Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 6/2002 ir (EB) Nr. 40/94, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo {SEK(2005)1749} /* KOM/2005/0689 galutinis - CNS 2005/0274 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.12.2005 KOM(2005)689 galutinis 2005/0274(CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 6/2002 ir (EB) Nr. 40/94, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo {SEK(2005)1749} (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Įžanga 2001 m. gruodžio 12 d. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino (toliau − Bendrijos dizaino reglamentas)[1]. Bendrijos dizaino reglamentas nustato Bendrijos dizaino sistemą, suteikiančią teisę į dizaino apsaugą, kuri vienodai galioja visoje Europos bendrijos teritorijoje. Pagal Reglamentą dizainas gali būti saugomas arba pagal neregistruotąjį Bendrijos dizainą, jei dizainas viešai skelbiamas šiame reglamente nustatyta tvarka, arba pagal registruotąjį Bendrijos dizainą, jei jo registracija atlikta reglamente nustatyta tvarka. Bendrijos dizaino reglamentu Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas), toliau − Tarnyba[2] , patikima administruoti Bendrijos dizainą. 2003 m. sausio 1 d. Tarnyba pradėjo registruotojo Bendrijos dizaino paraiškų priėmimą; pirmoji paraiška buvo gauta 2003 m. balandžio 1 d. 2003 m. gruodžio 23 d. įsigaliojo 1999 m. Hagos sutarties aktas dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo (toliau − Ženevos aktas), priimtas 1999 m. liepos 2 d. Ženevoje. Pagal Ženevos aktą dizaineriai, pateikę vieną tarptautinę registraciją, gali įgyti dizaino apsaugą keliose šalyse. Taigi, pagal Ženevos aktą, viena tarptautinė paraiška, pateikta Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) Tarptautiniam biurui, pakeičia daugybę paraiškų, kurias kitu atveju išduotų skirtingos nacionalinės ar regioninės Tarnybos. Viena pagrindinių Ženevos akto naujovių yra tai, kad tarpvyriausybinės organizacijos, turinčios regionines tarnybas, kurios registruoja dizainą, galiojantį organizacijos teritorijoje, kurioje galioja organizacijos steigimo sutartis, gali tapti Ženevos akto šalimi. Ši naujovė buvo įtraukta į Ženevos aktą, ypač siekiant Bendrijos prisijungimo prie tarptautinės registracijos sistemos, įsigaliojus Bendrijos dizaino sistemai. Siekdama pasirengti Bendrijos prisijungimui prie Ženevos akto, Komisija parengė du pasiūlymus, kurie yra bendrai pateikti Tarybai. Pirmasis Komisijos pasiūlymas susijęs su Bendrijos prisijungimu prie Ženevos akto[3]. Antrasis pasiūlymas susijęs su priemonėmis, kurios yra būtinos Bendrijos prisijungimui prie Ženevos akto įgyvendinti. 2. Komisijos pasiūlymo struktūra Siūloma, kad priemonės, įgyvendinančios Bendrijos prisijungimą prie Ženevos akto, būtų įtrauktos į Bendrijos dizaino reglamentą, iš dalies pakeičiant galiojančias nuostatas ir įtraukiant naują XIa antraštinę dalį dėl „Tarptautinės dizaino registracijos“[4]. Iš esmės pagrindinės nuostatos dėl tarptautinės registracijos, kurioje nurodoma Bendrija, yra tokios pačios kaip Bendrijos dizainui taikomos nuostatos. Todėl tarptautinės registracijos, kuriose nurodoma Europos bendrija ir Bendrijos dizainas, turi būti reglamentuojamos pagal tą patį įstatymą dėl dizaino (II antraštinė dalis); abu yra nuosavybės objektai (III antraštinė dalis), dėl jų gali būti teikiama paraiška dėl negaliojimo paskelbimo (VI antraštinė dalis); skundą galima paduoti dėl Panaikinimo skyriaus sprendimo (VII antraštinė dalis); jurisdikcija ir teisiniai veiksmai, susiję su Bendrijos dizainu, taikomi Europos bendriją nurodančioms tarptautinėms registracijoms taip pat kaip Bendrijos dizainui (IX antraštinė dalis). Dėl šių priežasčių naujoje XIa antraštinėje dalyje pateikiama daug kryžminių nuorodų į kitus Reglamento straipsnius. Naujos antraštinės dalies įtraukimas į Reglamentą palengvina galimybę susipažinti su visomis nuostatomis, kurios yra taikomos dizainui, saugomam visoje Europos bendrijos teritorijoje, nepriklausomai nuo to, ar tai daroma įregistruojant dizainą kaip Bendrijos dizainą ar tarptautinės dizaino registracijos, nurodančios Europos bendriją pagal Ženevos aktą, būdu. Pagal siūlomą struktūrą Komisijos reglamentuose (EB) Nr. 2245/2002[5], Nr. 2246/2002[6] ir Nr. 216/96[7] nustatytos įgyvendinimo priemonės bus iš esmės taikomos mutatis mutandis . Jei reikia, Komisija juos iš dalies pakeis, pavyzdžiui, dėl atsisakymo registruoti pagrindų nagrinėjimo, kaip nurodyta šio pasiūlymo 106e straipsnyje. 