EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2022 02 08 COM(2022) 45 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Europos lustų aktas



Europos lustų aktas 1.Įvadas Puslaidininkiniai lustai yra pagrindinės skaitmeninių ir skaitmeninėmis technologijomis grindžiamų produktų detalės. Nuo išmaniųjų telefonų ir automobilių iki ypač svarbių prietaikų ir infrastruktūros sveikatos priežiūros, energetikos, susisiekimo, ryšių ir pramonės automatizavimo sektoriuose – be lustų šiuolaikinė skaitmeninė ekonomika neišsiverčia. Jie lemia skaitmeninių sistemų veikimo charakteristikas, įskaitant saugumą ir energijos vartojimo efektyvumą, kurie labai svarbūs ES skaitmeninei ir žaliajai pertvarkai. Jie taip pat būtini ateities bazinėms skaitmeninėms technologijoms, įskaitant dirbtinį intelektą (DI), 5G ir tinklo paribio kompiuteriją, kaip nustatyta ES 2030 m. skaitmeninio dešimtmečio dokumente. Paprastai tariant, be lustų neįmanoma skaitmenizacija. Nuo tada, kai 2020 m. pradžioje kilo pandemija, Europa ir kiti pasaulio regionai susiduria su didelėmis tiekimo problemomis ir lustų trūkumu. Kadangi skaitmeninė transformacija spartėja ir skverbiasi į kiekvieną visuomenės plotmę, lustų stygius kenkia pramonės gamybai ir ekonominei plėtrai visuose sektoriuose ir gali turėti sunkių pasekmių visuomenei. Puslaidininkių tiekimo grandinės sutrikimai pasaulį privertė sutelkti dėmesį į ekonomikai ir mūsų kasdieniame gyvenime būtinus lustus. Puslaidininkių sektorius yra imlus kapitalui bei žinioms ir priklauso nuo sparčios technologijų raidos. Lustai gaminami tiekimo grandinėje, kuri yra pasaulinė ir sudėtinga, o kai kuriuose svarbiuose segmentuose pernelyg koncentruota. Pavyzdžiui, pažangiausius lustus šiuo metu pasaulyje sugeba pagaminti tik dvi Taivane ir Pietų Korėjoje įsikūrusios bendrovės. Europa yra stipri kai kuriose konkrečiose puslaidininkių srityse, pavyzdžiui, galios elektronikos komponentų, aukštadažnių ir analoginių įtaisų, jutiklių ir mikrovaldiklių, kurie plačiai naudojami automobilių ir apdirbamojoje pramonėje, projektavimo srityje. Europa taip pat yra pasaulinis puslaidininkių mokslinių tyrimų centras. Joje veikia pirmaujantys mokslinių tyrimų centrai, kurie skatina pasaulinę pažangiausių puslaidininkių technologijų plėtrą. Būtent Europos technologija sudaro sąlygas miniatiūrinti lustus; naujos kartos galingų lustų gamyba neapsieis be tokių koncepcijų kaip FinFET ir supančioji užtūra (angl. Gate All Around) , o FDSOI technologija yra labai svarbi energijos suvartojimui mažinti. Europa taip pat užėmusi stiprias pozicijas medžiagų ir didelių mikroschemų gamyklų įrangos srityje: daugeliui įmonių tenka svarbus vaidmuo visoje tiekimo grandinėje. Joje taip pat veikia stiprūs ir diversifikuoti pramonės galutinių naudotojų sektoriai, pvz., automobilių, pramonės automatizavimo, sveikatos priežiūros, energetikos, ryšių, žemės ūkio ir kt. Nepaisant šių pranašumų, bendra Europai tenkanti pasaulio puslaidininkių rinkos dalis tesiekia 10 proc., ir ji didžia dalimi priklauso nuo trečiųjų valstybių tiekėjų. Sutrikus tiekimo grandinei, Europos lustų atsargos kai kuriuose pramonės sektoriuose, pavyzdžiui, automobilių sektoriuje, gali baigtis per kelias savaites , todėl daugelis Europos pramonės šakų būtų priverstos sulėtinti arba sustabdyti gamybą. Be to, Europos lustų gamybos gebėjimai riboti, daugiausia susiję su brandžios technologijos mazgų (22 nm ir didesnių) gamyba ir neapima nė vieno iš pažangiausių (7 nm ir mažesnių) lustų. Jos priklausomybė taip pat didelė projektavimo, integravimo į korpusą ir surinkimo srityse. Kadangi skaitmeninė pertvarka spartėja, o pasaulinė lustų paklausa sparčiai auga ir iki dešimtmečio pabaigos turėtų padvigubėti, dėl puslaidininkių kryžiuojasi stiprūs geostrateginiai interesai ir vyksta pasaulinės technologinės lenktynės. Pirmaujančios šalys nori užsitikrinti pažangiausių lustų tiekimą, nes nuo jo vis labiau priklauso jų pajėgumas veikti (ekonominėje, pramoninėje, karinėje srityje) ir vykdyti skaitmeninę transformaciją. Jos jau daug investuoja ir įgyvendina inovacijų priemones, stiprindamos savo gamybos pajėgumus. Pasiūlyme dėl JAV lustų įstatymo numatyta iki 2026 m. gamybai, moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skirti 52 mlrd. JAV dolerių. Panaikinti savo technologinį atotrūkį vis labiau stengiasi Kinija: apskaičiuota, kad iki 2025 m. per paskutinius dešimt metų ji bus investavusi apie 150 mlrd. JAV dolerių pagal įvairius planus ir iniciatyvas, pavyzdžiui, iniciatyvą „Made in China 2025“. Japonija neseniai paskelbė apie 8 mlrd. USD viešąjį finansavimą vidaus investicijoms į puslaidininkius, ir jį turėtų papildyti tolesnis finansavimas. Stiprindama savo puslaidininkių pramonę mokesčių paskatomis Pietų Korėja rems savo šalies įmonių privačias investicijas į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir gamybą, kurios, kaip apskaičiuota, iki 2030 m. sieks 450 mlrd. JAV dolerių. Susidūrusi su didėjančia geopolitine įtampa, sparčiai augančia paklausa ir galimais tolesniais tiekimo grandinės sutrikimais, Europa turi išnaudoti savo stipriąsias puses ir įdiegti veiksmingus mechanizmus, kad užimtų daugiau pirmaujančių pozicijų ir užsitikrintų tiekimo saugumą pasaulinėje pramonės grandinėje. Europai tai vienintelis būdas apsirūpinti priemonėmis, leidžiančiomis pasiekti krizės metu reikalingą sverto poveikį ir išlaikyti pasaulinių tiekimo grandinių veikimą, nepriklausomai nuo naujos tiekimo grandinių geopolitikos. Tai reiškia, kad reikia skatinti didesnę tarpusavio priklausomybės pusiausvyrą ir atsparias tiekimo grandines, kuriuose nebūtų atskirų paralyžiuojančių trikdžių. Europa turi išteklių, galinčių užtikrinti jos pramonės pirmavimą ateities puslaidininkių rinkose. Jos tikslas – iki 2030 m. gaminti bent 20 proc. pasaulinės pažangiųjų ir tvarių puslaidininkių produkcijos. Siektina ne tik sumažinti pernelyg didelę priklausomybę, bet ir pasinaudoti vis labiau skaitmenizuojamų rinkų ir technologinių pokyčių teikiamomis galimybėmis. Tai pagerins Europos puslaidininkių ekosistemos ir visos Europos pramonės, įskaitant MVĮ, konkurencingumą, nes pramonė visoje ES įgis užtikrintesnę prieigą prie našių ir tausių lustų ir tieks novatoriškus produktus Europos piliečiams ir pasaulio rinkoms. Todėl Europa turės gerokai padidinti savo gamybos pajėgumus ir gebėjimus įsisavinti pažangiausias technologijas. Be greitų ir pakankamų investicijų Europos rinkos dalis sumažės iki mažiau nei 5 proc., nes rinkos dydis padvigubės, ir kitose pasaulio dalyse bus dedama nepaprastai daug pastangų. Dėl to gali vėluoti naujos kartos lustų diegimas Europos pramonėje ir taip kiltų pavojus jos platesniam konkurencingumui ir technologiniam savarankiškumui. Nors puslaidininkių pramonė į mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir ilgalaikį materialųjį turtą investuoja daugiau nei bet kuri kita pramonės šaka, dėl su investicijomis susijusios rizikos ir labai ilgo jų grąžos laikotarpio, taip pat dėl strateginio puslaidininkių technologijos aktualumo sektorius visada priklausė nuo viešosios paramos. ES šį sektorių daugiausia rėmė per savo bendrąsias mokslinių tyrimų programas ir anksčiau kartu su pramone išsikėlė plataus užmojo tikslus dėl rinkos dalies. Tačiau dauguma investicijų buvo skirtos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir jų nepakako spręsti tokio masto uždaviniui, koks kyla sektoriui. Reikalingas visapusiškesnis veiksmų ir finansavimo priemonių rinkinys ir daug glaudesnis su pasiūla ir paklausa susijusių subjektų bendradarbiavimas. Lustų trūkumo poveikis Europos ekonomikai parodė, kad reikia skubiai imtis tolesnių veiksmų. Dabar reikia pradėti dėti pastangas ir sutelkus visus interesų turinčius viešojo ir privačiojo sektorių subjektus panaudoti pranašumus, įvairinti gebėjimus, šalinti struktūrinius trūkumus, žengti į naujas rinkas ir megzti tarptautines partnerystes. 2021 m. rugsėjo 15 d. Komisijos Pirmininkė Ursula von der Leyen savo pranešime apie Sąjungos padėtį pranešė apie ES lustų aktą ir pabrėžė, kad reikia susieti Europoje esančius pasaulinio lygio mokslinių tyrimų pajėgumus ir koordinuoti ES ir nacionalines investicijas visoje vertės grandinėje.

