LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2012 06 06  
SWD(2012) 167 final 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVOS 
kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicini ų įmonių gaivinimo ir pertvark ymo sistema 
ir iš dalies kei čiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB ir 82/891/EB, direktyvos 
2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB ir 2011/35/EB ir 
Reglamentas (EB) Nr. 1093/2010 
{COM(2012) 280 final} 
{SWD(2012) 166 final}  
 
LT 2   LT KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
pasiūlymo  
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicini ų įmonių gaivinimo ir pertvarkymo 
sistema ir iš dalies kei čiamos Tarybos direktyvos 77/91/EEB ir 82/891/EB, 
direktyvos 2001/24/EB, 2002/47/EB, 2004/25/EB, 2005/56/EB, 2007/36/EB ir 
2011/35/EB ir Reglamentas (EB) Nr. 1093/2010 
1. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Per finans ų krizę buvo rimtai išbandytas valdžios institucij ų gebėjimas valdyti krizes tiek 
nacionaliniu, tiek tarpvalsty biniu mastu. Netruko paaišk ėti, kad tinkamai nebuvo 
pasirengusios nei valdžios inst itucijos, nei bankai. Finansini ų sunkum ų atvejams 
numatytų nepaprastosios pad ėties planų nepakako. Ne visos valstyb ės turėjo galių anksti 
įsikišti, stabilizuoti ir reorganizuoti sunkum ų patiriantį banką. Daugelio valstybi ų narių 
institucijos netur ėjo tinkam ų priemoni ų ir galių reaguoti į banko žlugim ą. Didelių 
tarpusavyje susijusi ų bankų žlugimas b ūtų padaręs didžiulės sistemin ės žalos, tod ėl 
valdžios institucijoms neliko nieko kito, tik gelb ėti juos už mokes čių mokėtojų pinigus. 
Be to, nors tarpvalstybini ų bankų veikla buvo taip glaudžiai integruota, kad veikla ir 
vidaus paslaugos skirtingose valstyb ėse narėse visiškai persipynusios, valdžios institucij ų 
įsikišimo galios ir toliau liko nacionalin ės. Todėl kai žlunga tarpva lstybinis bankas, 
priežiūros ir kitos (pertvarkymo) institucijos imasi veiksm ų tik dėl jų valstybės 
teritorijoje vykdomos veiklos. Tod ėl gali kilti tarpvalstybinio bendradarbiavimo kli ūčių, 
gali būti pasirinkti neveiksmingi bei galimai konkuruojantys pertvarkymo metodai, kuri ų 
rezultatai ES mastu anaiptol nebus optimal ūs. 
Per finansin ę krizę paaiškėjo, kad privatusis sektor ius pertvarkymo priemon ėms 
finansuoti iš anksto buvo sukaup ęs mažai lėšų arba visai nebuvo j ų sukaupęs (ex ante ). 
Viešojo sektoriaus įsikišimas mokes čių mokėtojams kainavo didžiulius pinigus, o kai 
kurių valstybių narių finansinė padėtis net atsid ūrė pavojuje. Nuo 2008 m. spalio m ėn. iki 
2011 m. spalio m ėn. Komisija patvirtino 4,5 trilijono EUR (t. y. 37 % ES BVP) valstyb ės 
pagalbos finans ų įstaigoms priemoni ų, iš tos sumos 1,6 tril ijono EUR (t. y. 13 % ES 
BVP) panaudota 2008–2010 m. Garant ijoms ir likvidumo priemon ėms teko 
1,2 trilijono EUR, arba 9,8 % ES BVP. Liku tis (409 mlrd. EUR, arba 3,3 % ES BVP) 
paskirtas kapitalo atk ūrimo ir sumaž ėjusios vert ės turto priemon ėms1. Tokio masto 
biudžeto įsipareigojimai ir išlaidos fiskaliniu poži ūriu nėra tvarūs ir užkrauna sunki ą 
                                                 
1 Šaltinis: Europos Komisija, Valstyb ės pagalbos rezultat ų suvestinė, atnaujinta 2011 m. ruden į 
[COM(2011) 848]. 
 
LT 3   LT naštą dabartinei ir ateities kartoms. Be to, finans ų sektoriuje prasid ėjusi krizė įstūmė ES 
ekonomik ą į gilią recesiją: 2009 m. ES BVP susitrauk ė 4,2 %, arba 0,7 trilijono EUR. 
