Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų Komitetui, Regionų Komitetui ir Europos Centriniam Bankui - Euro įvedimas Slovakijoje /* KOM/2009/0178 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.4.2009 KOM(2009) 178 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI, REGIONŲ KOMITETUI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI Euro įvedimas Slovakijoje KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI, REGIONŲ KOMITETUI IR EUROPOS CENTRINIAM BANKUI Euro įvedimas Slovakijoje ĮžANGA Po 2008 m. liepos 8 d. Tarybos sprendimo, kad Slovakija atitinka eurui įvesti būtinas sąlygas, 2009 m. sausio 1 d. (tą dieną buvo iškilmingai paminėtas euro dešimtmetis) euro zona išsiplėtė iki 16 narių. Slovakija pasirinko „didžiojo sprogimo“ scenarijų, t. y. be pereinamojo laikotarpio. Slovakijoje, kaip ir Slovėnijoje, dviejų valiutų apyvartos laikotarpis, per kurį buvo galima atsiskaityti tiek eurais, tiek Slovakijos kronomis, truko dvi savaites. Sėkmingas naujos valiutos įvedimas patvirtino tai, kad kruopščiai pasirengus gali pakakti labai trumpo dviejų valiutų apyvartos laikotarpio, net jei šalyje apyvartoje yra didelis grynųjų pinigų kiekis. Didelės Slovakijos piliečių daugumos (91 %) nuomone, nauja valiuta įvesta sklandžiai ir veiksmingai. Šiame komunikate aptariami svarbiausi naujos valiutos įvedimo proceso aspektai, visų pirma grynųjų eurų įvedimas (žr. 2 skirsnį), priemonės, kurių imtasi siekiant išsklaidyti piliečių nuogąstavimus dėl kainų didėjimo (žr. 3 skirsnį), kainų pokyčiai euro įvedimo laikotarpiu (žr. 4 skirsnį), informavimo kampanija ir piliečių nuomonė apie euro įvedimo proceso eigą (žr. 5 skirsnį). Prireikus daromos išvados, kurios gali praversti įvedant eurą ateityje. GRYNųJų EURų įVEDIMAS Grynųjų eurų įvedimas yra turbūt pastebimiausias perėjimo prie naujos valiutos elementas, nes šiame procese faktiškai dalyvauja visos finansų įstaigos, įmonės ir piliečiai. Šios operacijos įgyvendinimo veiksmingumas priklauso nuo to, ar visos susijusios šalys yra tinkamai aprūpintos grynaisiais eurais ir ar bankai bei įmonės yra gerai pasirengę dideliam papildomam darbo krūviui. Pasirengimas grynųjų eurų įvedimui Siekiant pakeisti apyvartoje esančias ir kaip Slovakijos nacionalinio banko (SNB) grynųjų pinigų atsargas turimas Slovakijos kronas, iš Austrijos nacionalinio banko pasiskolinta 188 mln. eurų banknotų , o 500 mln. eurų monetų nukalė Slovakijos Kremnicos monetų kalykla. Iš naujų eurą įsivedančių valstybių narių Slovakija buvo pirmoji, kuri eurų monetas kalė naudodamasi savo gamybos įrenginiais. 2008 m. rugsėjo 6 d. SNB pradėjo 16 komercinių bankų, kurie dirba su grynaisiais pinigais, išankstinį aprūpinimą eurų monetomis, o po mėnesio – eurų banknotais. Sistemingomis valstybės policijos palydomis garantuotas aukštas saugumo lygis kiekvieną kartą pervežant grynuosius eurus. Įmonių išankstinis aprūpinimas grynaisiais eurais pradėtas 2008 m. spalio mėn. pabaigoje. Apie 14 000 įmonių su bankais pasirašė išankstinio aprūpinimo eurais sutartis, ir joms pateikta beveik 24 % išankstinio aprūpinimo vertės banknotų ir 68 % išankstinio aprūpinimo vertės monetų. Iš viso iki euro įvedimo dienos įmonėms paskirstyta 27,8 % išankstinio pristatymo vertės grynųjų pinigų. Slovėnijoje išankstinis įmonių aprūpinimas eurais sudarė tik 2,4 % išankstinio aprūpinimo grynųjų pinigų vertės, o Kipre ir Maltoje – tik maždaug 1 %. Slovakijos bankai nesinaudojo naujomis supaprastintomis 2008 m. birželio mėn. ECB priimtomis įmonių išankstinio aprūpinimo eurais taisyklėmis[1]. Anot SNB ir komercinių bankų, naujos gairės buvo patvirtintos per vėlai, kad jomis būtų galima naudotis Slovakijoje, nes didelė dalis įmonių išankstinio aprūpinimo eurais sutarčių jau