Lustų aktas suteikia Europai unikalią galimybę veikti kartu visose valstybėse narėse ir visos Europos labui. Trumpuoju laikotarpiu jis sudarys sąlygas suprasti būsimas lustų krizes ir iš anksto į jas reaguoti glaudžiai koordinuojant veiksmus su valstybėmis narėmis ir suteikiant Sąjungai priemonių, kurių turi kai kurios bendramintės valstybės. Trumpuoju ir vidutinės trukmės laikotarpiu jo priemonėmis sprendžiant tiekimo saugumo ir ekosistemos atsparumo problemas bus plečiama gamyba Sąjungoje ir remiama plėtra bei inovacijos visoje vertės grandinėje. O vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu jis tvirtins Europos pirmavimą technologijų srityje: bus pasirūpinta reikiamais technologiniais gebėjimais, kurie padėtų perduoti žinias iš laboratorijų į gamyklas ir įtvirtintų Europos technologinę lyderystę novatoriškose galutinės grandies rinkose. Šiame komunikate aptariamos aplinkybės ir siūloma priemonių, kaip skaitmeniniu dešimtmečiu stiprinti Europos puslaidininkių ekosistemą. Todėl kartu su juo priimami: –pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo siekiama sukurti atsparią Europos ekosistemą ir sustiprinti Europos technologinį pirmavimą, suformuoti tinkamą investicijų į lustų gamybą sistemą ir užtikrinti veiksmingą valstybių narių ir Komisijos veiksmų koordinavimą reaguojant į krizes puslaidininkių rinkoje; –valstybėms narėms skirta Komisijos rekomendacija, pagal kurią galima iš anksto imtis pagrindinių siūlomame reglamente numatytų priemonių, kol jis bus priimtas, ir siūloma valdymo sistema, leidžianti pradėti veikti iš karto, kad būtų lengviau pašalinti dabartinį trūkumą; –pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (ES) 2021/2085, kuriuo pagal programą „Europos horizontas“ įsteigiamos bendrosios įmonės. 2. Europos perspektyvos ir rinkos galimybės 2.1. Visuotinis puslaidininkių stygius Dabartinį puslaidininkių stygių lemia įvairūs veiksniai: didelė ir sparčiai auganti skaitmeninių technologijų paklausa, struktūrinės puslaidininkių tiekimo grandinių ypatybės, pavyzdžiui, ilgi gamybos ciklai, nesutampantys su puslaidininkių naudotojų taikomais gamybos „pačiu laiku“ modeliais, arba pasiūlos nelankstumas ir koncentracija, kuriuos dar labiau sustiprino COVID-19 krizė ir geopolitinės įtampos. Dėl plataus ekonomikos ir visuomenės skaitmenizavimo lustų paklausa labai padidėjo dar prieš pandemiją (pvz., 5G telefonams ir antenoms, naujiems vaizdo žaidimams, jutikliams, daiktų interneto prietaisams ir t. t.). Dėl pandemijos padėtis pablogėjo ir vienu metu vykstant keliems pokyčiams atsiskleidė, kiek lustai svarbūs šiuolaikinei ekonomikai ir visuomenei. Izoliavimo priemonių nulemtas nuotolinis darbas, mokymasis namuose ir skaitmeninės pramogos išaugino IT įrangos, įskaitant asmeninius kompiuterius, nešiojamuosius kompiuterius ir išorinius įrenginius, belaidžius tinklus, žaidimų konsoles, taip pat duomenų centrus, serverius ir tinklų įrangą, paklausą ir sukėlė reikalingų lustų paklausos šuolį. Kai kurios lustų gamyklos per pastaruosius dvejus metus dėl pandemijos ir gaivalinių nelaimių buvo laikinai uždarytos, ir tai didino įtampą pasaulinėse puslaidininkių vertės grandinėse. Puslaidininkių vežimas į Europą iš Rytų Azijos dar labiau sulėtėjo dėl bendrų tiekimo grandinės problemų, kurias sukėlė visame pasaulyje kovai su pandemija vyriausybių įvesti transporto apribojimai. Planuoti ir prognozuoti paklausą pramonei tapo sudėtingiau. Automobilių gamintojai buvo vieni iš tų, kurie stygių pajuto skaudžiai. 2020 m. pradžioje, mažėjant paklausai, automobilių gamintojai lustų užsakymus sumažino. Turimus pajėgumus silicio gamyklos perorientavo IT įrangos reikmėms. Kai 2020 m. pabaigoje transporto priemonių paklausa atsigavo, gamyklos dirbo visu pajėgumu, o laukimo trukmė automobilių gamintojams pailgėjo iki metų ar daugiau. Dėl to visoje Europoje ir visame pasaulyje uždaryta nemažai automobilių gamyklų ir atleista darbuotojų. Europos automobilių gamintojai paragino didinti ES lustų gamybos pajėgumus ir mažinti priklausomybę nuo importo iš užsienio. Vertinant pagal pateiktus užsakymus, 2021 m. visame pasaulyje dėl lustų trūkumo negalėjo būti pagaminta 11,3 mln. automobilių, o kai kuriose valstybėse narėse gamyba, palyginti su 2019 m., sumažėjo 34 proc. ir smuktelėjo iki 1975 m. lygio. Taip pat smarkiai nukentėjo pramoninės įrangos sektorius. Tiekimo krizę dar labiau sustiprino ir prekybos įtampa tarp JAV ir Kinijos, ir manoma, kad baimė, jog JAV įves papildomų eksporto draudimų, pastūmėjo kai kurias Kinijos įmones kaupti lustų atsargas. Svarbiausias veiksnys – paklausos didėjimo neatsvėrė pasiūla: ji negalėjo būti padidinta pakankamai greitai. Kiekvienos rūšies lustams įrengiamos atskiros gamybos linijos, tai trunka keletą mėnesių ir kainuoja kelis milijardus eurų. Gamybos linijų taip pat nėra daug, jos koncentruotos ir visada turi dirbti beveik visu pajėgumu, kad padengtų labai dideles kapitalo investicines sąnaudas, todėl maža galimybių lanksčiai patenkinti ūgtelėjusią paklausą. Apskritai, nukentėjo daugelis ekonomikos sektorių. Vėluojant pristatyti specializuotus lustus, skirtus sveikatos priežiūros prietaisams, pvz., intensyviosios terapijos stebėjimo įrangai, širdies stimuliatoriams, cukraus kiekio kraujyje matuokliams ar defibriliatoriams, gali kilti pavojus gyvybėms. Neįmanoma pagaminti pakankamai kredito kortelių, išseko buitinės elektronikos atsargos. Grėsmė taip pat kyla strateginiams sektoriams, pavyzdžiui, gynybos, saugumo ir orlaivių bei erdvėlaivių sektoriams. Rinkose ėmė plisti nepatikimi suklastoti lustai, o tai kelia pavojų elektroninių prietaisų saugumui ir patikimumui. Mažai tikėtina, kad dabartinis trūkumas bus laipsniškai pašalintas iki 2023 m. ar net 2024 m. Paklausa dar labiau didės, o gamybos pajėgumams konsoliduoti reikia laiko, todėl lustų stygius tęsis ir infliacinis spaudimas stiprės. 2.2. Puslaidininkių rinkų ir technologijų raida 2021 m. pasaulinės lustų rinkos vertė buvo maždaug 550 mlrd. USD. Šiuo metu didžiąją pasaulinės paklausos dalį lemia galutinio naudojimo prietaikos, kurių reikia kompiuterijai, įskaitant asmeninius kompiuterius ir duomenų centrų infrastruktūrą (32 proc.), ryšiams, įskaitant mobiliuosius telefonus ir tinklo infrastruktūrą (31 proc.), ir buitinei elektronikai (12 proc.). Augimo tempas yra didelis segmentuose, kuriuos anksčiau vyravo analoginės ir mechaninės technologijos, pavyzdžiui, automobilių ir pramonės gamybos sektoriuose (po 12 proc.), kuriuose Europa yra stipri (1 pav.). Tikimasi, kad dėl nepaliaujamai augančios duomenų apimties, vis didėjančios skaičiavimo galios ir dirbtinio intelekto bei junglumo integravimo visose srityse pasaulio lustų rinka iki 2030 m. turėtų viršyti 1 trln. USD.

