EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 09 12 COM(2018) 631 final 2018/0330(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų,

kuriuo panaikinami Tarybos bendrieji veiksmai Nr. 98/700/TVR, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1052/2013 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/1624









FMT:ItalicEuropos Komisijos medžiaga vadovų susitikimui

FMT:ItalicZalcburge, 2018 m. rugsėjo 19–20 d.





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Po 2015 m. migracijos krizės kaip niekad greitai priimtas Reglamentas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų įsigaliojo 2016 m. spalio 6 d.. Vis dėlto dar reikia daug nuveikti, kad būtų užtikrintas visapusiškas požiūris į migraciją, veiksminga ES išorės sienų kontrolė ir gerokai padidintas veiksmingas neteisėtų migrantų grąžinimas. Šiuo metu veikiančios Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos šiuo atžvilgiu buvo naudingos. Tačiau būtina užtikrinti, kad jos visapusiškai atsižvelgtų į Europos Sąjungos siekius ir poreikius veiksmingai saugoti išorės sienas ir spręsti būsimas migracijos srities problemas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos turėtų būti konkretus Europos solidarumo pavyzdys – jas galima operatyviai išsiųsti į reikiamas vietas ir taip sustiprinti bendrų Sąjungos išorės sienų apsaugą. Komisija jau išdėstė savo viziją, kaip sustiprinti ir visapusiškai eksploatuoti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, kad jos padėtų spręsti piliečiams rūpimus Sąjungos saugumo ir saugos klausimus. Kitoje 2021–2027 m. daugiametėje finansinėje programoje Komisija pasiūlė sukurti nuolatines 10 000 sienos apsaugos pareigūnų pajėgas ir beveik patrigubinti migracijos ir sienų valdymo finansavimą – iki 34,9 mlrd. EUR (palyginti su beveik 13 mlrd. EUR einamuoju laikotarpiu), kad būtų galima tikslingai reaguoti į migracijos, judumo ir saugumo problemas. Tai leis Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgoms geriau valdyti ES sienas ir užtikrinti veiksmingesnę migracijos politiką. Be to, Komisija pasiūlė teikti finansinę paramą Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nacionalinių padalinių įrangai ir mokymui valstybėse narėse, siekdama joms suteikti galimybę padidinti savo veiklos pajėgumus, sustiprinti esamas priemones ir plėtoti ES masto informacijos apie sienas, migracijos valdymą ir saugumą sistemas. Todėl 2018 m. birželio 12 d. Komisija pasiūlė Prieglobsčio ir migracijos fondą, Sienų valdymo priemonę ir Vidaus saugumo fondą, kurių bendras biudžetas – 20,9 mlrd. EUR. 2018 m. birželio mėn. išvadose Europos Vadovų Taryba patvirtino, kad reikia veiksmingiau kontroliuoti ES išorės sienas, toliau stiprinant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros pagalbinį vaidmenį (įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis), didinant išteklius ir suteikiant jai daugiau įgaliojimų. Įvairiuose forumuose valstybės narės taip pat pritarė pagrindiniams principams, dėl kurių susitarta Europos Vadovų Tarybos išvadose, ir pabrėžė būtinybę stiprinti Europos solidarumo priemones, be kita ko, užtikrinti veiksmingą išorės sienų valdymą sustiprinant Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas ir sukurti veiksmingesnę ir darnesnę Europos grąžinimo politiką, grindžiamą solidarumu ir abipusiu pasitikėjimu. Be to, 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento rezoliucijoje dėl metinės Šengeno erdvės veikimo ataskaitos reikalaujama skubiai įdiegti visapusišką Europos integruoto sienų valdymo strategiją, dėl kurios susitarė institucijos, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros techninę ir veiklos strategiją ir valstybių narių tolesnes nacionalines strategijas. Europos Parlamentas taip pat išreiškė susirūpinimą dėl nenuoseklumo įgyvendinant integruoto sienų valdymo strategiją valstybėse narėse, ir pabrėžė, kad, siekiant užtikrinti tinkamą Šengeno erdvės veikimą, integruoto sienų valdymo strategiją būtina visapusiškai įgyvendinti visose valstybėse narėse. Reaguodama į šiuos raginimus, taip pat į neseniai Europos Vadovų Tarybos pateiktą raginimą, Komisija teikia keletą Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pakeitimų, visų pirma numatydama Agentūros operatyvinį padalinį – Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, kurias sudarytų 10 000 operatyvinių darbuotojų, visose savo veiklos srityse turinčių vykdomuosius įgaliojimus, kad veiksmingai paremtų valstybes nares vietoje. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos lems ne tik kiekybinius, bet ir kokybinius pokyčius: bus užtikrintas lengvai prieinamas ir patikimas sprendimas. Jos užtikrins, kad ES kartu turėtų būtinų pajėgumų apsaugoti ES išorės sienas, užkirsti kelią antriniam judėjimui ir veiksmingai užtikrinti neteisėtų migrantų grąžinimą. Taip pat gerokai sustiprinus Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų turimą techninę įrangą, jų nuolatiniams darbuotojams suteikus vykdomųjų įgaliojimų, sudarius daugiau galimybių veikti trečiosiose šalyse, šios pajėgos leis kur kas kokybiškiau ir veiksmingiau vykdyti ES kolektyvinę bendrų sienų apsaugą ir migracijos srautų valdymą. Be to, Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, veikiančios pagal naujus standartus ir įkvėptos europinės dvasios, taps pavyzdžiu, kaip turi būti įgyvendinamas ES sienų valdymas. Todėl reikia atitinkamai pritaikyti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikimą ir – dar svarbiau – Europos integruoto sienų valdymo strateginių prioritetų nustatymo tvarką. Todėl šiuo pasiūlymu siekiama susisteminti Europos integruoto sienų valdymo politines gaires, nustatant Europos ir nacionalinių integruoto sienų valdymo strategijų ciklą. Europos integruoto sienų valdymo planavimo procesai bus geriau koordinuojami, kad būtų geriau rengiamos pasienio operacijos, nustatoma reakcija į aukštesnius poveikio lygius ir visų pirma galimi nuolatinių pajėgų veiksmai bei kiti Agentūros pajėgumai valstybėms narėms paremti. Taip pat bus pagerintas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumų rengimas, koordinuojant mokymus ir švietimą, taip pat trumpalaikį ir ilgalaikį įrangos įsigijimą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Pasiūlymu taip pat bus pagerintas gebėjimas keistis informacija ir remti valstybes nares grąžinimo srityje. Be to, pasiūlymas teikiamas kartu su peržiūrėta Grąžinimo direktyva, kuria siekiama padėti valstybėms narėms padidinti grąžinimo veiksmingumą ir užtikrinti, kad Europos grąžinimo politika būtų veiksmingesnė ir nuoseklesnė. Naujos redakcijos Grąžinimo direktyvoje siūloma aiškesnės ir veiksmingesnės sprendimų grąžinti priėmimo ir skundų nagrinėjimo procedūros, kad būtų užtikrinta prieglobsčio ir grąžinimo procedūrų darna ir sąveika, taip pat veiksmingesnis sulaikymo taikymas, kad būtų lengviau grąžinti. Todėl siūlomais Reglamento dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pakeitimais išplečiama Agentūros valstybėms narėms teikiamos operatyvinės pagalbos apimtis. Šiais pakeitimais taip pat sustiprinamas ir sustiprinamas Agentūros ir ES prieglobsčio agentūros bendradarbiavimas siunčiant migracijos valdymo rėmimo grupes, visų pirma migrantų antplūdžio valdymo centruose ir kontroliuojamuose centruose. Komisija atsižvelgia į tai, kad prieglobsčio ir grąžinimo procedūros turi būti sinergiškos – reikia koordinuoti kompetentingų nacionalinių institucijų ir šioje srityje dirbančių Sąjungos agentūrų veiklą, taip pat didinti bendros grąžinimo politikos veiksmingumą, nes ji yra pagrindinis tvaraus migracijos valdymo komponentas. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis – dar vienas svarbus Europos integruoto sienų valdymo aspektas. Šiuo pasiūlymu sustiprinamas Agentūros bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis – skatinama geriau įgyvendinti Europos sienų valdymo ir grąžinimo standartus, keistis informacija ir rizikos analizės duomenimis, palengvinti grąžinimo procesą, kad jis būtų veiksmingesnis, taip pat remti trečiąsias šalis sienų valdymo ir migracijos srityje. Tai apima Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų siuntimą, kai tokia parama reikalinga išorės sienoms apsaugoti ir veiksmingam Sąjungos migracijos politikos valdymui užtikrinti. Visapusiškai veikianti Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnyba taip pat turėtų racionalizuoti ir išnaudoti visas esamas operatyvinės veiklos priemones. Komisija siūlo pasiūlyme dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų aptarti ir Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR), kad padidėtų EUROSUR veiklos veiksmingumas ir būtų išplėsta jos aprėptis – ji turėtų apimti daugumą integruoto sienų valdymo elementų. Tai užtikrins geresnį kritinių situacijų prie ES išorės sienų ir trečiosiose šalyse nustatymą, numatymą ir reagavimą į jas. Minėti elementai sustiprins integruotą sienų valdymą, nes Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos galės veikti kaip tikra sienos apsaugos policija, kad užtikrintų ES išorės sienų apsaugą, veiksmingai valdytų migracijos srautus ir padėtų užtikrinti aukštą saugumo Sąjungoje – vienos pagrindinių Šengeno erdvės išsaugojimo sąlygų – lygį. Kodėl reikia gerini Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikimą Privalomas 1 500 sienos apsaugos pareigūnų greitojo reagavimo rezervas buvo viena iš 2016 m. reglamento naujovių. Nors rezervas buvo sėkmingai sukurtas, juo gali būti pasinaudota tik norint suteikti skubią pasienio pagalbą, o tai yra labai specifinė pagalba, teikiama susidarius nepaprastajai padėčiai. Kai tiekiama operatyvinė pagalba pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms vykdant įprastas bendras operacijas, kurios yra įprasčiausios, Agentūra ir toliau yra visiškai priklausoma nuo savanoriško valstybių narių žmogiškųjų ir techninių išteklių telkimo.

