KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Būsimo vizų režimo liberalizavimo Moldovos Respublikos piliečiams galimas poveikis migracijai ir saugumui Europos Sąjungoje Preliminarus vertinimas /* COM/2012/0443 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Būsimo vizų režimo liberalizavimo Moldovos Respublikos piliečiams galimas poveikis migracijai ir saugumui Europos Sąjungoje Preliminarus vertinimas 1. Įvadas 1.1. Pagrindiniai faktai 2011 m. sausio 24 d. Komisija Moldovos valdžios institucijoms pateikė Vizų režimo liberalizavimo veiksmų planą (toliau – VRLVP). Komisija reguliariai teikė VRLVP įgyvendinimo ataskaitas Europos Parlamentui ir Tarybai. Pirmoji pažangos ataskaita pateikta 2011 m. rugsėjo 16 d.[1] Antroji pažangos ataskaita pateikta 2012 m. vasario 9 d.[2] 2012 m. birželio 22 d. Komisija priėmė Europos Parlamentui ir Tarybai skirtą Moldovos Respublikos vykdomo Vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitą[3]. Pagal VRLVP metodiką Komisijos taip pat buvo paprašyta pateikti „išsamesnį būsimo vizų režimo liberalizavimo į ES keliaujantiems Moldovos piliečiams galimo poveikio migracijai ir saugumui vertinimą“. 1.2. Metodika Kad parengtų šį vertinimą, Komisija pasitelkė atitinkamas ES agentūras ir suinteresuotuosius subjektus, kurių indėlis buvo laikomas būtinu: Europolą, ES pasienio pagalbos misiją Moldovoje ir Ukrainoje (EUBAM), FRONTEX ir Europos universitetinio instituto Migracijos politikos centrą (EUI). 2011 m. spalio 12 d. Komisija surengė susitikimą, kuriame dalyvavo minėti subjektai. 2012 m. sausio mėn. Europolas[4], EUBAM[5], FRONTEX[6] ir EUI[7] pateikė būsimo vizų liberalizavimo galimo poveikio migracijai ir (arba) saugumui poveikio vertinimą. 2011 m. spalio 7 d. įvykusiame vyresniųjų pareigūnų susitikime Moldovos Respublikos taip pat paprašyta pateikti išvadas. Moldovos Respublikos išvados gautos 2012 m. sausio mėn. Vėliau šis klausimas aptartas 2012 m. vasario 27 d. įvykusiame vyresniųjų pareigūnų susitikime, po kurio gauta atnaujintos informacijos. 2012 m. balandžio 23 d. surengtas dar vienas susitikimas su atitinkamomis ES agentūromis ir subjektais, o 2012 m. gegužės–birželio mėn. pateiktos papildomos pastabos ir informacija, kuriomis remiantis vertinimas baigtas rengti. Šiomis aplinkybėmis svarbu pabrėžti, kad pateiktos išvados nebūtinai sutapo ir kad, remiantis dabartine informacija ir praeityje įgyta patirtimi, būsimo vizų režimo liberalizavimo Moldovos Respublikos piliečiams poveikis kiekvienai ES valstybei narei bus skirtingas. Atsižvelgiant į pateiktas išvadas, šiuo vertinimu siekiama nustatyti migracijos, judumo ir saugumo srityse vyraujančius pagrindinius reiškinius ir svarbiausias tendencijas, susijusias su Moldovos Respublika, ir galimą bevizio režimo poveikį jiems. Jame taip pat nustatytos priemonės, kurias turėtų apsvarstyti Moldovos Respublika, taip pat prireikus Europos Sąjunga ir jos valstybės narės. Šiame vertinime aptariama 2012 m. birželio mėn. buvusi padėtis. Moldovos Respublikai įvykdžius teisines, politikos ir institucijų reformas, numatytas VRLVP, šiame dokumente pateiktos išvados turės būti atnaujintos. Todėl šis vertinimas yra padėties dabartiniu VRLVP įgyvendinimo etapu pirminė apžvalga. Veiksmingai įgyvendinus VRLVP ši padėtis turėtų keistis ir gali labai pagerėti. Komisija toliau stebės VRLVP įgyvendinimo pažangą ir savo išvadas išdėstys Europos Parlamentui ir Tarybai reguliariai teikiamose ataskaitose. 2. Šiuo metu galiojantys atitinkami teisiniai režimai 2.1. Pagrindiniai faktai ES ir Moldovos Respublikos vizų dialogu siekiama pasirengti panaikinti reikalavimą turėti vizą, taikomą į Šengeno erdvę trumpam vykstantiems Moldovos piliečiams. Tokį reikalavimo turėti vizą panaikinimą reglamentuos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001, nustatantis trečiųjų šalių, kurių piliečiai, kirsdami išorines sienas, privalo turėti vizas, ir trečiųjų šalių, kurių piliečiams toks reikalavimas netaikomas, sąrašus. Todėl reikėtų priminti, kad 2011 m. gegužės 24 d. Komisija pateikė Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001[8], pasiūlymą. Šiuo metu Europos Parlamente ir Taryboje svarstomu pasiūlymu siekiama nustatyti bevizio režimo laikino sustabdymo mechanizmą, taikytiną į Tarybos reglamento (EB) Nr. 539/2011 II priede pateiktą sąrašą įtrauktai trečiajai šaliai, jeigu susidaro ekstremalioji padėtis ir būtina skubiai reaguoti, siekiant išspręsti vienai ar daugiau valstybių narių kylančius sunkumus ir atsižvelgti į bendrą ekstremaliosios padėties poveikį visai Europos Sąjungai. Liberalizavus vizų režimą nepasikeičia atvykimo ir buvimo sąlygos, nustatytos Šengeno sienų kodeksu[9], taikomu trumpo buvimo atveju, ir nacionaliniais teisės aktais, taikomais ilgo buvimo atveju. Vizų režimo liberalizavimas nereiškia, kad Moldovos piliečiai automatiškai įgis teisę atvykti ir būti. Tai taip pat nereiškia, kad nebus vykdoma atvykimo ir buvimo sąlygų įvykdymo kontrolė. Pirmiausia, net ir pradėjus taikyti bevizį režimą trumpalaikiam buvimui, Moldovos piliečiai, kirsdami valstybių narių išorės sienas, inter alia, pateikdami patvirtinamuosius dokumentus turės pagrįsti savo kelionės tikslą ir sąlygas, taip pat savo ketinimą išvykti iš valstybių narių teritorijos nepasibaigus ilgiausiai leidžiamo buvimo trukmei (90 dienų per bet kurį 180 dienų laikotarpį). Vis dėlto liberalizavus vizų režimą sutrumpės pasirengimo kelionei į Šengeno erdvę trukmė ir sumažės su kelione susijusios išlaidos. VRLVP nustatyta, kad vizų režimas būtų panaikintas tik biometrinius pasus turintiems Moldovos piliečiams, todėl rizika, susijusi su vizų režimo panaikinimu ne biometrinių pasų turėtojams, nenagrinėta. 2.2. Vizų režimas, kurį ES taiko Moldovos Respublikai Šiuo metu vizų režimas taikomas visiems Moldovos piliečiams, išskyrus tik tam tikrų kategorijų asmenis, kuriems vizų režimas netaikomas pagal Vizų režimo supaprastinimo susitarimą arba pagal nacionalinę teisę (pavyzdžiui, diplomatinių ir tarnybinių pasų turėtojai, taip pat civilinių orlaivių įgulos nariai). Trumpalaikių vizų išdavimas reglamentuojamas Vizų režimo supaprastinimo susitarimu ir Vizų kodeksu. ES ir Moldovos Respublikos vizų režimo supaprastinimo susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. Jungtinis komitetas, stebintis, kaip įgyvendinamas Vizų režimo supaprastinimo susitarimas, nuolat siekė išspręsti su patvirtinamųjų dokumentų klastojimu susijusią problemą. Moldovos Respublika pranešė savo administracijoje paskyrusi asmenis ryšiams, kad valstybių narių konsulinės įstaigos galėtų greitai patikrinti tam tikrų kategorijų patvirtinamųjų dokumentų autentiškumą. Per paskutinį ES ir Moldovos Respublikos jungtinio vizų režimo supaprastinimo komiteto posėdį, kuris 2012 m. gegužės 23 d. įvyko Kišiniove ir kuriame dalyvavo ES valstybės narės, Komisija pažymėjo, kad susitarimas apskritai įgyvendinamas patenkinamai. Moldovos Respublikoje Šengeno valstybių išduotų trumpalaikių vizų skaičiai: 2008 m. išduota 28 911 trumpalaikių vizų, 2009 m. – 33 820, 2010 m. – 45 612, o 2011 m. – 49 296. 2008 m. atmesta 12,1 proc. prašymų išduoti trumpalaikę vizą, 2009 m. – 10,15 proc., 2010 m. – 11,43 proc., o 2011 m. – 9,7 proc. Šie rodikliai didesni nei visuotinis vidutinis atmestų prašymų išduoti vizą rodiklis, kuris 2009 m. buvo 6,68 proc., 2010 m. – 5,79 proc. ir 2011 m. – 5,5 proc. Moldovos Respublikoje Bulgarijos, Rumunijos ir Kipro išduotų trumpalaikių vizų skaičiai: 2009 m. Bulgarija išdavė 31 657 nacionalines trumpalaikes vizas, Rumunija – 65 042 trumpalaikes vizas, o Kipras – 900 trumpalaikių vizų; 2010 m. Bulgarija išdavė 40 898, Rumunija 92 556 ir Kipras 539 trumpalaikes vizas; 2011 m. Bulgarija išdavė 52 209, o Rumunija 50 836 trumpalaikes vizas. 2011 m. Kipro duomenys nepateikti. 2009 m. atmestų prašymų išduoti vizą rodikliai buvo 7,49 proc. (Bulgarija), 4,45 proc. (Rumunija) ir 1,52 proc. (Kipras). 2010 m. atmestų prašymų išduoti vizą rodikliai buvo 1,30 proc. (Bulgarija), 6,89 proc. (Rumunija) ir 7,39 proc. (Kipras). 2011 m. atmestų prašymų išduoti vizą rodikliai buvo 0,58 proc. (Bulgarija) ir 7,61 proc. (Rumunija). 2011 m. Kipro duomenys nepateikti. Remiantis kai kurių valstybių narių suteikta informacija, 2011 m. pagrindinės prašymų atmetimo priežastys buvo tai, kad nebuvo pagrįsti numatomo buvimo tikslas ir sąlygos arba jie buvo nepatikimi, o prašymą išduoti vizą teikiantys asmenys negalėjo įtikinamai įrodyti savo ketinimo grįžti į Moldovos Respubliką. Iš dalies pakeistas ES ir Moldovos Respublikos vizų režimo supaprastinimo susitarimas pasirašytas 2012 m. birželio 27 d. 2.3. ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimas ir Moldovos Respublikos taikoma readmisijos tvarka ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimas ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimas užtikrina greitą ir supaprastintą abipusį neteisėtų migrantų grąžinimą ir taip padeda sumažinti neteisėtos migracijos iš Moldovos Respublikos į ES ir priešinga kryptimi riziką. Susitarimas įsigaliojo 2008 m. sausio 1 d. Taigi Moldovos Respublika sutiko vykdyti ir vykdo aiškius įsipareigojimus ir sąlygas, susijusius su piliečių, kurie neatitinka arba jau nebeatitinka atvykimo į ES valstybių narių teritoriją arba buvimo joje sąlygų, taip pat trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės, kurie neteisėtai ir tiesiogiai atvyko į valstybių narių teritoriją pabuvę Moldovos Respublikos teritorijoje arba ją kirtę tranzitu, arba asmenų, kurie turi Moldovos Respublikos išduotą leidimą gyventi, readmisija. Valstybės narės reguliariai teikia ataskaitas apie bendrai patenkinamą ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimo įgyvendinimą. Tai patvirtinta Jungtinio readmisijos komiteto posėdžiuose, kuriuose abi šalys keičiasi informacija apie susitarimo įgyvendinimą ir kuriuose kol kas nenurodyta jokių svarbių problemų. Per paskutinį ES ir Moldovos Respublikos jungtinio readmisijos komiteto posėdį, kuris 2012 m. gegužės 23 d. įvyko Kišiniove ir kuriame dalyvavo ES valstybės narės, Komisija pažymėjo, kad abu susitarimai apskritai įgyvendinami patenkinamai. Be to, Moldovos Respublika pagal ES ir Moldovos Respublikos readmisijos susitarimą sudarė dvišalius įgyvendinimo protokolus. Įsigaliojo su Austrija, Čekija, Estija, Latvija, Lietuva, Malta, Rumunija, Slovakija, Vengrija ir Vokietija sudaryti įgyvendinimo protokolai. Užbaigtos derybos su Bulgarija, Italija, Lenkija ir Nyderlandais (kurie, be kita ko, derėjosi Belgijos ir Liuksemburgo vardu). Tebevyksta derybos su Ispanija, Kipru ir Portugalija. Ateityje derybos gali būti pradėtos, atsižvelgiant į vykstančius svarstymus, su Airija, Jungtine Karalyste, Suomija ir Švedija. Danija ir Šveicarija su Moldovos Respublika sudarė readmisijos susitarimus. Moldovos Respublika nuosekliai siekia rezultatų šioje srityje, ji ir toliau turėtų dėti daug pastangų, siekdama kuo greičiau užbaigti tebevykstančias derybas su valstybėmis narėmis. Moldovos Respublikos taikoma readmisijos tvarka Be readmisijos susitarimo su ES, Moldovos Respublika jau sudarė readmisijos susitarimus arba veda derybas dėl jų sudarymo su keliomis trečiosiomis šalimis. Jau galioja su Norvegija, Ukraina ir BJRM sudaryti readmisijos susitarimai. Moldovos Respublika pasirašė readmisijos susitarimus su Serbija, Bosnija ir Hercegovina bei Juodkalnija. Vedamos derybos su Turkija, Ukraina (siekiant pakeisti 1997 m. readmisijos susitarimą), Albanija ir Rusijos Federacija, greitai gali būti pradėtos derybos su Libanu. Moldovos Respublika turėtų apsvarstyti galimybę derybas dėl readmisijos susitarimų pradėti ir su kitomis svarbiomis kaimyninėmis tranzito šalimis, taip pat su migrantų kilmės šalimis. 2.4. Rumunijos ir Moldovos Respublikos vietinio eismo per sieną susitarimas Rumunijos ir Moldovos Respublikos vietinio eismo per sieną susitarimas įsigaliojo 2010 m. spalio mėn. Antrojoje pagal Reglamentą Nr. 1931/2006[10] nustatyto vietinio eismo per sieną režimo įgyvendinimo ir jo laikymosi ataskaitoje nurodyta, kad Rumunijos ir Moldovos Respublikos vietinio eismo per sieną susitarimas visiškai atitinka Vietinio eismo per sieną reglamentą. 2.5. Moldovos Respublikos taikomas vizų režimas Šalys, kurių piliečiams netaikomas reikalavimas turėti vizą vykstant į Moldovos Respubliką, jeigu joje numatoma būti ne ilgiau kaip 90 dienų: visos Europos Sąjungos valstybės narės, Kanada, Vatikanas, Islandija, Japonija, Andora, Monakas, Lichtenšteinas, Norvegija, San Marinas, Izraelis, Šveicarija, JAV, Armėnija, Azerbaidžanas, Baltarusija, Gruzija, Kazachstanas, Kirgizija, Rusijos Federacija, Tadžikistanas, Ukraina ir Uzbekistanas. Reikalavimas teikti prašymą išduoti vizą panaikintas Albanijos, Brazilijos, Bosnijos ir Hercegovinos, Kroatijos, Juodkalnijos, BJRM, Peru, Serbijos, Turkijos ir Vietnamo išduotų diplomatinių arba tarnybinių pasų turėtojams (buvimui iki 90 dienų) ir Kinijos, Irano ir Turkmėnistano diplomatinių bei tarnybinių pasų turėtojams (buvimui iki 30 dienų). Derybos dėl galimybės taikyti bevizį režimą vedamos su Čile, Meksika, Serbija ir Turkija. 3. Galimas būsimo vizų režimo liberalizavimo poveikis migracijai 3.1. Dabartinė padėtis Bendrai apie migracijos srautus Nuo perlaidų ir atitinkamai nuo darbo jėgos migracijos priklausomų šalių sąraše Moldovos Respublika užima vieną iš pirmųjų vietų (ji yra ketvirta pagal tai, kokią BVP[11] dalį sudaro perlaidos). Emigracija laikoma svarbia galimybe užsidirbti gyvenimui. Migrantai iš Moldovos dažniausiai vyksta į NVS šalis (daugiausia į Rusiją) ir į ES valstybes nares. Svarbios migrantų kelionės tikslo šalys yra ir JAV, Kanada bei Izraelis. Pagrindinės migrantų kelionės tikslo šalys ES yra Italija, Ispanija, Portugalija, Vokietija, Rumunija, Čekija ir Graikija[12]. Eurostato duomenimis, nuolat auga ES valstybėse narėse registruotų Moldovos piliečių skaičius – 2006 m. jų buvo 89 033, o 2011 m. – 190 857. Šį augimą labiausiai galėjo lemti skirtingų valstybių narių vykdomos įteisinimo programos ir 2011 m. su Italija pasirašytas Užimtumo susitarimas. Todėl toks laipsniškas migrantų skaičiaus didėjimas nebūtinai turėtų būti laikomas faktiškai padidėjusių migrantų srautų iš Moldovos Respublikos rodikliu. Pagal išduotų vizų, reguliarių keleivių srautų, atsisakymų leisti atvykti, suklastotų dokumentų naudojimo, neteisėto buvimo ir neteisėto sienų kirtimo rodiklius galima spręsti, kad į ES migruojančių Moldovos piliečių srautai yra stabilūs arba didėja nežymiai. Kaip pirmiau nurodyta, NVS šalys yra svarbus Moldovos migrantų kelionės tikslas. Trys svarbiausi skirtumai, susiję su veiksniais, kuriais remiantis pasirenkama, kur vykti – į NVS arba į ES, yra šie: · Atvykimo būdas. Kelionės į NVS šalis išlaidos mažesnės, be to, taikomi formalumai yra nedideli (bevizis režimas). · Darbo jėgos migracijos priežastys (skatinimo ir traukos veiksniai). NVS šalis pasirenkantys migrantai dažnai negali gauti ES vizų, be to, labiau tikėtina, kad jie reaguoja į Moldovos Respublikoje esančius tiesioginius skatinimo veiksnius (skurdas ir menkos galimybės įsidarbinti), o ES šalis pasirenkančius migrantus, tikėtina, labiau traukia kelionės tikslo šalyse egzistuojantys migrantų tinklai. ES esančios diasporos – labai svarbus veiksnys būsimiems migrantams pasirenkant strategiją, nes remdamiesi kitų migrantų patirtimi jie gali įvertinti ilgesnio buvimo išlaidas, riziką ir pelningumą. Atsižvelgiant į FRONTEX duomenis, manoma, kad 75 proc. Moldovos migrantų jau žino, kokios atlyginamos veiklos jie imsis atvykę į kelionės tikslo šalį. Trumpai, į NVS šalis paprastai migruojama mažiau pasirengus ir tokią migraciją labiau lemia būtiniausi poreikiai, o į ES valstybes nares dažniau migruojama pasikonsultavus ir siekiant pasinaudoti galimybėmis. · Migracijos trukmė. Kadangi kelionės išlaidos ir su neteisėta migracija susijusi rizika NVS šalyse yra palyginti nedidelės, migracija į šias šalis iš esmės yra sezoninė. Priešingai, dėl didesnės su pakartotiniu atvykimu susijusios rizikos ir didesnių išlaidų, susijusių su galimo neteisėto atvykimo būdu, daugelis į ES keliaujančių migrantų iš Moldovos Respublikos išvyksta ilgesniam laikui. Didžioji jų dalis priimdami sprendimą migruoti jau būna apsisprendę įsikurti kelionės tikslo valstybėje narėje. Todėl migracija į NVS iš esmės yra apykaitinė, o migracija į ES dažniau būna nuolatinio pobūdžio. Iš oficialių Eurostato duomenų apie leidimus gyventi galima spręsti, kad dauguma iš Moldovos Respublikos į ES migruojančių darbuotojų yra moterys (2010 m. moterims išduoti 24 845 leidimai gyventi, suteikiantys teisę vykdyti atlyginamą veiklą, vyrams išduoti 8 298 analogiški leidimai gyventi[13]). Keliose valstybėse narėse, pavyzdžiui, Lenkijoje ir Portugalijoje, migrantų daugumą sudaro vyrai. Moldovos piliečiai paprastai dirba namų ūkio, statybų ir žemės ūkio sektoriuose, tik nedaugelis migrantų eina aukštos kvalifikacijos darbuotojų pareigas. Moldovos valdžios institucijų duomenimis, iš Moldovos migruoja gana jauni žmonės, kurių amžius 20–49 metai[14]. 2010 m. buvo 10 proc. aukštąjį išsilavinimą įgijusių migrantų, tokių migrantų greičiausiai daugės. Reguliarūs keleivių srautai Pastaruosius kelerius metus iš Moldovos Respublikos išvykstančių keleivių skaičius nuolat auga tiek prie sausumos, tiek prie oro sienų. Pranešama, kad 2009 m. prie oro sienų užregistruoti 426 129 keleiviai, 2010 m. – 481 231, per pirmus tris 2011 m. ketvirčius – 421 459. Nurodoma, kad 2009 m. prie sausumos sienos su Rumunija užregistruoti 1 078 024 keleiviai, 2010 m. – 1 922 753, per pirmus tris 2011 m. ketvirčius – 1 712 710[15]. Neteisėta migracija 2010 m. atmestų prašymų išduoti trumpalaikę vizą rodikliai Šengeno valstybėse buvo skirtingi – nuo 23 proc. Čekijos atveju iki 5,3 proc. Vokietijos atveju. 2011 m. daugiausia prašymų atmetė Italija (14,1 proc.), o mažiausiai – Vokietija (6,41 proc.). 2011 m. atmesta vidutiniškai 9,7 proc. prašymų išduoti trumpalaikę Šengeno vizą (šis rodiklis sumažėjo nuo 11,43 proc. 2010 m. ir 10,15 proc. 2009 m.), tačiau šis rodiklis vis dar didesnis nei visuotinis vidutinis atmestų prašymų išduoti vizą rodiklis Šengeno erdvėje (5,5 proc.) (taip pat žr. 2.2. skyrių pirmiau). Dvi Šengeno erdvei nepriklausančios valstybės narės – Bulgarija ir Rumunija – 2009 m. atitinkamai atmetė 7,49 proc. ir 4,45 proc. prašymų išduoti nacionalinę trumpalaikę vizą. 2010 m. atmestų prašymų rodikliai Bulgarijoje buvo 1,3 proc., o Rumunijoje – 6,89 proc., 2011 m. Bulgarijoje 0,58 proc., o Rumunijoje – 7,61 proc. (taip pat žr. 2.2 skyrių pirmiau). 