Lustų paklausos augimą taip pat skatina naujų rinkos galimybės, tokios kaip: ·Dirbtinis intelektas. Dirbtinio intelekto poveikis didės daugelyje sektorių. Norint pasiekti būtiną našumą reikia specialių kompiuterių ir jutiklių architektūrų. Dirbtinio intelekto lustų segmentas sparčiausiai auga mikroelektronikos sektoriuje, ir numatoma, kad ateinančiais metais jo metinis augimo tempas bus didesnis nei 40 proc. ·Tinklo paribio kompiuterija. Duomenų apdorojimas iš debesijos duomenų centrų palaipsniui perkeliamas į tinklo periferiją, kurioje generuojami duomenys. 5G ryšys dar labiau paskatins daiktų interneto rinkos plėtrą, ir analitikai tikisi, kad iki 2025 m. iki 80 proc. duomenų bus apdorojama tinklo paribyje, todėl metinį 35 proc. tinklo paribio kompiuterijos rinkų augimo tempą labiausiai lems pramoninis daiktų internetas ir įmonių sukurti duomenys – sektoriai, kuriuose ES turi pagrindinių kompetencijų. ·Skaitmeninė transformacija apskritai ir vertikaliųjų sektorių raida. Tai kiekvienos pramonės šakos strategijos centrinis elementas, nes tikimasi, kad iki 2025 m. prijungtųjų įrenginių skaičius padidės 10 kartų, ypač gamybos ir automatizavimo, žemės ūkio, telekomunikacijų tinklų, energetikos infrastruktūros ar sveikatos priežiūros paslaugų sektoriuose. Pavyzdžiui, numatoma, kad sveikatos priežiūros sektoriuje 2020–2025 m. puslaidininkių gausės po 10 proc. kasmet. Elektrifikacijos ir savivaldžių automobilių skatinama paklausa taip pat didėja automobilių pramonės sektoriuje: tikimasi, kad iki 2026 m. transporto priemonių elektronikos rinka augs beveik po 15 proc. per metus ir 2026 m. pasieks 78 mlrd. USD. Tarp aktualių tendencijų – individualus projektavimas pagal konkrečių pramonės sektorių poreikius. Siekiant atliepti įvairius naudojimo poreikius tradiciniuose ir besiformuojančiuose rinkos segmentuose ir užtikrinti didesnį našumą, reikia sukurti konkrečioms sritims pritaikytas architektūras ir taip padidinti pritaikytų lustų paklausą. Išaugusi puslaidininkių vertė skatina pirmaujančias naudotojų įmones, pvz., interneto platformas ar automobilių įmones, lustus projektuoti kartu ar net gaminti savo lustus. Kita sektoriaus varomoji jėga – sparti technologinė raida, dėl kurios miniatiūrinimas muša naujus rekordus, o kartu gerėja skaičiavimo našumas, mąžta sąnaudos ir ribojamas energijos vartojimas. Štai kelis reprezentatyvūs pavyzdžiai: naujos tranzistorių technologijos, pvz., supančiosios užtūros ir pažangiosios FDSOI; naujos sistemos integravimo architektūros, kuriose galima susieti skirtingus lustus; naujos revoliucinės technologijos, pvz., kvantinės ir neuromorfinės, ir naujos kompiuterių architektūros, pagrįstos pažangiais procesorių branduoliais, be kita ko, atvirojo šaltinio. Be to, naudojant naujas plokštelių medžiagas, tokias kaip silicio karbidas ir galio nitridas, bus užtikrintas didesnis našumas ryšių ir galios elektronikos prietaikose, susijusiose su elektromobilumu ir atsinaujinančiųjų išteklių energija. Galiausiai, jei elektroniniai produktai būtų projektuojami taip, kad pailgėtų jų eksploatacija ir juos būtų galima sunaujovinti, dėl to sumažėtų jų pakeitimo norma ir naujų produktų poreikis. Iš elektronikos atliekų gautos mikrolustų medžiagos gali būti vėl naudojamos; pavyzdžiui, techniškai įmanoma perdirbti sudėtines puslaidininkių medžiagas, nors šiuo metu tik labai mažais kiekiais. 2.3. Europos padėtis Europos pramonė puslaidininkių vertės grandinėje turi daug pranašumų ir kai kurių trūkumų. Europos padėtis apžvelgta pateikta 2 paveiksle. Puslaidininkių sektoriui būdinga intensyvi MTTP veikla: įmonės į naujos kartos technologijų mokslinius tyrimus reinvestuoja daugiau kaip 15 proc. savo pajamų. Europos Sąjungoje yra pasaulyje pirmaujančių mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų, joje visoje veikia daug labai gerų universitetų ir mokslinių tyrimų institutų. Europos mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros organizacijos sukūrė kai kurių pažangiausių pasaulyje lustų gamybos metodus. Šiandieninių lustų skaičiavimo našumą lemia nepaliaujamas FinFET proceso technologijos miniatiūrinimas, kurį palengvino Europoje sukurta kraštinio ultravioleto (EUV) litografija. Europoje sukurta ir pramoninį mastą pasiekusi papildoma proceso technologija (FDSOI) yra gerokai tausesnė, o tai svarbu bateriniuose prietaisuose. Tiek FinFET, tiek FDSOI procesų technologijomis pagrįstų lustų yra kiekviename šiandien pagaminamame mobiliajame telefone. 2 pav. Puslaidininkių tiekimo grandinė. Svarbių segmentų pasaulinės rinkos dalys, kurias užima ES Puslaidininkių gamybai reikia labai daug unikalių medžiagų, cheminių medžiagų ir sudėtingos įrangos, kurias kiekvienam gamybos proceso etapui tiekia specializuoti pardavėjai. Europoje yra įsisteigę pasauliniai įrangos ir žaliavų, pvz., padėklų ir dujų, tiekimo lyderiai. Šioje tiekimo grandinės dalyje tam tikri Europoje įsisteigę gamybos įrangos rinkos dalyviai savo atitinkamuose segmentuose yra labai stiprūs: nė vieno pažangiojo lusto neįmanoma pagaminti nenaudojant ES gamybos įrangos, tokios kaip EUV litografijos mašinos. Europa taip pat turi pirmaujančių lustų gamintojų, kurių specializacija – konkrečių puslaidininkių komponentų projektavimas. ES puslaidininkių tiekėjai pasaulyje pirmauja automobilių ir pramoninės įrangos lustų srityse, o tai dvi sparčiai augančios rinkos. Europoje veikiantys pramonės sektoriai taip sudaro stiprią naudotojų bazę, ir jie skatins ateities paklausą, įskaitant pažangesnių mazgų paklausą (bet ne vien tik ją). Siekdamos pagerinti sistemos našumą, puslaidininkių įmonės vis dažniau projektuoja lustus kartu su įmonėmis, kurios yra galutinės naudotojos. Šioje srityje Europa turi kur pasitempti. Nepaisant šių pranašumų, šiandien ES iš viso gauna apie 10 proc. pasaulinių pajamų už puslaidininkinius lustus, nors XX a. dešimtajame dešimtmetyje jos dalis viršijo 20 proc. Gamyba Europoje sumažėjo iš dalies dėl to, kad nėra didelių kompiuterijos įmonių, ir dėl to, kad nebeliko mobiliųjų telefonų gamintojų, kurie galėtų pateisinti labai dideles investicijas. Taip pat ir dėl didelių gamybos sąnaudų ji buvo keliama į Aziją, kurioje sąnaudos mažesnės, o viešoji parama didesnė. Pastaruosius kelerius metus Europos puslaidininkių pramonė vėl investuoja į gamybą, tačiau ne tiek, kad ateityje pakaktų numatomam augimui palaikyti. Šiuo metu dauguma įmonių pačios lustų negamina arba gamina nedaug, o visus arba dalį lustų užsisako iš silicio gamyklų. Europos lustų gamintojai daugiausia dėmesio skyrė gamybai tose rinkose, kuriose jie yra stiprūs, tokiose kaip analoginių produktų rinkos, kurioms dar nereikia pažangiųjų technologijų mazgų, kurie paklausūs kompiuterijos ir ryšių reikmėms. Nors mažesnių nei 7 nm technologijos mazgų gamybos įranga gaminama tik Europoje, Europoje nėra gamyklų, gaminančių mažesnius nei 22 nm mazgus, o ateities rinkose vis labiau bus pereinama prie mažesnių nei 5 nm mazgų lustų. Lustų surinkimas, testavimas ir integravimas į korpusą tradiciškai būdavo užsakomas Rytų Azijoje. Kadangi viename luste yra milijardai tranzistorių, naujam modeliui suprojektuoti gali prireikti kelerių metų šimtų inžinierių pastangų naudojant išorės intelektinę nuosavybę ir elektroninių įtaisų projektavimo automatizavimo (EDA) programinę įrangą. Pagrindiniai pardavėjai įsisteigę už Europos ribų. Tačiau visoje Sąjungoje yra daug talentingų projektuotojų, ir pastaruoju metu vis daugiau mažų Europos įmonių projektuoja pažangius procesorius ir greitintuvus, visų pirma dirbtinio intelekto lustams. 3.Skaitmeninio dešimtmečio lustų strategija 3.1. Europos vizija ir ją įgyvendinti padėsiantys strateginiai ištekliai Atsižvelgdama į pamatinį lustų vaidmenį skaitmeninėje ekonomikoje, jų geopolitinį aspektą ir dabartinę didelę gamybos pajėgumų koncentraciją, Sąjunga turi skubiai stiprinti savąją puslaidininkių ekosistemą, didinti jos atsparumą ir tiekimo saugumą ir mažinti priklausomybę nuo išorės.