Per migracijos krizę Agentūros praktiniai poreikiai, susiję su parama pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms, padidėjo keturis kartus: 2014 m. operacijoms prireikė išsiųsti 52 359 asmenis per dieną, o 2017 m. – 189 705 asmenis per dieną. Nors, palyginti su 2015 m., spaudimas prie išorės sienų sumažėjo – Vidurio ir Rytų Viduržemio jūros maršrutais neteisėtai atvyksta gerokai mažiau asmenų, šių teigiamų rezultatų pasiekti labai padeda akyvesnė Agentūros operatyvinė veikla. Tačiau Agentūros nustatyti praktiniai žmogiškųjų ir techninių išteklių poreikiai dažnai iki galo nepatenkinami valstybių narių savanoriškais įsipareigojimais. Siekiant užtikrinti tinkamą ir ilgalaikę išorės sienų apsaugą, būtina nuolat ir aktyviai veikti. Atsižvelgiant į geopolitinius pokyčius kai kuriuose strateginiuose pasaulio regionuose ir į pasaulines demografines tendencijas, tikimasi, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra padės vis daugiau ES valstybių narių spręsti migracijos spaudimo klausimus, be kita ko, remdama veiksmingą grąžinimą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Nors valstybės narės tokios tendencijos tikėjosi ir Agentūrai suteikė papildomų sienos apsaugos pareigūnų ir ekspertų, deja, daugumai 2015–2018 m. Agentūros bendroms operacijoms labai kenkė vis dar išliekančios spragos, dėl kurių Agentūros parama iš dalies buvo neveiksminga, ką Komisija ne kartą pabrėžė. Per 2018 m. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros ir valstybių narių metinį įsipareigojimų prisiėmimo procesą suteikta tik 49 proc. sienos apsaugos pareigūnų ir 45 proc. įrangos, palyginti su Agentūros sausumos sienų veiklos poreikiais. Kalbant apie operacijas prie jūrų sienų, patenkinta 96 proc. sienos apsaugos pareigūnų, tačiau tik 60 proc. techninių išteklių poreikių. Šis nuolatinis dabartinio sutelkimo mechanizmo netobulumas kenkia ES gebėjimui užtikrinti išorės sienų saugumą. Šią problemą reikia spręsti, ir tai ne kartą pripažino TVR taryba. Be to, pagal dabartinį telkimo mechanizmą valstybės narės paprastai įsipareigoja skirti savo įnašus tik konkrečioms vietoms ir konkretiems laikotarpiams, todėl Agentūra negali prireikus pakankamai lanksčiai ir sparčiai ekspertus ir (arba) techninius išteklius perskirti kitoms veiklos sritims. Be to, Agentūra kai kuriais piko mėnesiais sulaukia pernelyg mažai įsipareigojimų, o ne sezono mėnesiais – pernelyg daug. Visa tai kelia problemų, nes Agentūra negali perskirstyti operatyvinių darbuotojų atsižvelgdama į nustatytus poreikius. Agentūra bando kompensuoti nepakankamus valstybių narių įnašus ir trūkstamą darbuotojų perskirstymo lankstumą pasielgdama ir plėtodama savo pačios gebėjimus, visų pirma operatyvinės veiklos reikmėms sutelkdama ir siųsdama deleguotuosius būrių narius. Tačiau paaiškėjo, kad ši savanoriška ir papildoma schema iš esmės nepakankamai veiksminga ir nesuteikia Agentūrai galimybės pasinaudoti jos pagrindiniais privalumais – ilgalaikiu įsipareigojimų numatomumu ir lankstumu perskirstant išteklius. Nors deleguotieji būrių nariai gali būti siunčiami į Agentūrą vieniems metams ar ilgesniam laikui, dauguma jų yra deleguojami tik minimaliam trijų mėnesių laikotarpiui, kurio reikalaujama pagal reglamentą. Vykdant Agentūros operacijas įgyta patirtis aiškiai rodo, jog reikia turėti nuolatinių, tinkamai parengtų Agentūros darbuotojų, kuriuos būtų galima išsiųsti bet kada ir bet kur. Patirtis taip pat rodo, kad valstybės narės siunčia nevienodą skaičių asmenų, nepakanka bendrų mokymų ir kalbinių įgūdžių, taip pat nėra bendros veiklos kultūros, ir visa tai trukdo bendradarbiauti vietoje. Visapusiškai parengti darbuotojai, kurių profesinė kultūra būtų tokia pati, duotų realios papildomos naudos. Galiausiai, be nuolatinių žmogiškųjų išteklių sutelkimo spragų, Agentūrai nuolat trūksta valstybių narių skiriamos techninės įrangos. Nors nustatyti privalomą sutelkimo mechanizmą, pagrįstą vienodu visų valstybių narių dalyvavimu, sudėtinga, vienintelis perspektyvus sprendimas – tolesnis pačios Agentūros techninių galimybių plėtojimas įsigyjant būtinų išteklių, atsižvelgiant į Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos toms reikmėms numatytą nemažą paketą. Šis procesas sukurs dar didesnį operatyvinių darbuotojų poreikį – jie turės veikti kaip grupės nariai, prižiūrintys ir valdantys visus šiuos techninius išteklius, ir į šį poreikį turėtų būti atsižvelgta priimant ilgalaikį sprendimą. Siekiant padėti spręsti migracijos problemas, kurias patiria ES valstybės narės, būtina stiprinti Sąjungos vaidmenį remiant valstybes nares grąžinimo srityje. Kaip matyti iš pastaraisiais metais ES grąžinamų asmenų skaičiaus, veiksmingo grąžinimo srityje vis dar kyla problemų. 2017 m. Eurostato statistiniai duomenys rodo, kad grąžinimo visoje ES rodiklis sumažėjo nuo 45,8 proc. 2016 m. iki vos 36,6 proc. Kartu su siūloma nauja redakcija išdėstyta Grąžinimo direktyva, kurioje siūlomos aiškesnės ir veiksmingesnės skundų dėl grąžinimo priėmimo ir skundų nagrinėjimo procedūros, taip pat veiksmingesnis sulaikymo naudojimas siekiant palengvinti grąžinimą, šiuo pasiūlymu siekiama sustiprinti esamą bendrą grąžinimo politikos sistemą. Siekiant dar sustiprinti paramą, kurią Agentūra teikia valstybėms narėms, ir plėtoti naują veiklą grąžinimo srityje, taip pat ir trečiųjų šalių atžvilgiu, akivaizdu, kad Agentūros pastangoms remti šioje srityje prireiks skirti daugiau operatyvinių darbuotojų, visų pirma turint omenyje didelį biudžetą, numatytą Agentūros vykdomai grąžinimo veiklai. Tokius išplėstus grąžinimo įgaliojimus turėtų atitikti tinkami pajėgumai ir žmogiškieji ištekliai, be kita ko, atsižvelgiant į jau didėjantį grąžinimo operacijų, kurias Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra rėmė operatyviniu požiūriu, skaičių: 2018 m. nuo rugpjūčio 3 d. Agentūra organizavo arba koordinavo 192 operacijas, palyginti su 90 operacijų tuo pačiu laikotarpiu 2016 m. ir 194 m. 2017 m.. Pastarųjų dvejų metų patirtis kaip niekad aiškiai įrodė, kaip svarbu imtis veiksmų trečiosiose šalyse, be kita ko, teikiant operatyvinę ir techninę paramą. Komisija Sąjungos vardu su tam tikromis kaimyninėmis šalimis vedė derybas dėl susitarimų dėl statuso, kad Agentūra galėtų siųsti operatyvinius darbuotojus į šias šalis. Jau baigtos arba beveik baigtos derybos su Vakarų Balkanų šalimis; ateityje šie susitarimai gali būti taikomi ne tik kaimyninėse šalyse, be teritorinių apribojimų, jei tokia parama trečiosioms šalims padės apsaugoti ES išorės sienas. Norint vykdyti tokį operatyvinį siuntimą ir remti tokią veiklą vietoje trečiosiose šalyse, įskaitant grąžinimą, prireiks gerokai daugiau nuolatinių pajėgų operatyvinių darbuotojų. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų tikslai Visi minėti elementai rodo, kad gyvybiškai svarbu turėti nuolatinį ir patikimą sprendimą, kad Agentūra turėtų būtinų pajėgumų apsaugoti ES išorės sienas ir veiksmingai remti grąžinimą. 2016 m. priimtame Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamente nustatyti Europos integruoto sienų valdymo principai ir apibrėžtos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, tačiau jame daugiausia dėmesio skiriama Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros vaidmeniui. 2013 m. priimtu EUROSUR reglamentu nustatyta valstybių narių ir Agentūros bendradarbiavimo ir keitimosi informacija sistema, tačiau šiuo metu ši sistema taikoma tik jūrų ir sausumos sienų stebėjimo reikmėms. Pasiūlyme šie du reglamentai sujungiami, taigi suderinami Agentūros uždaviniai ir valstybių narių valdžios institucijų būtinas vaidmuo Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikloje. Todėl Komisija siūlo iki 2020 m. sukurti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, kurias sudarytų 10 000 operatyvinių darbuotojų, kad Agentūra turėtų savo efektyvų ir veiksmingą operatyvinį padalinį. Šiuo pasiūlymu siekiama pašalinti dabartinius nustatytus trūkumus, tenkinti dabartinius poreikius ir užtikrinti strateginį ES pasirengimą spręsti uždavinius ateityje. Visų pirma labai svarbu užtikrinti, kad iki 2020 m. nuolatines pajėgas netrukus sudarytų visi numatyti 10 000 operatyvinių darbuotojų, kad Agentūra galėtų reaguoti į dabartinę padėtį. Atsižvelgiant į tai, parengiamieji veiksmai, įskaitant visus logistinius ir administracinius parengiamuosius darbus ir delegavimus, turėtų būti vykdomi iškart, kai tik dėl pasiūlymo bus pasiektas politinis susitarimas. Nuolatinių pajėgų kūrimas turi būti integruotas į gerai veikiančias Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, kuriose valstybės narės, Sąjunga ir ES agentūros, visų pirma Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra, tinkamai derintų veiklą ir išvien siektų bendrų politikos tikslų. Šis koordinavimas užtikrins galimybę keistis informacija ir analizės duomenimis, koordinuoti reagavimo pajėgumus ir gebėjimą numatyti krizines situacijas prie išorės sienų trumpuoju, vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiais ir kartu plėtoti būtinus reagavimo pajėgumus. Šių Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų dydis iš esmės grindžiamas dabartinėmis veiklos prielaidomis, numatytomis pagal esamus telkimo mechanizmus, kurie, išskyrus greitojo reagavimo rezervą, yra savanoriško pobūdžio. Vadovaujantis valdančiosios tarybos sprendimu, bendras Agentūros operatyvinei veiklai skirtų sienos apsaugos pareigūnų skaičius yra 5 000. Tačiau faktinis agentūros sistemoje OPERA užregistruotų Europos sienų ir pakrančių apsaugos būrių narių yra daugiau nei 7 000. Šiuos pajėgumus papildo 1 500 greitojo reagavimo rezervo paskirti sienos apsaugos pareigūnai. Be to, grąžinimo srityje Agentūra šiuo metu naudojasi trimis būriais, kuriuos pagal valdančiosios tarybos sprendimą turėtų atitinkamai sudaryti 600 grąžinimo lydinčiųjų asmenų, 50 grąžinimo specialistų ir 40 priverstinio grąžinimo stebėtojų. Atsižvelgiant į tai, siūlomas nuolatinių pajėgų dydis (10 000 darbuotojų), turėtų leisti Agentūrai ne tik užpildyti esamas spragas, bet ir padėti pirmosioms su migrantų antplūdžiu susiduriančioms valstybėms narėms svarbiausiose veiklos srityse, taip pat apimti daugiau sričių ES valstybėse narėse ir trečiosiose šalyse ir gerokai padidinti grąžinimo mastą. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas turėtų sudaryti trijų kategorijų operatyviniai darbuotojai: 1) Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įdarbinti darbuotojai (1 kategorija), 2) darbuotojai, kuriuos valstybės narės privalomai deleguoja į Agentūrą ilgam laikotarpiui (2 kategorija) ir 3) darbuotojai, kuriuos valstybės narės privalo privalomai deleguoja trumpam laikotarpiui (3 kategorija). Pagrindinė šio naujo požiūrio idėja yra tai, kad Agentūros nuolatiniai darbuotojai įtraukiami kaip Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų nariai, turintys visus reikiamus įgaliojimus vykdyti sienų kontrolės ir grąžinimo užduotis, įskaitant užduotis, kurioms vykdyti reikalingi vykdomieji įgaliojimai. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies d punkte nustatyta, kad Sąjunga imasi bet kokių priemonių, reikalingų laipsniškai kuriant integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Taigi tai teisinis pagrindas, kuriuo remiantis Sąjungos vardu veikiantiems subjektams, vykdantiems su integruotos išorės sienų valdymo sistemos įdiegimu susijusias užduotis, galima suteikti teisėsaugos įgaliojimus. Tačiau tokie įgaliojimai ir užduotys turėtų būti aiškiai apibrėžti, kad atitiktų tikslą sukurti integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Todėl pasiūlyme pateikiamas tokių užduočių sąrašas. 1 kategorijos Agentūros darbuotojai bus naujos rūšies Agentūroje dirbsiantys ES darbuotojai, kuriems suteikiami vykdomieji įgaliojimai, įskaitant įgaliojimus panaudoti jėgą, kai jie veiks kaip iš Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų atsiųsti būrio nariai. Komisija mano, kad šis susitarimas yra svarbus persvarstyto pasiūlymo elementas, turėsiantis didelį poveikį stiprinant Agentūros įgaliojimus, kad būtų užtikrinta veiksminga Sąjungos išorės sienų kontrolė.