2. S UBSIDIARUMO ANALIZ Ė 
Nors bank ų sektorius Europos S ąjungoje labai integruotas, bank ų krizių sprendimo 
sistemos nustatytos nacionaliniu pagrindu ir sprendžiant tarpvalstybini ų įstaigų 
sunkumus nepakankamos. Tokiomis aplinkyb ėmis koordinavimas grei čiausiai bus 
sudėtingas ir kiekvienos institucijos tikslai gali  skirtis. Jei institucijos turi mažai bank ų 
pertvarkymo galimybi ų, didėja moralin ės rizikos pavojus ir kyla tikimyb ė, kad dideli ų, 
sudėtingos strukt ūros ir tarpusavyje susijusi ų bankų problemoms spr ęsti vėl prireiks 
viešojo sektoriaus finansin ės pagalbos. Tod ėl tik ES veiksmais galima pasiekti, kad kilus 
krizei įsikišimas į kredito įstaigų veiklą būtų tiek nuoseklus, kad užtikrint ų vienodas 
sąlygas ir skatint ų tolesnę integracij ą vidaus rinkoje. 
Renkantis pertvarkymo institucijas ir bank ų pertvarkymo proced ūras ES lygmens 
veiksmo nereikia. Tai gali nuspr ęsti valstyb ės narės. 
3. ES  INICIATYVOS TIKSLAI  
Bendrasis tikslas – išlaikyti finansin į stabilum ą ir pasitik ėjimą bankais, išvengti 
plintančio neigiamo poveikio. Pasi ūlymu siekiama kiek įmanoma sumažinti visos 
visuomen ės, ypač mokesčių mokėtojų, nuostolius ir sumažinti moralin ę riziką. Siūloma 
sistema taip pat siekiama  sustiprinti bankininkyst ės paslaug ų vidaus rink ą ir sykiu 
išlaikyti vienodas s ąlygas. 
4. S IŪLOMOS POLITIKOS GALIMYB ĖS IR NUMATOMAS J Ų POVEIKIS  
Pasirengimas ir prevencija 
Pirmasis bank ų gaivinimo ir pertvarkymo sistemos  tikslas yra užtikrinti, kad kiek 
įmanoma b ūtų išvengta bank ų žlugimo ir kad valdžios institucijos bei bankai b ūtų 
pasirengę neigiamiems poky čiams. Tuo tikslu apsvarstyti ir atrinkti tokie variantai. 
Kai vienas grup ės narys patiria finansini ų sunkumų, savanoriški finansin ės paramos 
grupės viduje susitarimai sudaryt ų sąlygas finansin ėms grupėms vieno subjekto turt ą 
perkelti kitam. Tai pad ėtų apsisaugoti, kad finansin ės grupės dalies sunkumai neišaugt ų į 
labai rimtas problemas, ir b ūtų naudinga visai grupei. Ta čiau kai sunkum ų nepatiriantis 
subjektas perduoda turt ą, gali sumaž ėti jo likvidumas ir kapitalas, taigi susilpn ėtų 
kreditorių ir indėlininkų padėtis. Todėl perdavimas tur ėtų būti vykdomas tik tuo atveju, 
jei tai nesukelt ų grėsmės paramos teik ėjo likvidumui ir mokumui. Prieži ūros institucijos 
galėtų pritarti sistemai, kuri visoms suinteresuotosioms šalims suteikt ų saugiklių. Tam 
tikrais atvejais prieži ūros institucijos netgi gal ėtų paprašyti bank ų, kurie yra savanorišk ų 
grupės paramos susitarimo šalys, pad ėti kitam tos pa čios grupės subjektui. Šitokios 
galimybės kritiniais atvejais paskirstyti turt ą taip pat stiprins vidaus rink ą. 