3. Ženevos aktas Ženevos aktas yra Hagos sistemos dalis, kurios pagrindas yra Hagos sutartis dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo. Šią sutartį sudaro trys skirtingi Aktai: 1934 m. Londono aktas, 1960 m. Hagos aktas ir 1999 m. Ženevos aktas. Šie trys aktai yra autonomiški ir taikomi kartu, atsižvelgiant į esmines jų nuostatas. Susitariančiosios šalys gali nuspręsti prisijungti tik prie vieno, dviejų ar visų trijų Aktų. Jos automatiškai tampa Hagos sąjungos, kuriai šiuo metu priklauso 42 Susitariančiosios šalys, iš kurių 12 − ES valstybės narės[8], narėmis. Tarptautinės dizaino registracijos sistema buvo sukurta iškilus supaprastinimo ir ekonomiškumo būtinybei. Iš tikrųjų ji leidžia dizaino savininkams, įsikūrusiems Susitariančiojoje šalyje, įgyti dizaino apsaugą mažiausiomis sąnaudomis ir atliekant, kiek įmanoma, mažiau formalumų. Tarptautinę paraišką galima užpildyti viena kalba (anglų arba prancūzų), sumokant mokesčius tik vieną kartą. Pareiškėjas turi įvardyti Susitariančiąsias šalis, kuriose siekia įgyti apsaugą. Tarptautinė paraiška paprastai siunčiama tiesiogiai Tarptautiniam biurui. Gavęs tarptautinę paraišką, Tarptautinis biuras patikrina, ar ji atitinka nustatytus formalius reikalavimus ir tada paskelbia paraišką, tiksliau − registraciją − Tarptautiniame dizaino biuletenyje (PINO interneto tinklapyje). Po paskelbimo kiekviena nacionalinė Tarnyba turi nustatyti tarptautines registracijas, kuriose jos buvo nurodytos, siekiant tęsti išsamų nagrinėjimą, jei to reikalauja jų teisės aktai. Todėl visi esminiai apsaugos aspektai, ypač įskaitant kiekvienos Tarnybos atliekamą išsamų nagrinėjimą, apsaugos sąlygų vertinimą ir tos apsaugos mastą, yra kiekvienos nurodytos Susitariančiosios šalies teisės aktų dalykas. Po nagrinėjimo Tarnyba gali pranešti Tarptautiniam biurui apie atsisakymą suteikti apsaugą savo teritorijoje. Tačiau atsisakymas suteikti tarptautinę registraciją negali būti grindžiamas oficialių reikalavimų neatitikimu. Tokie reikalavimai jau turi būti laikomi įvykdytais po Tarptautinio biuro atlikto nagrinėjimo. Kai tarptautinė paraiška jau priimta, ji vienodai galioja kiekvienoje nurodytoje šalyje, lyg dizainas būtų deponuotas tiesiogiai toje šalyje. Todėl tarptautinė registracija apsaugos mastu ir vykdymo atžvilgiu yra lygiavertė nacionalinei teisei. Tuo pat metu tarptautinė registracija palengvina apsaugos išlaikymą: apsaugai pratęsti reikia atnaujinti tik vieną paraišką, o visi pakeitimai (pvz. nuosavybės ar adreso) registruojami viena paprasta procedūra. Ženevos akto priėmimu 1999 m. buvo siekiama dviejų tikslų, būtent: - padaryti Hagos sistemą patrauklesne pareiškėjams ir išplėsti sistemą priimant naujas nares; šiuo tikslu 1999 m. aktu į Hagos sistemą buvo įvesta keletas pokyčių, siekiant supaprastinti dizaino nagrinėjimo sistemas naudojančių šalių (pvz. JAV ir Japonijos) įstojimą į Hagos sąjungą; - susieti tarptautinės registracijos sistemą ir regionines sistemas, sudarant galimybę tarpvyriausybinėms organizacijoms tapti Akto šalimi. Antruoju tikslu Europos bendrijai suteikiama galimybė prisijungti prie Hagos sistemos. Tada ES teritorija Sutarties tikslais būtų laikoma viena šalimi, o Bendrijos dizaino taisyklės − atitinkamais nacionaliniais teisės aktais. OHIM taptų Tarnyba, atsakinga už išsamų tarptautinių paraiškų, kuriose nurodoma Bendrija, nagrinėjimą. Ženevos akto sistema visiškai veikti pradėjo 2004 m. balandžio 1 d. Tą dieną įsigaliojo Ženevos aktas ir atnaujinti Bendrieji reglamentai prie Hagos sutarties, supaprastinantys visas procedūras. Bendrijos dizaino sistema ir tarptautinės registracijos sistema, kaip nustatyta Hagos sutartyje, gali būti laikomi viena kitą papildančiomis. Bendrijos dizaino sistema nustato užbaigtą ir vieningą regioninę dizaino registravimo sistemą, apimančią visą Europos Sąjungos teritoriją. Hagos sutartis yra sutartis, kuri sistemina procedūras, būtinas siekiant įgyti dizaino apsaugą nurodytų Susitariančiųjų šalių teritorijoje. 4. Teisinis pagrindas Kadangi taisyklės, įgyvendinančios Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties, yra įtrauktos į Reglamentą, į jį įvedant naują ir atskirą antraštinę dalį bei galiojančių Reglamento nuostatų pakeitimus, šio pasiūlymo teisinis pagrindas turi būti toks pat kaip ir Reglamento teisinis pagrindas, t. y. Sutarties 308 straipsnis. 5. Straipsniai 1 straipsnis, 1 dalis 1 straipsnio 1 dalimi iš dalies pakeičiamas 25 straipsnio 1 dalies d punktas, įtraukiant tekstą „arba dizaino teise, įregistruota pagal Ženevos aktą prie Hagos sutarties dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo, priimto 1999 m. liepos 2 d. (...) ir kuris galioja Bendrijoje, arba paraiška tokiai teisei įgyti”, kaip dar viena anksčiau galiojusi teisė, kuria galima remtis kaip negaliojimo pripažinimo pagrindu. Tokia įtrauka yra reikalinga siekiant paaiškinti, kad tarptautinė paraiška ar registracija turi tokią pačią vertę kaip anksčiau galiojusi teisė į dizainą pagal nacionalinius ir Bendrijos dizaino įstatymus. 