Be to, šis pasiūlymas dera su dokumentu „Bendras požiūris į decentralizuotas agentūras“, dėl kurio 2012 m. susitarė Komisija, Europos Parlamentas ir Taryba, ir juo, jei reikia, suderinamos nuostatos dėl Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros su to dokumento rekomenduojamomis standartinėmis sąlygomis.

Pasiūlymas dera su 2013 m. Komisijos iniciatyva dėl spartesnio bendro Europos dangaus teisės aktų įgyvendinimo (iniciatyva „SES II +“). Rengdama šį pasiūlymą Komisija atsižvelgė į savo 2013 m. birželio 11 d. pasiūlymą COM (2013) 409 ir iki šiol vykusių Europos Parlamento ir Tarybos diskusijų dėl Reglamento (EB) Nr. 216/2008 pakeitimų, susijusių su pasiūlyta iniciatyva SES II +, rezultatus. Siekiant, kad tuo pačiu metu nebūtų nagrinėjami du teisės aktų pasiūlymai, susiję su Reglamentu (EB) Nr. 216/2008, ir atsižvelgiant į tai, kad šis pasiūlymas yra išsamesnis, pagal iniciatyvą „SES II +“ pasiūlyti Reglamento (EB) Nr. 216/2008 pakeitimai (juos suderinus su nauja šio pasiūlymo struktūra ir jo teksto stiliumi) įtraukti į šį naująjį pasiūlymą. Todėl Komisija nebetęs diskusijų dėl 2013 m. birželio 11 d. pasiūlymo COM (2013) 409, pateikto įgyvendinant iniciatyvą „SES II +“.

Be to, šis pasiūlymas – tai atsakas į valstybių narių, sektoriaus ir oro erdvės naudotojų prašymus proporcingiau ir lanksčiau reguliuoti saugą ir panaikinti tas taisykles, kurių per griežti reikalavimai gali slopinti verslumą. Jame konkrečiai siūloma nustatyti kintamuosius pagrindus, kuriais būtų pripažinti skirtingų civilinės aviacijos sektorių skirtumai ir su jais susijusi rizika. Tikimasi, kad šis metodas bus naudingas visam Sąjungos aviacijos sektoriui ir ypač atitiks mažųjų ir vidutinių įmonių poreikius.

Su suinteresuotosiomis šalimis vienu metu konsultavosi Komisija ir Europos aviacijos saugos Agentūra. Abi konsultacijos papildė viena kitą. Be to, Komisijos tarnybos, siekdamos per viešas konsultacijas surinktą informaciją papildyti kita informacija, surengė kelis posėdžius su valstybėmis narėmis ir aviacijos sektoriaus suinteresuotaisiais subjektais. Komisijos viešų konsultacijų rezultatų santrauka paskelbta svetainėje „Europa“. Pagrindinės viešų konsultacijų išvados:

Sąjungos veiksmų būtina imtis antžeminių paslaugų srityje, nes su antžeminių paslaugų teikimu susijusios avarijos per paskutinį dešimtmetį yra ketvirtos pagal skaičių, o savanoriškos valstybių narių lygio iniciatyvos, skirtos šiai rizikai pašalinti, dar nedavė patenkinamų rezultatų. Šiuo metu nėra Sąjungos lygio saugos reikalavimų, kurie būtų tiesiogiai taikomi antžeminių paslaugų teikėjams. Antžeminės paslaugos yra visos aviacijos sistemos dalis, susijusi su kitomis Sąjungos kompetencijai priklausančiomis (pavyzdžiui, aerodromų ir skrydžių vykdymo) sritimis, todėl ją reguliuojant Sąjungos lygiu nuoseklios metodikos būtų laikomasi visose valstybėse narėse. Siekiant užtikrinti proporcingą metodiką, siūloma, kad veiklą pradedantiems paslaugų teikėjams nebūtų keliama sertifikavimo sąlyga. Komisija taip pat mano, kad antžeminėms paslaugoms taikomi bendri reikalavimai turėtų būti pagrįsti pripažintais sektoriaus standartais ir geriausiais darbo metodais. Be to, valstybėms narėms turėtų būti suteiktos būtinos reguliavimo priemonės veiksmingai tokių paslaugų teikėjų priežiūrai užtikrinti.

–orlaivių gamintojai pasisakė už daug aktyvesnį tarptautinį Sąjungos vaidmenį, be kita ko, Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO) skatinant taikyti Europos civilinės aviacijos saugos standartus, ir išreiškė susirūpinimą dėl ilgalaikio Europos aviacijos saugos agentūros išteklių, naudojamų produktų sertifikavimui, užtikrinimo;

–73 proc. Komisijos internetinėje apklausoje dalyvavusių organizacijų atkreipė dėmesį į tikėtinus teisės aktų taikymo nenuoseklumus, spragas ir veiksmų dubliavimąsi, kuriuos visų pirma lemia skirtingas teisės aktų aiškinimas valstybėse narėse.

