Direktyvos 2014/55/ES 3 straipsnyje nurodyta, kad prieš įdiegiant Europos elektroninių sąskaitų faktūrų standartą valstybėse narėse, to standarto praktinis taikymas turėtų būti pakankamai išbandytas. Šis vertinimas turėtų būti atliekamas standarto rengimo proceso metu, jame turėtų dalyvauti galutiniai naudotojai. Vertinimo metu visų pirma turėtų būti įvertinti praktiškumo ir patogumo naudotojui aspektai bei įsitikinta, kad standartas gali būti įdiegtas ekonomiškai efektyviu ir proporcingu būdu.

Elektroninių sąskaitų faktūrų užbaigtumą nacionaliniu lygmeniu lemia jų naudojimo viešajame ir privačiajame sektoriuose mastas, konkurencingos elektroninių sąskaitų faktūrų ir sprendimų rinkos buvimas bei organizacinio ir IT parengtumo lygis. EN poveikis sąnaudų ir sudėtingumo požiūriu bus mažesnis valstybėse narėse, kuriose užbaigtumo lygis yra aukštas. Didesnis poveikis bus juntamas valstybėse narėse, kuriose elektroninės sąskaitos faktūros naudojamos mažai, sprendimų ir paslaugų teikėjų skaičius yra ribotas, o nacionalinė IT infrastruktūra nėra labai pažangi.

EN laikomas lanksčiu dėl galimybės naudoti pasirenkamus elementus, laisvos formos tekstų laukelius ir pridedamus kodų sąrašus. Tačiau šis pranašumas gali lemti pagrindinių sąskaitos faktūros naudojimo specifikacijų (PSFNS) ir plėtinių perteklių. PSFNS – tai specifikacijos, kurių tikslas yra padėti įgyvendintojams išspręsti praktinius IT sistemų nustatymo pagal EN aspektus. Siekiant užtikrinti tarptautinį sąveikumą, PSFNS ir plėtinių naudojimas turėtų būti kontroliuojamas ir ribojamas, galbūt įgyvendinant koordinuotą Europos iniciatyvą.

Europos elektroninių sąskaitų faktūrų standarto praktiškumą jo tinkamumo numatytam tikslui požiūriu patvirtino apklaustos valstybių narių institucijos ir suinteresuotosios šalys. Jokių didelių techninių problemų nenustatyta. Be to, EN vieningai patvirtino visos nacionalinės standartizacijos įstaigos.

Antrame šio projekto etape dėmesys skirtas EN vertinimui atlikti reikalingų duomenų surinkimui, konsolidavimui ir analizei. Tyrimas atliktas remiantis testo rezultatais, pateiktais CEN ataskaitoje, kurioje buvo nagrinėjamas EN praktinis taikymas (tinkamumas numatytam tikslui) techniniu požiūriu. Be to, duomenys buvo renkami atliekant dokumentų tyrimą. Šis tyrimas buvo atliekamas siekiant paaiškinti įdiegtus elektroninių sąskaitų faktūrų modelius, siūlomas jų galimybes ir kainodaros modelius.

EN poveikį taip pat lems nacionaliniai teisės aktai, politika ir susiję reikalavimai. Vyriausybėms bus naudinga nustatyti Direktyvos 2014/55/ES įgyvendinimo strategiją (nuo būtinosios atitikties Direktyvai iki visiško sąskaitų faktūrų proceso automatizavimo) ir suplanuoti jos taikymą nacionaliniu mastu. Kelių valstybių patirtis, susijusi su tokiomis strategijomis, buvo teigiama. Viešasis sektorius gali būti įpareigotas tiekėjams naudoti elektronines sąskaitas faktūras, taip pat specialius formatus.

Galima išskirti dvi skirtingas viešųjų pirkimų elektroninių sąskaitų faktūrų architektūras, kurios daugumoje valstybių narių jau yra įdiegtos:

·centrinis šakotuvas (arba kelių šakotuvų derinys), kuris gauna visas tiekėjų elektronines sąskaitas faktūras ir perduoda jas atitinkamai perkančiajai organizacijai arba institucijai (centralizuota sistema); arba

·paskirstytoji sistema, kurioje elektronines sąskaitas faktūras tiekėjai turi siųsti tiesiogiai atitinkamai perkančiajai organizacijai arba institucijai (paskirstytoji sistema).

