LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 3.12.2008 
SEK(2008) 2931 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
pridedamas prie 
Pasiūlymas 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
 
dėl tam tikr ų pavojing ų medžiag ų naudojimo elektros ir elektronin ėje įrangoje 
apribojimo 
  
Poveikio vertinimo santrauka  
 
{KOM(2008) 809 galutinis} 
{SEK(2008) 2930} 
LT 2   LT SANTRAUKA 
PERSVARSTYMO PAGRINDIMAS 
Direktyva 2002/95/EB siekiama apriboti pavojing ų medžiag ų naudojim ą elektros ir 
elektronin ėje įrangoje ir prisid ėti prie žmoni ų sveikatos apsaugos bei aplinkos apsaugai 
priimtino elektros ir elektronin ės įrangos atliek ų naudojimo ir šalinimo. Ji persvarstoma d ėl 
dviejų pagrindini ų priežasčių. 
1. Komisija yra įsipareigojusi sukurti geresnę reglamentavimo aplink ą, t. y. priimti 
paprastus, suprantamus, veiksmingus ir įvykdomus teis ės aktus. Reglamentavimo aplinka turi 
įtakos įmonių konkurencingumui ir j ų gebėjimui plėtoti verslą bei kurti naujas  darbo vietas. 
Geresnio reglamentavimo siekis yra svar bus ES ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo  
partneryst ės (Lisabonos) strategijo s elementas. Direktyv ą galima patobulinti, kad b ūtų 
lengviau j ą įgyvendinti ir taikyti be i kad ji labiau der ėtų su kitais teis ės aktais. 
2. Direktyvoje d ėl pavojing ų medžiag ų naudojimo elektros ir elektronin ėje įrangoje 
apribojimo (Pavojing ų medžiag ų naudojimo apribojimo direktyva) Komisija raginama 
persvarstyti direktyvoje nu matytas priemones, vis ų pirma siekiant į taikymo srit į įtraukti dvi 
naujas įrangos kategorijas (8 ir 9 kategor ijas: medicinos prietaisus ir steb ėjimo bei kontrol ės 
prietaisus) ir pritaikyti ribojam ų medžiagų sąrašą. 
 
PROBLEMA IR UŽDAVINIAI  
Pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos tikslu s pasiekti trukdo ir išlaidas didina 
problemos, susijusios su jos įgyvendinimo neaiškumais, pa vyzdžiui, skirtingas apibr ėžčių 
traktavimas ir skirtingi gaminio atitikties įrodymo reikalavimai; t okios direktyvos vykdymo 
problemos, kaip neoptimali rinkos prieži ūra; problemos d ėl pastebimo direktyvos neder ėjimo 
su kitais Bendrijos teis ės aktais arba technikos ir (arba) mokslo pažanga, kaip antai galimos 
besidubliuojan čios nuostatos su REACH reglamentu ir su energij ą naudojan čiais gaminiais 
susijusiais teis ės aktais; galiausiai iškilo poreikis į direktyvos taikymo srit į įtraukti medicinos 
prietaisus ir steb ėjimo bei kontrol ės prietaisus.  
Persvarstymu siekiama pagerinti direktyvos įgyvendinim ą ir vykdym ą, suderinti j ą su kitais 
gaminius reglamentuojan čiais Bendrijos teis ės aktais, padidinti direktyvos ekonomin į 
efektyvum ą ir jos naud ą aplinkai. 
 
PERSVARSTYMAS 
Surengtos dvi suinteresuot ųjų subjektų konsultacijos ir atlikta keletas tyrim ų. Svarstytos 
persvarstymo temos ir kiekvienos temos politin ės pasirinktys. Konsultacijos ir tyrimai pad ėjo 
apibrėžti ir išnagrin ėti įvairias toliau trumpai apžvelgiamas pasirinktis. 
 
PASIRINKTYS 
Pasirinktys suskirstytos į tris pagrindines grupes: 
 1. aiškiau išd ėstyti ir supaprastinti direktyv ą; 
LT 3   LT  2. pagerinti jos taikym ą valstybėse narėse; 
 3. suderinti direktyv ą su technikos ir mokslo pažanga. 
Svarstytos įvairios kiekvienos iš ši ų trijų pagrindini ų grupių pasirinktys ir atlikta kiekvienos 
pasirinkties išlaid ų ir naudos analiz ė. 
 