Bankai ir valdžios institucijos tur ės parengti nepaprastosios pad ėties planus krizin ėms 
situacijoms. Bank ų parengti gaivinimo planai gal ėtų padėti priežiūros institucijoms 
 
LT 4   LT nustatyti tinkamus veiksmus, kuriais ankstyvu etapu gal ėtų būti atkurtas banko 
patikimumas. Rengiant gaivinimo planus bankams susidaryt ų gera proga patiems 
peržiūrėti savo operacijas, rizik ą ir būtinus veiksmus probleminiais atvejais. Prieži ūros 
institucijų parengti pertvarkymo planai pad ėtų visų priemoni ų imtis spar čiau, našiau ir 
efektyviau ir taip žymiai sumaž ėtų (socialin ės) banko žlugimo s ąnaudos. Kai 
pertvarkymo instituc ijos gerai žino b ūdus, kuriais gali tvarkingai ir efektyviai pertvarkyti 
arba likviduoti žlungant į banką ar grupę, sėkmės tikimyb ė žymiai išauga. 
Pertvarkymo institucijoms bus suteikti papildomi įgaliojimai, kad jos gal ėtų reikalauti 
įdiegti banko praktini ų ir veiklos strukt ūrų pakeitimus ir apriboti bankui kylan čią riziką ir 
veiklą. Priemon ėmis siekiama užtikrinti, kad žlungan čius bankus b ūtų galima pertvarkyti, 
ir jos tur ėtų padėti išvengti numanomos valstyb ės paramos (tik ėtino gelbėjimo) tiems 
bankams, kurie pernelyg sud ėtingi, dideli ar svarb ūs, kad žlugt ų. Tai sumažint ų moralinę 
riziką ir priverst ų bankus veikti a pdairiau. Kai bankus įmanoma pertvarkyti, tada 
mokesčių mokėtojų pinigų naudojimas bankams gelb ėti jau nėra vienintel ė išeitis, nes 
atsiranda ir valdomo žlugimo galimyb ė. Tačiau pašalinus numanom ą valstybės garantij ą 
veikiausiai padid ėtų bankų finansavimo s ąnaudos. Be to, nors pertvarkymo institucijos, 
gavusios didesnius įgaliojimus, gal ėtų lengviau ginti vieš ąjį interesą, tačiau tada gali b ūti 
apribotos akcinink ų ir vadov ų pagrindin ės teisės veikti taip, kaip geriausiai tinka pagal 
išsikeltus tikslus ir verslo strategijas. Tod ėl visos priemon ės, skirtos pertvarkymo 
kliūtims šalinti, tur ėtų būti proporcingos sisteminei kredito įstaigos svarbai ir poveikiui, 
kokį jos žlugimas gal ėtų padaryti finansiniam stabilumui. Priemon ės turėtų būti 
nediskriminacin ės ir atitikti vieš ąjį interesą. 
Ankstyvoji intervencija 
Priežiūros institucij ų valdoma dabartin ė ankstyvosios interv encijos sistema bus 
tobulinama toliau. Prieži ūros institucijos gal ės įsikišti dar ankstesniu etapu, t. y. kai 
direktyvos d ėl kapitalo poreikio2 pažeidimas atrodys tik ėtinas, o ne (kaip dabar), kai ji iš 
tikro pažeista, ir jos tur ės daugiau priemoni ų bei įgaliojimų. Tokiu b ūdu prieži ūros 
institucijos gal ės išvengti bet kurios banko problemos tolesnio gil ėjimo. 
Praplėstas, suderintas ankstyvos ios intervencijos priemoni ų kompleksas gal ėtų užkirsti 
kelią problemoms ar jas ištaisyti prieži ūros etapu ir taip žy miai padidinti bendr ą krizių 
valdymo efektyvum ą Europos S ąjungoje. Tokios priemon ės kaip reikalavimas atsisakyti 
tam tikros veiklos gal ėtų žymiai sumažinti įstaigų sukauptą pernelyg didel ę riziką ir taip 
apsaugotų jas nuo žlugimo. Paskirdamos special ųjį valdytoją valdžios institucijos gal ėtų 
nedelsiant nutraukti netinkam ą bankų valdymą ir įgyvendinti taisom ąsias priemones, kad 
prasta pad ėtis neimtų blogėti dar labiau. 
Kai visos prieži ūros institucijos tur ės didesnį ir darnesn į priemoni ų kompleks ą, gerės tų 
institucijų bendradarbiavimas ir bus sudarytos s ąlygos imtis svarbi ų priemoni ų, kurios 
šiuo metu įmanomos ne visose valstyb ėse narėse, kuriose veikia tarpvalstybin ės bankų 
grupės. 
