ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
5.1.1.

didžiausia programos pridėtine verte tarpusavio sujungiamumas ir sąveikumas . Tam visų pirma reikia, kad visose valstybėse narėse būtų sukurta veiksminga muitinių IT infrastruktūra , visur užtikrinant labai didelės spartos plačiajuostį ryšį. Be to, EESRK norėtų, kad 27 valstybių narių muitinėms būtų suteiktas įgaliotųjų institucijų statusas, kad jos galėtų naudotis būsima sąveikiųjų sienų kontrolės sistemų sąranga Ji laikoma ( 13 ) . Muitinė veikiausiai yra pagrindinis Sąjungos e. valdžios elementas. Didėjant muitinio tikrinimo ir deklaravimo priemonių įvairovei, reikalingas vis didesnis. Tam visų pirma reikia, kad visose valstybėse narėse būtų sukurta veiksminga muitinių IT, visur užtikrinant labai didelės spartos plačiajuostį ryšį. Be to, EESRK norėtų, kad 27 valstybių narių muitinėms būtų suteiktas įgaliotųjų institucijų statusas, kad jos galėtų naudotis būsima sąveikiųjų sienų kontrolės sistemų sąranga ( 14 )
4.7.

EESRK mano, kad įgyvendinant konkretų tikslą „Dirbtinis intelektas“, be pajėgumų ir galimybės jais naudotis stiprinimo, didžiausias dėmesys turi būti skiriamas naudojant dirbtinį intelektą ir automatizuotas sistemas kylančios teisinės atsakomybės klausimui. Siekis, kad duomenų bazės būtų laisvai prieinamos ir MVĮ, vertintinas teigiamai. Prieiga turėtų būti suteikta ir viešajam sektoriui. Be to, įmonės turi būti ruošiamos šiai veiklai, taip pat turi būti įtvirtintos aiškios teisinės nuostatos dėl atsakomybės nelaimingo atsitikimo ar panašiu atveju. Darbuotojų ir piliečių apsauga yra tokia pat svarbi kaip ekonomikos augimo skatinimas.
1.7.

Be to, EESRK apgailestauja dėl to, kad į pasiūlymo dėl krovinių informacijos taikymo sritį įtraukti tik Sąjungos teisės aktuose dėl transporto sąlygų pagal SESV skyrių dėl transporto nustatyti informacijos reikalavimai. EESRK mano, kad skaitmeninimas turėtų būti taikomas ir kitiems administraciniams reikalavimams, susijusiems su tokiomis transporto operacijomis. Į toliau pateiktą 3.8 punktą įtrauktas redakcinis pasiūlymas. Šiuo požiūriu svarbu pasiųsti bendrą signalą nepažeidžiant esamų arba būsimų tam skirtų nuostatų.
2.6.9.

Be to, dėl ilgų leidimo suteikimo procedūrų tam tikruose sektoriuose sulėtėja naujų produktų patekimas į rinką. Nepaisant to, centralizuota leidimų suteikimo sistema vis dar yra veiksmingesnė nei daug nacionalinių su maisto produktais susijusių leidimų suteikimo sistemų.
4.1.

1 straipsnyje pateiktas rūšių, dėl kurių kyla sunkumų valdant mišriąją žvejybą, sąrašas. Į šį sąrašą įtrauktos giliavandenės rūšys, kurioms taikomas atskiras reglamentas dėl BLSK ir kvotų, be kita ko, rengiamas kas dvejus metus, todėl Komitetas mano, kad dėl jo įtraukimo gali kilti sumaištis. Atsižvelgiant į priegaudą, kai kuriose valstybėse narėse šių rūšių, pavyzdžiui, paprastųjų beriksų ( Beryx spp), sužvejojama nedaug arba nesužvejojama išvis. Be to, raudonpelekiams pagelams ( Pagellus bogaraveo ) IXa rajone būdingos įvairios su žvejybos rajonais (Atlanto vandenyno ir Viduržemio jūros baseinais, kuriuose nenustatytas BLSK ir kvotos) susijusios ypatybės ir jiems daro poveikį trečiųjų šalių laivyno dalyvavimas žvejybos veikloje. EESRK mano, kad netikslinga šią rūšį įtraukti į sąrašą, kai nežinoma, kokiu lygmeniu šios šalys pasirengusios suderinti savo valdymą su ES principais ir interesais.
3.2.2.

