(4)atsižvelgiant į sparčiai kintančią ekonominę ir geopolitinę padėtį ir kaip išdėstyta 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje, 2022 m. Europos semestras – plataus masto ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema – atnaujinamas, o kartu pritaikomas prie Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo reikalavimų. Kad būtų įgyvendinti Europos semestro politikos prioritetai, itin svarbu įgyvendinti priimtus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, nes jais atsižvelgiama į visus arba didelę dalį atitinkamų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų per šalims skirtus 2019 ir 2020 m. semestro ciklus. 2019 ir 2020 m. konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos tebėra tiek pat svarbios ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planams, kurie peržiūrėti, atnaujinti arba iš dalies pakeisti pagal Reglamento (ES) 2021/241 14, 18 ir 21 straipsnius, šalia visų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų iki pakoreguoto plano pateikimo datos;

(3)geopolitines ir ekonomines aplinkybes labai pakeitė po pasaulinės pandemijos įvykusi Rusijos invazija į Ukrainą. Invazijos poveikis valstybių narių ekonomikai matyti, pavyzdžiui, iš aukštesnių energijos bei maisto produktų kainų, pabėgėlių iš Ukrainos srauto ir prastesnių augimo perspektyvų. Aukštesnės energijos kainos itin slegia pažeidžiamiausius namų ūkius, kurie išgyvena energijos nepriteklių arba kuriems jis gresia. Be to, į ES atvyksta kaip niekada daug pabėgėlių iš Ukrainos. Šiomis aplinkybėmis 2022 m. kovo 4 d. pirmą kartą pradėta taikyti Laikinosios apsaugos direktyva, pagal kurią iš Ukrainos perkeltiems asmenims suteikiama teisė teisėtai būti ES, taip pat galimybė mokytis, dalyvauti darbo rinkoje, gauti sveikatos priežiūros paslaugas, būstą ir socialinę paramą. Austrijai siekiant skubiai patenkinti iš Ukrainos bėgančių asmenų priėmimo ir integracijos poreikius, pagal sanglaudos veiksmų dėl pabėgėlių Europoje iniciatyvą (CARE) ir pasinaudojant papildomu išankstiniu finansavimu pagal Sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą (REACT-EU) suteikiama išskirtinė parama;

(2)2021 m. lapkričio 24 d. Komisija priėmė metinę tvaraus augimo apžvalgą, kuria pradedamas 2022 m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Joje tinkamai atsižvelgta į 2021 m. gegužės mėn. Porto socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikime dar kartą patvirtintą bendrą įsipareigojimą toliau įgyvendinti 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį. 2022 m. kovo 25 d. Europos Vadovų Taryba patvirtino 2022 m. metinėje tvaraus augimo apžvalgoje išdėstytus prioritetus. 2021 m. lapkričio 24 d. Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 priėmė ir įspėjimo mechanizmo ataskaitą – joje Austrija nenurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Be to, tą pačią dieną Komisija priėmė Rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl euro zonos ekonominės politikos (ją Taryba priėmė 2022 m. balandžio 5 d.) ir Pasiūlymą dėl 2022 m. bendros užimtumo ataskaitos, kurioje analizuojamas užimtumo politikos gairių ir Europos socialinių teisių ramsčio principų įgyvendinimas (ją Taryba priėmė 2022 m. kovo 14 d.);

(24)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kurios turi būti įgyvendintos iki 2026 m. Jos padeda spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, 2019 ir 2020 m. per Europos semestrą nustatytus Austrijai skirtose Tarybos rekomendacijose, šalia jai skirtų rekomendacijų, kurios pateiktos iki plano priėmimo datos, arba didelę jų dalį. Visų pirma plane numatytomis priemonėmis padedama įgyvendinti didelę dalį per Europos semestrą pastaraisiais metais nustatytų konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų. Planuojami mokesčių sistemos pakeitimai padės sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir kartu padės perkelti mokesčius nuo darbo jėgos, atsižvelgiant į ekologinius ir socialinius aspektus. Darbo rinkoje dalyvaujančios moterys gali pasinaudoti geresnėmis galimybėmis gauti kokybiškas ankstyvosios vaikų priežiūros paslaugas. Taip pat iš dalies sprendžiama seniai pripažinta problema, susijusi su vyrų ir moterų pensijų skirtumu. Žalioji pertvarka bus skatinama investuojant į: i) energijos vartojimo efektyvumą, ii) atsinaujinančiuosius energijos išteklius, iii) pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, iv) biologinę įvairovę ir v) žiedinę ekonomiką, kartu vykdant susijusias reformas, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos paramos sistemos pertvarkymą ir laipsnišką šildymo skystuoju kuru sistemų atsisakymą. Planas taip pat padės gerokai padidinti įmonių skaitmeninius pajėgumus. Įmonėms tenkanti administracinė našta bus sumažinta sukūrus vieno langelio principu veikiančius skaitmeninius punktus;

