LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 17.10.2008 
SEC (2008) 2620  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
  
pridedamas prie 
KOMISIJOS KOMUNIKATO TARYBAI, EU ROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Miškų naikinimo ir alinimo problem ų sprendimas siekiant su stabdyti klimato kait ą ir 
biologinės įvairovės nykimą  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
{COM(2008) 645 galutinis} 
{SEC(2008) 2618} 
{SEC(2008) 2619} 
 
LT    LT Per pastaruosius penkerius metus kasmet  netenkama nuo 11,8 iki 13 mln. hektar ų miškų. Tai 
kelia nerim ą, turint galvoje, kad per pastaruosius 20 met ų reikšmingo mišk ų naikinimo 
sumažėjimo pasteb ėta nebuvo.  
Miškų naikinimo ir alinimo priežastys – įvairūs tiesioginiai ir neties ioginiai ekonominiai, 
instituciniai, politiniai, gamtos ir socialiniai veiksniai: pavyzdžiui, žem ės ūkio arba 
infrastrukt ūros plėtros poreikis ar valdžios institucij ų negebėjimas apsaugoti šio turto. Dažnos 
to pasekm ės – miškų praradimas ar nualinimas net ir tuo atveju, kai šalies ilgalaikiai interesai 
nesusiję su miškų ploto mažinimu.  
Didelis mišk ų naikinimo mastas gerokai skatina klimato kait ą. Miškai atlieka esmin į vaidmenį 
visuotiniame anglies apykaitos pro cese – juose sukaupt a apytikriai pus ė viso pasaulio 
sausumos anglies. 2004 m. miškininkyst ės sektoriuje išmest ų šiltnamio efekt ą sukelian čių 
dujų kiekis sudar ė 17,4 % visuotinio metinio kiekio. D ėl šios priežasties Komisijos 
komunikate „Pasaulio klimato kaitos apribojimas iki 2 Celsijaus laipsni ų. Gairės 2020 
metams ir v ėliau“ nustatyt ų tikslų vargu ar pavyks pasiekti ne sumažinus šiltnamio efekt ą 
sukeliančių dujų, kurios išsiskiria naikinant ir alinant miškus, kiekio ir nesi ėmus papildom ų 
priemonių. Kovojant su mišk ų naikinimu ir alinimu b ūtina kiek įmanoma apsaugoti biologin ę 
įvairovę ir miškų ekosistem ų teikiamus produktus bei jose vykstan čius procesus. Šie veiksmai 
padėtų apsaugoti vietos gyventojus ir prisid ėtų prie skurdo mažinimo.  
Tikslas, kurio b ūtina siekti, – v ėliausiai iki 2030 m. užkirsti keli ą visuotiniam mišk ų ploto 
mažinimui ir iki 2020 m. bent 50 % pristabdyti nevaržom ą atogrąžų miškų naikinim ą, 
palyginti su esama pad ėtimi. Šiuo tikslu svarstomos kelios veikimo galimyb ės.  
Įprastas scenarijus netinka d ėl kelių priežasčių. Pirmoji galimyb ė sudaryti daugiašal į aplinkos 
susitarimą dėl miškų naikinimo sustabdymo atmesta, nes pripažinta ne įgyvendinama. Antroji 
galimybė – sugriežtinti esamas politikos sritis be i priemones – yra analizuojama. Politikos 
sritys, nagrin ėjamos kaip antrosios galimyb ės dalis, apima politikos nuoseklumo didinim ą ES 
lygmeniu, institucini ų ir valdymo sistem ų stiprinim ą trečiosiose šalyse bei veiksmingo 
daugiašalio atsako skatinim ą. Šių veiksmų rezultatas gal ėtų būti teigiamas, ta čiau tik tuo 
atveju, jei tikslo b ūtų siekiama taikant papildomas priemones. 
Štai kodėl nagrinėjama trečioji galimyb ė, numatanti nauj ų miškų kirtimui ir naikinimui 
stabdyti skirt ų lėšų rinkimą. Galima b ūtų imtis šių veiksmų:  
– sukurti nauj ą Visuotinį miškų anglies mechanizm ą,  
– bandyti mišk ų naikinimo aspekt ą įtraukti į anglies rink ą. 
Be to, nagrin ėjami tam tikri techniniai parametrai, susij ę su šios galimyb ės taikymo sritimi, 
kriterijais ir mok ėjimo mechanizmais.  
Pirmumas teikiamas galimybei iki 2020 m. sugrie žtinti politikos sritis bei priemones ir sukurti 
Visuotinį miškų anglies mechanizm ą, šiuo tikslu renkant l ėšas iš aukcion ų. Tiesioginis ryšys 
su anglies rinka, pasinaudojant mišk ų išskiriamo anglies dioksid o sumažinimo kreditais, 
galėtų būti toliau tiriamas. Min ėtos galimyb ės turėtų tapti visuotinio klimato kaitos 
susitarimo, kur į 2009 m. numatoma sudaryti Kopenhagoje ir prie kurio ES pagal išgales 
prisidės, sudedamosiomis dalimis. 
 
LT    LT Poveikio vertinimas – tik pirmasis ilgesn io proceso žingsnis. Pasirinktoji galimyb ė turi būti 
toliau nagrin ėjama ir ple čiama, ypa č kiek tai susij ę su Visuotiniu mišk ų anglies mechanizmu, 
ir tai privalo b ūti atlikta laiku, kad informacija b ūtų žinoma 2009 m. gruodžio m ėn. 
vyksiančiose Jungtini ų Tautų bendrosios klimato kaito s konvencijos derybose.