Taip pat reikėtų apsvarstyti galimybę suteikti piliečiams teisę susipažinti su duomenimis apie savo sveikatą ir nuspręsti, ar ir kada dalytis tokiais duomenimis. Be to, EESRK mano, kad iš esmės svarbu atsižvelgti į 2018 m. gegužės 25 d. įsigaliojusį Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą ir užtikrinti, kad piliečiai galėtų kontroliuoti tai, kaip naudojami jų asmens duomenys, įskaitant sveikatos duomenis. Be to, turėtų būti atsižvelgta į Pasaulio gydytojų asociacijos (WMA) Taipėjaus deklaracijoje pateiktą pareiškimą dėl sveikatos duomenų bazių ir biobankų etinių aspektų, priimtą 2002 m. spalio mėn. Vašingtone (JAV) įvykusioje 53-iojoje Pasaulio gydytojų asociacijos generalinėje asamblėjoje ir persvarstytą 2016 m. spalio mėn. Taipėjuje (Taivanas) įvykusioje Pasaulio gydytojų asociacijos generalinėje asamblėjoje.
1.1.1.

Be to, to reikia atsižvelgti į atitinkamas mokymo ir švietimo priemones, projektavimo ir elgsenos paskatas, bendrus techninius ir reglamentavimo kokybės standartus, patrauklias paskatų sistemas, įskaitant mokesčių ir finansines, sisteminį ir įvairius sektorius apimantį požiūrį, plataus masto ir pažangų skaitmeninių taikomųjų programų naudojimą.
1.1.4.

Ketvirtasis Komisijos siekiamas tikslas yra integruotos ir visa apimančios investicinėms įmonėms skirtos europinės prudencinės sistemos sukūrimas. Kadangi investicinės įmonės atitinka įvairius verslo modelius, priklausomai nuo to, kokioje valstybėje narėje jos įsisteigusios, egzistuoja daug teisinių išimčių. Dėl to daugeliui įmonių, visų pirma veiklą vykdančių kelete šalių, reglamentavimas tampa labai sudėtingas. Dėl to kyla papildoma rizika. Valstybėms narėms įgyvendinant dabartinę reguliavimo sistemą bendra investicinių įmonių reglamentavimo aplinka tampa fragmentuota, dėl to esama žalingo reglamentavimo arbitražo galimybių. Tai gali kelti pavojų bendrosios rinkos vientisumui ir veikimui. Komisijos siūlomos prudencinės taisyklės investicinėms įmonėms taikomos daugumai mažųjų ir vidutinių įmonių visose ES valstybėse narėse.
3.2.

Nevalstybiniai subjektai turi kuo skubiau imtis veiksmų klimato kaitos srityje bent jau dėl šių keturių priežasčių: — atmosferoje toliau didėja išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekis; net ir įgyvendinus visus Vyriausybinius pažadus, išliks 11–13 gigatonų (Gt) CO2 ekvivalento atotrūkis (3). Trumpalaikiai valstybiniai ir nevalstybiniai veiksmai klimato kaitos srityje gali padėti panaikinti šį atotrūkį, be to, jie yra labai svarbūs siekiant užkirsti kelią radikalesnėms ir brangesnėms priemonėms, — su dabartinės klimato kaitos padariniais jau susiduriama visame pasaulyje. Tai apima didėjantį ekstremalių oro reiškinių skaičių, didėjančius nuostolius ir žalą ir kintančias oro sąlygas, be to, šie padariniai skatina pažeidžiamų bendruomenių persikėlimą ir migraciją (4), — dėl dabartinių audringų politinių poslinkių, pavyzdžiui, Jungtinėse Amerikos Valstijose, ir viešųjų išteklių trūkumo kyla pavojus visapusiškam Vyriausybinių pažadų įgyvendinimui. Be to, nemažai Europos šalių, kurios įsipareigojo visapusiškai laikytis Paryžiaus susitarimo, vis dar yra gerokai atsilikusios nuo užmojų, kuriuos reikia įgyvendinti norint, kad visuotinis atšilimas būtų gerokai mažesnis nei 2 oC, — Vyriausybės nustato politikos planą, tačiau faktinių veiksmų imasi nevalstybiniai ir subnacionaliniai subjektai, kurių dauguma yra tikri inovatyvių ir efektyvių veiksmų lyderiai, ypač mažesni nauji ir pagal principą „iš apačios į viršų“ klimato kaitos srityje veikiantys subjektai.
5.9.

Nuostatos dėl galimybės pasinaudoti veiksmingu ir nešališku ginčų sprendimu turėtų būti taikomos visuotinai, o ne vien tik neteisėto atleidimo iš darbo atveju. Tačiau turi būti išsaugotos suinteresuotųjų subjektų teisės kreiptis į teismus tais atvejais, kai alternatyvus ginčų sprendimas buvo nesėkmingas. Reikia įtraukti nuorodą į darbuotojų dalyvavimą, pavyzdžiui, tokiais klausimais kaip darbo laikas. Be to, nors bedarbio išmokos neturėtų būti paskata nedirbti, tai neturėtų pažeisti jų funkcijos užtikrinti tinkamą gyvenimo lygį bedarbiams. Be to, nuostatos dėl paprastesnių sąlygų dirbti kitoje valstybėje turi būti suderintos su nuostatomis, skirtomis užtikrinti sąžiningą elgesį su darbuotojais ir išvengti socialinio dempingo.
3.3.

Tinkamiausia galimybė yra trečias pasiūlymas, kuriam, atrodo, pritaria visos šalys. Taikant šį būdą peržiūrėjus susitarimą būtų sudarytas bendras susitarimas ir parengti trys regioniniai ramsčiai: „trečioji alternatyva – vienas susitarimas su šalimis partnerėmis, sudarytas iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis ir suteikiantis galimybę glaudžiau bendradarbiauti ir kitoms šalims pagal bendrą sistemą. Šioje sistemoje būtų apibrėžtos bendros vertybės, principai, svarbiausi aspektai ir interesai, kurie sudaro šalių bendradarbiavimo pagrindą, remiantis svarbiu KPS acquis. Be to, būtų nurodyti konkretūs bendradarbiavimo pasaulinėje darbotvarkėje mechanizmai. Trys regioninės partnerystės būtų paremtos ir apimtų jau esamas partnerystes (pavyzdžiui, bendrą Afrikos ir ES strategiją) bei nustatytų prioritetines sritis ir veiksmus, kurie būtų sutelkti į konkrečius partnerystės su kiekvienu iš trijų regionų darbotvarkės aspektus“. Ši Komisijos siūloma institucinė struktūra, pagal bendrąjį susitarimą sudaryta iš trijų atskirų regioninių partnerysčių su Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalimis, išlaiko ES ir AKR formato acquis ir privalumus, kartu sudaro sąlygas diferencijuotoms vystymosi iniciatyvoms atskirų regionų pagrindu. Be to, pasirinkus siūlomą galimybę ateityje bus sudarytos sąlygos įtraukti kitas, AKR nepriklausančias šalis, pavyzdžiui, kitas mažiausiai išsivysčiusias šalis, arba Šiaurės Afrikos šalis.
5.2.