2020 m. gruodžio mėn. 22 valstybės narės pasirašė Europos iniciatyvos dėl procesorių ir puslaidininkių technologijų deklaraciją. Jos atkreipė dėmesį į tai, kad Europos dalis pasaulinėje puslaidininkių rinkoje yra gerokai mažesnė už jos ekonomines pozicijas. Jos susitarė dėti „ypatingas pastangas stiprinti procesorių ir puslaidininkių ekosistemą ir plėsti pramonės veiklą visoje tiekimo grandinėje, kad būtų sprendžiami svarbūs technologiniai, saugumo ir visuomenės uždaviniai“. Tuo remiantis 2021 m. kovo mėn. paskelbtame Komisijos skaitmeninės politikos kelrodžio dokumente nustatytas tikslas, kad iki 2030 m. „pažangiųjų ir tvarių puslaidininkių gamybos vertė Sąjungoje sudar[ytų] bent 20 proc. pasaulinės gamybos vertės“. Šis užmojis dar kartą patvirtintas pasiūlyme dėl 2030 m. politikos programos „Kelias į skaitmeninį dešimtmetį“ . Europoje esama įvairių labai solidžių, per daugelį valstybių narių pasiskirsčiusių išteklių, kuriais naudojantis galima įgyvendinti šią plataus užmojo viziją, jei bus dedamos reikiamos pastangos ir bus pasiekta kritinė tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių investicijų masė. Europa turi ir gali sutelkti precedento neturinčio masto investicijas, nes sektorius daro didelį teigiamą šalutinį poveikį visai ekonomikai ir daugeliui viešojo intereso sričių. Siekiant pritraukti dideles privačiąsias investicijas (Europos įmonės jau dabar investuoja apie 6 mlrd. EUR per metus), būtinos didžiulės viešosios investicijos. Didesnės investicijos į puslaidininkius pasitarnaus visiems pramonės sektoriams ir visai visuomenei, o tai bus naudinga visoms valstybėms narėms. Kitas sėkmės veiksnys – dar glaudesnis bendradarbiavimas. Europa privalo ir gali sutelkti visus savo talentus ir išteklius. Daug atitinkamų viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotųjų subjektų jau glaudžiai bendradarbiauja Bazinių skaitmeninių technologijų bendrojoje įmonėje. Tai reikia stiprinti ir toliau plėsti, kad įgyvendinant valstybių narių kolektyvinį interesą į aktualius Europos projektus būtų įtraukti visi vertės grandinės dalyviai ir mokslinių tyrimų bendruomenės lyderiai. Be to, reikėtų pasinaudoti Europos rūpesčiu dėl saugumo (įskaitant ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumą), duomenų apsaugos ir energijos vartojimo efektyvumo, pavyzdžiui, per viešuosius pirkimus keliant sertifikavimo reikalavimus, nes tai gali padėti skatinti paklausą. Nors Europa pirmauja mokslinių tyrimų srityje ir visame žemyne esama svarbių organizacijų, ji privalo ir gali panaikinti atotrūkį tarp laboratorijų ir gamyklų, pasinaudodama savo pranašumais šiose srityse: i) įrangos ir medžiagų, ii) sistemų sprendimų ir sistemų integravimo, iii) solidaus dalyvavimo sparčiai augančiuose rinkos segmentuose, pvz., automobilių, medicinos technikos, ryšių, energetikos ir mašinų, ir iv) mokslinių tyrimų ir akademinės kompetencijos – šiose srityse technologiniai pajėgumai turėtų būti stiprinami toliau. Sėkmė labai priklauso nuo bendrų pastangų ir glaudaus visų subjektų – visoje vertės grandinėje veikiančių pramonės subjektų, viešojo sektoriaus ir mokslinių tyrimų organizacijų – bendradarbiavimo. Galiausiai, Europos pastangos turi būti sutelktos į ateities galimybes. Pirma, reikia orientuotis į tai, ko reikia augančiai rinkai ir žiedinei ekonomikai, t. y. mažos vartojamosios galios komponentus, galingesnius ir duomenų analizei labiau pritaikytus naujos kartos procesorius, dirbtinį intelektą ir tinklo paribio kompiuteriją, terabitiniam ryšiui skirtus aukštadažnius ir 5G/6G komponentus, labiau integruotą galios elektroniką, įskaitant perdirbamumo ir platesnius tvarumo aspektus. Antra, reikia sutelkti dėmesį į technologines šių poreikių tenkinimo priemones: 2 nm ir mažesnes FinFET ir supančiąsias užtūras, mažesnes kaip 10 nm FDSOI, kvantinę, neuromorfinę, taip pat kraštinio ultravioleto (EUV) litografiją, skirtą gamybai. Europa šiose srityse turi didinti savo gebėjimus, pirmauti technologijų plėtra ir jų industrializacija, pritraukti investicijų ir sudaryti palankesnes sąlygas Europos pramonei, visų pirma MVĮ, diegti šias naujas technologijas, siekiant užtikrinti, kad ji, įskaitant pramonės šakas, kurios tradiciškai labiau orientuotos į brandžius lustus, išliktų konkurencinga technologijų lenktynėse. 3.2. Strateginiai tikslai Siekiant įgyvendinti šią viziją, Europos lustų strategija orientuota į penkis toliau nurodytus strateginius tikslus. Pirma, Europa turėtų stiprinti savo lyderystę mokslinių tyrimų ir technologijų srityje. Tai būtina siekiant išsaugoti su keliomis proveržio technologijomis susijusius dabartinius Europos išteklius (be kita ko, įrangos gamybos ir pažangiųjų medžiagų srityje), kurių reikia norint statyti naujos kartos gamybos įrenginius, aptarnausiančius visus jos sektorius. Antra, Europa turėtų plėsti ir stiprinti savo pajėgumus kurti pažangių, tausių ir saugių lustų projektavimo, gamybos ir integravimo į korpusą inovacijas ir įdiegti jas į produktų gamybą. Taip bus ilgainiui užtikrintas lustų tiekimas, tenkinantis pramonės ir viešojo sektoriaus poreikius ir skatinantis inovacijas visoje ekonomikoje. Todėl labai svarbu investuoti į bandomąsias linijas, taip pat į pažangius projektavimo, testavimo ir eksperimentavimo įrenginius ir priemones. Bandomosios linijos tiekimo grandinės dalyviams bus prieinamos atviromis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. Turėdama tokią unikalią pasaulinio lygio infrastruktūrą, Europa taps stipria partnere pasaulinėje arenoje ir įgis tvirtą pagrindą tarptautiniam bendradarbiavimui stiprinti. Trečia, Europa turėtų sukurti tinkamą pagrindą iki 2030 m. iš esmės padidinti savo gamybos pajėgumus. Kadangi tikimasi, kad iki 2030 m. rinka padvigubės, norint pasiekti Europos tikslus, gamybą būtina padidinti keturis kartus. Tai ne tik apimties klausimas: svarbu ir įgyti Europoje galimybę gaminti pažangiausius lustus, tenkinti naudotojų poreikius ir įvairinti prieigą prie rinkų, įžengiant į tas, kuriose Europos šiuo metu nėra, kartu užtikrinant, kad gaminant lustus būtų atsižvelgiama ir į galimą jų aplinkosauginį pėdsaką. Be to, būtina stiprinti tiekimo saugumą, visų pirma ypatingos svarbos sektoriuose, pavyzdžiui, susijusiuose su visuomenės saugumu. Šiuo tikslu Europa turi pritraukti investicijų į jos teritorijoje esančius gamybos įrenginius tiek iš Sąjungos, tiek iš kitų šalių ir sukurti privačiosioms investicijoms tinkamas sąlygas bei palankią sistemą. Ketvirta, Europa turėtų spręsti didelio įgūdžių trūkumo problemą, pritraukti naujų talentų ir remti kvalifikuotos darbo jėgos gausinimą, nes dabartinis trūkumas riboja pastangas stiprinti ekosistemą. Apskritai, Europa turėtų gilinti supratimą apie pasaulines puslaidininkių tiekimo grandines, kad galėtų stebėti jų veikimą, suprasti būsimas tendencijas, iš anksto rengtis sutrikimams, kurti tarptautinę partnerystę, grindžiamą didesne gebėjimų pusiausvyrą ir abipusiais interesais, laiku reaguoti, kad nenutrūktų tarptautinės tiekimo grandinės, ir sudaryti sąlygas ES imtis tinkamų priemonių, kai to reikia. Kad pasiektų visus išvardytus tikslus, Sąjunga turėtų glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir visais atitinkamais viešojo ir privačiojo sektorių suinteresuotaisiais subjektais koordinuoti pastangas, sutelkti žinias ir išteklius ir Europoje sukurti gyvybingą ir atsparią puslaidininkių ekosistemą. Be to, kadangi puslaidininkių vertės grandinė yra globalizuota, Sąjunga turėtų užmegzti tvirtą tarptautinę partnerystę, visų pirma su panašiai mąstančiais partneriais. Tai pagerins koordinavimą ir sumažins galimas tikslų prieštaras. Tokia partnerystė sudarys sąlygas iš arti įvertinti trečiųjų šalių politiką šiame sektoriuje ir taikyti bendrus metodus tiekimo problemoms spręsti, be kita ko, imantis abipusiškai naudingų įvairinimo strategijų. Imdamasi minėtų veiksmų, Europa turėtų tapti pajėgi kurti visoms valstybėms narėms naudingą dinamišką ekosistemą visoje ES, kuri trauktų investicijas į gamybą, projektavimą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, taip pat talentingiausius darbuotojus iš viso pasaulio, kad vizija galėtų būti įgyvendinta. Šie pokyčiai sustiprins Europos gebėjimus pasiekti savuosius aplinkosaugos tikslus, paspartins skaitmeninę ir žaliąją pertvarką ir kartu padidins Sąjungos saugumą. Tam dabar reikia imtis ryžtingų veiksmų, todėl Komisija siūlo šiame komunikate apžvelgiamą priemonių rinkinį. 3.3. Užmojo įgyvendinimas Europos lustų strategijoje nustatytos kelios priemonės ir iniciatyvos ir kartu numatomos didelės investicijos išdėstytai vizijai ir tikslams įgyvendinti. Įvertinus ligšiolinius pareiškimus apskaičiuota, kad politika grindžiamos ES lustų akto rėmimo bendros investicijos iki 2030 m. bus didesnės nei 43 mlrd. EUR. Tikėtina, kad tai pritrauks ir sutelks papildomų atitinkamo dydžio ilgalaikių privačiųjų investicijų.

