Komisijos komunikatas Tarybai ir europos Parlamentui - 2004 m. Aplinkosaugos politikos apžvalga {SEC(2005) 97} /* KOM/2005/0017 galutinis */ Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - 2004 m. Aplinkosaugos politikos apžvalga {SEC(2005) 97} /* KOM/2005/0017 galutinis */





Briuselis, 27.01.2005 COM(2005) 17 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI 2004 m. Aplinkosaugos politikos apžvalga {SEC(2005) 97} 1. įVADAS Šioje aplinkosaugos politikos apžvalgoje (APA) supažindinama su ES aplinkosaugos politikos raida 2004 m. ir pateikiamos ateinančių metų gairės (išsamesnę informaciją rasite priede). APA įtraukta į Lisabonos procesą ir, atsižvelgiant į dabartinį dėmesį Lisabonos proceso laikotarpio vidurio persvarstymui, šių metų persvarstyme ypatingai daug dėmesio skiriama aplinkosaugos ir ekonomikos santykiams. Joje taip pat apžvelgiama pasiekta pažanga pagal Šeštąją aplinkosaugos veiksmų programą, kuri iki šiol naudojama nustatant bendrą ES aplinkosaugos politikos struktūrą. Apžvalga paremta Kardifo aplinkosaugos integracijos proceso rezultatų kritiška peržiūra[1] ir supažindina su galiojančios aplinkosaugos teisės įgyvendinimu valstybėse narėse. Pastarųjų metų įvykiai: - ES plėtra, kuri daro įtaką būsimai politikai, nes naujosios valstybės narės turi įgyvendinti galiojančią ES aplinkosaugos teisę; - intensyvios diskusijos apie aplinkosaugos politiką ir konkurencingumą, atsižvelgiant į Lisabonos strategiją; - diskusijos apie ES darnaus vystymosi strategijos persvarstymą ir jos įgyvendinimą; - veiksmai, siekiant skatinti gamybos ir vartojimo tvarumą, įskaitant Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą; - pasirengimas šiltnamio efektą sukeliančių dujų leidimų sistemai ir su klimato pokyčiais susijusiai strategijai po 2012 m.; - pastangos pasiekti ES tikslą sustabdyti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m.; - tarpinstitucinių diskusijų vystymasis ir pasirengimas REACH; - konsultacijos dėl 2005 m. planuojamų pateikti teminių strategijų, kurios turi būti įtrauktos į Šeštąją aplinkosaugos veiksmų programą; - Aplinkos ir sveikatos apsaugos plano pateikimas PSO ministrų konferencijai. 2. EKOLOGIJOS POŽIŪRIU EFEKTYVIOS INOVACIJOS IR IŠTEKLIŲ EFEKTYVUMAS – TAI BŪDAS PAGERINTI KONKURENCINGUMĄ Svarbiausios mintys Pastaraisiais metais ES politinių diskusijų dominuojanti tema – konkurencingumas. Diskusijų metu daugėjo pritariančių nuomonei, kad ekologijos požiūriu efektyvios inovacijos ir didesnis išteklių efektyvumas galėtų atnešti naudos konkurencingumui ir suteikti naujas galimybes rinkoje. Siekiama pagerinti reglamentavimą ir tuo pačiu sudaryti geresnes galimybes pasinaudoti poveikio aplikai vertinimu bei supaprastinti teisės aktus – tai pagerintų naujų teisės aktų rentabilumą. Pirmininkas Kok savo ataskaitoje pabrėžė, kad tvari aplinkosauga ir socialinė sanglauda turi vaidinti svarbų vaidmenį augimo ir darbo vietų kūrimo procese ir, kad Europai būtų naudinga tiekti inovacinius ir ekologijos požiūriu efektyvius produktus bei procesus. Kitais patobulinimais siekiama padidinti aplinkos apsaugos indėlį į BVP augimą ir užimtumą: - pasiekta puiki pažanga įgyvendinant