(4)2021 m. gegužės 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Švedija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Nacionalinė atsakomybė už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra jo sėkmingo įgyvendinimo ir ilgalaikio poveikio valstybėje narėje bei patikimumo visoje Europoje pagrindas. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis;

(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Švedijai pateikė rekomendacijų. Konkrečiai Taryba rekomendavo Švedijai investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, taip pat į švietimą ir įgūdžius, mokslinius tyrimus ir inovacijas, atsižvelgiant į regioninius skirtumus. Tam, kad būtų užtikrintas būsto rinkos veikimas, Taryba rekomendavo Švedijai spręsti didelės namų ūkių skolos keliamos rizikos klausimą, skatinti investicijas į gyvenamųjų namų statybas, kur būsto trūkumas yra didžiausias, ir didinti būsto rinkos veiksmingumą. Taryba taip pat rekomendavo didinti kovos su pinigų plovimu sistemos veiksmingumą ir užtikrinti jos vykdymą. Švedija buvo paraginta, laikantis Stabilumo ir augimo pakto bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su COVID-19 pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, Švedija turėtų vykdyti fiskalinę politiką, kuria būtų siekiama užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Galiausiai Švedijai rekomenduota užtikrinti sveikatos sistemos atsparumą. Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant šias šaliai skirtas rekomendacijas tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija daro išvadą, kad rekomendacija dėl 5G ryšio diegimo visiškai įgyvendinta. Padaryta didelė pažanga tvaraus transporto srityje, taip pat imantis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas;

(21)tikimasi, kad priemonės, skirtos skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai skatinti, didins Švedijos ekonomikos novatoriškumą ir tvarumą. Visų pirma, tikimasi, kad parama plačiajuosčio ryšio plėtrai dar labiau paskatins skaitmeninę darbo pertvarką, kuri turėtų padėti padidinti atsparumą tiekimo grandinės sutrikimams. Priemonės, kuriomis siekiama didinti atitiktį darbo rinkos poreikiams ir panaikinti įgūdžių spragas, turėtų padėti išlaikyti didelį Švedijos konkurencingumą ir palengvinti jos prisitaikymą prie nepalankių ekonominių aplinkybių. Be to, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane daug dėmesio skiriama aplinkos atžvilgiu tvarioms iniciatyvoms ir manoma, kad tai turėtų padėti apsisaugoti nuo netvarios, galinčios pasenti ekonominės veiklos. Apskritai ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu skatinama tokia pramonės struktūra, kurios pagrindą sudaro lanksti novatoriška ekonominė veikla, padedanti didinti atsparumą;

(20)į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktas švietimo, skaitmenizacijos ir sveikatos priežiūros sričių investicijų ir reformų rinkinys, kuriuo siekiama spręsti šių sričių uždavinius, taip įvairiais būdais padedant užtikrinti lygias galimybes ir daugiau galimybių įsidarbinti, kaip numatyta pagal Europos socialinių teisių ramstį. Laipsniškai plečiant profesinio rengimo galimybių pasiūlą, taip pat visoje Švedijoje didinant vietų švietimo įstaigose skaičių galima skatinti užimtumą ir našumą, o kartu ir socialinę sanglaudą. Be to, padidėjusi ilgalaikės priežiūros paslaugų pasiūla ir pagerėjusi jų kokybė turėtų teigiamai paveikti pagyvenusių žmonių gyvenimą, o specialios studentų ir mažas pajamas gaunančių šeimų rėmimo priemonės turėtų padėti gerinti nepalankioje padėtyje esančių grupių padėtį būsto rinkoje;

(18)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 kriterijų numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) Švedijos ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui ir ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, propaguojant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip sustiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje;

(15)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta keletas tikslinių reformų ir investicijų švietimui ir įgūdžių ugdymui stiprinti, visų pirma suteikiant daugiau mokymosi galimybių, be kita ko, pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugas teikiantiems darbuotojams, ir didinant studijų vietų profesinio rengimo ir aukštojo mokslo įstaigose skaičių, daugiausia dėmesio skiriant konkrečių sunkumų darbo rinkoje patiriantiems asmenims. Tikimasi, kad taip kartu su priemone, kuria siekiama modernizuoti užimtumo apsaugos teisės aktus, bus suteikiama papildomų paskatų laipsniškai plėtoti žmogiškąjį kapitalą ir patenkinti kintančius įgūdžių poreikius, ypač įgyvendinant skaitmeninę ir žaliąją pertvarką;