Šios viešosios investicijos apima Europos lustų iniciatyvai numatytus 11 mlrd. EUR, skirtus iki 2030 m. technologiniam pirmavimui finansuoti mokslinių tyrimų, projektavimo ir gamybos pajėgumų srityje. Tam reikės sutelkti Sąjungos ir valstybių narių investicijas, ir tikimasi, kad prie to prisidės privatūs subjektai. Jas papildys bendru Lustų fondo pavadinimu apibūdinama nuosavo kapitalo parama startuoliams, veiklą plečiančioms ir kitoms tiekimo grandinės įmonėms, teikiama investicijų sąlygas gerinančiais veiksmais: jos bendra numatoma investicijų vertė bus ne mažesnė kaip 2 mlrd. EUR. Šiais skirtingais veiksmais iš viso turėtų būti tiesiogiai užtikrinta gerokai daugiau kaip 15 mlrd. EUR viešųjų ir privačiųjų investicijų. Į šią sumą neįskaičiuojamos paskolos, kurias EIB galėtų teikti visai puslaidininkių ekosistemai. Be to, valstybės narės Europos lustų iniciatyvą taip pat gali remti pagal mikroelektronikai skirtas jų ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų priemones arba iš nacionalinių ar regioninių fondų. Valstybės narės taip pat gali apsvarstyti tolesnės paramos galimybę pasinaudojant likusiais Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės paskolų pajėgumais. Pavyzdžiui, valstybės narės jau planuoja investuoti į naują bendriems Europos interesams svarbų projektą, kurį vykdant būtų remiami tarpvalstybiniai novatoriški visos mikroelektronikos vertės grandinės projektai, be kita ko, naudojantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemone ir struktūriniais fondais. Šios investicijos papildo būsimą didelių gamybos įrenginių statybos paramą. Nurodytos investicijos papildys esamas puslaidininkių mokslinių tyrimų ir inovacijų programas ir veiksmus, pavyzdžiui, pagal programą „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programą. Siekiant remti technologinį pirmavimą bus išplėsta Skaitmeninės Europos programos taikymo sritis. Be to, Bazinių skaitmeninių technologijų bendroji įmonė bus sustiprinta ir perorientuota pagal Europos lustų strategijos tikslus ir pervadinta į Lustų bendrąją įmonę. Bendroji įmonė turės dėti daugiau pastangų sujungti finansines ir technines priemones, kurios yra būtinos siekiant prisitaikyti prie didėjančio puslaidininkių inovacijų tempo, sukurti svarbų išorinį poveikį visuomenei ir dalytis rizika derinant strategijas ir investicijas dėl bendro Europos intereso. Ji bendradarbiaus su valstybėmis narėmis, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos darniai derintis su nacionalinėmis programomis ir remti novatoriškus didelio masto projektus. Ji sumanyta siekiant atsižvelgti į valstybių narių kolektyvinį interesą plėtoti infrastruktūrą ir stiprinti pajėgumus, kurie būtų naudingi vertės grandinės dalyviams visoje Sąjungoje. Todėl jos sėkmė gali būti grindžiama tik bendromis valstybių narių ir Sąjungos pastangomis prisidėti prie didelių kapitalo sąnaudų padengimo ir remti virtualių projektavimo, testavimo ir bandymo išteklių prieinamumą ir žinių, įgūdžių ir kompetencijų sklaidą. Pagal atnaujintą misiją bendroji įmonė taps aktyviausiu Sąjungos pastangų puslaidininkių srityje subjektu. Tolesniuose skirsniuose aprašomos konkrečios priemonės ir iniciatyvos tikslams pasiekti. 3.3.1. Pirmavimas mokslinių tyrimų, inovacijų ir įrangos gamybos srityse Siekdama išsaugoti savo lyderystę mokslinių tyrimų, inovacijų ir įrangos gamybos srityse ir ją sustiprinti, Europa jau yra suplanavusi investuoti į naujos kartos technologijas pagal programą „Europos horizontas“. Būsima mokslinių tyrimų veikla, kurią rems Lustų bendroji įmonė, padės didinti paramą būsimiems vertikaliųjų sektorių poreikiams ir užtikrinti, kad būtų sprendžiami visuomenės ir aplinkos uždaviniai. Vykdant mokslinius tyrimus daugiausia dėmesio bus skiriama, pavyzdžiui, technologijoms, kuriomis siekiama, kad tranzistoriai būtų mažesni nei 2 nm, perversminėms dirbtinio intelekto technologijoms, itin mažos vartojamosios galios tausiems procesoriams, naujoviškoms medžiagoms, taip pat heterogeniškam ir trimačiam įvairių medžiagų integravimui ir naujiems projektavimo sprendimams, pavyzdžiui, pagrįstiems atvirojo kodo redukuotosios komandų sistemos kompiuterių architektūra (RISC-V). Bendroji įmonė taip pat gali bendradarbiauti su kitomis atitinkamomis Europos partnerystės organizacijomis, pavyzdžiui, medžiagų, gamybos, išmaniųjų tinklų ir sveikatos priežiūros arba lustų pramoninių naudotojų. Be to, atsižvelgiant į kvantinių lustų perversminį potencialą atlikti sudėtingas skaičiavimo užduotis arba užtikrinti itin saugų ryšį, jų moksliniai tyrimai remiami pagal 1 mlrd. EUR biudžeto programos „Europos horizontas“ Pavyzdinę kvantinių technologijų iniciatyvą. Kitą paramą pramoniniams moksliniams tyrimams ir inovacijoms teikia valstybės narės, vykdydamos bendriems Europos interesams svarbius projektus (BEISP). Šiuo metu rengiamas antras mikroelektronikai skirtas BEISP. Tikimasi, kad į BEISP įsitrauks daugiau kaip 100 perspektyvių dalyvių iš maždaug 20 valstybių narių. Jis apims visus pagrindinius rinkos segmentus, o ypatingas dėmesys bus skiriamas inovacijoms tokiose srityse kaip dirbtinio intelekto procesoriai, tinklo paribio kompiuterija, elektromobilumas, saugumas ir energijos vartojimo efektyvumas. BEISP taip pat apima ryšių (svarbios vertikaliosios rinkos) projektus, kurie padidins Europos kompetenciją 5G ir 6G technologijų srityje. Projektai bus vykdomi laikantis holistinio požiūrio, apimančio visą puslaidininkių tiekimo grandinę. 3.3.2. Pirmavimas projektavimo, gamybos ir integravimo į korpusą srityse Nauja Europos lustų iniciatyva bus siekiama sustiprinti ES puslaidininkių technologijų ir inovacijų pajėgumus ir puslaidininkių technologijų srityje užtikrinti pirmavimą vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Ji užtikrins, kad visoje Europoje būtų įrengtos pažangios puslaidininkių projektavimo priemonės, naujos kartos lustų bandomosios linijos ir novatoriškoms naujausios puslaidininkių technologijos prietaikoms testuoti skirti objektai. Ji taip pat skatins tobulinti kvantinių lustų technologiją ir inžinerinius pajėgumus: bus plėtojamos šios srities pažangios technologijos ir inžineriniai pajėgumai. Iniciatyva bus plečiama remiantis Europos pirmavimu mokslinių tyrimų srityje, be kita ko, jos mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijų ir pagrindinių gamybos įrangos tiekėjų, integruotų projektuotojų ir gamintojų ir stiprių naudotojų sektorių gebėjimais. Iniciatyvai bus sutelktos Sąjungos ir valstybių narių investicijos, kad būtų pritraukta papildomų privačių investuotojų investicijų. Šis įsipareigojimas papildo jau suplanuotą mokslinių tyrimų veiklą, kurios rezultatai bus nuolat panaudojami bandomosiose linijose ir projektavimo infrastruktūroje. Iniciatyva padės konsoliduoti išskaidytas pastangas ir jas gerokai padidinti, kad būtų panaikintas atotrūkis tarp laboratorijų ir gamyklų ir sukurta perspektyvi ekosistema, padėsianti