EUROPOS KOMISIJA Briuselis, XXX SANTE/10553/2018-EN SWD (POOL/F7/2018/10553/10553-EN SWD.doc) [...](2018) XXX draft KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS pridedamas prie KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI

dėl bendro oficialiosios kontrolės taikymo valstybėse narėse (2014–2016 m.) siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi maisto ir pašarų srities teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių





{COM(2018) 627 final} Brussels, 14.9.2018

SWD(2018) 402 final TURINYS 1.ĮVADAS 2.KOMISIJOS TARNYBŲ KONTROLĖS VEIKLA VALSTYBĖSE NARĖSE 2.1. HORIZONTALIEJI KLAUSIMAI 2.2. MAISTO SAUGA 2.3. PAŠARŲ SAUGA 2.4. IMPORTO KONTROLĖ 2.5. AUGALŲ SVEIKATA 2.6. PESTICIDAI 2.7. GYVŪNŲ SVEIKATA 2.8. GYVŪNŲ GEROVĖ 2.9. ANTIMIKROBINIS ATSPARUMAS 2.10. EKOLOGINĖ GAMYBA 2.11. ŽEMĖS ŪKIO IR MAISTO PRODUKTŲ KOKYBĖS SISTEMOS 3.IŠVADOS

1. ĮVADAS Reglamento (EB) Nr. 882/2004 44 straipsnio 4 ir 6 dalyse reikalaujama, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktų ataskaitą dėl bendro kontrolės taikymo valstybėse narėse. Ataskaita turi būti pagrįsta nacionalinių institucijų pateiktomis jų atliktos kontrolės veiklos metinėmis ataskaitomis ir valstybėse narėse atliktos Komisijos kontrolės rezultatais. Šiame tarnybų darbiniame dokumente pateikiama papildomos informacijos apie Komisijos kontrolės veiklą maisto saugos, gyvūnų ir augalų sveikatos, gyvūnų gerovės, ekologinio ūkininkavimo ir kokybės sistemų srityse. Remiantis šios kontrolės veiklos rezultatais buvo padaryta keletas į 2014–2016 m. Komisijos ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai įtrauktų išvadų.

Tolesniuose skyriuose pateikiami su pirmiau minėta Komisijos tarnybų 2014–2016 m. atlikta kontrole susiję ypatingos svarbos klausimai. 2.KOMISIJOS TARNYBŲ KONTROLĖS VEIKLA VALSTYBĖSE NARĖSE ES kontrolės sistemoje Komisijos tarnybos atlieka auditus, kad patikrintų, kaip laikomasi pašarų ir maisto, gyvūnų sveikatos ir gerovės sričių teisės aktų bei oficialiosios kontrolės reikalavimų. Audito ataskaitose pateikiamos rekomendacijos, kaip pašalinti nustatytus trūkumus. Ataskaitos, valstybių narių veiksmų planai, skirti rekomendacijoms įgyvendinti, ir šalių informacija, patvirtinanti šių planų įgyvendinimo pažangą, yra skelbiami pateikiant suinteresuotosioms šalims ir piliečiams faktinę ir skaidrią informaciją apie tai, kaip valstybės narės tinkamai įgyvendina ES teisės aktus. Verta atkreipti dėmesį į du pokyčius. Pirma, atliekant daugumą auditų dabar pateikiamos apžvalginės ataskaitos. Jų tikslas – pateikti išsamų valstybių narių tam tikroje teritorijoje atliktos kontrolės vaizdą ir nustatyti problemas, kurios yra svarbios visoms valstybėms narėms. Be to, jose atkreipiamas dėmesys į sunkumus, su kuriais susiduriama įgyvendinant atitinkamus teisės aktus, taip pat nustatoma geroji patirtis. Antra, daugiau dėmesio skiriama administraciniam įvertinimui ir faktų nustatymui siekiant papildyti audito darbą, kad Komisija susidarytų aiškų vaizdą apie ES teisės veikimą ir bet kokias problemas, kurios gali iškilti ją taikant. Taip pat rengiamos ir skelbiamos šios veiklos apžvalginės ataskaitos. Šios dvi veiklos rūšys yra specialiai skirtos Komisijos teisės aktų peržiūros politikai remti siekiant užtikrinti, kad ES teisės aktai būtų atnaujinami, praktiškai įgyvendinami ir vykdytini pagrįstomis sąnaudomis, atsižvelgiant į vietos pokyčius, taigi ir atitiktų savo paskirtį. Tokiu būdu Komisijos tarnybų atliekama kontrole tiesiogiai prisidedama įgyvendinant geresnio reglamentavimo darbotvarkę. Apžvalginėse ataskaitose taip pat pateikiama informacija apie planuojamus veiksmus, kurių bus imtasi atsižvelgiant į ataskaitų išvadas. Norint skleisti informaciją apie šiose ataskaitose pateiktas išvadas, gerąją patirtį ar įgytą patirtį, jomis taip pat dalijamasi įgyvendinant BTSF programą. 2.1. HORIZONTALIEJI KLAUSIMAI 2.1.1. Oficialiosios kontrolės auditai Siekiant įvertinti, kaip efektyviai ir veiksmingai valstybės narės atlieka savo visos kontrolės sistemos auditą, Komisijos tarnybos 2016 m. pradėjo valstybių narių nacionalinių audito sistemų (toliau – NAS) auditus, reikalaujamus pagal Reglamento (EB) Nr. 882/2004 4 straipsnio 6 dalį, kurie bus tęsiami 2018 m. siekiant patikrinti visas valstybes nares. Pirmieji šių svarbių auditų metu nustatyti faktai ir išvados buvo paskelbti tarpinėje apžvalginėje ataskaitoje, kurioje pateikiami 12 valstybių narių auditų duomenys. Nustatyta, kad daugeliu atvejų kompetentingos institucijos taikė tinkamas audito priemones, apimančias didžiąją dalį oficialiosios kontrolės veiklos, kuriai taikomas Reglamentas (EB) Nr. 882/2004. Daugelis audituojamų subjektų greitai pasinaudojo auditų rezultatais savo oficialiosios kontrolės nuoseklumui ir veiksmingumui pagerinti. Kai kuriose šalyse tebėra tam tikrų sunkumų, visų pirma, jose neatliekamas reikalaujamas audito proceso nepriklausomas tikrinimas ir veiksmingai nesiimama su audito rezultatais susijusių tolesnių veiksmų, o jeigu tai būtų įdiegta, būtų daromas teigiamas poveikis oficialiosios kontrolės veiksmingumui ir nuoseklumui. Tarpinėje apžvalginėje ataskaitoje taip pat nustatyta, kad