EESRK atkreipia dėmesį į šias bendrąsias problemas. — Kaip nurodyta 4.2 punkte, EESRK apgailestauja, kad Reglamentas (EB) Nr. 1072/2009 nebus taikomas ir mažos keliamosios galios krovininėms transporto priemonėms, o tai reiškia, kad be pagrindo atveriama rinka toms transporto priemonėms, kurioms taikomos galimybę verstis profesija reglamentuojančios taisyklės. Tai gali iškraipyti konkurenciją ir padaryti neigiamą poveikį, pavyzdžiui, transporto grūstims ir aplinkai. — EESRK apgailestauja, kad pasiūlyme visiškai neatsakyta į klausimą, kada kabotažo veikla nebėra laikina veikla, o virsta tokia nuolatine ir ilgalaike veikla, kada nebegalioja teisė teikti paslaugą kitoje valstybėje narėje nei ta, kurioje įsteigta įmonė, kaip apibrėžta 8 straipsnyje. Dabartinė padėtis, kai formalius, 8 straipsnyje nustatytus kabotažo operacijų kriterijus atitinkančios operacijos gali būti vykdomos sistemingai ir nuolat ilgą laikotarpį, net ir pagal ilgalaikę sutartį, ir vis tiek būti laikina veikla, yra nepatenkinama ir neatitinka kriterijų, pagal kuriuos apibrėžiamas laikinas teisės teikti tarpvalstybines paslaugas pobūdis (žr. Europos teismų praktiką, 1995 m., p. I-04165 ir Europos teismų praktiką, 1985 m., p. 01513). Todėl, EESRK nuomone, yra nepaprastai svarbu suformuluoti aiškią taisyklę, kurią taikant būtų nustatoma, kas yra laikina. EESRK primena, kad SESV 91 straipsnio 1 dalies b punktu ES teisės aktų leidėjui suteikiama didelė veikimo laisvė nustatant kabotažo, kaip laikino paslaugų teikimo, sąlygas. Galimi sprendimai būtų maksimalus operacijų arba veiklos dienų per tam tikrą laikotarpį skaičius arba nustatytas atokvėpio laikotarpis tarp kabotažo operacijų serijų. EESRK nuomone, labai svarbu, kad taisyklės šiuo klausimu būtų aiškios ir jas būtų lengva taikyti, pavyzdžiui, atliekant patikrinimą kelyje. — Norint pasiekti atitikties stebėsenos efektyvumą svarbu, kad nacionalinės institucijos galėtų pasikliauti darbuotojais, kurie yra pakankamai kompetentingi veiksmingiems 10a straipsnyje siūlomiems patikrinimams atlikti. EESRK nuomone, nepaprastai svarbu turėti abu šiuos elementus ir kad būtų sukurtas tinklas keistis geriausia praktika. — EESRK apgailestauja, kad kartu su pasiūlymu nepateiktas pasiūlymas persvarstyti Direktyvą 92/106/EEB dėl mišriojo vežimo, nes praktiškai direktyva suteikia galimybę paraleliai patekti į nacionalinių transporto operacijų rinką kitoje valstybėje narėje įsisteigusiems vežėjams. EESRK nuomone, visiškai teisėtą transporto politikos tikslą skatinti mišriojo vežimo operacijų grandines galima pasiekti be šios specialios rinkos prieigos taisyklės. Todėl mišriojo vežimo į uostus arba geležinkelio terminalus ir iš jų vienoje valstybėje narėje vežimo keliais atkarpa turėtų būti laikoma nacionaline vežimo operacija ir jos atveju reikėtų taikyti Reglamento (EB) Nr. 1072/2009 nuostatas dėl kabotažo arba kitas tam tikslui skirtas nuostatas.
7.2.