iš Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų kompetencijos išauginti pramonės pajėgumus diegti inovacijas. Vykdant iniciatyvą Europoje bus puoselėjama gyvybinga ir atspari puslaidininkių ekosistema (apimanti technologinių inovacijų subjektus, taip pat tiekimo ir naudotojų sektorius), kuri bus palanki ankstyvam diegimui ir naudos sklaidai visoje Europoje. Svarbus sėkmės laidas bus glaudus pasiūlos ir paklausos subjektų bendradarbiavimas. Patariamąjį vaidmenį iniciatyvos klausimais atliks Europos procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas kartu su kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Naujoji Europos lustų iniciatyva didžia dalimi bus įgyvendinama per Lustų bendrąją įmonę. Europos lustų iniciatyvos mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir gebėjimų stiprinimą vykdys ta pati bendroji įmonė: šios iniciatyvos sinergija su esamos bendrosios įmonės veiklos sritimi ir tikslais užtikrins abipusę naudą. Projektavimo strategija Puslaidininkių sektoriui labai svarbus gebėjimas projektuoti – kurti naujas sistemas, pritaikytas skirtingoms prietaikoms ir naudotojų reikmėms. Siekiant sustiprinti Europos gebėjimą novatoriškai projektuoti, gaminti ir integruoti į korpusus pažangiuosius lustus, bus sukurta didelio masto integruotų puslaidininkių technologijų projektavimo infrastruktūra, prieinama per visoje Europoje pasiekiamą virtualią platformą. Naudotis projektavimo infrastruktūra suinteresuotieji subjektai, įskaitant novatoriškas MVĮ ir mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijas, galės laikydamiesi aiškių intelektinės nuosavybės taisyklių. Šioje platformoje bus naudojamasi esamais ir naujais daug pažangiausių ir naujų technologijų apimančiais projektavimo katalogais. Naudojama kartu su esamomis elektroninių įtaisų projektavimo automatizavimo priemonėmis platforma sudarytų sąlygas projektuoti naujoviškus komponentus ir sistemas, turinčius naujų savybių (pavyzdžiui, vartojančius mažai energijos ir saugius), ir įgyti naujų sistemos integravimo ir trimačio surinkimo gebėjimų. Ji bus nuolat naujovinama naujais projektavimo gebėjimais: į ją bus integruojama vis daugiau procesorių technologijų ir projektavimo metodų, be kita ko, atvirojo šaltinio. Inovatyviais projektavimo reikalavimais taip pat bus siekiama elektroninių gaminių patvarumo ir naujovinamumo.

Aljansas ir Lustų bendroji įmonė suburs lustų gamintojus ir naudotojus, taip pat gausias projektavimo srityje veikiančias Europos MVĮ, kad būtų projektuojami ir plėtojami specialūs procesoriai tokiose srityse kaip pramonės automatizavimas, automobilių pramonė ar ryšiai. Siekiant galimybės pasinaudoti pažangiausiomis projektavimo priemonėmis taip pat bus svarbus tarptautinis bendradarbiavimas. Platforma skatins platų naudotojų bendruomenių bendradarbiavimą su projektavimo įmonėmis, intelektinės nuosavybės ir priemonių tiekėjais, projektuotojais, mokslinių tyrimų ir technologijų organizacijomis ir padės užtikrinti, kad naujų kartų lustų intelektinė nuosavybė būtų gaunama iš Europos. Novatoriškos gamybos parengimo, testavimo ir eksperimentavimo bandomosios linijos Viduriniai lustų kūrimo etapai gali būti labai brangūs ir rizikingi, taigi tapti realia kliūtimi pasiekti pramoninį etapą. Todėl pagal iniciatyvą bus kuriamos ir naudojamos išplėstinės bandomosios linijos, skirtos novatoriškiems prototipams kurti ir inovacijų mastui didinti, kad būtų galima pereiti nuo demonstravimo laboratorijoje iki fabrikinės gamybos. Iniciatyvos pagrindas bus esamos bandomosios linijos ir pagal ją bus plėtojama infrastruktūra, galinti pakylėti naujas pažangias technologijas į aukštesnį brandos lygį, taip padedant pramonei jas sparčiau įsisavinti ir komercializuoti. Tokia pažangiausia įranga suteiks pramonei galimybę testuoti ir patvirtinti naujus sistemų prototipus ir su jais eksperimentuoti, integruojant naujas proveržio technologijas, pvz., kvantines, dirbtinio intelekto ar neuromorfines, taip pat naujas funkcijas, pvz., saugumo ar efektyvaus energijos vartojimo. Ji padės projektuotojams iš karto gauti grįžtamąją informaciją, kad jie patikslintų ir patobulintų savo projektavimo modelius prieš juos diegiant į gamybą, o tai leis gerokai sutrumpinti kūrimo ciklą. Vykdant iniciatyvą bus remiamas naujų bandomųjų linijų, kurių viena bus skirta FDSOI (10 nm ir mažiau), viena – pažangiųjų technologijų mazgams (mažiau nei 2 nm) ir viena – 3D heterogeninių sistemų integravimui ir pažangiajam integravimui į korpusą, kūrimas. Šiose bandomosiose linijose bus skatinama naudoti gamybos technologijų ir pažangiosios gamybos įrangos bei medžiagų srities Europos intelektinę nuosavybę. Jos padės stiprinti partnerystę su įrangos tiekėjais pažangiųjų technologijų plėtros srityje ir prisidės prie pramonės iniciatyva vykdomų projektų, kurių esmė – prototipų perkėlimas iš laboratorijų į gamybą, koncepcijų validavimas ir technologijų diegimas gamybos linijose. Šios bandomosios linijos, ypač FDSOI linija, sudarys sąlygas kurti itin tausius lustus, be kurių neįmanoma apsieiti pereinant prie žaliosios ekonomikos tokiuose sektoriuose kaip automobilių, IRT ar mobilumo. Bandomosios linijos ir minėtoji projektavimo platforma bus susietos, nes bandomosios linijos sudarys sąlygas projektuotojų bendruomenei testuoti ir patvirtinti technologijų galimybes prieš jas pateikiant rinkai. Ši sąsaja užtikrina, kad projektuojant naujus lustus ir sistemas būtų visapusiškai išnaudojamas naujų technologijų potencialas ir diegiamos pažangiausios inovacijos. Ši technologijų infrastruktūra yra labai svarbi siekiant plėsti Europos žinias, pajėgumus ir gebėjimus, kad būtų panaikintas inovacijų atotrūkis tarp mokslinių tyrimų ir komerciškai finansuojamos gamybos ir kad iki dešimtmečio pabaigos Europoje padidėtų ir paklausa, ir gamyba. Stiprią sinergiją galima pasiekti bendrai plėtojant įvairias bandomąsias linijas, pvz., pasitelkiant Europos lustų pramonės konsorciumą (ECIC), iš kolektyvinių valstybių narių ir kitų dalyvių išteklių sukaupiant Sąjungos įnašą. Be to, labai perspektyvi nauja skaičiavimo, ryšių ir jutiklių technologija yra kvantinė kompiuterija. Pagal iniciatyvą bus remiamas technologinių ir inžinerinių pajėgumų kūrimas siekiant sparčiau kurti kvantinius lustus (t. y. lustus, kuriuose naudojami kvantiniai reiškiniai). Veikla apims kvantinių lustų bandomųjų linijų ir jiems testuoti bei eksperimentuoti su jais skirtų bandomųjų linijų kūrimą. Lustų sertifikavimas Būsimi išmanieji įrenginiai, sistemos ir jungčių platformos turės būti pagrįsti pažangiąja elektronika ir atitikti tausumo, patikimumo ir kibernetinio saugumo reikalavimus, o tai labai priklausys nuo pagrindinės technologijos savybių. Valstybės narės jau susitarė „dirbti, kad būtų nustatyti bendri patikimos elektronikos standartai (o atitinkamais atvejais ji būtų sertifikuojama) ir bendri saugių lustų ir įterptųjų sistemų, skirtų prietaikoms, kurios priklauso nuo lustų technologijos arba kuriose ji plačiai naudojama, pirkimo reikalavimai“. Konkretiems ypatingos svarbos sektoriams ir technologijoms, galintiems turėti didelį socialinį poveikį, būtina sukurti orientacines sertifikavimo procedūras, pasinaudojant pirmaujančia pozicija pasaulyje patikimų ir saugių žaliųjų lustų srityje. Sertifikuojant šių lustų žalumą, patikimumą ir saugumą reikėtų aprėpti vertės grandinę iki pat integravimo į galutinius produktus. Į sertifikavimą būtų atsižvelgta vykdant viešuosius pirkimus, ir jis būtų skatinamas tarptautinėje standartizacijos veikloje. Konsultuodamasi su viešaisiais ir privačiaisiais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, per Procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansą, Komisija nustatys sektorius ir produktus, turinčių sertifikuotinų žalumo, patikimumo ir saugumo savybių, ir teiks jiems pirmenybę, atsižvelgdama į taikytinus teisės reikalavimus, kylančius iš suderintos Sąjungos teisės, ir atitinkamą veiklą Europos kibernetinio saugumo sertifikavimo sistemos kontekste. 