[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.7.2007 SEK(2007) 936 KOMISIJOS TARNYBŲ DARBO DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA pridedama prie Baltosios knygos dėl sporto {COM(2007) 391 galutinis} {SEC(2007) 932} {SEC(2007) 934} {SEC(2007) 935} Baltosios knygos poveikio vertinime paaiškinami pagrindiniai motyvai ir procesai, kuriais remdamasi Komisija nusprendė parengti Baltąją knygą dėl sporto. Sprendimas grindžiamas sukauptomis žiniomis, plataus masto konsultacijomis su vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis suinteresuotosiomis šalimis ir esamomis ataskaitomis bei tyrimais[1], kurie padėjo Komisijai nustatyti sporto srities politinės iniciatyvos prioritetus. Tyrimas parodė, jog puoselėjami dideli lūkesčiai, kad vykstant politikos formavimo procesui ES, nepažeidžiant sporto autonomijos bus labiau atsižvelgta į sporto savitumą[2]. Taip pat paaiškėjo, kad ES lygmens veiksmai daugelyje sporto sektoriaus sričių galėtų suteikti pridėtinės vertės esamoms nacionalinio lygmens priemonėms. Tyrime patvirtinama, kad sporto galimybės socialiniu ir ekonominiu aspektais galėtų būti labiau išnaudojamos ir labiau padėtų siekti ES strateginių tikslų. Esama teisinė sistema nesuteikia ES išimtinės teisinės kompetencijos sporto srityje, tačiau tai yra sritis, kuriai taikoma daug ES sutarties nuostatų ir kuriai dėl šios priežasties taikomi Europos Teisingumo Teismo sprendimai ir Komisijos sprendimai. Sudėtinga ir daugialypė Europos sporto sritis turi sąsąjų su daugeliu ES politikos sričių. Šiuo metu Europos sporto sektorius susiduria su naujais socialiniais ir ekonominiais uždaviniais, kuriems spręsti dar nebuvo priimta nė viena plataus masto ES lygmens iniciatyva. Taigi, siekiant pateisinti suinteresuotųjų šalių lūkesčius dėl ES iniciatyvos, reikia remtis įvairiapusiu politiniu požiūriu ir atsižvelgti į pagrindines teisines aplinkybes ir būtinybę nepažeisti sporto sektoriaus autonomijos ir laikytis subsidiarumo principo. Rengiant tokią iniciatyvą būtinas glaudus visų susijusių Komisijos tarnybų bendradarbiavimas. Šiomis aplinkybėmis poveikio vertinime pateikiamos esminės Komisijos sporto srities iniciatyvą pagrindžiančios priežastys, paaiškinami svarbiausi motyvai, įvardijamos opiausios problemos ir išdėstomi pagrindiniai tikslai. Pagrindinės problemos suskirstytos į tris grupes: visuomeninis sporto vaidmuo, ekonominis jo aspektas ir sporto organizavimas. Išvardijami kylantys klausimai ir su šiais klausimais susijusios didžiausios problemos. Atsižvelgiant į tai, kad esama daug problemų, spręstinų pasitelkiant plataus masto metodą sporto srityje, poveikio vertinime pasirinktos šešios prioritetinės temos, atspindinčios pagrindines suinteresuotųjų šalių įvardytas problemas: a) teisinio aiškumo trūkumas taikant ES teisės aktus sportui; b) valdymo problemos, susijusios su profesionaliuoju sportu, pirmiausia nelegali žaidėjų agentų veikla, nepakankama nepilnamečių sportininkų apsauga, dopingo, rasizmo ir smurto sporte žala; c) sporto finansavimas ir mėgėjų sporto finansavimo tradiciniu būdu problemos; d) sporto sektoriaus duomenų trūkumas formuojant politiką; e) didėjanti viršsvorio, nutukimo, širdies ir kraujagyslių ligų bei osteoartrito problema, kylanti iš esmės dėl fizinio aktyvumo trūkumo; f) nepakankamas sporto klausimų integravimas į švietimo ir mokymo politiką. Poveikio vertinimas rodo, kad ES sporto srities iniciatyva turėtų būti siekiama nustatyti strategines sporto vaidmens Europoje gaires, skatinti diskusijas dėl konkrečių problemų ir didinti sporto matomumą formuojant ES politiką. Vertinime teigiama, kad iniciatyva bus siekiama parodyti, pripažinti ir puoselėti konkrečius visuomeninius, ekonominius ir organizacinius sporto aspektus formuojant ES politiką. Kitas tikslas − labiau įtraukti sportą į esamas ir rengiamas ES programas bei veiksmus ir nustatyti, kokią finansinę paramą pagal ES finansavimo priemones galima būtų skirti sporto srities projektams. Poveikio vertinime taip pat nustatomas tikslas labiau plėtoti dialogą ir politinio bendradarbiavimo sporto klausimais ES lygmens struktūrą. Poveikio vertinime pateikiamos keturios skirtingos sporto vaidmens Europoje klausimo sprendimo galimybės: - 1 galimybė: nesiimti jokių veiksmų ir nekeisti esamos sporto sektoriaus padėties; - 2 galimybė: toliau plėtoti konsultacijas dėl ES sporto iniciatyvos ir parengti Žaliąją knygą; - 3 galimybė: sporto klausimams spręsti priimti plataus masto iniciatyvą, kuri būtų pagrįsta teisiškai neįpareigojančiomis priemonėmis, pvz., Baltąją knygą arba komunikatą; - 4 galimybė: parengti reguliavimo priemones konkrečioms problemoms spręsti, labiau įtraukti sporto aspektą į ES politikos kryptis bei programas. Išnagrinėjus pagal šešias prioritetines temas siūlomų veiksmų galimą poveikį, veiksmingumą, ekonominę naudą, darnumą ir galimus pavojus, daroma išvada, kad 1 galimybė (nesiimti ES lygmens veiksmų) nepateisintų suinteresuotųjų šalių lūkesčių ir atimtų galimybę išspręsti šiuo metu aktualias sporto sektoriaus problemas. Atsižvelgiant į pastaraisiais metas atliktas plataus masto konsultacijas, daroma išvada, kad konsultacijų procesas nebepridės daugiau pridėtinės vertės (2 galimybė). Šiame vertinime daroma išvada, kad reguliavimo priemonių ar teisės aktų pasiūlymai daugelyje sričių, kaip siūloma pagal 4 galimybę, keltų pavojų pažeisti subsidiarumo principą ir sporto autonomiją ir neatsižvelgtų į sporto aspektų daugialypiškumą. 4 galimybė, pagal kurią siūloma paskelbti Baltąją knygą, geriausiai tinka išdėstytiems tikslams pasiekti. Be to, ji yra ir ekonomiškiausia alternatyva. Parengus veiksmų planą, kuriame būtų išdėstytos konkrečios nustatytų uždavinių sprendimo priemonės, ši galimybė suvienytų veiksmingiausias visų lygių priemones, tačiau nepažeistų sporto autonomijos ir sporto srities kompetencijų Europoje pasidalijimo. Tai − galimybė, labiausiai pateisinanti lūkesčius suteikti politinio svorio ir matomumo ES lygmens sporto iniciatyvai, laikantis esamos teisinės sistemos. [1] Smulkesnė pastaraisiais metais atliktų konsultacijų su vyriausybinėmis ir nevyriausybinėmis suinteresuotosiomis šalimis santrauka pateikiama prie Baltosios knygos pridedamo Komisijos tarnybų darbo dokumento III priede. [2] Kaip nustatyta 2000 m. Europos Vadovų Tarybos Nicos deklaracijoje.