(23)Austrijos mokesčių sistema ir toliau turi galimybių didinti teisingumą ir formuoti augimui palankesnę aplinką. Mokesčių sistemai būdinga didelė darbo jėgai tenkanti našta, susijusi su darbo užmokesčio fondo mokesčiais ir socialinio draudimo įmokomis, o socialinio draudimo įmokas moka ir darbuotojai, ir darbdaviai. Tai trukdo kurti darbo vietas. Be to, dideli ribiniai mokesčių tarifai atgraso žmones dirbti, ypač mažiausiai uždirbančius asmenis ir antruosius šeimoje uždirbančius asmenis. Neseniai priimta ekologinė ir socialinė mokesčių reforma yra žingsnis teisinga linkme, o CO2 kainos nustatymas sektoriams, kuriems netaikoma ATLPS, yra svarbus Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano projektas. Nepaisant to, vis dar esama struktūrinių problemų. Yra galimybių toliau mažinti su darbo užmokesčiu nesusijusias darbo sąnaudas, kad būtų skatinamas darbo vietų kūrimas ir darbo jėgos pasiūla, ypač mažas pajamas gaunantiems asmenims. Geresnis augimui palankesnių mokesčių panaudojimas galėtų padėti sukurti būtiną biudžeto erdvę ir padidinti mokesčių sistemos teisingumą;

(21)Austrija susiduria su vidutine fiskalinio tvarumo rizika vidutiniu ir ilguoju laikotarpiu, kurią daugiausia lemia su visuomenės senėjimu susijęs spaudimas biudžetui. Numatoma, kad nuo darbingo amžiaus gyventojų priklausomų vyresnio amžiaus suaugusiųjų santykis per ateinančius 50 metų padidės nuo dviejų pensininkų iki maždaug trijų pensininkų vienam darbuotojui. Apskritai, remiantis Visuomenės senėjimo darbo grupės Visuomenės senėjimo ataskaitos rizikos scenarijumi, numatoma, kad viešosios išlaidos ilgalaikei priežiūrai per ateinančius aštuonerius metus išaugs iki 30 %. Taip pat numatoma, kad, be demografinių pokyčių, intensyvesnės priežiūros poreikis dėl su senatve susijusių ligų turės įtakos ilgalaikės priežiūros išlaidų didinimui. Paskelbta apie visapusišką ilgalaikės priežiūros sistemos reformą, tačiau ji dar nebaigta. Iki šiol speciali darbo grupė apibendrino pagrindinius viešų konsultacijų rezultatus. Remiantis darbo grupės ataskaita, vienas iš reformos prioritetų bus nustatyti suderintą sistemos kontrolę. Tai apima aiškų atsakomybės paskirstymą valdžios lygmenims ir su lėšų kilme ir naudojimu susijusį skaidrumą;

(19)Komisijos 2022 m. pavasario prognozėje numatoma, kad 2023 m. fiskalinės politikos kryptis bus 0,4 %% BVP, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Numatoma, kad Austrija 2023 m. toliau naudos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijas papildomoms investicijoms, kuriomis remiamas atsigavimas, finansuoti. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai, palyginti su 2022 m., turėtų nesikeisti. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų stabdomasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2023 m. turėtų sudaryti 0,4 procentinio punkto. Be to, 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimas turės iš esmės neutralų 0,0 procentinio punkto poveikį bendrai fiskalinės politikos krypčiai. Čia įtrauktas poveikis, kurį turės priemonių, kuriomis reaguojama į pakilusias energijos kainas, laipsniškas panaikinimas (0,2 % BVP) ir iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,1 % BVP);