3.3.3. Europos ekosistemos stiprinimas ir tiekimo saugumo užtikrinimas Investicijos į naujus pažangius gamybos įrenginius yra būtinos siekiant Sąjungoje užtikrinti tiekimo saugumą ir tiekimo grandinės atsparumą, kartu darant didelį teigiamą poveikį visai ekonomikai. Teigiamą poveikį daro ir pažangesnių gamybos technologijų (pvz., didinančių mastą, užtikrinančių funkcinį integravimą ar didinančių našumą, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą) bei novatoriškų technologinių procesų diegimas. Privačiosioms investicijoms į šias pažangias priemones veikiausiai gali prireikti didelės viešosios paramos. Matydama itin dideles kliūtis patekti į rinką ir sektoriaus imlumą kapitalui, Komisija pripažįsta, kad kiekvieną atvejį, kai dalis viešosios paramos yra valstybės pagalba, kuriai netaikomos galiojančios gairės, reikia vertinti atskirai. Tokiais atvejais, kaip jau paskelbta Komunikate dėl naujiems iššūkiams tinkamos konkurencijos politikos , gali būti pateisinama viešosiomis lėšomis padengti iki 100 proc. įrodyto finansavimo trūkumo, jei be jų Europoje tokių gamyklų neatsirastų. Tokius atvejus Komisija turi vertinti tiesiogiai pagal SESV 107 straipsnio 3 dalies c punktą. Pagal šią nuostatą Komisija pagalbą, skirtą tam tikrų rūšių ekonominei veiklai arba tam tikrų ekonomikos sričių plėtrai skatinti, gali laikyti suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis, jeigu, palyginus tokios valstybės pagalbos teigiamą poveikį su jos galimu neigiamu poveikiu prekybai ir konkurencijai, ji netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui. Siekdama rasti bendrą teigiamo pagalbos poveikio ir neigiamo jos poveikio konkurencijai ir prekybai pusiausvyrą, Komisija atsižvelgs į tai, kad nauji gamybos įrenginiai yra pirmieji tokio pobūdžio Sąjungoje, nes yra kuriami siekiant diegti technologijas, pralenkiančias pažangiausias Sąjungos technologijas, pavyzdžiui, technologijos mazgų ir pagrindo medžiagų (pvz., silicio karbido ir galio nitrido) srityse, ir gaminti kitus novatoriškus produktus, kurių našumas ir procesų technologija yra geresnis arba jų energinis ir aplinkosauginis veiksmingumas yra didesnis. Komisija taip pat atsižvelgs į ilgalaikį tų įrenginių gyvybingumą tuo atveju, jeigu jų veikla nebūtų nuolat remiama, ir aiškius įsipareigojimus toliau diegti inovacijas Sąjungos puslaidininkių ekosistemoje. Siūlomame reglamente dėl lustų akto pateikiama pirmojo tokio pobūdžio įrenginio apibrėžtis, ir vertindama valstybės pagalbą Komisija į ją atsižvelgs. Siūlomame reglamente dėl lustų akto taip pat nurodyti dvejopi pirmieji tokio pobūdžio įrenginiai: atvirosios ES gamyklos – didelė jų gamybos pajėgumų dalis skiriama gamybai kitų pramonės subjektų reikmėms; ir integruotos gamybos įrenginiai, kuriose projektuojami ir gaminami jų pačių rinkoms skirti komponentai. Pripažinus, kad įrenginys bus vieno iš šių dviejų tipų, jam suteikiama daug lengvatų: bus galima naudotis paspartinto leidimo išdavimo procedūromis ir gauti pirmenybinę prieigą prie bandomųjų linijų, sukurtų pagal siūlomą Europos lustų iniciatyvą. Be to, pripažinimu patvirtinama, kad investicijos į gamybos įrenginius prisideda prie puslaidininkių tiekimo saugumo Sąjungoje, taigi atitinka viešąjį interesą. Kai tinka, atvirųjų ES gamyklų arba integruotos gamybos įrenginių pripažinimo ir valstybės pagalbos patvirtinimo procedūros bus vykdomos lygiagrečiai. Komisijos tarnybos koordinuos šiuos lygiagrečius vertinimo procesus, kad juos sinchronizuojant būtų sparčiau priimami sprendimai. Pagalba turi būti skatinamojo poveikio, būtina, tinkama ir proporcinga. Tai visų pirma reiškia, kad: pagalba neturi būti teikiama investicijoms, dėl kurių sprendimas jau priimtas prieš pateikiant pagalbos paraišką; be pagalbos investicijų nebūtų; viešoji finansinė parama yra tinkama priemonė ir nėra konkurenciją mažiau iškraipančios alternatyvos; nederamas konkurencijos iškraipymas yra minimalus. Sąlygos, kuriomis pagal Lustų aktą įrenginiai turi būti pirmieji tokio pobūdžio, svarbios ir šiame kontekste, nes užtikrina, kad parama būtų teikiama tik tose srityse, kuriose tiekimas Sąjungoje nėra pakankamai patikimas, ir kad nebūtų išstumta jokia esama ar planuojama privati iniciatyva. Nuostata išvengti kompensacijos permokos papildomai ribotų konkurencijos iškraipymą ir užtikrintų proporcingumą. Todėl būtų galima pritarti tai valstybės pagalbai, kuri neviršija pakankamai įrodyto finansavimo trūkumo. Atsižvelgiant į kiekvieno konkretaus nagrinėjamo atvejo ypatumus bus apsvarstyta, koks papildomas teigiamas poveikis pašalintų likusią konkurencijos iškraipymo riziką. Tai gali būti teigiamas su tiekimo saugumo užtikrinimu ir kvalifikuotos darbo jėgos plėtimu susijęs remiamo projekto poveikis puslaidininkių vertės grandinei arba teigiamas poveikis MVĮ ir vertikaliųjų sektorių, kurios novatoriškų produktų galės gauti vietoje, inovacijų potencialui, arba bet koks kita nauda, kuri gali plačiai ir be diskriminacijos pasiskirstyti visoje ES ekonomikoje. Šiuo aspektu yra aktualios siūlomame Lustų akte numatytos atvirųjų ES gamyklų ir integruotos gamybos įrenginių pripažinimo sąlygos (be to, kad tai turi būti pirmieji tokio pobūdžio įrenginiai), visų pirma įsipareigojimas investuoti į naujos kartos lustus ir garantijos, kuriomis siekiama išvengti bet kokio eksteritorinio su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų taikymo, galinčio prieštarauti reikalavimui vykdyti pirmenybiniais laikomus užsakymus. Svarbiu gali būti laikomas ir teigiamas indėlis į sanglaudą ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą. Spręsdama dėl projektų, apie kuriems skirtą valstybės pagalbą pranešama iki siūlomo Lustų akto priėmimo, Komisija atsižvelgs į tai, ar jie atitinka siūlomame Lustų akte nustatytus atvirųjų ES gamyklų ir integruotos gamybos įrenginių kriterijus. Ji tikisi, kad Lustų aktui įsigaliojus tokiems projektams bus prašoma oficialaus pripažinimo.

