Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa Poveikio vertinimo santrauka [COM(2007) 23 galutinis SEC(2007) 84] /* SEK/2007/0085 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.1.2007 SEC(2007) 85 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Lydraštis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programa Poveikio vertinimo santrauka [COM(2007) 23 galutinis SEC(2007) 84] KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS Administracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos poveikio vertinimas Santrauka Pagrindinis Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir užimtumui skatinti tikslas – gerinti ES tarptautinį konkurencingumą. Geresnis reglamentavimas būtų geriausias būdas šiam tikslui pasiekti. Administracinės naštos, kartais vadinamos biurokratinėmis išlaidomis, mažinimas yra pagrindinė priemonė palankesnei aplinkai įmonėms sukurti, nesumažinant dabartinių politikos sričių lygio ar naujų politikos sričių tikslų aplinkosaugos, vartotojų ar sveikatos apsaugos srityje. Šis poveikio vertinimas teikiamas kartu su Komisijos komunikatu dėl a dministracinės naštos mažinimo Europos Sąjungoje veiksmų programos. Poveikio vertinimo tikslas – nustatyti efektyviausią ir veiksmingiausią administracinės naštos mažinimo būdą. Jame neanalizuojamas atskirų administracinės naštos mažinimo priemonių poveikis. Prireikus, tokią analizę reikėtų atlikti kiekvienu konkrečiu atveju. Atsakas didėjančiai konkurencijai, kurią lemia Azijos ir kitų šalių ekonomikos, kurioms būdingos mažos darbo užmokesčio išlaidos, tebėra konkurencingumo, našumo ir didelės pridėtinės vertės produkcijos didinimas. Verslo reguliavimo aplinkos gerinimas yra būdas konkurencingumui pagerinti. Daugelis reikalavimų, dėl kurių atsiranda administracinė našta, yra labai svarbūs ir yra reikalingi valdžios institucijoms sėkmingai užtikrinti viešąją politiką ir (arba) rinkti informaciją. Tačiau administracine našta laikomiems reikalavimams būdinga tai, kad jų pirmas ir tiesioginis poveikis įmonių veiklai yra neigiamas, nes darbuotojai privalo skirti nemažai laiko formų pildymui, vietoj to, kad šį laiką skirtų bendrovės našumą didinančiai veiklai. Grėsmė ekonomikai kyla tada, kai reikalavimų nepaisoma arba kai jie yra nebereikalingi, bet nepanaikinti, ir todėl be reikalo trukdo įmonių veiklai. Veiksmų programoje kalbama būtent apie tokius reikalavimus. Nyderlandų Centrinio planavimo biuro atlikti tyrimai rodo, kad administracinės naštos procentinė dalis svyruoja: Graikijoje, Vengrijoje ir Baltijos valstybėse ji sudaro 6,8 %, o JK ir Švedijoje – 1,5 % BVP. Tačiau tai jokiu būdu nerodo, kad šalyse, kuriose BVP yra didesnis, ši našta paprastai yra mažesnė. Be to, tose šalyse, kuriose teisės aktai yra pakankamai suderinti, šie skirtumai kelia klausimų dėl neefektyvumo ir įgyvendinimo. Esamą administracinę naštą lemia ES lygio ir nacionalinio bei regioninio lygio teisės aktai, todėl ją reikia šalinti bent jau iš dalies ir, kai įmanoma, Bendrijos lygiu. Pagrindinis administracinės naštos mažinimo tikslas yra didinti ES konkurencingumą sukuriant geresnę reguliavimo aplinką ir tuo pat metu toliau užtikrinant piliečių ir aplinkos apsaugą. 25 % sumažindama administracinę naštą, šį tikslą Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir teisėkūros procese dalyvaujančiomis institucijomis, turi pasiekti per penkerius metus, t. y. iki 2012 m. Kadangi tam skiriamos nedidelės lėšos (20 mln. EUR), tolesnis tikslas turėtų būti užtikrinti veiksmingumą ir išlaidų efektyvumą. Administracinės naštos mažinimo tikslas nėra sumažinti reikalavimus teikti ataskaitas ar įsipareigojimus teikti informaciją, kurių laikantis politikos formuotojams ir trečiosioms šalims teikiama svarbi informacija. Šiuo atveju siekiama nustatyti nebetinkamus reikalavimus ir rasti būdus, kaip veiksmingiau ataskaitų gavėjams teikti reikiamą informaciją. Atlikus poveikio vertinimą gauta įrodymų, kurie yra pagrįsti vertinimus jau atlikusių valstybių narių (Danija, Nyderlandai, JK ir Čekija) patirtimi ir ekonominiu modeliavimu, kad tikėtina nauda, administracinę naštą sumažinus 25 %, gali būti esminė kalbant apie BVP ir užimtumą. Įvairūs tyrimai, atlikti pasitelkus