Su mišku susijusios ES pramonės šakose užtikrinamas tvarus ir efektyviu išteklių naudojimu grindžiamas įvairių medžiagų ir produktų apdorojimas. Prie strategijos pridėtame „Su mišku susijusių ES pramonės šakų veiksmų plane“ (angl. Blueprint for EU Forest-based Industries) nustatyti šiems sektoriams kylantys sunkumai ir būtini veiksmai . 2015 m. su mišku susijusių pramonės šakų kuriamos pridėtinės vertės grandinėse buvo remiamas 3,6 mln. žaliosios ekonomikos sektorių (pakeičiančių iškastinio kuro medžiagų sektorius) darbo vietų kūrimas, o šiose darbo vietose sukurta apyvarta siekė 640 mlrd. EUR (pridėtinė vertė – 200 mlrd. EUR). Strategijoje ateities perspektyvomis grindžiamas su mišku susijęs sektorius skatinamas tvariai ir laikantis efektyvaus išteklių naudojimo principų sutelkti ir naudoti miško biomasę, kurti bioekonomiką, užtikrinti galimybę patekti į vietos ir tarptautines rinkas bei stiprinti mokslinius tyrimus ir inovacijas (MTI).

Miškininkystės priemonės padeda valstybėms narėms remti daugiafunkcius miškus ir TM, taip pat jas susieti su kitomis KP priemonėmis (pvz., konsultavimo paslaugomis, mokymu, investicijomis, bendradarbiavimu) siekiant patenkinti konkrečius regioninius poreikius. Šiomis priemonėmis remiama miškų plėtra įveisiant mišką bei sumontuojant ir atnaujinant agrarinės miškininkystės sistemas . Esama ir kitų TM rėmimo priemonių: gaisrinės saugos ir gaivalinių nelaimių prevencija (daugiau negu 20 proc. suplanuotų išlaidų); investicijos, skirtos prisitaikyti prie klimato kaitos, taip pat skirtos aplinkosaugos ir patogumų paslaugoms teikti, ir kompensacijos už su tinklu „Natura 2000“ susijusius bei savanoriškus įsipareigojimus. Be to, KP politika remiamos investicijos, skirtos miškų ir ikipramoninio medienos apdorojimo sektoriaus ekonominei vertei padidinti.

Atliekant peržiūrą remtasi įvairiais įrodymų šaltiniais, įskaitant oficialių politikos vertinimų rezultatus, ES ataskaitas ir leidinius, be to, atliktas specialus tyrimas .

Strategijoje numatyta, kad iki 2018 m. turėtų būti atlikta peržiūra siekiant įvertinti strategijos įgyvendinimo pažangą. Miškų DĮP, kuriame išvardytos Komisijos veiklos iki 2017 m. prioritetinės sritys, konkrečiai nurodyta, kad ši peržiūra padės nustatyti 2018–2020 m. prioritetinius tikslus. Be to, Taryba paragino Komisiją iki 2018 m. pateikti Tarybai ataskaitą dėl šios peržiūros išvadų ir kartu pateikti rekomendacijas.

Siekdama spręsti miškų gaisrų ir kitų nelaimių klausimą, ES teikia didelę finansinę ir institucinę paramą, be kita ko, skirdama BŽŪP, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, mokslinių tyrimų ir programos LIFE lėšų. ES civilinės saugos mechanizmu remiama miškų gaisrų prevencija – atliekami rizikos vertinimai, rengiami tvarkymo planai, diegiamos ankstyvojo perspėjimo ir skubaus informavimo sistemos, didinamas informuotumas. Naudodamasis Europos miškų gaisrų informacijos sistema (EFFIS), Reagavimo į nelaimes koordinavimo centras (angl. ERCC) vykdo miškų gaisrų rizikos ir dažnumo stebėseną, kad būtų suderintai ir greitai imamasi reagavimo priemonių. Po neseniai įvykusių ekstremalių įvykių parengtas pasiūlymas sustiprinti ES civilinės saugos mechanizmą – pasiūlymu siekiama stiprinti ES koordinuojamas gaisro gesinimo priemones bei daugiau dėmesio skirti prevencijai ir pasirengimui ir taip padėti stiprinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir civilinės saugos tarpusavio sąveiką.

Nauji ir novatoriški miškininkystės ir pridėtinės vertės produktai

Strategijoje siūloma įgyvendinti plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų (MTI) darbotvarkę siekiant padidinti šio sektoriaus tvarumą ir sukurti naujoviškų produktų ir procesų – siūloma šiuo tikslu naudotis programa „Horizontas 2020“, Europos inovacijų partneryste žaliavų srityje ir Europos inovacijų partneryste žemės ūkio srityje , SCAR , miškų valdymo struktūra ir kitais susijusiais ES forumais, taip pat koordinavimo ir gerosios patirties sklaidos mechanizmais.