1 straipsnis, 2 dalis Nuostatos, įgyvendinančios Europos bendrijos prisijungimą prie Ženevos akto, yra įtraukiamos į Bendrijos dizaino reglamentą, įtraukiant naują XIa antraštinę dalį dėl tarptautinės dizaino registracijos. 1 skirsnis – Bendrosios nuostatos 106a straipsnis (Nuostatų taikymas) Paprastai šio Reglamento siūlomo pakeitimo 106a straipsnis numato, kad iš esmės Tarybos reglamentas (EB) Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino ir reglamentų, įgyvendinančių tą Reglamentą, pagal Ženevos aktą yra taikomas tarptautinėms registracijoms, kuriose nurodoma Bendrija. Be to, yra paaiškinama, kad Tarptautinis registras pakeis Tarnybos registrą tais atvejais, kurie yra susiję su tarptautinėmis registracijomis, nurodančiomis Europos bendriją. Visi įrašai Tarptautiniame registre, susiję su tarptautine registracija, kurioje nurodoma Europos Bendrija, turi tokią pačią vertę lyg jie būtų atlikti Tarnybos registre. Toks pats principas galioja ir paskelbimui: visus leidinius, susijusius su tarptautine paraiška, kurioje nurodoma Bendrija, skelbia Tarptautinis biuras ir jie turi tokią pačią vertę kaip Tarnybos išleisti leidiniai. Be to, šis principas taikomas ir Reglamento 98 straipsnyje numatomam kalbiniam režimui. 2 skirsnis – Tarptautinės registracijos, kuriose nurodoma Europos bendrija 106b straipsnis (tarptautinės paraiškos pateikimo tvarka) Ženevos akto 4 straipsnio 1 dalies a punkte nurodoma, kad pareiškėjas gali pasirinkti pateikti tarptautinę paraišką tiesiogiai Tarptautiniam biurui arba per pareiškėjo Susitariančiosios šalies Tarnybą. Tačiau pagal Ženevos akto 4 straipsnio 1 dalies b punktą Susitariančioji šalis gali paskelbti, kad tarptautinės paraiškos negali būti pateikiamos per jos Tarnybą. Pagrindinis Hagos sistemos privalumas yra jos paprastumas, o priimančių tarnybų vieta dizaino paraiškų teikimui neturi didelės reikšmės. Todėl, siekdama išvengti nereikalingo dvigubo darbo, Europos bendrija turėtų atsisakyti teikti paraišką per Tarnybą. Pirmenybė tiesioginiam paraiškų teikimui per PINO turėtų būti teikiama dar ir dėl to, kad pareiškėjai išvengtų painiavos tarp Bendrijos dizaino registravimo paraiškų ir tarptautinių registracijų paraiškų. Tokia painiava keltų dar didesnių problemų, mokant pagrindinį mokestį už tarptautinės paraiškos pateikimą, kuris bet kuriuo atveju turi būti sumokėtas tiesiogiai Tarptautiniam biurui paraiškos teikimo metu Jei pareiškėjai per klaidą sumokėtų šį mokestį OHIM, Tarnyba turėtų jį grąžinti. Pažymėtina, kad šiuo metu PINO negauna paraiškų, pateikiamų per nacionalines tarnybas, net ir iš tų Susitariančiųjų šalių, kurios leistų atlikti šią procedūrą. Dėl šios priežasties Komisija siūlo, kad Bendrija savo prisijungimo rašte pareikštų, kad tarptautinės paraiškos negali būti teikiamos per jos Tarnybą. Todėl 106b straipsnyje numatoma, kad tarptautinės paraiškos pagal Ženevos akto 4 straipsnio 1 dalį, kuriose nurodoma Bendrija, teikiamos tiesiogiai Tarptautiniam biurui. 106c straipsnis (Pateikimo mokesčiai) 1. Ženevos akto 7 straipsnyje numatyta, kad į nustatytus mokesčius įtraukiamas standartinis nurodymo mokestis, kurį turi sumokėti kiekviena Susitariančioji šalis. Be to, kiekviena Susitariančioji šalis, kuri yra tarpvyriausybinė organizacija, gali pareiškimu pranešti, kad teikiant kiekvieną paraišką ir kiekvienos tarptautinės paraiškos, kurioje ji yra nurodoma, pratęsimo atveju, standartinis nurodymo mokestis pakeičiamas individualiu nurodymo mokesčiu, kurio suma nurodoma pareiškime ir gali būti keičiama vėlesniuose pareiškimuose. Nustatyta suma negali viršyti sumos, kurią Susitariančioji šalis turėtų teisę gauti už nacionalinę paraišką ir pratęsimą; ši suma sumažėja dėl taupymo, susijusio su tarptautine procedūra. 2. Komisija siūlo, kad Bendrija savo prisijungimo rašte pareikštų, kad nustatyti nurodymo mokesčiai, minimi Ženevos akto 7 straipsnio 1 dalyje, teikiant ir pratęsiant paraišką, yra pakeičiami individualiais nurodymo mokesčiais. Šiuos mokesčius reikia sumokėti Tarptautiniam biurui, kuris juos perveda OHIM. 3. Komisija taip pat siūlys Reglamento (EB) Nr. 2246/2002 dėl mokesčių, mokamų Vidaus rinkos derinimo tarnybai, pakeitimą, pagal kurį individualūs nurodymo mokesčiai būtų nustatyti, laikantis Bendrųjų reglamentų 7 straipsnio 2 dalies ir 28 taisyklės reikalavimų. 