2011 m. ES nustatyti 3 435 neteisėtai būnantys Moldovos piliečiai, t. y. 15 proc. mažiau nei per tokį patį 2010 m. laikotarpį; 1 571 Moldovos piliečiui prie ES išorės sienų atsisakyta leisti atvykti, t. y. 7 proc. mažiau nei per tokį patį 2010 m. laikotarpį (žr. lentelę toliau). FRAN pateikti su Moldovos piliečiais susiję rodikliai || || || || || || || || 2009 m. || ... proc. bendro ES rodiklio || 2010 m. || ... proc. bendro ES rodiklio || 2011 m. || ... proc. bendro ES rodiklio || ... proc. pokytis 2011 m. plg. su 2010 m. || || || || || || || Neteisėtas buvimas || 4 182 || 1,0 % || 4 023 || 1,1 % || 3 435 || 1,0 % || -15 % Šalies viduje || 3 452 || 1,0 % || 3 149 || 1,1 % || 2 331 || 0,8 % || -26 % Prie sienos (išvykstant) || 730 || 1,0 % || 874 || 1,5 % || 1 104 || 1,6 % || 26 % Atsisakymas leisti atvykti || 1 866 || 1,7 % || 1 690 || 1,6 % || 1 571 || 1,3 % || -7,0 % Sausuma || 1 582 || 3,0 % || 1 427 || 2,6 % || 1 360 || 2,3 % || -4,7 % Oro erdvė || 260 || 0,5 % || 232 || 0,5 % || 200 || 0,4 % || -14 % Jūra || 24 || 0,5 % || 31 || 0,6 % || 11 || 0,1 % || -65 % Išduoti sprendimai dėl grąžinimo || : || nėra duomenų || : || nėra duomenų || 1 463 || 0,6 % || nėra duomenų Grąžinti asmenys || : || nėra duomenų || : || nėra duomenų || 2 012 || 1,4 % || nėra duomenų || || || || || || || Šaltinis – FRONTEX, 2012 m. gegužės 7 d. FRAN duomenys. FRONTEX duomenimis, dauguma migrantų iš Moldovos Respublikos atvyksta per sausumos sienas, pirmiausia todėl, kad taip patiria mažiau išlaidų, taip pat dėl mažesnės rizikos, kad bus atsisakyta leisti jiems atvykti. Šiuo metu rizika, kad bus atsisakyta leisti atvykti, daug didesnė prie išorės oro sienų, nei prie išorės sausumos sienų. Dauguma neteisėtų migrantų į ES atvyksta per teisėtus sienų perėjimo punktus ir po patikrinimo procedūrų ir vėliau viršija buvimo trukmę. Todėl, kaip nurodė kelios valstybės narės, Moldovos Respublikos atveju neteisėtas sienų kirtimas nėra didelė problema (per pirmus tris 2011 m. ketvirčius tam tikrose ES išorės „žaliosios sienos“ atkarpose nustatyta 213 neteisėto sienos kirtimo atvejų). Be to, metinius rodiklius palyginus su 2010 m. rodikliais matyti, kad nustatytų neteisėto sienų kirtimo atvejų sumažėjo 34 proc. Todėl nenuostabu, kad iš visų neteisėto ES sienos kirtimo atvejų su Moldovos piliečiais susijęs rodiklis 2011 m. išliko labai žemas. Kalbant apie tendencijas, FRONTEX pažymėjo, kad nuolat mažėja nustatomų neteisėtai sieną kertančių Moldovos piliečių skaičius. Be to, dažnai tie patys asmenys daugelį kartų neteisėtai kerta sieną. FRONTEX duomenimis, nuo 2009 m. nuolat mažėja Moldovos piliečių, sulaikytų naudojantis suklastotais kelionės dokumentais (2009 m. nustatyti 174 asmenys, 2010 m. – 114, per pirmuosius tris 2011 m. ketvirčius – 45). Dažniausiai naudojamasi padirbtomis Rumunijos išduodamomis asmens tapatybės kortelėmis. Europolas taip pat užsimena apie suklastotas Italijos išduodamas asmens tapatybės korteles ir leidimus gyventi, taip pat apie Ispanijos išduodamus leidimus gyventi (taip pat žr. 4 skyrių toliau). Remiantis Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, mažėja atvejų, kai Moldovos piliečiai naudojasi suklastotomis asmens tapatybės kortelėmis ir suklastotais dokumentais. Prieglobstis Eurostato duomenimis, Moldovos piliečių pateikiamų prašymų suteikti prieglobstį skaičius nedidelis ir mažėja (2009 m. pateikta 1 110 prašymų suteikti prieglobstį, 2010 m. – 735, 2011 m. – 602). Taip pat sumažėjo teigiamų galutinių sprendimų dėl prašymų suteikti tarptautinę apsaugą, kuriuos valstybėse narėse pateikė Moldovos piliečiai (2009 m. – 25 prašymai, 2010 m. – 20, 2011 m. – 15). FRONTEX turimais duomenimis, dauguma Moldovos piliečių prieglobsčio prašo Austrijoje po to, kai nustatoma, kad jie jos teritorijoje būna neteisėtai. Remiantis Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, Moldovos Respublikoje prieglobsčio prašančių asmenų skaičius yra gana mažas (2011 m. gauta 60 prašymų, 2010 m. – 90, 2009 m. – 50). 2011 m. trims asmenims suteiktas pabėgėlių statusas, o dvidešimčiai – humanitarinės apsaugos gavėjų statusas (įskaitant asmenis be pilietybės). Teisėtos migracijos srautai Per pastaruosius metus išaugo ES valstybėse narėse teisėtai gyvenančių Moldovos piliečių skaičius (2008 m. jų buvo 129 642, 2009 m. – 166 977, 2010 m. – 184 501). Eurostato turimi duomenys rodo, kad daugiausia leidimų gyventi išduoti atlyginamos veiklos vykdymo tikslais, o antroje vietoje yra šeimos susijungimo tikslais išduoti leidimai gyventi (tokių leidimų gyventi išduodama vis daugiau). Moldovos piliečiams pirmą kartą išduodami leidimai gyventi || švietimas || atlyginama veikla || šeima || kitos priežastys || Iš viso 2008 m. || 2 727 || 36 766 || 10 555 || 8 394 || 58 442 2009 m. || 2 981 || 21 977 || 10 905 || 9 729 || 45 592 2010 m. || 2 931 || 34 648 || 16 674 || 1 353 || 55 606 Šaltinis – Eurostatas EUI turimais duomenimis, ES jau esantys aukštą kvalifikaciją turintys migrantai mano, kad jiems dėl vizų režimo problemų nekyla, tačiau problemų kyla jų šeimos nariams, taip pat siekiant išsaugoti šeimos ryšius. Migrantai, įskaitant aukštą kvalifikaciją turinčius migrantus, bei turistai paprastai nežino apie savo teises, reglamentuojamas Vizų režimo supaprastinimo susitarimu ir Vizų kodeksu (pvz., apie teisę teikti apeliacinį skundą dėl atsisakymo išduoti vizą). Viena iš pagrindinių aukštą kvalifikaciją turinčių Moldovos migrantų ir jų šeimos narių susirūpinimo priežasčių – nevienoda ES valstybių narių konsulinių įstaigų nuostatų dėl vizų režimo supaprastinimo taikymo praktika, į kurią šie migrantai atsižvelgia apsispręsdami, kur migruoti. Taip pat nurodoma, kad svarbios kliūtys yra sprendimų priėmimo dėl prašymų išduoti vizą trukmė, išlaidos[16] ir susijusių dokumentų kiekis (reikia atsižvelgti į tai, kad Vizų režimo supaprastinimo susitarimas ir Vizų kodeksas taikomi tik trumpalaikiam buvimui, ilgalaikį buvimą reglamentuoja nacionalinės teisės aktai). Galiausiai, remiantis EUI analize, dėl vizų režimo apribojami mokslininkų ir studentų mainai – dėl atmestų prašymų išduoti vizą arba užtrukus vizų išdavimui jie negali dalyvauti konferencijose arba mainų programose. Tai riboja ES ir Moldovos Respublikos bendradarbiavimo ir mainų mastą ir gali sumenkinti ES pastangas remti šalies vystymąsi ir priartinti ją prie ES normų bei standartų. Be to, dėl tų pačių priežasčių kyla sunkumų palaikant verslo ryšius ir vykdant mainus. 3.2. Svarbiausias galimas poveikis Bendrai apie migracijos srautus Nagrinėjant didžiausią galimą vizų režimo liberalizavimo poveikį migracijos srautams iš Moldovos Respublikos į ES, svarbu pabrėžti, kad vizų režimo liberalizavimas padės sumažinti tik su kelione į ES susijusią pasirengimo trukmę ir išlaidas. Tikėtina, kad darbo jėgos migracija į ES arba į Rusijos Federaciją išliks labai patrauklia galimybe užsidirbti gyvenimui. Nepaisant ekonominių ir politinių pokyčių Rusijos Federacijoje, tikėtina, kad ES valstybės narės išliks patrauklios darbo migrantams, net jeigu jų ekonomika nustos augti ar augs labai lėtai. Be to, galimas ekonomikos nuosmukis greičiausiai neturės įtakos darbuotojų namų ūkio darbams atlikti paklausai valstybėse narėse. Vis dėlto EUI pažymi, kad dėl dabartinės demografinės padėties Moldovos Respublikoje, kurios gyventojų senėjimo procesas sparčiausias Europoje, akivaizdu, kad mažėja galimų migrantų. Atsižvelgiant į Moldovos darbo jėgos migracijos į Portugaliją pavyzdį[17], tikėtina, kad ir toliau veiks darbo jėgos migracijos savireguliavimo mechanizmas, kai teisėtos ir neteisėtos migracijos mastas išauga didesnės darbo jėgos paklausos laikotarpiu ir sumažėja tokiai paklausai sumenkus. Todėl suteikus galimybę keliauti teisėtai greičiausiai bus sudarytos sąlygos labiau apykaitinio pobūdžio Moldovos piliečių, neteisėtai dirbančių ES, migracijai. EUI pažymėjo, kad tokie patys reguliavimo mechanizmai buvo taikomi dvidešimtojo amžiaus paskutinį dešimtmetį, kai Vidurio Europos šalių piliečiai po ES galėjo keliauti be vizų. Remiantis EUI turimais duomenimis, galima spręsti, kad didės laikinieji ir trumpalaikiai srautai iš Moldovos Respublikos į ES, kurių tikslas bona fide apsilankymai (dauguma) arba trumpalaikis įsidarbinimas. Kaip matyti iš anksčiau įgytos patirties (pavyzdžiui, vizų režimo panaikinimas Vidurio Europos šalių piliečiams praėjusio amžiaus paskutinio dešimtmečio viduryje arba jų stojimas į ES 2004 m.), panaikinus kliūtis judumui migracijos srautas iš pradžių padidėja, tačiau vėliau stabilizuojasi. Tokio didėjimo mastas, remiantis po paskutiniųjų ES plėtros etapų įgyta patirtimi, susijusia su judumu vidaus rinkoje, priklauso nuo įvairių veiksnių, pavyzdžiui, artumo ir atvirumo, taip pat nuo migrantų tinklų egzistavimo, padėties priimančiosios šalies darbo rinkoje, galimybių gimtojoje šalyje arba kitų traukos centrų konkuravimo su ES. Tikėtina, kad migracijos srautų didėjimas bus laikinas, nors EUI neatmeta galimybės, kad padaugės nuolatinės migracijos atvejų, visų pirma atsižvelgdamas į kai kuriose valstybėse narėse (pvz., Italijoje) nustatytus šeimos susijungimo modelius. Sunku nuspėti, kiek truks toks laikinas padidėjimas, nes jis gali priklausyti nuo kelių kintamų veiksnių: polinkio migruoti, turizmui turimų lėšų, Moldovos Respublikos ir kelionės tikslo šalies ekonomikos būklės. Mažai tikėtina, kad liberalizavus vizų režimą pasikeis neteisėtai ES būnančių Moldovos migrantų lankymosi gimtojoje šalyje trukmė, nes atostogoms jie skiria nedaug laiko ir jiems kyla rizika prarasti darbą ES. Manoma, kad nebus jokio poveikio ES gyvenančių ir leidimus joje gyventi turinčių Moldovos piliečių apykaitiniam judumui, nes dabar jie gali iš Moldovos Respublikos į ES grįžti be vizos. Reguliarūs keleivių srautai Tikėtina, kad išaugs reguliarūs keleivių