Antrasis svarbus Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų elementas yra tai, kad valstybių narių trumpalaikiai ir ilgalaikiai įnašai į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas yra privalomi. Tai vienintelis sprendimas, kuriuo užtikrinamas būtinas įnašas į Agentūros veiklą, laikantis solidarumo ir atsakomybės už tinkamą Šengeno erdvės veikimą principų. Valstybių narių individualūs įnašai nustatyti remiantis paskirstymo schema, dėl kurios 2016 m. susitarta per derybas dėl greitojo reagavimo rezervo ir kuri pateikta Reglamento (ES) 2016/1624 I priede. Šis privalomas įnašas valstybėms narėms gali sukelti realių sunkumų, kai nacionaliniai įsipareigojimai viršija nacionalinius pajėgumus. Todėl pasiūlyme numatyta finansinės paramos sistema, kuria siekiama remti ir užtikrinti ilgalaikę žmogiškųjų išteklių plėtrą, suteikiant valstybėms narėms galimybę įdarbinti ir mokyti papildomus darbuotojus, kad jos galėtų užtikrinti reikiamą lankstumą ir gebėtų įgyvendinti privalomo telkimo reikalavimą pagal Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų sistemą, drauge išsaugodamos pakankamus nacionalinius pajėgumus. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų modulinė sudėtis (trijų kategorijų operatyviniai darbuotojai) suteiks galimybę lanksčiai diferencijuoti Agentūros veiklą atsižvelgiant į operatyvinius poreikius. Nors agentūros nuolatiniai operatyviniai darbuotojai (1 kategorija) visada bus pagrindiniai siunčiami nuolatinių pajėgų darbuotojai, 2 kategorijos operatyvinių darbuotojų ir ypač 3 kategorijos operatyvinių darbuotojų įtraukimas galėtų būti pritaikytas remiantis esamais mechanizmais. Galiausiai, Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų ir jos operatyvinių darbuotojų sistema yra integruotas sprendimas, tinkantis visam Agentūros siuntimų spektrui: sienų valdymo būriams, grąžinimo grupėms, taip pat mišrios sudėties migracijos valdymo rėmimo grupėms. Todėl pasiūlymu integruojami visi esami telkimo mechanizmai: dabartinis metinis įsipareigojimų prisiėmimo mechanizmas, skirtas veiklai prie išorės sienų, privalomas greitojo reagavimo rezervas skubios pasienio pagalbos reikmėms, taip pat du grąžinimo specialistų ir grąžinimo lydinčiųjų asmenų rezervai. Išimties tvarka dėl jo užduočių ir kompetencijos specifikos bei būtinybės užtikrinti nepriklausomumą vykdant stebėjimo funkcijas, priverstinio grąžinimo stebėtojų rezervas turėtų likti atskiras. Pasiūlymu siekiama susisteminti Europos integruoto sienų valdymo politines gaires, nustatant Europos ir nacionalinių integruoto sienų valdymo strategijų ciklą. Pasiūlymu bus sustiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų išankstinio perspėjimo mechanizmai, kad būtų galima greičiau reaguoti kilus krizei, taip pat geriau spręsti situacijas, kai gali kilti pavojus Šengeno erdvės veikimui. Pagrindinis šių procesų elementas – numatymas. Pasiūlymu siekiama pagerinti Europos integruoto sienų valdymo planavimo procesų koordinavimą, kad būtų geriau rengiamos pasienio operacijos, nustatoma reakcija į aukštesnius poveikio lygius ir visų pirma galimi nuolatinių pajėgų veiksmai bei kiti Agentūros pajėgumai valstybėms narėms paremti. Pasiūlymu taip pat bus pagerintas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumų rengimas, koordinuojant mokymus ir švietimą, taip pat trumpalaikį ir ilgalaikį įrangos įsigijimą, įskaitant mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą. Pasiūlymu taip pat bus pagerintas gebėjimas keistis informacija ir remti valstybes nares grąžinimo srityje. Siekiant geriau padėti valstybėms narėms, šiuo pasiūlymu Agentūros užduotys išplečiamos, kad apimtų techninę ir operatyvinę pagalbą įgyvendinant grąžinimo procedūras, įskaitant sprendimų grąžinti rengimą ir kitą veiklą iki grąžinimo, taip pat pagalbą kuriant ir valdant grąžinimo valdymo sistemas ir keitimosi informacija sistemas. Pasiūlyme bus aiškiai išdėstytas atitinkamas valstybių narių ir Agentūros vaidmuo Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikloje, įskaitant bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir trečiaisiais subjektais. Grąžinimo srityje Agentūra galės padėti trečiosioms šalims vykdyti grąžinimo veiklą, be kita ko, organizuodama mišrias grąžinimo operacijas, kuriose dalyvautų viena arba daugiau valstybių narių. Visų pirma bus dar pagerintas EUROSUR veikimas, nes pagerės duomenų, kuriais keičiamasi, kokybė, taip pat sistemų saugumas ir reaktyvumas. Siekiant geriau remti įvairius integruoto sienų valdymo elementus, EUROSUR taikymo sritis bus išplėsta ir apims ne tik sienų stebėjimą, bet ir sienų kontrolę, įskaitant pranešimus apie antrinį judėjimą ir oro sienas. EUROSUR bus naudojama sienų operacijoms ir integruotam planavimui. EUROSUR taip pat pagerins operatyvinį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija su trečiosiomis šalimis ir trečiaisiais subjektais. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Šiuo pasiūlymu papildomi 2018 m. birželio 12 d. Komisijos pasiūlymai, kuriais pagal kitą daugiametę finansinę programą sukuriamas Integruoto sienų valdymo fondas ir Prieglobsčio ir migracijos fondas, siekiant sustiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nacionalinių komponentų finansavimą. Visais šiais Komisijos pasiūlymais siekiama bendrai užtikrinti visiškai integruotą ES sienų valdymo sistemą, kurią įgyvendintų tvirtos ir visapusiškai veikiančios Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, kurias sudaro Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir valstybių narių nacionalinės institucijos, atsakingos už sienų valdymą ir grąžinimą. Tam, kad nuo 2020 m. sausio 1 d. būtų galima veiksmingai siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, reikėtų priimti ir kuo greičiau įgyvendinti tam tikrus sprendimus ir įgyvendinimo priemones. Visų pirma, nukrypstant nuo reglamente nustatyto įprasto termino, sprendimą dėl Agentūros nuolatinių pajėgų profilių valdančioji taryba turėtų priimti per 6 savaites nuo reglamento įsigaliojimo dienos, o valstybės narės operatyvinius darbuotojus į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas turi skirti per 12 savaičių nuo reglamento įsigaliojimo dienos. Be to, siekiant užtikrinti paramos Agentūros organizuojamai veiklai tęstinumą, visi siuntimai turėtų būti suplanuoti ir įgyvendinti iki 2019 m. gruodžio 31 d., įskaitant greitojo reagavimo rezervą, laikantis Reglamento (ES) 2016/1624 20, 30 ir 31 straipsnių ir atsižvelgiant į 2018 m. metines dvišales derybas. Šios nuostatos turėtų būti panaikintos tik nuo 2020 m. sausio 1 d. Šis pasiūlymas grindžiamas esama sienų valdymo politika ir priemonių rinkiniu, visų pirma Reglamentu (ES) 2016/1624 įsteigtomis Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgomis. Per pastaruosius dvejus metus Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų praktinis įgyvendinimas padėjo atlikti pirmuosius pažeidžiamumo vertinimo ciklus ir sukurti greitojo reagavimo rezervus, kad būtų galima reaguoti į kritines situacijas. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos, kurias sudarys 10 000 operatyvinių darbuotojų, padės toliau padidinti Agentūros, taigi ir Sąjungos, pajėgumus veiksmingai reaguoti į esamas ar būsimas grėsmes ir sunkumus prie išorės sienų, aktyviai stiprinant, vertinant ir koordinuojant valstybių narių veiksmus prie išorės sienų ir su trečiosiomis šalimis, taip pat aktyviau veikti grąžinimo srityje. Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR) integruojant į teisėkūros priemonę, kuria sukuriamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos, pasiūlymu toliau stiprinama valstybių narių ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, taip pat nacionalinių valdžios institucijų ir Sąjungos agentūrų tarpusavio bendradarbiavimas, keitimasis informacija ir pastangų koordinavimas. Jis taip pat grindžiamas Reglamentu (ES) Nr. 656/2014, kuriuo nustatomos išorės jūrų sienų stebėjimo vykdant FRONTEX koordinuojamą operatyvų bendradarbiavimą taisyklės. Pasiūlyme išaiškintas Agentūros atliekamų pažeidžiamumo vertinimų ir Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 nustatyto Šengeno vertinimo mechanizmo ryšys, siekiant užtikrinti kuo didesnę šių dviejų mechanizmų, kurie yra būtini siekiant užtikrinti Europos kokybės kontrolę Šengeno erdvės veikimo srityje, sąveiką. Šis pasiūlymas grindžiamas šiomis esamomis politikos nuostatomis, juo jos toliau plėtojamos ir sujungiamos į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, taigi sukuriama integruoto išorės sienų valdymo Sąjungos lygmeniu sistema, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 77 straipsnio 2 dalies d punkte. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Šis pasiūlymas dera su išsamia ilgalaike geresnio migracijos valdymo politika, kurią Komisija nustatė Europos migracijos darbotvarkėje, kurioje remiantis Pirmininko J.-C. Junckerio „Politinėmis gairėmis“ buvo sukurtos keturiais ramsčiais pagrįstos nuoseklios ir tarpusavyje glaudžiai susijusios iniciatyvos. Tie ramsčiai – neteisėtos migracijos paskatų mažinimas, išorės sienų apsauga ir gyvybių gelbėjimas, tvirta prieglobsčio politika ir nauja teisėtos migracijos politika. Šiuo pasiūlymu toliau įgyvendinama Europos migracijos darbotvarkė, konkrečiau – tikslas apsaugoti išorės sienas, nes Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos įgyvendins Europos integruotą sienų valdymą. Be to, juo atsižvelgiama į Europos Vadovų Tarybos prašymą toliau stiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros pagalbinį vaidmenį, be kita ko, bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, didinant išteklius ir suteikiant daugiau įgaliojimų, siekiant užtikrinti veiksmingą ES išorės sienų kontrolę ir gerokai sustiprinti veiksmingą neteisėtų migrantų grąžinimą. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI

•Teisinis pagrindas Šis pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktais ir 79 straipsnio 2 dalies c punktu. 77 straipsnio 1 dalies b ir d punktuose nustatyta, kad Sąjunga kuria politiką, siekdama užtikrinti asmenų kontrolę ir veiksmingą išorės sienų kirtimo priežiūrą ir laipsniškai pradėti taikyti integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Šiais 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktuose nustatytais tikslais Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, turi patvirtinti priemones dėl išorės sienas kertantiems asmenims taikomos kontrolės ir bet kurias priemones, būtinas siekiant laipsniškai sukurti integruotą išorės sienų valdymo sistemą. Pagal 79 straipsnio 2 dalies c punktą Europos Parlamentui ir Tarybai leidžiama patvirtinti priemones neteisėtos imigracijos ir gyvenimo be leidimo srityse, įskaitant be leidimo gyvenančių asmenų išsiuntimą ir repatriaciją. •Subsidiarumo principas Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti ES išorės sienų Europos integruotą sienų valdymą, kad būtų galima veiksmingai valdyti migraciją ir užtikrinti aukšto lygio saugumą Sąjungoje, kartu išlaikant laisvą asmenų judėjimą joje. Teritorijoje, kurioje nėra vidaus sienų, neteisėta migracija per vienos valstybės narės išorės sienas turi įtakos visoms kitoms Šengeno erdvėje esančioms valstybėms narėms. Erdvė, kurioje nėra vidaus sienų, gali išlikti tik veiksmingai įtvirtinus ir apsaugojus išorės sienas. Kadangi Sąjungos išorės sienų kontrolė yra bendras tikslas, kurį būtina įgyvendinti laikantis vienodų aukšto lygio Sąjungos standartų, šio pasiūlymo tikslų valstybės narės negali deramai pasiekti ir jų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjunga, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali patvirtinti priemones. •Proporcingumo principas Pasiūlymu siekiama atsižvelgti į naujus Sąjungos patiriamus sunkumus ir politines realijas migracijos valdymo ir vidaus saugumo požiūriu. Juo sustiprinami Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumai, visų pirma sukuriant Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, kurias sudarys 10 000 operatyvinių darbuotojų, siekiant visapusiškai spręsti ES sienų valdymo ir grąžinimo problemas. Juo užtikrinama, kad valstybės narės, laikydamos vieno nuoseklaus daugiametės strateginės politikos ciklo, visapusiškai ir tinkamai įgyvendintų integruoto sienų valdymo taisykles, kad būtų imamasi tinkamų veiksmų siekiant užkirsti kelią krizėms ir anksti imtis efektyvių veiksmų prie išorės sienų susidarius tokiai padėčiai ir kad skubių veiksmų dėl tiesioginių veiksmų vietoje Sąjungos lygmeniu būtų imamasi tik jei padėtis labiau komplikuojasi. Atsižvelgiant į šio reglamento tikslus ir vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatytu proporcingumo principu, šiuo reglamentu neviršijama tai, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti. •Priemonės pasirinkimas Kaip paaiškinta 1 skyriuje, Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų sukūrimas ir būtinų papildomų priemonių nustatymas yra nauji esminiai elementai, turintys didelės įtakos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikimui. Atsižvelgiant į šių pokyčių svarbą, būtina iš dalies pakeisti Reglamentą (ES) 2016/1624 dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų. Tai taip pat suteikia galimybę geriau integruoti iš dalies pakeistą EUROSUR į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas, įtraukiant iš dalies pakeistus Reglamento (ES) Nr. 1052/2013, kuriuo sukuriama Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR), elementus į naująjį reglamentą, kaip nurodyta EUROSUR reglamento vertinimo išvadose. Iš tiesų tik reglamentu galima pasiekti reikiamą vienodumą, kad būtų galima užtikrinti integruotą išorės sienų valdymą, taip pat užtikrinti veiksmingą Agentūros vaidmenį grąžinimo srityje. Be to, kadangi Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos ir EUROSUR sukurtos reglamentais, tą pačią teisinę priemonę taip pat tinka taikyti šiam pasiūlymui, kuriuo iš dalies keičiami ir sujungiami du reglamentai. •Pagrindinės teisės Šiame pasiūlyme gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, pripažintų visų pirma Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje. Visa Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikla, susijusi su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir valstybių narių institucijomis, kompetentingomis sienų valdymo ir grąžinimo srityje, turi būti vykdoma visapusiškai laikantis Chartijoje įtvirtintų pagrindinių teisių, įskaitant teisę į prieglobstį (Chartijos 18 straipsnis), apsaugą nuo grąžinimo (Chartijos 19 straipsnis), teisę į privatų ir šeimos gyvenimą (Chartijos 7 straipsnis), teisę į asmens duomenų apsaugą (Chartijos 8 straipsnis) ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą (Chartijos 47 straipsnis). Pasiūlyme visapusiškai atsižvelgiama į vaiko teises ir specialius asmenų, kurie dėl savo padėties yra pažeidžiami, poreikius. Todėl šis pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos sutarties 2 ir 6 straipsnius ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją. 3.POVEIKIS BIUDŽETUI ES įnašas, skirtas Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrai, jau įtrauktas į Sąjungos biudžetą, kaip nurodyta finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, pridėtoje prie Komisijos pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo sukuriamos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos. Be to, Agentūrai skirti ištekliai nurodyti finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje, pridėtoje prie Komisijos pasiūlymų dėl ETIAS ir Sąveikumo dokumentų rinkinio. Siekiant sukurti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas ir užtikrinti, kad Agentūra įsigytų nuosavos įrangos, taip pat tinkamai spręsti kitas šiame pasiūlyme numatytas naujas arba atnaujintas užduotis, prie dabartinio 2019 m. ir 2020 m. ES įnašo pagal dabartinę daugiametę finansinę programą reikia pridėti 577,5 mln. EUR, dėl kurių gali prireikti panaudoti specialias DFP reglamente numatytas priemones. 2021–2027 m. laikotarpiui atnaujintoms Agentūros užduotims ir funkcijoms finansuoti iš viso reikės 11 270 mln. EUR ES lėšų, daugiausia susijusių su Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų įgyvendinimo ir Agentūros nuosavos įrangos įsigijimu. Šias sumas papildys atitinkamas Šengeno asocijuotųjų šalių įnašas. Prašomą 2021–2027 m. laikotarpio ES įnašą galima finansuoti neviršijant viršutinių ribų, nustatytų 2018 m. gegužės 2 d. pasiūlyme dėl DFP. Kalbant apie žmogiškuosius išteklius, tikimasi, kad iki 2020 m. Agentūroje dirbs 1 000 darbuotojų. Kad būtų galima sukurti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, Agentūrai bus skirta papildomų etatų: nuo 750 etatų 2019 m., iki 3 000 etatų 2025 m. Šie papildomi etatai bus po lygiai paskirstyti laikiniesiems darbuotojams ir sutartininkams. Nauji etatai iš esmės bus naudojami Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų 1 kategorijos darbuotojams įdarbinti ir parengti. Tačiau prie šios kategorijos taip pat bus priskirti darbuotojai, numatyti ETIAS centrinio padalinio sukūrimo ir eksploatavimo reikmėms.