Komisijos Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą; - Nyderlandų vadovaujama Taryba pabrėžė ekologinių inovacijų svarbą „švariai, sumaniai ir konkurencingai“ Europai; - pasiekta pažanga konsultacijose su suinteresuotomis šalimis dėl Komisijos gamtos išteklių valdymo ir atliekų prevencijos bei jų perdirbimo teminių strategijų. Tai taip pat padės pagerinti reglamentavimą; - Komisija nacionalinėms ir vietos valdžios institucijoms pateikė aplinką tausojančių viešųjų pirkimų gaires. Įrodymai[2] Randama vis daugiau įrodymų apie tai, kaip aplinkosaugos politika ir ekologinės inovacijos galėtų skatinti ekonominį augimą bei išlaikyti ir sukurti naujas darbo vietas ir taip prisidėti prie konkurencingumo ir užimtumo. Ekologinių prekių ir paslaugų paklausa pasaulio rinkoje nuolat auga – 2003 m. ji sudarė daugiau kaip 500 milijardus eurų. Europoje ekologinių pramonės šakų sektoriuje dirba daugiau kaip 2 milijonai žmonių, šis skaičius kasmet išauga apytiksliai 5 %. Ekologiškai efektyvūs produktai turi daug žadančių galimybių rinkoje. Atsiradus tokioms didelėms ekonomikoms, kaip Brazilija, Indija ar Kinija, nuolat didėja spaudimas gamtos ištekliams ir išmetamų teršalų kiekiui, o tai reikalauja geresnio energijos ir išteklių efektyvumo visur. Kinija ir kitos tokios šalys vis geriau supranta, kad aplinkosauga stabdo greitą ekonominį augimą, o tai padeda geriau suprasti darnaus vystymosi poreikį, t. y. skatina siūlyti įdomias rinkos nišas ekologiškoms technologijoms. Pavyzdžiui, naujausiose ataskaitose teigiama, kad: - bendra aplinkosaugos politikos įtaka užimtumui yra neutrali arba šiek tiek teigiama; - ekologinių pramonės šakų rezultatai yra geresni už kitų ekonomikos šakų rezultatus; - atsinaujinanti energija ir energiją taupančios priemonės didina energijos tiekimo patikimumą bei mažina ekonominius nuostolius dėl naftos kainų svyravimų ir tuo pačiu mažina šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį ir ribotų išteklių eikvojimą; - paprastai su pramonės oro tarša susijusių išlaidų poveikis konkurencingumui yra ribotas; - vis daugiau bendrovių ir investuotojų aktyviai domisi aplinkosaugos rezultatais ir nemažai naujausių tyrimų rodo, kad gera aplinkosaugos vadyba reiškia didesnį efektyvumą, geresnius finansinius rezultatus ir atveria naujas rinkas. Perspektyvos 2005 m. Įvairios priemonės padės ES visapusiškai pasinaudoti šiuolaikinės aplinkosaugos politikos įtaka ES konkurencingumui. Konkrečiai: - ES ir nacionaliniais įsipareigojimais įgyvendinti Ekologiškų technologijų veiksmų programą; - apmąstymais, kaip būtų galima į sąnaudas įtraukti visuomenės patirtas išlaidas; - teminėmis tvaraus gamtos išteklių panaudojimo, atliekų prevencijos ir perdirbimo strategijomis. Komisija toliau dirbs kartu su kitomis šalimis skatindama darnesnį vystymąsi. Ji ypač plėtos dialogą su naujomis ekonomikomis, tokiomis kaip Kinija, kurios turi panašų požiūrį į darnų vystymąsi, ir tai padės pastūmėti nacionalinius veiksmus būtinus sprendžiant bendras aplinkosaugos problemas ir vengiant aplinkosaugos standartų mažinimu pagrįstos konkurencijos, bei skatinti ekologinių inovacijų naudojimą, tvaresnius produktus ir procesus. Taip pat svarbu, kad būtų sistemingai siekiama supaprastinti ir pagerinti aplinkosaugos reglamentavimą. Klimato kaitos ir biologinės įvairovės nykimo stabdymas, mūsų supratimo apie aplinkosaugos ir sveikatos ryšį gerinimas taip pat gali padėti ilgalaikiam ekonominiam augimui ir tuo pat metu pagerinti aplinką ir mūsų gyvenimo kokybę. 