skirtingus ekonominius modelius, rodo, kad 25 % sumažinus administracinę naštą BVP gali padidėti nuo 1,4 % iki 1,8 %. Vertinant poveikį užimtumui, nustatyta, kad užimtumui bus daromas teigiamas poveikis, jeigu daroma prielaida, kad didės konkurencija. Gelauff ir Lejour (2006)[1] apskaičiavo, kad 25 % sumažinus administracinę naštą BVP gali padidėti 1,4 %. Jų nuomone, administracinė našta paprastai yra darbo užmokestis, vadinasi sumažinus ją (administracinę naštą) padidėtų darbo našumas ir produktyvumas. Komisijos skaičiavimai, grindžiami ta pačia metodologija ir tuo pačiu modeliu, būtent bendrosios pusiausvyros modeliu WORLDSCAN, tačiau šiek tiek pakeitus esmines prielaidas, rodo panašius rezultatus. Pasitelkus ekonometrinį modelį, vadinamąjį QUEST, prieita prie išvados, kad BVP gali padidėti iki 1,8 %. Taikant šį modelį taip pat atsižvelgiama į poveikį užimtumui ir numatoma, kad šis poveikis būtų teigiamas, nes didesnis pelnas į rinką pritrauktų naujas įmones. Be to, remiantis Danijoje atlikta tikėtino ekonominio poveikio analize pagal sektorius taip pat nustatyta, kad nauda būtų didelė. Kadangi siekiama sumažinti nereikalingus reikalavimus teikti ataskaitas, neigiamo poveikio aplinkosaugos ar socialinei sričiai nesitikima. Iš tiesų, išaiškinti reikalavimus būtų naudinga, nes tuomet galbūt būtų atidžiau jų laikomasi. Be to, galimą neigiamą poveikį bus galima nustatyti tuomet, kai vėliau turės būti įvertintas pateiktų konkrečių pasiūlymų mažinti administracinę naštą poveikis. Atliekant poveikio vertinimą nagrinėjamos keturios pasirinkimo galimybės ir pateikiama išsami kiekvienos galimybės teigiamo ir neigiamo poveikio analizė. 1 galimybė (pagrindinė) – padėtis lieka tokia, kokia buvusi. 2 galimybė – valstybės narės veikia tik tuomet, kai Komisija įsipareigoja padėti valstybėms narėms, šioms paprašius. 3 galimybė – Komisija siekia suamžinti tą administracinės naštos dalį, kuri bent jau iš dalies atsiranda dėl teisės aktų Bendrijos lygiu atrinktose prioritetinėse srityse. Ketvirtoji galimybė – Komisijos veikla nukreipiama į visą administracinę naštą, neatsižvelgiant į tai, ar ji atsiranda dėl ES teisės aktų, tarptautinių įsipareigojimų, ar nacionalinių bei regioninių teisės aktų. Visos keturios galimybės leistų sumažinti administracinę naštą, tačiau nustatyta, kad taikant trečiąją galimybę būtų galima pasiekti realių, greitų ir apčiuopiamų rezultatų visoje ES. Pirmoji galimybė leistų šiek tiek sumažinti administracinę naštą, kadangi vis daugiau valstybių narių taiko savas nacionalinio vertinimo ir mažinimo programas. Vis dėlto, trukdytų tai, kad dalis naštos atsiranda dėl Bendrijos teisės aktų, ir veiksmų ES lygiu vaidmuo siekiant didžiausių rezultatų būtų lemiamas. Pasirinkusi šią galimybę, Komisija, aišku, galėtų sutaupyti 20 mln. EUR. Tačiau atsižvelgiant į pirmiau minėtą galimą naudą, tokią investiciją būtų galima visiškai pateisinti. Antroji galimybė taip pat leistų Komisijai sutaupyti lėšų, tačiau gali kilti problemų dėl palyginamumo, jei kiekviena valstybė narė remtųsi atskirai atliktais vertinimai. Be to, būtų sunku užtikrinti, kad būtų veiksmingai ir efektyviai ES lygiu mažinama Bendrijos teisės aktų nulemta našta. Be to, sudėjus visų valstybių narių išlaidas tikėtina, kad, pasirinkus šią galimybę, lėšų nebūtų sutaupyta. Kita vertus, 4 galimybė Komisijai būtų pernelyg brangi, be to, ji nėra tinkamiausia įvertinti ir nustatyti tą administracinės naštos dalį, kuri atsiranda dėl nacionalinių ir regioninių teisės aktų. Tam tikromis prioritetinėmis sritimis pagrįsto tikslinio metodo nebūtų įmanoma taikyti, nes kyla abejonių dėl visos administracinės naštos nustatymo ribinės naudos. Pagal 3 galimybę reglamentai, direktyvos ir įsipareigojimai teikti informaciją, atsirandantys juos įgyvendinant, yra Komisijos administracinės naštos mažinimo programos tikslas ir tik atrinktose prioritetinėse srityse. Atrinktos prioritetinės sritys nustatomos remiantis keturių valstybių narių, jau atlikusių vertinimus, pateiktais duomenimis. Šie duomenys rodo, kad gana nedideliam prioritetinių sričių skaičiui tenka daugiau nei 75 % dėl Bendrijos teisės aktų atsirandančios administracinės naštos. Komisija nustatys visus iš ES teisės aktų