srautai, kadangi liberalizavus vizų režimą vykti į ES bus paprasčiau ir pigiau. Neteisėta migracija Jeigu Moldovos Respublikoje išliks tokio pat pobūdžio ekonominės ir socialinės problemos, migracijos spaudimas prie ES sienų greičiau padidės, nei sumažės, nepaisant to, kad šalyje aktyviai įgyvendinamos struktūrinės reformos ir sparčiai auga ekonomika (BVP augimo rodikliai: 2010 m. 7,1 proc., 2011 m. 6,4 proc.). EUBAM duomenimis, tikėtina, kad neteisėtos migracijos iš Moldovos Respublikos į ES valstybes nares mastas išliks toks pat. Migracijos modelis, maršrutas ir neteisėtų migrantų skaičius kasmet gali keistis, priklausomai nuo kelių vidaus ir išorės skatinimo bei traukos veiksnių. Panaikinus reikalavimą turėti vizą greičiausiai nepasikeis rizikos, kad bus atsisakyta leisti atvykti, santykis, apskaičiuojamas pagal tokių atvejų skaičių prie išorės oro sienų ir prie išorės vidaus sienų. Dauguma darbo migrantų ir toliau į ES vyks per sausumos sienas, o vėliau keliaus į pasirinktas valstybes nares. Kalbant apie pasirenkamą kelionės tikslą, iš Moldovos Respublikos vykstantys darbo migrantai greičiausiai rinksis tas valstybes nares, kuriose didžiausios Moldovos piliečių bendruomenės. FRONTEX ir EUI nuomone, iš Moldovos Respublikos atvykę darbo migrantai liktų ilgiau nei leidžiamos 90 dienų per bet kuriuos šešis mėnesius, jeigu kiltų grėsmė prarasti darbo vietą. Tačiau siekdami išvengti neigiamų padarinių, atsirandančių nustačius neteisėtą buvimą, migrantai galėtų pasirinkti dažniau išvykti iš ES ir vėl į ją atvykti (dėl to gali būti dažniau klastojami išvykimo ir atvykimo spaudai). Kita vertus, remiantis patirtimi, susijusia su judumu NVS viduje, taip pat kai kurių Vidurio ir Rytų Europos šalių piliečių patirtimi, įgyta praėjusio amžiaus paskutinį dešimtmetį, matyti, kad galimybė teisėtai keliauti gali turėti įtakos sprendimui išvykti ir atvykti nurodytu laikotarpiu. Iš tiesų, bevizis režimas gali sudaryti sąlygas neteisėtai būnantiems Moldovos piliečiams, kurie dabar negali išvykti iš ES, įgyti teisėtą statusą, jeigu būtų sušvelnintos pasekmės, atsirandančios pasienyje nustačius, kad išvykstantis asmuo per ilgai buvo ES. Tikėtina, kad organizuotos nusikalstamos grupuotės, kurios verčiasi prekyba žmonėmis ir padeda neteisėtai migruoti, savo veiklos metodus pritaikys atsižvelgdamos į bevizį režimą ir galbūt aktyviau vykdys savo veiklą (taip pat žr. 4 skyrių). Jeigu asmens tapatybės ir kelionės dokumentų, įskaitant ICAO reikalavimus atitinkančių biometrinių pasų, išdavimo ir jų saugumo taisyklių nebus griežtai laikomasi, pavieniai asmenys ir organizuotos nusikalstamos grupuotės gali bandyti pasinaudoti spragomis. EUBAM numato, kad Moldovos Respublika ir toliau išliks neteisėtai į ES vykstančių migrantų tranzito šalimi. EUBAM nuomone, liberalizavus vizų režimą Moldovos Respublika būtų patrauklesnė migrantams iš NVS ir Vidurio Azijos šalių. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vertinimą, reikėtų apsvarstyti toliau nurodytas priemones Moldovos Respublika, laikydamasi VRLVP, turi: · toliau stiprinti sienų kontrolę, be kita ko, rizikos analizę ir stebėjimo priemones, taip pat užkirsti kelią korupcijai pasienyje ir su ja kovoti, toliau stiprinti bendradarbiavimą su EUBAM visose sienų valdymo srityse; · rengti tęstines, temines informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama paaiškinti su beviziu režimu susijusias teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie patekimo į ES darbo rinką taisykles (be kita ko, per ES imigracijos portalą), ir atsakomybę už bet kokį pagal bevizį režimą suteiktų teisių pažeidimą; · reguliariai dalytis duomenimis su ES institucijomis apie pamestus arba pavogtus biometrinius pasus, visų pirma naudodamasi Interpolo pamestų ir pavogtų kelionės dokumentų duomenų baze; · nustatyti ir taikyti proporcingas, veiksmingas ir atgrasomas sankcijas asmenims, pripažintiems kaltais dėl savo pasų pardavimą arba skolinimą; · stiprinti teisinę ir institucinę sistemą, susijusią su civiliniu registru, kad būtų vykdoma piktnaudžiavimo vardų bei pavardžių arba tapatybės keitimu, siekiant gauti naują pasą, prevencija. Turėtų būti nustatytos ir taikomos aiškios vardų bei pavardžių keitimo taisyklės; turėtų būti stiprinama teisinė ir institucinė sistema, apimanti veiksmingą kontrolę ir atsekamumo priemones; · vykdyti korupcijos prevenciją ir kovoti su ja visais lygmenimis ir visose srityse. ES ir valstybės narės: · turėtų dėti papildomas pastangas, kad palaipsniui daugėtų keliautojų, kurių biometrinius duomenis yra patikrinusios ES valstybių narių sienos kontrolės institucijos, dalis; · visose išorės sienos atkarpose, per kurias vyksta dideli Moldovos piliečių srautai, laikantis Komunikate dėl pažangaus sienų valdymo[18] nustatytų principų, galėtų būti įdiegtos naujos IT priemonės, kuriomis apskaičiuojamas bendras buvimo laikotarpis; · valstybės narės turėtų dėti daugiau pastangų, kad suteiktų Komisijai ir atitinkamoms ES agentūroms išsamius statistinius duomenis, susijusius su readmisijos susitarimų įgyvendinimu. Kitos susijusios priemonės valstybių narių lygmeniu: · kovos su trečiųjų šalių piliečių neteisėtu įdarbinimu taisyklių suderinimas, pradėtas vykdyti pagal Direktyvą dėl sankcijų darbdaviams[19]; · teisėtos migracijos į ES supaprastinimas; · tolesnis bendradarbiavimas su Moldovos Respublika, siekiant šioje šalyje sukurti geresnes užimtumo galimybes. Prieglobstis Atsižvelgiant į anksčiau įgytą patirtį, susijusią su Vakarų Balkanų šalimis[20], reikia apsvarstyti kelis susijusius klausimus, kad būtų galima įvertinti vizų režimo liberalizavimo poveikį prašymų suteikti prieglobstį skaičiui. Pirmiausia dėl nedidelio mažumų bendruomenių, visų pirma romų, integracijos lygio ir menkų jų galimybių lankyti mokyklą, įsigyti būstą, įsidarbinti ir naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis jų atstovai gali būti labiau linkę piktnaudžiauti ES valstybių narių prieglobsčio sistema. Be to, dėl didžiulio politinio ir ekonominio marginalizavimo, daug menkesnių galimybių, palyginti su likusia visuomenės dalimi, užsidirbti, mažo geografinio atstumo iki ES, mažų kelionės išlaidų ir paramos, susijusios su prieglobsčio prašymu ES valstybėse narėse, prieglobsčio prašymas Vakarų Balkanų bendruomenėms tapo patrauklia trumpalaikės migracijos strategija. Svarbus veiksnys gali būti ir finansinė parama, teikiama grąžinamiems prieglobsčio prašytojams, kurių prašymas buvo atmestas. Moldovos Respublikoje gyvena nemažai etninių mažumų, iš kurių didžiausios yra ukrainiečiai, rusai, gagaūzai, bulgarai ir romai (žr. 5 skyrių). Gagaūzų mažumos teisės konstituciškai pripažintos ir užtikrintos 1994 m. įsteigtai autonominei Gagaūzijos sričiai suteikus specialų autonomijos statusą. Nors padėtis švietimo, užimtumo, sveikatos, gyvenimo sąlygų ir dalyvavimo priimant sprendimus srityse romams paprastai yra nepalanki, Moldovos Respublikos valdžios institucijos įrodė, kad yra pasiryžusios gerinti šios mažumos padėtį ir padarė pažangą didindamos paramą romų bendruomenei ir skatindamos romų integraciją. Priimtas ir šiuo metu įgyvendinamas 2011–2015 m. paramos romams veiksmų planas, kuris 2012 m. sausio mėn. buvo patobulintas, kad atitiktų tarptautinius reikalavimus. Paskirti romų bendruomenės tarpininkai, kurie padeda susitarti valdžios institucijoms ir mažumų bendruomenėms, siekdami padėti įgyvendinti veiksmų planą ir, be kita ko, padėti romų mažumai labiau integruotis. Todėl kol kas nėra požymių, kad liberalizavus vizų režimą Moldovos piliečiai teiks daugiau prašymų suteikti prieglobstį, tačiau tokios galimybės atmesti negalima. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vertinimą, turėtų būti aptartos šios priemonės Moldovos Respublika turi: · rengti tęstines, temines informavimo kampanijas, kuriomis būtų siekiama paaiškinti su beviziu režimu susijusias teises ir pareigas, įskaitant informaciją apie patekimo į ES darbo rinką taisykles, ir atsakomybę už bet kokį pagal bevizį režimą suteiktų teisių pažeidimą. ES ir valstybės narės turi: · labiau vienodinti valstybių narių prieglobsčio procedūras reglamentuojančią politiką, visų pirma procedūrų trukmę, prieglobsčio prašytojams teikiamas lengvatas ir galimą paramą grąžinamiems asmenims. Teisėta migracija EUI duomenimis, nors ES esantys migrantai greičiausiai dažniau keliaus į savo kilmės šalis, mažai tikėtina, kad naujų į ES vykstančių migrantų srautai padidės. Tikėtina, kad nebus poveikio leidimus gyventi ES turinčių Moldovos piliečių apykaitiniam judumui, nes ir pagal dabartinį režimą jiems nereikia vizos, kad galėtų iš Moldovos Respublikos grįžti į ES. Finansinių lėšų turėjimas (o ne reikalavimas gauti vizą) bus svarbiausias veiksnys, lemsiantis Moldovos migrantų sprendimą keliauti namo. Vizų režimo liberalizavimas padės stiprinti teigiamą migracijos poveikį vystymuisi, visų pirma sumažinti neigiamas socialines migracijos pasekmes, nes bus lengviau išlaikyti šeimos ryšius ir ryšius su Moldovos Respublika. Dėl jo sumažės neigiamas poveikis kilmės šalyje likusiems šeimos nariams, visų pirma nepilnamečiams ir vyresniems asmenims, nes jiems bus paprasčiau aplankyti emigravusį šeimos narį. Vis dėlto ir šiuo atveju finansiniai ištekliai bus svarbus veiksnys. Liberalizavus vizų režimą bus paprasčiau vykti į trumpalaikes keliones ir ES bus patrauklesnė aukštos kvalifikacijos migrantams dėl dviejų pagrindinių priežasčių: kaip pirmiau minėta, bus paprasčiau aplankyti šeimos narius ir ES bus geriau vertinama kaip galutinis kelionės tikslas. Vizų režimo liberalizavimas turės teigiamą poveikį verslo mainams ir veiklai, moksliniams tyrimams ir inovacijoms, studentų ir mokslininkų judumui, o tai turės ilgalaikį teigiamą poveikį ekonomikai. 