3. PASIEKIMAI, TENDENCIJOS IR PERSPEKTYVOS TRIJOSE PRIORITETINĖSE SRITYSE Klimato kaita, biologinės įvairovės nykimas ir aplinkos įtaka sveikatai yra svarbiausi Šeštosios aplinkosaugos veiksmų programos prioritetai. 3.1. Klimato kaita Svarbiausios mintys Rusijai ratifikavus Kioto protokolą, jis įsigalios 2005 m. pradžioje. Komisija iki šiol rengiasi pasaulyje didžiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų licencijų programai: ji priėmė registro nuostatus, paskelbė stebėsenos ir ataskaitų gaires, patvirtino 21 nacionalinį leidimų paskirstymo planą, pagal kurį bus skiriami emisijų leidimai energiją naudojančioms įmonėms. 2005 m. sausio 1 d. pradėta programa, kuri leis sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį mažiausiomis sąnaudomis. Siekdama prisidėti prie kovos su klimato kaita, Komisija toliau skatina aplinkosaugos aspektų integravimą į kitas politikos sritis, ypač į transporto ir plėtros pagalbos sritis. Ji taip pat neseniai pasiūlė skatinti efektyvesnį energijos vartojimą. Įrodymai Naujausia informacija apie šiltnamio efektą sukeliančias dujas ir nauji įrodymai apie klimato kaitos potencialų mąstą ir įtaką verčia susirūpinti. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų sumažėjo, tačiau to nepakanka, kad ES-15 sugebėtų įgyvendinti Kioto protokolu nustatytus tikslus. Iš 25 valstybių narių 12-os valstybių emisijų kiekiai viršija Kioto protokolu reikalaujamą lygį. Susirūpinimą kelia ir daugumos sektorių tendencijos. Naujausia statistika rodo, kad transporto sektoriaus šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis toliau auga ir 2002 m., palyginti su 1990 m., ES-15 jų lygis išaugo 22% – tie skaičiai gauti tada, kai transporto emisijų augimas ir ekonominis augimas dar nebuvo atsieti. Nauji įrodymai atsirado potencialių išlaidų dėl nesugebėjimo kovoti su klimato kaita metais, to rezultatas yra ir Bendrijos finansuojama mokslo ir technologijų plėtra. Dėl klimato kaitos tokios ekstremalios oro sąlygos, kaip 2003 m. vasaros karščio banga, bus dažnesnės. Dėl klimato kaitos iki 2050 m. ant išnykimo ribos gali atsidurti 15%–37% visų rūšių. Greitai tirpstantys ledynai darys įtaką geriamo vandens atsargoms, drėkinimui ir vandens energijos šaltiniams visoje Europoje, jau nekalbant apie žiemos turizmą Alpėse. Tai prisideda prie didėjančių draudimo išlaidų ir neapdraustos žalos. Per pastaruosius 20 metų nuostolių dėl ypatingų oro sąlygų, iš dalies dėl klimato kaitos, metinis vidurkis išaugo nuo beveik 5 milijardų JAV dolerių iki apytiksliai 11 milijardų JAV dolerių. Perspektyvos 2005 m. 2005 m. darbotvarkėje numatyti trys išsamūs tikslai: - Kioto įsipareigojimams įgyvendinti skirtų priemonių įgyvendinimo gerinimas; - tarptautinių diskusijų dėl pasaulinio emisijų mažinimo priemonių pradžia; - pasirengimas prisitaikyti prie neišvengiamų klimato pokyčių. 