(18)remiantis Komisijos 2022 m. pavasario prognoze ir Austrijos 2022 m. stabilumo programoje pateikta informacija, numatoma, kad 2022 m. fiskalinės politikos kryptis (-1,2 % BVP) išliks remiamojo pobūdžio, kaip rekomendavo Taryba. Austrija planuoja toliau remti ekonomikos atsigavimą pasinaudodama Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone papildomoms investicijoms finansuoti, kaip rekomendavo Taryba. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės dotacijomis ir kitų ES fondų lėšomis finansuojamų išlaidų teigiamas poveikis ekonominei veiklai 2022 m., palyginti su 2021 m., turėtų padidėti 0,1 procentinio punkto BVP. Nacionalinėmis lėšomis finansuojamų investicijų skatinamasis poveikis fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,3 procentinio punkto. Todėl Austrija planuoja išlaikyti nacionalinėmis lėšomis finansuojamas investicijas, kaip rekomendavo Taryba. Be to, nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus naujas pajamų priemones) augimo skatinamasis poveikis bendrai fiskalinės politikos krypčiai 2022 m. turėtų sudaryti 0,5 procentinio punkto. Čia įtrauktas papildomas poveikis, kurį turės priemonės, kuriomis reaguojama į energijos kainų padidėjimo ekonominį ir socialinį poveikį (0,4 % BVP), taip pat iš Ukrainos perkeltų asmenų laikinosios apsaugos teikimo papildomos išlaidos (0,3 % BVP);

(14)2020 m. liepos 20 d. Taryba rekomendavo Austrijai, laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, 2020 ir 2021 m. imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Ji taip pat rekomendavo Austrijai, kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, 2021 m. Austrijos valdžios sektoriaus deficitas sumažėjo nuo 8,0 % BVP 2020 m. iki 5,9 % BVP 2021 m. Austrijos fiskalinės politikos atsakas parėmė ekonomikos atsigavimą 2021 m., o laikinų neatidėliotinų priemonių sumažėjo nuo 4,8 % BVP 2020 m. iki 4,3 % BVP 2021 m. Priemonės, kurių Austrija ėmėsi 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją. Diskrecinės biudžeto priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020 ir 2021 m., daugiausia buvo laikinos arba joms buvo kompensacinių priemonių. Be to, kai kurios diskrecinės priemonės, kurias Vyriausybė priėmė 2020–2021 m. laikotarpiu, nebuvo laikinos ir joms nebuvo kompensacinių priemonių, jas daugiausia sudarė didelė mokesčių lengvata, suteikta namų ūkiams ir įmonėms, vykdant vadinamąją ekologinių ir socialinių mokesčių reformą. Remiantis Eurostato patvirtintais duomenimis, valdžios sektoriaus skola 2021 m. siekė 82,8 % BVP;

(11)2022 m. gegužės 23 d. Komisija paskelbė 2022 m. Austrijos ataskaitą. Joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant atitinkamas 2019, 2020 ir 2021 m. Tarybos priimtas šaliai skirtas rekomendacijas, ir įvertinta, kaip Austrija, remdamasi Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestine, įgyvendino ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Remiantis šia analize, šalies ataskaitoje nurodytos spragos, palyginti su tais uždaviniais, kurie ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane sprendžiami tik iš dalies arba nesprendžiami, taip pat nauji ir kylantys uždaviniai, įskaitant dėl Rusijos invazijos į Ukrainą kylančius uždavinius. Be to, joje įvertinta Austrijos pažanga, padaryta įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir siekiant ES pagrindinių tikslų užimtumo, įgūdžių ir skurdo mažinimo srityse, taip pat JT darnaus vystymosi tikslų;

(10)2022 m. balandžio 27 d. Austrija pateikė 2022 m. nacionalinę reformų programą ir 2022 m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į jų tarpusavio sąsajas, abi programos vertintos kartu. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 27 straipsnį 2022 m. nacionalinė reformų programa taip pat atspindi Austrijos du kartus per metus teikiamas pažangos, padarytos įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ataskaitas;

(9)2021 m. balandžio 30 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Austrija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis. 2021 m. liepos 13 d. Taryba priėmė Sprendimą dėl Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo. Paramos dalių išmokėjimas priklauso nuo pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnio 5 dalį Komisijos priimto sprendimo, kad Austrija patenkinamai pasiekė Tarybos įgyvendinimo sprendime nustatytas atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes. Kad būtų laikoma, jog tarpinės ir siektinos reikšmės pasiektos patenkinamai, ankstesniosios turi likti nepanaikintos;