ES finansuojamais moksliniais tyrimais sustiprinta apie 500 su mišku susijusio sektoriaus projektų (nuo 2007 m. ). Numatoma, kad finansavimo išlaidų pagal programą „Horizontas 2020“ suma viršys visą daugiau negu 500 mln. EUR siekiančią išlaidų su mišku susijusio sektoriaus moksliniams tyrimams pagal BP 7 sumą. Taip pat šiuo tikslu skiriamas ERPF finansavimas inovacijoms, nes daugelis ES regionų savo pažangiosios specializacijos strategijose pasirinko su miškininkyste susijusius prioritetinius tikslus. Europos inovacijų partnerystė žemės ūkio srityje ir Europos inovacijų partnerystė žaliavų srityje padeda susieti miškininkystę ir atitinkamus mokslinius tyrimus šiose srityse: agrarinės miškininkystės; tvaraus miško biomasės sutelkimo; klimato kaitos ir aplinkosaugos uždavinių sprendimo; vertės grandinių.

Maždaug 70-čiai projektų parama (85 mln. EUR) iš ES ir nacionalinių šaltinių skirta pagal BP 7 ERA-NET programas FORESTERRA, SUMFOREST ir „WoodWisdom“. Tebevykdomoje programos „Horizontas 2000“ ERA-NET „ForestValue“ , pagal kurią remiamas perėjimas prie bioekonomikos, dalyvauja 17 šalių, o sutelktas nacionalinių ir ES šaltinių finansavimas siekia 20 mln. EUR. SCAR strateginė darbo grupė (SDG) miško mokslinių tyrimų ir inovacijų klausimais remia koordinavimo veiksmus, ES finansuojamų mokslinių tyrimų taikymo srities ir rezultatų tyrimus, taip pat veiklą, kuria siekiama užmegzti ryšius su kitais forumais.

Tvirtesnė rezultatų sklaidos sistema būtų naudinga rengiant mokslinių tyrimų darbotvarkes ir apibrėžiant tyrėjų ir Europos inovacijų partnerysčių ryšius. Tvirtas inovacijų kapitalizavimas vertės grandinėse padėtų remti su mišku susijusio sektoriaus konkurencingumą. Pagal programą „Horizontas 2020“ siekiama finansuoti projektus, kuriais kapitalizuojami užbaigtų projektų rezultatai, tačiau šios veiklos rezultatų dar nematyti.

Bendras darbas siekiant nuosekliai tvarkyti ir geriau suprasti mūsų miškus

Kad būtų galima suderinti įvairius sektorių politikos tikslus ir metodus, būtina koordinuoti veiksmus, bendradarbiauti ir palaikyti ryšius. Strategija siekiama sustiprinti valdymą ir ryšių palaikymą – visų pirma įsteigiant Miškų nuolatinį komitetą (MNK), Piliečių dialogo grupę miškininkystės ir kamštienos klausimais (PDGMKK) ir Su mišku susijusio sektoriaus klausimų ir susijusių klausimų ekspertų grupę (SMSS EG).

MNK tebėra pagrindinis diskusijų ES miškų klausimais, su ES miškais susijusiais bei strategijos įgyvendinimo klausimais forumas. Šio komiteto informacija ir diskusijos su visomis aktualiomis ES politikos iniciatyvomis susijusiais klausimais grindžiamos metinėmis darbo programomis, rengiamomis remiantis miškų DĮP ir derančiomis su šiais planais. MNK yra parengęs nuomonių ir ataskaitų23 – jos perduotos atitinkamiems politikos formuotojams. MNK posėdžiuose valstybės narės dalijasi patirtimi, iniciatyvomis, žiniomis ir patarimais. Keletą kartų MNK nariai buvo susitikę su suinteresuotaisiais subjektais (PDGMKK) ir sektorių ekspertų grupių (pvz., biologinės įvairovės klausimais) nariais.

PDGMKK nariai susitinka dukart per metus ir stebėtojo teisėmis dalyvauja MNK posėdžiuose. Komitetas yra priėmęs sprendimų, iš kurių matyti suinteresuotųjų subjektų bendra vizija įvairiais klausimais, kaip antai ES medienos reglamento (ESMR) klausimais, bei miškininkystės svarba įgyvendinant BŽŪP.

SMSS EG vykdo veiklą nuo 2014 m. – lig šiol daugiausia dėmesio skiriama prekybos (ypač prekybos su kaimynystės priemonėje dalyvaujančiomis šalimis) klausimams, ESMR peržiūrai ir biomasės pakopiniam naudojimui.

Planas sukurti Europos miškų biurų tinklą dar neįgyvendintas. Tačiau Europos nacionalinių miškų inventorių tinkle (ENMIT) ir įgyvendinant keletą ES remiamų mokslinių tyrimų veiksmų dirbama siekiant užtikrinti, kad Europos informacija apie miškus būtų geriau suderinta.