buvo pasirašyta 2008 m. gegužės mėn. Jei taisyklės būtų keičiamos vykstant procesui, įmonės galėjo atsidurti nevienodoje padėtyje, taip pat būtų reikėję iš esmės keisti grynųjų pinigų paskirstymo planus. Visi 1 320 000 SNB užsakytų iš anksto supakuotų monetų rinkinių (mažųjų rinkinių ), kurių vertė po 500 SKK (apie 16,60 EUR), įmonėms ir plačiajai visuomenei parduoti 2008 m. gruodžio 1–31 d. Remdamasi ankstesne patirtimi, Komisija rekomendavo parengti maždaug po vieną mažąjį rinkinį namų ūkiui. Kadangi Slovakijoje yra apie 2 mln. namų ūkių, o specialių eurų monetų rinkinių mažmenininkams nebuvo parengta, Komisija septintajame ir aštuntajame pranešimuose apie praktinį pasirengimą būsimai euro zonos plėtrai atkreipė dėmesį į tai, kad SNB užsakytų mažųjų rinkinių gali nepakakti. Kadangi daugelyje komercinių bankų filialų ir pašto skyrių mažųjų rinkinių nebeliko jau pirmosiomis dienomis (iki gruodžio 5 d. parduota 81 % mažųjų rinkinių), SNB rekomendavo riboti pardavimą – vienam asmeniui parduoti ne daugiau kaip 10 mažųjų rinkinių. Nemažai įmonių pirko iš anksto supakuotų monetų rinkinius, kad turėtų grynųjų eurų grąžai, o kai kurios bendrovės ir administracinės įstaigos šiuos rinkinius naudojo kaip Kalėdų dovanas arba metų pabaigos premijas. Kadangi jos iš anksto nenurodė savo poreikių SNB, pas daugelį platintojų mažųjų rinkinių atsargos greitai baigėsi. Remiantis Komisijos tyrimu, 25 % mažųjų rinkinių neįsigijusių piliečių teigia, kad rinkinių nepirko todėl, kad jų nebeliko[2]. Siekiant sukauptus grynuosius pinigus keisti į eurus per ilgesnį laikotarpį, paskutinėmis 2008 m. savaitėmis kai kurie komerciniai bankai nemokamai keitė Slovakijos kronas į eurus pagal oficialų perskaičiavimo kursą. Daugelis bankų taip pat siūlė specialius produktus naujiems klientams pritraukti arba esamiems klientams paskatinti į banko sąskaitą padėti namuose laikomus grynuosius pinigus. Remiantis Komisijos tyrimu, atliktu likus trims dienoms iki euro įvedimo[3], didelė Slovakijos piliečių dalis jau turėjo grynųjų eurų: 60 % piliečių turėjo eurų monetų – daugiausia iš įsigytų pradinių rinkinių (53 %) arba iš ankstesnių kelionių užsienyje (42 %), o 49 % piliečių turėjo eurų banknotų – daugiausia iš kelionių užsienyje (56 %) arba buvo išsikeitę Slovakijos bankuose (39 %). Išankstinio aprūpinimo eurais operacijos buvo gerai organizuotos. Prieš įvedant eurą įmonėms pateiktų grynųjų pinigų vertė buvo gerokai didesnė, palyginti su trijomis prieš tai eurą įsivedusiomis šalimis. Didelė eurų monetų mažųjų rinkinių paklausa Slovakijoje patvirtino, kad piliečiai nori įsigyti pirmųjų eurų monetų su savo šalies nacionaline puse, net jau turėdami kitų šalių išleistų eurų monetų. Svarbu parengti pakankamai mažųjų rinkinių visiems piliečiams, kad prieš įvedant eurą jie galėtų iš anksto susipažinti su naująja valiuta. Kadangi nuo euro įvedimo dienos įmonėms eurų monetos reikalingos grąžai, reikėtų sistemiškai numatyti specialius mažmenininkams skirtus pradinius rinkinius. Planuojant gaminamų monetų kiekį taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad įmonės ir įvairios įstaigos gali naudoti monetų rinkinius dovanoms. Siekiant sudaryti geresnes sąlygas mažoms įmonėms įsigyti grynųjų eurų, ateityje reikėtų naudotis naujomis supaprastintomis ECB gairėmis dėl išankstinio įmonių aprūpinimo eurais. | Dviejų valiutų apyvartos laikotarpis 16 dienų dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu (sausio 1–16 dienomis) SNB ir komerciniai bankai faktiškai kasdien keitė grynuosius pinigus (išskyrus sausio 11 dieną, sekmadienį). Iki sausio 4 dienos, sekmadienio, bankuose apsilankė palyginti nedaug klientų, tačiau situacija iš esmės pasikeitė sausio 5 d., kai daug žmonių grįžo po atostogų: bankuose prie langelių užfiksuota 198 000 keitimo arba grynųjų pinigų išėmimo operacijų, per kurias piliečiai išsikeitė beveik 325 mln. EUR, o tai yra šimtą kartų daugiau negu 2008 m. sausio 5 d. Dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu pagal keitimo operacijų skaičių (168 000) ir vertę (261 mln. EUR) antrą kartą daugiausiai tokių operacijų užregistruota vasario 7 d. Remiantis visa turima informacija, bankai nepatyrė rimtų problemų. Iki sausio 3 d. sėkmingai pakeistos visų bankų IT sistemos, o nuo sausio 5 d. buvo teikiamos visos bankų paslaugos. Kadangi bankai buvo kruopščiai pasirengę, jiems pavyko sėkmingai susidoroti su dideliu papildomu darbo krūviu ir užtikrinti palyginti normalų laukimo laiką. Remiantis Komisijos tyrimu, tik nedidelė dalis bankuose apsilankiusių asmenų skundėsi, kad eilės ilgėja. Šią problemą dažniausiai paminėjo sausio 5 d. tyrimo dalyviai, o tai yra normalu, nes per visą dviejų valiutų apyvartos laikotarpį tą dieną bankuose užregistruota daugiausia operacijų. Sausio 1–16 dienomis bankuose prie langelių piliečiai atliko 1 418 000 keitimo ir grynųjų pinigų išėmimo operacijų, tai yra keturis kartus daugiau, palyginti su praėjusių metų pirmosiomis 16 dienų; buvo iškeista arba išimta apie 2,207 mlrd. EUR – 2,4 karto daugiau negu 2008 m. sausio 1–16 d. Palyginti su kitomis šalimis, kuriose neseniai įvestas euro, Slovakijos patirtis panaši į Kipro: po 8 % abiejų šalių gyventojų turėjo problemų norėdami išsikeisti grynuosius pinigus arba paimti iš bankų naujosios valiutos. Maltoje su problemomis susidūrė daugiau gyventojų (13 %, daugiausia dėl ilgo laukimo eilėse), o mažiausiai nesklandumų patyrė slovėnai (3 %). Lyginant su kitomis profesinėmis grupėmis, daugiau problemų bankuose patyrė savarankiškai dirbantys asmenys[4]. Netrukus po vidurnakčio sausio 1 d. visuose Slovakijos bankomatuose (kurių yra apie 2 200) buvo galima išsiimti tik eurų banknotų (daugiausia 10 ir 20 eurų nominalo), ir visuose 32 000 terminalų prekybos vietose buvo išduodami eurai. Su bankomatais didelių sunkumų kilo sausio 5 d. – palyginti su 2008 m. sausio 5 d., žmonės išsiėmė 2,5 karto daugiau grynųjų pinigų (41 mln. EUR). Lyginant su prieš tai eurą įsivedusiomis šalimis, pirmosiomis dienomis perėjimas prie atsiskaitymo eurais buvo lėtesnis. Sausio 5 d. Slovakijoje eurais atsiskaitė 45 % pirkėjų, o Slovėnijoje tą pačią dieną – 78 % (žr. 1 grafiką). Kipre ir Maltoje, kur piliečiai nacionalinėmis valiutomis galėjo atsiskaityti iki sausio pabaigos, mokėjimų eurais dalis sausio 4 d. viršijo 70 %. Sausio 7 d., kai daugelis slovakų grįžo po atostogų, perėjimas prie atsiskaitymo eurais paspartėjo ir artėjo prie kitų naujų eurą įsivedusių valstybių narių lygio. 1 grafikas Atsiskaitymų grynaisiais eurais parduotuvėse dalis (%, pirkėjų) [pic] Lėtesnį perėjimą prie euro vartojimo Slovakijoje ko gero lėmė ilgos žiemos atostogos (sausio 1-oji ir 6-oji buvo valstybinės šventės) ir neįprastai didelis skaičius mažmenininkų, kurie sausio 1 ir 2 dienomis grąžą atiduodavo Slovakijos kronomis (atitinkamai 62 % ir 16 %). Nuo sausio 3 d. mažmeninio sektoriaus darbuotojai paklausė Slovakijos valdžios institucijų ir Komisijos raginimų grąžą atiduoti tik eurais: sausio 5 d. grynųjų pinigų sandorių, kai grąža buvo atiduodama Slovakijos kronomis, sumažėjo iki 3 %, o sausio 7 d. tokių sandorių beveik nebeliko. Mažmeninis sektorius gerai susitvarkė su padidėjusiu darbo krūviu. Bankai ir valdžios institucijos ragino piliečius mokėti turimomis kortelėmis (kurių išduota 5,2 mln.), kad būtų mažesnė našta mažmeniniam sektoriui. Į šiuos raginimus nelabai buvo atsižvelgta, nes vidutiniškai mažiau negu 2,5 % slovakų dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu teigė mokėję kortele[5]. Pirmosiomis sausio dienomis parduotuvėse nebuvo pastebėta didelių eilių. Dauguma mažmenininkų nenurodė, kad būtų susidūrę su aprūpinimo grynaisiais pinigais arba iš apyvartos išimtų grynųjų kronų saugojimo problemomis. Kai kurioms kaimo vietovėse esančioms parduotuvėms kilo problemų, nes pensininkai mėgino atsiskaityti didelio nominalo eurų banknotais, kurie pašto skyriuose jiems buvo išmokėti kaip pensijos. Po šių incidentų Slovakijos valdžios institucijos ir Komisija priminė, kaip svarbu pensijas ir atlyginimus mokėti mažo nominalo eurų banknotais[6]. Komisijos tyrimais, per kuriuos respondentų buvo prašoma pasitikrinti, kokią valiutą jie turi piniginėse, patvirtinta, kad, palyginti su prieš tai eurą įsivedusiomis šalimis, Slovakijoje perėjimo prie naujos valiutos tempas buvo lėtesnis. 2 grafike pateikti rezultatai rodo, kad praėjus 5 dienoms nuo euro įvedimo apie 56 % slovakų turėjo tik arba daugiausia eurų banknotų, o apie 63 % piliečių turėjo tik arba daugiausia eurų monetų. Slovėnijoje sausio 5 d. 81 % piliečių turėjo tik arba daugiausia eurų banknotus, ir net 88 % turėjo tik arba daugiausia eurų monetų. Perėjimas prie naujosios valiutos Slovakijoje paspartėjo nuo sausio 7 d. Likus vienai dienai iki dviejų valiutų apyvartos laikotarpio pabaigos, 97 % Slovakų turėjo tik arba daugiausia eurų banknotų, o 98 % – tik arba daugiausia eurų monetų. 2 grafikas Piliečiai, kurių piniginėse buvo tik arba daugiausia eurų banknotų (%, 15 metų ir vyresni gyventojai) [pic] Dauguma sausio mėn. antroje pusėje apklausoje dalyvavusių slovakų (64 %) teigė, kad atskirti eurų monetas ir jas naudoti buvo labai lengva arba palyginti lengva. Dviejų valiutų apyvartos laikotarpio pabaigoje tos pačios nuomonės buvo šiek tiek daugiau slovėnų (69 %) ir maltiečių (75 %) ir gerokai daugiau kipriečių (81 %). Kaip ir kitose šalyse, slovakai greičiau susipažino su eurų banknotais: 81 % slovakų teigė, kad juos naudoti lengva arba labai lengva, palyginti su 88 % maltiečių, 91 % slovėnų ir 95 % kipriečių[7]. Su naujos valiutos naudojimu susijusius sunkumus dažniau nurodė vyresnio amžiaus respondentai. Nacionalinės valiutos išėmimas iš apyvartos Nemaža grynųjų Slovakijos kronų dalis buvo išimta iš apyvartos prieš įvedant eurą. Iki 2008 m. gruodžio 31 d. iš apyvartos išimta beveik pusė 2008 m. rugsėjo viduryje apyvartoje buvusių grynųjų Slovakijos kronų (140 mlrd. SKK) vertės, o apyvartoje liko 77 mlrd. SKK. Per 2009 m. sausio mėn. pirmas devynias dienas iš apyvartos išimta apie 30 mlrd. Slovakijos kronų, o iki dviejų valiutų apyvartos laikotarpio pabaigos iš apyvartos išimta dar 16 mlrd. SKK. 2009 m. sausio mėn. pabaigoje apyvartoje buvo apie 16 mlrd. SKK (20 % 2008 m. pabaigoje apyvartoje buvusių grynųjų Slovakijos kronų vertės). Beveik 94 % apyvartoje likusių grynųjų SKK vertės buvo banknotais ir tik 6 % – monetomis. Per pirmus 2009 m. mėnesius į bankus grąžinta dideli išankstinio aprūpinimo eurų monetų kiekiai: kai kurie Slovakijos mažmenininkai neteisingai įvertino savo poreikius ir per išankstinį aprūpinimą įsigijo per daug monetų. Po mažmenininkų skundų, kad už grynųjų pinigų tvarkymą bankai ima pernelyg didelius mokesčius, Slovakijos Parlamentas nusprendė, kad komerciniai bankai turi nemokamai priimti grynuosius eurus, jeigu jie į banko sąskaitą bus padėti nuo 2009 m. kovo 1 d. iki 2009 d. rugpjūčio 31 d. (apskaičiuota, kad tiek laiko prireiks išimti iš apyvartos grynųjų eurų perteklių). Slovakijos kronų banknotus visuose komerciniuose bankuose bus galima nemokamai išsikeisti iki 2009 m. pabaigos, o Slovakijos nacionalinis bankas nemokamai juos keis neribotą laiką. Slovakijos kronų monetas komerciniai bankai keis iki 2009 m. birželio 30 d., o SNB – iki 2013 m. pabaigos. Euro