Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui stebėti sukūrimo /* KOM/2009/0105 galutinis - CNS 2009/0032 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 4.3.2009 KOM(2009)105 galutinis 2009/0032 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui stebėti sukūrimo AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS - Pasiūlymo pagrindas ir tikslas Pagrindinis siūlomo sprendimo tikslas – nustatyti Šengeno acquis elementų, kurie yra ES teisės dalis, teisingo taikymo vertinimo teisinę sistemą. Šis pasiūlymas teikiamas kartu su Reglamento dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis elementų, kurie yra Bendrijos teisės dalis, taikymui tikrinti sukūrimo pasiūlymu. Šiuo dvigubu vertinimo mechanizmu siekiama išlaikyti valstybių narių tarpusavio pasitikėjimą viena kitos gebėjimais veiksmingai ir efektyviai taikyti papildomas priemones, leidžiančias sukurti erdvę be vidaus sienų. Bendri naujojo mechanizmo tikslai turėtų būti skaidraus, veiksmingo ir nuoseklaus Šengeno acquis įgyvendinimo užtikrinimas, be kita ko, atsižvelgiant į teisinės padėties pokyčius po Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą. - Bendrosios aplinkybės Šengeno acquis nustatyta erdvė be vidaus sienų – Šengeno erdvė – sukurta 9-ojo dešimtmečio pabaigoje ir 10-ojo dešimtmečio pradžioje tarpvyriausybiniu lygmeniu veikiant valstybėms narėms, norėjusioms panaikinti vidaus sienų kontrolę ir šiuo tikslu pasiruošusioms įgyvendinti papildomas priemones, pavyzdžiui, bendrąsias išorės sienų kontrolės taisykles, bendrą vizų politiką, policijos ir teisminį bendradarbiavimą, taip pat – sukurti Šengeno informacinę sistemą (SIS). Vidaus sienų kontrolės nebuvo galima panaikinti remiantis Bendrijos teisės aktų sistema, nes valstybės narės nesutarė dėl poreikio panaikinti tokią kontrolę siekiant laisvo asmenų judėjimo tikslo (EB sutarties 14 straipsnis). Vis dėlto per kelerius metus visos tuometinės valstybės narės, išskyrus Jungtinę Karalystę ir Airiją, prisijungė prie Šengeno erdvės. 1999 m. įsigaliojus Amsterdamo sutarčiai Šengeno acquis tapo Europos Sąjungos sistemos dalimi[1]. Šengeno erdvė grindžiama visapusišku valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu viena kitos gebėjimais visiškai įgyvendinti papildomas vidaus sienų kontrolę leidžiančias panaikinti priemones, pavyzdžiui, patikrinimus prie išorės sienų valstybės narės atlieka ne tik siekdamos apsaugoti savo interesus, bet ir visų kitų valstybių narių, į kurias žmonės galėtų vykti kirtę Šengeno erdvės išorės sienas, vardu. Siekdamos įgyti ir išlaikyti šį tarpusavio pasitikėjimą Šengeno erdvės valstybės narės 1998 m. įsteigė nuolatinį komitetą. Šio komiteto įgaliojimai nustatyti Šengeno vykdomojo komiteto sprendime (SCH/Com-ex (98) 26 def) ir jiems priskiriamos dvi atskiros užduotys: 1. Patikrinti, ar prie Šengeno erdvės norinčios prisijungti valstybės narės įvykdė visas išankstines Šengeno acquis taikymo sąlygas, pvz., panaikino sienų kontrolę („taikymas“); 2. Patikrinti, ar acquis įgyvendinančios valstybės narės teisingai taiko Šengeno acquis („įgyvendinimas“). Todėl Šengeno srityje „taikymas“ ir „įgyvendinimas“ išskiriami. Taigi, pirma, turi būti atlikti patikrinimai siekiant nustatyti, ar prieš leidžiant taikyti acquis įvykdytos tarpusavio pasitikėjimo sąlygos. Antra, reikia išlaikyti tarpusavio pasitikėjimą atliekant patikrinimus, kuriais nustatoma, ar acquis įgyvendinamas teisingai. Šengeno tarpvyriausybinio bendradarbiavimo etape reikėjo įtvirtinti konkrečias nuostatas, reglamentuojančias teisingo įgyvendinimo tikrinimą. Šengeno acquis į Europos Sąjungos sistemą integruotas be persvarstymo. Todėl nuolatinis komitetas ir jam 1998 m. suteikti įgaliojimai buvo perimti be pakeitimų, išskyrus tai, kad nuolatinis komitetas tapo Tarybos Šengeno acquis įvertinimo darbo grupe (SCH-EVAL). Komiteto teisinis pagrindas – EB sutarties 66 straipsnis ir ES sutarties 30 ir 31 straipsniai, nes Šengeno acquis apima ir pirmojo, ir trečiojo ramsčių priemones. Atsižvelgiant į tai, kad veikiama tarpvyriausybiniu lygmeniu, Šengeno vertinimas buvo ir tebėra valstybių narių kompetencija, Komisija dalyvauja stebėtojos teisėmis. Šis metodas ir toliau logiškai tinka pirmajai įgaliojimų daliai, nes ES acquis , reglamentuojančiame teisingumo ir vidaus reikalų sritį, sąvokos „taikymas“ ir „įgyvendinimas“ nėra išskiriamos. Be to, reikėtų pažymėti, kad 2004 m. ir 2007 m. plėtros atvejais sprendimų dėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo priėmimo tvarka ir visapusiškas Šengeno acquis taikymas nustatyti stojimo sutartyse, t. y. pirminėje teisėje. Stojimo aktuose nurodyta, kad po konsultacijų su Europos Parlamentu priimamas Tarybos sprendimas. Komisija neturi iniciatyvos teisės. Tačiau šį metodą mažiau logiška taikyti antrajai įgaliojimų daliai, visų pirma sprendžiant su pirmuoju ramsčiu susijusius klausimus, taip pat kitus klausimus[2]. Todėl jau acquis integravimo metu Komisija paskelbė deklaraciją, kurioje teigė „mananti, kad Vykdomojo