EESRK mano, kad įsipareigojimai turėtų būti plataus užmojo, jais turi būti siekiama keisti esamą padėtį, be to, reikia, kad jie reikalautų pačių narių išteklių. Skaidrumas ir aiški komunikacija apie veiksmus interneto svetainėje leis ne tik susipažinti su įsipareigojimais, bet ir suteiks galimybę suinteresuotoms šalims vykdyti kontrolę. Taigi, siekiant užtikrinti nuolatinį bendradarbiavimą ir išvengti lūkesčių neatitikimo, labai svarbu, kad platformos nariai tinkamai komunikuotų ir vestų dialogą tarpusavyje. Be to, reikėtų skatinti bendrą veiklą.
5.3.1

Dėl Europos socialinių teisių ramsčio taikymo apimties ir formato: — Iš 18 valstybių narių išvadų ir (arba) rekomendacijų matyti, kad organizuota pilietinė visuomenė arba jos dalis rėmė iniciatyvą sukurti Europos socialinių teisių ramstį (CY, DE, EE, EL, ES, FI, FR, IE, IT, LT, LV, MT, PL, PT, RO, SE, SI, SK). 12 valstybių narių (DE, EE, ES, FI, HR, HU, IE, IT, LU, MT, PT, SK) buvo teigiama, kad ramsčio tikslai, taikymo sritis ir (arba) turinys turėtų būti išsamiau paaiškinti. — 13 valstybių narių išvadose atkreiptas dėmesys į ekonominės ir socialinės politikos tarpusavio priklausomybę (BG, CY, CZ, DE, ES, FI, HR, IE, IT, RO, SE, SI, UK). Be to, devyniose valstybėse narėse (DE, DK, EE, EL, ES FI, MT, RO, SE) pabrėžta ekonomikos augimo, o šešiose valstybėse narėse (EE, ES, FI, DK, MT, SE) – konkurencingumo svarba. — 12 valstybių narių išvadose nurodyta, kad Europos socialinių teisių ramstis turėtų būti taikomas visoje ES (BG, DE, CZ, EE, ES, FI, HR, HU, IT, PL, SK, SE). — Devynių valstybių narių išvadose minimas Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimas ir (arba) užtikrinimas arba galiojančio acquis ir politikos įgyvendinimas ir (arba) užtikrinimas (BG, DK, EE, HR, IE, LV, LT, PL, SE). Penkiose iš šių valstybių narių (BG, HR, IE, LV, LT) konkrečiai nurodyta, kad ramsčio kūrimo klausimai turėtų būti įtraukti į Europos semestro procesą. — Aštuonių šalių (DE, EL, ES, FI, HU, PT, SK, RO) išvadose atkreiptas dėmesys į būtinybę skatinti socialinę sanglaudą ir kovoti su didėjančiu skurdu, nelygybe ir atskirtimi. — Septyniose valstybėse narėse (BE, CZ, DE, DK, FI, HR, SE) atkreiptas dėmesys į poreikį paisyti subsidiarumo principo. Šiomis aplinkybėmis trys Šiaurės valstybės narės (FI, SE, DK) pasisakė už nacionalinę kompetenciją kolektyvinių derybų srityje, o trys valstybės narės (FI, SE, BE) pritarė kompetencijos padalijimui. — Konvergencijos klausimas (įskaitant pažangią konvergenciją, socialinės politikos ir (arba) apskritai valstybių narių konvergenciją) buvo iškeltas aštuoniose valstybėse narėse (BG, DE, FR, HR, HU, IT, PT, SK). — Šešių valstybių narių (CZ, EL, ES, HR, IE, SL) išvadose ir (arba) rekomendacijose užsiminta apie viešųjų, privačių ir (arba) socialinių investicijų poreikį.
3.13.

Be to, EESRK mano, kad ekonominės politikos koordinavimas pagal Europos semestrą turėtų būti patobulintas, o Europos Komisijos vaidmuo jame – sustiprintas. Kad būtų padidintas šio proceso patikimumas, valstybės narės turi tinkamai vykdyti savo įsipareigojimus, prisiimtus per Tarybos posėdžius.
1.1.3.