Valstybėse narėse, kuriose elektroninių sąskaitų faktūrų užbaigtumo lygis yra aukštas, elektroninės sąskaitos faktūros naudojamos aktyviai, taip pat šios valstybės pasižymi konkurencinga aplinka elektroninių sąskaitų faktūrų paslaugų ir sprendimų teikėjams bei pažangiu organizaciniu ir IT parengtumu.

Valstybėse narėse, turinčiose užbaigtą ir decentralizuotą elektroninių sąskaitų faktūrų architektūrą, EN palaikančias sistemas atnaujins elektroninių sąskaitų faktūrų paslaugų ir sprendimų teikėjai, kurie galės pasiūlyti konkurencingus sprendimus visų dydžių viešiems ir privatiems subjektams. Šio scenarijaus atveju tikimasi, kad, atsižvelgiant į situaciją, EN įgyvendinimo poveikis bus nedidelis arba vidutiniškai mažas. Sistemų naujinimo sąnaudas padengs paslaugų teikėjai ir galiausiai galutiniai naudotojai (perkančiosios organizacijos ir jų tiekėjai). Šios sąnaudos bus palyginti nedidelės, jeigu paslaugų teikėjai palaiko su EN jau suderintus standartus, priešingu atveju jos bus santykinai didesnės. Visi ĮIP pardavėjai ir elektroninių sąskaitų faktūrų paslaugų teikėjai, apklausti atliekant tyrimą, teigė, kad jie pasiūlys EN atitinkančius sprendimus atsižvelgdami į rinkos paklausą. Tačiau EN įgyvendinimo sąnaudos padidės, jeigu nacionaliniu ir sektorių lygmenimis bus naudojama daug plėtinių, dėl kurių gerokai sumažėtų bendro standarto nauda.

Valstybėse narėse, kuriose yra įdiegta užbaigta ir centralizuota elektroninių sąskaitų faktūrų architektūra, EN poveikis galutiniams naudotojams apskritai bus mažas. Visus EN palaikymui būtinus pokyčius atliks ir susijusias išlaidas padengs daugiausia centrinę elektroninių sąskaitų faktūrų sistemą valdantys subjektai. Pavyzdžiui, Prancūzijoje, sistema Chorus Pro, veikianti nuo 2017 m. sausio mėn., yra grindžiama visiems viešojo sektoriaus tiekėjams (privatiems ir viešiems) įdiegtu bendru sprendimu. EN nedarys jokio poveikio (mažoms) viešojo administravimo institucijoms, kadangi administracijos ar tiekėjai gali naudotis sistema Chorus Pro nepatirdami išlaidų. EN netrikdo ir MVĮ, kadangi jos gali nevaržomai siųsti sąskaitas faktūras PDF formatu viešojo administravimo institucijoms.

Mažos perkančiosios organizacijos elektroninių sąskaitų faktūrų paslaugų ir sprendimų, kuriuos jos naudos, investicijų ir proceso automatizavimo lygį nustatys atsižvelgdamos į nacionalinius reikalavimus ir savo veiklos pobūdį. EN įsigijimo iš CEN išlaidos nėra pagrindinis klausimas, tačiau svarbu, kad su Europos standartu ir pagalbinėmis jo priemonėmis susijusi informacija būtų nemokamai prieinama per EITP ir CEN.