4. Būsimo vizų režimo liberalizavimo galimas poveikis saugumui[21] 4.1. Dabartinė padėtis Europolo duomenimis, Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės jau dabar veikia bent devyniose ES valstybėse narėse. Kai kurios iš jų dalyvauja vykdant labai gerai organizuotą nusikalstamą veiklą. Jos siejamos su horizontaliuoju rusakalbių tinklu „teisėti vagys“. Kitos grupuotės mažesnės, jų vykdomos veiklos mastas ribotas, jos negeba struktūriškai vykdyti parengiamojo darbo ir neturi bendros strategijos. Jų ryšiai su ES vietos organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis riboti. Neatrodo, kad Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės užimtų svarbią vietą ES organizuotų grupuočių hierarchijoje. Svarbu pažymėti, kad kaip ir visos buvusioje Sovietų Sąjungoje susibūrusios organizuotos nusikalstamos grupuotės, Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės palaiko tvirtus ryšius su organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis iš kitų buvusios Sovietų Sąjungos regionų. Kartais jos atlieka buvusios Sovietų Sąjungos organizuotų nusikalstamų grupuočių ir ES veikiančių organizuotų nusikalstamų grupuočių tarpininkų vaidmenį. Todėl dažnai Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės yra priskiriamos prie kitų nusikalstamų grupuočių, bendrai vadinamų rusakalbių organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis. Moldovos nusikalstamos grupuotės veikia keliuose ES nusikalstamumo centruose, kaip nustatyta 2011 m. Europolo atliktame organizuoto nusikalstamumo rizikos vertinime (ONVV)[22]. Europolo duomenimis, Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės ypač aktyviai veikia tokiose nusikalstamose srityse kaip prekyba žmonėmis, pagalba siekiantiems neteisėtai imigruoti, organizuoti turtiniai nusikaltimai, mokėjimo kortelių klastojimas, cigarečių kontrabanda ir elektroniniai nusikaltimai. Kai kurias iš šių išvadų patvirtina operacijos „Akkerman“ rezultatai[23]. i) Prekyba žmonėmis Moterų ir mergaičių seksualinio išnaudojimo ir vyrų, moterų bei vaikų išnaudojimo darbui atžvilgiu, Moldovos Respublika yra kilmės šalis ir, kiek mažesniu mastu, tranzito bei kelionės tikslo šalis[24]. Atrodo, kad Moldovos pilietybę turinčios aukos vis dažniau išnaudojamos darbui arba paslaugoms teikti, visų pirma jie verčiami dirbti slaugytojų, auklių, šeimos narių ar pagyvenusių žmonių globėjų darbą. Moldovos organizuotų nusikalstamų grupuočių pagrindinė veikla – aukų, kurias numatoma seksualiai išnaudoti ES, verbavimas. Kai kuriais atvejais jos pačios išnaudoja aukas. Per kelerius pastaruosius metus pagrindiniai modi operandi, kuriuos taiko prekybos žmonėmis vykdytojai, pasikeitė nedaug. Verbuotojai aukas prisivilioja apgaule, kartais jie naudoja smurtą[25]. Aukos dažnai verčiamos susimokėti už reikiamus dokumentus: pasus, asmens tapatybės korteles, vizas, sutartis su naktinių klubų savininkais ir sveikatos draudimą. Taip didinama jų skola organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms ir ilginamas jų išnaudojimo laikotarpis. Organizuotos nusikalstamos grupuotės, siekdamos užverbuoti aukas ir jas išnaudoti ES, naudojasi teisėtomis verslo struktūromis. Iš Moldovos Respublikos valdžios institucijų pateiktų statistinių duomenų matyti, kad prekybos žmonėmis atvejų sumažėjo: bendras užregistruotų atvejų skaičius sumažėjo nuo 243 2006 m. iki 111 2011 m.[26] TMO duomenimis nustatytų aukų ir aukų, kurioms suteikta pagalba, skaičius taip pat sumažėjo nuo 273 atvejų 2007 m. iki 98 – 2011 m.[27] Kalbant apie prekybos vaikais atvejais, jų sumažėjo nuo 61 atvejų 2006 m. iki 23 – 2011 m.[28] Remiantis Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, pritaikius operatyvines tyrimo priemones buvo nustatytos ir išardytos kelios nusikalstamos grupuotės, vykdžiusios prekybą žmonėmis[29]. ii) Neteisėto imigrantų įvežimo paslaugos Organizuotos nusikalstamos grupuotės išnaudoja ir tuos Moldovos migrantus, kurie neteisėtai atvyksta, būna, gyvena arba dirba kelionės tikslo šalyje. Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės glaudžiai bendradarbiauja su kaimyninių šalių, ypač Ukrainos, organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis; grupuotės vienos kitoms teikia pagalbą, susijusią su gabenimu arba dokumentų klastojimu. Kalbant apie neteisėtą imigrantų įvežimą iš Moldovos Respublikos, pranešta apie suklastotų Italijos ir Rumunijos asmens tapatybės kortelių ir Italijos bei Ispanijos leidimų gyventi naudojimo atvejus (taip pat žr. 3 skyrių pirmiau). Organizuotų nusikalstamų grupuočių, kurios neteisėtai įveža Moldovos migrantus, nariai Moldovos Respublikoje aktyviai dalyvauja verbuojant potencialius neteisėtus migrantus. Nustatyta, kad Moldovos organizuotų nusikalstamų grupuočių nariai taip pat veikė Ukrainoje (kur vertėsi dokumentų klastojimu ir buvo vedliai per Ukrainos ir Vengrijos sieną) ir Rumunijoje (kur vertėsi asmens tapatybės kortelių ir pasų padirbinėjimu). Pranešama, kad neteisėtai įvežant migrantus naudojamasi teisėtai veikiančiomis įmonėmis. iii) Prekyba narkotikais Moldovos Respublika visų pirma laikoma kokaino tranzito šalimi, kurioje, kaip įtariama, kokainas laikomas ir perdirbamas [30]. Remiantis Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, sumažėjo su narkotikų prekyba susijusių baudžiamųjų bylų – nuo 2144 bylų 2007 m. iki 1606 bylų 2011 m.[31] 2011 m. prie Moldovos ir Ukrainos sienos surinkti duomenys rodo dabartinį prekybos narkotikais lygį[32]. iv) Organizuoti turtiniai nusikaltimai Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės vykdo įvairius organizuotus turtinius nusikaltimus. Jos dažniausiai vykdo sunkvežimių, pramonės ir žemės ūkio transporto priemonių vagystes. Organizuotos nusikalstamos grupuotės yra mažos (3–5 nariai), jos naudoja paprastą techniką ir paprastus modi operandi (dažniausiai vykdo žaibiškus užpuolimus, naudoja smurtą, o įvykdę nusikalstamą veiką ieško pirkėjų). v) Prekių, kurioms taikomi dideli akcizai, kontrabanda Pastaraisiais metais Moldovos Respublika, kaip ir Ukraina ir vis didesniu mastu Baltarusija bei Rusijos Federacija, yra vienos pagrindinių šalių, iš kurių į ES kontrabanda gabenamos cigaretės; ši tendencija stiprėja. Seniai žinoma, kad Moldovos Respublika yra į ES gabenamų kontrabandinių cigarečių kilmės bei tranzito šalis, ir šioje srityje jos vaidmuo vis svarbesnis, nes tabako kaina kyla daugelyje ES šalių, ypač 2004 ir 2007 m. į ES įstojusiose valstybėse narėse. ES valstybių narių juodojoje rinkoje vis daugiau cigarečių iš Moldovos Respublikos. Būtent dėl šios priežasties Komisija 2011 m. priėmė Kovos su cigarečių ir alkoholio kontrabanda per rytinę ES sieną veiksmų planą[33]. Glaudesnis bendradarbiavimas, vykdant neteisėtos prekybos tabako produktais prevenciją ir kovojant su ja, taip pat yra vienas iš ES ir Moldovos Respublikos muitinių bendradarbiavimo strateginės programos tikslų[34]. Moldovos Respublika yra viena pagrindinių tikrų cigarečių, kurios kontrabanda gabenamos į ES, gamintojų. Populiariausio prekės ženklo „pigios baltos“ cigaretės teisėtai gaminamos Moldovos Respublikoje, Kaliningrade ir Ukrainoje[35]. Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės taip pat aprūpina žaliavomis ES organizuotas nusikalstamas grupuotes, kurios verčiasi padirbtų cigarečių gamyba, pakavimu ir platinimu. Su šia veikla susijusi rizika maža, o iš jos gaunamas pelnas – didelis, todėl jos mastas ir aktyvumas greičiausiai yra didesni, nei matyti iš statistinių duomenų. Remiantis Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis, konfiskuotų cigarečių pakelių skaičius išaugo nuo 201 588 pakelių 2008 m. iki 276 337 pakelių 2011 m. vi) Neteisėta prekyba ginklais Kol kas nėra aiškių požymių, kad per Moldovos ir Ukrainos sieną būtų organizuotai neteisėtai vežami ginklai ir šaudmenys. Pasienyje dažniausiai konfiskuoti iš Ukrainos į Moldovos Respubliką gabenami šaltieji, pneumatiniai arba medžiokliniai šautuvai ir jiems pritaikyti šaudmenys[36]. 4.2. Pagrindinis galimas poveikis Manoma, kad vizų režimo liberalizavimas neturės didelio poveikio nuoseklesnę struktūrą turinčių organizuotų nusikalstamų grupuočių elgsenai ir modi operandi, nes jos geba valdyti srautus tarp ES ir Moldovos Respublikos net ir galiojant vizų režimui. Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad viena iš jų sėkmės priežasčių yra žinios, kurias jos siūlo patardamos, kaip išvengti vizų išdavimo apribojimų (visų pirma vykdant prekybą žmonėmis ir neteisėtai įvežant migrantus), liberalizavus vizų režimą sumažėtų tokių žinių paklausa. Labiau tikėtina, kad bevizis režimas gali būti naudingas prastesnę struktūrą turinčioms organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms. Nors šių grupuočių veiklos mastas mažesnis, atsivėrus sienoms į ES galėtų pasikeisti jų status quo nusikalstamajame pasaulyje (pvz., šioms grupuotėms būtų lengviau vykdyti naujų rūšių nusikalstamą veiklą). Nors pagal turimą informaciją sudėtinga tai įvertinti, tačiau ir toliau reikėtų stebėti grėsmės ES, kurią jai kelia Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės, mastą. Liberalizavus vizų režimą gali pasikeisti dabartinė nusikalstamos veiklos dinamika. Tačiau šiuo etapu sunku numatyti, koks bus vizų režimo liberalizavimo poveikis kiekvienai iš jų. i) Prekyba žmonėmis Kalbant apie prekybą žmonėmis, vizų režimo liberalizavimas gali turėti įtakos šioje srityje veikiančioms organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms, taip pat aukoms ir maršrutams. Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės vykdo aukų verbavimo ir jų įvežimo į ES veiklą; dėl bevizio režimo šiuo metu ES nusikalstamose rinkose įsitvirtinusios ES organizuotos nusikalstamos grupuotės galėtų tiesiogiai, be Moldovos organizuotų nusikalstamų grupuočių dalyvavimo, verbuoti aukas. Be to, potencialioms prekiautojų žmonėmis aukoms nebus reikalinga neteisėta pagalba kirsti sieną, todėl jos gali bandyti savarankiškai patekti į ES, dėl to sumažėtų organizuotų nusikalstamų grupuočių vienos iš pagrindinių nusikalstamos veiklos sričių mastas. Viena iš prekiautojais žmonėmis siūlomų „paslaugų“ – aukų vežimas į ES, kur jos dažnai parduodamos ir išnaudojamos kitų organizuotų nusikalstamų grupuočių. Galiojant beviziam režimui ši „paslauga“ bus de facto nereikalinga, nes aukoms nebereikės organizuotų nusikalstamų grupuočių pagalbos. Kad nesumažėtų aukų skaičius ir pelnas, organizuotos nusikalstamos grupuotės gali siekti parengti naujas strategijas ir imtis naujos nusikalstamos veiklos. ii) Neteisėtas imigrantų įvežimas Galiojant beviziam režimui Moldovos Respublika galėtų būtų patrauklesnė įvairioms organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms, vežančioms neteisėtus migrantus, tačiau nėra aiškių tokios tendencijos požymių (taip pat žr. 3 skyrių pirmiau). iii) Prekyba narkotikais Mažai tikėtina, kad Moldovos Respublika galėtų tapti neteisėtos prekybos narkotikais centru. Į ją gali nusidriekti „Šiaurės kelio“[37] atšaka, taip pat gali būti, kad kai kurios Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės joje laikinai kaups narkotikų atsargas. Kalbant apie Moldovos Respublikos ir Ukrainos sieną, manoma, kad neteisėto narkotikų, pirmiausia sintetinių narkotikų, gabenimo per sausumos sienų perėjimo punktus rizikos lygis nepakis. iv) Organizuoti turtiniai nusikaltimai Gali būti, kad didžiausias poveikis bus juntamas įvairių rūšių turtinių nusikaltimų srityje. Turtinius nusikaltimus vykdančios Moldovos organizuotos nusikalstamos grupuotės gali pasinaudoti vizų režimo liberalizavimu ir bendradarbiauti su ES jau įsitvirtinusiomis organizuotomis nusikalstamomis grupuotėmis. v) Prekių, kurioms taikomi dideli akcizai, kontrabanda Gali būti, kad didelis poveikis bus juntamas cigarečių kontrabandos, su kuria susijusi rizika laikoma maža, iš kurios gaunamas didelis pelnas ir kuri yra lengvai valdoma nusikalstama veikla, srityje. vi) Neteisėta prekyba ginklais Atsižvelgiant į turimą informaciją, nėra duomenų apie galimą bevizio režimo poveikį neteisėtai prekybai ginklais. Nors pagal šiuo metu žinomus poėmių rodiklius ir kitą turimą informaciją neteisėtos prekybos ginklais rizika nėra didelė, reikėtų skirti dėmesio atsirasiančioms galimybėms vykdyti ginklų kontrabandą, susijusioms su ginklų ir šaudmenų kaupimu Padnestrės regione. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vertinimą, reikėtų apsvarstyti toliau nurodytas priemones Moldovos Respublika, laikydamasi VRLVP, turi: · glaudžiau bendradarbiavimas su kaimyninėmis šalimis; stiprinti dvišalį bei daugiašalį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija apie statistinius, analitinius, taktinius, operatyvinius ir žvalgybinius duomenis, taikant tokias priemones, kaip bendrų tarpvalstybinių operacijų iniciavimas ir (arba) dalyvavimas jose, bendros tyrimo grupės ir bendros žvalgybos grupės, ryšių palaikymo pareigūnų mainų, vykdant tokias operacijas, supaprastinamas ir mokymai, susiję su vadovavimu bendroms sienos kontrolės ir muitinio tikrinimo operacijoms; · gerinti mokymo kokybę ir didinti pajėgumus, atsižvelgiant į tarptautinį muitinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimą ir jų keitimąsi informacija; · toliau stiprinti bendradarbiavimą su EUBAM; · koordinuoti tikrinimo veiklą prie bendros sienos. Dalytis žvalgybos informacija ir didinti bendros padėties vertinimo operatyviniu lygmeniu mastą; · aktyviau rinkti duomenis apie nusikaltėlius ir organizuotas nusikalstamas grupuotes nacionaliniu lygmeniu, inter alia, sukuriant ir (arba) tobulinant nacionalines duomenų bazes; · toliau dėti pastangas gerinti duomenų rodiklius ir duomenų apie nusikalstamumą rinkimą visose nusikalstamos veiklos srityse; · stiprinti teismų sistemą, įskaitant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose, ypač savitarpio teisinę pagalbą; · visose srityse teikti pirmenybę kovos su korupcija veiksmams ir juos įgyvendinti, be kita ko, apimant platesnio masto teisinės valstybės aspektus. Nacionalinės valdžios institucijos turėtų būti pajėgios kovoti su korupcija visais lygmenimis – centriniu, regioniniu, vietos ir konkrečių sektorių; ypatingą dėmesį jos turėtų skirti teisėsaugos institucijoms ir muitinei; · užtikrinti veiksmingą prekybos žmonėmis aukų apsaugą ir ją toliau gerinti, teikti šioms aukoms pagalbą ir paramą. ES ir valstybės narės turi: · vykdyti daugiau agentūrų bendradarbiavimu ir tarptautiniu bendradarbiavimu pagrįstų operacijų bei didinti jų mastą ir įgyvendinti tikslus, pradedant nuo svarbiausių. Šioje srityje Europolas galėtų atlikti daugiašalių teisėsaugos operacijų koordinavimo centro vaidmenį. Per tokias operacijas surinkta informacija turi būti remiamasi rengiant teminių grėsmių ir rizikos vertinimų projektus; · stiprinti sienų kontrolę, vadovaujantis Šengeno sienų kodeksu ir Komunikatu dėl pažangaus sienų valdymo[38], siekiant sukurti veiksmingą sistemą, kurią naudojant būtų galima nustatyti ilgesnio nei leidžiama buvimo atvejus ir į juos reaguoti, taip pat nustatyti su organizuotu nusikalstamumu galimai susijusią veiklą; · atsižvelgiant į „Prekybos žmonėmis panaikinimo ES strategiją 2012–2016 m.“[39] turėtų būti imtasi konkrečių veiksmų, ypač susijusių su nepilnamečiais. Šiomis aplinkybėmis svarbu pažymėti, kad FRONTEX netrukus paskelbs pasienio pareigūnams skirtą kovos su neteisėta prekyba vadovą, o Komisija 2012 m. paskelbs konsulinėms įstaigoms bei pasienio pareigūnams skirtas gaires apie aukų nustatymą. ES, valstybės narės ir Moldovos Respublika: · Moldovos ir valstybių narių valdžios institucijos turėtų glaudžiau bendradarbiauti, taip pat aktyviau dalytis informacija su Europolu; · turėtų būti stiprinamas Moldovos valdžios institucijų ir jų kolegų ES valstybėse narėse bendradarbiavimas apsaugos ir pagalbos srityse, taip pat turėtų būti stiprinama parama, įskaitant prekybos žmonėmis aukų nustatymą, pranešimą apie jas ir saugų jų grąžinimą; · su Moldovos valdžios institucijomis turėtų būti susitarta dėl turto konfiskavimo procedūrų, kad būtų galima atgauti pavogtą nuosavybę arba iš jos gautą turtą, taip pat sumažinti organizuotų nusikalstamų grupuočių finansinę galią, sudarant sąlygas jas išardyti; · globojant Europolui ir prireikus pasinaudojant Interpolo kanalais, turėtų būti reguliariai atliekami grėsmių vertinimai ir keičiamasi informacija apie sunkius nusikaltimus. Turėtų būti renkami palyginami duomenys apie nusikalstamumą, pagrįsti bendrai apibrėžtais rodikliais; · turėtų būti stiprinamas keitimasis geriausia patirtimi ir teisėsaugos tarnybų mokymas; · turėtų būti stiprinamas bendradarbiavimas su Moldovos valdžios institucijomis, siekiant kovoti su neteisėta prekyba prekėmis, kurioms taikomi dideli akcizai. 5. Horizontalieji klausimai Pagal Moldovos nacionalinės statistikos tarnybos ir Padnestrės de facto valdžios institucijų pateiktus duomenis 2011 m. Moldovos Respublikoje buvo maždaug 4 075 000 gyventojų. 5.1. Mažumos 5.1.1. Dabartinė padėtis Mažumų apsauga nuo diskriminacijos užtikrinama konkrečiomis Konstitucijos nuostatomis ir baudžiamosios, civilinės ir administracinės teisės normomis. Mažumų teisės dar sustiprintos gegužės 25 d. priėmus kovos su diskriminacija teisės aktą[40]. Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis Moldovos Respublikoje gyvena šios etninės mažumos: 311 902 ukrainiečiai, 236 087 rusai, 131 811 gagaūzų, 68 928 bulgarai ir 14 202 romai[41]. Moldovos Konstitucijoje įtvirtinta, kad pripažįstamos ir skatinamos autonominės Gagaūzijos srities politinės, socialinės ir kultūrinės teisės, be kita ko, teisė jos gyventojams vartoti gagaūzų kalbą tvarkant administracinius reikalus. Be to, Moldovos Respublikoje galioja liberalūs kalbos vartojimą reglamentuojantys teisės aktai, kuriais rusakalbiams gyventojams (ne tik rusų mažumos, bet ir didelės dalies moldavų etninės daugumos bei ukrainiečių etninės mažumos atstovams) suteikiama teisė gauti oficialią informaciją rusų kalba, taip pat galimybė rusų kalba įgyti išsilavinimą. Bendrai, su mažumomis susijusios problemos dažniausiai kyla dėl romų bendruomenės; šias problemas Moldovos Vyriausybė įsipareigojo aktyviai spręsti paskirdama, padedant UNICEF ir Europos Tarybai, romų bendruomenės tarpininkus ir įgyvendindama Paramos romams veiksmų planą 2011–2015 m., kuriam lėšų numatyta skirti pagal valstybės vidutinės trukmės biudžeto programą. 5.1.2. Svarbiausias galimas poveikis Vyrauja nuomonė, kuriai pritaria ir specializuotos vietinės pilietinės visuomenės organizacijos, kad Moldovos Vyriausybė deda daug pastangų, siekdama sparčiai gerinti etninių mažumų, visų pirma romų, traktavimą Moldovos Respublikoje. 