106d straipsnis (Tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, poveikis) 1 dalis Pagal Bendrijos dizaino reglamento 48 straipsnį Tarnyba registruoja registruotojo Bendrijos dizaino paraišką kaip registruotą Bendrijos dizainą, jei ji atitinka reikalavimus, taikomus registruotajam Bendrijos dizainui ir jei paraiška nebuvo atmesta pagal Bendrijos dizaino reglamento 47 straipsnį. Pagal 47 straipsnį registruotojo Bendrijos dizaino paraiška yra atmetama, jei Tarnyba nustato atsisakymo registruoti pagrindus, t. y. jei dizainas, kurį siekiama apsaugoti, neatitinka 3 straipsnio a punkte pateikto apibrėžimo, arba prieštarauja viešajai tvarkai arba visuotinai pripažintiems moralės principams. Šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106d straipsnis užtikrina, kad tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, apsaugos suteikimui galioja tos pačios sąlygos, kurios taikomos registruotajam Bendrijos dizainui, t. y. tarptautinė registracija, nurodanti Europos bendriją, neturi Bendrijos dizaino registracijos galios Europos bendrijos teritorijoje, kol Tarnyba neišnagrinėjo tarptautinės registracijos atsisakymo registruoti pagrindų. 2 dalis Šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106d straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad jei Tarnyba neatmeta Europos bendriją nurodančios tarptautinės registracijos poveikio jos teritorijoje pagal Ženevos akto 12 straipsnio 2 dalį, arba jei atsisakymas buvo atšauktas, tarptautinė registracija pradeda galioti registracijos dieną pagal Ženevos akto 10 straipsnio 2 dalį ir turi tokią pačią galią kaip ir registruotasis Bendrijos dizainas. 3 dalis Kadangi nėra būtina iš naujo skelbti tarptautines registracijas, kurios jau yra įregistruotos Tarnybos tarptautiniame registre, šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106d 3 dalimi Tarnyba yra įpareigojama teikti informaciją apie Europos bendriją nurodančias registracijas, suteiktas pagal Ženevos aktą. Tai būtų galima veiksmingai atlikti OHIM tinklapyje pateikiant nuorodą į Hagos sistemą. Tvarka turėtų būti nustatyta įgyvendinimo reglamente. 106e straipsnis (Atsisakymo registruoti pagrindai) 1 dalis Šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106e straipsnyje nustatyti atsisakymo pagrindai yra tokie patys kaip ir atsisakymo registruoti pagrindai pagal 47 straipsnio 1 dalį, todėl užtikrinama, kad tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, yra nagrinėjamos taip pat kaip ir registruotojo Bendrijos dizaino paraiškos. 2 dalis Šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106e straipsnio nuostata užtikrina, kad tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, savininkas turi teisę pateikti pastabas arba atsisakyti tarptautinės registracijos, susijusios su Europos bendrija, pagal Ženevos akto 12 straipsnio 3 dalies b punktą. Be to, atitinkama 47 straipsnio 2 dalies nuostata numato, kad registruotojo Bendrijos dizaino pareiškėjui leidžiama pataisyti paraišką. Tačiau ši galimybė negalioja tarptautinei registracijai, nes atsisakymo pagrindai pagal 1 dalį gali būti panaikinti tik pakeičiant svarstomą dizainą, tuo tarpu Ženevos aktas nenumato tarptautinės registracijos dizaino pakeitimo po to, kai dizainas buvo užregistruotas Tarptautiniame registre. Įprastinė tvarka bus tokia: Tarnyba ex officio išnagrinės atsisakymo pagrindus. Jei Tarnyba, atlikdama nagrinėjimą, nustatys atsisakymo pagrindus, ji apie tai praneš Tarptautiniam biurui, įskaitant pagrindus, kuriais grindžiamas atsisakymas. Toks pranešimas bus paskelbtas per šešis mėnesius nuo tarptautinės registracijos paskelbimo (Bendrųjų reglamentų 18 taisyklės 1 dalis). Tarptautinis biuras nedelsdamas persiunčia pranešimo apie atsisakymą kopiją savininkui (Ženevos akto 12 straipsnio 3 dalis). Per pranešime Tarnybos nurodytą laikotarpį savininkui leidžiama atsisakyti tarptautinės registracijos, susijusios su Bendrija arba pateikti pastabas, siekiant panaikinti atsisakymo pagrindus. Nagrinėjant atsisakymo pagrindus Tarnyba ir savininkas tiesiogiai bendrauja tarpusavyje. Jei savininkui pavyksta panaikinti atsisakymo priežastis, Tarnyba oficialiai atšaukia savo atsisakymą ir apie tai praneša Tarptautiniam biurui. 3 dalis 106e straipsnio 3 dalyje nurodoma, kad sąlygos, pagal kurias nagrinėjami atsisakymo pagrindai, turėtų būti nustatytos įgyvendinimo reglamente. 106f straipsnis (Tarptautinės registracijos negaliojimo paskelbimas) 1 dalis Šio siūlomo Reglamento pakeitimo 106f straipsnis įgyvendina Ženevos akto 15 straipsnio 1 dalį, leidžiančią paskelbti tarptautinę registraciją negaliojančia Europos bendrijos teritorijoje. Ši nuostata užtikrina, kad tarptautinės registracijos paskelbimui negaliojančia Europos bendrijos teritorijoje taikomos tos pačios nuostatos kaip ir paraiškai dėl registruotojo Bendrijos dizaino paskelbimo negaliojančiu. Trečiosios šalys gali siekti tarptautinės registracijos paskelbimo negaliojančia Bendrijoje, teikdamos paraišką Tarnybai pagal 52 straipsnį arba priešpriešinį reikalavimą Bendrijos dizaino teismui pagal 81 straipsnio d punktą. Siekiant, kad Tarnyba paskelbtų registraciją negaliojančia, taikomos VI ir VII antraštinės dalys. Be to, savininkas gali pateikti pastabas dėl paraiškos dėl negaliojimo paskelbimo pagal įgyvendinimo reglamento 31 straipsnį. Galutinis Panaikinimo skyriaus sprendimas gali būti skundžiamas (Bendrijos dizaino reglamento 55 straipsnio 1 dalis). Šiuo atžvilgiu yra laikomasi Ženevos akto 15 straipsnio 1 dalies. Pagal šią nuostatą tarptautinės registracijos paskelbimas negaliojančia negali būti paskelbtas, jei savininkui iš anksto nebuvo suteikta galimybė apginti savo teises. 