PASIRINKTYS 
Trumpai tariant, rekomenduojamos tokios pasirinktys. 
Keisti teisin į tekstą siekiant aiškiau išd ėstyti taikymo srit į ir apibrėžtis, visų pirma sudaryti 
privalomą ir nuo EE Į atliekų direktyvos taikymo srities nepriklausom ą gaminių sąrašą, kuriuo 
būtų apibrėžiama Pavojing ų medžiagų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo sritis. 
Įrašyti visas aktualias jau ES gamini ų prekybos priemoni ų pakete naudojamas nuostatas, 
susijusias su:  
– valstybi ų narių rinkos prieži ūra; 
– gaminio atitikties vertinimo prieš pateikiant gamin į rinkai tvarka, grindžiama 
gamintojo deklaracija; 
– gaminio atitikties prezumpcija, grindžiama darniaisiais standartais ir CE 
ženklu. 
Keisti išim čių darymo tvark ą, pavyzdžiui, komitologijos tvarka nustatyti reikalavim ą 
pareiškėjams prieš teikiant paraišk ą atlikti pakaital ų analizę ir nustatyti kit ų papildom ų 
išimties suteikimo kriterij ų.  
Palaipsniui į Pavojing ų medžiag ų naudojimo apribojimo direktyvos taikymo srit į įtraukti 
medicinos prietaisus ir steb ėjimo bei kontrol ės prietaisus; ribojam ų medžiag ų sąrašo 
nekeisti.  
 