2012 m. gegužės 25 d. priėmus Lygybės užtikrinimo įstatymą šioje srityje įtvirtintos papildomos garantijos. 2012 m. birželio mėn. darbiniu lygmeniu priimtos gairės dėl paminėto įstatymo taikymo (įtrauktinos į Veiksmų žmogaus teisų srityje planą, kuris šiuo metu iš dalies keičiamas), taip pat 2012 m. liepos 5 d. Vyriausybės potvarkiu sukurta Lygybės taryba, į kurią galės kreiptis diskriminacijos aukos. Todėl manoma, kad liberalizavus vizų režimą su mažumomis susijusios problemos neturėtų didesnio poveikio migracijai ir su saugumu susijusiai padėčiai. Be to, kaip minėta (žr. 4 skyrių pirmiau), organizuotų nusikalstamų grupuočių, įskaitant Moldovos Respublikoje, sudėtis ir bendradarbiavimas pirmiausia pagrįsti kalba, o ne etnine kilme. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vertinimą, reikėtų apsvarstyti toliau nurodytas priemones Moldovos Respublika, laikydamasi VRLVP, turi: · toliau įgyvendinti savo 2011–2014 m. veiksmų planą žmogaus teisių srityje ir toliau siekti tarptautinės bendruomenės pagalbos sprendžiant mažumų problemas; · užtikrinti veiksmingą kovos su diskriminacija teisės aktų įgyvendinimą, laikantis Europos ir tarptautinių standartų, visų pirma paskelbiant išsamias gaires ir užtikrinant, kad veiktų Lygybės taryba; · išlaikyti finansines pastangas veiksmingai ir nuosekliai įgyvendinti 2011–2015 m. paramos romams veiksmų planą. 5.2. Padnestrės regionas 5.2.1. Dabartinė padėtis Moldovos Respublikos Konstitucijoje numatytos valdžios institucijos de facto nekontroliuoja atsiskyrusio Padnestrės regiono (toliau – Padnestrė) ir Ukrainos bei Moldovos sienos centrinės atkarpos. Tiraspolyje įsikūrusių de facto valdžios institucijų nuomone, Dniestro upė yra siena, kurią turi kontroliuoti jų sienos apsaugos pareigūnai ir muitininkai, dislokuoti vadinamoje saugumo (buferinėje) zonoje. Kišiniovas ir tarptautinė bendruomenė, kuri nėra pripažinusi Padnestrės, laikosi nuomonės, kad Dniestro upė yra vidaus administracinė riba, kurią kontroliuoja policija. Dėl fiskalinių priežasčių prie vidaus administracinės ribos taip pat patruliuoja muitinės pareigūnai[42]. Dėl esamos padėties kyla papildomų kliūčių veiksmingai ir našiai kontrolei vykdyti. Moldovos Respublikos valdžios institucijoms kyla tam tikrų sunkumų tikrinant užsieniečius, kurie atvyksta į Moldovos Respubliką arba iš jos išvyksta per Padnestrės teritoriją. Visų pirma vidaus muitinės kontrolės postuose budintiems policijos pareigūnams trūksta duomenų apie užsieniečius, jiems kyla sunkumų atliekant užsieniečių pasų patikrą ir sprendžiant, ar jie atitinka atvykimo į Moldovos Respubliką sąlygas (ar atitinka vizų režimo sąlygas). Pagal 2010 m. liepos mėn. pasirašytą policijos pareigūnų, atstovaujančių kairįjį ir dešinįjį Dniestro krantus, bendradarbiavimo susitarimą Kišiniovas ir Tiraspolis keičiasi informacija, susijusia su ieškomais asmenimis ir nuosprendžių registrų informacija apie abejose upės krantuose gyvenančius asmenis. Manoma, kad dėl Vidaus reikalų ministerijos reformos, Pasienio policijos sukūrimo ir Moldovos Respublikos valstybinės sienos įstatymo priėmimo 2012 m. liepos 1 d.[43] esama padėtis greičiausiai pagerės. Moldovos valdžios institucijos parengė migrantų, vykstančių per Padnestrės regioną, srautų kontrolės planą. Be to, Moldovos ir Ukrainos sienos Padnestrės atkarpoje Moldovos Respublikos vardu ir su ja susijusią muitinės kontrolę vykdo Ukraina, vadovaudamasi šių dviejų šalių 2005 m. sudarytu Bendros muitinės kontrolės susitarimu (kuris įgyvendintas padedant EUBAM). Nuo 2012 m. sausio mėn. bendradarbiavimas muitinės klausimas pradėtas ir kitose sienų kontrolės srityse. Bandomasis bendrai valdomas sienos kontrolės punktas įrengtas prie Rosošano–Bričenio, Moldovos Respublikos šiaurėje. Ši eksperimentas palaipsniui pradedamas vykdyti ir kituose bendros sienos kontrolės punktuose, siekiant leisti Moldovos ir Ukrainos sienos apsaugos pareigūnams (pasienio policijai) ir muitinės pareigūnams vykdyti bendrą sienų kontrolę Padnestrės atkarpoje. Be to, EUBAM padeda Moldovos valdžios institucijoms dažniau naudotis mobiliaisiais daliniais, kad daugiau dėmesio būtų skiriama rizikos analizei ir žvalgyba pagrįstai veiklai. Moldovos valdžios institucijos teigia pasirengusios įgyvendinti EUBAM rekomendacijas ir nuo 2012 m. liepos 1 d. įsteigė Pasienio policijos tarnybą, kuriai pavesta vykdyti sienos kontrolę prie vidaus administracinės ribos, kuri driekiasi palei Dniestro upę. Kalbant apie dokumentų saugumą, naujausiais Moldovos valdžios institucijų pateiktais duomenimis 229 489 Moldovos Respublikos piliečiams, gyvenantiems Padnestrės regione, buvo išduoti Moldovos Respublikos pasai, iš kurių vis dar galioja 175 764 pasai (t. y. jų galiojimas dar nepasibaigęs). Per pirmuosius tris 2012 m. mėnesius Kišiniovo valdžios institucijos Padnestrės regione gyvenantiems Moldovos piliečiams išdavė 2 722 biometrinius pasus. Informacijos, technologijos ir ryšių ministerija, bendradarbiaudama su Teisingumo ministerija ir Vidaus reikalų ministerija, parengė išsamius teisės aktus, reglamentuojančius tapatybės nustatymo procedūras, taikomas asmenims iš Padnestrės regiono, kuriems pirmą kartą išduodami dokumentai, ir pagrįstas papildoma informacija apie šeimos narius ir giminaičius (pirminiais tėvų dokumentais, santuokos liudijimais ir kt.)[44]. Be to, 2011 m. Padnestrėje „prezidentu“ išrinkus Y. Shevchuką dvišalė pasitikėjimo skatinimo darbo grupė, sprendžianti civilinės būklės klausimus, atnaujino savo veiklą, siekdama supaprastinti būsimą keitimąsi informacija. Šiuo metu nacionalinė registro institucija taiko specialias priemones, pagal kurias Padnestrės regiono gyventojams patvirtinama pilietybė ir nemokamai išduodamos asmens tapatybės kortelės, kaip nustatyta iš dalies pakeistame 2000 m. birželio 2 d. Pilietybės įstatyme ir 2005 m. rugsėjo 9 d. Vyriausybės sprendime dėl apsauginių priemonių, taikytinų patvirtinant Padnestrės regiono apskričių gyventojų pilietybę ir išduodant jiems dokumentus[45]. Taip pat aktyviai vykdytas ir tebevykdomas Kišiniovo ir Tiraspolio bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose. 5.2.2. Pagrindinis galimas poveikis Moldovos Respublika aktyviai siekė spręsti su Padnestrės regione susiklosčiusia padėtimi susijusias problemas. Bendradarbiavimą sprendžiant su vizų režimo liberalizavimu susijusius klausimus, įskaitant žmogaus teisių klausimus, Kišiniovas ir Tiraspolis įvardijo kaip prioritetą, siekiant parengti pasitikėjimo skatinimo priemones ir vykdyti tokią veiklą, kaip nurodyta darbo programoje, susijusioje su derybų forma „5+2“, kuri taikytina sprendžiant Padnestrės konfliktą. Kol bus pasiekta konkrečių tokio glaudesnio bendradarbiavimo rezultatų, Kišiniovo (kartais bendradarbiaujant su Ukraina) nustatytos laikinos priemonės ir toliau padės užtikrinti dokumentų ir sienos saugumą. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytą vertinimą, reikėtų apsvarstyti toliau nurodytas priemones Moldovos Respublika turi: · glaudžiau bendradarbiauti su kaimyninėmis šalimis, ypač su Ukraina; · toliau bendradarbiauti su EUBAM ir įgyvendinti EUBAM rekomendacijas dėl veiksmingesnio ir aktyvesnio mobiliųjų dalinių naudojimo[46]; · toliau aktyviai bendradarbiauti su Tiraspolio de facto valdžios institucijomis, siekiant keistis informacija apie dokumentų išdavimą, taip pat apie teisėsaugos aspektus; · dėti daugiau pastangų, siekiant išspręsti galimus su saugumu ir migracija susijusius uždavinius ir rasti galimus sprendimus, kaip didinti kontrolę nedarant poveikio derybų „5+2“ formatu procesui. [1] Žr. SEC(2011) 1075 galutinis. [2] Žr. SWD(2012) 12 final. [3] Žr. COM(2012) 348 final. [4] Europolo pateiktos išvados pagrįstos agentūros turima informacija. Pateiktos išvados nėra nuodugnus Moldovos organizuoto nusikalstamumo keliamo pavojaus vertinimas. [5] EUBAM išvadose daugiausia dėmesio skirta padėties prie Moldovos Respublikos ir Ukrainos sienos analizei. [6] FRONTEX parengta rizikos analizė pagrįsta bendros integruotos rizikos analizės modeliu. Duomenys surinkti pasinaudojus FRONTEX rizikos analizės tinklu ir FRONTEX rytinių sienų rizikos analizės tinklu. Be to, remtasi FRONTEX ataskaitomis ir duomenimis, surinktais FRONTEX vykdant koordinuotas bendras operacijas, viešai paskelbtais statistiniais duomenimis ir viešais žvalgybinės informacijos šaltiniais. [7] EUI išvados pagrįstos pirminiais ir antriniais kokybiniais duomenimis: 2011 m. gruodžio mėn. atlikta specialistų apklausa „Delphi“, kokybiniais pokalbiais su Vokietijoje, Italijoje ir Lenkijoje gyvenančiais migrantais iš Moldovos, taip pat pokalbiais su galimais migrantais Moldovos Respublikoje ir teisinės sistemos peržiūra. [8] Žr. COM(2011) 290 galutinis. [9] 2006 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 562/2006, nustatantis taisyklių, reglamentuojančių asmenų judėjimą per sienas, bendrijos kodeksą (OL L 105, 2006 4 13, p. 1). [10] Žr. COM(2011) 47 galutinis. [11] Migranto sąvokos apibrėžtis, kuria Moldovos Respublika remiasi apskaičiuodama perlaidas, gana plati – ji apima buvimą iki 6 mėn. arba ilgiau; kitos šalys savo skaičiavimus grindžia ilgesniu nei 12 mėnesių buvimu. [12] duomenis galima rasti adresu http://www.carim-east.eu/900/moldovan-emigration-stocks-residing-in-the-european-union-by-country-of-residence-most-recent-data-circa-2010. [13] 14 valstybių narių duomenys. [14] Visus socialinius ir ekonominius duomenis galima rasti adresu