3.2. Biologinė įvairovė Svarbiausios mintys - Partvirtinus saugomų vietovių sąrašus Atlanto ir kontinentiniuose regionuose, paspartėjo „Natura 2000“ saugomų teritorijų tinklo sukūrimas ES-15 šalyse. Tikimasi, kad 2005 m. pradžioje Komisija priims sprendimą dėl vieno likusio Viduržemio biogeografinio regiono. Vietovės, kuriose yra ES saugomos buveinės ir rūšys, užima apie 15 % ES-15 teritorijos. Plėtra atnešė naujus biologinės įvairovės turtus, įskaitant naują Panonijos biogeografinį regioną, ir iškėlė naujus su jais susijusius uždavinius. 2004 m. pasiekta akivaizdi pažanga nustatant tokias vietoves naujosiose valstybėse narėse. Paskelbtas Komisijos komunikatas dėl „Natura 2000“ finansavimo. Į pasiūlymus dėl Kaimo plėtros ir struktūrinių fondų reglamentų 2007–2013 m. įtrauktos naujos svarbios bendro finansavimo galimybės. - 2004 m. gegužės mėn. įvykusios konferencijos Malahide, Airijoje metu paaiškėjo, kad visi konferencijos dalyviai neabejotinai sutarė dėl priemonių, kurių reikėtų imtis siekiant išsaugoti biologinę įvairovę Europos lygmeniu. Šio susitikimo metu buvo nustatyti prioritetiniai tikslai ir uždaviniai siekiant iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės mažėjimą ES. - 2004 m. lapkričio mėn. įvykusioje Bergen-op-Zoom konferencijoje nustatyti tolesni prioritetiniai veiksmai dėl paukščių apsaugos. - Pasiūlymuose dėl kaimo plėtros politikos po 2006 m. daugiau dėmesio skiriama žemės ūkio aplinkosaugos paslaugoms. 2004 m. priimta keletas tarptautiniu lygmeniu svarbių sprendimų dėl bendrų veiksmų siekiant sumažinti biologinės įvairovės nykimą. - JT Konvencijos dėl biologinės įvairovės šalių 7-oji konferencija (COP7) priėmė darbo programą, kurioje numatoma sukurti saugomų teritorijų nacionalines ir regionines sistemas žemėje iki 2010 m., jūroje – iki 2012 m., ir nustatyti pažangos rodiklius siekiant bendro tikslo svariai sumažinti biologinės įvairovės nykimą iki 2010 m. - Kartaginos protokolo dėl biologinės saugos šalys pirmojo susitikimo metu nustatė reikalavimus genetiškai modifikuotų organizmų (GMO) dokumentams ir reikalavimų laikymosi mechanizmus. - Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencijos (CITES) šalys susitarė sustiprinti prekybos daugeliu nykstančių rūšių kontrolę, taip pat dėl nelegalios prekybos dramblio kaulu veiksmų plano. Įrodymai 2004 m. paskelbti nauji moksliniai tyrimai parodė, kad pusė planetoje žinomų varliagyvių rūšių (varliagyviai yra geri biologinės įvairovės indikatoriai) smarkiai mažėja, o trečdalis yra ant išnykimo ribos – tai liudija apie potencialiai spartų rūšių nykimą. Tyrimai taip pat rodo, kad Europoje apsauga būtina apie 43 % paukščių rūšių. Susirūpinimas biologine įvairove vis labiau atsispindi ir kitose politikos srityse. Nors ir lėčiau, bet vis dar auga ekologinė žemdirbystė. Taip pat vis daugiau išlaidų skiriama kaimo plėtrai, žemės ūkio ir aplinkosaugos planams. Besaikis žuvų išteklių eikvojimas yra vis dar problema, o kai kurių išteklių atstatymas pasirodė esąs sudėtingesnis nei tikėtasi. Perspektyvos 2005 m. - Pasinaudodama Malahide ir Bergen-op-Zoom konferencijų rekomendacijomis, Komisija 2005 m. paskelbs Komunikatą dėl biologinės įvairovės