Be to, SESV 78 straipsnyje nustatyta, kad ES parengs bendrą prieglobsčio politiką, todėl reikėtų siekti sukurti visoms valstybėms narėms tikrai bendrą ir privalomą sistemą, pagal kurią būtų suderinti visi nacionaliniai teisės aktai arba, jei to padaryti nepavyktų, bent nustatyti bendrą tarpusavio pripažinimo sistemą, taikomą sprendimams dėl prieglobsčio visose ES valstybėse narėse. Taip būtų sudarytos galimybės sukurti tikrai bendrą Europos prieglobsčio sistemą (BEPS), nes kitu atveju nebus įmanoma išvengti vadinamojo „antrinio judėjimo“, kai tarptautinės apsaugos ieškantys asmenys renkasi geriausias sąlygas ES užtikrinančias šalis.
—

Standartinis paslaugų skaitmeninimas. Paslaugos turėtų būti teikiamos visų pirma skaitmeniniu būdu, tačiau tiems, kurie nusprendžia nesinaudoti internetu ar negali prie jo prisijungti, turėtų likti galimybė naudotis kitais būdais. Be to, viešosios paslaugos turėtų būti teikiamos per vieną bendrą kontaktinį punktą arba vieno langelio principu ir skirtingais kanalais.
2.3

Kai kuriuose pasaulio kraštuose, ypač už ES ribų, nemaža gyventojų dalis patiria sąlytį su gyvsidabriu, kurio kiekiai gerokai viršija saugias normas. Remiantis tiksliausiais skaičiavimais, dėl žmogaus veiklos visoje planetoje per metus į atmosferą išmetama apie 1 960 tonų gyvsidabrio, iš jų 87,5 tonos per metus (4,5 % viso kiekio) – ES. Tiesiogiai į vandenį išmetamo gyvsidabrio kiekis visame pasaulyje šiuo metu sudaro apie 900 tonų per metus, panašus kiekis gyvsidabrio patenka į aplinką natūraliai (dėl uolų erozijos ir ugnikalnių veiklos). Dėl žmogaus veiklos į aplinką išmetamo gyvsidabrio apžvalga pateikiama 1 priede.
1.6.3.

Be to, reikėtų apsvarstyti ir visas kitas galimas alternatyvas, bei, jei įmanoma, parengti kitokių sprendimų, tokių, kaip, pavyzdžiui, J. C. Junckerio planas. Taip pat būtų galima dar labiau sustiprinti EIB vaidmenį ekonomikai finansuoti skirtų priemonių (garantijų sistemų ir kt.) (1) srityje. Pasiūlymai dėl „paprasto, skaidraus ir standartizuoto“ pakeitimo vertybiniais popieriais (2) yra žingsnis tinkama kryptimi.
2.2.2.

Komunikate taip pat pabrėžiama, jog būtina baigti dabartines derybas, visų pirma dėl TPIP susitarimo ir su Japonija bei Kinija (6) dėl investicijų vedamas derybas; per derybas su Kinija itin daug dėmesio reikia skirti Kinijos strategijai „Viena juosta, vienas kelias“ (angl. One Belt, One Road). Taip pat pabrėžiamas ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo (angl. CETA) ratifikavimas.
5.9.

Tačiau akivaizdu, kad dar daug reikia nuveikti siekiant užsibrėžtų tikslų. Subsidijų poveikis yra labai ribotas, be to, jos jau buvo gerokai sumažintos ar visiškai panaikintos. Automobilių pardavimas nedidėja ir dėl to kyla rimtų problemų gamintojams, pasirinkusiems gaminti tik elektra varomus automobilius. EESRK mano, kad svarbu toliau taikyti ir išplėsti paskatas siekti dekarbonizavimo tikslų, tačiau mano, kad reikia remti ne tik netaršių automobilių, bet visų netaršių transporto priemonių vystymą.
4.3.