Investicijos į novatorišką ir gyvybingą puslaidininkių ekosistemą Dėl didelio kapitalo intensyvumo, didelės rizikos, techninių projektų sudėtingumo ir ilgesnių investicijų grąžos laikotarpių puslaidininkių pramonė investuotojams paprastai yra mažiau patraukli nei kiti sektoriai. Todėl šiai pramonei labai trūksta galimybių gauti finansavimą, be kita ko, nuosavo kapitalo ir paskolų forma. Ypač startuoliams ir MVĮ dažnai sunku užsitikrinti tinkamą rinkos finansavimą investicijoms į novatoriškas aukštąsias technologijas ar skaitmenines technologijas, nors augimo perspektyvos geros, o verslo planai patikimi. Siekdama sudaryti palankesnes sąlygas gauti finansavimą ir remti dinamiškos ir atsparios puslaidininkių ekosistemos kūrimą, Sąjunga imsis veiklos, trumpai apibūdintinos kaip Lustų fondo veikla, naudodamasi dviem investavimo galimybėmis. Pirma, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos investicijų banko grupe, bus sukurta speciali puslaidininkiams skirta su nuosavu kapitalu susijusi programos „InvestEU“ derinimo priemonė. Pagal ją teikiant nuosavo kapitalo ir kvazinuosavo kapitalo finansavimą, visų pirma per rizikos kapitalo fondus, orientuojantis į poreikį stiprinti Europos ekonominį atsparumą, bus remiamos puslaidininkių ir kvantinių technologijų srityje daug pasiekusios veiklą plečiančios įmonės ir MVĮ, kad joms būtų lengviau plėstis rinkoje. Atsižvelgdamas į ES užmojus, EIB taip pat yra pasirengęs padidinti savo finansavimą puslaidininkių vertės grandinėje. EIB paskolomis galima paremti iki 50 proc. investicijų visoje vertės grandinėje – nuo mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų iki įrangos, įskaitant bandymo ir testavimo centrus, nuo projektavimo iki didelio masto gamybos ir pažangiųjų lustų pajėgumų didinimo. Antra, programos „Europos horizontas“ Europos inovacijų taryba (EIC) suteiks, visų pirma pagal programą „Accelerator“, specialias investavimo galimybes dotacijų ir nuosavo kapitalo forma, kad būtų remiamos ir gautų pagalbą brandinti savo inovacijas ir pritraukti investuotojų didelės rizikos grupei priklausančios novatoriškos MVĮ (įskaitant startuolius), kuriose slypintis rinką kuriančių inovacijų potencialas puslaidininkių ir kvantinių technologijų sektoriuje yra didelis. 3.3.4. Įgūdžiai ir kompetencija Pastaruosius 20 metų auga elektronikos specialistų paklausa, o Europos mikroelektronikos pramonė 2018 m. tiesiogiai užtikrino 455 000 aukštos kvalifikacijos darbo vietų. Tačiau moterų dalyvavimas elektronikos srities švietimo ir užimtumo programose yra mažas, o darbo jėgos trūkumas yra didelė kliūtis tolesniam sektoriaus augimui. Pagrindinis šio sektoriaus uždavinys – pritraukti ir išlaikyti aukštos kvalifikacijos talentus. Tuo tikslu reikia suteikti prieigą prie moderniausios pramonės naudojamos projektavimo ir gamybos įrangos ir pat daugiau mokyti studentus spręsti realias verslo problemas. Vykdant Europos lustų iniciatyvą bus remiamos švietimo, mokymo, kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo iniciatyvos. Bus imamasi priemonių remti dalyvavimą mikroelektronikos aukštesnės pakopos studijų programose, trumpalaikiuose mokymo kursuose, įdarbinimo, stažuočių ir pameistrystės programose, mokymąsi pažangiose laboratorijose ir t. t. Be to, pagal iniciatyvą bus remiamas visoje Europoje esančių kompetencijos centrų tinklas, kuris suteiks galimybę naudotis techninėmis žiniomis apie puslaidininkius ir eksperimentuoti šioje srityje ir padės įmonėms, visų pirma MVĮ, įgyti projektavimo gebėjimų, juos tobulinti ir ugdytis įgūdžius. Kompetencijos centrai taps inovacijų ir naujų talentų traukos centrais. Todėl reikėtų glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamais subjektais, tokiais kaip švietimo ir mokymo paslaugų teikėjai, pramonės atstovai ir socialiniai partneriai, kad plėstųsi stažuočių ir pameistrystės galimybės, didėtų studentų informuotumas apie galimybes šioje srityje ir būtų remiamos specialios stipendijos magistrantams ir doktorantams, taip siekiant didinti ir moterų dalyvavimą, be kita ko, pasitelkiant ES gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos koaliciją. Vykdant veiklą bus remiamasi Europos inovacijos ir technologijos instituto (EIT) patirtimi ir atsižvelgiama į Europos universitetų strategiją ir Skaitmeninio švietimo veiksmų planą. Valstybės narės taip pat turėtų stiprinti savo nacionalines įgūdžių ugdymo mikroelektronikos srityje strategijas, įskaitant tas, kurios paminėtos nacionaliniuose reformų planuose, be kita ko, naudodamosi Europos regioninės plėtros fondu ir „Europos socialiniu fondu +“. Galiausiai, Europos procesorių ir puslaidininkių technologijų aljansas galėtų organizuoti informuotumo didinimo renginius atitinkamose švietimo įstaigose ir įsipareigoti pasiūlyti daugiau stažuočių ir pameistrystės galimybių, taip prisidėdamas prie pramonės įsitraukimo į Įgūdžių paktu pagrįstą procesą. Programa „Erasmus+“ taip pat suteikia galimybių studentams atlikti stažuotes kitoje Europos šalyje. 3.3.5. Pasaulinių tiekimo grandinių supratimas ir išankstinis pasirengimas būsimoms krizėms Puslaidininkių vertės grandinėje tvyro stygiaus rizika; paklausa sparčiai didėja, kai kurie rinkos segmentai koncentruoti, sąnaudos didelės, o pasiūla nelanksti. Be to, pasiūla ir paklausa nėra skaidrios. Esant stygiui, dėl šių veiksnių Europa patiria geopolitinę įtampą. Siekdamos sumažinti riziką, Sąjunga ir valstybės narės turėtų koordinuoti savo veiksmus ir plėtoti gebėjimus stebėti lustų tiekimo grandinių veikimą (be kita ko, renkant žvalgybos duomenis), taip pat gebėjimus nustatyti krizes ir į jas reaguoti taisomosiomis priemonėmis. Šiuo tikslu Sąjunga ir jos valstybės narės atliks koordinuotą rizikos vertinimą ir juo remdamosi nustatys išankstinio perspėjimo rodiklius ir iš anksto rengsis didelei rizikai, kuri gali kilti tiekimo grandinei. Priemonės bus dviejų tipų: nuolatinės stebėsenos (parengties) priemonės ir tik krizės atveju taikomos (reagavimo į krizes) priemonės. Pasiūlos trūkumo atveju bus imtasi priemonių Europos tiekimo saugumui užtikrinti. Bus užtikrintas derėjimas ir koordinavimas su kitomis krizių valdymo priemonėmis, pavyzdžiui, Pasirengimo ekstremaliosioms sveikatos situacijoms ir reagavimo į jas institucija (HERA) ir būsima bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliose situacijose priemone (SMEI). Kalbant apie pasirengimą, valstybės narės pateiktų faktų apie atitinkamas nacionalines rinkas, kad būtų galima atlikti rizikos vertinimą ir paskelbti išankstinį perspėjimą, kol nepasijuto puslaidininkių stygius. Komisija taip pat pradėtų tikslines suinteresuotųjų subjektų apklausas, skirtas įmonėms, kurios gamina ir perka puslaidininkius. Šie duomenys leistų Komisijai įvertinti svarbius veiksnius, įskaitant probleminius taškus, tendencijas ir įvykius, dėl kurių Sąjungoje gali sutrikti puslaidininkių tiekimo grandinė. Be to, valstybės narės turėtų suteikti galimybę atitinkamoms suinteresuotųjų subjektų organizacijoms, įskaitant pramonės asociacijas ir pagrindinių kategorijų naudotojų atstovus, pateikti informacijos apie netipinius paklausos ir pasiūlos pokyčius ir žinomus jų tiekimo grandinės sutrikimus, be kita ko, apie ypatingos svarbos puslaidininkių ar žaliavų neprieinamumą, ilgesnę nei vidutinė laukimo trukmę, vėlavimą pristatyti ir išskirtinius kainų šuolius. Siekiant iš anksto pasirengti galimiems vertės grandinės sutrikimams, labai svarbu atlikti padėties analizę remiantis stebėsenos etapu surinktais duomenimis ir diskutuojant su tarptautiniais partneriais. Tokia informacija yra labai svarbi, kad būtų galima remtis tarptautinėmis partnerystėmis ir konkrečiomis jų iniciatyvomis, kurios gali padėti išvengti tokių sutrikimų arba bent jau sušvelninti jų padarinius. Tam, kad didėtų patikimų ir abiem pusėms naudingų sprendimų potencialas, ES lustų strategija padės mažinti ne tik priemonių ir derybinės galios asimetriją, bet ir informacijos apie pramonės plėtrą asimetriją. Nustačiusi galimą tiekimo grandinės krizę, Sąjunga sieks pradėti konsultacijas su partneriais, kad būtų rastas bendradarbiavimu pagrįstas padėties ištaisymo sprendimas.