EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.12.20 
SEK(2011) 1586 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
dėl viešųjų pirkimų pasiūlymo 
ir 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 
dėl subjektų, vykdančių veiklą vandens, energetikos, tran sporto ir pašto paslaug ų 
sektoriuose, vykdom ų pirkimų pasiūlymo 
  
{KOM(2011) 896 galutinis} 
{SEK(2011) 1585 galutinis} 
 
 
LT 1   LT 1. PAGRINDIN Ė INFORMACIJA  
Viešieji pirkimai (VP) yra vyriausybini ų institucij ų ir viešojo sektor iaus organizacij ų 
(VSO) naudojamas procesas, ka i jos perka prekes, paslauga s ir viešuosius darbus. 
Tokio pob ūdžio išlaidos yra labai svarbi ir didel ę įtaką turinti ekonomikos dalis. 
2009 m. pagal ES VP taisykles sudaryt ų sutarčių vertė siekė 3,6 proc. ES BVP (420 
milijardų eurų). 
Keletas pastaruoju metu paskelbt ų ataskaitų ir politini ų pareiškim ų rodo poreik į 
persvarstyti šias direktyvas. VP teisin ės sistemos persvarstymas yra Bendrosios 
rinkos akto prioritetas. 
Šiame poveikio vertinime analizuojami dabartiniai ES VP politikos išš ūkiai ir 
galimybės pagerinti ir pritai kyti direktyvas 2004/17/EB ir 2004/18/EB.  
2. KONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Ši ataskaita grindžiama pla čiomis išorin ėmis žiniomis, konsultacijomis ir analize, 
kuriomis grindžiamas 2011 m. VP vertin imas ir 2010 m. atliktas 2004 m. 
Elektronini ų viešųjų pirkimų veiksmų plano vertinimas. Ataskaitos pagrindas yra per 
konsultacijas d ėl 2 žaliųjų knygų nustatyti faktai. Konsultacijos vyko d ėl: 
(a) ES VP politikos modernizavimo (daugiau nei 620 atsakym ų); 
(b) e. viešųjų pirkimų sistemos naudojimo išpl ėtimo ES (77 atsakymai). 
Abi žaliosios knygos buvo aptartos daug dalyvi ų pritraukusiose konferencijose 
Briuselyje. Per jas suinteresuotosios šalys tur ėjo dar vien ą galimybę išsakyti savo 
nuomones. 
Su valstybi ų narių (VN) atstovais buvo konsultuojamasi per Vieš ųjų pirkimų 
patariamąjį komitetą (VPPK). 
3. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Nustatytos 3 pagrindin ės problemos: 
• Nepakankamas ekonominis efektyvumas – apskai čiuota, kad vadovaujantis 
dabartinėmis ES taisykl ėmis sutaupoma apie 20 milijard ų eurų iš 420 milijard ų 
per metus, ta čiau proced ūros gali tapti per didele našta, nes su jomis siejamos 
išlaidos sudaro apie 5,6 milijardo eur ų. 
• Prarastos visuomen ės galimyb ės – dabartin ės taisyklės ne visada leidžia 
suinteresuotosioms šalims optimizuoti iš teklius ir (arba) priimti geriausius 
sprendimus d ėl pirkimo. 
• Nacionalin ė, o ne ES VP rinka – daugiau nei 98 proc. pagal ES taisykles 
sudarytų sutarčių laimi tos pa čios valstyb ės pasiūlymų teikėjai (apie 96 proc. 
bendros vert ės). 
 