2 dalis Pagal Ženevos akto 15 straipsnio 2 dalį Susitariančiosios šalies, kurios teritorijoje buvo panaikintas tarptautinės registracijos galiojimas, Tarnyba, sužinojusi apie galiojimo panaikinimą, apie tai praneša Tarptautiniam biurui. Šis įsipareigojimas buvo įtrauktas į 106f straipsnio 2 dalį. Akivaizdu, kad Tarnyba bus informuota apie galiojimo panakinimą, jei toks bus rezultatas pagal galiojimo panaikinimo tvarką Tarnyboje, arba jei Bendrijos dizaino teismas praneš Tarnybai apie negaliojimo paskelbimą pagal Bendrijos dizaino reglamento 86 straipsnio 4 dalį. 2 straipsnis Bendrijos dizaino reglamento 97 straipsnyje nurodoma, kad jei papildomų nuostatų, susijusių su Tarnyba, antraštinėje dalyje nenurodoma kitaip, Reglamento dėl Bendrijos prekių ženklo XII antraštinė dalis taikoma Tarnybai, atsižvelgiant į jos užduotis pagal šį Reglamentą. Į Reglamento dėl Bendrijos prekių ženklo XII antraštinę dalį įtraukta 134 straipsnio 3 dalis dėl Tarnybos pajamų. Ši nuostata buvo iš dalies pakeista, prisijungiant prie Madrido protokolo, kuriuo buvo sukurtas naujas pajamų šaltinis, t. y. „visi mokesčiai, mokami pagal šio reglamento 140 straipsnyje minimą Madrido protokolą už tarptautinę registraciją, nurodančią Europos Bendrijas...“. EB prisijungus prie Ženevos akto, reikalingas panašus Bendrijos prekių ženklo reglamento pakeitimas. Pagal Ženevos aktą mokami mokesčiai turėtų būti įtraukti kaip naujas Tarnybos pajamų šaltinis. 3 straipsnis Bendrija įpareigojama Ženevos aktu trys mėnesiai po prisijungimo rašto deponavimo Tarptautinio biuro Generaliniam direktoriui datos. Šiuo atžvilgiu primenama, kad Komisijos pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo antrame straipsnyje, patvirtinančiame Europos bendrijos prisijungimą prie pirmiau minėto Ženevos akto, numatoma, kad Tarybai priėmus tą sprendimą, Taryba gali deponuoti prisijungimo raštą Tarptautinio biuro Generaliniam direktoriui nuo tos dienos, kurią Taryba priėmė būtinas priemones, įgyvendinančias Bendrijos prisijungimą prie Ženevos akto. 2005/0274(CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentus (EB) Nr. 6/2002 ir (EB) Nr. 40/94, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 308 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[9], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[10], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11], kadangi: (1) 2001 m. gruodžio 12 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino[12] sukūrė Bendrijos dizaino sistemą, pagal kurią bendrovės gali vienos procedūrinės sistemos pagalba įgyti teisę į Bendrijos dizainą, kuriam suteikiama visoje Bendrijos teritorijoje galiojanti vienoda apsauga. (2) Po Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (PINO) inicijuoto ir užbaigto pasirengimo, dalyvaujant valstybėms narėms, esančioms Hagos sąjungos narėmis, valstybės narės, kurios nėra Hagos sąjungos ir Europos bendrijos narės, 1999 m. liepos 2 d. tuo tikslu Ženevoje sušauktoje diplomatinėje konferencijoje priėmė Hagos sutarties Ženevos aktą dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo (toliau − Ženevos aktas). (3) Tarybos sprendimu [....] Taryba patvirtino Europos bendrijos prisijungimą prie Hagos sutarties Ženevos akto dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo[13] ir leido Tarybos pirmininkui deponuoti prisijungimo raštą PINO Generaliniam direktoriui nuo tos dienos, kurią Taryba priėmė priemones, būtinas Bendrijos prisijungimui prie Ženevos akto įgyvendinti. Šiame Reglamente tos priemonės yra nurodytos. (4) Atitinkamos priemonės turėtų būti įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 6/2002, įtraukiant naują antraštinę dalį dėl „Tarptautinės dizaino registracijos“. (5) Taisyklės ir procedūros, susijusios su tarptautine registracija, nurodančia Bendriją, turėtų iš esmės būti tokios pačios kaip taisyklės ir procedūros, taikomos Bendrijos dizaino paraiškoms. Pagal šį principą prieš įgyjant tokią pačią galią kaip registruotasis Bendrijos dizainas, turėtų būti išnagrinėti tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, atsisakymo registruoti pagrindai. Atitinkamai, tarptautinei registracijai, turinčiai tokią pat galią kaip ir registruotasis Bendrijos dizainas, turėtų būti taikomos tokios pačios taisyklės dėl negaliojimo paskelbimo kaip ir registruotajam Bendrijos dizainui. (6) Todėl Reglamentas (EB) Nr. 6/2002 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. (7) Bendrijai prisijungus prie Ženevos akto, atsiras naujas Vidaus rinkos derinimo tarnybos (Prekių ženklai ir dizainas) pajamų šaltinis. 