Be to, prireikus padengti mažaanglės energijos gamybos trumpalaikes arba vidutinės trukmės išlaidas, būtina pripažinti ir dar kartą atkreipti dėmesį į keletą visame pasaulyje svarbių veiksnių. — Energijos gamyba visų pirma sukelia klimato kaitą ir kenkia sveikatai, todėl ji turi didelį poveikį visos planetos aplinkai ir mums patiems. — Iškastinis kuras, kuris yra ilgalaikis, tačiau ribotas energijos išteklis, patenkina 82 proc. dabartinės pasaulio energijos paklausos. — Numatomas ribotas išteklių prieinamumas (naftos gavyba ir t. t.) nebėra toks aktualus dėl naujų išteklių žvalgymo arba naujų gavybos būdų tobulinimo, be to, rinkoje bus juntamas didelis spaudimas naudoti netradicinius iškastinio kuro išteklius. — Visiškai pakaktų išnaudoti tik trečdalį žinomų iškastinio kuro išteklių, kad visa planeta pasiektų 450 ppm šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracijos lygį (t. y. ne daugiau 2 C tikslą), tačiau ir toliau investuojamos milžiniškos lėšos į naujus išteklių žvalgymo ir gavybos būdus (3). Neišvengiamai reikės galutinai pereiti prie energijos gamybos nenaudojant iškastinio kuro rūšių. Labai svarbu užtikrinti, kad perėjimo procesas būtų pakankamai spartus ir kad nebūtų padaryta pernelyg didelio poveikio klimatui ir būtų išlaikytos stabilios ekonominės ir socialinės struktūros. Labai svarbu bus ne tik veikti išvien pasauliniu mastu, bet ir išlaikyti ES ekonominius pajėgumus prisidedant prie perėjimo proceso. Labai svarbu, kad priemonės, ribojančios klimato kaitą, būtų darnios pasaulio mastu. Europos pirmavimas gali kelti pavojų konkurencingumui, pramonės įmonių veikla gali būti perkeliama už ES ribų, o anglies dioksidas – eksportuojamas.
3.18

Be to, abejonių kelia ir Komisijos pasiūlymas skatinti ilgalaikes naujų elektrinių statybos sutartis, kurias, siekiant užtikrinti energijai imlių pramonės šakų konkurencingumą, turėtų sudaryti elektros energijos gamintojai ir būsimi galutiniai vartotojai. Komisija pripažįsta, kad kyla pavojus, jog gali būti trukdoma patekti į rinką, ir kad tokias sutartis reikėtų atidžiai išnagrinėti siekiant įvertinti, ar nauda būtų didesnė nei sąnaudos, ir ar jos faktiškai nemažins konkurencingumo. Be to, energijai imlius vartotojus dažniausiai labiau domina patikimai energiją tiekiančios įprastinį kurą deginančios elektrinės. Parama šioms elektrinėms gali sužlugdyti kitų sričių ES politiką – nuo paramos atsinaujinančiųjų išteklių energijai iki Pramoninių išmetamųjų teršalų direktyvos nuostatų laikymosi. Kraštutiniais atvejais sprendimus priimantiems asmenims būtų itin apmaudu, jei pramoninis vartotojas dėl kokios nors priežasties galiausiai nuspręstų perkelti veiklą.
1.4

Be to, reikėtų nedelsiant sutelkti dėmesį į tvarios Europos klimato, energetikos ir prekybos politikos įgyvendinimą, kad būtų galima pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio energijos ir efektyvaus išteklių naudojimo ekonomikos, užtikrinant, kad šių veiksmų sąnaudas padengtų ne tik ES plieno pramonė. To galima pasiekti ir skatinant plataus užmojo MTTP ir inovacijų politiką, pavyzdžiui, įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ ir aktyviai remiant naujų ekologiškesnių, efektyvaus išteklių ir energijos vartojimo technologijų diegimą.
4.9