komiteto sprendimo, įsteigiančio Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 Def, 1998 9 16), integravimas į Europos Sąjungos sistemą neturi įtakos Sutartimis jai pavestoms galioms ir visų pirma jos kaip Sutarčių sergėtojos atsakomybei“. Siekiant įgyti tarpusavio pasitikėjimą valstybėms narėms itin svarbu, kad prieš pradedant įgyvendinti acquis būtų atliktas vertinimas, todėl tai turėtų išlikti valstybių narių atsakomybė. Be to, jeigu valstybė narė nesilaiko pateiktų rekomendacijų, negalima priimti sprendimo dėl vidaus sienų kontrolės panaikinimo, o tai yra veiksminga paskata visapusiškai ir teisingai taikyti acquis . Komisija ir toliau stebėtojos teisėmis visapusiškai dalyvaus atliekant šiuos vertinimus. - Būtinybė gerinti acquis teisingo taikymo vertinimą 2004 m. Hagos programoje Komisija raginama „ iškart, kai bus panaikinta vidaus sienų kontrolė, pateikti pasiūlymą dėl dabartinio Šengeno vertinimo mechanizmo papildymo priežiūros mechanizmu, užtikrinančiu valstybių narių ekspertų visapusišką dalyvavimą, įskaitant nepaskelbtus patikrinimus “. Nuo 1999 m. keletą kartų surengtos valstybių narių ir Komisijos diskusijos dėl Šengeno vertinimo mechanizmo veiksmingumo didinimo, visų pirma kalbant apie antrąją įgaliojimų dalį, būtent teisingą acquis taikymą po vidaus sienų kontrolės panaikinimo. Buvo nustatyti tokie pagrindiniai trūkumai: 1. Dabartinė vertinimo mechanizmo metodas nėra tinkamas. Vertinimų nuoseklumo ir dažnumo taisyklės nėra aiškios. Nevykdomi nepaskelbti patikrinimai vietoje. 2. Reikia sukurti pirmenybės nustatymo atsižvelgiant į rizikos analizę metodą. 3. Būtina užtikrinti, kad vertinimus nuolatos vykdytų aukštos kvalifikacijos ekspertai. Vertinime dalyvaujantys ekspertai turėtų turėti pakankamai teisinių žinių ir praktinės patirties. Jei į kiekvieną patikrinimą vietoje būtų siunčiama po vieną ekspertą iš kiekvienos valstybės narės, tai labai sumažintų veiklos veiksmingumą. Reikia nustatyti tinkamą patikrinimuose galinčių dalyvauti ekspertų skaičių. 4. Reikia tobulinti ex-post vertinimo mechanizmą, skirtą tolesniems veiksmams pagal po patikrinimo vietoje pateiktas rekomendacijas vertinti, nes skiriasi valstybių narių trūkumams šalinti taikomos priemonės ir laikas, per kurį tie trūkumai turi būti pašalinti. 5. Dabartinėje vertinimo sistemoje neatsižvelgiama į Komisijos kaip Sutarties sergėtojos institucinę atsakomybę už pirmojo ramsčio klausimus. Toliau nurodoma, kaip šiuos trūkumus būtų galima šalinti: Vertinimų metodas Šiame pasiūlyme nustatomas tikslus planas, kuriame nurodomos skelbiamų patikrinimų vietoje daugiametės ir metinės programos. Valstybės narės ir toliau bus reguliariai vertinamos siekiant užtikrinti bendrą teisingą acquis taikymą. Gali būti vertinamos visos Šengeno acquis dalys, kurių teisinis pagrindas nustatytas remiantis Europos Sąjungos sutartimi. Vertinimo pagrindu gali būti atsakymai į klausimynus, patikrinimai vietoje arba šios dvi priemonės kartu. Pastaruoju atveju patikrinimai vietoje gali būti atliekami nedelsiant po atsakymų į klausimynus gavimo. Pastaraisiais metais valstybės narės nejautė poreikio atlikti su teisminiu bendradarbiavimu baudžiamosiose bylose ir kova su narkotikais susijusių vertinimų vietoje. Duomenų apsauga taip pat ne visada buvo vertinimų vietoje objektas. Tačiau patikrinimai vietoje neapsiriboja tik policijos bendradarbiavimu, jie gali apimti bet kurią Šengeno acquis dalį. Konkretus tokių patikrinimų poreikis bus nustatytas Komisijai pasikonsultavus su valstybėmis narėmis ir atsižvelgus į atitinkamos valstybės narės teisės aktų, procedūrų ar organizavimo pakeitimus. Be to, jeigu būtina, į metinę programą gali būti įtraukti teminiai arba regioniniai vertinimai. Prireikus ir daugiametė, ir metinė programa gali būti bet kada patikslintos. Kalbant apie pirmenybės nustatymo atsižvelgiant į rizikos vertinimą metodą, taikomą Šengeno acquis nuostatoms dėl policijos ir teisminio bendradarbiavimo, Komisijai dar neaišku, kokį vaidmenį pagal savo įgaliojimus galėtų atlikti Europolas ir Eurojustas. Vis dėlto, jeigu Europolas arba Eurojustas parengs atitinkamų acquis nuostatų rizikos analizes, Komisija jomis būtinai pasinaudos planuodama vertinimus. Valstybių narių ekspertai Valstybių narių vidaus saugumui itin svarbu teisingai įgyvendinti papildomas priemones, leidžiančias panaikinti vidaus sienų kontrolę, todėl valstybių narių ekspertų svarba vertinimo procese išliks didelė. Patikrinimą vietoje atliekančios grupės nariai paskirs koordinatorių, kuriam teks bendra atsakomybė už ataskaitos parengimą. Šios užduoties pavedimas valstybės narės ekspertui atspindi būtinybę bendradarbiauti siekiant užtikrinti veiksmingą vertinimą. Kad būtų užtikrinta aukšta ekspertų darbo kokybė, valstybės narės turi užtikrinti, kad ekspertai turėtų tinkamą kvalifikaciją, be kita ko, su vertinamomis sritimis susijusių išsamių teorinių žinių ir praktinės patirties, taip pat gerai išmanytų patikrinimų vietoje principus, procedūras ir metodus. Atliekant vertinimus stebėtojų teisėmis gali dalyvauti ir Europolo bei Eurojusto ekspertai. Susijusios įstaigos (pvz., CEPOL) turėtų rengti atitinkamus mokymus, o valstybių narių iniciatyvoms, susijusioms su konkrečiais mokymais Šengeno acquis vertinimų srityje, turėtų būti numatoma lėšų pagal galiojančias finansines priemones ir jas plėtojančias priemones. Atsižvelgiant į tai, kad vertinimų vietoje veiksmingumui užtikrinti būtina sumažinti dalyvaujančių ekspertų skaičių, patikrinimuose vietoje turėtų dalyvauti ne daugiau kaip aštuoni ekspertai. Tolesni veiksmai po įvertinimo Siekiant veiksmingai nustatyti trūkumus ir silpnąsias vietas, kiekviena ataskaitoje pateikta išvada turi būti priskiriama vienai iš trijų kategorijų. Atitinkama valstybė narė turėtų per dvi savaites pateikti savo pastabas dėl ataskaitos ir per šešias savaites – parengti trūkumų pašalinimo veiksmų planą. Valstybė narė privalės per šešis mėnesius pateikti savo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą. Atsižvelgdama į nustatytus trūkumus Komisija gali suplanuoti ir atlikti patikrinimą vietoje, apie kurį bus paskelbta, kad patikrintų, ar veiksmų planas įgyvendinamas teisingai. Nustačius didelių trūkumų Komisija turi nedelsdama apie tai pranešti Tarybai. Šengeno acquis integravimas į Europos Sąjungos sistemą Komisija koordinuos visų sričių, kurioms taikomos ES sutarties nuostatos, vertinimo procesą, siekdama užtikrinti nuoseklų visų Šengeno acquis dalių, taikomų panaikinus vidaus sienų kontrolę, vertinimą. Valstybių narių ekspertai dalyvauja ir visų pirma už koordinavimą atsakingą valstybės narės ekspertą skiria atsižvelgdami į Sutartyse įtvirtintą atsakomybę. Valstybių narių ekspertų dalyvavimo išlaidos bus dengiamos iš Europos Sąjungos biudžeto. Taip pat reikėtų priminti, kad teisingas nuostatų, kurias valstybės narės turi įgyvendinti po įstojimo, taikymas nėra vertinimo mechanizmo objektas. Ar šios nuostatos taikomos teisingai įvertina Taryba prieš nuspręsdama, ar galima panaikinti vidaus sienų kontrolę. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Vykdomojo komiteto sprendimas, įsteigiantis Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 Def, 1998 9 16). - Suderinamumas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas atitinka Europos Sąjungos vykdomą politiką ir jos tikslus, visų pirma tikslą sukurti ir išlaikyti laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. 2. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS Nuo 1999 m. Tarybos Šengeno acquis įvertinimo darbo grupė surengė keletą diskusijų, siekdama padidinti Šengeno vertinimo mechanizmo veiksmingumą. Grupė, pavyzdžiui, susitarė apriboti vertinimuose dalyvaujančių ekspertų skaičių. Tačiau šis susitarimas nėra teisiškai privalomas ir bet kuri valstybė narė vis dar turi teisę siųsti savo ekspertą vertinimo vizitui – dėl to kartais sunku užtikrinti tokių vizitų sklandumą. Taip pat buvo aptarti vertinimų dažnumo ir metodo klausimai. 2008 m. balandžio mėn. Komisija surengė ekspertų susitikimą. Valstybės narės pritarė Komisijos nustatytų trūkumų įvertinimui. Nors valstybės narės pripažino, kad reikia keisti šiuo metu taikomą mechanizmą, tačiau kai kurios iš jų suabejojo dėl Komisijos institucinio vaidmens taikant naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Šiame pasiūlyme nustatomas naujas Šengeno vertinimo mechanizmas, kuriuo siekiama užtikrinti skaidrų, veiksmingą ir nuoseklų Šengeno acquis įgyvendinimą. Jame taip pat atsižvelgiama į teisinės padėties pokyčius, atsiradusius po Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą. - Teisinis pagrindas Europos Sąjungos sutarties 30 ir 31 straipsniai. Tarpvyriausybiniams įgaliojimams nustatytas teisinis pagrindas – Europos Sąjungos sutarties 30 ir 31 straipsniai (taip pat EB sutarties 66 straipsnis); vertinimo sritys nepasikeitė. - Subsidiarumas ir proporcingumas Pagal subsidiarumo principą siūlomos priemonės tikslą, t. y. padidinti dabar taikomo Šengeno vertinimo mechanizmo, už kurį šiuo metu atsakinga Taryba, veiksmingumą, galima pasiekti tik veikiant Europos Sąjungos lygmeniu. Šiam pasiūlymui ir toliau taikoma galiojanti sistema, o juo apribojamas dalyvaujančių ekspertų skaičius ir užtikrinamas didesnis veiksmingumas. Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. - Pasirinkta teisinė priemonė Dėl vertinimo mechanizmo, kuriuo siekiama užtikrinti teisingą ES teisės taikymą, pobūdžio negalima reikalauti, kad valstybės narės imtųsi veiksmų jam perkelti į nacionalinę teisę, todėl pasirinkta priemonė yra sprendimas. 4. POVEIKIS BIUDžETUI Komisija parengė bendrą finansinę pažymą, kuri pridėta prie Reglamento dėl vertinimo mechanizmo, kuriuo tikrinama, ar Šengeno acquis taikomas teisingai, sukūrimo pagal EB sutarties IV antraštinę dalį. Ši pažyma taip pat taikoma šiam sprendimui. Komisijai, kuri bus atsakinga už naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą, turės būti skirta pakankamai žmogiškųjų ir finansinių išteklių. Bus padengiamos ir valstybių narių ekspertų patiriamos išlaidos. 