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo[14] turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 6/2002 iš dalies keičiamas taip: 1. 25 straipsnio 1 dalies d punktas keičiamas taip: „(d) jei yra prieštaravimas tarp Bendrijos dizaino ir ankstesnio dizaino, kuris tapo prieinamas visuomenei po paraiškos padavimo datos arba, jeigu prašoma prioriteto − Bendrijos dizaino prioriteto datos, ir kuris yra saugomas nuo ankstesnės datos negu minėtoji data i) pagal registruotąjį Bendrijos dizainą arba paraišką dėl šio dizaino, arba ii) pagal atitinkamos valstybės narės suteiktą teisę į dizainą arba paraišką dėl tokios teisės, arba iii) arba dizaino teisę, įregistruotą pagal Ženevos aktą prie Hagos sutarties dėl tarptautinio pramoninio dizaino registravimo, priimtą 1999 m. liepos 2 d., (toliau − Ženevos aktas), patvirtintą Tarybos sprendimu [….][15], ir galiojantį Bendrijoje, arba paraišką tokiai teisei įgyti“; 2. Po XI antraštinės dalies įterpiama ši antraštinė dalis: „XIa ANTRAŠTINĖ DALIS: TARPTAUTINĖ DIZAINO REGISTRACIJA 1 SKIRSNIS BENDROSIOS NUOSTATOS 106a straipsnis Nuostatų taikymas 1. Jei šioje antraštinėje dalyje nenurodyta kitaip, šis Reglamentas ir kiti Reglamentai, įgyvendinantys šį Reglamentą, priimti pagal 109 straipsnį, taikomi mutatis mutandis Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos (toliau − tarptautinė registracija ir Tarptautinis biuras) tarptautinio registro registracijoms, nurodančioms Europos Bendriją pagal Ženevos aktą. 2. Kiekvienas tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, įrašas Tarptautiniame registre turi tokią pačią galią kaip Tarnybos Bendrijos dizaino registre atliktas įrašas, ir kiekvienas tarptautinės registracijos, nurodančios Bendriją, paskelbimas Tarptautinio biuro biuletenyje, turi tokią pačią galią kaip Bendrijos dizaino biuletenyje paskelbtas įrašas. 2 SKIRSNIS TARPTAUTINĖS REGISTRACIJOS, NURODANČIOS BENDRIJĄ 106b straipsnis Tarptautinės paraiškos pateikimo tvarka Tarptautinės paraiškos pagal Ženevos akto 4 straipsnio 1 dalį teikiamos tiesiogiai Tarptautiniui biurui. 106c straipsnis Nurodymo mokesčiai Ženevos akto 7 straipsnio 1 dalyje minimi nustatyti nurodymo mokesčiai yra pakeičiami individualiu nurodymo mokesčiu. 106d straipsnis Tarptautinės registracijos, nurodančios Europos bendriją, galiojimas 1. Tarptautinė registracija, nurodanti Bendriją, nuo jos registracijos dienos turi tokią pačią galią kaip registruotojo Bendrijos dizaino paraiška. 2. Jei nebuvo pranešta apie atsisakymą arba jei toks atsisakymas buvo atšauktas, tarptautinė dizaino registracija, nurodanti Bendriją, nuo 1 dalyje minimos datos galioja taip pat kaip registruotojo Bendrijos dizaino registracija. 3. Tarnyba teikia informaciją dėl 2 dalyje minimų tarptautinių registracijų įgyvendinimo reglamente nustatytomis sąlygomis. 106e straipsnis Atsisakymo pagrindai 1. Jei nagrinėdama tarptautinę registraciją Tarnyba nustato, kad dizainas, kuriam siekiama suteikti apsaugą, neatitinka 3 straipsnio a dalyje pateikto apibrėžimo arba prieštarauja viešajai tvarkai ar visuotinai pripažintiems moralės principams, Tarnyba ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo tarptautinės registracijos paskelbimo datos pateikia Tarptautiniam biurui pranešimą apie atsisakymą pripažinti galiojimą. Pranešime turi būti nurodyti atsisakymo pagrindai. 2. paskelbimas apie tarptautinės registracijos negaliojimą Bendrijoje netampa galutiniu, kol savininkui nesuteikiama galimybė atsisakyti tarptautinės registracijos, susijusios su Bendrija, arba pateikti savo pastabas. 3. Atsisakymo pagrindų nagrinėjimo sąlygos pateiktos įgyvendinimo reglamente. 106f straipsnis Tarptautinės registracijos negaliojimo paskelbimas 1. Tarptautinę registraciją pripažinti visiškai ar iš dalies negaliojančia Bendrijoje galima VI ir VII antraštinėse dalyse nustatyta tvarka arba Bendrijos dizaino teismo sprendimu, kuris priimtas teisių pažeidimo teisinio nagrinėjimo metu pateiktų priešpriešinių reikalavimų pagrindu. 2. Tarnyba, sužinojusi apie paskelbimą negaliojančia, apie tai praneša Tarptautiniam biurui. 