Tiesa, kai kurios priemon ės susiaurint ų vadovų laisvę, pavyzdžiui, apribot ų veiklą, 
pakeistų vadovus specialiuoju valdytoju, ir akcinink ų laisvę, pavyzdžiui, nutraukt ų 
dividendų mokėjimą. Todėl tokios priemon ės galėtų būti įvestos tik kartu su saugikliais, 
                                                 
2 Direktyva 2006/48/EB d ėl kredito įstaigų veiklos prad ėjimo ir vykdymo ir Direktyva 2006/49/EB 
dėl investicini ų įmonių ir kredito įstaigų kapitalo pakankamumo. 
 
LT 5   LT užtikrinan čiais, kad jomis nebus piktnaudžiaujama, kad jos atitiks vieš ąjį interesą ir bus 
proporcingos. 
Siekiant sudaryti s ąlygas bankams kritiniu at veju padidinti kapital ą, teisės aktai bus iš 
dalies pakeisti taip, kad visuotinis akcinink ų susirinkimas gaut ų teisę krizei neprasid ėjus 
nuspręsti, kad kritiniu atveju prireikus padidinti kapital ą visuotinis susirinkimas gali b ūti 
sušauktas sutrumpinus pranešimo laik ą. 
Pertvarkymas 
Minimalaus speciali ų banko pertvarkymo priemoni ų (pavyzdžiui, verslo pardavimo, turto 
atskyrimo, laikino banko suk ūrimo) įvedimas visose valstyb ėse narėse žymiai padidint ų 
valdžios institucij ų galimybes s ėkmingai atlikti veiksming ą pertvarkym ą, kad žlugimas 
būtų valdomas ir įvyktų tinkamu laiku, ir taip  išlaikyti pagrindini ų finansini ų paslaugų 
teikimo tęstinumą bei visos finans ų sistemos stabilum ą. Kitaip nei įprastinės bankroto 
bylos atveju, speciali bank ų pertvarkymo proced ūra valdžios institucijoms suteikt ų 
galimybę taikyti bank ų verslo poreikiams labiau pr itaikytus metodus ir tinkamiau 
paskirstyti prioritetus pagal suinteresuot ąsias šalis (pertvarkymas b ūtų palankesnis 
indėlininkams, paslaug ų teikimo t ęstinumui ir galiausiai finansiniam stabilumui). 
Papildomas mechanizmas sudaryt ų sąlygas bank ų skolą nurašyti arba iš  dalies paversti 
akcijomis (gelb ėjimas priva čiomis priemon ėmis). Tai gal ėtų būti naudinga tais atvejais, 
kai kitų priemoni ų nepakakt ų didelei, sud ėtingai ir tarpusavio priklausomyb ės ryšiais 
susietai finans ų įstaigai pertvarkyti taip, kad b ūtų išsaugotas finansinis stabilumas ir 
mokesčių mokėtojų pinigai. 
Bankų pertvarkymo sistema sumažins arba pašalins numanomas valstyb ės garantijas net 
didžiausių ir svarbiausi ų bankų skolai. Suprantama, kad d ėl to turėtų šiek tiek padid ėti 
bankų finansavimo s ąnaudos. Kitaip tariant, s ąnaudas, kurios anks čiau tekdavo mokes čių 
mokėtojams, dabar prisiimt ų bankų subjektai (kreditoriai  ir savininkai). Padid ėjusios 
bankų finansavimo s ąnaudos gal ėtų nežymiai sumažinti BVP. 
Reikalavimai, taikomi norint pa sinaudoti pertvarkymo priemon ėmis ir įgaliojimais, tur ėtų 
užtikrinti, kad valdžios institucijos tur ėtų galimybę imtis veiksm ų anksčiau, negu bankas 
tampa ekonomiškai nemokus, ir taip padidinti reali ą tikimybę, kad pertvarkymas bus 
sėkmingas ir veiksmingas. Valdomas žlugi mas, kai pirmiausia nuostolius patiria 
vadovybė ir akcininkai, taip pat sumažins moralin ę riziką. Pertvarkymo priemon ės sykiu 
galėtų apriboti akcinink ų ir kreditori ų pagrindines teises. Tod ėl jos būtų taikomos tik 
išimtinėmis sąlygomis ir atsižvelgiant į plačiosios visuomen ės interesus. 