politikos. - Komisija toliau rems „Natura 2000“ tinklo kūrimą ir įgyvendinimą bei jo išplėtimą į naująsias valstybes nares ir jūrinę aplinką. Bendroje Komisijos pasiūlymų sistemoje dėl finansinių perspektyvų 2007–2013 m. bus toliau siekiama suvienyti Bendrijos bendrą finansavimą „Natura 2000“ tinklui ir taip padėti valstybėms narėms gauti reikalingą finansavimą. Bus pradėtas Komisijos veiksmų planas dėl ekologiško maisto ir ūkininkavimo. - Jūrų teminėje strategijoje siūloma sistema, kuri padės sukurti ir įgyvendinti ekosistema pagrįstą metodą jūroms ir vandenynams prižiūrėti. 3.3. Aplinkosauga ir sveikata Svarbiausios mintys Komisijos parengto aplinkosaugos ir sveikatos veiksmų plano tikslas – užpildyti žinių spragas, nustatyti atsirandančias problemas ir pagerinti komunikaciją. Planas buvo pateiktas PSO Aplinkosaugos ir sveikatos konferencijai Budapešte, kur 52 šalių aplinkos ir sveikatos ministrai priėmė Vaikų aplinkos ir sveikatos veiksmų planą Europai (CEHAPE), kurį parėmė Komisija. Taryba (aplinkosaugos ir konkurencijos komitetai) bei Parlamentas įsitraukė į diskusijas dėl REACH sistemos ir dėl Komisijos pasiūlytos naujos chemikalų reguliavimo sistemos. Pirmininkaujančios valstybės organizuotame pasitarime dėl išsamaus REACH sistemos įtakos įvertinimo buvo padaryta išvada, kad sistemos išlaidos smarkiai viršija jos teikiamą naudą, ir pritarta bendrai Komisijos atlikto įtakos įvertinimo išvadai. Diskusijos padėjo nustatyti priemones įgyvendinimui palengvinti ir taip sumažinti išlaidas bei pasinaudoti visa sustiprintos žmogaus sveikatos ir aplinkos apsaugos nauda. Partnerystė su suinteresuotomis šalimis siekiant padaryti sistemą tinkamesne ir pigesne, IT sistemos kūrimas ir gairių pramonei ir valstybėms narėms parengimas paspartino pasirengimą sistemos įgyvendinimui. Europos išmetamų teršalų registras (EPER) – pirmasis visos Europos valstybinis iš pramonės objektų į orą ir vandenį išmetamų teršalų registras pagerino visuomenės galimybes susipažinti su aplinkosaugos informacija. Bendrija ratifikavo JT ir visos Europos sutartį ir prisijungė prie antrosios pasaulinės konvencijos dėl nesuyrančių organinių teršalų (POPs) taršos panaikinimo. Organiniai teršalai – tai toksinės medžiagos, kurios gali nukeliauti ilgus nuotolius, nesuirti aplinkoje ir kauptis maisto grandinėje. Išvados Apie 2–8 % ligų ES-25 atsiranda dėl aplinkosaugos faktorių, ypač dėl transporto sukeliamo oro ir triukšmo užterštumo. Reikia labiau kovoti su žinomais sveikatos pavojais, pavyzdžiui, pernelyg ilgu kontaktu su oro teršalais, tokiais kaip mažos dalelės ir ozonas, ir su nesaugiu gyvsidabrio kiekiu jūros produktuose. Siekdamos pagerinti supratimą, įskaitant žmogaus biomonitoringą, ES valstybės narės jau investuoja į mokslinius tyrimus ir apklausas, kur pagrindinis dėmesys skiriamas sunkiesiems metalams, dioksinams, polichloruotiems bifenilams PCBS, endokrinus ardančioms medžiagoms, astmai ir alergijoms. Tačiau paprastai naudojamos skirtingos metodologijos ir todėl gautus rezultatus yra sunku palyginti. Perspektyvos 2005 m. Toliau bus teikiama informacija, kuri reikalinga atkreipiant dėmesį į gamtoje esančių žmogaus sveikatai pavojingų