5. PAPILDOMA INFORMACIJA Poveikis įvairiems prie Sutarčių pridėtiems protokolams ir su trečiosiomis šalimis sudarytiems asociacijos susitarimams Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra ES sutarties VI antraštinė dalis, todėl taikoma „kintamos geometrijos“ sistema, numatyta protokoluose dėl Jungtinės Karalystės ir Airijos pozicijos ir Šengeno protokole. Šiuo pasiūlymu plėtojamas Šengeno acquis . Todėl reikia atsižvelgti į šias su įvairiais protokolais susijusias pasekmes: Jungtinė Karalystė ir Airija : Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti priimant ir įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[3] 8 straipsnio 2 dalimi, Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį sprendimą. Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[4] 6 straipsnio 2 dalimi, Airija dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį sprendimą. Šengeno acquis grindžiamų priemonių įgyvendinimo dviejų etapų procedūros poveikis naujosioms valstybėms narėms (Bulgarijai, Kiprui ir Rumunijai): 2003 m. Stojimo akto[5] 3 straipsnio 1 dalyje ir 2005 m. Stojimo akto[6] 4 straipsnio 1 dalyje nustatyta, kad Šengeno acquis nuostatos ir juo grindžiami arba kitaip su juo susiję aktai, išvardyti šių aktų I ir II prieduose, bus privalomi ir taikomi naujosiose valstybėse narėse nuo įstojimo dienos. Prieduose nenurodytos nuostatos ir aktai yra privalomi naujosioms valstybėms narėms nuo įstojimo dienos, tačiau naujojoje valstybėje narėje, atsižvelgiant į šiuos straipsnius, bus taikomi tik pagal tai numatantį Tarybos sprendimą. Įgyvendinimo procedūra susideda iš dviejų etapų. Pagal šią procedūrą tam tikros Šengeno acquis nuostatos yra privalomos ir taikomos nuo įstojimo į Europos Sąjungą dienos, o kitos, būtent tos, kurios savo pobūdžiu yra susijusios su kontrolės prie vidaus sienų panaikinimu, yra privalomos nuo įstojimo dienos, tačiau naujosiose valstybėse narėse taikomos tik Tarybai priėmus pirmiau nurodytą sprendimą. Reikėtų pabrėžti, kad dėl to Stojimų aktų, atitinkamai, I ir II prieduose išvardytos nuostatos yra privalomos nuo įstojimo dienos. Vis dėlto šiuo sprendimu nustatomas vertinimo mechanizmas šioms nuostatoms bus taikomas tik Tarybai atlikus Šengeno vertinimą, kuriuo ji nustatys, ar gali būti panaikinta vidaus sienų kontrolė. Norvegija ir Islandija. Kalbant apie Norvegiją ir Islandiją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos ir Islandijos Respublikos bei Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų šalių asociacijos įgyvendinat, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [7]. Šveicarija. Kalbant apie Šveicariją, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos Susitarime dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [8]. Lichtenšteinas. Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo pasiūlymu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , priklausančios Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G–I punktuose nurodytai sričiai, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/262/TVR[9] 3 straipsniu. Valstybių narių, kurios kol kas taiko ne visas acquis nuostatas arba kurioms leidžiama taikyti tik kai kurias acquis dalis, ekspertų dalyvavimas: Kalbant apie Kiprą, Bulgariją ir Rumuniją, jų ekspertai gali dalyvauti vertinant tas acquis dalis, kurias jos jau taiko pagal atitinkamus Stojimo aktus (pvz., policijos bendradarbiavimas). Kalbant apie Jungtinę Karalystę ir Airiją, jų ekspertai gali dalyvauti vertinant tik tas acquis dalis, kurios jau yra įgyvendintos. 2009/0032 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui stebėti sukūrimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 30 ir 31 straipsnius, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[10], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, kadangi: (1) Hagos programoje[11] Komisija raginama „iškart, kai bus panaikinta vidaus sienų kontrolė, pateikti pasiūlymą dėl dabartinio Šengeno vertinimo mechanizmo papildymo priežiūros mechanizmu, užtikrinančiu valstybių narių ekspertų visapusišką dalyvavimą, įskaitant nepaskelbtus patikrinimus“. (2) 1998 m. rugsėjo 16 d. vykdomojo komiteto sprendimu[12] įsteigtas Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinis komitetas. Nuolatiniam komitetui buvo suteikti įgaliojimai, pirma, nustatyti, ar šalis kandidatė įvykdė visas išankstines vidaus sienų kontrolės panaikinimo sąlygas, ir, antra, užtikrinti, kad visas acquis nuostatas įgyvendinančios valstybės tinkamai taikytų Šengeno acquis . (3) Atsižvelgiant į tai, kad reikia išlaikyti didelį valstybių narių, prisijungusių prie erdvės be vidaus sienų kontrolės, tarpusavio pasitikėjimą ir užtikrinti vienodus aukštus Šengeno acquis praktinio taikymo standartus, būtina sukurti vertinimo mechanizmą Šengeno acquis taikymui stebėti. Toks mechanizmas turėtų būti grindžiamas glaudžiu Komisijos ir tų valstybių narių bendradarbiavimu. (4) Todėl 1998 m. sukurtas vertinimo mechanizmas turėtų būti peržiūrėtas, atsižvelgiant į