Prie Komisijos ir Europos aviacijos saugos agentūros vykdomų konsultacijų prisidėjo ir Sąjungos socialiniai partneriai, atstovaujantys darbdaviams ir darbuotojams. Aviacijos sektoriaus darbuotojams atstovaujančios organizacijos atkreipė dėmesį į faktą, kad veiklos rodikliais grindžiami aviacijos saugos metodai turėtų papildyti dabartinę per griežtų taisyklių sistemą, o ne būti taikomi vietoj jos. Darbuotojams atstovaujančios organizacijos taip pat pareiškė susirūpinusios, ar ateityje valstybės narės saugos priežiūrai skirs išteklių, ir pabrėžė, kad dėmesį reikia atkreipti ypač į tai, kad būtų užtikrinamas aukštas ir valdžios institucijų, ir apskritai aviacijos sektoriaus darbuotojų mokymo ir kompetencijos lygis. Pilotams atstovaujančios organizacijos pareiškė ypač susirūpinusios dėl tikėtino neigiamo poveikio saugai, kurį daro kai kurių oro vežėjų taikomi darbuotojų įdarbinimo būdai ir kiti naujoviški verslo modeliai.

Kita vertus, darbdaviams atstovaujančios organizacijos atkreipė Komisijos dėmesį į tai, kad valstybės narės teisės aktus taiko nevienodai, į per didelį reguliavimą ir nenašų išteklių, skirtų sertifikavimui ir priežiūrai, naudojimą. Darbdaviai atkreipė dėmesį ypač į faktą, kad priežiūros organizavimas vis dar grindžiamas pavienių valstybių narių atsakomybės principu, nors aviacijos sektorius veikia laisvai vidaus rinkoje. Laikoma, kad darbdaviams labai svarbios yra vienodos veiklos sąlygos, standartizavimas ir taisyklių įgyvendinimo stabilumas. Kai kurios darbdaviams atstovaujančios organizacijos ragino Sąjungoje sukurti vieną civilinės aviacijos instituciją.

Komisija iš esmės pritaria viešų konsultacijų rezultatams ir į juos atsižvelgė rengdama šį pasiūlymą. Sąjungos gebėjimas nustatyti ir sumažinti saugos riziką turėtų būti sustiprintas pasiūlymo nuostatomis dėl saugos valdymo ir Europos aviacijos saugos plano bei nacionalinių saugos programų. Reguliavimui pradėjus taikyti veiklos rizika ir rodikliais grindžiamus metodus, turėtų būti sudarytos sąlygos užtikrinti proporcingesnę reguliavimo sistemą, pagal kurią būtų geriau atsižvelgiama į įvairių tipų aviacijos veiklos skirtumus ir tos veiklos riziką. Tikimasi, kad pasinaudojus siūloma nacionalinių aviacijos institucijų ir Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūros išteklių sutelkimo ir dalijimosi jais sistema bus našiau naudojami ištekliai.

Atskirose bepiločių orlaivių klausimais surengtose viešose konsultacijose įsitikinta, kad reikia imtis skubių Sąjungos lygio veiksmų siekiant pasinaudoti bepiločių orlaivių teikiamomis galimybėmis. Patvirtinta, kad šios technologijos padeda kurti darbo vietas ir ūkiui augti. Konsultacijose patvirtinta nuomonė, kad pasirengta kurti daugybę bepiločių orlaivių ir kad sparčiam jų paplitimui trukdo teisinis ir technologinis netikrumas. Ypač didelė našta – specialūs įgaliojimai ir susiskaidymas. Konsultacijų dalyvių teigimu, didžiausią rūpestį kelia saugos ir privatumo klausimai, o juos sureguliuoti galima nustačius tinkamus pagrindus, kurių taisyklės būtų proporcingos rizikai, ir suteikus svarbias funkcijas nacionalinėms institucijoms.

Dabartinis bepiločių orlaivių reguliavimo, grindžiamo 150 kg masės riba, kompetencijos padalijimas Sąjungai ir valstybėms narėms iš esmės laikomas pasenusiu. Bepiločių orlaivių taisyklės turėtų būti rengiamos orientuojantis į naudojimo principą, pagal kurį tam tikro naudojimo rizika priklauso nuo virtinės veiksnių. Dėl bepiločių orlaivių naudojimo saugumo ir privatumo aspektų pasakytina, kad konsultacijų rezultatai rodo, kad reikia ne naujų taisyklių, o veikiau geresnio galiojančių taisyklių taikymo ir glaudesnio nacionalinių aviacijos institucijų ir nacionalinių duomenų apsaugos institucijų bendradarbiavimo.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisija paprašė Europos aviacijos saugos agentūros pateikti nuomonę ir ją gavo 2015 m. kovo 16 d. Nuomonė grindžiama daugiau kaip 6 000 pastabų, kurias pateikė valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai; joje siūloma atlikti įvairius skirtingų techninio aviacijos reguliavimo sričių (įskaitant saugą, saugumą, mokslinius tyrimus, aplinkos apsaugą ir našų Europos aviacijos saugos sistemos išteklių panaudojimą) pakeitimus.