įvedimui Slovakijoje buvo gerai pasirengta ir įvedimo procesas buvo sklandus. Slovakams pavyko išvengti daugelio problemų, su kuriomis įsivesdamos eurą susidūrė kitos šalys (pvz., didelių eilių bankuose), nes buvo pasimokyta iš pastarųjų patirties. Nors grynųjų pinigų įvedimas prasidėjo kiek lėčiau negu kitose šalyse, kuriose buvo naudojamas „didžiojo sprogimo“ scenarijus, apskritai rezultatai yra labai geri. Siekiant paspartinti perėjimą prie naujosios valiutos ir taip sumažinti naštą mažmenininkams, kuriems vienu metu tenka tvarkyti dvi valiutas, nuo sausio 1 d. grąža turėtų būti atiduodama tik eurais. Ateityje įvedant eurą reikėtų svarstyti galimybę teisės aktuose nustatyti draudimą naudoti senąją valiutą grąžai atiduoti (išskyrus atvejus, kai iš esmės nebūtų įmanoma naudoti eurų). Siekiant išvengti, kad parduotuvės nepritrūktų grynųjų pinigų, grynaisiais mokami atlyginimai ir pensijos turėtų būti išmokami mažo nominalo banknotais. Mažmenininkai turėtų atidžiai planuoti grynųjų eurų poreikį euro įvedimo laikotarpiu, o bankai turėtų apsvarstyti galimybę savo mokesčių politiką pritaikyti prie išimtinių dėl naujosios valiutos įvedimo atsiradusių aplinkybių. | PIKTNAUDžIAVIMO IR NETEISINGO PILIEčIų SUPRATIMO APIE KAINų RAIDą PREVENCIJA Siekdamos euro įvedimo laikotarpiu padėti užtikrinti kainų stabilumą ir didinti vartotojų pasitikėjimą, Slovakijos valdžios institucijos patvirtino priemonių rinkinį, kuriame yra numatytos tiek savanoriškos programos, tiek griežtos kainų stebėsenos priemonės. Etikos kodekso , kurį pasirašę subjektai privalo laikytis euro įvedimo taisyklių ir tuo nepiktnaudžiauti siekiant sau naudos, projekto logotipą galima buvo rasti apie 20 000 vietų (parduotuvėse, paslaugų teikimo vietose, vietos ir regioninėse administravimo įstaigose). Vyriausybės įgaliotojo atstovo euro klausimais biure piliečiai galėjo teikti skundus apie netinkamą Kodeksą pasirašiusių subjektų elgesį, o minėtas atstovas šiuos skundus išnagrinėjo. Iki vasario vidurio įgaliotasis atstovas buvo gavęs tik keturis skundus; paaiškėjo, kad visi skundai buvo nepagrįsti. Kodeksą pasirašę ir jį pažeidę subjektai galėjo netekti teisės naudoti lipduką ir būti įrašyti į Slovakijos vartotojų asociacijos „juodąjį sąrašą“. Privalomas kainų nurodymas Slovakijos kronomis ir eurais prasidėjo 2008 m. rugpjūčio 24 d. ir tęsis iki 2010 m. sausio 1 d. Slovakijos prekybos inspekcija (SPI) atidžiai kontroliuoja, kaip tai įgyvendinama. Remiantis Komisijos tyrimu, devyni iš dešimties slovakų mano, kad kainų abiem valiutomis nurodymas yra naudingas. Dauguma respondentų teigė, kad kainos abiem valiutomis nurodomos teisingai (53 %), o 31 % respondentų manė, kad daugeliu atvejų kainos nurodytos teisingai. Palyginti su kitomis eurą neseniai įsivedusiomis šalimis, Slovakijos respondentai buvo tarp labiausiai patenkintų kainų abiem valiutomis nurodymu[8]. Iki 2009 m. sausio mėn. pabaigos SPI atliko per 25 000 patikrinimų. Patikrinimų rezultatai laikui bėgant gerokai pagerėjo. Problemų (pvz., nenurodytos kainos abiem valiutomis arba neteisingai apskaičiuota arba suapvalinta kaina eurais, dviejų valiutų apyvartos laikotarpiu grąžos atidavimas Slovakijos kronomis be aiškaus kliento sutikimo) dažniau nustatyta parduotuvėse arba paslaugų teikimo punktuose, kuriuose dirba 5 arba mažiau darbuotojų. Jei per antrąjį patikrinimą SPI nustato, kad pažeidimas nebuvo ištaisytas, teikiamas įspėjimas ir paskui gali būti pradėta pažeidimo procedūra. 