antrąją nuolatiniam komitetui suteiktų įgaliojimų dalį. Pirmoji nuolatiniam komitetui suteiktų įgaliojimų dalis turėtų būti ir toliau taikoma kaip nustatyta 1998 m. rugsėjo 16 d. sprendimo I dalyje. (5) Šengeno acquis sudaro tiek Europos bendrijos steigimo sutarties, tiek Europos Sąjungos sutarties nuostatos. Įvertinus ankstesnių vertinimų patirtį matyti poreikis išlaikyti nuoseklų vertinimo mechanizmą, taikytiną abiejų ramsčių priemonėms. (6) Šis sprendimas yra teisinis pagrindas, būtinas vertinimo mechanizmui įgyvendinti į Europos Sąjungos sutarties taikymo sritį patenkančių klausimų atžvilgiu. [data] Tarybos reglamentas XXXX/XXX/EB dėl vertinimo mechanizmo Šengeno acquis taikymui tikrinti sukūrimo yra teisinis pagrindas, būtinas vertinimo mechanizmui įgyvendinti į Europos bendrijos steigimo sutarties taikymo sritį patenkančių klausimų atžvilgiu. (7) Tai, kad vertinimo mechanizmui sukurti būtiną teisinį pagrindą sudaro atskiri dokumentai, neturi poveikio principui, pagal kurį visi vertinimai turėtų būti įgyvendinami pagal tą patį mechanizmą. Todėl tam tikros šių dokumentų nuostatos turėtų būti vienodos. (8) Šiuo teisės aktu nustatomas vertinimo mechanizmas atitinka specifinį policijos, muitinių ir kitų teisėtvarkos institucijų bendradarbiavimo, taip pat bendradarbiavimo baudžiamosios teisenos srityje, pobūdį. (9) Vertinimo mechanizmu turėtų būti nustatytos skaidrios, veiksmingos ir aiškios taisyklės dėl vertinimams taikytino metodo, aukštos kvalifikacijos ekspertų dalyvavimo atliekant patikrinimus vietoje ir tolesnių veiksmų atsižvelgiant į vertinimų rezultatus. (10) Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad šiuose patikrinimuose vietoje paskirti dalyvauti ekspertai turėtų būtinos patirties ir šiuo tikslu būtų dalyvavę specialiuose mokymuose. Susijusios įstaigos (pvz., CEPOL) turėtų rengti atitinkamus mokymus, o valstybių narių iniciatyvoms, susijusioms su konkrečiais mokymais Šengeno acquis vertinimų srityje, turėtų būti numatoma lėšų pagal galiojančias finansines priemones ir jas plėtojančias priemones. (11) Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir prie Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2000 m. gegužės 29 d. Tarybos sprendimo 2000/365/EB dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės prašymo dalyvauti priimant ir įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[13] 8 straipsnio 2 dalimi, Jungtinė Karalystė dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį sprendimą. (12) Remiantis Protokolo dėl Šengeno acquis integravimo į Europos Sąjungos sistemą, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos Bendrijos steigimo sutarties, 5 straipsniu ir 2002 m. vasario 28 d. Tarybos sprendimo 2002/192/EB dėl Airijos prašymo dalyvauti įgyvendinant kai kurias Šengeno acquis nuostatas[14] 6 straipsnio 2 dalimi, Airija dalyvauja priimant ir įgyvendinant šį sprendimą. (13) Kalbant apie Islandiją ir Norvegiją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos Tarybos, Islandijos Respublikos ir Norvegijos Karalystės sudarytame susitarime dėl šių dviejų valstybių asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [15], patenkančios į 1999 m. gegužės 17 d. Tarybos sprendimo 1999/437/EB dėl tam tikrų priemonių taikant šį susitarimą[16] 1 straipsnio G–I punktuose nurodytą sritį. (14) Kalbant apie Šveicariją, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis [17], kurios priklauso Tarybos sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G–I punktuose nurodytai sričiai, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/149/TVR[18] 3 straipsniu. (15) Kalbant apie Lichtenšteiną, šiuo sprendimu plėtojamos Šengeno acquis nuostatos, kaip apibrėžta Europos Sąjungos, Europos bendrijos, Šveicarijos Konfederacijos ir Lichtenšteino Kunigaikštystės pasirašytame protokole dėl Lichtenšteino Kunigaikštystės prisijungimo prie Europos Sąjungos, Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo dėl Šveicarijos Konfederacijos asociacijos įgyvendinant, taikant ir plėtojant Šengeno acquis , priklausančios Sprendimo 1999/437/EB 1 straipsnio G–I punktuose nurodytai sričiai, minėtą sprendimą siejant su Tarybos sprendimo 2008/262/TVR[19] 3 straipsniu, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Tikslas ir taikymo sritis Šiuo sprendimu nustatomas vertinimo mechanizmas Šengeno acquis taikymui stebėti valstybėse narėse, kurios taiko visas Šengeno acquis nuostatas, ir valstybėse narėse, kurioms Taryba leido dalyvauti taikant tam tikras Šengeno acquis nuostatas. Valstybės narės, kurioms leista dalyvauti taikant tam tikras Šengeno acquis nuostatas, dalyvauja vertinant tik tas nuostatas, kurios numatytos leidime ir kurias jos jau taiko. Valstybės narės, kurios kol kas taiko ne visas acquis nuostatas, dalyvauja vertinant tik tas acquis dalis, kurias jos jau taiko. 