valstybių narių audito tarnybos palankiai įvertino Komisijos sprendime 2006/677/EB nustatytas gaires dėl 4 straipsnio 6 dalies įgyvendinimo ir jomis pasinaudojo. Joje taip pat nurodytos sritys, kuriose valstybės narės, įgyvendindamos oficialiąją kontrolę, patiria sunkumų ir kuriose veiklos rezultatai yra prastesni arba kuriose yra trūkumų. Komisijos tarnybos, pasikonsultavusios su valstybėmis narėmis, pasinaudos šia patirtimi rengdamos patikslintas gaires, kaip įgyvendinti nuostatas dėl NAS, įtrauktas į Reglamentą (ES) Nr. 2017/625, kuriuo nuo 2019 m. bus pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 882/2004. Šiuos veiksmus taip pat padės įgyvendinti NAS tinklas, kurio dalyviai ketina panaudoti tarpinės ir galutinės apžvalginių ataskaitų rezultatus atlikdami savo aiškinamojo dokumento dėl audito veiksmingumo peržiūrą. Taip pat tinkle ketinama aptarti geruosius auditų ataskaitų teikimo principus ir galbūt parengti atitinkamą dokumentą, kurį būtų galima įtraukti į naująsias gaires. Galiausiai, valstybėms narėms buvo rengiami mokymai auditų klausimais pagal 2017 m. birželio mėn. baigtos įgyvendinti programos priemonę „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“ (toliau – BTSF). Naujoje BTSF programoje taip pat bus numatyti mokymai auditų klausimais, ir į juos bus įtraukti tarpinėje apžvalginėje ataskaitoje nustatyti klausimai. 2.2. MAISTO SAUGA 2.2.1. Naminių paukščių salmonelių (Salmonella) kontrolė Dėl ES dedamų pastangų įveikti žmonių salmoneliozę šios ligos atvejų jau sumažėjo 50 proc. (2004–2009 m.), ir ši mažėjimo tendencija tebesitęsė. Pagrindinis šį laimėjimą lėmęs veiksnys – salmonelių (Salmonella) nacionalinių kontrolės programų (toliau – SNKP), skirtų mažinti salmonelių (Salmonella) paplitimą konkrečiose naminių paukščių (veislinių pulkų, Gallus gallus rūšies vištų dedeklių, broilerių pulkų ir kalakutų) populiacijose, įgyvendinimas visose valstybėse narėse. Įgyvendinus šias programas, Europos Sąjungoje labai sumažėjo naminių paukščių pulkų, kuriuose kontroliuojamų salmonelių (Salmonella) serologinių tipų tyrimų rezultatai yra teigiami, paplitimas. Komisijos tarnybos pirmą kartą vertino šių programų veiksmingumą per 2006–2012 m. atliktus auditus. 2013 m. paskelbtoje jų apžvalginėje ataskaitoje nustatyta, kad SNKP iš esmės atitiko savo paskirtį. Joje taip pat pateikta gerosios patirties pavyzdžių, o tai padėjo patobulinti SNKP. 2013–2016 m., per antrąjį auditų valstybėse narėse ciklą, Komisijos tarnybos tęsė audito veiklą šia tema. Šių auditų metu nustatytais faktais ir išvadomis patvirtinama ankstesnių auditų ataskaitose nurodyta teigiama su SNKP veiksmingumu susijusi tendencija. Tačiau tam tikros per pirmąjį auditų ciklą nurodytos problemos dar neišspręstos.

Tai, visų pirma, yra kai kuriose valstybėse narėse įprasta praktika, kai, maisto tvarkymo subjektui paėmus mėginį ir nustačius salmonelėmis (Salmonella) užkrėstą naminių paukščių pulką, ribojamųjų priemonių buvo imamasi tik tada, kai oficialiai paimtu mėginiu ir oficialiu tyrimu buvo patvirtinta, kad pulkai užkrėsti. Taip buvo daroma ir tada, kai nebuvo pagrįstos priežasties abejoti maisto tvarkymo subjekto paimto pradinio mėginio tyrimo rezultatais. Dėl tokios praktikos, kai delsiama taikyti ribojamąsias priemones, laikotarpiu nuo tada, kai gautas pirmasis neatitikimą rodantis tyrimų rezultatas, iki tada, kai gautas vėlesnis patvirtinamasis tyrimų rezultatas, į rinką galėjo patekti kiaušinių, kurie galėjo būti užkrėsti. Valstybėms narėms, kuriose yra tokia praktika, pateiktos audito rekomendacijos ją pakeisti. Užtikrinus, kad visos valstybės narės praneštų apie pirmuosius reikalavimų neatitinkančius tyrimų rezultatus, kaip teisiškai reikalaujama, dar labiau padidėtų valstybių narių duomenų apie salmonelių paplitimą patikimumas. Komisijos tarnybos konsultuojasi su valstybėmis narėmis siekdamos peržiūrėti SNKP tikslus ir atitinkamą duomenų teikimą, kad būtų galima toliau gerinti SNKP veiksmingumą. 2.2.2. Kampilobakterijos (Campylobacter) paukštienos gamyboje Nuo 2008 m. kampilobakteriozė yra dažniausiai ES vartotojų pranešama per maistą plintanti liga. Jei sergamumas žmonių salmonelioze mažėja, tai praneštų kampilobakteriozės atvejų skaičius, priešingai, didėja. Iš turimų duomenų matyti, kad didelė kampilobakteriozės sukeliamos naštos dalis yra susijusi su paukštienos gamyboje ir jos tiekimo grandinėje pasitaikančiomis kampilobakterijomis (Campylobacter). Komisijos tarnybos, siekdamos geriau suprasti, kaip valstybės narės sprendė kampilobakterijų (Campylobacter) problemą, 2015–2016 m. atliko faktų nustatymo misiją trijose valstybėse narėse. Pastaraisiais metais šių šalių kompetentingos institucijos teikė pirmenybę su kampilobakterijomis (Campylobacter) susijusios problemos sprendimui. Trumpų faktų nustatymo misijų tikslas buvo nustatyti veiksmus, kurių buvo imtasi, taip pat atkreipti dėmesį į šių valstybių narių įgyvendinamos gerosios patirties pavyzdžius, užkirsti kelią kampilobakterijų (Campylobacter) keliamai rizikai paukštienos gamybos ir platinimo srityse, ją sumažinti arba pašalinti. Pagrindinės per šias faktų nustatymo misijas padarytos išvados – net ir taikant griežtas biologinio saugumo priemones, neįmanoma išnaikinti kampilobakterijų (Campylobacter) mėsinių naminių paukščių ūkiuose arba neleisti joms į juos patekti, ypač vasaros mėnesiais. Tačiau ūkio lygmens intervencijomis galima pasiekti mažesnio skerdenėlių užteršimo, o tai, atsižvelgiant į skirtingą kampilobakterijų (Campylobacter spp.) paplitimą ir skaičių įvairiuose ūkiuose, rodo tolesnių skerdyklos lygmens intervencijų poreikį. Tokios intervencijos gali būti skerdyklų esamų ir būsimų higienos procedūrų dalis. Šiuo tikslu Reglamentas (EB) Nr. 2073/2005 2017 m. buvo iš dalies pakeistas, kad būtų galima nustatyti proceso higienos kriterijų, susijusį su kampilobakterijomis (Campylobacter) broilerių skerdenėlėse, ir siekiant kontroliuoti skerdenėlių užteršimą per skerdimo procesą. Komisijos tarnybos taip pat surengė praktinį seminarą apie vis didėjančią naminių paukščių užteršimo kampilobakterijomis (Campylobacter) problemą, siekdamos paskleisti atliekant su kampilobakterijomis susijusių faktų nustatymo misijas nustatytą valstybių narių kompetentingų institucijų įgytą patirtį ir gerosios patirties pavyzdžius. 2.2.3. Maisto priedų ir kvapiųjų rūkymo medžiagų kontrolė Priedai ir kvapiosios rūkymo medžiagos plačiai naudojami įvairiuose maisto produktuose. Jų sauga visapusiškai vertinama ir taip pat yra pagrįsta išsamiais ES teisės aktais, kuriuose nustatyta, kaip ir kuriuose maisto produktuose galima naudoti maisto priedus maisto produktų kokybei ir saugai pagerinti. Ypač svarbu užtikrinti, kad jie būtų naudojami visapusiškai laikantis teisinių reikalavimų, nes pernelyg dideliais kiekiais naudojami maisto priedai (pvz., nitritai / nitratai) gali kelti pavojų žmonių sveikatai. Dėl šios priežasties daugumai maisto priedų Europos Sąjungoje nustatytas didžiausias leidžiamas kiekis, o pagal produktų ženklinimo reikalavimus būtina tinkamai informuoti vartotojus. 2015 m. Komisija, siekdama nustatyti, kaip valstybės narės įgyvendina oficialiąją šios srities kontrolę, atliko keletą faktų nustatymo misijų. Pagrindinės šių misijų išvados buvo tokios, kad daugumoje aplankytų valstybių narių įdiegtos maisto priedų ir kvapiųjų rūkymo medžiagų kontrolės įvairiuose maisto gamybos grandinės lygmenyse sistemos, tačiau tik nedaugelyje valstybių narių maisto priedų ir kvapiųjų rūkymo medžiagų kontrolei teikiamas didelis prioritetas, o oficialiosios kontrolės apimtis nesuteikia pakankamai garantijų, kad maisto tvarkymo subjektai visada visapusiškai laikosi ES reikalavimų. Valstybėse narėse, kuriose pirmenybė kontrolės srityje buvo teikiama visų pirma tokiems didesnės rizikos priedams, kaip nitritai ir nitratai, buvo įdiegta veiksminga kontrolės sistema. Be to, padaryta išvada, kad maisto tvarkymo subjektai, siekdami visapusiškai suprasti ir įgyvendinti dažnai sudėtingus teisės aktų reikalavimus, o kompetentingos institucijos – patikrinti, ar taip yra, susiduria su didelėmis problemomis. Komisijos apžvalginėje ataskaitoje taip pat padaryta išvada, kad oficialiąją kontrolę galima pagerinti teikiant pirmenybę didesnės rizikos maisto priedams ir rengiant mokymus bei teikiant praktines rekomendacijas, kad būtų galima pagerinti tiek oficialiąją kontrolę, tiek maisto tvarkymo subjektų atitiktį reikalavimams. Šiuo tikslu 2016 m. Komisija įsteigė ekspertų grupę oficialiosios maisto priedų ir kvapiųjų rūkymo medžiagų kontrolės taikymo klausimais, rengia mokymus pagal BTSF priemonę ir parengė konkrečius rekomendacinius dokumentus. 2.2.4. Negyvūninio maisto pirminės gamybos kontrolė Pastaraisiais metais pripažinta, kad bakterijomis arba virusais užterštas augalinis maistas, skirtas vartoti žalias, pavyzdžiui, daigai ir daiginimui skirtos sėklos, kelia rimtą grėsmę žmonių sveikatai. 2011 m. Vokietijoje verocitotoksigeninės Escherichia coli (toliau – VTEC) sukeltas infekcijos protrūkis (daugiau kaip 4 000 žmonių susirgimo atvejų ir 55 mirties atvejai), susijęs su daigintų sėklų vartojimu, ir didžiausias kada nors Vokietijoje užregistruotas per maistą plintančių ligų protrūkis 2012 m. (šaldytose braškėse aptiktas norovirusas sukėlė 11 000 susirgimo gastroenteritu atvejų) aiškiai parodė silpnąsias ES oficialiosios kontrolės sistemų grandis. 2013–2016 m. Komisijos tarnybos atliko keletą auditų siekdamos įvertinti įdiegtas kontrolės sistemas, skirtas užkirsti kelią negyvūninio maisto, kuris vartojamas žalias, mikrobiologiniam užteršimui pirminės gamybos etape. Atliekant auditus, dėmesys visų pirma buvo skiriamas daiginimui ir daigams skirtų sėklų atsekamumo oficialiosios kontrolės sistemai, taikomiems mikrobiologiniams kriterijams, daigus gaminančių įmonių patvirtinimui ir importuojamų daiginimui skirtų sėklų kontrolei. Auditų metu nustatyta daug su oficialiąja kontrole susijusių trūkumų daigų gamybos grandinėje. Keliose valstybėse narėse nebuvo įdiegta jokių negyvūninio maisto, kuris valgomas žalias, pirminės gamybos oficialiosios kontrolės sistemų arba jos buvo labai ribotos. Be to, oficialioji kontrolė nebuvo planuojama remiantis veiksmingu rizikos vertinimu, nes neturima statistiškai pagrįstų mėginių ėmimo procedūrų arba tinkamų hospitalizavimo ir mirties dėl per maistą plintančių ligų, kurias sukėlė augalinio maisto vartojimas, atvejų įverčių. Šie trūkumai buvo aptarti su valstybių narių kompetentingomis institucijomis siekiant surasti sprendimus, kuriuos vėliau valstybės narės panaudojo savo oficialiosios kontrolės sistemoms pritaikyti ir pagerinti. Auditų metu nustatyti faktai ir išvados taip pat buvo panaudoti siekiant pagerinti naujas Komisijos gaires dėl smulkių vaisių ir daržovių mikrobiologinės rizikos prevencijos. Šiose gairėse taip pat atsižvelgiama į atitinkamas Europos maisto saugos tarnybos (toliau – EFSA) nuomones ir jomis remiamas valstybių narių kompetentingų institucijų bei augintojų darbas siekiant įdiegti veiksmingas rizika grindžiamas kontrolės sistemas, kuriomis būtų galima spręsti naujos augalinio maisto mikrobiologinės rizikos problemą. 2.3. PAŠARŲ SAUGA Pašarų sektorius yra labai svarbi gyvūninių maisto produktų gamybos grandinės dalis. 2015 ir 2016 m. Komisijos tarnybos pateikė visoms valstybėms narėms klausimyną, o vėliau keliose valstybėse narėse atliko faktų nustatymo misijas, per kurias tyrė privačių sertifikavimo sistemų ir oficialiosios kontrolės tarpusavio sąveiką pašarų sektoriuje. Keturių valstybių narių kompetentingos institucijos palaikė glaudžius ryšius su privačiomis sistemomis ir įvertino, ar jos būtų tinkama priemonė kuria būtų galima pakeisti oficialiąją kontrolę arba sumažinti jos patikrinimų skaičių. Atlikus šį darbą tose šalyse sumažėjo pašarų tvarkymo subjektų, kurie yra minėtų sistemų nariai, oficialiosios kontrolės patikrinimų skaičius ir todėl imta racionaliau naudoti valstybės išteklius. Šio proceso pabaigoje Komisijos tarnybos surengė praktinį seminarą siekdamos palengvinti valstybių narių tarpusavio diskusijas dėl tokių ryšių teikiamos naudos ir uždavinių (pvz., duomenų apsaugos užtikrinimo ir privačios kontrolės patikimumo patikrinimo), per kurį dauguma valstybių narių įžvelgė privačios kontrolės panaudojimo oficialiems tikslams pranašumus. Ši galimybė numatyta Reglamento (ES) Nr. 2017/625 9 straipsnio 1 dalies d punkte.

2.4. IMPORTO KONTROLĖ Visapusiškas, veiksminga ir patikima kontrole pagrįstas importo režimas yra labai svarbus siekiant užtikrinti saugų gyvūnų, gyvūninių produktų, augalinio maisto ir pašarų importą į ES. Dėl šios priežasties Komisijos tarnybų atlikti šios srities auditai yra svarbi garantija, kad visose valstybėse narėse taikomi aukšti ir vienodi standartai. Atliekant auditus paprastai kreipiamas dėmesys į ES pasienio kontrolės postuose ir nustatytuose įvežimo punktuose, taip pat toliau nurodytose srityse atliekamą kontrolę. 2.4.1. Sienų kontrolė siekiant užkirsti kelią afrikinio kiaulių maro patekimui į ES Taip pat itin svarbu vykdyti veiksmingą oficialiąją sienų kontrolę siekiant užkirsti kelią gyvūnų ligų, kurias sukelia gyvūniniame maiste esantys virusai, patekimui per keleivių bagažą ir gyvuliams vežti skirtas transporto priemones. Afrikinio kiaulių maro virusas, kuris gali padaryti didžiulių nuostolių užkrėstų kiaulių bandose, pastaraisiais metas pateko į Sąjungą per jos rytines sienas. 2016 m. balandžio mėn. Komisija atliko keletą tikslinių faktų nustatymo misijų aštuoniose su Baltarusija, Rusija ir Ukraina besiribojančiose valstybėse narėse, siekdama įvertinti, kaip buvo atliekamos Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/426/ES nustatytos specialiosios sienų kontrolės priemonės ir Reglamente (EB) Nr. 206/2009 nustatyta bendra keleivių bagažo kontrolė. Misijų rezultatai parodė, kad būtina pagerinti keleivių informuotumą apie riziką, kurią gali kelti maisto produktai, taip pat gerinti visose labiausiai tikėtinose ligos įvežimo vietose dirbančių agentūrų (sanitarijos institucijų, muitinės ir sienos apsaugos pareigūnų) tarpusavio ryšius . Valstybės narės atsižvelgė į įgytą patirtį siekdamos pagerinti visų pirma piliečių informavimą apie keleivių bagažui taikomus reikalavimus ir įvairių su sienų kontrole susijusių subjektų tarpusavio ryšius. 2.4.2. Negyvūninio maisto importo kontrolė Ankstesnėje ataskaitoje pateikti auditų, per kuriuos buvo tikrinama, kaip veikia negyvūninio maisto produktų importo oficialiosios kontrolės sistemos, rezultatai. Pagrindinis trūkumas susijęs su prekių, kurioms pagal Reglamentą (EB) Nr. 669/2009 taikoma sustiprinta oficialioji kontrolė, visapusiško atsekamumo užtikrinimu po tolesnio gabenimo arba pervežimo į Reglamentu (ES) Nr. 884/2014 nustatytus produktų įvežimo punktus fiziniams patikrinimams atlikti. Be to, tvarkymo subjektai dažnai nevykdė savo pareigos iš anksto pranešti kontrolės institucijoms apie siuntų atgabenimą. Komisijos tarnybos ėmėsi keleto veiksmų siekdamos padėti pašalinti šiuos trūkumus. Pirma, buvo susitarta dėl naujų su tolesniu gabenimu susijusio valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo procedūrų. Antra, patobulintas bendrojo įvežimo dokumento (toliau – BĮD), kurį turi užpildyti tvarkymo subjektai ir kontrolės institucija, pavyzdys, atsižvelgiant į tolesnio gabenimo nuostatas. Trečia, 2014 m. Komisija paskelbė tarnybų darbinį dokumentą dėl Reglamento (EB) Nr. 669/2009 vykdymo užtikrinimo, kuriame rekomenduojama, kad muitinė gali išleisti į laisvą apyvartą atitinkamų prekių siuntas tik po to, kai patikrinimais patvirtinama, kad bendrieji įvežimo dokumentai buvo tinkamai užpildyti. Galiausiai, Komisija priėmė Įgyvendinimo reglamentą (ES) Nr. 884/2014, kuriuo nustatomi specialūs reikalavimai iš tam tikrų trečiųjų šalių importuojamiems tam tikriems pašarams ir maisto produktams, kurie gali būti užteršti aflatoksinais. 2.5. AUGALŲ SVEIKATA 2.5.1. Kenkėjų ir ligų kontrolė ES taisyklėmis dėl augalų sveikatos siekiama apsaugoti kultūrinius augalus, vaisius, daržoves, gėles, dekoratyvinius augalus ir miškus nuo kenkėjų ir ligų (kenksmingųjų organizmų) užkertant kelią jų įvežimui į ES arba jų išplitimui Europos Sąjungoje. Tai visų pirma yra svarbu atsižvelgiant į pasaulinę prekybą šiais pirmiau minėtais produktais. Siekdamos įsitikinti, kad ES taisyklių yra laikomasi, Komisijos tarnybos vykdė įvairią augalų sveikatos srities audito ir analizės veiklą. Remiantis informavimo apie sulaikytas siuntas sistemos EUROPHYT, per kurią teikiami pranešimai apie importuojamuose augaluose ir kituose objektuose esančius kenksminguosius organizmus, duomenimis ir nauju mėnesiniu įspėjimo sąrašu, atliekant auditus daugiausia dėmesio buvo skiriama toms ES nepriklausančioms šalims, iš kurių importuotų siuntų, turinčių kenksmingųjų organizmų, sulaikyta daug. Šiuos duomenis taip pat išsamiai tyrė Komisijos / valstybių narių darbo grupė, kuri pateikė rekomendacijų Komisijai imtis tam tikrų veiksmų ir veiklos, pavyzdžiui, auditų, dialogo su susijusiomis šalimis arba selektyvaus pobūdžio importo uždraudimo priemonių. Šios veiklos rezultatas – sumažėjo per metus sulaikytų siuntų skaičius nuo pirmajame įspėjimo sąraše deklaruotų 2 310 (2014 m. lapkričio mėn.) iki 1 733 2016 m. gruodžio 1 d., tačiau reikia daugiau nuveikti siekiant toliau mažinti sulaikytų siuntų skaičių ir taip sumažinti galimą riziką augalų sveikatai. Apskritai nuolat būtina geriau nustatyti bei įvertinti rizikos veiksnius ir tikslingiau nukreipti valstybių narių veiklą, visų pirma atsižvelgiant į naujus ligų protrūkius ir kenkėjų bei ligų išplitimą ES, taip pat į naują informaciją apie įvairius kenkėjų šeimininkus ir pernešėjus. Kalbant apie kenksmingųjų organizmų likvidavimą valstybėse narėse, buvo sukurtas naujas valstybėms narėms skirtas EUROPHYT sistemos modulis, kad būtų galima pranešti apie ligų protrūkius ES teritorijoje. Taip siekiama pagerinti skubų pagrindinės informacijos perdavimą ir analizavimą, kad būtų galima laiku ir veiksmingiau suvaldyti ligų protrūkius. Siekiant kovoti su vienu iš pavojingiausių kenksmingųjų organizmų – pušiniu stiebiniu nematodu (toliau – PWN, angl. PWN – pinewood nematode), buvo sudaryta darbo grupė, susidedanti iš valstybių narių nacionalinių ekspertų ir Komisijos kontrolės tarnybų darbuotojų, siekiant nustatyti šio kenkėjo kontrolės strategiją dviejose valstybėse narėse, kuriose jis buvo aptiktas. Jos tikslas buvo atlikti įdiegtų kontrolės strategijų tarpusavio peržiūrą ir prižiūrėti, kad veiksmų planai, kuriais siekiama kontroliuoti PWN, būtų veiksmingai įgyvendinami. Remiantis kelių susitikimų ir apsilankymų aptariamose šalyse rezultatais buvo paskelbta apžvalginė ataskaita. Dauguma ataskaitoje pateiktų rekomendacijų jau įgyvendinta. Kitas pavojingas kenkėjas yra Xylella fastidiosa, naikinamojo poveikio bakterija, kuri padarė rimtos žalos alyvmedžiams ir kurios protrūkiai įvairiose valstybėse narėse buvo atidžiai stebimi, ypač – dažnai atliekant auditus nuo 2013 m. pabaigos, kai bakterija buvo pirmą kartą aptikta Italijoje. Auditų rezultatai ir Komisijos tarnybų tolesni veiksmai labai padėjo pagerinti kontrolę šalyse, kuriose įvyko protrūkiai. Italijai, kurios institucijos negali užkirsti kelio šio kenksmingojo organizmo plitimui, Komisija 2017 m. liepos mėn. nusiuntė pagrįstą nuomonę. 2.6. PESTICIDAI 2.6.1. Augalų apsaugos produktų tiekimo rinkai ir naudojimo kontrolė Augalų apsaugos produktai (toliau – AAP) pirmiausia naudojami žemės ūkio sektoriuje, taip pat miškininkystėje, sodininkystėje, viešosiose poilsio erdvėse ir asmeniniuose soduose. ES taikomos griežtos AAP tiekimo rinkai ir naudojimo taisyklės. Siekiant patikrinti, ar valstybių narių kontrolės sistemos veikia veiksmingai, 2012–2016 m. atlikti du išsamių auditų dėl AAP tiekimo rinkai ir naudojimo ciklai, . Dėl AAP tiekimo rinkai Komisijos tarnybų auditais nustatyta, kad planuojant valstybių narių tikrinimus nebuvo pakankamai įvertinta su AAP importuotojais, gamintojais ir perpakuotuojais susijusi rizika. Todėl apskritai šių tvarkymo subjektų tikrinimų dažnumas ir aprėptis buvo nepakankami. Šių specializuotų tvarkymo subjektų tikrinimai buvo prastesni dar ir dėl to, kad trūksta konkrečių mokymų inspektoriams ir nepakankamai parengiami bei analizuojami tikrinimo planai. Daugumoje valstybių narių netikrinami AAP, kai nurodyta, kad jie skirti naudoti kitose valstybėse narėse arba ES nepriklausančiose šalyse. Tokiais reikšmingais kontrolės sistemų trūkumais gali būti pasinaudota teikiant rinkai reikalavimų neatitinkančius produktus. Auditų metu nustatyta, kad dėl AAP tiekimo rinkai kontrolės trūkumų nebuvo tinkamai užtikrinta, kad padirbti ir neteisėti pesticidai bus aptikti.

Vis dėlto vis geriau išvystytomis oficialiosios naudotojų kontrolės sistemomis, taip pat darant pažangą tvaraus pesticidų naudojimo srityje siekiama suteikti vartotojams garantiją dėl vis atsakingesnio AAP naudojimo. Siekdamos padėti valstybėms narėms pašalinti sistemos trūkumus, Komisijos tarnybos sudarė dvi darbo grupes. AAP analizės programų rengimo grupė rengia aiškinamuosius dokumentus siekdama teikti valstybėms narėms gaires dėl taikytinų analitinių metodų ir šios sudėtingos srities analizės rezultatų aiškinimo. AAP reikalavimų vykdymo užtikrinimo darbo grupė parengė AAP tiekimo rinkai ir naudojimo kontrolės suderinto ataskaitų teikimo formą. Ji taip pat prireikus rengia seminarus kitais su AAP srities kontrole susijusiais konkrečiais klausimais. 2.6.2. AAP autorizacija Patvirtinus veikliąją medžiagą ES lygmeniu, valstybė narė gali registruoti konkretų AAP tik atlikusi išsamų vertinimą, apimantį daug įvairių sričių, pavyzdžiui, poveikį tvarkymo subjektui, toksikologiją, išlikimą aplinkoje, ekotoksikologiją ir veiksmingumą. Siekiant optimizuoti šį procesą, Reglamentu (EB) Nr. 1107/2009 nustatyta zoninė autorizacijos sistema. Per kelis Komisijos auditus, kuriuos valstybėse narėse pradėta atlikti 2016 m. siekiant įvertinti šias autorizacijos sistemas, nustatyta, kad daugumoje valstybių narių nesilaikoma beveik visų teisės aktais nustatytų galutinių terminų. Viena iš priežasčių yra ta, kad valstybės narės nepakankamai išnaudoja galimybes pasikliauti kitų valstybių narių atliktu vertinimo darbu, o tai yra ES zoninės autorizacijos sistemos pagrindas. Šiais vėlavimais nagrinėti paraiškas galima pakenkti ES teisės aktų tikslui – užtikrinti aukštą sveikatos ir aplinkos apsaugos lygį. Per Komisijos atliktus auditus taip pat nustatyta gerosios patirties pavyzdžių, kurie gali padėti valstybėms narėms patobulinti savo autorizacijos sistemas. 2.6.3. Tvaraus pesticidų naudojimo kontrolė Direktyvos dėl tausiojo pesticidų naudojimo tikslas – sumažinti pesticidų naudojimo keliamą grėsmę bei poveikį žmonių sveikatai ir aplinkai bei skatinti naudoti integruotąją kenkėjų kontrolę (angl. IPM – Integrated Pest Management) ir alternatyvius metodus. Komisija, siekdama patikrinti, ar įgyvendinamos šioje direktyvoje numatytos priemonės, 2016 m. atliko išsamią visų valstybių narių apklausą, o vėliau, 2017 m., – keletą faktų nustatymo misijų šešiose valstybėse narėse. Atlikus apklausą ir valstybių narių nacionalinių veiksmų planų analizę, nustatyta, kad direktyva įgyvendinama netolygiai, nes kai kurios valstybės narės veikė aktyviau nei kitos. Viena vertus, visose ES šalyse buvo įdiegtos profesionalams skirtos mokymų ir sertifikavimo sistemos, ir iki dabar mokymus saugaus pesticidų naudojimo klausimais išklausė beveik keturi milijonai ūkininkų. Be to, išbandyta 900 000 purkštuvų siekiant patikrinti, ar jie tiksliai ir saugiai veikia. Valstybės narės ėmėsi svarbių veiksmų parengdamos tvarkymo subjektų mokymo programas, o bendras teritorijų, apdorojamų pesticidais purškiant juos iš lėktuvų, plotas gerokai sumažėjo, nes dabar tokia praktika leidžiama tik išimtinėmis aplinkybėmis. Kita vertus, nors integruotoji kenkėjų kontrolė yra direktyvos kertinis akmuo, ji vis dar taikoma nepakankamai. Taip yra nepaisant to, kad ES patvirtintų didelio pavojaus nekeliančių / necheminių pesticidų medžiagų skaičius nuo 2009 m. padidėjo dvigubai. Valstybės narės sistemingai netikrina atitikties integruotosios kenkėjų kontrolės principams pavienio augintojo lygmeniu. Be to, valstybės narės dar nėra nustačiusios aiškių kriterijų tam, kad bendruosius integruotosios kenkėjų kontrolės principus taikytų visi profesionalūs naudotojai. Valstybės narės, nuolat atlikdamos savo nacionalinių veiksmų planų peržiūrą, turi galimybę šalinti Komisijos ataskaitoje nustatytus trūkumus, atsižvelgdamos ir į poreikį nustatyti tikslesnius ir geriau išmatuojamus tikslus, kad piliečiams būtų galima parodyti rizikos mažinimo pažangą. Komisija, remdamasi 2017 m. vykusių šešių apsilankymų valstybėse narėse informacijos rinkimo tikslu rezultatais, parengė išsamią darbo programą siekdama apsilankyti valstybėse narėse ir įvertinti atnaujintus nacionalinius veiksmų planus, taip pat surengti mokymo renginius, skirtus tam, kad būtų pagerintas kontrolės įgyvendinimas valstybės narės lygmeniu. 2.7. GYVŪNŲ SVEIKATA ES gyvūnų sveikatos strategijos tikslas – įdiegti patikimą kontrolės sistemą, skirtą prevenciniams veiksmams, ligų stebėjimui, konkrečiai oficialiajai kontrolei ir moksliniams tyrimams, nes prevencija yra geriau už gydymą. Taip galima sumažinti gyvūnų ligų, kurios gali turėti niokojamąjį poveikį, atvejus, o jų protrūkių poveikį – labai sumažinti. Siekdamos patikrinti valstybių narių pasirengimą reaguoti į gyvūnų ligas, Komisijos tarnybos atliko auditus keliose srityse, dvi iš kurių paminėtos toliau. 