Tarpvalstybinis bendradarbiavimas 
Pertvarkymo institucij ų bendradarbiavimas taps instituc inis ir oficialus. Svarstyti įvairūs 
variantai, kaip antai pertvarkymo įgaliojimų suteikimas ES institucijoms ir ES 
pertvarkymo institucijos suk ūrimas. Pasirinktas va riantas – nustatomas 
bendradarbiavimas pertvarkymo kolegi jose. Pertvarkymo kolegijos užtikrint ų, kad 
nacionalin ės institucijos informuot ų viena kit ą apie kritin ės padėties atvejus, aptart ų juos 
ir spręstų dėl bendrų ar koordinuot ų veiksmų tuo atveju, kai žlunga kuris nors 
tarpvalstybinis bankas. Europos bankininkyst ės institucijos (EBI) dalyvavimas 
pertvarkymo kolegijose užtikrint ų, kad būtų atsižvelgta į visų valstybi ų narių ir 
suinteresuot ųjų šalių interesus ir išvengta vi daus rinkos susiskaidymo. 
 
LT 6   LT Finansavimas 
Bendromis taisykl ėmis reglamentuojami ex ante  pertvarkymo fondai (PF) ir ind ėlių 
garantijų sistemos (IGS), kuriuos finansuot ų finansų sektorius, padidins pertvarkymo 
priemonių sėkmę ir suteiks papildom ų saugiklių mokesčių mokėtojams. Nors IGS ir PF 
taikymo sritys skir iasi, derinant j ų struktūrą galima pasiekti įvairiopos sinergijos. 
Susidaryt ų masto ekonomija, nes pertvarkymas sumažina neigiamo poveikio plitimo 
pavojų, o optimalus pertvarkymo finansavimo pr iderinimas sumažina IGS finansavimo 
poreikius. 
Remiantis modeli ų skaičiavimais, optimalus IGS ir PF tikslinis dydis b ūtų bent 1 % 
apdraustų ES bankuose laikom ų indėlių sumos. Ex ante  lėšos galbūt galėtų būti 
kaupiamos ind ėlių draudimo sistemose, ta čiau tokiu atveju jos tur ėtų būti pajėgios 
finansuoti pertvarkym ą. Jei valstyb ė narė neleidžia pertvarkymo finansuoti panaudojant 
indėlių draudimo sistem ą, reikėtų atskiro fondo. 
Laikantis tokios politikos, buvo svarstyti kiti variantai, kaip  antai nacionalini ų 
pertvarkymo fond ų, visiškai atsiet ų nuo IGS, steigimas arba ES lygmens pertvarkymo 
fondas, ta čiau visi jie atmesti. 
Bendras poveikis 
Siūlomos ES lygmens krizi ų valdymo sistemos tikslas – didinti finansin į stabilum ą, 
sumažinti moralin ę riziką, apsaugoti ind ėlininkus ir ypatingos  svarbos bankininkyst ės 
paslaugas, taupyti mokes čių mokėtojų pinigus. Be to, ja siek iama apsaugoti ir toliau 
tobulinti finansini ų paslaugų vidaus rink ą. 
Tikimasi, kad sistema padarys teigiam ą socialinį poveikį, pirmiausia tuo, kad sumažins 
sisteminės bankų krizės tikimyb ę ir tokios kriz ės nulemtą BVP smukim ą, antra, bus 
išvengta to, kad per b ūsimas krizes bankams gelb ėti vėl būtų naudojami mokes čių 
mokėtojų pinigai. Krizi ų, kai jos įvyksta, nulemtos išlaidos pirmiausia tur ėtų tekti bank ų 
akcininkams ir kreditoriams. 
Sistemos s ąnaudas lemia galimas bank ų finansavimo s ąnaudų didėjimas, kai nelieka 
galimybės gauti numanom ą valstybės paramą, ir sąnaudų, susijusi ų su bank ų 
pertvarkymo fondais, susidarymas. Šias padid ėjusias sąnaudas bankai gali perkelti 
klientams ar akcininkams mažindami ind ėlių palūkanas, didindami paskol ų palūkanas ir 
banko paslaug ų įkainius arba mažindami nuosavo kapitalo gr ąžą. Tačiau dėl 
konkurencijos bankai tikriausiai negal ės perkelti vis ų sąnaudų. 