2 straipsnis Sąvokų apibrėžtys Šiame sprendime taikomos šios sąvokų apibrėžtys: „Šengeno acquis “ – Šengeno acquis nuostatos, į Europos Sąjungos sistemą integruotos prie Europos Sąjungos sutarties ir Europos bendrijos steigimo sutarties pridėtu protokolu, taip pat juo grindžiami arba kitaip su juo susiję aktai, jeigu tų nuostatų ir aktų teisinis pagrindas nustatytas pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį. 3 straipsnis Atsakomybės sritys 1. Komisija atsakinga už šio vertinimo mechanizmo įgyvendinimą. Mechanizmą koordinuoja grupė (toliau – koordinavimo grupė), kurią sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai. Koordinavimo grupei pirmininkauja Komisijos atstovas. Komisija gali pakviesti Europolą stebėtojo teisėmis dalyvauti koordinavimo grupės veikloje. 2. Valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja koordinavimo grupėje, kad Komisija galėtų įvykdyti šiuo sprendimu jai pavestas užduotis. Be to, valstybės narės ir Komisija bendradarbiauja pasirengimo, patikrinimų vietoje, ataskaitų rengimo ir susijusių tolesnių veiksmų etapuose. 4 straipsnis Vertinimai 1. Vertinimus gali sudaryti klausimynai ir patikrinimai vietoje. Jie gali būti papildomi vertinamos valstybės narės pranešimais apie vertinimą sritį. Patikrinimai vietoje ir klausimynai gali būti naudojami atskirai arba kartu, atsižvelgiant į konkrečias valstybes nares ir į konkrečias sritis. Galima atlikti tik tuos patikrinimus vietoje, apie kuriuos paskelbta. 2. Konkrečios sritys, kurios gali būti vertinamos, išvardytos šio sprendimo priede, atsižvelgiant į tai, ar jos susijusios su aktais arba nuostatomis, kurių teisinis pagrindas nustatytas pagal Europos Sąjungos sutarties VI antraštinę dalį. Priede pateiktas neišsamus tokių sričių sąrašas. 5 straipsnis Daugiametė programa 1. Komisija, bendradarbiaudama su koordinavimo grupe, likus ne mažiau kaip trims mėnesiams iki kito penkerių metų laikotarpio pradžios parengia daugiametę vertinimo programą penkerių metų laikotarpiui. 2. Daugiametėje programoje pateikiamas valstybių narių, kurios turi būti įvertintos kiekvienais metais, sąrašas. Kiekviena valstybė narė per kiekvieną penkerių metų laikotarpį vertinama bent vieną kartą. Nustatant valstybių narių vertinimo tvarką bus atsižvelgiama į grėsmes vidaus saugumui, nuo ankstesnio vertinimo praėjusį laiką ir pusiausvyrą tarp skirtingų Šengeno acquis dalių, kurios turi būti įvertintos. 3. Prie daugiametės programos pridedamas standartinis klausimynas. 4. Prireikus daugiametė programa gali būti tikslinama glaudžiai bendradarbiaujant su koordinavimo grupe. 6 straipsnis Metinė programa 1. Metinę vertinimo programą, kurioje pateikiama išsami informacija apie vertinimo veiklą, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su koordinavimo grupe, parengia iki ankstesnių metų lapkričio 30 d. Programoje gali būti nurodyta, kad reikia įvertinti: - kaip acquis taiko viena valstybė narė, kaip tai nurodyta daugiametėje programoje; taip pat, jeigu reikia: - kaip konkrečios acquis dalys taikomos keliose valstybėse narėse (teminiai vertinimai); - kaip acquis taiko valstybių narių grupė (regioniniai vertinimai). 2. Programoje bus išvardytos valstybės narės, kurios pagal daugiametę programą turi būti įvertintos ateinančiais metais, pateiktas sričių, kurios turi būti įvertintos, sąrašas ir klausimynas, kuris turės būti pateiktas atitinkamoms valstybėms narėms. Jeigu tame etape įmanoma atlikti vertinimą, programoje pateikiamas patikrinimų vietoje, kurie turi būti atlikti, sąrašas. 3. Išanalizavusi atsakymus į klausimyną Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su koordinavimo grupe, nusprendžia, ar reikia rengti patikrinimą vietoje. Patikrinimas vietoje atliekamas ne anksčiau kaip po keturių mėnesių nuo tada, kai Komisija pateikia klausimyną atitinkamai valstybei narei. 4. Prireikus Komisijos arba valstybės narės iniciatyva metinė programa gali būti tikslinama atsižvelgiant į šio straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatas. 7 straipsnis Ekspertų sąrašas 1. Komisija parengia valstybių narių, Europolo ir Eurojusto ekspertų, paskirtų dalyvauti patikrinimuose vietoje, sąrašą. Šiam sąrašui suteikiama riboto naudojimo žyma ir jis pateikiamas koordinavimo grupei. 2. Valstybės narės, Europolas ir Eurojustas nurodo kiekvieno eksperto kompetencijos sritis, nurodydami atitinkamas sritis iš šio sprendimo priede esančio sąrašo. Valstybės narės, Europolas ir Eurojustas nedelsdami praneša Komisijai apie bet kokius pakeitimus. 3. Ekspertai turi turėti tinkamą kvalifikaciją ir su sritimis, kurioms taikomas vertinimo mechanizmas, susijusių išsamių teorinių žinių ir praktinės patirties, taip pat gerai išmanyti vertinimo principus, procedūras bei metodus ir sugebėti veiksmingai bendrauti nustatyta bendra kalba. 4. Valstybės narės, Europolas ir Eurojustas užtikrina, kad jų paskirti ekspertai atitinka prieš tai pateiktoje šio straipsnio dalyje nustatytus reikalavimus, be kita ko, nurodydami, kokiuose mokymuose ekspertai yra dalyvavę, ir užtikrina tęstinius ekspertų mokymus, kad jie nuolatos atitiktų minėtus reikalavimus. 