2.7.1. Valstybių narių nenumatytų atvejų planavimas siekiant reaguoti į gyvūnų ligas Komisijos tarnybos 2014–2016 m. atliko gyvūnų ligų kontrolės nenumatytų atvejų planų auditą. Atliekant auditus ir lyginant jų rezultatus su ankstesnių auditų rezultatais, nustatytas pagerėjimas tokiose srityse, kaip patalpų, kuriose laikomi gyvūnai, registravimas, diagnozavimo pajėgumai, lėšų skyrimas ir aiškumas dėl atsakomybės paskirstymo. Gerėjo valstybių narių rašytinių planų ir vadovų kokybė bei išsamumas. Viešųjų pirkimų procedūros ir praktiniai darbuotojų mokymai taip pat buvo patobulinti. Auditų metu nustatyta svarbių bendro pobūdžio trūkumų, susijusių su neatidėliotina vakcinacija ir pasirengimu greitam gyvūnų skaičiaus mažėjimui ūkiuose. Taip pat atliekant auditus nustatyta didelių skirtumų, susijusių su gebėjimu anksti aptikti ligas ir reaguoti į didelio masto jų protrūkius. Naudodamosi surinkta informacija, Komisijos tarnybos šiuo laikotarpiu organizavo įvairią susijusią veiklą, įskaitant ekspertų susitikimus, apsilankymus nacionalinėse institucijose bei praktinio mokymo renginių ciklą, kuriuose dalyvavo keleto valstybių narių ir kaimyninių šalių pareigūnai ir kurie nacionalinėms tarnyboms suteikė galimybę glaudžiau bendrauti ir pasidalyti patirtimi. Didelį socialinį ir ekonominį poveikį darančios gyvūnų ligos ES atsirado 2014 m. (afrikinis kiaulių maras) bei 2015 m. (gumbelinė) ir išplito į keletą šalių. Pirmiau minėtų auditų metu nustatyti nenumatytų atvejų planavimo trūkumai tapo akivaizdūs institucijoms bandant kontroliuoti šias dvi ligas. Nuo 2014 m. Komisijos tarnybos atliko auditus ligų paveiktose šalyse daugiausia dėmesio skirdamos kontrolės priemonėms, taikomoms siekiant suvaldyti ir likviduoti šias ligas, ir kitose šalyse, kurioms gresia šių ligų pavojus, kad padėtų joms didinti savo pasirengimą. Atliekant auditus nustatyta konkrečių įgyvendinimo trūkumų, taip pat padėta skatinti nuolatinį kontrolės ir likvidavimo priemonių įgyvendinimą Sąjungoje. Be to, reaguodamos į auditų rezultatus, Komisijos tarnybos suteikė valstybėms narėms tiesioginę techninę ir finansinę paramą, rengė ekstremaliosios situacijos ekspertų grupių misijas ir ėmėsi rėmimo priemonių, kuriomis būtų užtikrintas geresnis pasirengimas, stebėjimas bei atsakas, taip pat sudarė ekstremaliosios situacijos gumbelinės vakcinų banką, kad būtų galima veiksmingai iš anksto reaguoti į ligos protrūkius. Techninių susitikimų metu pasidalyta auditų rezultatais ir jų metu įgyta patirtimi su kaimyninių šalių pareigūnais siekiant tiek parodyti visapusišką skaidrumą, tiek pasidalyti žiniomis ir patirtimi, nes Sąjunga suinteresuota sumažinti ligų patekimo iš kaimyninių ES nepriklausančių šalių riziką. 2.7.2. Pelekinių žuvų akvakultūros oficialioji kontrolė

Akvakultūra yra pasaulinė ekonomikos augimo sritis ir taip pat svarbus ES ekonomikos sektorius, kuriame dirba maždaug 85 000 darbuotojų ir kuris yra vienas iš 10-ies didžiausių pasaulio akvakultūros gamintojų. 2014 m. rugsėjo mėn. – 2015 m. lapkričio mėn. septyniose valstybėse narėse ir Norvegijoje atlikta keletas faktų nustatymo misijų, siekiant apžvelgti, kaip nacionalinėse oficialiosios kontrolės sistemose laikomasi ES akvakultūros srities teisės aktų reikalavimų, įskaitant gyvūnų sveikatos reikalavimus. Misijų apžvalginėje ataskaitoje padaryta išvada, kad oficialioji ūkių kontrolė yra įgyvendinta ir padeda remti viso sektoriaus plėtrą. Svarbiausiose srityse nustatyta tam tikrų problemų, visų pirma susijusių su netinkamomis registravimo procedūromis, kurios pakenkė kompetentingų institucijų gebėjimui susidaryti aiškų sektoriaus sveikatos būklės vaizdą, o tvarkymo subjektams – patikimai patikrinti siuntimo ir priėmimo ūkius. Kompetentingų institucijų darbuotojų ekspertinių žinių lygis nevienodas, todėl jiems, vykdant oficialiąją kontrolę, gali kilti sunkumų nustatyti sveikatos problemas. Be to, ankstyvo žuvų ligų nustatymo veiksmingumas pasinaudojant pasyviosios stebėsenos duomenimis yra mažesnis, nes nėra bendro požiūrio į sąvoką „didelis žuvų mirtingumo padidėjimas“. Taip pat pažymėta, kad ribotas veterinarinių vaistų pasirinkimas lėmė tai, kad tam tikros ligos buvo gydomos netinkamai, o tai gali turėti įtakos atsparumo antimikrobinėms medžiagoms padidėjimui. Komisija, siekdama imtis veiksmų dėl atsparumo antimikrobinėms medžiagoms padidėjimo ir, be kita ko, apriboti netinkamo antimikrobinių medžiagų naudojimo gyvūnams gydyti atvejus, pradėjo įgyvendinti išsamią programą pagal ES kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planą. Įgyvendindamos veiksmus, kuriais siekiama spręsti daugumą šioje ataskaitoje nurodytų klausimų, Komisijos tarnybos, pasikonsultavusios su visomis suinteresuotomis šalimis (pvz., valstybių narių kompetentingomis institucijomis, suinteresuotaisiais subjektais, ES nepriklausančiomis šalimis ir t. t.), iki 2019 m. balandžio mėn. pagal naują gyvūnų sveikatos įstatymą priims keletą deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų. Šiais aktais siekiama supaprastinti ir atitinkamais atvejais – išaiškinti reikalavimus dėl gyvūnų perkėlimo ir ligų kontrolės ir sumažinti administracinę naštą, susijusią, inter alia, su registravimu ir patvirtinimu. 2.8. GYVŪNŲ GEROVĖ Komisijos tarnybos atliko keletą gyvūnų gerovės srities auditų ir pažintinius vizitus dviem svarbiausiomis temomis. 