kylančius įsipareigojimus teikti informaciją prioritetinėse srityse ir įvertins naštą šiose srityse. Valstybės narės gali skirti dėmesį tik tai daliai, kuri atsiranda vien tik dėl nacionalinių teisės aktų. Komisija veiks kartu su valstybėmis narėmis tuomet, kai bendri veiksmai yra būtini, visų pirma mažinant teisės aktų perkėlimo į nacionalinę teisę ir įgyvendinimo priemonių nulemtą naštą, kuri vadovaujant Komisijai, bus vertinama prioritetinėse srityse. Šis metodas yra pranašesnis tuo, kad leidžia vertinimą sutelkti tose srityse, kuriose yra aiški sinergija, todėl gerokai pagreitinamas procesas ir reikia mažiau laiko pašalinti nereikalingus reikalavimus teikti ataskaitas. Tokiu būdu atsiranda išteklių ir sudaromos sąlygos valstybėms narėms sutelkti dėmesį į nacionalinius teisės aktus. Padedama konsultantų ir konsultuodamasi su valstybėmis narėmis, Komisija gali nustatyti tuos teisės aktus, pagal kuriuos reikalaujama teikti ataskaitas. Dabartinį vertinimą atliks nepriklausomi konsultantai, kurie dirba su Komisija pagal suderintą metodologinį planą, sudarytą remiantis vertinimus atlikusių valstybių narių pateikta informacija ir patirtimi. Remdamasi šia informacija, Komisija gali nustatyti tas politikos sritis, kuriose administracinei naštai tenka svarbus vaidmuo. Tokiu būdu Komisijai nereikia pradėti nuo pradžių, ji gali sutelkti išteklius į tas sritis, iš kurių tikimasi geriausių rezultatų. Šitaip taip pat išsprendžiamas skirtingų duomenų bazių palyginamumo klausimas, nes užtikrinamas vienodas ne tik ES teisės aktų ir dėl jų atsirandančios administracinės naštos, bet ir dėl nacionalinių teisės aktų atsirandančios administracinės naštos vertinimas. Centralizuotai nustatant įsipareigojimus teikti informaciją užtikrinama tai, kad visoms valstybėms narėms buvo taikomi vienodi kriterijai. Šis būdas taip pat leis suderinti direktyvose nustatytų įsipareigojimų teikti informaciją priskyrimą. Jei direktyvų įgyvendinimo priemonių nulemta našta būtų nustatoma šalies lygiu, gali būti ne vienodai priskiriami įsipareigojimai teikti informaciją (ES teisės aktams ar nacionalinėms perkėlimo priemonėms). Pradinius vertinimus atlikusios šalys suteikė daug informacijos. Atlikus bandomąjį projektą, pagrįstą Danijos, Nyderlandų, JK ir Čekijos vertinimais, nustatyta, kad didžioji išlaidų dalis atsiranda dėl nedidelio įsipareigojimų teikti informaciją skaičiaus. Remiantis bandomuoju projektu galima daryti išvadą, kad daugiausia išlaidų patiriama tik keliose politikos srityse. Danijoje kiekviena ministerija nurodė 10 teisės aktų, dėl kurių patiriama didžiausia našta, ir šie teisės aktai lemia 89,2 % visos naštos. Nyderlandų ir JK duomenys patvirtina, kad esama itin didelės koncentracijos. Tai reiškia, kad atliekant bent pirmąjį visą ES aprėpiantį vertinimą, būtų tikslinga skirti pirmenybę ir apsvarstyti galimybę įvertinti tas sritis, kurioms, remiantis jau atliktais nacionaliniais vertinimais ir kita informacija, atrodo tenka didžiausia našta. Taigi su ES teisės aktais susijusios prioritetinės sritys (žr. II priedą) buvo nustatytos remiantis 2006 m. spalio mėn. užbaigto bandomojo projekto išvadomis, suinteresuotųjų šalių pasiūlymais sudarant tęstinę supaprastinimo programą ir konsultacijų, pradėtų 2006 m. lapkričio 14 d. Komisijai priėmus darbinį dokumentą, rezultatais. Komisija vertinimą pradės 2007 m. pavasarį ir užbaigs ketvirtąjį 2008 m. ketvirtį. Be to, atliekant šį vertinimą bus nustatytos administracinės naštos mažinimo galimybės ir reguliariai informuojama apie rezultatus. Siekiant įvertinti, ar tikslai pasiekti, reikės nuolat vertinti administracinę naštą arba apskaičiuoti jos sumažėjimo lygį nuo programos vykdymo pradžios. Ataskaitos taip pat bus teikiamos per tęstinę paprastinimo programą, kurios atskirame skyriuje jau numatytas keletas svarbių pasiūlymų mažinti administracinę naštą. Jeigu visi susiję dalyviai – ES institucijos ir valstybės narės – įsipareigos siekti nustatytų tikslų, 2012 m. pavasario Europos Vadovų Taryba galės įvertinti rezultatus ir užbaigti šį darbą. [1] Gelauff, G.M.M. ir A.M. Lejour (2006). Five Lisbon highlights: The economic impact of reaching these targets. CPB Document 104. CPB, Haga, parengta ENTR GD.