Išaugus finansavimo s ąnaudoms, gal ėtų sumažėti BVP, ta čiau finans ų sektoriaus 
stabilumas ir sumaž ėjęs pavojus, kad mokes čių mokėtojų pinigų prireiks žlungan čių 
bankų kapitalui atkurti, bendraj am vidaus produktui gal ėtų daryti teigiam ą poveikį. 
Tikimasi, kad, kai bus laikomasi Bazelio  III susitarime, kuriuo mažinama bank ų žlugimo 
tikimybė, numatyt ų naujų kapitalo reikalavim ų, kasmet bus gaunama 0,14 % ES BVP 
dydžio grynosios naudos. Numatoma, kad bendromis taisykl ėmis reglamentuojam ų IGS 
ir PF atnešama nauda kasmet sieks 0,2–0,3 % ES BVP. Skolos nurašymo priemon ė 
(gelbėjimas priva čiomis priemon ėmis) kasmet gal ėtų atnešti 0,3–0,6 % ES BVP dydžio 
grynosios ekonomin ės naudos. Numatoma, kad bendra ši ų priemoni ų grynoji nauda 
kasmet siekt ų 0,7–1 % ES BVP. 
 
LT 7   LT Pasirinktieji variantai administracin ės naštos reikšmingai nepadidint ų. Iš pažiūros kai 
kurie šio pasi ūlymo elementai gal ėtų lemti administracin ės naštos did ėjimą, tačiau pagal 
nuomones, gautas per vieš ąsias konsultacijas, jis neb ūtų reikšmingas. 
Pasiūlymas patikrintas taip, kad jo  nuostatos visiškai atitikt ų Pagrindini ų teisių chartiją, 
ypač 17 straipsnyje numatyt ą teisę į nuosavyb ę ir 47 straipsnyje numatyt ą teisę į 
veiksming ą teisinę gynybą ir teising ą bylos nagrin ėjimą. Šių teisių ir laisvių apribojimai 
leidžiami, jeigu jie b ūtini ir realiai atitinka ES pripažint o visuotinio intereso tikslus arba 
poreikį saugoti kit ų teises ir laisves. 
Poveikis ES biudžetui 
Nurodytieji politikos variantai paveiks S ąjungos biudžet ą. 
Pagal šį pasiūlymą Europos bankininkyst ės institucija (EBI) tur ėtų: i) parengti maždaug 
23 techninius standartus ir 5 gaires; ii) kilus gin čams dalyvauti pertvarkymo kolegij ų 
veikloje, tarpininkauti ir priimti sprendimus; iii) priimti nuostatas d ėl trečiųjų šalių 
pertvarkymo proced ūrų pripažinimo ir priimti neprivalomus bendruosius 
bendradarbiavimo susitarimus su tre čiosiomis šalimis. Techni niai standartai turi b ūti 
parengti per 12 m ėnesių nuo direktyvos įsigaliojimo, kuris numatomas 2013 m. birželio–
gruodžio m ėnesiais. Kadangi EBI tur ės įgyti technini ų žinių visiškai naujoje srityje, 
numatoma, kad 2014–2015 m. reik ės 5 laikin ųjų darbuotoj ų ir 11 deleguot ųjų 
nacionalini ų ekspertų, kurie parengt ų reikiamus techninius standa rtus ir gaires, taip pat 
atliktų ii ir iii punktuose nurodytas užduotis. 
Šis pasiūlymas neturi poveikio aplinkai. 
5. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Kadangi bank ų žlugimas n ėra nuspėjamas ir reikia siekti jo išvengti, negalima planuoti 
bankų pertvarkymo steb ėsenos remiantis tuo, kaip r eaguota realaus banko žlugimo 
atveju. Ta čiau pasirengimo ir prevencijos etapas, ypa č gaivinimo ir pertvarkymo plan ų 
rengimas ir valdžios institucij ų pagal tuos planus įgyvendintos priemon ės gali būti 
stebimos. Tai gal ėtų būti pavesta EBI. Vis ų naujų ES teisės aktų perkėlimas būtų 
stebimas pagal Sutart į dėl Europos S ąjungos veikimo.