Be to, Komisija rėmėsi toliau nurodyta praktine patirtimi ir rekomendacijomis.

1.Siekiant prisidėti prie poveikio vertinimo procedūros, buvo užsakyti du tyrimai:

–per pirmąjį tyrimą išnagrinėta, kokių žmogiškųjų išteklių turi aviacijos institucijos, kaip našiai jos jais naudojasi ir kaip tie ištekliai kinta, taip pat išnagrinėtas Europos aviacijos saugos sistemos finansavimas (pagalbinis išteklių tyrimas). Atliekant šį tyrimą padaryta išvada, kad per pastarąjį dešimtmetį išteklių ir darbo krūvio pusiausvyra pablogėjo. Be to, tyrimo duomenimis, turimi ištekliai galėtų būti geriau paskirstyti visoje sistemoje. Taip pat nurodyti darbuotojų kvalifikacijos trūkumai. Tyrimo išvadose teigiama, kad šie aspektai kartu trukdo aviacijos institucijoms išnaudoti visą savo potencialą. Galiausiai, padaryta tyrimo išvada, kad nacionalinių aviacijos institucijų darbo metodų ir tų institucijų finansavimo skirtumai daro poveikį vienodoms sąlygoms bendrojoje aviacijos rinkoje;

–per antrąjį – veiklos rezultatų planams ir tais rodikliais grindžiamiems metodams skirtą – tyrimą išnagrinėtos galimybės veiklos rodiklių elementus įtraukti į aviacijos saugos valdymo sistemą (pagalbinis veiklos rodiklių tyrimas). Atlikus šį tyrimą padaryta išvada, kad įmanoma nustatyti civilinės aviacijos saugos veiklos rezultatų planą, tačiau dėl tam tikrų techninių priežasčių nerekomenduojama to daryti sparčiai. Dėl veiklos rodikliais grindžiamų aviacijos saugos reguliavimo metodų tyrime padaryta išvada, kad tokių metodų taikymas turėtų teigiamai paveikti aviacijos saugą ir inovacijas, tačiau šis poveikis gali būti apibūdintas tik kokybiškai ir labai priklauso nuo konkrečių veiklos rodikliais grindžiamų taisyklių, kurios pakeistų per griežtas taisykles. Todėl neįmanoma iš anksto kiekybiškai išreikšti naudos, kurią duotų veiklos rodikliais grindžiami aviacijos sektoriaus saugos reguliavimo metodai. Be to, šį tyrimą tarpusavyje įvertino pramonės ir valstybių narių ekspertai.

2.Komisija atsižvelgė į rekomendacijas, kurias pateikė Europos aviacijos saugos agentūros valdybos suburtas būsimos ES aviacijos reguliavimo sistemos pogrupis, kuriame dirba keturiolikos ES / Europos laisvosios prekybos asociacijos valstybių civilinės aviacijos įstaigų generaliniai direktoriai, taip pat EASA ir Komisijos atstovai. Galiausiai, atsižvelgta į nepriklausomo išorės vertinimo dėl šio reglamento įgyvendinimo, atlikto pagal Reglamento (EB) Nr. 216/2008 62 straipsnį, rezultatus (vertinimas pagal 62 straipsnį). Abiejuose vertinimuose rekomenduojama, be kitų dalykų, kai kuriais atžvilgiais iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 216/2008. Atlikus šiuos vertinimus pateiktų rekomendacijų santrauka įtraukta į poveikio vertinimo ataskaitą, kuri pridedama prie šio pasiūlymo.

•Poveikio vertinimas

Prie šio pasiūlymo pridedamos dvi poveikio vertinimo ataskaitos, su kuriomis galima susipažinti adresu [saitas]. Reglamento (EB) Nr. 216/2008 peržiūros poveikio vertinimo ataskaitą peržiūrėjusi Poveikio vertinimo valdyba 2015 m. birželio 19 d. pateikė teigiamą nuomonę [saitas]. Saugaus nevaldomųjų aparatų naudojimo plėtros Europos Sąjungoje poveikio vertinimo ataskaitą peržiūrėjusi Reglamentavimo patikros valdyba 2015 m. lapkričio 5 d. pateikė teigiamą nuomonę [saitas].

•Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas