siekdamos užtikrinti, kad Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir Jaunimo garantijų iniciatyvą būtų galima visapusiškai įgyvendinti nedelsiant. Švietimui ir profesiniam mokymui, jaunimo užimtumui ir ilgalaikio nedarbo problemai spręsti būtina skirti kur kas daugiau nacionalinių ir ES lėšų.

1.3 EESRK primygtinai rekomenduoja reguliariai vertinti valstybių narių jau patvirtintus konkrečius veiksmų planus, skirtus jaunimo nedarbo problemai spręsti ir jaunimo įsidarbinimo galimybėms didinti, ir į šiuos vertinimus įtraukti pilietinę visuomenę. Komitetas mano, kad šiuose planuose ir programose reikėtų numatyti konkrečių priemonių, kad jauni absolventai galėtų įgyti praktinių darbo įgūdžių, įskaitant vadovavimo, komandinio darbo, problemų sprendimo, kūrybingumo ir panašius gebėjimus, kurie padidintų jų universalumą ir galimybes darbo rinkoje.

1.4 EESRK rekomenduoja valstybėms narėms ir visoms susijusioms institucijoms įsidarbinimo galimybes laikyti nuolatiniu procesu, vykstančiu visą profesinį gyvenimą. Valstybės narės turėtų iš anksto numatyti ir kurti priemones bei sąlygas, kurios padėtų žmonėms atnaujinti, pagerinti ir įvertinti savo įsidarbinimo galimybių lygį. Svarbu gerinti įgūdžių ir kvalifikacijų pripažinimą ir didinti skaidrumą siekiant darbo ieškančio jaunimo įsidarbinimo galimybes ir jo judumą priderinti prie rinkos poreikių. EESRK pritaria ES politikai, skirtai gerinti įgūdžių, gebėjimų ir kvalifikacijų pripažinimą ir didinti skaidrumą bei susijusioms priemonėms, tokioms kaip Europos kvalifikacijų sandara (EQF), Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų sistema (ESCO), Europasas ir Kokybės užtikrinimo bei kreditų sistemos.

1.5 EESRK yra tvirtai įsitikinęs, kad atsakomybė už įsidarbinimo galimybes tenka ne tik individualiam asmeniui. Įsidarbinimo galimybės – tai sritis, kuria turi rūpintis ir už ją atsakyti visi suinteresuotieji subjektai: vyriausybės, socialiniai partneriai, universitetai, mokyklos, vietos valdžios institucijos, pavieniai darbuotojai ir kiti. Primygtinai rekomenduojama gerinti įmonių ir švietimo įstaigų partnerystės ryšius; šioje srityje reikėtų skatinti kokybiškas profesinio mokymo programas įmonėse, vadovaujantis Europos pameistrystės aljanso ir siūlomos stažuočių kokybės sistemos principais ir metodais;

1.6 Valstybės narės turėtų teikti paskatas tiems universitetams ir MTTP įstaigoms, kurių aukštojo mokslo studijų programa yra suderinta su globalizuotos rinkos poreikiais. Tai gali būti naudinga aukšto lygio specialistų kvalifikacijos propagavimui.

1.7 Susirūpinęs dėl pastarojo meto tendencijų kai kuriose valstybėse narėse mažinti švietimo biudžetą, EESRK rekomenduoja ES valstybėms narėms skirti pakankamai išteklių siekiant užtikrinti, kad švietimo darbuotojai suteiktų galimybę įgyti kokybišką išsilavinimą visiems. Europoje pedagogo profesija nelaikoma patrauklia ir mokytojų trūksta – ši problema artimiausioje ateityje gali aštrėti (2). Kad pedagogo profesija taptų patraukli, būtinos deramos darbo sąlygos, darbo užmokestis ir pensija.

1.8 EESRK pritaria Europos Komisijos sprendimui sukurti programą „Erasmus+“, kuria skatinamas tarpvalstybinis profesinis mokymas, ir tikisi, kad, kaip sutarta, ją bus pradėta nedelsiant visapusiškai vykdyti. Ypač palankiai vertinamas Europos Parlamento ir Tarybos pasiektas susitarimas dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo.

1.9 EESRK remia Veiksmų jaunimo užimtumo srityje programą, dėl kurios socialiniai partneriai susitarė 2013 m. birželio mėn. Ekonomikos ir socialinės krizės laikais Europa privalo visapusiškai išnaudoti visiems socialiniams ir ekonominiams sluoksniams priklausančių savo gyventojų potencialą, kartu užtikrindama ekonominį efektyvumą.