Valstybės narės, pasirinkusios žemą elektroninių sąskaitų faktūrų užbaigtumo lygį ir nusprendusios turėti decentralizuotą architektūrą, norėdamos užtikrinti EN įdiegimą ir įgyvendinimą susidurs su sunkumais. Tačiau šią situaciją vyriausybė gali sušvelninti pateikdama aiškius nurodymus ir taisykles, pvz., dėl standartų naudojimo. Be to, remiant EN naudojimą svarbų vaidmenį atliks informavimo, švietimo, prioritetinio rėmimo, mokymo, kompetencijų centrai ir bendros paslaugos. Šio scenarijaus atveju numatoma, kad EN poveikis ir susijusios išlaidos bus didelės. Jeigu perkančiosios organizacijos nepasirinks naudotis bendromis paslaugomis, dėl kurių gerokai sumažėtų išlaidos arba jas būtų galima pasidalyti, arba taikyti pasidalijimo ir pakartotinio panaudojimo politiką, bus patiriamas poveikis biudžetui. Valstybėse narėse, pasirinkusiose žemą elektroninių sąskaitų faktūrų užbaigtumo lygį ir nusprendusiose įdiegti centralizuotą elektroninių sąskaitų faktūrų sistemą, EN poveikį lems nacionaliniai reikalavimai ir pasirengimo viešajame ir privačiajame sektoriuose lygis. Valstybės, kuriose yra nustatytas įpareigojimas naudoti su EN jau suderintus standartus, su didelėmis techninėmis problemomis nesusidurs. Jeigu pasirengimo lygis yra aukštas, elektroninių sąskaitų faktūrų naudojimas atitinkamai padidės. Perkančiosioms organizacijoms pagalba bus teikiama ir sąlygos naudoti elektronines sąskaitas faktūras bus sudaromos per centralizuotą sistemą, tiekėjai pasikliaus komerciniais operatoriais, o kai kuriais atvejais nemokamos paslaugos bus siūlomos ribotam sąskaitų faktūrų skaičiui. Tačiau tam, kad ši nauda būtų apčiuopiama, centrinės institucijos turi investuoti tam tikras sumas į tokios centrinės sistemos įdiegimą.

5.Poveikis konkrečioms suinteresuotosioms šalims

Poveikis mažoms perkančiosioms organizacijoms

Regioninės ir vietos valdžios institucijų apklausos rodo, kad:

·standarto naudojimas vietos valdžios institucijoms yra labai svarbus siekiant sumažinti išlaidas;

·tikimasi, kad pats įprasčiausias EN įgyvendinimo būdas bus atnaujinti vietoje standartą palaikančias įmonių išteklių planavimo (ĮIP) sistemas;

·jeigu galima išvengti plėtinių, manoma, kad EN įgyvendinimas visoms viešojo administravimo institucijoms bus nebrangus.

Todėl manoma, kad mokėjimo procedūrų supaprastinimo nauda nusveria ribotas įgyvendinimo sąnaudas.

Kaip jau minėta, Direktyva 2014/55/ES taikoma tik sutartims, kurių vertė yra didesnė nei ES ribos, todėl mažų perkančiųjų organizacijų, kurioms taikoma ši prievolė, skaičius yra ribotas. Apskritai kiekviena perkančioji organizacija pati nuspręs dėl automatizavimo lygio, IT sistemų sudėtingumo ir sumų, kurias jos yra pasirengusios investuoti. Toks sprendimas bus priimamas atsižvelgiant į veiklos pobūdį ir nacionalinius reikalavimus. Manoma, kad pagal telekomunikacijų srities EITP teikiamas finansavimas yra naudinga priemonė EN įgyvendinimui paremti.

Poveikis MVĮ

Pagal Direktyvą privačios šalys nėra įpareigojamos naudoti elektronines sąskaitas faktūras, nors tai gali būti privaloma pagal nacionalines taisykles. Tačiau jeigu vykdydamos viešuosius pirkimus jos nuspręstų naudoti elektronines sąskaitas faktūras, EN poveikis MVĮ bus teigiamas, kadangi įvairių valstybių viešojo administravimo institucijos negalės reikalauti skirtingų elektroninių sąskaitų faktūrų specifikacijų. Kai kuriose valstybėse narėse elektroninių sąskaitų faktūrų paslaugos MVĮ teikiamos nemokamai ribotam elektroninių sąskaitų faktūrų skaičiui. Italijos prekybos rūmai teikia tokią paslaugą kartu su elektroninio archyvavimo paslauga.