(6)laikantis 2021 m. birželio 18 d. Tarybos nuomonėje dėl 2021 m. stabilumo programos išdėstyto požiūrio, šiuo metu fiskalinės politikos kryptis geriausiai vertinama kaip pirminių išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones), išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones, bet įskaitant Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir kitų ES fondų negrąžintina parama (dotacijomis) finansuojamas išlaidas, pokytis, palyginti su vidutinio laikotarpio potencialiu augimu. Be bendros fiskalinės politikos krypties, siekiant įvertinti, ar nacionalinė fiskalinė politika yra apdairi, o jos sudėtis yra palanki tvariam atsigavimui, suderinamam su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos tikslais, dėmesys taip pat skiriamas nacionalinėmis lėšomis finansuojamų pirminių einamųjų išlaidų (atėmus diskrecines pajamų priemones ir išskyrus su COVID-19 krize susijusias laikinas neatidėliotinas priemones) ir investicijų raidai;

(25)tikimasi, kad įgyvendinant Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą bus prisidedama prie tolesnės žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos pažangos. Priemonėms, kuriomis Austrijoje remiamas klimato srities tikslų įgyvendinimas, skiriama 58,7 % visų plano finansinių asignavimų, o priemonėms, kuriomis remiamas skaitmeninių tikslų įgyvendinimas, – 52,8 % visų plano finansinių asignavimų. Visapusiškas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas laikantis atitinkamų tarpinių ir siektinų reikšmių padės Austrijai greitai atsigauti nuo COVID-19 krizės padarinių, o kartu sustiprins jos atsparumą. Siekiant sėkmingai įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, taip pat kitą už planą platesnę ekonominę ir užimtumo politiką, kad būtų užtikrinta plati atsakomybė už bendrą politinę darbotvarkę, tebėra svarbus sistemingas socialinių partnerių ir kitų atitinkamų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas;

(26)2022 m. gegužės 2 d. Komisija patvirtino Austrijos partnerystės sutartį. 2021 m. spalio 21 d. Austrija pateikė Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Teisingos pertvarkos fondo (TPF) programavimo dokumentus, kuriuos Komisijos tarnybos 2022 m. sausio 4 d. grąžino su pastabomis. Austrija dar nepateikė „Europos socialinio fondo +“ programos. Pagal 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/1060 Austrija programuodama 2021–2027 m. sanglaudos politikos fondus turi atsižvelgti į atitinkamas jai skirtas rekomendacijas. Tai yra iš sanglaudos politikos fondų gautinos finansinės paramos veiksmingumo gerinimo ir kuo didesnės pridėtinės vertės užtikrinimo prielaida, be to, taip skatinamas šių fondų ir kitų Sąjungos priemonių bei fondų tarpusavio koordinavimas, papildomumas ir darna. Sėkmingas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir sanglaudos politikos programų įgyvendinimas taip pat priklauso nuo to, ar bus pašalintos kliūtys investicijoms, kad būtų remiama žalioji ir skaitmeninė pertvarka ir darnus teritorinis vystymasis;

(27)be ekonominių ir socialinių problemų, į kurias atsižvelgta ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane, Austrija susiduria su papildomomis problemomis, susijusiomis su jos darbo rinka. Tvirta Austrijos socialinės apsaugos sistema ir plataus masto politikos priemonės sumažino COVID-19 pandemijos socialinį poveikį. Austrijos rezultatai daugelyje Europos socialinių teisių ramsčio sričių yra geri, tačiau tebėra tam tikrų problemų. Šios problemos visų pirma apima nepakankamai išnaudotą moterų, žemos kvalifikacijos darbuotojų, vyresnio amžiaus darbuotojų ir migrantų kilmės asmenų potencialą. Tai ypač problemiška turint omenyje kvalifikuotos darbo jėgos trūkumą. Panaudojus nepakankamai išnaudotą šių grupių potencialą būtų galima sumažinti spaudimą Austrijos darbo rinkai;