LT 2   LT Atlikus išsamesn ę analizę buvo nustatytos ši ų problemų priežastys; jos suskirstytos į 
5 pagrindines sritis. 
3.1. Taikymo sritis 
Priežastis: sud ėtingos taisykl ės 
Sudėtingos ir neaiškios taikymo srit į ir aprėptį apibūdinančios ES taisykl ės sukuria 
netikrumą, lemia rizikos vengimu ir „varneli ų žymėjimu“ pagr įstą perkančiųjų 
organizacij ų elgesį – tai kenkia pirkim ų rezultatų kokybei. Daugeliui perkan čiųjų 
organizacij ų ir sutarčių taikomas brangus reguliavimo aparatas, kurio teikiama nauda 
nepakankamai kompensuoja s ąnaudas. Direktyvomis reglamentuojamose veiklos 
srityse (pvz., bendradarbiavimo ta rp viešojo sektoriaus subjekt ų) ir skirtingoms 
sutarčių rūšims taikomose taisykl ėse yra daugyb ė „pilkųjų zonų“. Dėl tokių 
sudėtingų taisyklių susidaro bylin ėjimosi išlaid ų, dažniausiai tenkan čių VSO, 
kurioms reikia konsultacij ų, kaip šių taisyklių laikytis. 
3.2. Procedūros 
Priežastys: neproporcingos ir nelanks čios proced ūros 
Neproporcingos proced ūros lemia perteklines išlaidas, ypa č kai sudaromos 
smulkesn ės sutartys. Tipin ė procedūra kainuoja beveik 28 000 eur ų (vidutinė VSO 
kaina – 5500 eur ų; ir vidutiniškai 5,9 įmonės pasiūlymus teikia už 3800 eur ų vienai 
įmonei). Esant mažiausiai ES  ribinei vertei (125 000 eur ų) šios išlaidos sudaro 18–29 
proc. sutarties vert ės. Papildomais įrodymais galima laikyti ir tai, kaip smarkiai 
skiriasi VN veiklos rezultatai (pvz ., laiko nuo skelbi mo apie pirkim ą išsiuntimo iki 
sutarties sudarymo skirtumai gali svyruoti iki 180 dien ų). 
Daugelis suinteresuot ųjų šalių skundžiasi, kad dabartin ės procedūros yra nelanks čios 
ir riboja j ų galimybę derėtis. VSO ypa č sunku iki galo išnaudoti nestandartinius 
pirkimų sprendimus (pvz., novatorišk us viešuosius pirkimus). 
3.3. Strateginiai viešieji pirkimai 
Priežastys: netikrumas ir strategini ų tikslų integravimo nuostat ų nepakankamumas   
Nepaisant keli ų informacini ų pranešim ų, kuriuose buvo aiškinama, kaip taikant VP 
taisykles integruoti kitus pol itinius tikslus (pvz., apli nkos apsaugos, socialinius, 
inovacinius), daugelis suinteresuot ųjų šalių mano, kad šios problemos neišspr ęstos. 
Jos taip pat mano, kad b ūtų galima labiau pad ėti VSO, kurios nori vieš ąsias lėšas 
naudoti strategiškai atsakingesniu b ūdu. Dėl bylinėjimosi (dėl taisyklių neatitikimo) 
baimės rečiau naudojamasi šiomis galimyb ėmis, o bendras steb ėsenos trūkumas 
trukdo nustatyti s ėkmės atvejus ir labiau tai skatinti. Taip pat tr ūksta VN turim ų 
priemonių naudojimo b ūdų konvergencijos, o d ėl to susidarantys standart ų 
(ženklinimo) skirtumai kelia rizik ą, kad rinka dar labiau susiskaidys nacionaliniu 
pagrindu. 
3.4. Patekimas į rinką 
Priežastis: reguliavimo ir nat ūralios rinkos kli ūtys 
 
LT 3   LT Sunkumai, turintys įtakos rinkos prieinamumui vi soje Europoje, mažina MV Į 
aktyvumą ir kitų šalių pasiūlymų teikėjų dalyvavim ą. Daugelis pasi ūlymų teikėjų 
niekada neband ė teikti pasi ūlymo kitoje šalyje d ėl natūralių (pvz., kalbos, 
geografini ų) ir reguliavimo administracini ų kliūčių. Ir MVĮ, ir kitų šalių pasiūlymų 
teikėjams trukdo administraciniai re ikalavimai (pvz., pateikti įrodomuosius 
dokumentus) ir sunkumai gauti informacij ą. Nuo 2002 m. MV Į laimėtų VP sutar čių 
dalis reikšmingai nepakito ir kit ų šalių pasiūlymų teikėjų skaičius nepadid ėjo. Pats 
svarbiausias MV Į dalyvavim ą lemiantis veiksnys yra sutarties vert ė − MVĮ kyla 
problemų teikti pasi ūlymus ar vykdyti sutartis, kuri ų vertė viršija 300 000 eur ų. 
3.5. Valdymas  
Priežastys: skirting ų VN skirtingi modeliai ir  administraciniai geb ėjimai  
Dideli skirtingose VN taikomo administ racinio organizavimo skirtumai l ėmė 
taikymo, kontrol ės ir stebėsenos neatitikimus ES. Viso  to rezultatas – klaidos, 
padidėjusi sukčiavimo rizika ir neoptimalus ištekli ų valdymas. Pastaruoju metu 
atliekant ES finansuojam ų projektų auditą nustatyta daugyb ė klaidų dėl netinkamo 
VP taisykli ų taikymo ir tam tikrais atvejais d ėl netinkamo ES direktyv ų perkėlimo į 
nacionalin ę teisę. Atlikus 2005 m. Komisijos prad ėtų pažeidim ų bylų analizę 
nustatytas panašus klaid ų ir problem ų skaičius – tai leidžia manyti, kad tokios 
klaidos – ne vienkartiniai atve jai, bet yra linkusios kartotis. 
3.6. Pasekmės 
Žvelgiant į visas 3 pagrindines prob lemas galima daryti išvad ą, kad vidaus rinkoje 
nepasiekiamas visas VP potencialas . Nesiėmus veiksm ų ši padėtis geriausiu atveju 
tęsis, bet gali net pablog ėti, nes skirtumai did ės ir teks skai čiuoti dėl prarastų 
galimybių, esant neoptimaliai sistemai, atsiradusias išlaidas. 
Jeigu daugelis nustatyt ų problem ų yra iš 2 ES direktyv ų kylančių veiksmų ir 
interpretacij ų rezultatas, veiksmai ES lygmeniu yra pateisinami ir gali b ūti reikalingi 
šioms problemoms išspr ęsti. 
4. TIKSLAI  
Atliekant vertinim ą pripažinta, kad ir toliau galioja dabartiniai bendrieji VP politikos 
tikslai, ypa č atsižvelgiant į finansinius sunkumus daugelyje VN. Tod ėl ES ir toliau 
skatins sąžiningą, nediskriminacin ę konkurencij ą visoje ES, siekdama visuomenei 
geriausio kainos ir kokyb ės santykio VP rezultat ų. ES taip pat toliau aktyviai kovos 
su korupcija. 
Siekiant išspr ęsti pagrindines pirmiau nurodytas problemas, buvo nustatyti 
specifiniai tikslai. Jais siekiama: 
(1) pagerinti ES VP taisykli ų ir proced ūrų ekonomin į efektyvum ą; 
(2) išnaudoti visas galimybes siekia nt užtikrinti geriausius įmanomus rezultatus 
visuomenei; 
(3) sukurti ES VP rink ą vietoje nacionalini ų VP rinkų. 
 