(12)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta daug įvairių viena kitą papildančių reformų ir investicijų, padedančių veiksmingai spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius, išdėstytus per 2019 ir 2020 m. Europos semestrą Švedijai Tarybos pateiktose rekomendacijose, arba didelę jų dalį, visų pirma tokiose srityse, kaip sveikatos priežiūros sistemos atsparumas, klimatas ir skaitmeninė pertvarka, švietimas ir įgūdžių ugdymas, moksliniai tyrimai ir inovacijos, kova su pinigų plovimu ir pasiūlos sąlygų bei judumo būsto rinkoje gerinimas;

(11)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 kriterijų numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti visus uždavinius arba didelę dalį uždavinių (A reitingas), nustatytų atitinkamose Švedijai skirtose rekomendacijose, įskaitant mokestinius klausimus, ir rekomendacijose, pateiktose pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 dalį, skirtose šiai valstybei narei, arba uždavinius, nustatytus kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą;

(9)tikimasi, kad pažangų ir tvarų Švedijos ekonomikos augimą padės užtikrinti parama naujoms technologijoms kurti ir taikyti žaliojoje srityje. Manoma, kad integracinį augimą visiems padės užtikrinti parama darbuotojams perkvalifikuoti ir jų kvalifikacijai kelti. Be to, tikimasi, kad Švedijos ekonominio ir socialinio modelio tvarumą ir atsparumą padės užtikrinti priemonės, kuriomis siekiama spręsti demografines problemas, t. y. pensijų, socialinės apsaugos ir mokesčių sistemų dalyvių amžiaus ribų koregavimas. Kalbant apie socialinę ir teritorinę sanglaudą, tikimasi, kad parama plačiajuosčiam ryšiui diegti kaimo vietovėse padės užtikrinti, kad didelės spartos ryšiu galėtų naudotis visi piliečiai, ir taip skatinti teritorinę sanglaudą, o socialinė sanglauda bus skatinama imantis švietimo ir mokymo priemonių, taip pat priemonių, skirtų būsto pasiūlai didinti;

(8)į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta priemonių, prisidedančių prie visų šešių ramsčių, o keliais komponentais vienu metu siekiama kelių ramsčių tikslų. Toks požiūris padeda užtikrinti, kad būtų visapusiškai ir darniai siekiama kiekvieno ramsčio tikslų. Tikimasi, kad žalioji pertvarka bus skatinama imantis priemonių, kuriomis siekiama mažinti pramonės ir transporto priklausomybę nuo iškastinio kuro ir remti vietos bei regioninius projektus, susijusius su išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu. Tai pasiekti padeda ir viešosios paramos schemos, skirtos pastatų energijos vartojimo efektyvumui didinti, be kita ko, naudojant pažangias energetikos sistemas. Tikimasi, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bus visapusiškai prisidedama prie skaitmeninio ramsčio – bus imtasi priemonių dar labiau gerinti didelės spartos ryšiui, ugdyti skaitmeniniams įgūdžiams švietimo ir mokymo priemonėmis ir stiprinti e. valdžiai bei skaitmeninėms viešosioms paslaugoms;

(7)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies a punktą ir V priedo 2.1 kriterijų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas iš esmės (A reitingas) yra visapusiškas ir deramai subalansuotas atsakas į ekonominę ir socialinę padėtį ir taip tinkamai prisideda prie visų šešių to reglamento 3 straipsnyje nurodytų ramsčių įgyvendinimo, atsižvelgiant į konkrečius šiai valstybei narei kylančius uždavinius ir jai skirtus finansinius asignavimus;

Indėlis į žaliąją pertvarką, įskaitant biologinę įvairovę

(24)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies e punktą ir V priedo 2.5 kriterijų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis dideliu mastu (A reitingas) prisidedama prie žaliosios pertvarkos, įskaitant biologinę įvairovę, arba dėl jos kylančių uždavinių. Paramos siekiant klimato srities tikslų priemonėms skiriamos lėšos sudaro 44,4 % visų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų (apskaičiuota pagal to reglamento VI priede pateiktą metodiką). Pagal to reglamento 17 straipsnį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka informaciją, įtrauktą į 2021–2030 m. nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą;