(28)nors moterų užimtumo lygis gerokai viršija ES vidurkį, Austrija užima antrą vietą ES pagal ne visą darbo dieną dirbančių moterų skaičių. 2021 m. 49,9 % Austrijos moterų dirbo ne visą darbo dieną, palyginti su 28,3 % ES vidurkiu. Tai suteikia daug galimybių didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje visą darbo dieną. Dėl ribotos įperkamų ir kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlos motinoms sunku aktyviau dalyvauti darbo rinkoje. Tik 21,1 % vaikų iki 3 metų amžiaus teikiamos oficialios vaikų priežiūros paslaugos – tai vienas iš mažiausių ES rodiklių ir toli gražu neatitinka ES Barselonos tikslo – užtikrinti, kad 33 % jaunesnių nei 3 metų vaikų būtų teikiamos oficialios vaikų priežiūros paslaugos. Didelė darbo ne visą darbo dieną dalis ir pernelyg didelis moterų, dirbančių mažai apmokamuose sektoriuose, skaičius yra pagrindiniai veiksniai, lemiantys didelį Austrijos vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir palyginti didelį vyrų ir moterų pensijų skirtumą. Pandemija dar labiau padidino šią su lytimi susijusią nelygybę – didelė dalis moterų derina darbą ir priežiūros pareigas. Siekiant suteikti moterims daugiau galimybių dalyvauti darbo rinkoje, labai svarbu didinti kokybiškų vaikų priežiūros paslaugų pasiūlą gerinant kokybės standartus, ilginant vaikų priežiūros darbo valandas ir kovoti su kliūtimis, trukdančiomis ilginti darbo valandas (pvz., tobulinant mokesčių lengvatas);

(29)į darbo rinką galėtų būti geriau integruotos kelios nepalankioje padėtyje esančios grupės, visų pirma žemos kvalifikacijos ir vyresnio amžiaus darbuotojai, taip pat migrantų kilmės darbuotojai. Beveik pusė ilgalaikių bedarbių Austrijoje yra baigę ne daugiau kaip pagrindinę mokyklą (Pflichtschule). Migrantų kilmės asmenų dalyvavimas darbo rinkoje tebėra menkas – 2020 m. jų užimtumo lygis buvo 12,7 procentinio punkto mažesnis nei šalyje gimusių gyventojų. Tai ypač problemiška, nes Austrijoje vaikų švietimo rezultatai, įsidarbinimo galimybės ir būsimos pajamos ypač priklauso nuo jų tėvų. Šios problemos bus sprendžiamos Austrijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo skatinimo priemonėmis, remiant žemos kvalifikacijos darbuotojų ir ilgalaikių bedarbių mokymą. Be to, planuojamomis priemonėmis ne iki galo sprendžiama pagrindinė migrantų kilmės asmenų ir žemos kvalifikacijos darbuotojų dalyvavimo problema. Be to, šių grupių švietimo rezultatus reikia gerinti gerokai anksčiau. Vis dar reikia papildomų perkvalifikavimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybių visų amžiaus grupių darbuotojams;

(30)didėjantis įgūdžių trūkumas (Fachkräftemangel) tampa vis didesne problema įmonėms, kurios naudojasi aukštos kvalifikacijos specialistų, pavyzdžiui, informacinių technologijų (IT) ekspertų, paslaugomis. Kvalifikuotos darbo jėgos trūkumo priežastys yra įvairios, o pandemija jas dar padidino. Padidinus aukštos kvalifikacijos talentų iš užsienio galimybes užimti darbo vietas, kurių negali užimti Austrijos ar ES darbuotojai, šį trūkumą būtų galima sumažinti. Šiuo metu dėl taikomų procedūrų įmonėms, norinčioms samdyti darbuotojus iš ES nepriklausančių šalių, tenka didelė administracinė našta, todėl sunku pritraukti reikiamų talentų iš užsienio. Tai trukdo našumo augimui, ypač paslaugų sektoriuje, visų pirma IT sektoriuje. Neseniai įvykdyta Austrijos pagreitintos tvarkos sistemos, skirtos kvalifikuotiems darbuotojams iš ES nepriklausančių šalių (Rot-Weiß-Rot-Karte), reforma pasirodė esanti neveiksminga sprendžiant bendrą problemą. Todėl būtų galima imtis papildomų priemonių, kad įmonėms būtų sudarytos geresnės sąlygos samdyti kvalifikuotus darbuotojus iš užsienio. Be kita ko, reikia užtikrinti, kad procedūros būtų spartesnės ir labiau pritaikytos individualiems įmonių poreikiams;

(31)reaguojant į Versalio deklaracijoje ES valstybių ar vyriausybių vadovų suteiktą įgaliojimą, planu „REPowerEU“ siekiama kuo greičiau palaipsniui panaikinti Europos Sąjungos priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos. Todėl palaikant dialogą su valstybėmis narėmis nustatomi tinkamiausi nacionalinio, regioninio ir ES masto projektai, investicijos ir reformos. Šiomis priemonėmis siekiama mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir atsisakyti iškastinio kuro importo iš Rusijos;