medžiagų keliamą pavojų: - bus siekiama susitarimo dėl siūlomo REACH reglamento, nes tai padėtų griežčiau vertinti ir kontroliuoti naudojamus chemikalus; - bus įgyvendinamas ES Aplinkos ir sveikatos veiksmų planas, pradėti veiksmai dėl žmogaus biomonitoringo, mokslinių tyrimų, informacijos apie aplinką ir sveikatą. Tuo pat metu Komisija pasiūlys apribojančias priemones dėl kontakto su gyvsidabriu, pesticidais ir oro tarša, susijusios strategijos bus paskelbtos 2005 m. 4. SU ĮGYVENDINIMU IR GERESNIU REGLAMENTAVIMU SUSIJUSIŲ SUNKUMŲ ĮVEIKIMAS Svarbiausios mintys Nors ES teisės aktai padėjo ženkliai pagerinti aplinkos kokybę, sudaryti vienodas sąlygas bendrovėms visoje ES ir skatinti naujas rinkos galimybes, dar daug ką galima gerinti. Valstybių narių, įskaitant ir naująsias valstybes nares, laukianti užduotis – visų ES aplinkosaugos teisės aktų įgyvendinimas. Su aplinkosauga susijusios bylos iki šiol sudaro trečdalį visų nagrinėjamų bylų dėl ES-25 skirtų ES įstatymų nesilaikymo. 2004 m. Komisija išnagrinėjo pagrindines sunkumų keliančias sritis (atliekų, vandens, gamtos apsaugos ir aplinkosaugos įtakos įvertinimo) ir dabar ruošia veiksmų planus reikalavimų laikymosi lygiui pagerinti. Tinkamas įgyvendinimas – tai teisingų nacionalinių teisės aktų savalaikis priėmimas ir reikalingos infrastruktūros įdiegimas. Taip pat reikia tikrinti nelegaliai veikiančius subjektus ir imtis veiksmų prieš juos. Siekiant valstybėms narėms reikalingų investicijų, Bendrijos lėšos ir toliau turi vaidinti katalizatoriaus vaidmenį. Komisijos nenutrūkstamo įsipareigojimo pagerinti reglamentavimą rezultatas turi būti aiškesni, lengviau įgyvendinami ir rentabiliausius sprendimus siūlantys ES teisės aktai. Prireikus, Komisija rems savanoriškus metodus: ji jau pradėjo EMAS ir Eco ženklinimo sistemų vertinimą. Kurdama naujus teisės aktus, Komisija stengiasi numatyti problemas, sumažinti administracinę naštą, reikalavimų laikymosi išlaidas ir padidinti naujas galimybes. Tam ji naudojasi įtakos vertinimu, viešomis konsultacijomis ir patikros metodu. Siekiant aplinkosaugos ir platesnės naudos, kurios nesuteikia vien tik aplinkosaugos politika, reikia sparčiau integruoti ekologinį mąstymą į kitas politikos sritis ir sektorių sprendimus. Apžvelgus Kardifo procesą dėl aplinkosaugos integravimo, buvo pateiktos rekomendacijos dėl integracijos proceso atnaujinimo, taip pat dėl valstybių narių poreikio užtikrinti visapusišką Direktyvos dėl strateginio aplinkosaugos įvertinimo įgyvendinimą. Perspektyvos 2005 m. Valstybės narės turi įgyvendinti visus aplinkosaugos teisės aktus. Komisija sutelks dėmesį į daugiausiai problemų turinčias sritis. Kiti svarstytini klausimai: teisės aktų supaprastinimas, reikalavimai stebėsenai ir ataskaitoms. 