8 straipsnis Už patikrinimus vietoje atsakingos grupės 1. Patikrinimus vietoje atlieka Komisijos paskirtos grupės. Grupes sudaro ekspertai, atrinkti iš 7 straipsnyje nurodyto ekspertų sąrašo, ir Komisijos pareigūnas (-ai). Komisija užtikrina, kad kiekvienoje ekspertų grupėje būtų pusiausvyra geografiniu požiūriu, taip pat ji užtikrina kiekvieną grupę sudarančių ekspertų kompetenciją. Valstybių narių ekspertai negali dalyvauti patikrinime vietoje, atliekamame toje valstybėje narėje, kurioje jie įdarbinti. Europolo ir Eurojusto ekspertai gali dalyvauti tik stebėtojų teisėmis. 2. Atliekant patikrinimus vietoje gali dalyvauti ne daugiau kaip aštuoni ekspertai. 3. Valstybes nares, kurių ekspertai paskiriami pagal šio straipsnio 1 dalį, Komisija informuoja likus ne mažiau kaip keturioms savaitėms iki numatyto patikrinimo vietoje. Valstybės narės per vieną savaitę patvirtina, kad atitinkami ekspertai gali dalyvauti. 4. Prieš patikrinimus vietoje grupės nariai bendrai susitaria dėl vieno iš valstybių narių ekspertų paskyrimo patikrinimo vietoje koordinatoriumi. Jeigu nesusitariama iki patikrinimo vietoje pradžios, koordinatoriumi tampa Komisijos pareigūnas. 5. Koordinatorius atsakingas už patikrinimo vietoje vykdymą. 9 straipsnis Patikrinimų vietoje vykdymas 1. Patikrinimų vietoje grupės atlieka visus būtinus pasirengimo veiksmus, kad būtų užtikrintas patikrinimų vietoje veiksmingumas, tikslumas ir nuoseklumas. 2. Valstybėms narėms pranešama likus ne mažiau kaip 2 mėnesiams iki numatytos patikrinimo vietoje dienos. 3. Kiekvienas patikrinimo vietoje grupės narys turi identifikacinį dokumentą, suteikiantį teisę Europos Sąjungos vardu atlikti patikrinimą vietoje. 4. Atitinkama valstybė narė užtikrina, kad ekspertų grupė galėtų tiesiogiai kreiptis į susijusius asmenis. Ji užtikrina, kad grupė galėtų patekti į visas zonas ar patalpas ir galėtų susipažinti su visais dokumentais, kurių reikia vertinimui atlikti. Ji užtikrina, kad grupė galėtų pagal savo įgaliojimus patikrinti su sritimis, kurios turi būti įvertintos, susijusią veiklą. 5. Atitinkama valstybė narė naudodamasi visomis turimomis teisinėmis galiomis padeda grupei atlikti paskirtą užduotį. 6. Komisija atitinkamai valstybei narei iš anksto nurodo grupės ekspertų vardus ir pavardes. Atitinkama valstybė narė paskiria asmenį ryšiams, kuris padeda praktiškai pasirengti patikrinimui vietoje. 7. Valstybės narės atsakingos už savo ekspertų kelionės ir apgyvendinimo reikalų sutvarkymą. Patikrinimuose vietoje dalyvaujančių ekspertų kelionės ir apgyvendinimo išlaidas kompensuoja Komisija. 10 straipsnis Klausimynas 1. Klausimyno klausimai susiję su atitinkamais teisės aktais ir organizacinėmis bei techninėmis priemonėmis, naudojamomis įgyvendinant Šengeno acquis , taip pat su kiekvienos vertintinos srities statistiniais duomenimis. 2. Valstybės narės savo atsakymus į klausimyną Komisijai pateikia per šešias savaites nuo klausimyno gavimo. 11 straipsnis Vertinimo ataskaitos 1. Po kiekvieno vertinimo parengiama ataskaita. Ataskaita grindžiama patikrinimo vietoje rezultatais ir atsakymais į klausimyną, atsižvelgiant į konkretų atvejį: a) Jeigu vertinimas grindžiamas tik klausimynu, ataskaitą parengia Komisija. b) Patikrinimų vietoje atveju ataskaitą patikrinimo metu parengia ekspertų grupė. Pagal 8 straipsnio 4 dalį paskirtas koordinatorius prisiima bendrą atsakomybę už ataskaitos parengimą, taip pat už jos vientisumo ir kokybės užtikrinimą. c) Kiekvienai ataskaitai pritaria visi ekspertų grupės nariai. Jeigu kyla nesutarimų, grupė siekia kompromiso. Į ataskaitą gali būti įtraukiamos nesutampančios nuomonės. 2. Ataskaitoje nagrinėjami kokybiniai, kiekybiniai, veiklos, administraciniai ir organizaciniai aspektai, atsižvelgiant į konkretų atvejį, ir nurodomi visi per vertinimą nustatyti trūkumai ar silpnosios vietos. Ataskaitoje pateikiamos taisomųjų veiksmų rekomendacijos ir nurodomi atitinkami jų įgyvendinimo terminai. 3. Kiekviena ataskaitoje pateikta išvada priskiriama vienai iš nurodytų kategorijų: a) atitinka; b) atitinka, tačiau reikia tobulinti; c) neatitinka (yra rimtų trūkumų). 4. Komisija atitinkamai valstybei narei ataskaitą pateikia per keturias savaites nuo patikrinimo vietoje dienos arba nuo atsakymų į klausimyną gavimo dienos, atsižvelgiant į konkretų atvejį. Atitinkama valstybė narė per dvi savaites pateikia pastabas dėl ataskaitos. Per šešias savaites nuo ataskaitos gavimo dienos atitinkama valstybė narė pateikia visų nustatytų trūkumų pašalinimo veiksmų planą. 5. Koordinatorius koordinavimo grupei pristato ataskaitą ir atitinkamos valstybės narės atsakymą. Komisija, pasikonsultavusi su ekspertų grupe, pateikia veiksmų plano tinkamumo įvertinimą. Valstybės narės raginamos pateikti savo pastabas dėl ataskaitos ir veiksmų plano. 6. Atitinkama valstybė narė per šešis mėnesius nuo ataskaitos gavimo pateikia Komisijai veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą, o vėliau ataskaitas teikia kas tris mėnesius tol, kol veiksmų planas įgyvendinamas visiškai. Atsižvelgdama į nustatytų trūkumų rimtumą ir priemones, kurių imtasi tiems trūkumams pašalinti, Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su koordinavimo grupe, gali numatyti atlikti patikrinimus vietoje, per kuriuos būtų stebima, kaip įgyvendinamas veiksmų planas. 