1.10 EESRK dar kartą pakartoja, jog yra įsitikinęs, kad ES iniciatyvos, skirtos jaunimo nedarbo problemai spręsti, turėtų tapti konkrečiomis priemonėmis, kurios skatins veiksmingą pramonės politiką, siekiančią tolesnio Europos pramonės vystymosi ir jos konkurencingumo didinimo socialiai priimtinu ir tvariu būdu.

1.11 Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms atkreipti ypatingą dėmesį į sistemingai sudaromų laikinų darbo sutarčių neigiamą poveikį jauniems žmonėms – tokia padėtis turi rimtų padarinių ir socialinio draudimo sistemoms (surenkama mažiau įmokų), ir valstybių narių socialinei sanglaudai.

1.12 EESRK laikosi nuomonės, kad investicijos jaunimo įsidarbinimo galimybėms gerinti turi lemiamos reikšmės Europos šalių ekonomikos ir visuomenės ateičiai. Patvirtintos iniciatyvos turėtų būti lengvai prieinamos visiems jaunuoliams, užtikrinant šių iniciatyvų nediskriminacinį pobūdį ir bešališkumą lyčių atžvilgiu, ir papildytos konkrečiomis įtraukties priemonėmis. Atitinkami suinteresuotieji subjektai (įskaitant socialinius partnerius ir jaunimo organizacijas) vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu turėtų dalyvauti šių iniciatyvų kūrimo, įgyvendinimo ir rezultatų įvertinimo procese.

1.13 Reikia ir toliau kurti konkrečias nacionalines ir vietines priemones, kad būtų galima pasiūlyti visiems prieinamą visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinę visuomenę ir reguliariai vertinant rezultatus.

1.14 Pagal mokymosi darbo vietoje modelius, pavyzdžiui, dualiojo (pakaitinio) mokymosi sistemas, didelė dalis profesinio mokymo vyksta įmonėse. Jauniems darbuotojams turėtų būti sudaryta galimybė pakaitomis mokytis ir švietimo įstaigoje, ir darbo vietoje įmonėje. EESRK yra įsitikinęs, kad dualiojo (pakaitinio) mokymo sistemos, kurios įgyvendinamos kai kuriose valstybėse narėse, bus tikrai sėkmingos. Bendra viešoji ir verslo atsakomybė investuoti į ateitį yra labai svarbi sėkmingoms pameistrystės programoms.

1.15 Komitetas rekomenduoja įgyvendinti veiksmus, skirtus užtikrinti siūlomos veiklos kokybę ir tikslingumą, taip pat sukurti tinkamą sistemą, pagal kurią būtų aiškiai suformuluotos kiekvieno suinteresuotojo subjekto pareigos, teisės ir įsipareigojimai ir užtikrinamas jų praktinis įgyvendinimas. Reikia ir toliau plėtoti darbdavių ir profesinių sąjungų socialinį dialogą, kad jis taptų svarbia priemone siekiant nustatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas, skatinti darbo vietų kūrimą, dalytis darbo rinkos poreikius geriau atitinkančia profesinio mokymo praktika ir skatinti jaunus vyrus bei moteris tobulinti savo įgūdžius ir gebėjimus, kad jie labiau atitiktų besikeičiančius pramonės poreikius.

1.16 Dabartinė ekonomikos ir socialinė krizė varžo ES valstybių narių, ypač tų, kuriose vykdomos fiskalinio koregavimo programos, biudžetinius sprendimus – tokią padėtį dar labiau pablogina pačios ES biudžeto sumažinimas. Atsižvelgdamas į tai, kad švietimui tenka pagrindinis vaidmuo kuriant įsidarbinimo galimybių sąlygas, EESRK rekomenduoja valstybėms narėms didinti kokybiškam švietimui skiriamus išteklius, kurie turėtų būti laikomi ne išlaidomis, bet esminėmis investicijomis krizei įveikti ir geresnei ateičiai visiems sukurti. Todėl EESRK pritarė Europos piliečių iniciatyvai „Švietimas – tai investicija! Nelaikykime jo deficito dalimi“ (3). Komitetas įspėja, kad švietimui ir profesiniam mokymui skiriamo biudžeto sumažinimas kelia pavojų, kad gyvybiškai svarbios iniciatyvos ir pasiūlymai taps tik ketinimų deklaracijomis. Atsižvelgdamas į švietimo ir profesinio mokymo svarbą sprendžiant jaunimo nedarbo problemą, EESRK primygtinai rekomenduoja Europos Komisijai 2015 m. suorganizuoti „Europos švietimo ir mokymo dieną“.