5. IŠVADOS Pastarųjų metų aplinkosaugos politikos raida ES ir nacionaliniu lygmeniu patvirtina daug 2003 m. Aplinkosaugos politikos apžvalgoje nurodytų tendencijų: Lisabonos strategija ir aplinkosauga: - Aplinkosauga, įskaitant ekologines inovacijas, yra svarbiausias Lisabonos strategijos elementas, nes ji prisideda prie tvaraus ekonomikos augimo ir prie ilgalaikio ES ekonomikos konkurencingumo. Tokio įnašo ypač svarbią dalį sudaro: - tolesnis ekologiškai efektyvus energijos ir išteklių naudojimo gerinimas, kuris padidins išteklių produktyvumą ir sumažins aplinkai daromą spaudimą; - įgyvendinant konkrečius sutartus klimato kaitos sustabdymo, energijos efektyvumo ir tvaresnio transporto tikslus, be jau minėtų priemonių reikia: - geriau informuoti ES bendroves ir piliečius apie tokius produktus, procesus ir paslaugas, kurie padeda mums įveikti klimato kaitą ir aplinkosaugos pavojus; - geriau apsvarstyti ir apskaičiuoti visas skirtingų energijos šaltinių ir skirtingų prekių ir paslaugų, tokių kaip transportas ir mobilumo paslaugos, išlaidas visuomenei apskritai ir patenkinti vis didėjantį poreikį labiau subalansuotu būdu; - ekologiškai efektyvių inovacijų skatinimas visuose ekonomikos sektoriuose, ypač visapusiškai įgyvendinant Aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (ETAP). Valstybės narės turėtų nustatyti ETAP įgyvendinimo gaires; jos turėtų būti skatinamos kurti aplinką tausojančių viešųjų pirkimų veiksmų planus. Be to, siekiant realios pažangos energijos efektyvumo srityje, būtinos didelės pastangos visoje Europoje; - pastangos ekologinių inovacijų srityje neatsilikti nuo ES konkurentų, tokių kaip JAV ir Japonija. Auga pasaulinis ekologinių inovacijų poreikis, nes naujos ekonomikos, tokios, kaip Kinija, vis labiau supranta, kad jų greitas augimas gali greitai sulėtėti dėl aplinkosaugos suvaržymų. Šį sunkumą turi įveikti ekologiškos technologijos ir naujos inovacijos. Paramą moksliniams tyrimams ir „rizikingai“ demonstracinei veiklai turėtų teikti ir visuomenė, panašiai, kaip tai daro ES konkurentai. Aplinkosauga ES - šeštoji aplinkosaugos veiksmų programa suteikia stabilią struktūrą Bendrijos aplinkosaugos politikoms ir aplinkosaugos klausimų integravimui į įvairių sektorių politikas iki 2012 m. Keturi pagrindiniai programos prioritetai – klimato kaita, biologinė įvairovė, ištekliai, aplinka ir sveikata – reikalaus ilgalaikių veiksmų. Kai kuriose srityse reikia trumpalaikių veiksmų, nes neveiklumas dabartiniu metu gali pareikalauti didesnių išlaidų ateityje, padaryti neatstatomos žalos ar net sunaikinti galimybę rasti ekonomiškus sprendimus. Aplinkosauga pasaulyje - Siekdama tvaraus vystymosi, išspręsti pasaulines ir bendras aplinkosaugos problemas, pagerinti ES aplinkosaugos politiką pasauliniais klausimais ir užtikrinti aplinkosaugos reikalavimų integravimą į visas išorės politikos sritis, įskaitant saugumą, plėtrą, prekybos politiką ir kaimynystės politiką, Komisija toliau skatins tarptautinį bendradarbiavimą. Artimiausiais metais - 2005 m. Komisija paskelbs keletą svarbių aplinkosaugos politikos iniciatyvų, kurios suformuos ES aplinkosaugos politiką artimiausiais metais: - komunikatus apie ES Klimato politiką po 2012 m. (2005 m. vasarį) ir apie ekonomikos instrumentus, kuriuose bus sprendžiamos klimato kaitos įtakos aviacijai problemos; - Komunikatą apie biologinės įvairovės politiką; - temines strategijas apie oro kokybę, išteklių naudojimą, atliekų prevenciją ir perdirbimą, jūrų aplinką, pesticidų naudojimą, miestų aplinką, žemę. Pastangos pagerinti įgyvendinimą - Aplinkosaugos politikos struktūra