(25)tikimasi, kad reformos ir investicijos labai padės siekti Švedijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane nustatytų priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energetikos pertvarkos tikslų, taigi ir 2030 m. Sąjungos klimato srities tikslo. Siekti klimato srities tikslų padeda kelios plataus užmojo priemonės, sujungtos į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano specialų žaliąjį komponentą, o kai kuriomis priemonėmis taip pat padedama siekti kitų aplinkos tikslų, be kita ko, išsaugoti biologinę įvairovę. Tikimasi, kad įgyvendinamos priemonės padarys ilgalaikį poveikį, nes jomis visų pirma bus prisidedama prie žaliosios pertvarkos, biologinės įvairovės didinimo ir aplinkos apsaugos;

(26)į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtrauktos investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą, siekiant mažinti daug teršalų išmetančių pramonės sektorių priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat investicijos į vietos ir regioninius klimato srities projektus, kuriais siekiama mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, įskaitant investicijas į elektromobilių įkrovimo infrastruktūrą ir tvarią biokuro gamybą. Mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį taip pat siekiama ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis investicijomis į didesnį daugiabučių pastatų energinį naudingumą ir geležinkelių infrastruktūros atnaujinimą, o investicijos į vertingų natūralių gamtinių zonų, ypač miškų, apsaugą tiesiogiai padeda išsaugoti biologinę įvairovę ir natūralias buveines. Be investicijų, numatyta imtis ryžtingų reformų žaliajai pertvarkai remti, įskaitant energijos mokesčio didinimą, lengvųjų automobilių mokesčio lengvatos apskaičiavimo koregavimą, kad būtų geriau atsižvelgiama į lengvųjų automobilių anglies pėdsaką, ir atsinaujinančiųjų energijos išteklių dalies didinimą, palyginti su transporto sektoriuje vartojamu kuru;

(27)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės padeda siekti 2050 m. Sąjungos klimato srities tikslo, taip pat Švedijos tikslo iki 2045 m. užtikrinti anglies dioksido poveikio neutralumą;

Indėlis į skaitmeninę pertvarką

(28)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies f punktą ir V priedo 2.6 kriterijų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis prisidedama (A reitingas) prie skaitmeninės pertvarkos arba dėl tos pertvarkos kylančių uždavinių. Paramos siekiant skaitmeninių tikslų priemonėms skiriamos lėšos sudaro 20,5 % visų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano asignavimų (apskaičiuota pagal to reglamento VII priede pateiktą metodiką);

(29)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytomis priemonėmis prisidedama prie Švedijos uždavinių, susijusių su skaitmenine pertvarka, sprendimo. Visų pirma, nors apskritai Švedijoje skaitmeninis ryšys gerai išplėtotas, retai apgyvendintose vietovėse yra ryšio spragų. Parama plačiajuosčiam ryšiui diegti turėtų padėti didinti galimybes tose vietovėse naudotis sparčiuoju ryšiu. Nepaisant to, kad apskritai Švedijos gyventojų skaitmeninių įgūdžių lygis yra aukštas, informacinių ir ryšių technologijų sektoriuje trūksta ekspertų, todėl, siekiant spręsti šią problemą, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta investicinių priemonių studijų vietų skaičiui atitinkamų sričių aukštesniojo profesinio mokymo įstaigose didinti. Be to, į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukta investicijų, kuriomis siekiama laipsniškai kelti ugdymo universitetuose ir kitose aukštojo mokslo įstaigose lygį, ir didelę jų dalį numatyta skirti skaitmeninių įgūdžių ugdymo programoms;

(30)tikimasi, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės prisidės prie skaitmeninės pertvarkos Švedijoje, padėdamos skaitmenizuoti viešąjį administravimą. Tikimasi, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu bus remiamas pažangių energetikos sistemų taikymas, siekiant didinti pastatų energinį naudingumą, ir taip bus skatinama žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos sąveika;

Ilgalaikis poveikis

(31)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies g punktą ir V priedo 2.7 kriterijų iš esmės (A reitingas) numatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu Švedijai padaryti ilgalaikį poveikį;

(32)tikimasi, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų priemonių įgyvendinimas įneš į ekonomiką struktūrinių pokyčių: padidins ekonomikos inovacinius pajėgumus, aplinkos tvarumą, skaitmeninius įgūdžius ir socialinę sanglaudą. Plane numatyta didinti aplinkosaugos mokesčių dalį, o tai padės siekti Švedijos klimato srities tikslų ir turėtų paspartinti žaliąją jos ekonomikos transformaciją. Tai dar labiau akcentuoja parama novatoriškoms technologijoms, skirtoms iškastinio kuro nenaudojantiems sprendimams taikyti energijai imliuose pramonės sektoriuose;