LT 4   LT Siekiant panaikinti problem ų priežastis, buvo nustatyti 9 veiklos tikslai. Pasiekti 
veiklos tikslai pad ės siekti specifini ų tikslų ir pagerinti bendr ųjų tikslų siekimo 
rezultatus. 
5. GALIMYB ĖS 
Buvo svarstoma daug įvairių galimybi ų, bet radikal ūs veiksmai (visiškas ES teis ės 
aktų panaikinimas arba suderinimas) buvo greitai atmesti. Vadovaujantis veiklos 
tikslais, remiantis tam kritiniais pasirinkimo  variantais buvo parengtos kiekvienai iš 5 
problemini ų sričių skirtos su teis ės aktų leidyba nesusijusios (SOFT) ir su ja 
susijusios (LEGI) galimyb ės. Buvo taikomas aukšto lygio poži ūris, nes visus galimus 
teisės aktų pakeitimus nagrin ėjant itin smulkiai susidaryt ų kelių šimtų puslapių 
dokumentas.  
Atlikus tolesn į patikrinim ą, tolesnei analizei pagal bazin į scenarijų (jokių pakeitim ų) 
buvo atrinkta 12 galimybi ų. Kiekvienoje problemin ėje srityje paliktos 2 LEGI 
galimybės, besiskirian čios užmoju, ir ne įpareigojan čios teisės galimyb ės patekimo į 
rinką ir valdymo srityse. 
Tam tikroje problemin ėje srityje ne visada yra „arba  , arba“ pasirinkimas vienos 
galimybės naudai. Su taikymo sritimi, proced ūromis ir valdymu susijusi ų sprendim ų 
srityje geriausias sprendimas gal ėtų būti derinti LEGI galimybes arba LEGI ir SOFT 
galimybes.  
6. POVEIKIS IR GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Toliau pateikiama pagrindinio ši ų galimybi ų poveikio santrauka. Iš esm ės 
greičiausiai juntamas poveikis yra ekonominis su ribotais socialiniais ir aplinkos 
apsaugos padariniais, išskyrus su strategi jos naudojimu susijusias galimybes, kurios 
(teigiamą) socialinį ir aplinkos apsaugos poveik į kuria savaime. 
6.1. Taikymo sritis 
Galimybės 
SCO.LEGI.TARGET:  tikslingas VP teis ės aktų taikymo srities pakoregavimas 
SCO.LEGI.REDUCE:  svarbūs pakeitimai siekiant išskirti tam tikrus pirk ėjus ir (arba) 
pirkimus. 
Poveikis 
Šios abi galimyb ės turėtų padidinti aiškum ą ir taip pagerinti ekonomin į naudingum ą. 
SCO.LEGI.TARGET tur ėtų padėti spręsti dabartini ų „pilkųjų sričių“ problem ą ir 
padidinti teisin į tikrumą, nesukeldama joki ų tarptautini ų pasekmių. Naujo lengvesnio 
režimo, skirto socialini ų paslaugų sutartims, kuri ų vertė viršija 500 000 eur ų, 
sukūrimas ir nesupaprastintas režimas visoms kitoms paslaugoms tur ėtų padidinti ES 
taisyklių aiškumą ir pagerinti j ų taikymą.  
 