2 straipsnis Reglamento (EB) Nr. 40/94 134 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: “3. Neapribojant kitų pajamų rūšių, pajamos susideda iš visų įmokų, kurias mokėti numato įmokų taisyklės pagal šio Reglamento 140 straipsnyje minimą Madrido protokolą, už tarptautinę registraciją, nurodančią Europos Bendrijas, ir kitų mokėjimų, kuriuos gauna Madrido protokolo Susitariančiosios šalys, visų įmokų, kurias pagal Reglamento (EB) Nr. 6/2002 106c straipsnyje minimą Ženevos aktą reikia mokėti už tarptautinę registraciją, nurodančią Europos bendriją, ir kitų mokėjimų, kuriuos gauna Ženevos akto Susitariančiosios šalys, ir kiek reikia, – iš subsidijų, numatytų bendrojo Europos Bendrijų biudžeto Komisijos dalies konkrečiose skiltyse“. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja tą dieną, kai įsigalioja Ženevos aktas, atsižvelgiant į Europos bendriją. Šio Reglamento įsigaliojimo data skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas TEISINĘ GALIĄ TURINTI FINANSINĖ PAŽYMA Politikos sritis: Prekių ir paslaugų vidaus rinka Veikla: Parengti priemones, būtinas Europos bendrijos prisijungimui prie Ženevos akto dėl tarptautinio dizaino registravimo įgyvendinti | VEIKSMO PAVADINIMAS: TARYBOS REGLAMENTO, Iš DALIES KEIčIANčIO REGLAMENTą (EB) NR. 6/2002 IR (EB) NR. 40/94, PASIūLYMAS, SIEKIANT įGYVENDINTI EUROPOS BENDRIJOS PRISIJUNGIMą PRIE HAGOS SUTARTIES ŽENEVOS AKTO DėL TARPTAUTINIO PRAMONINIO DIZAINO REGISTRAVIMO | 1. BIUDŽETO EILUTĖ (-ĖS) IR IŠLAIDŲ KATEGORIJA (-OS) 2. BENDRI FINANSINIAI DUOMENYS 2.1. Bendra veiksmui skirto asignavimo suma (B dalis): mln. EUR įsipareigojimui Netaikoma 2.2. Paraiškos pateikimo laikotarpis: (nurodyti pradžią ir pabaigą) Pradžia: Įsigaliojimo data Galiojimo pabaiga: Neapibrėžta 2.3. Bendroji daugiametė išlaidų sąmata: (a) Asignavimų įsipareigojimams ir asignavimų mokėjimams tvarkaraštis (finansinė intervencija) ( žr. 6.1.1 punktą ) Nėra (b) Techninė bei administracinė pagalba ir paramos išlaidos ( žr. 6.1.2 punktą ) Nėra (c) Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinių išlaidų bendras finansinis poveikis (žr. 7.2 ir 7.3 punktus) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | Iš viso | Įsipareigojimai ir (arba) mokėjimai | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 | IŠ VISO a+b+c | Įsipareigojimai | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 | Mokėjimai | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.054 | 0.324 | 2.4. Derėjimas su finansiniu programavimu ir finansine perspektyva [X] Pasiūlymas yra suderintas su dabartiniu finansiniu programavimu. Atsižvelgiant į pasiūlymą reikės perprogramuoti atitinkamą finansinės perspektyvos išlaidų kategoriją. Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas. 2.5. Finansinis poveikis pajamoms: [X] Pasiūlymas neturi finansinio poveikio (susijęs su priemonės įgyvendinimo techniniais aspektais) ARBA Pasiūlymas turi finansinį poveikį – poveikis pajamoms: Netaikoma 3. BIUDŽETO CHARAKTERISTIKA Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašas | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | NPI | Skirt. | NE | NE | NE | Nr. 5 | 4. TEISINIS PAGRINDAS EB sutarties 308 straipsnis 5. APRAŠYMAS IR PAGRINDIMAS 5.1. Bendrijos intervencijos poreikis 5.1.1. Siekiami tikslai Pasiūlyme yra numatytos priemonės, būtinos Europos bendrijos prisijungimui prie Ženevos akto įgyvendinti. Atitinkamos priemonės iš esmės turėtų būti įtrauktos į Reglamentą (EB) Nr. 6/2002, įtraukiant naują antraštinę dalį dėl „Tarptautinės dizaino registracijos“. Bendrijai prisijungus prie Ženevos akto, atsiras naujas Vidaus rinkos derinimo tarnybos (Prekių ženklai ir dizainas) − OHIM, pajamų šaltinis ir todėl Reglamentas (EB) Nr. 40/94 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas. 5.1.2. Priemonės, susijusios su ex ante vertinimu Europos bendrija jau parodė didelį susidomėjimą Hagos sistema, nuspręsdama aktyviai dalyvauti tarptautinėse derybose, pasibaigusiose baigėsi diplomatine konferencija Ženevoje 1999 m., kurios metu buvo priimtas naujas aktas. Organizacijos, atstovaujančios potencialius Bendrijos dizaino sistemos ir tarptautinės registracijos sistemos vartotojus, keletą kartų pareiškė esančios suinteresuotos susieti šias dvi sistemas. 2004 m. Komisija pradėjo konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis (valstybėmis narėmis, verslo ir profesinėmis sąjungomis ir privačiomis bendrovėmis) dėl galimo poveikio verslui EB prisijungiant prie Hagos sistemos. Didžioji dauguma beveik vieningai parėmė mintį, kad Bendrija artimiausiu metu turėtų prisijungti prie Ženevos akto. 5.1.3. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus ex post vertinimą Netaikoma 5.2. Numatomi veiksmai ir susitarimai dėl biudžetinės intervencijos Taisyklės ir procedūros, susijusios su tarptautine registracija, nurodančia Bendriją, turėtų iš esmės būti tokios pačios kaip taisyklės ir procedūros, taikomos Bendrijos dizaino paraiškoms. Pagal šį principą prieš tarptautinei registracijai, nurodančiai Bendriją, suteikiant tokią pačią galią kaip registruotasis Bendrijos dizainas, turėtų būti išnagrinėti jos atsisakymo registruoti pagrindai. Atitinkamai, tarptautinei registracijai, turinčiai tokią pat galią kaip ir registruotasis Bendrijos dizainas, turėtų būti taikomos tokios pačios taisyklės dėl negaliojimo paskelbimo kaip ir registruotajam Bendrijos dizainui. Finansinė parama neskiriama. 5.3. Įgyvendinimo metodai OHIM turės pritakyti savo vidaus procedūras ir darbo metodus, atsižvelgdama į tarptautines paraiškas, nurodančias Bendriją, teikiamas PINO Tarptautiniam biurui, siekiant įgyti apsaugą pagal Bendrijos dizaino sistemą. Atsižvelgdama į atitinkamos Tarybos darbo grupės koordinavimą, arba vietoje vykstančiuose posėdžiuose, rengiamuose PINO darbo proceso eigoje, Komisija Bendrijos vardu turės derėtis Hagos sąjungos asamblėjoje. 6. FINANSINIS POVEIKIS 6.1. Bendras finansinis poveikis B daliai (per visą programavimo laikotarpį) Netaikoma 6.2. Išlaidų apskaičiavimas kiekvienai B dalyje numatytai priemonei (per visą programavimo laikotarpį) Netaikoma 7. POVEIKIS DARBUOTOJŲ IR ADMINISTRACINĖMS IŠLAIDOMS 7.1. Poveikis žmogiškiesiems ištekliams Pareigybės rūšis | Veiksmams valdyti skiriami darbuotojai naudojant turimus ir (arba) papildomus išteklius | Iš viso | Užduočių, susijusių su veiksmu, aprašymas | Nuolatinių pareigybių skaičius | Laikinų pareigybių skaičius | Pareigūnai arba laikini darbuotojai | A B C | 0,5 A | 0 | 0,5 A | Prireikus, gali būti pridėtas išsamesnis užduočių aprašymas. Derinimas su OHIM. Tarybos ir Parlamento posėdžių rengimas ir dalyvavimas juose siekiant derėtis dėl pasiūlymo priėmimo. Hagos sąjungos posėdžių rengimas ir dalyvavimas juose bei pozicijų derinimas su valstybėmis narėmis. | Kiti žmogiškieji ištekliai | 0 | 0 | 0 | Iš viso | 0,5 | 0 | 0,5 | 7.2. Bendras finansinis poveikis žmogiškiesiems ištekliams Žmogiškųjų išteklių rūšis | Suma (EUR) | Apskaičiavimo metodas * | Pareigūnai Laikini darbuotojai | 54.000 | Metinės išlaidos pareigūnui: 108.000 € | Kiti žmogiškieji ištekliai (nurodykite biudžeto eilutę) | Iš viso | 54.000 | Nurodytos sumos yra bendros išlaidos per 12 mėnesių. 7.3. Kitos su veiksmu susijusios administracinės išlaidos Netaikoma Nurodytos sumos yra bendros išlaidos per 12 mėnesių. 1 Nurodykite komiteto tipą ir grupę, kuriai jis priklauso. I. Iš viso per metus (7.2 + 7.3) II. Veiksmo trukmė III. Bendros veiksmo išlaidos (I x II) | €54.000 2006-2011 €324.000 | 8. PRIEŽIŪRA IR VERTINIMAS 8.1. Priežiūros tvarka Netaikoma 8.2. Numatyto vertinimo tvarka ir tvarkaraštis Tolesnis vertinimas bus atliekamas stebint tarptautinių registracijų, kuriose nurodoma Bendrijos dizaino sistema, kiekį. 9. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Finansinė parama neskiriama. [1] OL L 3, 2002 1 5, p. 1. [2] OHIM įsteigta 1993 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 40/94 dėl Bendrijos prekių ženklo, OL L 11, 1994 1 14, p. 1. [3] ˇr. KOM(2005)687 galutinis. [4] Panaši struktūra buvo naudojama keičiant Bendrijos prekių ženklo reglamentą, siekiant įgyvendinti Europos bendrijos prisijungimą prie Madrido protokolo (2003 m. spalio 27 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1992/2003, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 40/94, OL L 296, 2003 11 14, p. 1). [5] 2002 m. spalio 21 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2245/2002, įgyvendinantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 6/2002 dėl Bendrijos dizaino, OL L 341, 2002 12 17, p. 28. [6] 2002 m. gruodžio 16 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 2246/2002 dėl mokesčių, mokamų Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) už Bendrijos dizainų registraciją,OL L 341, 2002 12 17, p. 54. [7] 1996 m. vasario 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 216/96, nustatantis Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) Apeliacinių tarybų darbo tvarką, OL L 28, 1996 2 6, p. 11. [8] Belgija, Estija, Graikija, Ispanija, Italija, Latvija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Vengrija, Vokietija, Slovėnija. Penkios ES valstybės narės – iš visų 18 šalių − yra prisijungusios prie Ženevos akto (Estija, Latvija, Ipanija, Vengrija ir Slovėnija). Atnaujinta informacija bus paskelbta WIPO tinklapyje: www.wipo.int. 9 OL C […], […], p. […]. 10 OL C […], […], p. […]. 11 OL C […], […], p. […]. 12 OL L 3, 2002 1 5, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. 13 OL L […], […], p. […]. [9] OL L 11, 1994 1 14, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 422/2004 (OL L 70, 2004 3 9, p. 1). [10] OL L […], […], p. […].