1.17 EESRK mano, kad pramonės šakos ir įmonės turėtų investuoti į gamybos įrangą ir įgyvendinti savo darbo užmokesčio ir komunikacijos politiką, kad padidintų pramonės sektoriaus patrauklumą. Sklandesnis įmonių ir profesinio mokymo asociacijų dialogas galėtų būti svarbus žingsnis sprendžiant įsidarbinimo galimybių klausimą ir sumažintų paklausos ir pasiūlos neatitikimus.

1.18 Visas patvirtintas iniciatyvas, skirtas jaunimo įsidarbinimo galimybėms didinti, reikia pakankamai finansuoti ESF ir kitų struktūrinių fondų lėšomis. EESRK rekomenduoja naudojantis struktūriniais fondais specialų dėmesį skirti jaunimo įsidarbinimo galimybėms, įskaitant nepanaudotų lėšų perprogramavimo veiksmus, kai jie tikslingi.

2. Įžanga

2.1 Europos pramonės įmonės yra įvairiausių tipų, įskaitant stambias įmones, MVĮ ir labai mažas įmones, todėl ir jų darbuotojams keliami reikalavimai yra skirtingi. Įmonėms reikia skirtingų įgūdžių ir gebėjimų turinčių darbuotojų. Į šiuos skirtumus reikėtų atsižvelgti kuriant švietimo ir profesinio mokymo sistemas. Reikia ir toliau plėtoti darbdavių ir profesinių sąjungų socialinį dialogą, kad jis taptų svarbia priemone siekiant nustatyti būsimas darbo rinkos perspektyvas, skatinti darbo vietų kūrimą, dalytis darbo rinkos poreikius geriau atitinkančia profesinio mokymo praktika ir skatinti jaunus vyrus bei moteris tobulinti savo įgūdžius ir gebėjimus, kad jie labiau atitiktų besikeičiančius pramonės poreikius.

2.2 Europos Sąjungai ir valstybėms narėms reikia tokios pramonės politikos, kuri sudarytų palankias sąlygas augimui ir skatintų naujų kokybiškų darbo vietų kūrimą (4). Europos Komisija laikosi nuomonės, kad ES, valstybės narės ir pramonė turi plėtoti stiprius partnerystės ryšius siekdamos užtikrinti veiksmingo bendradarbiavimo sąlygas ir skatinti investicijas į technologijas bei žmogiškuosius išteklius, taip suteikdamos Europos pramonės sektoriui konkurencinių pranašumų prieš pasaulinius konkurentus. Siekiant spręsti šią problemą ir bendrą įsidarbinimo galimybių pramonėje klausimą, Europos Komisija (5) patikino, kad vienas iš naujos pramonės politikos ramsčių bus investicijos į žmones ir įgūdžius.

2.3 2008 m. prasidėjusi finansų krizė skaudžiai kirto daugelio Europos šalių ekonomikai – iki šiol ji atsigauna labai lėtai. Jaunimo nedarbo krizė gali dar labiau apsunkinti ekonomikos atsigavimą, o jos padariniai ateityje gali būti dar sunkesni, todėl vyriausybės, darbdaviai, darbuotojai ir pilietinė visuomenė privalo bendradarbiauti siekdami skatinti, kurti ir išsaugoti deramas ir našias darbo vietas.

2.4 Atrodo, kad Europos valstybių vadovai rimtai įvertino šią krizę, tačiau, kaip Komitetas yra pabrėžęs ankstesnėse nuomonėse (6), naujos iniciatyvos nepadės įveikti šios problemos, jeigu nebus pakirstos jos šaknys. Šis klausimas tapo ir politiniu, ir ekonominiu iššūkiu. Būtų neteisinga kalbėti bendromis sąvokomis – padėtis skirtingose šalyse ir vietos lygiu tikrai nėra vienoda, tačiau daugelis jaunų europiečių, kurie baigia ar finansuoja savo studijas, kasdien patiria sunkumų norėdami susirasti tikrą darbą, o ne tik trumpalaikę darbo ar stažuotės vietą, pradėti savo projektą ar verslą, gyventi savarankiškai ar auginti vaikus. Nors nedarbo reiškinys Europoje nėra naujas, didėjantis jaunimo nedarbas – vienas akivaizdžiausių dabartinės ekonomikos krizės padarinių, atsiradusių tiek dėl naikinamų darbo vietų, tiek ir dėl nesukuriamų naujų (7).