http://www.carim-east.eu/database/demographic-and-economic-module/?search=1&fromto=from&cmct=Republic of Moldova&nocmct=European+Union. [15] FRONTEX pateikti duomenys. Į asmenų, išvykstančių iš Moldovos Respublikos, skaičių įtraukti bet kokios šalies pilietybę turintys asmenys. [16] Pažymėtina, kad Šengeno vizos kaina Moldovos piliečiams tebėra labai didelė, atsižvelgiant į vidutines žmonių pajamas šalyje. Pavyzdžiui, 2010 m. taikytas 35 EUR vizos mokestis sudaro apytikriai 34 proc. vidutinių mėnesinių pajamų. Prie šių išlaidų reikėtų pridėti ir būtinų patvirtinamųjų dokumentų vertimo išlaidas. [17] FRONTEX atlikta analizė. [18] Europos Komisijos komunikatas „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“, COM (2011) 680 galutinis. [19] 2009 m. birželio 18 d. Direktyva 2009/52/EB. [20] Padėties Vakarų Balkanų šalyse po vizų režimo liberalizavimo stebėsenos ataskaitos SEC(2011) 659 galutinis ir SEC(2011) 1570 galutinis. [21] Šiame skyriuje daugiausia dėmesio skiriama nusikalstamai veiklai, kurią vykdantiems subjektams būtų naudinga, kad Moldovos piliečiams būtų taikomas bevizis režimas, taip pat galimam vizų režimo liberalizavimo poveikiui organizuotoms nusikalstamoms grupuotėms. [22] https://www.europol.europa.eu/content/press/europol-organised-crime-threat-assessment-2011-429. NB. Moldovos valdžios institucijos prisidėjo rengiant 2011 ONVV, kuris pateiktas 2011 m. lapkričio mėn. [23] Operacija „Akkerman“ yra bendra agentūrų ir tarptautinių subjektų sienų kontrolės operacija, kurią vykdo EUBAM ir Europolas, kartu su Moldovos ir Ukrainos valdžios institucijomis. 2011 m. per du žvalgyba pagrįstus operacijos etapus, iš kurių antrasis vyko 2011 m. rugsėjo mėn., buvo konfiskuota tokių kontrabandinių prekių kaip cigaretės, alkoholis ir vogtos transporto priemonės, taip pat nustatyta su muitais susijusio sukčiavimo atvejų, kurių vertė 3,2 mln. EUR. Šie rezultatai pasiekti ir dėl geresnio operacijos struktūrinio organizavimo, kuriuo visų pirma siekiama, kad būtų plačiau ir veiksmingiau naudojamasi žvalgybine informacija, būtų sukurtos operatyvinės grupės, kurios vykdytų tarptautinės bendros sienų kontrolės operacijos veiksmus, būtų stipriai patobulinta komunikacijų centro infrastruktūra ir svarbiausi tarptautiniai subjektai teiktų didesnę paramą. [24] Jungtinių Amerikos Valstijų kovos su prekyba žmonėmis departamento ataskaita, Moldovos Respublika, 2012 m. birželio mėn. [25] Su aukomis susisiekiama tiesiogiai arba per įdarbinimo agentūras ar skelbimus. Paprastai siūloma įdarbinti pagalbiniais namų ūkio darbininkais, auklėmis, padavėjomis, ūkių darbininkais ir sudaryti sąlygas verstis kita teisėta veikla, už kurią bus labai gerai atlyginama, palyginti su vidutiniu atlyginimu Moldovos Respublikoje. Pasitaiko atvejų, kai prekiautojai žmonėmis aukas pagrobia, tačiau jie reti. Po to, kai aukos neteisėtai įvežamos į ES, iš jų atimami dokumentai, jos izoliuojamas ir labai apribojama jų judėjimo laisvė. Nemokančias vietos kalbos, neturinčias galimybių įrodyti savo tapatybę aukas nuolat kontroliuoja jų išnaudotojai, kurie šiurkščiai pažeidžia jų pagrindines teises. Daugeliu atvejų aukos pagalbos prašo per savo klientus. [26] Atvejų skaičius (t. y. nusikaltimai, užregistruoti kriminalistinių ir laboratorinių tyrimų duomenų registre, kuriame registruojami tik tie atvejai, kurie pagal Baudžiamąjį kodeksą kvalifikuojami kaip nusikaltimas / nusikalstama veika, dėl kurių pradėtos baudžiamosios bylos): 243 (2006 m.), 251 (2007 m.), 215 (2008 m.), 185 (2009 m.), 140 (2010 m.), 111 (2011 m.). [27] Nustatytų aukų ir aukų, kurioms suteikta pagalba, skaičiai: 273 (2007 m.), 158 (2008 m.), 159 (2009 m.), 139 (2010 m.), 98 (2011 m.). [28] Prekybos vaikais atvejų skaičiai: 61 (2006 m.), 47 (2007 m.), 31 (2008 m.), 21 (2009 m.), 21 (2010 m.), 23 (2011 m.). [29] Nusikalstamų grupuočių skaičius: 39 (2006 m.), 40 (2007 m.), 29 (2008 m.), 40 (2009 m.), 22 (2010 m.) ir 40 (2011 m.). [30] Rusakalbiai asmenys, gyvenantys Lotynų Amerikoje, padeda vykdyti ir organizuoja kokaino gabenimą į ES ir Rusijos Federaciją. 2010 m. birželio mėn. Odesos uoste, Ukrainoje, sulaikytas didelis kiekis kokaino. Remiantis konosamentu, krovinio siuntėjas buvo Bolivijos įmonė, o krovinys buvo skirtas privačiai įmonei, įsikūrusiai Moldovos Respublikoje. [31] Baudžiamųjų bylų skaičius: 2144 (2007 m.), 2103 (2008 m.), 1865 (2009 m.), 1773 (2010 m.), 1606 (2011 m.). [32] 2011 m. (60 bylų) prie bendros sienos konfiskuota 34 255 kg narkotikų. 61 proc. iš jų buvo aptikta už sienos perėjimo punktų pasienio teritorijoje. 2010 / 2011 m. aptikta šių rūšių narkotikų: marihuanos (6,916 kg / 20,54 kg), aguonų stiebelių (1,21 kg / 11,34 kg), kanapių (0,754 kg / 2,318 kg). Tai rodo, kad 2011 m. aptikta daugiau narkotikų nei 2010 m. [33] Žr. SEC(2011) 791 galutinis. [34] Strateginę programą Ministras Pirminikas V. Filatas ir Komisijos narys A. Šemeta patvirtino 2011 m. spalio mėn. apsikeisdami laiškais. [35] „Pigios baltos“ cigaretės – tai tabako pramonėje vartojama sąvoka, kuria apibūdinamos cigaretės, gaminamos visiškai nepriklausomai nuo tradicinių tabako gamintojų. Tai yra pigių prekės ženklų cigaretės, gaminamos teisėtai, tačiau yra skirtos būtent kontrabandai, nes nėra teisėtos rinkos joms parduoti. Dažnai jos yra gana geros kokybės ir jų kokybės lygis nekinta, taigi jos yra gera alternatyva padirbtoms cigaretėms, kurių kokybė gali labai skirtis. Neseniai ES užplūdo kontrabandinės naujo prekės ženklo „Jin Ling“, apie kurį dar prieš kelerius metus nebuvo nieko žinoma, cigaretės. Cigaretės „Jing Ling“ tokios populiarios, kad šiuo metu konkuruoja su „Malboro“ dėl pirmos vietos ES sulaikomų kontrabandinių cigarečių sąraše. Įmonė „Imperial Tobacco Limited“ (ITL) yra ketvirta pagal dydį pasaulyje tarptautinė tabako gamintoja. Ji mano, kad apie 20 proc. padirbtų tabako produktų, apie kuriuos jiems praneša teisėsaugos institucijos, neteisėtai pagaminami Ukrainoje ir Moldovos Respublikoje. [36] Palyginti su 2010 m., 2011 m. nustatytų bandymų neteisėtai gabenti šaudmenis sumažėjo 31 proc. Tuo pačiu aptiktų šaudmenų skaičius padidėjo 36 proc. (2011 m. 1 995 vienetai, 2010 m. 1 269 vienetai). Daugeliu atveju šaudmenys buvo vežami iš Ukrainos į Moldovos Respubliką, visų pirma per sausumos sienos perėjimo punktus (74 proc.). 2011 m. prie bendros sienos nustatyti šeši neteisėto sprogmenų vežimo atvejai, konfiskuota 3,65 kg sprogmenų (2010 m. tokių atvejų buvo keturi, konfiskuota 1,47 kg sprogmenų). 2011 m. aptikta tik parako (3,65 kg), o 2010 m. buvo aptikta ir parako (1,2 kg), ir trotilo (0,27 kg). 90 proc. pažeidėjų yra Moldovos Respublikos piliečiai, kurie neteisėtai vežė paraką, numatytą naudoti medžioklei. 2011 m. visi neteisėto sprogmenų vežimo atvejai buvo nustatyti sienos perėjimo punktuose, kai sprogmenys buvo vežami iš Ukrainos į Moldovos Respubliką. Iš visų sulaikytų ginklų didelę dalį sudarė elektrošoko aparatai, šaltieji ginklai, pneumatiniai ir medžiokliniai šautuvai. Taip pat šaunamieji (septyni) ir dujiniai (du) ginklai. Pagrindines asmenų, bandžiusių neteisėtai gabenti ginklus, grupes sudaro Moldovos Respublikos (53 proc.) ir Ukrainos (28 proc.) piliečiai. Prie bendros sienos nenustatyta radioaktyviųjų medžiagų gabenimo atvejų. 2010–2011 m. Moldovos Respublikoje nustatyti du radioaktyviųjų medžiagų poėmių atvejai. Šių medžiagų kilmės šalis buvo Rusija, jos buvo gabenamos per Ukrainą ir toliau, siekiant jas parduoti. [37] https://www.europol.europa.eu/content/press/europol-organised-crime-threat-assessment-2011-429. [38] Europos Komisijos komunikatas „Pažangus sienų valdymas. Galimybės ir perspektyvos“, COM(2011) 680 galutinis. [39] Žr. COM(2012) 286 final. [40] 2012 m. gegužės mėn. priimtas Lygybės užtikrinimo įstatymas. Žr. COM(2012) 348 final. [41] Remiantis 2004 m. gyventojų surašymo duomenimis, romų yra 12 271 (arba 14 202 – turimuose šaltiniuose nurodyti nevienodi skaičiai). Vis dėlto Moldovos Respublikos valdžios institucijos pripažįsta, kad sunku nustatyti tikslų romų skaičių, nes romai ne visada deklaruoja savo etninę kilmę. Romų bendruomenės vadovai nurodo didesnius skaičius. [42] Šiuo metu dešiniajame Dniestro krante, 411 km ilgio sienos atkarpoje yra 20 kontrolės punktų. Šiuose kontrolės punktuose policijos ir muitinės pareigūnai pirmiausia vykdo keleivių ir krovinių srautų kontrolę. Kontrolę vykdo Muitinės tarnyba ir Moldovos Respublikos vidaus reikalų ministerija. Prie administracinės sienos su Padnestrės regionu veikia 16 tarptautinių pasienio kontrolės punktų ir 11 policijos postų, turinčių prieigą prie elektroninės Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazės. Veikia ir 14 vidaus muitinės kontrolės postų, iš kurių du atsakingi už geležinkelius ir neturi prieigos prie Interpolo pavogtų ir pamestų kelionės dokumentų duomenų bazės. Tebeplanuojama bendrus Moldovos ir Ukrainos sienos kontrolės punktus įrengti prie centrinės sienos atkarpos Ukrainos teritorijoje. Taikant dviejų šalių partnerystės paslaugų protokolą pirmasis bendrai valdomas sienos kontrolės punktas 2012 m. sausio mėn. atidarytas Rosošano–Bričenio. [43] Žr. COM(2012) 348 final. [44] Žr. COM(2012) 348 final. [45] Žr. COM(2012) 348 final. [46] 2010 m. rugpjūčio 6 d. EUBAM baltoji knyga, kurioje nurodyti įvairūs pasiūlymai, pagrįsti rizikos analize, žvalgyba paremta mobiliųjų dalinių veikla (sausumos kontrolė) ir atitinkamų Kišiniovo bei Tiraspolio teisėsaugos institucijų bendradarbiavimo mechanizmas.