(32)geopolitiniai pokyčiai, kuriuos sukėlė Rusijos invazija į Ukrainą, sukėlė pavojų Austrijos energijos tiekimo saugumui. Austrija yra labai priklausoma nuo dujų importo iš Rusijos. 2020 m. Austrija importavo apie 80 % viso dujų importo iš Rusijos, palyginti su 44 % ES vidurkiu. Dujos taip pat sudaro didelę Austrijos energijos paklausos dalį (22,7 %, t. y. šiek tiek mažiau už 24,4 % ES vidurkį), daugiausia pramonės vartojimo ir šildymo reikmėms. Tačiau Austrija yra mažiau priklausoma nuo Rusijos naftos (10 % jos žalios naftos gaunama iš Rusijos, t. y. gerokai mažiau nei 26 % ES vidurkis). Siekiant sumažinti priklausomybę nuo Rusijos dujų, bus labai svarbu įvairinti energijos tiekimą ir didinti lankstumą bei srauto priešinga kryptimi pajėgumus, kad būtų užtikrintas jau ir taip platus elektros energijos tinklų su kitomis valstybėmis narėmis sujungimo mastas. Vis dėlto investicijas į naują su dujomis susijusią infrastruktūrą ir tinklus rekomenduotina, kai įmanoma, parengti ateities iššūkiams siekiant užtikrinti ilgalaikį jų tvarumą, kai ateityje bus keičiama jų paskirtis ir pereinama prie tvaraus kuro. Priklausomybės nuo Rusijos dujų mažinimas taip pat apima investicijas į atsinaujinančiųjų išteklių dujų (pvz., vandenilio iš atsinaujinančiųjų išteklių ir tvaraus biometano) gamybą, taip suteikiant galimybę pakeisti gamtines dujas, visų pirma tuose sektoriuose ir regionuose, kurie yra labiausiai pažeidžiami dėl tiekimo sutrikimų. Be to, papildomi atsinaujinantieji energijos ištekliai, pavyzdžiui, geoterminė energija, tebėra nepakankamai naudojami ir galėtų būti toliau nagrinėjami;

(33)2020 m. atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis Austrijoje sudarė 37 % galutinio energijos suvartojimo, t. y. viršijo tų pačių metų 34 % tikslą. 2021 m. į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta paramos atsinaujinančiųjų išteklių energijai reforma sukurta būtina sistema, kad būtų padidinta atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalis elektros energijos suvartojimo atžvilgiu. Reforma leis iki 2030 m. užtikrinti 27 TWh metinių elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių pajėgumų ir taip padės iki 2030 m. pasiekti 100 % tikslą (nuo 2020 m. pasiekto 81 %). Tačiau investicijoms į atsinaujinančiųjų išteklių energiją trukdo ilgas teritorijų planavimas ir leidimų išdavimo procedūros, ši problema taip pat iš dalies susijusi su sudėtingu galių pasiskirstymu tarp federalinės ir regioninės valdžios ir personalo problemomis administracijoje. Siekdama atsižvelgti į planuojamą elektros energijos gamybos iš atsinaujinančiųjų išteklių plėtrą, Austrija galėtų apsvarstyti galimybę gerokai padidinti investicijas į tinklo infrastruktūrą (pvz., kaupimą, skirstymą ir perdavimą) ir užtikrinti, kad ši infrastruktūra būtų laiku įdiegta. Padidinus užmojus, susijusius su energijos vartojimo efektyvumu statybos ir pramonės sektoriuose, sumažės priklausomybė nuo iškastinio kuro. Austrijos ilgalaikėje renovacijos strategijoje nustatyti aiškūs 2050 m. etapai ir siekiama 80 % sumažinti jos pastatų fondo priklausomybę nuo iškastinio kuro. Jos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas paspartins laipsnišką iškastinio kuro katilų atsisakymą statybos sektoriuje ir pakeis juos atsinaujinančiųjų išteklių šildymo technologija arba centralizuotu šilumos tiekimu. Tačiau Austrijos 2030 m. energijos vartojimo efektyvumo tikslai yra menki ir šalis galėtų paspartinti investicijas į esminę pastatų renovaciją, iškastinio kuro pakeitimą atsinaujinančiųjų išteklių šildymu ir geresnį energijos vartojimo valdymą vykdant komunalinių paslaugų skaitmenizaciją (pvz., diegiant pažangiuosius skaitiklius ir termostatus). Be to, tolesnės pastangos mažinti pramonės procesų priklausomybę nuo iškastinio kuro, be kita ko, naudojant atsinaujinančiųjų išteklių dujas, padėtų sumažinti dujų paklausą ir apsaugotų verslą nuo kainų svyravimo. Siekiant įgyvendinti 55 % tikslo priemonių rinkinio tikslus, reikės toliau didinti užmojus mažinant išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir didinant atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalį bei energijos vartojimo efektyvumą;