2009 m. sausio ir vasario mėnesiais SPI pradėjo 14 pažeidimo procedūrų ir 3 atvejais skyrė baudas. Už rimtus euro įvedimo taisyklių pažeidimus teoriškai gali būti skiriama iki 60 000 EUR bauda. Be savo iniciatyva rengiamų patikrinimų, SPI taip pat rengė tikslinius patikrinimus pagal piliečių skundus dėl neteisingai taikomų kainų nurodymo dviem valiutomis taisyklių arba neįprastai padidėjusių kainų. Visi skundai buvo atidžiai išnagrinėti: kainų pokyčiai buvo lyginami su ilgalaikėmis tendencijomis, to paties produkto kainomis kitose parduotuvėse ir analizuojami platesniame kontekste (pvz., atsižvelgiant į galiojančias žaliavų kainas, įvykius pasaulio rinkose). 2009 m. sausio ir vasario mėn. SPI gavo 607 skundus. Iš 420 skundų dėl padidėjusių kainų tik vienas buvo pagrįstas. Atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymus, SPI reguliariai tikrino kainas tuose sektoriuose, kuriuose buvo nustatyta problemų anksčiau eurą įsivedusiose šalyse (pvz., restoranų, kirpyklų, kavinių ir automobilių stovėjimo aikštelių sektoriuose). Ji išsamiai nagrinėja pasirinktų automobilių stovėjimo aikštelių, vairavimo mokyklų ir kirpyklų kainas, nes nuo privalomo kainų dviem valiutomis nurodymo laikotarpio pradžios šiuose sektoriuose nustatyta didelių kainų padidėjimų. Be SPI patikrinimų, taip pat taikoma Slovakijos vartotojų asociacijos kainų stebėsenos schema. Asociacija paskelbė mažmenininkų, kurie euro įvedimo laikotarpiu padidino kainas, tačiau nepateikė tinkamo tokio kainų pasikeitimo paaiškinimo, „juodąjį sąrašą“. Iki vasario 12 d. į šį sąrašą įrašyta 12 įmonių; visas jas tikrina Prekybos inspekcija. Kainų raidą visuose ekonomikos sektoriuose reguliariai analizuoja specialus vyriausybės įsteigtas organas – Kainų taryba . Jei atlikusi išsamią analizę Taryba prieina prie išvados, kad kuriame nors sektoriuje buvo spekuliacinis kainų padidinimas, ji gali siūlyti vyriausybei reguliuoti konkrečios prekės ar paslaugos kainą. Piliečiams per žiniasklaidą reguliariai teikiama informacija apie patikrinimų rezultatus, jie taip pat raginami apie pastebėtus pažeidimus pranešti Prekybos inspekcijai ar kitoms vartotojų apsaugos įstaigoms. Remiantis Komisijos tyrimo rezultatais, apie 56 % slovakų (palyginti su 76 % kipriečių ir slovėnų ir 47 % maltiečių) susidarė įspūdis, kad kainos labai dažnai, dažnai ar bent jau kartais perskaičiuotos neteisingai. Kad kainų raida nebūtų suvokiama neteisingai ir neatsirastų piktnaudžiavimo kainomis, Slovakija įgyvendino visapusiškų priemonių rinkinį, kuris atitinka Komisijos rekomendacijas[9]. Valdžios institucijos turėtų užtikrinti, kad visi piliečių skundai būtų tinkamai išnagrinėti, ir ypatingą dėmesį skirti kainų pokyčiams kainų dviem valiutomis nurodymo laikotarpio pabaigoje. | K AINų TENDENCIJOS IR KAINų SUVOKIMAS EURO įVEDIMO LAIKOTARPIU Kainų tendencijos 2008 m. kainų raidai Slovakijoje didelės įtakos turėjo tiek vidaus, tiek išorės veiksniai. Metinės SVKI infliacijos vidurkis 2008 m. buvo 3,9 %, palyginti su 1,9 % 2007 m. Nenukrypstant nuo 2007 m. viduryje prasidėjusios didėjimo tendencijos, metinė SVKI infliacija 2008 m. pirmąją pusę laipsniškai didėjo augant maisto produktų ir energijos kainoms. 2008 m. rugsėjo mėn. pasiekusi aukščiausią tašką – 4,5 % (palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu) – paskutiniais 2008 m. mėnesiais metinė SVKI infliacija mažėjo. Defliacijos procesą nuo 2008 m. rugsėjo mėn. daugiausia lėmė mažėjančios maisto produktų ir kuro kainos dėl teigiamo bazės efekto ir kartu mažėjančios energijos ir maisto produktų kainos tarptautinėse rinkose. Tačiau šias defliacines tendencijas iš dalies atsvėrė didėjantis tabako ir šildymo kainų poveikis infliacijai. Tabako kainos ėmė kilti spalio mėn., o tai rodė vėluojantį nuo 2008 m. pradžios cigaretėms padidintų akcizų poveikį. Šildymo kainų augimą paskatino administracinis kainų padidinimas 2008 m. trečiąjį ketvirtį dėl to, kad 2008 m. pirmoje pusėje padidėjo dujų kainos. Nepaisant didelio valiutos kurso padidėjimo 2008 m. pirmoje pusėje, 2008 m. antroje pusėje didesnį poveikį infliacijai turėjo ne energetikos pramoninių prekių kainos. 