2.5 Daugelyje naudingų ES iniciatyvų (pavyzdžiui, Jaunimo garantijų iniciatyvoje) yra numatytas praktinis mokymas ir pameistrystės programos. Tačiau jos ne visada garantuoja įsidarbinimą. Čia išryškėja esminis neatitikimas: darbo vietos paprastai kuriamos augant ekonomikai. EESRK jau yra pabrėžęs, kad ES ir nacionaliniu lygmeniu būtina tikra augimo strategija, kad būtų galima sukurti geresnių ir stabilesnių darbo vietų jaunimui. EESRK mano, jog ypatingai svarbu, kad vyriausybės imtųsi itin plataus masto taisomųjų veiksmų, kurie neleistų krizei gilėti. Kaip nurodė Europos Komisija, „Europos ateities dinamiškumas ir klestėjimas yra jaunimo rankose“ (8).

2.6 „Įsidarbinimo galimybių“ sąvoka neturi vienos, visuotinai pripažįstamos apibrėžties; tai dinamiška koncepcija ir paprastai vyrauja tendencija ją išplėsti įtraukiant kontekstinius veiksnius. Nepaisant joms teikiamos svarbos svarstymuose darbo rinkos tema, įsidarbinimo galimybes sunku įvertinti ir jos apibrėžiamos labai įvairiai. Įsidarbinimo galimybėms poveikio turi ir su pasiūla, ir su paklausa susiję veiksniai, kurių individualus asmuo dažnai negali kontroliuoti. Ekonomikos ir socialinės krizės laikais Europa privalo visapusiškai išnaudoti visiems socialiniams ir ekonominiams sluoksniams priklausančių savo gyventojų kūrybiškumo, energijos ir gebėjimų potencialą, kartu užtikrindama socialinį ir ekonominį efektyvumą. Stiprios ir labai aktyvios pilietinės visuomenės organizacijos atlieka svarbų skatinamąjį vaidmenį.

2.7 Įsidarbinimo galimybes dažniausiai lemia nacionalinių ir vietos valdžios institucijų teikiamų švietimo ir profesinio mokymo paslaugų kokybė ir aktualumas. Nors EESRK pažymi, kad vietos valdžios institucijos stengiasi rasti tinkamą pusiausvyrą siekdamos pagerinti padėtį šioje srityje, jis mano, kad dabartinės švietimo ir mokymo sistemos ne visada nuosekliai atspindi Europos lygmeniu priimtus sprendimus. Nepaisant to, kad Komisija paragino vietos valdžios institucijas atvirojo koordinavimo metodo srityje dalytis savo instituciniais sprendimais, skirtais šalinti jaunimo judumo ir mokymo problemas, gerinti mokymo, sertifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo kokybę, tinkamai reaguoti į darbo rinkos poreikius, laikantis terminų įgyvendinti bendrus tikslus ir pasiekti lyginamuosius rodiklius bei rezultatus, analizuoti ir integruoti studijų ir mokslinių tyrimų rezultatus, vis dar išlieka pernelyg daug institucinių kliūčių ir trūksta realių įsipareigojimų tikrai Europos bendrai švietimo ir mokymo erdvei sukurti.

2.8 Darbdaviai gerai žino, kokių įgūdžių ir gebėjimų reikia šiandieniniams darbuotojams, tačiau jie turi geriau suprasti, kokių įgūdžių ir gebėjimų reikės būsimiems darbuotojams, dirbsiantiems sparčiai besikeičiančioje darbo aplinkoje, visų pirma kintančioje dėl technologijų plėtros, dėl kurios darbuotojams labai svarbu nuolat įgyti įgūdžių ir juos atnaujinti. Įmonių ypatumai ir poreikiai nėra vienodi, todėl turi būti sudarytos sąlygos švietimui ir profesiniam mokymui prisitaikyti ir lanksčiai reaguoti į ugdomus įgūdžius. Kaip EESRK pabrėžė nuomonėje SOC/476, būtinas glaudesnis ir tikslingesnis visų lygmenų švietimo įstaigų ir pramonės sektoriaus bendradarbiavimas.

2.9 Atsižvelgiant į tai, kad švietimas ir profesinis mokymas nėra vieninteliai dalykai, formuojantys asmens įsidarbinimo galimybes, dėmesio sutelkimas vien į švietimą būtų pernelyg siauras požiūris. Kokybiškos stažuočių programos, mokymasis darbo vietose (organizuojamas mokyklose ir įmonėse), pameistrystės ir tikslinės užimtumo programos turi būti vertinamos kaip pagrindiniai būdai įtraukti jaunus vyrus ir moteris į darbo rinką, tačiau šios programos negali būti laikomos galutiniu įsidarbinimo galimybių problemos sprendimu. Svarbu pripažinti, kad darbo rinkos yra integruotos į visuomenę ir kultūrą, kaip ir ekonominės institucijos, ir kad neformalios normos ir papročiai taip pat formuoja darbo rinkos praktiką.