Be to, į minėtus 3 000 etatų Agentūra galėtų skirti iki 4 proc. visų nuolatinių pajėgų – tai būtų darbuotojai, padėsiantys steigti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas (įdarbinimo, kasdienio valdymo, veiklos planavimo ir kitose srityse), atrinkti darbuotojus į operatyvinius padalinius, įsigyti Agentūrai reikiamos įrangos, taip pat vykdyti kitas naujas užduotis, susijusias su Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikla, įskaitant EUROSUR, ir sustiprintais įgaliojimais grąžinimo srityje bei FADO perėmimu. Be Agentūros biudžeto, bus naudojamos lėšos iš migracijos ir sienų valdymo srities fondų –bus teikiama parama valstybėms narėms įgyvendinant išplėstą EUROSUR, tam panaudojant turimus išteklius iš 2020 m. Vidaus saugumo fondo pasienio ir vizų srityje (52,5 mln. EUR) ir iš kuriamo Integruoto sienų valdymo fondo (647,5 mln. EUR) 2021–2027 m. laikotarpiu; 10 proc. šių lėšų bus skirta EUROSUR. Atitinkami veiksmai bus įgyvendinami taikant pasidalijamąjį arba tiesioginį valdymą. Šiame pasiūlyme išdėstytas nuostatas papildys peržiūrėto Finansinio pagrindų reglamento nuostatos dėl decentralizuotų agentūrų, įskaitant griežtesnes nuostatas dėl šių agentūrų valdymo kovos su sukčiavimu, pažeidimų, interesų konfliktų ir vidaus kontrolės srityse. 4.Parengiamasis procesas ir konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2017 m. Komisija Europos Vadovų Tarybai, Europos Parlamentui ir Tarybai pateikė penkias pažangos ataskaitas, kuriose apžvelgė Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veiksmingumo didinimo pažangą ir išnagrinėjo nustatytus trūkumus. Po šių ataskaitų pateikimo dažnai buvo rengiamos diskusijos Taryboje ir daromi pranešimai atitinkamuose Europos Parlamento komitetuose. Vasario mėn. komunikate Komisija nustatė Sąjungos daugiametės finansinės programos prioritetus ir numatė kelias galimybes, kaip užtikrinti stiprią ir gerai veikiančią Europos sienų ir pakrančių apsaugos tarnybą, kuri būtų itin svarbi visiškai integruotos Europos sienų valdymo sistemos dalis. 2018 m. gegužės 2 d. komunikate, pridėtame prie kitos daugiametės finansinės programos pasiūlymo, Komisija dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą siekti šio tikslo ir pasiūlė sukurti nuolatines pajėgas, kurias sudarytų maždaug 10 000 sienos apsaugos pareigūnų. Liepos 5 d.. Agentūros valdančioji taryba surengė neoficialų seminarą, kad aptartų būsimą Agentūros teisinę sistemą, o Komisijai buvo pateiktas jo protokolas ir atskiros 8 valstybių narių pozicijos. Be to, nauji Agentūros įgaliojimai buvo aptarti liepos 9 d. Imigracijos, sienų ir prieglobsčio strateginio komiteto posėdyje, kuriame valstybių narių atstovai išreiškė savo preliminarią nuomonę dėl DFP pasiūlyme pateiktų idėjų. Kalbant apie EUROSUR, Komisija, remdamasi Reglamento Nr. 1052/2013 2 straipsnio 3 dalimi, atliko bendrą EUROSUR vertinimą. Šio vertinimo ataskaita pridedama prie pasiūlymo. Vertinimo ataskaitoje padaryta išvada, kad EUROSUR sistema atitinka jos tikslus, tačiau jos veikimas galėtų būti patobulintas – techninės informacijos sistemos pagrindu galėtų būti sukurta valdymo sistema, skirta keitimuisi informacija ir bendradarbiavimui. Toliau buvo konsultuojamasi su EUROSUR ekspertų grupe, kurią Agentūra sukūrė ir valdo siekdama palengvinti EUROSUR įgyvendinimą, ir su Komisijos įsteigta EUROSUR ekspertų grupe, kurioje aptariamas ir stebimas vertinimo procesas ir aptariami galimi dabar galiojančio reglamento pakeitimai. 2018 m. vasario mėn. 6 ir 7 d. Komisija surengė specialų praktinį seminarą, kuriame su pramonės atstovais, mokslininkais ir vyriausybių ekspertais iš valstybių narių, ES institucijų ir agentūrų aptarė EUROSUR veiklos aspektus, susijusius su technologijomis ir pramone. Siekdama įvertinti įvairių pasiūlyme numatytų pakeitimų sąnaudas ir naudą, Komisija užsakė tyrimą, kad būtų įvertintas įvairių galimybių, kaip pakeisti Europos sienų stebėjimo sistemą (EUROSUR), poveikis. Atsižvelgiant į 2018 m. birželio 28 d. Europos Vadovų Tarybos raginimą toliau stiprinti Agentūros pagalbinį vaidmenį suteikiant jai daugiau įgaliojimų ir į tai, kad į šį raginimą reikia reaguoti laiku, nuspręsta poveikio vertinimo neatlikti. 5.Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Pasiūlymu (8 straipsniu) numatomas Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklas – tai būdas užtikrinti, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos veiksmingai įgyvendintų Europos integruotą sienų valdymą. Daugiametės politikos ciklas užtikrins sąveikų, vieningą ir tęstinį procesą, per kurį visiems susijusiems Sąjungos ir valstybių narių subjektams, veikiantiems sienų valdymo ir grąžinimo srityje, bus teikiamos strateginės gairės, kaip nuosekliai, integruotai ir metodiškai įgyvendinti Europos integruoto sienų valdymo principus. Ciklas prasidės priėmus Europos integruoto sienų valdymo politines gaires, kurios bus išdėstytos Komisijos deleguotajame akte, o tuomet šis aktas bus įgyvendinamas pagal Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros parengtą techninę ir veiklos strategiją bei valstybių narių parengtas nacionalines strategijas. Rengiantis kitam ciklui bus užbaigtas šių trijų etapų įgyvendinimas. Pagrindiniai pasiūlymo sukurti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas elementai ir kitų pagrindinių pajėgumų stiprinimas (žr. visų pirma 5 straipsnio 2 dalį, 55–60, 63 ir 64 straipsnius). –Pagrindiniai elementai, susiję su Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinėmis pajėgomis, paaiškinti 1 skyriuje – visų pirma tai nuostatos dėl jų sudėties, dydžio, veiklos sričių, privalomojo pobūdžio ir vykdomųjų įgaliojimų taikymo. –Atsižvelgiant į nuolatinių pajėgų sudėtinį pobūdį, pasiūlyme nustatoma Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų operatyvinių darbuotojų sąvoka – tai sienos apsaugos pareigūnai, grąžinimo lydintieji asmenys, grąžinimo specialistai ir kiti atitinkami darbuotojai. Juos bus galima siųsti į trijų tipų grupes – sienų valdymo būrius, grąžinimo grupes ir migracijos valdymo rėmimo grupes. –Valstybių narių individualūs įnašai į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas nustatomi pagal IV ir V priedus. Individualių įnašų paskirstymas grindžiamas paskirstymo schema, dėl kurios susitarta greitojo reagavimo rezervo srityje ir kuri pateikta dabar galiojančio Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamento I priede. –Komisija atlieka Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų veikimo ir jų sudėties laikotarpio vidurio peržiūrą. Remdamasi laikotarpio vidurio peržiūra, Komisija gali svarstyti galimybę iš dalies pakeisti atitinkamus priedus. –Siekiant sukurti bendrą profesinę kultūrą, iš Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų siunčiamiems būriams (grupėms) turėtų būti rengiami specialūs mokymai ir suteikiama uniforma. –Kadangi Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų būriai (grupės ) bus siunčiami į trečiųjų šalių teritoriją, Agentūra turėtų plėtoti savo pačios vadovavimo pajėgumus ir kontrolės mechanizmus. –Tam, kad būtų galima spręsti problemas, kylančias dėl vis dar išliekančių savanoriško valstybių narių techninės įrangos, visų pirma didelės apimties, telkimo spragų, Agentūra pati turėtų turėti įrangą, kuri būtų naudojama per bendras operacijas, teikiant skubią pasienio pagalbą ar vykdant kitą operatyvinę veiklą. Nuo 2011 m. Agentūra turi teisinę galimybę pati įsigyti ar išsinuomoti techninę įrangą, tačiau tai labai apsunkina biudžeto išteklių trūkumas. Priėmus 2016 m. reglamentą, Agentūrai skirtas specialus 40 mln. EUR biudžetas mažo ir vidutinio dydžio įrangai įsigyti; Agentūra padarė pažangą pasinaudodama šiomis galimybėmis. Dėl šių pokyčių ir atsižvelgdama į didelį Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų sukūrimo užmojį, Komisija pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą numatė skirti nemažą finansinį paketą, kad Agentūra galėtų įsigyti, prižiūrėti ir eksploatuoti savo praktinius poreikius atitinkančius oro, jūros ir sausumos operacijoms reikalingus išteklius.