2009 m. sausio mėn. metinė SVKI infliacija sumažėjo iki 2,7 % ir 2009 m. vasario mėn. toliau mažėjo iki 2,4 % (palyginti su tuo pačiu praėjusių metų laikotarpiu), o tai reiškia, kad turi mažėti maisto produktų ir energijos kainos. Remiantis Komisijos 2009 m. sausio mėn. prognoze, dėl mažėjančių maisto produktų ir kuro kainų 2009 m. infliacijos vidurkis turėtų būti kiek mažesnis negu 3 %, o dėl didėjančių energijos ir paslaugų kainų SVKI infliacija 2010 m. gali vėl padidėti iki 3,5 %. Remiantis preliminariais skaičiavimais, bendras (vienkartinis) euro įvedimo poveikis bendrajai infliacijai euro įvedimo laikotarpiu ir iš karto po euro įvedimo turėtų būti daugiausia 0,3 procentinio punkto[10]. Kainų suvokimas Remiantis Komisijos tyrimu, santykinė dauguma slovakų teigiamai vertino euro įvedimo poveikį kainoms: 42 % laikėsi nuomonės, kad tai turėtų padėti išlaikyti kainų stabilumą, ir tik 19 % (palyginti su 66 % kipriečių, 52 % slovėnų ir 37 % maltiečių) buvo susirūpinę, kad dėl euro įvedimo padidės infliacija[11]. Slovakų teigiamą nuomonę apie euro įvedimo poveikį kainoms taip pat patvirtino suvokiamos infliacijos vertinimo rezultatai. Apskritai per pastaruosius dvejus metus Slovakijoje infliacijos suvokimas atitiko SVKI infliacijos tendenciją. Bet anksčiau užfiksuotas didelis koreliacijos koeficientas tarp šių dviejų rodiklių (0,9 2004–2007 m. laikotarpiu) 2008 m. šiek tiek sumažėjo (iki 0,67 ), o 2008 m. didėjant faktinei infliacijai labiau pasikeitė infliacijos suvokimas. Vėliau, sumažėjus faktinei infliacijai, infliaciją pradėta suvokti kaip gerokai mažesnę. Tačiau daugumoje ES valstybių narių pastebėtas ryškesnis suvokiamos, o ne faktinės infliacijos pokytis, ir tai bent iš dalies sietina su tuo, kad suvokimui nemažą poveikį turėjo praėjęs laikotarpis, per kurį vyravo aukštos pasaulinės prekių kainos. Komisijos vartotojų nuomonės tyrimo sausio mėn. duomenys rodo, kad euro įvedimas neturėjo poveikio infliacijos suvokimui. Suvokiama infliacija toliau mažėjo ir sausio mėn. siekė 21,7 procentinio punkto, palyginti su 25,6 procentinio punkto gruodžio mėn. Vasario mėn. suvokiama infliacija dar labiau sumažėjo – iki 18,7 procentinio punkto. Mažėjant SVKI infliacijai iš tiesų yra sunkiau atskirai įvertinti euro įvedimo poveikį infliacijos suvokimui. 3 grafikas Suvokiama ir faktinė infliacija ( % ) [pic] INFORMAVIMO KAMPANIJA APIE EURO įVEDIMą IR VISUOMENėS NUOMONė Informavimo apie euro įvedimą kampanija prasidėjo 2007 m., pradėjus veikti nacionalinei euro tinklavietei ir nemokamai pagalbos telefono linijai ir pradėjus organizuoti seminarus bei konferencijas. Visavertė informavimo kampanija prasidėjo 2008 m. pavasarį. Ja buvo siekiama laiku ir išsamiai informuoti visus Slovakijos piliečius apie svarbiausius euro įvedimo aspektus. Nuo 2008 m. kovo mėn. iki 2009 m. vasario mėn. vyko centralizuota žiniasklaidos kampanija per televiziją, radiją ir spaudą. Be to, visiems namų ūkiams buvo masiškai dalijami leidiniai ir euro skaičiuoklės, nuolat atnaujinama (labai gausiai lankoma) tinklavietė, vykdomi specialūs mokykloms ir žurnalistams skirti projektai, įgyvendinama instruktorių rengimo programa, o atokias šalies vietoves informacija pasiekdavo euromobiliu. 2008 m. rugsėjo mėn. nacionalinės valdžios institucijos, Europos centrinis bankas (ECB) ir Europos Komisija surengė žinomą konferenciją euro klausimu – tai buvo paskutinio intensyviausio euro įvedimo kampanijos etapo pradžia. 