2.10 EESRK nuomone, ES lygiu svarstytų ir patvirtintų švietimo ir mokymo srities nuostatų negalima paprasčiausiai nuvertinti iki keitimosi geriausia praktika. Šiuo požiūriu puoselėjamos viltys, kad profesinio mokymo sistemos sugebės patenkinti darbo rinkos poreikius ir parengs naujos kvalifikacijos turinčių specialistų, gebančių susidoroti su nuolatiniais darbo organizavimo ir šiuolaikinės visuomenės pokyčiais. Todėl, atsižvelgdamas į strateginei programai „ET 2020“ ir Briugės deklaracijai nustatytus terminus, EESRK ragina įvertinti ir atidžiai ištirti praktinį įsipareigojimų ir tikslų įgyvendinimą.

3. Bendrosios pastabos

3.1 Daugelyje savo nuomonių CCMI pabrėžė įvairius ekonominius, pramoninius ir socialinius klausimus, įskaitant įsidarbinimo galimybes ir perkvalifikavimą, ypač dabartinės krizės metu (9). Remdamiesi sąsaja su siūloma Jaunimo užimtumo garantijų iniciatyva, kurią Europos Komisija patvirtino 2013 m. birželio mėn., Europos socialiniai partneriai (10) pristatė Bendrų veiksmų jaunimo užimtumo srityje programą, kurioje pagrindinis dėmesys skiriamas žinioms, perėjimui iš švietimo sistemos į darbo rinką, užimtumui ir verslumo ugdymui.

3.2 Jaunimas – Europos dabartis ir ateitis, taip pat turtingas mūsų visuomenės dinamikos šaltinis. Tačiau jaunimo socialinei ir ekonominei įtraukčiai būtina ir reikalinga tam tikra sėkmingų perėjimų keičiant statusą darbo rinkoje seka. Tokiomis aplinkybėmis, kai perėjimas į suaugusiųjų pasaulį tapo sudėtingesnis, kokybiškas švietimas visiems ir įtraukiosios darbo rinkos yra pagrindinės priemonės tokių perėjimų sėkmei užtikrinti. Reikalingas holistinis požiūris skatinti į jaunimą orientuotas dinamiškas, atviras ir mobilias darbo rinkas, apimančias priemones ir atitinkamus išteklius, skirtus sukurti daugiau ir geresnių darbo vietų, užtikrinti puikius mokymosi rezultatus ir geriau suderinti įgūdžių pasiūlą ir paklausą, įskaitant mokymosi darbo vietoje modelio plitimą visoje Europoje.

3.3 Pilietinės visuomenės organizacijos daugelyje valstybių narių (ypač tose, kurios labiausiai nukentėjo nuo dabartinės krizės) įvairiais būdais pabrėžė, kaip svarbu individualų požiūrį į darbo rinkos poreikius suderinti su kolektyviniu požiūriu (aplinkybės, aplinka, darbo organizavimas ir darbo sąlygos), kad būtų atsižvelgiama į jaunimo lūkesčius ir siekius. Kad tokios priemonės būtų visiškai veiksmingos, jas reikėtų skatinti skiriant Europos finansavimą ir įgyvendinant augimą skatinančias priemones, o ne apsiriboti 6–8 milijardų eurų suma, skiriama pagal Jaunimo užimtumo iniciatyvą; šią sumą reikėtų gerokai padidinti.

4. Konkrečios pastabos

4.1 Europos pameistrystės aljanso ir stažuočių kokybės sistemos principai ir darbo metodai sustiprina EESRK įsitikinimą, kad pameistrystė, stažuotės įmonėse ir mokomoji praktika yra svarbios priemonės, padedančios jaunimui įgyti įgūdžių ir darbo patirties, ir kad šios priemonės turėtų būti įtraukiamos į įmonių strategijas. Komitetas rekomenduoja valstybėms narėms ir pramonei užtikrinti siūlomos veiklos kokybę ir tikslingumą, taip pat sukurti tinkamą sistemą, pagal kurią būtų aiškiai suformuluotos kiekvieno suinteresuotojo subjekto pareigos, teisės ir įsipareigojimai ir užtikrinamas jų praktinis įgyvendinimas.

4.2 Atsižvelgdamas į tai, kad įgyti pripažįstamą skirtingų lygmenų universitetinį išsilavinimą yra svarbu, tačiau to nebepakanka, Komitetas mano, kad įgyvendinant Jaunimo garantijų planus ir programas reikėtų imtis konkrečių priemonių, kad jauni absolventai galėtų įgyti praktinių darbo įgūdžių, įskaitant vadovavimo, komandinio darbo, problemų sprendimo, kūrybiškumo ir panašius gebėjimus, kurie padidintų jų galimybes darbo rinkoje.