Iš 2015 m. atlikto „Eurobarometro“ tyrimo dėl visuomenės nuomonės apie miškų teikiamą naudą rezultatų matyti, kad reikia geriau skleisti informaciją apie tvariai tvarkomų miškų svarbą. Požiūris, kurio laikomasi ES komunikacijos apie miškus strategijoje , – tvirtas pagrindas, kuriuo galima remtis svarstant, kaip būtų galima patenkinti šiuos poreikius.

Miškai pasaulinėje perspektyvoje

Strategija siekiama sustiprinti ES vaidmenį įgyvendinant pasaulio lygmens veiksmus, kuriais skatinama TM ir mažinamas miškų naikinimas, taip pat siekiama užtikrinti ES ir valstybių narių politikos bei įsipareigojimų derėjimą. Strategijoje propaguojama miškų svarba darniam vystymuisi ir numatoma su miškų naikinimu ir alinimu kovoti tarptautiniuose forumuose, įgyvendinant išorės veiksmus ir vykdant bendradarbiavimą.

ES ir valstybės narės yra patvirtinusios bendras pozicijas dėl TM skatinimo su miškais susijusiuose Europos (pvz., FOREST EUROPE) ir tarptautiniuose (pvz., UNFF, FAO, ITTO) forumuose bei vykstant kitiems tarptautiniams procesams (pvz., įgyvendinant JT biologinės įvairovės konvenciją), įskaitant su Darbotvarke iki 2030 m. ir jos darnaus vystymosi tikslais (DVT) susijusius procesus, visų pirma – įgyvendinant Jungtinių Tautų 2017–2030 m. strateginį miškų planą . Rengdama FOREST EUROPE ES ieško galimybių sudaryti teisiškai privalomą Europos susitarimą dėl miškų, kuriuo būtų teisiškai taikoma TM sąvoka ir kuris iš pradžių apimtų 25 proc. pasaulio miškų.

ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planas – aktuali, naujoviška atsakomoji priemonė, kuria sprendžiama neteisėtos medienos ruošos problema, ir, įgyvendinant šią priemonę, šalyse partnerėse labai pagerėjo miškų valdymas . Pasirašoma vis daugiau ES ir medieną gaminančių šalių savanoriškų partnerystės susitarimų . 2016 m. pradėjo veikti pirmoji FLEGT licencijų išdavimo sistema (Indonezijoje). Atlikus ESMR peržiūrą patvirtinta, kad šis reglamentas gali padėti kovoti su neteisėta medienos ruoša ir su tuo susijusia prekyba, tačiau taip pat patvirtinta, kad būtina skatinti vienodai ir veiksmingai įgyvendinti šį reglamentą. Iš ESMR 2015–2017 m. įgyvendinimo rezultatų matyti, kad padaryta didelė pažanga. Be to, atlikus ES vartojimo poveikio miškų naikinimo ir alinimo mastui tyrimą, įgyta žinių apie šią sudėtingą problemą . Šiuo metu Komisija pateiks naują iniciatyvą siekdama paspartinti ES veiksmus, skirtus kovai su miškų naikinimu.

Įgyvendinant ES plėtros politiką remiama pasaulinė su miškais susijusi veikla, nurodyta 2016–2020 m. tarptautinio bendradarbiavimo ir plėtros strateginiame plane, ir skatinama įgyvendinti bendradarbiavimu grindžiamas įtraukios žaliosios ekonomikos intervencijos priemones . Iš daugelio projektų matyti ES ir valstybių narių paramos, teikiamos tiesiogiai arba per kelis pasaulinio lygio paramos teikėjus, kuriama vertė visame pasaulyje propaguojant TM. ES taip pat remia besivystančias šalis pagal REDD+ nacionalinius planus ir iniciatyvas, kuriomis siekiama užtikrinti, kad tiekimo grandinėse nebūtų vykdoma miškų naikinimo veiklos. Be to, ES siekia į savo dvišalės prekybos susitarimus įtraukti nuostatas dėl TM propagavimo ir skatinimo prisiimti įsipareigojimus dėl kovos su neteisėta medienos ruoša ir su tuo susijusia prekyba.

ES finansavimas miškams ir su mišku susijusiam sektoriui

Siekdama remti strategijos tikslus ir prioritetines veiklos sritis, Komisija suderino įvairius ES finansavimo šaltinius. BŽŪP – pagrindinis miškų sektoriaus finansavimo šaltinis (8,2 mlrd. EUR viešųjų išlaidų), ir BŽŪP lėšos skiriamos užtikrinant derėjimą ir sąveiką su kitais ESI fondais , programa LIFE bei ES mokslinių tyrimų bendrąja programa.

ES lėšas skiriant su klimatu susijusiam prioritetiniam tikslui įgyvendinti padedama reikšmingai ir tikslingai skatinti įgyvendinti klimato politiką miškų srityje. Kita vertus, dar neišnaudojamos visos finansavimo galimybės, kuriomis galima naudotis saugant miškus ir stiprinant ekosistemines paslaugas.