–Nors reikiamos įrangos, ypač didelės apimties, įsigijimas gali užtrukti ilgai, ilgainiui pagrindinė operatyvinėms užduotims naudojamos įrangos dalis turėtų tapti nuosava Agentūros įranga, o valstybių narių įnašai turėtų būti pasitelkiami tik išskirtinėmis aplinkybėmis. Paprastai už Agentūros įrangos naudojimą turėtų būti atsakingi Agentūros techniniai darbuotojai, priklausantys Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinėms pajėgoms. Tam, kad siūlomi finansiniai ištekliai būtų veiksmingai naudojami Agentūros nuosavai įrangai, šis procesas turi būti grindžiamas daugiamete strategija, kurią kuo anksčiau turėtų priimti valdančioji taryba, ir prie jos pridėtu veiksmų planu. –Siekiant sudaryti geresnes sąlygas Agentūrai dirbti valstybėse narėse, kurios yra priimančiosios šalys jai vykdant operatyvinę veiklą prie išorės sienų ir grąžinimo srityje, Agentūrai bus suteikta galimybė tose valstybėse narėse įsteigti atstovybių biurus, kurie veiktų, kol vykdoma atitinkama veikla. Šių atstovybių biurų užduotis – užtikrinti Agentūros ir priimančiųjų valstybių narių bendradarbiavimą, t. y. veiklos koordinavimą, komunikaciją ir logistinę paramą, taip pat užtikrinti sklandžią visų su ta operatyvine veikla susijusių procesų eigą. Jie bus įsteigti vietovėse, esančiose geografiškai netoli nuo vietų, kur vykdomi operatyviniai veiksmai. Pasiūlymu (9 ir 67 straipsniai) nustatomas integruotas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų planas. Šiame plane bus sujungti skirtingi valstybių narių sienų apsaugos bei grąžinimo institucijų ir Agentūros veiklos planavimo procesai – trumpuoju, vidutiniu ir ilguoju laikotarpiais. Integruotas planavimas bus grindžiamas Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklu. –Pasiūlyme nustatoma standartinė planavimo pagal Agentūros nustatytus scenarijus metodika. Pagal šiuos rizikos analize pagrįstus scenarijus bus atsižvelgiama į geopolitines aplinkybes, o juos tvirtins Agentūros valdančioji taryba. –Šiuo pasiūlymu numatomas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumų plėtojimo planavimas. Šiame pasiūlyme numatytas pajėgumų plėtojimo planavimas yra mechanizmas, kuriuo siekiama atsižvelgti į valstybių narių ir Agentūros ilgalaikius planus ir juos suderinti, siekiant nustatyti potencialą mokymo ir švietimo, techninės ir operatyvinės standartizacijos srityse, taip pat vykdant bendrus įrangos viešuosius pirkimus bei mokslinių tyrimų ir taikomosios plėtros srityje. Agentūra įgis naujų pajėgumų, kad paremtų individualius valstybių narių poreikius; taip pat ji atliks svarbų vaidmenį koordinuojant visų Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumų plėtrą. –Vykdant pajėgumų plėtojimo planavimą bus parengtas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumų planas, kurį patvirtins Agentūros valdančioji taryba ir kuris bus pridėtas prie integruoto sienų valdymo techninės ir veiklos strategijos. Šis pajėgumų planas nurodys kryptį, kuria bus plėtojami Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų pajėgumai. Remiantis šiuo pajėgumų planu bus parengti viešųjų pirkimų planai ir technologijų veiksmų planai. Vadovaujantis šiais viešųjų pirkimų planais valstybėms narėms ir Agentūrai bus lengviau įsigyti ir išsinuomoti techninės įrangos, o technologijų veiksmų planai padės Agentūrai nustatyti svarbiausias mokslinių tyrimų sritis, taip pat į juos bus atsižvelgta programuojant ES priemones, kuriomis remiama operatyvinė veikla ir moksliniai tyrimai integruoto sienų valdymo ir grąžinimo srityje. –Pasiūlymu sustiprinami dabar valstybių narių lygmeniu taikomi reikalavimai dėl nenumatytų atvejų planavimo, kuris vykdomas kaip bendro integruoto planavimo proceso dalis. Nenumatytų atvejų planavimas apima visas reikiamas priemones ir išteklius, kad būtų galima sustiprinti gebėjimus, įskaitant logistiką ir paramą, kai prie išorės sienų nustatomas aukštesnis poveikio lygis, įskaitant pajėgumus teikti paramą siunčiant papildomus pajėgumus, kuriuos koordinuoja Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Šiems planams ir toliau turėtų būti taikomas kokybės kontrolės mechanizmas, kuris yra pažeidžiamumo vertinimo mechanizmo dalis. –Trumpuoju laikotarpiu operatyvinis planavimas valstybių narių tarpusavyje ir su Agentūra bus koordinuojamas pagal EUROSUR sistemą, laikantis Agentūros nustatytos bendrų sienų valdymo operacijų planavimo tvarkos. Pasiūlymu (18 ir tolesni straipsniai) į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamentą įtraukiamos nuostatos dėl EUROSUR, nes ši sistema yra būtina Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veikimui. –EUROSUR taps informacijos mainų valdymo ir už sienų valdymą atsakingų valstybių narių nacionalinių institucijų ir Agentūros bendradarbiavimo sistema, kuri veiks įvairių valstybių narių ir Agentūros informacinių sistemų pagrindu, taip pat bus plečiamas nacionalinių koordinavimo centrų vaidmuo ir kompetencija. –Pasiūlymu supaprastinami esami dabartinio EUROSUR reglamento elementai ir pagerinamas EUROSUR reaktyvumas. Kai kurios dabar galiojančio EUROSUR reglamento techninės nuostatos bus perkeltos į įgyvendinimo aktus, kad būtų aiškesnis jų techninis įgyvendinimas, užtikrintas didesnis lankstumas ir galimybės atnaujinti operatyvines nuostatas, taip pat tai užtikrins jų privalomąjį pobūdį. Pasiūlymu išplečiama dabartinė EUROSUR taikymo sritis – be sausumos ir jūrų sienų stebėjimo, ji apims ir sienų kontrolę (patikrinimus sienos perėjimo punktuose ir oro eismo sienų stebėjimą, apie kuriuos šiuo metu valstybės narės praneša savanoriškai), nes tai leis susidaryti išsamų vaizdą apie padėtį prie išorės sienų ir išplėsti reagavimo pajėgumus. Agentūra užmegs naujų rūšių tarpžinybinį bendradarbiavimą su aviacijos sektoriaus institucijomis, kad būtų geriau nustatomos naujos pilotuojamų ir bepiločių orlaivių keliamos grėsmės ir į jas būtų geriau reaguojama. Kaip išdėstyta toliau, pasiūlymu sustiprinamas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų informuotumas apie padėtį, rizikos analizė, prevencija ir gebėjimas reaguoti. –Siekiant sustiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų rizikos analizės funkciją, bus užtikrintas įvairių informacijos šaltinių ir metodų, sienų ruožų ir poveikio lygių, taikomų pagal EUROSUR, ir Agentūros bei valstybių narių taikomų pagal bendrą integruotą rizikos vertinimo metodiką (CIRAM) FRONTEX rizikos vertinimo tinkle (FRAN), taip pat pažeidžiamumo vertinimų suderinamumas (31 straipsnis). –Išplečiant EUROSUR sistemą, pasiūlymu gerinamas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų informuotumas apie padėtį (29 straipsnis). Pasiūlymu sujungiama dabartinė pasienio žvalgybos vaizdo sistema, kurioje pateikiama informacija apie pasienio sritį, ir Europos padėties vaizdo sistema, kuri dabar galiojančiame reglamente atitinka informaciją, surinktą Šengeno erdvėje. Nuo šiol tiek strateginiu, tiek taktiniu lygmenimis nustatant migracijos padėtį prie ES išorės sienų, atsižvelgiama ir į antrinį judėjimą. Valstybės narės ir Agentūra nuo šiol galės naudotis šia informacija ir ją papildyti tiesiogiai per EUROSUR nacionalinius koordinavimo centrus. –Teisiškai nustatomas EUROSUR gretinimo paslaugų mechanizmas (29 straipsnis), pakeisiantis dabartiniame EUROSUR reglamente nurodytą „bendrą stebėjimo priemonių naudojimą“. Naudodama EUROSUR gretinimo paslaugas Agentūra teikia nacionaliniams koordinavimo centrams ir savo pačios reikmėms reikiamą informaciją apie išorės sienas. EUROSUR gretinimo paslaugos ir toliau bus teikiamos bendradarbiaujant Agentūrai ir trečiosioms šalims. Stebėdama pasienio zoną Agentūra toliau naudosis palydovinio žemės stebėjimo paslaugomis pagal kosmoso programą „Copernicus“, tačiau su kitomis ES agentūromis ir tarptautiniais partneriais sukurs ir naujų EUROSUR gretinimo paslaugų, atitinkančių naująją EUROSUR taikymo sritį. Pavyzdžiui, tokį tarpžinybinį bendradarbiavimą oro sienų stebėjimo srityje turėtų vykdyti Agentūra, Europos dangaus oro eismo valdymo tinklo (EUROCONTROL) valdytojas ir Europos aviacijos saugos agentūra (EASA). –Pasiūlyme (30 straipsnis) nustatomas reikalavimas atlikti Europos integruoto sienų valdymo strateginę rizikos analizę, kurią Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra rengs kas dvejus metus ir kurioje ji pateiks ilgalaikių įžvalgų ir analizę, praversiančią ateinančiais metais. Ši analizė būtų išeities taškas, nuo kurio Komisija pradėtų Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklą. Strateginė rizikos analizė padės aukštu lygiu numatyti scenarijus, kuriais bus grindžiamas integruotas planavimas. –Kadangi pažeidžiamumo vertinimai ir Reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 nustatytas Šengeno vertinimo mechanizmas yra du vienas kitą papildantys mechanizmai, kuriais Europoje užtikrinama tinkamo Šengeno erdvės veikimo kokybės kontrolė, Komisija ir Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turi aiškiai susitarti dėl reguliaraus keitimosi juos naudojant gautais duomenimis, kad tų mechanizmų sąveika būtų kuo didesnė (34 straipsnis). –Siekiant geriau spręsti krizines situacijas, kai sienos ruože situacija yra tokia, kad kyla pavojus Šengeno erdvės veikimui, EUROSUR sistema papildyta dar vienu, ketvirtuoju, poveikio lygiu – tai kritinis lygis. Nustačius kritinį poveikio lygį, bus automatiškai taikomos ES pasienio ir pakrančių apsaugos agentūros nuolatinių pajėgų reagavimo priemonės (35, 36 ir 42 straipsniai). –Komisija siūlo naujų nuostatų dėl migracijos valdymo rėmimo grupių (41 straipsnis), kuriomis užtikrinamas suderinamumas su iš dalies pakeistu pasiūlymu dėl Europos Sąjungos prieglobsčio agentūros reglamento, teikiamu kartu su šiuo pasiūlymu. Komisija siūlo numatyti daugiau atvejų, kuriais būtų pasitelkiamos migracijos valdymo rėmimo grupės – jų siuntimui reikalingas atitinkamos valstybės narės prašymas, tačiau nuo šiol jos galės būti siunčiamos ne vien neproporcingai didelių migracijos sunkumų atveju. Kaip jau numatyta dabar galiojančiame reglamente, Komisija bus atsakinga už veiksmų koordinavimą vietoje, taip pat valstybių narių prašymų koordinavimą ir poreikių vertinimą. Taip bus užtikrintas įvairių atitinkamų Sąjungos agentūrų veiksmų nuoseklumas ir Agentūros bei valstybių narių išteklių sinergija.

–Plėtojant galiojančias nuostatas, pasiūlymu (42 straipsnis) sustiprinamas vykdomojo direktoriaus vaidmuo– jis bus įgaliotas siūlyti atitinkamai valstybei narei konkrečius Agentūros operatyvinius veiksmus, jei tai pagrįsta atsižvelgiant į pažeidžiamumo vertinimo rezultatus ar rizikos analizę arba kai viename ar keliuose sienos ruožuose nustatomas kritinis poveikio lygis. Jei pasiūlius imtis veiksmų dėl jų nebendradarbiaujama, apie tai turėtų būti pranešta Komisijai, kad ji galėtų įvertinti ir nuspręsti, ar pagal 43 straipsnį gali reikėti imtis tolesnių veiksmų spręsti situacijai, dėl kurios reikia imtis skubių veiksmų prie ES išorės sienų. Pasiūlymu pagerinamas keitimasis informacija ir bendradarbiavimas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgose (žr. 12 straipsnį). –Įgyvendinimo aktuose išsamiau nurodoma EUROSUR sistemoje teiktinos informacijos rūšis, taip pat subjektai, atsakingi už konkrečios informacijos rinkimą, tvarkymą, archyvavimą ir perdavimą, didžiausias pranešimų vėlavimas, duomenų saugumo ir duomenų apsaugos principai (žr., pvz., 25 straipsnį). –Agentūra realiuoju laiku stebės tinklų ir sistemų techninę būklę bei valstybių narių teikiamos informacijos kokybę ir dalysis ja su sistemos naudotojais – tai yra vienas esminių EUROSUR patikimumo veiksnių (24 straipsnis). –Ryšių tinklas sukurtas remiantis dabar galiojančiu EUROSUR reglamentu – jame valstybės narės ir Agentūra gali keistis ES įslaptinta informacija. Nuo šiol šis ryšių tinklas (14 ir 15 straipsniai) bus naudojamas visiems informacijos mainams tarp įvairių Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų padalinių, o slaptumo žymos laipsnis padidinamas nuo RESTREINT UE/EU RESTRICTED iki CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL – taip siekiama padidinti informacijos saugumą ir sustiprinti proceso dalyvių tarpusavio pasitikėjimą. –Tam, kad keitimasis informacija vyktų sklandžiau, Agentūra parengs techninius standartus, o per nacionalinius koordinavimo centrus bus sustiprintas informacijos saugumas (16 straipsnis). Pasiūlymu gerinamas ES atsakas grąžinimo srityje, atsižvelgiant į toliau nurodytus aspektus (žr. 49 straipsnį ir toliau). –Pasiūlymu taip pat papildomai išplečiami Agentūros įgaliojimai, kad ji teiktų techninę ir operatyvinę pagalbą valstybėms narėms vykdant grąžinimo procedūras, nepažeidžiant valstybių narių atsakomybės už sprendimų grąžinti priėmimą, įskaitant sprendimų grąžinti rengimą, trečiųjų šalių piliečių tapatybės nustatymą ir pasirengimo grąžinti bei su grąžinimu susijusią valstybių narių veiklą. –Siekiant dar labiau padėti valstybėms narėms, Agentūrai taip pat pavesta: –sukurti grąžinimo bylų valdymo sistemos pavyzdinį modelį, pagal kurį nustatoma nacionalinių grąžinimo valdymo sistemų struktūra; –padėti joms plėtoti savo nacionalines sistemas arba jas suderinti su modeliu; –sukurti centrinę sistemą ir nacionalinių grąžinimo valdymo sistemų bei centrinės sistemos ryšių infrastruktūrą, kuriomis remiantis būtų tvarkoma visa informacija ir duomenys, Agentūrai reikalingi teikiant techninę ir operatyvinę pagalbą pagal šį reglamentą. –Aktyvesnis bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis. Padėti vykdyti trečiosiose šalyse arba trečiųjų šalių vykdomą grąžinimo veiklą, be kita ko, į trečiąsias šalis siunčiant Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, taip pat stiprinant bendradarbiavimą su trečiųjų šalių valdžios institucijomis grąžinimo srityje, be kita ko, kelionės dokumentų gavimo klausimu. –Stiprinti Agentūros įgaliojimus tvarkyti su jos veikla grąžinimo srityje susijusius asmens duomenis, taip pat keistis informacija su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis dėl grąžinimo veiklos. Pasiūlymu sustiprinamas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų išorės aspektas (žr. 72–79 straipsnius). –Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos galės veikti ne tik kaimyninėse trečiosiose šalyse, taip pat grąžinimo srityje, kaip nurodyta pirmiau. –Pasiūlyme apibūdinta, kokiomis sąlygomis Agentūra teiks techninę ir operatyvinę pagalbą trečiosioms šalims. Prireikus Agentūros veikla galėtų būti vykdoma prie bet kurios atitinkamos trečiosios šalies sienų, pritarus valstybei (-ėms) narei (-ėms), kuri (-ios) teritorija ribojasi su operacijos vykdymo teritorija. –Pasiūlymu gerinamas keitimasis informacija su trečiosiomis šalimis per EUROSUR nacionalinius koordinavimo centrus, išsaugant istorinius valstybių narių ir trečiųjų šalių santykius. Jame bus išsamiai nustatyta, kokiomis sąlygomis bus keičiamasi duomenimis su trečiųjų šalių institucijoms ir joms bus teikiamos EUROSUR gretinimo paslaugos. –Atsižvelgiant į Komisijos pasiūlymą dėl Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo (nauja redakcija), pripažįstamas imigracijos ryšių palaikymo pareigūno vaidmuo keičiantis informacija ir bendradarbiaujant. Be Europos imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo, oficialiai nustatomi ryšiai su nacionaliniais koordinavimo centrais ir Agentūra. –Patikslintas Komisijos vaidmuo bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis: Komisija remia valstybes nares ir Agentūrą bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityje, rengdama pavyzdines nuostatas ir tikrindama, ar atitinkamos dvišalių ir daugiašalių susitarimų ir darbo tvarkos susitarimų nuostatos atitinka reglamentą.

Galiausiai, remdamasi 2017 m. kovo 27 d. Tarybos išvadomis, Komisija siūlo į Europos sienų ir pakrančių apsaugos sistemą įtraukti Klastotų ir autentiškų dokumentų internete (FADO) sistemą. FADO yra Europos dokumentų archyvavimo sistema, skirta valstybių narių keitimosi informacija apie tikrus ir suklastotus dokumentus reikmėms; ją šiuo metu tvarko Tarybos generalinis sekretoriatas. Tokia bendra Sąjungos dokumentų archyvavimo sistema yra labai naudinga kovos su dokumentų klastojimu priemonė, nes padeda lengviau aptikti suklastotus dokumentus. Į Europos sienų ir pakrančių apsaugos sistemą integravus FADO, Agentūrai bus sudarytos sąlygos perimti ir valdyti sistemą. FADO integravimas padės pasiekti toliau nustatytų rezultatų (80 straipsnis). –Siekiant padėti valstybėms narėms tikrinti dokumentų autentiškumą pasienyje, pagal šį pasiūlymą Agentūra įgaliojama perimti ir pritaikyti Klastotų ir autentiškų dokumentų internete (FADO) sistemą prie dabartinių ir būsimų reikalavimų. 1998 m. gruodžio 3 d. Tarybos bendrieji veiksmai 98/700/TVR bus visiškai panaikinti ir pakeisti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamento teisiniu pagrindu, kad Agentūra galėtų perimti dabartinę sistemą. Įgyvendinimo nuostatos bus išdėstytos įgyvendinimo aktuose. Taip būtų užtikrintas valstybių narių ekspertų dalyvavimas (pasitelkiant dabartinį 6 straipsnyje nustatytą komitetą) ir būtų galima pritaikyti sistemą prie būsimų poreikių. –FADO sistemos daugiasluoksnė struktūra turėtų būti išsaugota, nes ji būtina, kad įvairiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant plačiąją visuomenę, būtų teikiama įvairi informacija apie dokumentus. Kalbant apie pereinamąjį laikotarpį, reikėtų užtikrinti, kad dabartinė FADO sistema veiktų tol, kol pradės veikti nauja sistema, ir kad esami duomenys būtų perkelti į naująją sistemą, jei tam pritaria valstybės narės kaip duomenų savininkės. Galiausiai pasiūlyme taip pat nagrinėjami kai kurie Agentūros valdymo ir administracinių klausimų aspektai: –Atsižvelgiant į Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų nuolatinių pajėgų sukūrimą ir į bendrą Agentūros įgaliojimų išplėtimą, visų pirma grąžinimo srityje, vietoj vieno vykdomojo direktoriaus pavaduotojo, kaip numatyta dabartiniame reglamente (105 straipsnis), numatyta paskirti tris. Kiekvienam iš trijų vykdomojo direktoriaus pavaduotojų turėtų būti paskirta konkreti atsakomybės sritis. –Kadangi Agentūra yra Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų esminis elementas, atsakingas už integruotą išorės sienų valdymą, o Komisija atlieka svarbų vaidmenį atsižvelgiant į Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklą (žr. 8 straipsnį), Komisijos atsakomybė agentūros valdymo srityje turėtų atitikti 2012 m. liepos 19 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos patvirtintus bendro požiūrio į Sąjungos decentralizuotas agentūras principus (pvz., dėl vykdomojo direktoriaus pavaduotojų skyrimo, 105 straipsnis). –Pasiūlymu įsteigiamas komitetas, padedantis Komisijai rengti įvairius reglamente numatytus įgyvendinimo aktus. Tačiau, kiek tai susiję su FADO, turėtų būti naudojamas esamas 6 straipsnio komitetas (117 straipsnis). Pasiūlyme pakartotos dabartinio reglamento nuostatos, susijusios su Airija ir Jungtine Karalyste. Komisija mano, kad minėti pakeitimai yra būtini siekiant užtikrinti, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos būtų tinkamai aprūpintos, ir veiktų veiksmingai ir visapusiškai ir efektyviai padėtų valstybėms narėms apsaugoti Sąjungos išorės sienas. 2018/0330 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų,

kuriuo panaikinami Tarybos bendrieji veiksmai Nr. 98/700/TVR, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1052/2013 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 2016/1624









Europos Komisijos medžiaga vadovų susitikimui

Zalcburge, 2018 m. rugsėjo 19–20 d.

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 77 straipsnio 2 dalies b ir d punktus ir į 79 straipsnio 2 dalies c punktą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi: (1)Sąjungos politikos išorės sienų valdymo srityje tikslas – parengti ir įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą nacionaliniu ir Sąjungos lygmenimis, nes tai būtinas laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje aspektas ir viena iš pagrindinių laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sudedamųjų dalių. Europos integruotas sienų valdymas yra labai svarbus migracijos valdymo gerinimo aspektas. Siekiama veiksmingai valdyti išorės sienų kirtimą, spręsti su migracija susijusius sunkumus ir šalinti ateityje galinčias kilti grėsmes prie tų sienų, taip padedant kovoti su sunkiais nusikaltimais, kuriems būdingas tarpvalstybinis aspektas, ir užtikrinant aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje. Be to, veiksmų būtina imtis visapusiškai gerbiant pagrindines teises ir užtikrinant laisvą asmenų judėjimą Sąjungoje; (2)Europos Sąjungos valstybių narių Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra įsteigta Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2007/2004. 2005 m. gegužės 1 d. pradėjusi vykdyti jai pavestas užduotis, ji sėkmingai padėjo valstybėms narėms įgyvendinti operatyvinius išorės sienų valdymo aspektus, vykdydama bendras operacijas ir teikdama skubią pasienio pagalbą, atlikdama rizikos analizę, keisdamasi informacija, palaikydama santykius su trečiosiomis šalims ir grąžindama grąžinamus asmenis; (3)Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūra pervadinta į Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą (toliau – Agentūra), be to, jos užduotys buvo išplėstos, kartu užtikrinant visišką jos veiklos ir procedūrų tęstinumą. Pagrindinė Agentūros užduotis turėtų būti įgyvendinant Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklą parengti techninę ir veiklos strategiją, prižiūrėti, kad sienų kontrolė prie išorės sienų būtų veiksminga, atlikti pažeidžiamumo vertinimą ir rizikos analizę, teikti didesnę techninę ir operatyvinę pagalbą valstybėms narėms ir trečiosioms šalims vykdant bendras operacijas ir teikiant skubią pasienio pagalbą, užtikrinti praktinį priemonių vykdymą susidarius tokiai situacijai, dėl kurios reikia imtis skubių veiksmų prie išorės sienų, teikti techninę ir operatyvinę pagalbą atliekant nelaimės jūroje ištiktų asmenų paieškos ir gelbėjimo operacijas, organizuoti, koordinuoti ir vykdyti grąžinimo operacijas bei grąžinimo pagalbą ir teikti techninę ir operatyvinę pagalbą trečiosiose šalyse vykdomai grąžinimo veiklai. (4)Nuo migracijos krizės pradžios 2015 m. Komisija ėmėsi svarbių iniciatyvų Sąjungos sienų apsaugai sustiprinti. Pasiūlymas gerokai išplėsti Europos operatyvaus bendradarbiavimo prie Europos Sąjungos valstybių narių išorės sienų valdymo agentūros įgaliojimus buvo pateiktas 2015 m. gruodžio mėn., ir 2016 m. dėl jo susitarta per rekordiškai trumpą laiką. Reglamentas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įsigaliojo 2016 m. spalio 6 d. (5)Tačiau Sąjungos išorės sienų kontrolės, grąžinimo ir prieglobsčio sistemas dar reikia tobulinti. Šiuo tikslu, taip pat siekiant sustiprinti esamas ir būsimas operatyvines priemones, Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos turėtų būti pertvarkytos – Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įgaliojimai turėtų būti sustiprinti, visų pirma suteikiant jai reikiamus pajėgumus, t. y. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, kurias sudarytų 10 000 operatyvinių darbuotojų; jos turėtų vykdomuosius įgaliojimus ir galėtų veiksmingai remti valstybes nares šioms saugant išorės sienas, kovoti su antriniu judėjimu ir užtikrinti kur kas veiksmingesnį neteisėtų migrantų grąžinimą. (6)2018 m. birželio 28 d. išvadose į Europos Vadovų Taryba paragino toliau stiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros pagalbinį vaidmenį, be kita ko, bendradarbiaujant su trečiosiomis šalimis, didinant išteklius ir suteikiant daugiau įgaliojimų, siekiant užtikrinti veiksmingą ES išorės sienų kontrolę ir gerokai sustiprinti veiksmingą neteisėtų migrantų grąžinimą. (7)būtina veiksmingai prižiūrėti su išorės sienų kirtimu susijusį procesą, spręsti su migracija susijusius sunkumus ir ateityje galinčias kilti grėsmes prie išorės sienų, užtikrinti aukšto lygio vidaus saugumą Sąjungoje, apsaugoti Šengeno erdvės veikimą ir laikytis fundamentalaus solidarumo principo. Kartu turėtų būti vykdomas aktyvus migracijos valdymas, be kita ko, taikomos reikiamos priemonės trečiosiose šalyse. Atsižvelgiant į išdėstytus argumentus, būtina sustiprinti Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas ir toliau plėsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įgaliojimus. Iš esmės Agentūrą turėtų sudaryti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos, kuriose būtų 10 000 operatyvinių darbuotojų; (8)Atsižvelgiant į dar didesnį kokybinį šuolį stiprinant agentūros įgaliojimus, visų pirma į tai, kad jai suteiktas operatyvinis padalinys – Europos sienos apsaugos pareigūnų nuolatinės pajėgos, kurias sudari 10 000 operatyvinių darbuotojų – agentūra, anksčiau vadinta FRONTEX, nuo šiol turėtų būti vadinama ir vykdydama veiklą vadintis tik Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra. Į šį pokytį turėtų būti visapusiškai atsižvelgta, įskaitant išorės ryšiams vaizdinėje medžiagoje; (9)įgyvendinant Europos integruoto sienų valdymo sistemą reikėtų užtikrinti derėjimą su kitais politikos tikslais, įskaitant tinkamą tarpvalstybinio transporto veikimą; (10)Europos integruoto sienų valdymo sistemą turėtų įgyvendinti Agentūra ir už sienų valdymą atsakingos nacionalinės institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas tiek, kiek jos vykdo jūrų sienų stebėjimo operacijas ir bet kurias kitas sienų kontrolės užduotis vadovaujantis atsakomybės pasidalijimo principu, ir už grąžinimą atsakingi subjektai. Nors valstybės narės tebėra pirmiausia atsakingos už savo išorės sienų valdymą savo pačių ir visų valstybių narių labui, ir būtent jos kompetentingos priimti sprendimus grąžinti, Agentūra turėtų padėti taikyti su išorės sienų valdymu ir grąžinimu susijusias Sąjungos priemones, sustiprindama, vertindama ir koordinuodama valstybių narių, kurios įgyvendina tas priemones, veiksmus; (11)siekiant užtikrinti veiksmingą Europos integruoto sienų valdymo įgyvendinimą ir padidinti bendros grąžinimo politikos veiksmingumą, turėtų būti sukurtos Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos. Joms turėtų būti skirti reikalingi finansiniai ir žmogiškieji ištekliai bei įranga. Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgas turėtų sudaryti Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir už sienų valdymą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, kai jos vykdo sienų kontrolės užduotis, ir už grąžinimą atsakingas institucijas. Jos remsis bendru informacijos, pajėgumų ir sistemų naudojimu nacionaliniu lygmeniu ir atsakomaisiais Agentūros veiksmais Sąjungos lygmeniu; (12)Europos integruotu sienų valdymu nekeičiama atitinkama Komisijos ir valstybių narių kompetencija muitų srityje, visų pirma kiek tai susiję su kontrole, rizikos valdymu ir keitimusi informacija; (13)išorės sienų kontrolės ir grąžinimo politikos formavimas ir teisės aktų rengimas, įskaitant Europos integruoto sienų valdymo strategijos rengimą lieka Sąjungos institucijų atsakomybė. Turėtų būti užtikrinamas glaudus Agentūros ir tų institucijų veiklos koordinavimas; (14)Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos turėtų veiksmingai įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą pasitelkdamos Europos integruoto sienų valdymo daugiametės strateginės politikos ciklą. Daugiametės politikos ciklas turėtų užtikrinti integruotą, vieningą ir tęstinį procesą, per kurį visiems susijusiems Sąjungos lygmens ir valstybių narių subjektams, veikiantiems sienų valdymo ir grąžinimo srityje, būtų teikiamos strateginės gairės, kaip nuosekliai įgyvendinti Europos integruoto sienų valdymo principus. Jame taip pat aptariami visi klausimai dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų ryšių su Komisija, kitomis institucijomis ir įstaigomis, taip pat dėl bendradarbiavimo su kitais susijusiais partneriais, įskaitant, nelygu situacija, trečiąsias šalis ir trečiuosius subjektus. (15)Siekiant įgyvendinti Europos integruotą sienų valdymą būtina integruotai planuoti valstybių narių ir Agentūros veiksmus, susijusius pasienio ir grąžinimo operacijomis, nenumatytų atvejų planavimo srityje pasirengti reagavimui tais atvejais, kai prie išorės sienų nustatomi aukštesni poveikio lygiai, ir koordinuoti ilgalaikį pajėgumų vystymą – tiek įdarbinimo ir mokymų srityje, tiek įsigyjant ir plėtojant įrangą; (16)šio reglamento įgyvendinimu nedaromas poveikis Sąjungos ir valstybių narių kompetencijos pasidalijimui ir valstybių narių įsipareigojimams pagal Jungtinių Tautų jūrų teisės konvenciją, Tarptautinę konvenciją dėl žmogaus gyvybės apsaugos jūroje, Tarptautinę jūrų paieškos ir gelbėjimo konvenciją, Jungtinių Tautų konvenciją dėl kovos su tarptautiniu organizuotu nusikalstamumu ir jos Protokolą dėl neteisėto migrantų įvežimo sausuma, jūra ir oru, Konvenciją dėl pabėgėlių statuso, Žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją bei kitus atitinkamus tarptautinius dokumentus; (17)šio reglamento įgyvendinimu nedaromas poveikis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui (ES) Nr. 656/2014; (18)Agentūra turėtų atlikti savo užduotis nedarydama poveikio valstybių narių atsakomybei viešosios tvarkos palaikymo ir vidaus saugumo užtikrinimo srityse; (19)Agentūra turėtų atlikti savo užduotis nedarydama poveikio valstybių narių kompetencijai gynybos srityje;

(20)išplėstos Agentūros užduotys ir kompetencija turėtų atitikti sustiprintas pagrindinių teisių apsaugos priemones ir padidintą atskaitomybę; (21)kad galėtų veiksmingai vykdyti savo užduotis, Agentūrai labai svarbus valstybių narių bendradarbiavimas. Šiuo atžvilgiu svarbu, kad Agentūra ir valstybės narės veiktų geranoriškai ir laiku keistųsi tikslia informacija. Jokia valstybė narė neturėtų būti įpareigota teikti informacijos, kurios atskleidimą ji laiko prieštaraujančiu esminiams savo saugumo interesams; (22)be to, valstybės narės, atsižvelgdamos į savo ir kitų valstybių narių interesus, taip pat turėtų pateikti duomenis, reikalingus Agentūros vykdomai veiklai, pavyzdžiui, informuotumo apie padėtį, rizikos analizės, pažeidžiamumo vertinimo ar integruoto planavimo tikslais. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad duomenys būtų tikslūs, atnaujinti ir gaunami bei įvedami teisėtai; (23)tam, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos gerai veiktų, reikalinga Europos sienų stebėjimo sistema (EUROSUR) – jos pagrindu valstybių narių nacionalinės valdžios institucijos tarpusavyje ir su Agentūra keisis informacija ir vykdys operatyvinį bendradarbiavimą. EUROSUR suteikia toms valdžios institucijoms ir Agentūrai infrastruktūrą ir priemones, kurių reikia, kad būtų pagerintas jų informuotumas apie padėtį ir reagavimo pajėgumai prie išorės sienų, siekiant nustatyti neteisėtos imigracijos ir tarpvalstybinio nusikalstamumo atvejus, užkirsti jiems kelią ir su jais kovoti ir padėti gelbėti migrantų gyvybes ir užtikrinti jų apsaugą; (24)valstybės narės turėtų įsteigti nacionalinius koordinavimo centrus, kad pagerintų keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą – tarpusavyje ir su Agentūra – vykdant sienų stebėjimą ir atliekant patikrinimus sienos perėjimo punktuose. Tam, kad EUROSUR tinkamai veiktų, labai svarbu, kad visos pagal nacionalinę teisę už išorės sienų stebėjimą atsakingos nacionalinės valdžios institucijos bendradarbiautų per nacionalinius koordinavimo centrus; (25)šis reglamentas neturėtų trukdyti valstybėms narėms savo nacionaliniams koordinavimo centrams taip pat pavesti koordinuoti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą oro sienų stebėjimo ir patikrinimų sienos perėjimo punktuose srityse; (26)tam, kad būtų užtikrintas tinkamas integruoto sienų valdymo sistemos veikimas, informacijos, būtina užtikrinti, kad informacija, kuria valstybės narės keičiasi tarpusavyje ir su Agentūra, būtų aukštos kokybės. Atsižvelgiant į EUROSUR sėkmę, ta kokybė turėtų būti užtikrinama standartizuojant ir automatizuojant keitimąsi informacija tarp įvairių tinklų ir sistemų, užtikrinant informacijos saugumą ir perduodamų duomenų bei informacijos kokybės kontrolę; (27)Agentūra turėtų teikti EUROSUR kūrimui ir naudojimui, taip pat sistemų sąveikumui, reikalingą paramą, visų pirma sukurdama, prižiūrėdama ir koordinuodama EUROSUR sistemą; (28)EUROSUR turėtų suteikti aiškų padėties prie išorės sienų, taip pat Šengeno erdvėje ir pasienio teritorijoje, vaizdą. Ji turėtų remtis sausumos, jūrų ir oro sienų stebėjimo, taip pat patikrinimų sienos perėjimo punktuose duomenimis; (29)Oro sienų stebėjimas turėtų būti vienas iš sienų valdymo elementų, nes neteisėtai veiklai, susijusiai su imigracija ir tarpvalstybiniais nusikaltimais, naudojami ir komerciniai, ir privatūs skrydžiai, taip pat nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemos; (30)Agentūros teikiamos EUROSUR gretinimo paslaugos turėtų būti grindžiamos bendru stebėjimo priemonių taikymu ir Sąjungos lygmens tarpžinybiniu bendradarbiavimu, įskaitant pagal programą „Copernicus“ teikiamas saugumo paslaugas. Jos turėtų teikti valstybėms narėms ir Agentūrai informacines paslaugas, kurios duotų papildomos naudos integruotam sienų valdymui. EUROSUR gretinimo paslaugos turėtų būti išplėstos, kad jomis būtų galima naudotis atliekant patikrinimus sienos perėjimo punktuose, taip pat vykdant oro sienų ir migracijos srautų stebėjimą; (31)dėl mažų ir netinkamų plaukioti jūra laivų naudojimo labai padidėjo prie pietinių išorės jūrų sienų paskendusių migrantų skaičius. EUROSUR turėtų gerokai pagerinti Agentūros ir valstybių narių operatyvias ir technines galimybes aptikti tokius mažus laivus, taip pat pagerinti valstybių narių reagavimo pajėgumus ir taip padėti mažinti žūstančių migrantų skaičių; (32)šiame reglamente pripažįstama, kad migracijos maršrutais taip pat keliauja asmenys, kuriems reikalinga tarptautinė apsauga; (33)Agentūra turėtų parengti bendrąsias ir pritaikytas rizikos analizes, grindžiamas bendrosios integruotos rizikos analizės modeliu; jį turėtų taikyti pati Agentūra ir valstybės narės. Agentūra turėtų, be kita ko, remdamasi valstybių narių pateikta informacija, teikti tikslią informaciją visais Europos integruotam sienų valdymui svarbiais aspektais, ypač sienų kontrolės, grąžinimo, neteisėto antrinio trečiųjų valstybių piliečių judėjimo Sąjungoje, tarpvalstybinių nusikaltimų prevencijos, įskaitant palankių sąlygų neteisėtam sienų kirtimui sudarymą, prekybos žmonėmis, terorizmo ir įvairių rūšių grėsmių, taip pat padėties susijusiose trečiosiose valstybėse klausimais, kad būtų galima imtis tinkamų veiksmų arba šalinti nustatytas grėsmes ir pavojus siekiant gerinti integruotą išorės sienų valdymą; (34)vykdydama veiklą prie išorės sienų Agentūra turėtų padėti užkirsti kelią tokiems tarpvalstybinio masto sunkiems nusikaltimams, kaip antai neteisėtas migrantų gabenimas, prekyba žmonėmis ir terorizmas, ir juos nustatyti, kai reikalinga, kad ji imtųsi veiksmų, ir kai ji yra surinkusi atitinkamą informaciją vykdydama savo veiklą. Agentūra turėtų koordinuoti savo veiklą su Europolu – agentūra, atsakinga už valstybių narių veiksmų rėmimą ir stiprinimą ir jų bendradarbiavimą sunkių nusikaltimų, darančių poveikį dviem ar daugiau valstybių narių, prevencijos ir kovos su jais srityje. Tarpvalstybiniai nusikaltimai neišvengiamai susiję su tarpvalstybiniu aspektu. Tokiam tarpvalstybiniam aspektui būdinga tai, kad nusikaltimai yra tiesiogiai susiję su neteisėtu išorės sienos kirtimu, įskaitant prekybą žmonėmis arba neteisėtą migrantų gabenimą. Atsižvelgiant į tai, Tarybos direktyvos 2002/90/EB 1 straipsnio 2 dalis valstybėms narėms leidžia netaikyti sankcijų tais atvejais, kai elgesiu siekiama suteikti migrantams humanitarinę pagalbą; (35)pagal atsakomybės pasidalijimo principą Agentūros užduotis turėtų būti reguliariai stebėti išorės sienų valdymą. Tinkamą ir veiksmingą stebėseną Agentūra turėtų užtikrinti ne tik informuotumo apie padėtį rizikos analizės būdu, bet ir iš savo darbuotojų paskirdama ekspertus, kurie dirbtų valstybėse narėse. Todėl Agentūra turėtų turėti galimybę siųsti į valstybes nares ryšių palaikymo pareigūnus tam tikram laikotarpiui, per kurį ryšių palaikymo pareigūnas turėtų teikti ataskaitas vykdomajam direktoriui. Ryšių palaikymo pareigūnų ataskaitos turėtų būti įtrauktos į pažeidžiamumo vertinimą; (36)Agentūra, vadovaudamasi objektyviais kriterijais, turėtų atlikti pažeidžiamumo vertinimą, siekdama įvertinti valstybių narių gebėjimus ir pasirengimą spręsti sunkumus prie savo išorės sienų ir jų gebėjimą prisidėti prie Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų ir techninės įrangos rezervo. Pažeidžiamumo vertinimas taip pat turėtų apimti valstybių narių įrangos, infrastruktūros, darbuotojų, biudžeto ir finansinių išteklių, taip pat jų nenumatytų atvejų planų, pagal kuriuos galima įveikti galimas krizes prie išorės sienų, vertinimą. Valstybės narės turėtų imtis priemonių, siekdamos pašalinti bet kuriuos tokiame vertinime nustatytus trūkumus. Vykdomasis direktorius turėtų nustatyti priemones, kurių reikia imtis, ir rekomenduoti jas atitinkamai valstybei narei. Vykdomasis direktorius taip pat turėtų nustatyti laikotarpį, per kurį tų priemonių turėtų būti imtasi, ir atidžiai stebėti, kad jos būtų laiku įgyvendintos. Kai per nustatytą laikotarpį būtinų priemonių nesiimama, klausimas turėtų būti perduodamas valdančiajai tarybai tolesniam sprendimui priimti; (37)jeigu Agentūrai laiku nesuteikiama tiksli pažeidžiamumo vertinimui atlikti būtina informacija, ji turėtų galėti į tai atsižvelgti atlikdama pažeidžiamumo vertinimą, nebent būtų pateiktos tinkamai pagrįstos priežastys dėl duomenų neperdavimo; (38)pažeidžiamumo vertinimas ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1053/2013 nustatytas Šengeno vertinimo mechanizmas yra du vienas kitą papildantys mechanizmai, kuriais Europoje užtikrinama tinkamo Šengeno erdvės veikimo kokybės kontrolė ir nuolatinis pasirengimas spręsti bet kokias problemas prie išorės sienų, tiek Sąjungos, tiek nacionaliniu lygmenimis. Turėtų būti užtikrinta kuo didesnė šių mechanizmų sinergija, kad būtų galima sukurti geresnę Šengeno erdvės veikimo padėties vaizdo sistemą, kiek įmanoma labiau vengiant valstybių narių pastangų dubliavimosi ir užtikrinant geriau koordinuotą atitinkamų Sąjungos finansinių priemonių, kuriomis remiamas išorės sienų valdymas, naudojimą. Todėl Agentūra ir Komisija turėtų reguliariai keistis informacija apie rezultatus, gautus iš abiejų mechanizmų; (39)kadangi valstybės narės nustato sienos ruožus, kuriems Agentūra priskiria konkretų poveikio lygį, ir į tai, kad valstybių narių ir Agentūros reagavimo pajėgumai turėtų atitikti tuos poveikio lygius, reikėtų nustatyti ketvirtąjį poveikio lygį, atitinkantį situaciją, kuri kelia grėsmę Šengeno erdvei, ir reikalingas Agentūros įsikišimas;