4.3 Pagal mokymosi darbo vietoje modelius, pavyzdžiui, dualiojo (pakaitinio) mokymosi sistemas, didelė dalis profesinio mokymo vyksta įmonėse. Jauniems darbuotojams turėtų būti sudaryta galimybė pakaitomis mokytis ir švietimo įstaigoje, ir darbo vietoje įmonėje. EESRK yra įsitikinęs, kad dualiojo (pakaitinio) mokymo sistemos, kurios įgyvendinamos kai kuriose valstybėse narėse, bus tikrai sėkmingos. Bendra viešoji ir verslo atsakomybė investuoti į ateitį yra labai svarbi sėkmingoms pameistrystės programoms.

4.4 Skatinti mokytis yra prasminga, su sąlyga, kad ši užduotis nepriklauso vien tik nuo pastangų, kurių gali ir privalo imtis kiekvienas žmogus. Kitaip visuomenės grupės, kurios jau yra nepalankiausioje padėtyje arba patiria atstumtį, kolektyviai išliks segreguotos. Reikia ir toliau kurti konkrečias nacionalines ir vietines priemones, kad būtų galima pasiūlyti visiems prieinamą visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, į šį procesą įtraukiant socialinius partnerius bei pilietinę visuomenę ir reguliariai vertinant rezultatus.

4.5 Persvarstant švietimo ir profesinio mokymo sistemas svarbu užtikrinti, kad pedagogo profesija galėtų išlikti patraukli ir konkurencinga. Mokytojo profesijos atgaivinimas dera ir su darbo rinkos poreikių vystymu. Reikia labai motyvuotų ir gerai parengtų mokytojų, kad būtų galima tenkinti itin skirtingus visuomenės, pramonės ir besimokančiųjų poreikius.

4.6 Švietimas, profesinis mokymas ir profesinis orientavimas turėtų remti jaunus vyrus ir moteris, kad jie įgytų geresnį išsilavinimą, aukštesnę kvalifikaciją ir daugiau įgūdžių. Profesinio orientavimo medžiagoje turėtų būti išdėstyta aiški informacija apie darbo rinkoje esančias darbo vietas ir karjeros galimybes (11). EESRK pritarė Europos Komisijos sprendimui sukurti programą „Erasmus+“, skirtą skatinti ir tarpvalstybinį profesinį mokymąsi, ir tikisi, kad, kaip sutarta, ji bus pradėta visapusiškai vykdyti 2014 m. Ypač palankiai vertinamas Europos Parlamento ir Tarybos neseniai pasiektas susitarimas dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo.

4.7 Valstybės narės turėtų teikti paskatas universitetams ir MTTP įstaigoms, kurių aukštojo mokslo studijų programa yra suderinta su globalizuotos rinkos poreikiais; tokios paskatos galėtų padėti propaguoti aukštą profesionalumo lygį.

4.8 Privalomo profesinio mokymo įgyvendinimas galėtų būti laikomas tam tikru „profesiniu draudimu“. Tačiau pameistrystė ir stažuotės jokiu būdu negali tapti priemone pigiai ar veltui dirbančiai darbo jėgai plisti. Reikėtų pripažinti pramonės geriausią praktiką, o piktnaudžiavimo atvejų – netoleruoti. Kiekvieno studijų ar profesinio mokymosi laikotarpio pabaigoje būtina išduoti diplomą ar sertifikatą, kuriuo pripažįstama įgyta kvalifikacija.

4.9 Atsižvelgdamas į esamas nevienodas sąlygas jauniems vyrams ir moterims patekti į darbo rinkas, EESRK pabrėžia, kaip svarbu jaunimo nedarbo problemą spręsti tinkamai atsižvelgiant į lyčių aspektą, įskaitant konkrečius veiksmus, kai jų reikia. Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo konkrečiai nurodoma, kad Jaunimo garantijų iniciatyvose reikia atkreipti dėmesį į jaunimo, kuriam skirtos tos priemonės, lytį ir įvairovę (12).

4.10 Siekiant gerinti įsidarbinimo galimybes, privaloma dėti visas pastangas, kad būtų atsižvelgta į realias sąlygas vietoje. Kuo labiau į tai bus atsižvelgta politikos priemonėse, tuo didesnė tikimybė, kad jos padidins įsidarbinimo galimybes. Visi veiksmai, skirti ekonomikos vystymui skatinti, privalo būti susieti su konkrečiomis sąlygomis vietoje, nes tai vienintelis būdas tvariems rezultatams pasiekti. Vietos partnerysčių kūrimas bus naudingas aktyvesniam dialogui užmegzti ir veiksmų kovojant su jaunimo nedarbu imtis. Toje pačioje vietovėje dirbančios vietinės įstaigos, universitetai, jaunimo organizacijos, valdžios institucijos ir profesinio mokymo centrai, profesinės sąjungos ir darbdaviai turėtų taip bendradarbiauti, kad nustatytų galimą bendrą strategiją. Vietiniai ypatumai ir poreikiai bus geriau pripažįstami ir jų paisoma siekiant pagerinti jaunimo įsidarbinimo galimybes.

4.11 Valstybės narės turėtų verslumo kursus įtraukti į bendrąsias mokymo programas ir skatinti verslumą mokymosi darbo vietoje modeliuose, atsižvelgdamos į naują, Europos Komisijos inicijuotą veiksmų planą „Verslumas 2020“. Verslumas turėtų būti laikomas plačia sąvoka, apimančia daug dalykų, o ne tik įmonių kūrimą. Žmonės turi išmokti ir suprasti, kaip patiems nuo mažumės tapti versliais. Verslumo ugdymas turėtų parengti žmones gyvenimui, išmokant juos tapti iniciatyviais, atsakingais ir analitiškais. EESRK nuomone, tokių įgūdžių ir gebėjimų kaip kūrybiškumas, iniciatyvumas, atkaklumas ir komandinis darbas įgijimas yra labai svarbus visiems, o ne tik būsimiems verslininkams, ketinantiems pradėti savo verslą. Šiuos įgūdžius turi išsiugdyti visa karta, kad galėtų veiksmingai dirbti bet kuriame sektoriuje ir valdyti infrastruktūrą, reikalingą sėkmingam Europos ekonomikos veikimui.

4.12 Komisija pripažįsta, kad Europoje „turi vykti esminiai plataus masto kultūriniai pokyčiai“ (13), kad mokyklose būtų pradėta taikyti veiksminga verslumo įgūdžių ugdymo metodika. EESRK taip pat rekomenduoja keisti mokytojų rengimo metodiką, o valstybėms narėms patarti numatyti pakankamai priemonių mokytojų kvalifikacijai šioje srityje kelti. Politikos įgyvendinimas priklauso nuo tinkamo personalo, kurį reikia mokyti ir remti.

4.13 Ankstesnėse nuomonėse EESRK (14) atkreipė dėmesį į padarinius jaunų vyrų ir moterų užimtumui, kuriuos lėmė mažesnis nuolatinių darbo sutarčių skaičius ir rekomendavo apsvarstyti dėl tokios padėties atsirandančią riziką. Laikinosios darbo sutartys, kurios dabar labai dažnai sudaromos su jaunais žmonėmis, ypač profesinės veiklos pradžioje, nulėmė labiau susiskaidžiusią darbo rinką. EESRK rekomenduoja valstybėms narėms atkreipti ypatingą dėmesį į šį aspektą, kuris turi rimtų padarinių minimalios socialinės apsaugos sistemoms (surenkama mažiau įmokų) ir valstybių narių visuomenės sanglaudai.

4.14 Dabartinė ekonomikos ir socialinė krizė varžo ES valstybių narių, ypač tų, kuriose vykdomos fiskalinio koregavimo programos, biudžetinius sprendimus – tokią padėtį dar pablogina pačios ES biudžeto sumažinimas. Komitetas įspėja, kad švietimui ir profesiniam mokymui skiriamo biudžeto sumažinimas kelia pavojų, kad gyvybiškai svarbios iniciatyvos ir pasiūlymai taps tik ketinimų deklaracijomis. Todėl EESRK pritaria Europos piliečių iniciatyvai „Švietimas – tai investicija! Nelaikykime jo deficito dalimi“.

4.15 Visas iniciatyvas, skirtas jaunimo įsidarbinimo galimybėms didinti, reikia pakankamai finansuoti ESF ir kitų struktūrinių fondų lėšomis. EESRK laikosi nuomonės, kad tai – esminė investicija į Europos šalių ekonomikos ir visuomenės ateitį. Šios iniciatyvos turėtų būti lengvai prieinamos visiems jaunuoliams, be jokios diskriminacijos. Atitinkami suinteresuotieji subjektai (įskaitant socialinius partnerius ir jaunimo organizacijas) vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu turėtų dalyvauti įgyvendinimo ir rezultatų įvertinimo procese. EESRK rekomenduoja, kad naudojantis struktūriniais fondais ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas jaunimo įsidarbinimo galimybėms, įskaitant nepanaudotų lėšų perprogramavimo veiksmus, kai jie tikslingi.