dabar veikia gerai, priimta daug svarbių aplinkosaugos teisės aktų. Nors prireikus bus siūlomi nauji teisės aktai, žymiai didesnį dėmesį reikia skirti dabartinių politikos sričių ir teisės aktų įgyvendinimui. Nustatyti ir suderinti tikslai bei įpareigojančios taisyklės. Valstybės narės privalo įgyvendinti šias politikos sritis ir leisti pasinaudoti jų suteikiama bendra nauda. Komisija stengsis pagerinti teisės aktų valstybėse narėse įgyvendinimą didindama savo bendradarbiavimo su jomis pastangas. ir aplinkosaugos politikos kūrimą - Aplinkosaugos politika vis labiau remiasi geresnėmis žiniomis ir mokslu. Tačiau dar išliko didelių pažinimo spragų ir abejonių, todėl turime nuolat gerinti žinių pagrindą.. Spragas galima užpildyti tik didelėmis mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos pastangomis tiek valstybėse narėse, tiek ir visoje ES. Bendrijos mokslinių tyrimų programose turėtų būti iš naujo svarstoma, kodėl iš dalies vis mažiau dėmesio skiriama aplinkosaugos ir energijos moksliniams tyrimams. - Remiantis šiuolaikinėmis technologijomis reikia sukurti efektyvesnę ir skaidresnę bendrą ES aplinkosaugos informacijos sistemą. Tokia sistema turėtų tarnauti nacionaliniams ir visos ES poreikiams, taip pat ES piliečių poreikiams visoje išsiplėtusioje Sąjungoje. Šioje srityje naudingą vaidmenį gali atlikti platų tinklą turinti Europos aplinkos agentūra. - Nuolat gerinami aplinkosaugos politikos formavimo ir įgyvendinimo būdai. Jau tapo įprasta naudotis poveikio vertinimu ir išsamiai konsultuotis su suinteresuotomis šalimis. Siekiant maksimaliai pagerinti visapusiško ir ekonomiškiausio įgyvendinimo galimybes, labiau tradicinės reguliavimo priemonės yra papildomos rinka pagrįstomis ir kitokiomis priemonėmis. Tokie mišrūs metodai turi būti ir toliau naudojami bei tobulinami tiek Bendrijos, tiek ir valstybių narių lygmeniu. 2005 m. teminėse strategijose ypatingas dėmesys bus skiriamas ekologinių inovacijų, ekonomiškumo ir integravimo gerinimo metodams. - Siekiant sumažinti valstybiniam sektoriui ir bendrovėms iškylančius sunkumus, toliau reikia tęsti reguliavimo supaprastinimo procesą taip, kad būtų išlaikomi aukšti aplinkosaugos standartai ir užtikrintos vienodos sąlygos vidaus rinkoje. Reikalingi veiksmai Bendrijos ir valstybių narių lygmeniu. 2005 m. planuojamos teminės strategijos pasiūlys unikalią galimybę dar labiau supaprastinti teisines normas. ES piliečių lūkesčių tenkinimas - Aplinkosaugos politikos esmė – gyvenimo kokybė. Ji yra tiesiogiai susijusi su žmonių gyvenimu. Ne vieną kartą visoje Europoje atliktos nuomonių apklausos parodė daugumą ES piliečių norint, kad būtų daugiau dėmesio skiriama aplinkosaugai; jie tikisi, kad priimti sprendimai pagerins aplinkos kokybę ir paslaugas ES lygiu. Todėl stipri Europos aplinkosaugos politika yra ES piliečių prioritetas, suartinantis juos su Europa. - Europa turi pasinaudoti aplinkosaugos galimybėmis ir suvaržymais siekdama augimo ir vykdydama darbo vietų kūrimo politiką. Tai svarbi sąlyga siekiant geresnio gyvenimo ir visiems teisingos ateities. Europa turi veikti dabar, ne vien tik Europoje, bet ir visame pasaulyje. [1] COM (2004)394 [2] SEC(2005)97