2.8.1. Gyvūnų gerovė juos vežant Komisijos tarnybų atliktais auditais dar kartą nustatyta problemų dėl Reglamento (EB) Nr. 1/2005 reikalavimų įgyvendinimo. Komisija daugiausia dėmesio skyrė gerosios patirties vadovų parengimui, taip pat valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo gerinimui, siekdama geresnio esamų taisyklių įgyvendinimo suderinimo. Turėdamos tai omenyje, Komisijos tarnybos pradėjo įgyvendinti trejų metų bandomąjį projektą, kuriuo siekiama pagerinti gyvūnų gerovę juos vežant, parengiant ir išplatinant gerosios patirties vadovus, skirtus penkioms pagrindinėms Europos Sąjungoje ir į ES nepriklausančias šalis vežamų skerstinų, penimų ar veislei skirtų gyvūnų rūšims (galvijams, arkliams, kiaulėms, naminiams paukščiams ir avims). Galutinė gerosios patirties vadovų versija jau paskelbta ir pristatyta Europos suinteresuotiesiems subjektams surengus plataus masto sklaidos kampaniją, apimančią tokius elementus, kaip speciali interneto svetainė, susitikimai, reklaminės akcijos, leidiniai ir kt. Kampanija bus vykdoma iki 2018 m. vidurio. Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1/2005 valstybės narės turi teikti Komisijos tarnyboms informaciją apie savo atliekamus patikrinimus. Komisijos tarnybos, siekdamos palengvinti keitimąsi praktine patirtimi, surengė nacionalinių ekspertų grupių apsilankymus valstybėse narėse, turinčiose gerosios patirties gyvuliams vežti skirtų transporto priemonių patikrinimų srityje. Šių mainų rezultatas – nacionalinių institucijų įsipareigojimai sukurti panašią gerąją patirtį. Įsipareigota geriau nustatyti tikrinimų prioritetus, skirstyti pažeidimus į kategorijas siekiant užtikrinti suderintus vykdymo užtikrinimo veiksmus, taip pat rengti daugiau praktinių mokymų gyvūnų vežėjams. Be to, Komisijos tarnybos ir toliau sudarė palankesnes sąlygas valstybių narių ryšių palaikymo institucijoms bendradarbiauti tarpusavyje siekiant apsaugoti gyvūnus juos vežant – rengė susitikimus. Su per šiuos susitikimus ir pažintinius apsilankymus nustatytais bendrais klausimais taip pat buvo supažindinti minėti nacionaliniai ekspertai, kurie rengė, derino ir kūrė „tinklo dokumentus“, kuriuose pateikiamos praktinio reikalavimų įgyvendinimo gairės ir nustatoma geroji kontrolės patirtis. 2.8.2. Žudomų gyvūnų apsauga Komisijos tarnybos atliko administracinį įvertinimą, o 2013 m. – bandomąjį auditą ir keletą auditų, siekdamos apžvelgti valstybių narių dėtas pastangas įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1099/2009 dėl žudomų gyvūnų apsaugos . Šie auditai taip pat apėmė netinkamų vežti gyvūnų vežimo į skerdyklas ir ūkiuose auginamų broilerių gerovės rodiklių taikymo klausimus. Atlikus auditus buvo pateiktos trys apžvalginės ataskaitos pagal kiekvieną skyrių (žudomų gyvūnų gerovė, gyvūnų gerovė juos vežant ir mėsai auginamų vištų gerovė), kiekviename iš kurių aprašoma geroji patirtis ir įprasti reikalavimų nesilaikymo atvejai. Komisija taip pat surengė specialius BTSF renginius: vieną – žudomų gyvūnų apsaugos klausimu, o kitą – dėl rodiklių stebėsenos skerdykloje siekiant pagerinti ūkiuose auginamų broilerių gerovę. 2.9. ANTIMIKROBINIS ATSPARUMAS Įgyvendindama 2011 m. Europos Komisijos kovos su atsparumo antimikrobinėms medžiagoms (toliau – AAM) keliamomis grėsmėmis veiksmų planą, Komisija atliko auditus siekdama patikrinti, kaip įgyvendinama privaloma stebėsena ir ataskaitų dėl gyvūnų ir maisto atsparumo antimikrobinėms medžiagoms teikimas. Ji taip pat rinko informaciją apie politiką, skirtą paskatinti racionaliai naudoti antibiotikus auginant gyvūnus. ES reikalavimai dėl gyvūnų ir maisto atsparumo antimikrobinėms medžiagoms stebėsenos ir ataskaitų teikimo nustatyti Komisijos įgyvendinimo sprendime 2013/652/ES. Atlikus auditus nustatyta, kad valstybės narės labai pagerino daugumos mėginių ėmimo ir tyrimo reikalavimų rengimą ir įgyvendinimą. Atitinkamoje apžvalginėje ataskaitoje nurodytos tam tikros tobulintinos sritys, susijusios su duomenų rinkimu ir nacionalinių laboratorijų tinklais, taip pat su duomenų teikimu Europos maisto saugos tarnybai. Ataskaitoje taip pat pateikta gerosios patirties pavyzdžių, kai daroma daugiau, nei reikalaujama pagal teisės aktus. Informacija apie racionalų antimikrobinių medžiagų naudojimą buvo renkama per keletą faktų rinkimo misijų. Jų metu nustatyta, kad beveik visose šalyse taikomos įvairios racionalaus antimikrobinių medžiagų naudojimo srities politikos priemonės. Tarp jų yra antimikrobinių medžiagų naudojimo mažinimo tikslai, taip pat draudimas naudoti itin svarbias antimikrobines medžiagas tam tikrų rūšių gyvūnams gydyti. Dėl bendro įgyvendinamų politikos priemonių poveikio antimikrobinių medžiagų naudojimas gali gerokai sumažėti. Šis sumažėjimas gali siekti daugiau kaip 50 proc., netgi tais atvejais, kai nacionalinės strategijos tebėra ankstyvajame įgyvendinimo etape, o susijusios politikos priemonės yra savanoriško pobūdžio. Atitinkamoje apžvalginėje ataskaitoje pabrėžiama galima sumažinto antimikrobinių medžiagų naudojimo ir sumažėjusio AAM tarpusavio sąsaja. Atliekant šiuos auditus ir faktų nustatymo misijas nustatytomis tobulinimo galimybėmis ir gerąja patirtimi remtasi rengiant išsamų Bendros sveikatos koncepcija grindžiamą ES kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms veiksmų planą. 2.10. EKOLOGINĖ GAMYBA