7. Jeigu per patikrinimą vietoje nustatoma didelių trūkumų, galinčių turėti didelį poveikį vienos ar kelių visas Šengeno acquis nuostatas taikančių valstybių narių bendram saugumo lygiui, Komisija savo iniciatyva arba paprašius valstybei narei nedelsdama apie tai praneša Tarybai. 12 straipsnis Neskelbtina informacija Ekspertų grupės visą informaciją, kurią jos gauna atlikdamos savo pareigas, laiko konfidencialia. Po patikrinimų vietoje parengtoms ataskaitoms suteikiama riboto naudojimo žyma. Komisija ir atitinkama valstybė narė nusprendžia, kurią ataskaitos dalį galima paskelbti viešai. 13 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos 1. Pirmoji daugiametė programa, kaip nustatyta 5 straipsnyje, ir pirmoji metinė programa, kaip nustatyta 6 straipsnyje, parengiamos praėjus šešiems mėnesiams nuo šio sprendimo įsigaliojimo. Abiejų programų vykdymo pradžios data yra vieneri metai po šio sprendimo įsigaliojimo dienos. 2. Valstybės narės savo ekspertus paskiria, kaip nustatyta 7 straipsnyje, ne vėliau kaip per tris mėnesius nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos. 14 straipsnis Ataskaitų teikimas Europos Parlamentui ir Tarybai Komisija Tarybai ir Europos Parlamentui teikia metinę vertinimų, atliktų remiantis šiuo sprendimu, ataskaitą. Ataskaita skelbiama viešai, joje pateikiama informacija apie: - per praėjusius metus atliktus vertinimus ir - su kiekvienu vertinimu susijusias išvadas ir esamą padėtį, susijusią su taisomaisiais veiksmais. 15 straipsnis Panaikinimas Kai tai susiję su Šengeno acquis , kaip apibrėžta šio sprendimo 2 straipsnyje, 1998 m. rugsėjo 16 d. Vykdomojo komiteto sprendimo, įsteigiančio Šengeno įvertinimo ir įgyvendinimo nuolatinį komitetą (SCH/Com-ex (98) 26 def.), II dalis, kurios pavadinimas „Įgyvendinimo komitetas Konvenciją jau taikančioms valstybėms“, panaikinama praėjus metams po šio sprendimo įsigaliojimo dienos. 16 straipsnis Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS - Policijos bendradarbiavimas - Teisėsauga ir policijos bendradarbiavimas - Dvišaliai susitarimai dėl policijos bendradarbiavimo prie vidaus sienų - Operatyvinis bendradarbiavimas - Tarpusavio pagalba, persekiojimo ir stebėjimo mechanizmai - Tarpvalstybinio bendradarbiavimo, įskaitant tarpusavio pagalbą ir keitimąsi informacija, mechanizmas - Bendradarbiavimas, kuriame dalyvauja ryšių palaikymo pareigūnai - Informacijos perdavimas pasienio zonose - Kaimyninių valstybių narių tarnybų tiesioginis bendradarbiavimas prie vidaus sienų - Duomenų apsauga - Įrangos ir asmens duomenų apsaugos teisiniai, organizaciniai bei techniniai aspektai - Duomenų subjekto teisės ir skundų nagrinėjimas - Priežiūros funkcija (patikrinimai vietoje) - Bendradarbiavimas su kitomis Šengeno duomenų apsaugos institucijomis (DAI) - Prieigos prie informacinių sistemų ir saugomų duomenų prevencijos priemonės - Šengeno informacinė sistema (SIS) / SIRENE - Duomenų ir patalpų saugumas - Su SIS susijusios teisinės ir reguliavimo nuostatos - Duomenų tvarkymas, įrašymas, keitimas, įspėjimų trynimas, duomenų kokybės užtikrinimo priemonės - SIRENE biurų techninės galimybės ir veiklos pajėgumai - Galutinio vartotojo prieiga prie atitinkamų SIS duomenų - Mokymai - Teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose - Tarpusavio pagalba - Ekstradicija - Narkotikai - Prie išorės sienų taikomos kovos su prekyba narkotikais teisinės, organizacinės ir techninės priemonės [1] Šiuo tikslu buvo būtina apibrėžti Šengeno acquis (Tarybos sprendimas 1999/435/EB, OL L 176, 1999 7 10, p. 1) ir remiantis Sutartimis nustatyti visų šį acquis sudarančių nuostatų arba sprendimų teisinį pagrindą (Tarybos sprendimas 1999/436/EB, OL L 176, 1999 7 10, p. 17). Kiekvienos acquis nuostatos teisinis pagrindas nustatytas pagal pirmąjį arba trečiąjį ramstį. Šengeno acquis nuostatos, kurioms nebuvo galima nustatyti jokio teisinio pagrindo (pvz., SIS nuostatos), laikomos trečiojo ramsčio dalimi. Visi šio acquis pakeitimai turi turėti tinkamą teisinį pagrindą, nustatytą pagal Sutartis. [2] Laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės sukūrimas patenka į EB sutarties taikymo sritį. [3] OL L 131, 2000 6 1, p. 43. [4] OL L 64, 2002 3 7, p. 20. [5] OL L 236, 2003 10 23, p. 33. [6] OL L 157, 2005 6 21, p. 29. [7] OL L 176, 1999 7 10, p. 36. [8] OL L 53, 2008 2 27, p. 52. [9] OL L 83, 2008 3 26, p. 5 (klaidų ištaisymas OL L 110, 2008 4 22, p. 16). [10] OL C,, p.. [11] OL C 53, 2005 3 3, p. 1 (1.7.1 punktas). [12] OL L 239, 2000 9 22, p. 138. [13] OL L 131, 2000 6 1, p. 43. [14] OL L 64, 2002 3 7, p. 20. [15] OL L 176, 1999 7 10, p. 36. [16] OL L 176, 1999 7 10, p. 31. [17] OL L 53, 2008 2 27, p. 52. [18] OL L 53, 2008 2 27, p. 50. [19] OL L 83, 2008 3 26, p. 5 (klaidų ištaisymas OL L 110, 2008 4 22, p. 16).