Iš esmės yra taip, kad privaloma informacija, kuri visada turi būti teikiama vartotojams galutinio pardavimo vietose, dažnai būna neišsami ar neaiški. Dėl to, pavyzdžiui, pirkėjams nežinant švieži Europos produktai gali būti pakeisti kitais atšildytais importuotais produktais. Dėl tokios situacijos ribojamos vartotojų galimybės pirkinius pasirinkti atsakingai, be to, ES gamintojai patiria nesąžiningą konkurenciją.
5.9

30 metų laikotarpį nesėkmingas bendradarbiavimas buvo greičiau norma, nei išimtis. Buvo imtasi kai kurių projektų, pavyzdžiui, NH-90 ir A400M, tačiau pavyzdžiai įrodo, kad sisteminiai reikalavimai per dažnai buvo tiesiog nacionalinių reikalavimų visuma, kad kūrimo etapai buvo per ilgi ir kad galutiniai produktai buvo per brangūs.
1.7

Tam tikrų viešųjų dokumentų pripažinimo sistemos supaprastinimas, perduodant pripažinimą vietos valdžios lygmeniui, laikytinas svarbia politikos priemone, nes taip pat: — sumažės verslo ir viešojo administravimo išlaidos: 2010 m. duomenimis, beveik 30 proc. mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) vykdo importo ir eksporto veiklą, o 2 proc. jų yra tiesiogiai investavusios užsienyje. Be to, apie 7 proc. ES MVĮ yra sudariusios tarptautinių subrangos sandorių, iš jų – 26 proc. turi klientų kitose valstybėse narėse (3), — bus lengviau bendrauti su viešojo administravimo įstaigomis ir sumažės piliečių ir įmonių išlaidos: jų vidutinės metinės išlaidos tvirtinimui pažyma (apostile) sudaro 13,20 EUR. Manoma, kad ES piliečiai ir įmonės tvirtinimui pažyma (apostile), kuris naudojamas ES viduje, išleidžia daugiau kaip 25 milijonus EUR. Be to, viešųjų dokumentų, kuriems netaikoma Konvencija dėl užsienio valstybėse išduotų dokumentų legalizavimo panaikinimo, legalizavimo išlaidos yra didelės – vidutiniškai tai kainuoja 16,50 EUR. Bazinė patvirtintų vertimų kaina – 30 EUR už puslapį: daugelyje valstybių narių išlaidos patvirtintiems vertimams, kurių reikia tuokiantis dviejų skirtingų valstybių piliečiams, sudaro 120 EUR (4), — atsisakius tvirtinimo pažyma (apostilės) valstybės narės sutaupys 5–7 milijonų EUR, o panaikinus teisės aktus bus papildomai sutaupoma apytikriai nuo 500 000 iki 1 milijono EUR (5), — kitų valstybių narių piliečiai nebebus netiesiogiai diskriminuojami palyginti su valstybės narės piliečiais tarpvalstybinis atvejais, nes nacionalinės institucijos paprastai nežino reikalavimų, kurie taikomi vešiesiems dokumentams kilmės valstybėje narėje, įskaitant toje valstybėje būtinus parašus, antspaudus ir spaudus.
4.3

Šiuo metu svarbu tvaraus vystymosi klausimus susieti su pagrindinėmis politikos sritimis, t. y. strategija „Europa 2020“ ir jos valdymui ypač svarbiu Europos semestru. EESRK visų pirma atkreipia dėmesį į Komisijos ir Tarybos pareiškimą, kad išvados ir procesai, dėl kurių buvo susitarta Rio+20 konferencijoje, bus įgyvendinami ir plėtojami Europos Sąjungoje kartu su strategija „Europa 2020“. Komitetas įsipareigoja atidžiai stebėti, kad šis pareiškimas būtų veiksmingai vykdomas (Council of the European Union, Rio+20: Outcome and follow-up to the UNCSD 2012 Summit – Council conclusions, 25 October 2012, 15477/12).