2014 m. balandžio 30 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Henri MALOSSE

(1) Deramo darbo sąvoką suformulavo TDO šalys – vyriausybės, darbdaviai ir darbuotojai – remdamosi bendra nuostata, kad darbas užtikrina asmens orumą, socialinę sanglaudą, bendruomenės santarvę, demokratiją ir ekonomikos augimą, kuris suteikia daugiau galimybių susirasti kokybišką darbo vietą, o įmonėms – plėsti veiklą. TDO, www.ilo.org.

(2) Žr. Key Data on Teachers & School Leaders in Europe. 2013 m. Eurydice ataskaita, Europos Komisija.

(3) Ją inicijavo Graikijos piliečiai ir administruoja DIKTIO – Network.

(4) Europos Komisija siūlo užtikrinti, kad iki 2020 m. pramonės sektoriaus sukuriamo ES BVP dalis sudarytų 16 proc.

(5) Europos Komisija, 2012 m. spalio 10 d., „Stipresnė Europos pramonė ekonomikos augimui ir atsigavimui skatinti“.

(6) OL C 68/11, 2012 3 6, p. 11–14; OL C 143/94, 2012 5 22, p. 94–101; OL C 299/97, 2012 10 4, p. 97–102; OL C 11, 2013 1 15, p. 8–15; OL C 161, 2013 6 6, p. 67–72.

(7) „Ekonomikos nuosmukio laikais jauni darbuotojai ne tik paskutiniai gauna darbą, bet ir pirmieji jo netenka, nes atleisti vyresnio amžiaus darbuotojus darbdaviams kainuoja brangiau. Jauniems darbuotojams įmonės rečiau siūlo dalyvauti mokymuose, jie turi mažiau įgūdžių ir dažnai dirba pagal terminuotas darbo sutartis.“ [...] „Net ir tada, kai jaunimas įdarbinamas, jie ne visada gauna geras darbo vietas. Išsivysčiusiose šalyse jie dažnai įdarbinami pagal terminuotas sutartis, kad juos būtų paprasčiau atleisti iš darbo, arba jie įdarbinami į tokias darbo vietas, kurioms reikia žemesnės nei jų turima kvalifikacija.“ (Pasaulio ekonomikos forumas – Jaunimo nedarbo vizualizacija 2013) http://www.weforum.org/community/global-agenda-councils/youth-unemployment-visualization-2013.

(8) COM(2013) 447 final, 2013 m. birželio mėn.

(9) „Pramonės politika daro stiprų socialinį poveikį, kadangi ji veikia visus visuomenės sluoksnius: [...] švietimo sektorių ir universitetus, vartotojus ir piliečius. Pramonės politika neatsiejama ir nuo restruktūrizacijos ir prognozių. Ji turėtų užtikrinti šiuolaikišką išsilavinimą, profesinį rengimą ir informaciją bei skatinti technologijas, inovacijas, kūrybiškumą ir verslumą. Be to, reikia numatyti demografinius pokyčius ir tinkamai į juos reaguoti.“OL C 327, 2013 11 12, p. 82.

(10) Europos profesinių sąjungų konfederacija (ETUC), BUSINESS EUROPE, Europos amatų, mažųjų ir vidutinių įmonių asociacija (UEAPME) ir Europos viešąsias paslaugas teikiančių darbdavių ir įmonių centras (CEEP), 2013 birželio 11 d.

(11) OL C 327, 2013 11 12, p. 58–64.

(12) „Komisija pripažįsta, kad lytis – tai vienas iš aspektų, į kurį reikėtų atsižvelgti politikos priemonėse, siekiant veiksmingai kovoti su jaunimo nedarbu [...]. Jaunos moterys dažniau nei jauni vyrai niekur nedirba, nesimoko ir neatlieka praktikos [...]. Jauni vyrai dažniau sėkmingai įveikia perėjimų kelią (t. y. galiausiai sudaro nuolatinę darbo sutartį). Jaunos moterys dažniau gauna pasiūlymų dirbti ne visą darbo dieną arba pagal laikiną darbo sutartį ir pradeda dirbti būdamos dvigubai nestabilioje padėtyje kaip laikinos, ne visą darbo dieną dirbančios darbuotojos. Taigi, Tarybos rekomendacijoje dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos nustatymo konkrečiai nurodoma, kad Jaunimo garantijų iniciatyvose reikia atkreipti dėmesį į jaunimo, kuriam skirtos priemonės, lytį ir įvairovę.“ Už užimtumą, socialinius reikalus ir įtrauktį atsakingas Europos Komisijos narys László Andor, 2013 m. gegužės mėn.

(13) Europos Komisijos komunikatas dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“.

(14) EESRK nuomonė dėl „Jaunimo galimybių iniciatyvos“, OL C 299, 2012 10 4, p. 97–102.