NAUDA ir IŠLAIDOS 
Toliau nurodoma pasirink čių nauda ir išlaidos. 
Turima nedaug patirties, kiek iš tikr ųjų pramon ės sektoriui kainuoja direktyvos 
reikalavim ų laikymasis ; apytikriais skai čiavimais, šiuo metu į Pavojing ų medžiag ų 
naudojimo apribojimo direktyvos taikymo srit į įtrauktų gaminių atitikties išlaidos sudaro apie 
1–4 % apyvartos. Naujesni ų tyrimų duomenimis, bendros vidutin ės su Pavojing ų medžiag ų 
naudojimo apribojimo direktyva siejamos išla idos sudaro 1,9 % apyvartos (jau patirtos 
išlaidos ir ateityje patirsimos vienkartin ės išlaidos).  
Medicinos prietais ų ir stebėjimo bei kontrol ės prietaisų, kurių gaminamas labai mažas kiekis 
arba kuri ų paskirtis yra la bai svarbi (tod ėl jiems keliami aukšti bandym ų ir patikimumo 
reikalavimai), apytikr ės metinės atitikties išlaid os yra 400–1600mln. eur ų. Teigiama netgi, 
kad kai kuri ų sudėtingų gaminių atitiktis Pavojing ų medžiag ų naudojimo apribojimo 
direktyvos reikalavimams gali siekti  7–10 % apyvartos (išleidžiant nauj ą gaminį) arba 1–10 % 
LT 4   LT (modifikuojant esam ą gaminį). Didžioji ši ų išlaidų dalis skiriama sud ėtingesnių gaminių 
ilgam kūrimo procesui, bandymams ir patvirtinimo proced ūroms. Tod ėl siūloma tokius 
gaminius į direktyvos taikymo srit į įtraukti palaipsniui , leidžiant prisitaikyti prie 
reikalavim ų turimais ištekliais ir į juos atsižvelgti kuriant naujus gaminius. 
Pavojingų medžiag ų naudojimo apribojimo direktyvoje n ėra tiesiogini ų reikalavim ų 
valstybėms narėms teikti ataskaitas arba gamintojams teikti informacij ą; daugelis valstybi ų 
narių taip pat n ėra nustačiusios toki ų reikalavim ų nacionalin ės teisės aktuose. Manoma, kad 
gaminių, kurių inovacijos ciklas yra trumpas, išimties suteikimo procesas yra palyginti ilgas, 
todėl suderinus reikalavimus d ėl išimties paraiškos turinio ir aiškiau nusta čius išimties 
galiojimo laikotarp į paspartėtų išimties suteikimo  procesas , padaugėtų teisinio tikrumo ir 
sumažėtų tiek valdžios institucij ų, tiek pareišk ėjų administracin ė našta.  
Suderinus su taikymo sritimi, apibr ėžtimis, gaminio atitikties vertinimu ir rinkos prieži ūra 
susijusius reikalavimus su kitais gaminiams taikomais ES teisiniais reikalavimais padaugėtų 
teisinio aiškumo , taigi ir administracin ė našta sumaž ėtų.  
Pirminis persvarstyt ų nuostatų įgyvendinimas gal ėtų padidinti  valstybių narių ir gamintoj ų 
administracin ę naštą; tai priklausyt ų nuo valstyb ės narės pasirengimo vykdyti direktyv ą ir 
gamintojų priemoni ų, kuriomis jie užtikrina gaminio atitikt į, tinkamumo.  
Komisijos tarnybos yra įsitikinusios, kad v ėliau bendra direktyvos na uda, nors ir nedaug, bus 
didesnė už sąnaudas. Be to, rekomenduojam ų pasirink čių bendras poveikis  (aiškesnis 
direktyvos išd ėstymas, jos įgyvendinimo ir vykdymo suvienodinimas) pad ės siekti geresnio 
reglamentavimo. 
Tikimasi didel ės naudos aplinkai. Medicinos prietaisuose ir steb ėjimo bei kontrol ės 
prietaisuose naudojamos keli os tonos (>1400 tonos  švino, apytikriai 2,2 tonos kadmio) 
sunkiųjų metalų, kuriuos draudžiama naudoti Pavojing ų medžiag ų naudojimo apribojimo 
direktyva; tai sudaro 0,2–0,3 % elektros ir elektronin ės įrangos atliek ų masės. Netinkamai 
tvarkant atliekas šios  medžiagos gali patekti į aplinką (atskirai surenkama tik 49,7 % 
medicinos prietais ų atliekų ir 65,2 % steb ėjimo bei kontrol ės prietaisų atliekų). Ribojant ši ų 
medžiagų naudojim ą Pavojing ų medžiagų naudojimo apribojimo direktyva vidutin ės trukmės 
laikotarpiu arba ilgainiui šios medžiagos  nebebus naudojamos gaminiuose, taigi j ų nebebus ir 
atliekose. Išsamiau išnagrin ėjus paaišk ėjo, kad net jei atliek ų perdirbimo mastas b ūtų daug 
didesnis, vis tiek min ėtos įrangos įtraukimas į Pavojing ų medžiag ų naudojimo apribojimo 
direktyvos taikymo srit į duoda šiek tiek naudos aplinkai. 
Atsižvelgiant į tai, kad valstyb ės narės tikrindamos EE Į nustato, jog 44 % gamini ų neatitinka 
reikalavim ų, tikimasi, kad jei nacionaliniai rinkos prieži ūros mechanizmai b ūtų veiksmingesni 
ir valstybi ų narių valdžios institucijos labiau bendradarbiaut ų dėl reikalavim ų neatitinkan čių 
gaminių šalinimo, Pavojing ų medžiagų naudojimo apribojimo direkt yvos nauda aplinkai labai 
išaugtų, nes sumaž ėtų reikalavim ų neatitinkan čių gaminių skaičius rinkoje.  
Svarstant pavojing ų medžiagų, kurioms taikoma Pavojing ų medžiagų naudojimo apribojimo 
direktyva, s ąrašų pritaikym ą atlikti parengtiniai tyrimai ir nustatytos medžiagos, kurias b ūtų 
galima įtraukti į direktyv ą, tačiau turima nepakankamai informacijos apie pakaitalus, taigi 
nėra aišku, ar jie yra saugesni ap linkos apsaugos atžvilgiu, o ta is atvejais, kai žinomi tuo 
atžvilgiu tinkami pakaitalai, n ėra aišku, ar pakeitimo išlai dos yra proporcingos teigiamam 
poveikiui aplinkai, tod ėl manoma, kad nepagr įsta siūlyti į direktyvos taikymo srit į 
įtraukti nauj ų pavojing ų medžiag ų.