(34)nors dėl spartesnio perėjimo prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos ir iškastinio kuro atsisakymo kai kuriuose sektoriuose susidarys didelių restruktūrizavimo išlaidų, tam, kad sumažintų socioekonominį pertvarkos poveikį labiausiai paveiktuose regionuose, įgyvendindama sanglaudos politiką Austrija gali pasinaudoti Teisingos pertvarkos mechanizmu. Be to, siekdama pagerinti užimtumo galimybes ir sustiprintų socialinę sanglaudą, Austrija gali pasinaudoti „Europos socialiniu fondu +“;

(35)atsižvelgdama į Komisijos vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2022 m. stabilumo programą, o jos nuomonė atspindėta toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;

(36)atsižvelgdama į euro zonos valstybių narių ekonomikų glaudžias tarpusavio sąsajas ir kolektyvinį indėlį į ekonominės ir pinigų sąjungos veikimą, Taryba rekomendavo euro zonos valstybėms narėms, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis veiksmų rekomendacijai dėl euro zonos ekonominės politikos įgyvendinti. Austrijos atveju tai konkrečiai atspindėta toliau išdėstytose 1, 2 ir 3 rekomendacijose,

REKOMENDUOJA Austrijai 2022 ir 2023 m. imtis šių veiksmų:

1.Užtikrinti, kad 2023 m. nacionalinėmis lėšomis finansuojamų einamųjų išlaidų augimas atitiktų bendrą neutralią politikos kryptį, atsižvelgiant į nuolatinę laikiną ir tikslinę paramą namų ūkiams ir įmonėms, labiausiai pažeidžiamiems dėl energijos kainų kilimo, ir iš Ukrainos bėgantiems žmonėms. Būti pasirengus pakoreguoti dabartines išlaidas pagal kintančią padėtį. Didinti viešąsias investicijas į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką ir energetinį saugumą, be kita ko, naudojantis EGADP, „RePowerEU“ ir kitomis ES lėšomis. Laikotarpiu po 2023 m. vykdyti fiskalinę politiką, kurios tikslas – užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę. Užtikrinti ilgalaikės priežiūros sistemos adekvatumą ir fiskalinį tvarumą. Supaprastinti ir racionalizuoti fiskalinius santykius ir atsakomybę tarp įvairių valdžios lygmenų, taip pat suderinti atsakomybę finansavimo ir išlaidų srityse. Gerinti mokesčių bazę, siekiant remti integracinį ir tvarų augimą.

2.Toliau įgyvendinti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą laikantis tarpinių ir siektinų reikšmių, įtrauktų į 2021 m. liepos 13 d. Tarybos įgyvendinimo sprendimą. Greitai baigti derybas su Komisija dėl 2021–2027 m. sanglaudos politikos programavimo dokumentų, kad būtų galima pradėti juos įgyvendinti.

3.Skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, gerinant kokybiškas vaikų priežiūros paslaugas, ir gerinti nepalankioje padėtyje esančių grupių dalyvavimo darbo rinkoje rezultatus.

4.Mažinti bendrą priklausomybę nuo iškastinio kuro ir įvairinti iškastinio kuro importą, spartinant atsinaujinančiųjų išteklių energetikos plėtrą ir būtinos infrastruktūros diegimą, visų pirma supaprastinant planavimą ir toliau racionalizuojant leidimų išdavimo procedūras, didinant energijos vartojimo efektyvumą, visų pirma pramonės ir statybos sektoriuose, ir įvairinant energijos tiekimą, taip pat didinant energetikos tinklų jungčių lankstumą ir srauto priešinga kryptimi pajėgumą.

Priimta Briuselyje