(33)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu remiama socialinė ir teritorinė sanglauda ir konvergencija, o tai turėtų daryti teigiamą poveikį ir ilguoju laikotarpiu. Siekiant skatinti regioninę sanglaudą su rečiau apgyvendintomis šalies vietovėmis, numatyta imtis plačiajuosčio ryšio priemonės, skirtos regionams, kuriuose visapusiškos plačiajuosčio ryšio aprėpties nėra. Taip visiems turėtų būti sudaromos sąlygos dalyvauti skaitmenizacijos skatinamo į viršų nukreipto socialinio ir ekonominio judumo procese. Tikimasi, kad ilgalaikį teigiamą poveikį socialinei sanglaudai ir integracijai padarys investicijos į švietimą, daugiausia į profesinį rengimą ir asmenų, kurie darbo rinkoje patiria ypatingų sunkumų, švietimą, taip pat programos, kuriomis siekiama gerinti visų gyventojų turimas švedų kalbos žinias. Našumo didinimas ir viešųjų finansų tvarumas remiamas priemonėmis, kuriomis siekiama skatinti inovacijas ir kovoti su neigiamu demografinių tendencijų poveikiu. Jos padeda didinti pajėgumus remti būsimas augimą skatinančias investicijas;

(34)ilgalaikį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano poveikį taip pat galima sustiprinti užtikrinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano ir kitų programų, be kita ko, finansuojamų sanglaudos politikos fondų lėšomis, sąveiką, visų pirma sprendžiant teritorines problemas ir skatinant subalansuotą vystymąsi. Tikimasi, kad kartu vykdomos struktūrinės reformos, kuriomis siekiama didinti Švedijos ekonomikos augimo potencialą, stiprinti jos inovacijų bazę ir šalinti makroekonominį disbalansą, dar labiau padės eiti subalansuoto ir tvaraus augimo keliu, pasibaigus ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimo laikotarpiui;

Stebėsena ir įgyvendinimas

(35)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies h punktą ir V priedo 2.8 kriterijų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pasiūlyta tvarka yra tinkama (A reitingas), kad būtų užtikrinta veiksminga ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano stebėsena ir įgyvendinimas, įskaitant numatomą tvarkaraštį, tarpines bei siektinas reikšmes ir susijusius rodiklius;

(36)už bendrą Švedijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimą atsakinga Švedijos finansų ministerija, o už stebėseną, ar pasiektos tarpinės ir siektinos reikšmės, – Švedijos nacionalinė finansų institucija (ESV). Jos yra pakankamai aiškios ir realistiškos, kad būtų galima užtikrinti jų pasiekimo atsekamumą ir patikrinamumą, ir pagrįstos svarbiais, priimtinais ir patikimais rodikliais. Tikimasi, kad Švedijos institucijų apibūdinti tikrinimo mechanizmai, duomenų rinkimo ir atsakomybės užtikrinimo procedūros bus pakankamai patikimi, kad būtų galima tinkamai pagrįsti prašymus išmokėti lėšas. Tarpinės ir siektinos reikšmės taip pat svarbios jau užbaigtoms priemonėms, kurios yra tinkamos finansuoti pagal Reglamento (ES) 2021/241 17 straipsnio 2 dalį. Tam, kad prašymas išmokėti lėšas būtų pagrįstas, šios tarpinės ir siektinos reikšmės laikui bėgant turi būti patenkinamai pasiektos;

(37)valstybės narės turėtų užtikrinti, kad apie finansinę paramą pagal Priemonę būtų pranešama ir patvirtinama pagal Reglamento (ES) 2021/241 34 straipsnį. Techninės paramos, reikalingos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui įgyvendinti, valstybės narės gali prašyti pagal techninės paramos priemonę, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/240;

Išlaidų įvertinimas

(38)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies i punktą ir V priedo 2.9 kriterijų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pateiktas visų numatytų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano išlaidų sumos pagrindimas iš dalies (B reitingas) yra pagrįstas, patikimas, atitinka išlaidų veiksmingumo principą ir yra proporcingas tikėtinam nacionaliniam ekonominiam ir socialiniam poveikiui;