2009 m. sausio 1 d. vykę šventiniai renginiai – kampanijos kulminacinis taškas. Per šią kampaniją Slovakijos valdžios institucijos ypatingą dėmesį skyrė specifinėms tikslinėms grupėms (vaikams ir jaunimui, pagyvenusiems žmonėms, neįgaliesiems, etninėms mažumoms ir kt.) – pagrindiniai euro įvedimo etapai ir elementai minėtoms grupėms buvo aiškinami pasitelkus specialias priemones. Komisija rėmė kampaniją techniškai ir finansiškai. Komisija, be kita ko, pristatė leidinių ir reklaminės medžiagos, rengė parodas, seminarus žurnalistams, vykdė nuomonių apklausas. Komisija skyrė kelias dotacijas ir iš dalies finansavo informavimo kampanijos darbuotojų atlyginimus, žiniasklaidos kampaniją, nacionalinę pagalbos telefono liniją ir tinklavietę, projektą mokykloms, skaičiuoklių programas, euro skaičiuokles ir euromobilį. Slovakijos ekspertai dalyvavo Europos Komisijos ir Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF), ECB ir Europolo informavimo ir mokymo renginiuose, skirtuose supažindinti su euro apsaugos nuo padirbinėjimo procedūromis ir metodais. Europos centrinis bankas drauge su SNB taip pat vykdė bendrą veiklą, skirtą supažindinti plačiąją visuomenę (taip pat profesionalius grynųjų pinigų tvarkytojus) su grynųjų eurų įvedimo ypatumais ir eurų banknotų bei monetų apsaugos požymiais. Galima laikyti, kad nacionalinė euro įvedimo kampanija pavyko: remiantis 2009 m. sausio mėn. Eurobarometro tyrimo duomenimis, 90 % slovakų jautėsi labai gerai arba gerai informuoti ir beveik 84 % buvo gana patenkinti arba labai patenkinti nacionalinių valdžios institucijų suteikta informacija. Tai, žinoma, prisidėjo prie bendros nuomonės apie euro įvedimą: Devyni iš dešimties slovakų manė, kad euras įvestas sklandžiai ir veiksmingai. Daugumai piliečių (93 %) svarbiausias informacijos šaltinis buvo žiniasklaida, o antras pagal svarbą šaltinis – šalies centrinis bankas (20 % piliečių). Apie 90 % respondentų pareiškė, kad matė euro apžvalgas per televiziją: dauguma manė, kad šios apžvalgos buvo labai arba gana naudingos. Beveik visi slovakai (95 %) teigė, kad gavo euro skaičiuokles, o apie du trečdaliai jas laikė naudingomis. Į klausimą apie papildomos informacijos poreikį maždaug 31 % slovakų atsakė, kad norėtų daugiau sužinoti apie eurų banknotų ir monetų apsaugos požymius (per apklausą 4 iš 10 respondentų negalėjo nurodyti nė vieno apsaugos požymio), 22 % norėjo daugiau sužinoti apie teisingą kainų apvalinimą, o 19 % pageidavo daugiau informacijos apie tai, kaip išvengti apgavysčių konvertuojant valiutą. Gerai organizuota informavimo kampanija Slovakijoje padėjo užtikrinti sklandų euro įvedimą. Kampanija buvo išsami: Atsižvelgta į visas tikslines grupes, įskaitant mažumas ir žmones su specialiais informacijos poreikiais. Valdžios institucijos turėtų ir toliau teikti visuomenei informaciją, t. y. papildomą informaciją apie grynųjų eurų apsaugos požymius, toliau spręsti teisingo kainų nustatymo klausimus, kad nebeliktų su tuo susijusių nuogąstavimų. [1] 2008 m. birželio 19 d. ECB gairės (ECB/2008/4), iš dalies keičiančios Gaires ECB/2006/9 dėl tam tikrų pasiruošimų grynųjų pinigų keitimui į eurą bei dėl eurų banknotų ir monetų išankstinio pristatymo bei išankstinio sub-pristatymo ne euro zonoje. [2] Flash Eurobarometer 259 , 2009 m. sausio mėn. [3] Flash Eurobarometer 255 , 2009 m. sausio mėn. [4] Flash Eurobarometer 259 , 2009 m. sausio mėn. [5] Flash Eurobarometer 255 , 2009 m. sausio mėn. [6] Kaimo vietovėse esančioms parduotuvėms sunkiau naudotis bankų paslaugomis, todėl jos gali greitai pritrūkti grynųjų pinigų grąžai. [7] Flash Eurobarometer 259 , 2009 m. sausio mėn. [8] Flash Eurobarometer 259 , 2009 m. sausio mėn. [9] Komisijos rekomendacija dėl euro įvedimo ateityje lengvinimo priemonių, OL L 23/30, 2008 m. sausio 26 d. [10] Eurostatas: Euro įvedimas ir infliacija Slovakijoje, 2009 m. kovo 23 d. [11] Flash Eurobarometer 259 , 2009 m. sausio mėn.