(40)Agentūra turėtų organizuoti tinkamą techninę ir operatyvinę pagalbą valstybėms narėms, siekdama sustiprinti jų pajėgumus vykdyti pareigas išorės sienų kontrolės srityje ir reaguoti į sunkumus prie išorės sienų, kylančius dėl neteisėtos imigracijos arba tarpvalstybinių nusikaltimų. Tokia pagalba neturėtų būti daromas poveikis atitinkamų nacionalinių institucijų kompetencijai inicijuoti baudžiamųjų veikų tyrimus. Šiuo atžvilgiu Agentūra valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų organizuoti ir koordinuoti bendras vienai arba daugiau valstybių narių skirtas operacijas bei siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų būrius (grupes), taip pat suteikti reikiamą techninę įrangą; (41)prie išorės sienų susidarius konkretiems ir neproporcingiems sunkumams, Agentūra valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva turėtų organizuoti ir koordinuoti skubią pasienio pagalbą bei siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų būrius (grupes) ir techninę įrangą, įskaitant iš greitojo reagavimo įrangos rezervo. Teikiant skubią pasienio pagalbą tam tikrą laikotarpį turėtų būti užtikrintas pastiprinimas tokiomis aplinkybėmis, kuriomis reikia nedelsiant imtis atsakomųjų veiksmų ir kuriomis tokia pagalba būtų veiksmingas atsakas. Siekdamos užtikrinti pagalbos operacijų veiksmingumą, valstybės narės turėtų pasirūpinti, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų operatyviniai darbuotojai galėtų prisijungti prie atitinkamų būrių (grupių) ir suteiktų reikiamą techninę įrangą. Agentūra ir atitinkama valstybė narė turėtų susitarti dėl veiklos plano; (42)kai valstybė narė susiduria su konkrečiais ir neproporcingais su migracija susijusiais sunkumais, pasižyminčiais dideliu mišrių migracijos srautų antplūdžiu tam tikrose vietose prie savo išorės sienų, valstybės narės turėtų galėti tikėtis didesnio techninio ir operatyvinio pastiprinimo. Tokį pastiprinimą migrantų antplūdžio vietose turėtų teikti migracijos valdymo rėmimo grupės. Tas grupes turėtų sudaryti operatyviniai darbuotojai, siunčiami iš Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų, ir valstybių narių ekspertai, kuriuose siunčia EASO ir Europolas ar kitos susijusios Sąjungos agentūros. Agentūra turėtų padėti Komisijai koordinuoti įvairių agentūrų veiklą vietoje; (43)valstybės narės turėtų užtikrinti, kad bet kuri institucija, kuri, kaip tikėtina, gali gauti tarptautinės apsaugos paraišką, kaip antai policija, sienos apsaugos pareigūnai, imigracijos tarnybos ir asmenų sulaikymo įstaigos, turėtų reikiamą informaciją. Jos taip pat turėtų užtikrinti, kad tokių institucijų darbuotojams būtų teikiamas reikiamo lygio mokymas, kuris yra tinkamas jų užduotims bei pareigoms, ir jiems būtų nurodyta informuoti paraišką pateikusius asmenis, kur ir kaip pateikti tarptautinės apsaugos paraiškas; (44)2018 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad svarbu vadovautis visapusišku požiūriu į migraciją ir kad migracija yra iššūkis ne vienai valstybei narei, bet visai Europai. Šiuo klausimu ji pabrėžė, kaip svarbu, kad Sąjunga teiktų visapusišką paramą siekdama užtikrinti tvarkingą migracijos srautų valdymą. Ši parama gali būti teikiama įsteigiant kontroliuojamus centrus, kuriuose galėtų būti greitai tvarkomi Sąjungoje išsilaipintų trečiųjų šalių piliečių reikalai, kad tiems, kuriems reikia apsaugos, būtų sudaryta galimybė ją gauti, o asmenys, kuriems apsaugos nereikia, būtų greitai grąžinti. Kadangi kontroliuojami centrai turi būti steigiami savanoriškai, Sąjungai turėtų būti suteikta galimybė atitinkamoms valstybėms narėms teikti visapusišką finansinę ir operatyvinę pagalbą per atitinkamas Sąjungos agentūras, įskaitant Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūrą; (45)Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra ir [Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra] turėtų glaudžiai bendradarbiauti, kad galėtų veiksmingai spręsti migracijos problemas, pasižyminčias dideliu mišrių migracijos srautų antplūdžiu, visų pirma prie išorės sienų. Visų pirma, abi agentūros turėtų koordinuoti savo veiksmus ir teikti valstybėms narėms paramą supaprastinant tarptautinės apsaugos ir grąžinimo procedūras, taikytinas trečiųjų šalių piliečiams, kurių tarptautinės apsaugos prašymai buvo atmesti. Agentūra ir [Europos Sąjungos prieglobsčio agentūra] taip pat turėtų bendradarbiauti vykdydamos kitokią bendrą operatyvinę veiklą, pavyzdžiui, bendrai atlikdamos rizikos analizę, statistinių duomenų rinkimą, rengdamos mokymus ir teikdamos valstybėms narėms paramą nenumatytų atvejų planavimo srityje; (46)reikėtų užtikrinti, kad operatyvinės veiklos ir techninėje srityje valstybės narės galėtų pasitelkti į pagalbą migracijos valdymo rėmimo grupes, visų pirma migrantų antplūdžio vietose arba kontroliuojamuose centruose. Migracijos valdymo rėmimo grupes turėtų sudaryti ekspertai, paskirti iš Agentūros darbuotojų, ir valstybių narių komandiruoti ekspertai, taip pat [Europos prieglobsčio agentūros], Europolo arba kitų atitinkamų Sąjungos agentūrų ekspertai ir (arba) jų atsiųsti ekspertai iš valstybių narių. Komisija turėtų užtikrinti, kad, atsižvelgiant į įvairių Sąjungos agentūrų dalyvavimą šiame procese, poreikiai ir veiksmai vietoje būtų vertinami koordinuotai; (47)migrantų antplūdžio vietose valstybės narės turėtų bendradarbiauti su atitinkamomis Sąjungos agentūromis, kurios turėtų veikti pagal joms suteiktus įgaliojimus ir kompetenciją, procesą koordinuojant Komisijai. Komisija, bendradarbiaudama su atitinkamomis Sąjungos agentūromis, turėtų užtikrinti, kad veikla migrantų antplūdžio vietose būtų vykdoma laikantis taikytinos Sąjungos teisės; (48)kontroliuojamuose centruose – priimančiosios valstybės narės, kurioje jie veikia, prašymu ir koordinuojant Komisijai – Sąjungos agentūros turėtų padėti priimančiajai valstybei narei taikyti skubias tarptautinės apsaugos ir (arba) grąžinimo procedūras. Tokiuose centruose turėtų būti įmanoma greitai atskirti trečiųjų šalių piliečius, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, ir tuos, kuriems tokia apsauga nereikalinga, atlikti saugumo patikrinimus ir iki galo arba iš dalies atlikti tarptautinės apsaugos ir (arba) grąžinimo procedūrą; (49)kai tai pagrįsta atsižvelgiant į pažeidžiamumo vertinimo rezultatus, rizikos analizę arba kai vienam ar daugiau išorės sienų ruožų nustatytas kritinio poveikio lygis, Agentūros vykdomasis direktorius turėtų rekomenduoti susijusiai valstybei narei inicijuoti ir vykdyti bendras operacijas ar teikti skubią pasienio pagalbą; (50)kai kontrolė prie išorės sienos tampa neveiksminga tokia apimtimi, kad gali sutrikti Šengeno erdvės veikimas dėl to, kad valstybė narė nesiima būtinų priemonių pagal pažeidžiamumo vertinimą arba dėl to, kad prie išorės sienų kilus konkretiems ir neproporcingiems sunkumams valstybė narė neprašė Agentūros pakankamos paramos arba neįgyvendino tokios paramos, turėtų būti vieningai, skubiai ir veiksmingai imamasi atsakomųjų veiksmų Sąjungos lygmeniu. Siekiant sumažinti šiuos pavojus ir užtikrinti geresnį koordinavimą Sąjungos lygmeniu, Komisija turėtų nustatyti priemones, kurias turi įgyvendinti Agentūra, ir nurodyti, kad įgyvendinant tas priemones atitinkama valstybė narė privalo bendradarbiauti su Agentūra. Tuomet Agentūra turėtų nustatyti veiksmus, kurių reikia imtis, kad būtų praktiškai įgyvendintos Komisijos sprendime nurodytos priemonės. Agentūra kartu su atitinkama valstybe nare turėtų parengti veiklos planą. Atitinkama valstybė narė turėtų sudaryti geras sąlygas Komisijos sprendimo ir veiklos plano įgyvendinimui, be kita ko, įvykdydama 44, 83 ir 84 straipsniuose numatytus savo įsipareigojimus. Jei atitinkama valstybė narė neįvykdo to Komisijos sprendimo per 30 dienų ir nebendradarbiauja su Agentūra įgyvendinant tame sprendime nurodytas priemones, Komisija turėtų turėti galimybę inicijuoti specialią procedūrą, numatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/399 29 straipsnyje, skirtą reaguoti į išskirtines aplinkybes, kurios kelia grėsmę bendram erdvės be vidaus sienų kontrolės veikimui; (51)Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos turėtų būti nuolatinis korpusas, kurį sudaro 10 000 operatyviniai darbuotojai – sienos apsaugos pareigūnai, grąžinimo specialistai ir kiti reikiami darbuotojai. Nuolatines pajėgas turėtų sudaryti trijų kategorijų darbuotojai: Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros įdarbinti statutiniai darbuotojai, valstybių narių į Agentūrą deleguoti darbuotojai ir darbuotojai, kuriuos valstybės narės siunčia trumpam laikotarpiui. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos turėtų būti siunčiamos į sienų valdymo būrius, migracijos valdymo grupes ar grąžinimo grupes; (52)Į šiuos būrius (grupes) išsiųstiems Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų operatyviniams darbuotojams turėtų būti suteikti visi reikiami įgaliojimai, kad jie galėtų vykdyti sienų kontrolės ir grąžinimo užduotis, įskaitant užduotis, kurioms vykdyti reikalingi atitinkamuose nacionalinės teisės aktuose nustatyti vykdomieji įgaliojimai, o Agentūros darbuotojams – V priede nurodyti įgaliojimai; (53)valstybės narės turėtų užtikrinti į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas skiriamų darbuotojų skaičių, atitinkamai pagal III priedą dėl ilgalaikio delegavimo ir IV priedą dėl siuntimo trumpam laikotarpiui. Valstybių narių individualūs įnašai nustatyti remiantis paskirstymo schema, dėl kurios 2016 m. susitarta per derybas dėl greitojo reagavimo rezervo ir kuri pateikta Reglamento (ES) 2016/1624 I priede. Ši paskirstymo schema buvo proporcingai pritaikyta atsižvelgiant į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų dydį. Šengeno asocijuotųjų šalių atžvilgiu šie įnašai taip pat nustatyti proporcingai; (54)Komisija turėtų atlikti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų laikotarpio vidurio peržiūrą, kurioje įvertintų jų veiklą ir sudėtį; (55)ilgalaikė žmogiškųjų išteklių plėtra, užtikrinsianti valstybių narių indėlį į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, turėtų būti remiama pagal finansinės paramos sistemą. Todėl tikslinga įgalioti Agentūrą skirti dotacijas valstybėms narėms, neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kaip finansavimą, nesusijusį su išlaidomis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 125 straipsnio 1 dalies a punktą. Finansinė parama turėtų suteikti valstybėms narėms galimybę įdarbinti ir parengti papildomus darbuotojus, o tai suteiktų reikiamo lankstumo joms užtikrinant privalomus įnašus į Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas. Speciali finansavimo sistema turėtų užtikrinti tinkamą pusiausvyrą tarp pažeidimų ir sukčiavimo rizikos bei kontrolės išlaidų. Reglamente nustatytos pagrindinės finansinės paramos skyrimo sąlygos – reikiamo skaičiaus sienos apsaugos pareigūnų arba kitų specialistų, atitinkančių į Agentūrą deleguotų pareigūnų skaičių ilguoju laikotarpiu arba realų Agentūros operatyvinei veiklai išsiųstų pareigūnų skaičių ne trumpesniu kaip 4 mėnesių laikotarpiu, įdarbinimas ir mokymas. Kadangi trūksta tinkamų ir palyginamų duomenų apie faktines išlaidas įvairiose valstybėse narėse, sukurti išlaidomis pagrįstą finansavimo schemą būtų per daug sudėtinga, ir nebūtų patenkintas poreikis naudotis paprasta, greita, veiksminga ir efektyvia finansavimo sistema. Todėl tikslinga įgalioti Agentūrą skirti dotacijas valstybėms narėms, neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, kaip finansavimą, nesusijusį su išlaidomis, jei tenkinamos Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 125 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytos sąlygos. Siekiant nustatyti šio įvairioms valstybėms narėms skiriamo finansavimo sumą, kaip orientacinę sumą tikslinga naudoti Europos institucijų III pareigų grupės 8 lygio 1 pakopos sutartininko metinį bazinį darbo užmokestį, jam pritaikant atitinkamoje valstybėje narėje taikytiną koregavimo koeficientą. Įgyvendindamos šią finansinės paramos sistemą Agentūra ir valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi bendro finansavimo ir finansavimo nedubliavimo principų; (56)kadangi Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinės pajėgos bus siunčiamos į trečiųjų šalių teritoriją, Agentūra turėtų plėtoti savo pačios vadovavimo pajėgumus ir kontrolės mechanizmus; (57)tam, kad nuo 2020 m. sausio 1 d. būtų galima veiksmingai siųsti Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatines pajėgas, reikėtų priimti ir kuo greičiau įgyvendinti tam tikrus sprendimus ir įgyvendinimo priemones. Visų pirma, nukrypstant nuo reglamente nustatyto įprasto termino, 55 straipsnio 4 dalyje nurodytas valdančiosios tarybos sprendimas dėl Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų profilių turėtų būti priimtas per 6 savaites nuo reglamento įsigaliojimo dienos. Po šio sprendimo priėmimo, per 12 savaičių nuo reglamento įsigaliojimo, valstybės narės turėtų paskirti darbuotojus, kaip nurodyta 56 straipsnio 4 dalyje ir 57 straipsnio 1 dalyje; (58)be to, nukrypstant nuo reglamente nustatyto įprasto termino, 64 straipsnio 4 dalyje nurodytas valdančiosios tarybos sprendimas dėl minimalaus techninės įrangos vienetų skaičiaus, kurio reikia, kad iki 2020 m. būtų patenkinti Agentūros poreikiai, turėtų būti priimtas per 6 savaites nuo reglamento įsigaliojimo dienos; (59)taip pat, siekiant užtikrinti paramos Agentūros organizuojamai veiklai tęstinumą, visi siuntimai turėtų būti suplanuoti ir įgyvendinti iki 2019 m. gruodžio 31 d., įskaitant greitojo reagavimo rezervą, laikantis Reglamento (ES) 2016/1624 20, 30 ir 31 straipsnių ir atsižvelgiant į 2018 m. metines dvišales derybas. Todėl šios nuostatos turėtų būti panaikintos tik nuo 2020 m. sausio 1 d.;

(60)Agentūros personalą sudarys darbuotojai, kurie Agentūrai priskirtas užduotis atliks būstinėje arba Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinėse pajėgose. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų darbuotojai gali būti statutiniai, taip pat ilgam laikui deleguoti arba nacionalinių valdžios institucijų atsiųsti trumpam laikotarpiui. Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų statutiniai darbuotojai paprastai bus siunčiami į būrius. tik nedidelis ir aiškiai apibrėžtas šių darbuotojų skaičius gali būti įdarbinamas būstinėje, pagalbinėms nuolatinių pajėgų kūrimo funkcijoms atlikti; (61)tam, kad būtų galima spręsti problemas, kylančias dėl vis dar išliekančių savanoriško valstybių narių techninės įrangos, visų pirma didelės apimties, telkimo spragų, Agentūra pati turėtų turėti reikiamą įrangą, kuri būtų naudojama per bendras operacijas, teikiant skubią pasienio pagalbą ar vykdant kitą operatyvinę veiklą. Nuo 2011 m. Agentūra turi teisinę galimybę pati įsigyti ar išsinuomoti techninę įrangą, tačiau tai labai apsunkina biudžeto išteklių trūkumas; (62)todėl, atsižvelgdama į didelį Europos sienų ir pakrančių apsaugos nuolatinių pajėgų sukūrimo užmojį, Komisija pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą numatė skirti nemažą finansinį paketą, kad Agentūra galėtų įsigyti, prižiūrėti ir eksploatuoti savo operatyvinius poreikius atitinkančius oro, jūros ir sausumos operacijoms reikalingus išteklius. Nors reikiamos įrangos, ypač didelės apimties, įsigijimas gali užtrukti ilgai, ilgainiui pagrindinė operatyvinėms užduotims naudojamos įrangos dalis turėtų tapti pačios Agentūros turima įranga, o valstybių narių įnašai turėtų būti pasite