LT 5   LT SCO.LEGI.REDUCE poveikis  ir nauda apsiribot ų išskirtais viešaisiais pirkimais ir 
yra grindžiami prielaida, kad bet koks juos pakei čiantis nacionalinis režimas yra 
lengvesnis nei ES režimas. Kadangi nacionalin ės (žemiau ES ribin ės vertės) viešųjų 
pirkimų taisyklės gali būti mažiau įpareigojan čios, esmin ės tokių išskirtų pirkimų 
reguliavimo išlaidos, taip pat b ūdingos ir neišvengiamos sklandaus VP valdymo 
išlaidos išlikt ų tokios pa čios. Tam tikr ų pirkimų išskyrimas taip pat sumažint ų 
skaidrumą ES (bet tikriausiai ir naciona liniu) lygmeniu ir taip daryt ų neigiam ą 
poveikį konkurencijai ir mokamai kainai. Nuo tiksli ų išimčių priklauso, ar gali 
atsirasti papildom ų išlaidų, jeigu jos prieštarauja tarptautiniams įsipareigojimams ir 
lemia šalies partner ės rinkų atskyrim ą, kuris gali sukelti reikšming ą neigiamą poveikį 
su šiomis valstyb ėmis prekiaujan čioms ES įmonėms. 
Teisinio aiškumo didinima s (SCO.LEGI.TARGET) neb ūtų skirtas suinteresuot ųjų 
šalių ir sandori ų fiksavimo problemoms spr ęsti. Sprendimas d ėl to, ar būtų apimtos 
tinkamos suinteresuotosios šalys ir objektas, yra sud ėtingesnis (ir d ėl galimų 
tarptautini ų pasekmių tam tikra dalimi politinis). 
6.2. Procedūros 
Galimybės 
PRO.LEGI.DESIGN:  pataisyti ir pagerinti esamas proced ūras. 
PRO.LEGI.FLEXIB:  išplėsti VSO proced ūrinių galimybi ų sąrašą ir palengvinti 
neproporcingas išlaidas sukelian čias proced ūras. 
Poveikis  
PROC.LEGI.DESIGN pagerint ų tam tikr ų procedūrų modelį ir suteikt ų didesnį 
teisinį aiškumą apie tai, ko buvo reikalaujama. Tai tur ėtų pagerinti ekonomin į 
efektyvum ą ir bendr ą VP proceso proporcingum ą. Nors padid ėjęs pakartotinio 
pirkimo b ūdų naudojimas tur ėtų VSO suteikti teigiam ą naudą, kyla tam tikras 
susirūpinimas d ėl rinkos uždarumo ir įmonių prieigos prie ši ų priemoni ų ilguoju 
laikotarpiu. Visa tai tur ės būti išspręsta siekiant užtikrinti skaidrum ą, 
nediskriminavim ą ir užkirsti keli ą konkurencijos ribojimui. Nors prireiks 
parengiam ųjų išlaidų ir kils technini ų kliūčių, kurias reik ės įveikti (siekiant išvengti 
rinkos suskaidymo), priemoni ų, sudarysian čių sąlygas naudoti e. viešuosius 
pirkimus, įgyvendinimas tur ėtų gerokai pagerinti ekonomin į efektyvum ą ir sustiprinti 
ES VP rink ų integracij ą. 
PROC.LEGI.FLEXIB pagerint ų VSO pasirinkimo galimybes ir lankstum ą– tai 
pagerintų pirkimų rezultatus, ypa č dėl gausesni ų derybų galimybi ų (nors ir yra tam 
tikrų įspėjimų, susijusi ų su tinkamu derybin ės kompetencijos naudojimu ir 
galimomis jos įgijimo išlaidomis). Lengvesnis režimas, taikomas ne centrin ės 
valdžios institucij ų sutartims, tur ėtų padidinti ekonomin į efektyvum ą ir, atsižvelgiant 
į tam tikrus minimalius skaidrumo reikalavimus (išankstinio informacinio skelbimo 
naudojimas), netur ėtų sukelti jokio pastebimo konkurencijos nuosmukio ir joki ų 
tarptautini ų pasekmių.  
6.3. Strateginiai viešieji pirkimai 
Galimybės 
 
LT 6   LT STR.LEGI.FACILIT:  sudaryti palankesnes s ąlygas VSO suformuoti savo VP 
poreikius taip, kad į juos būtų integruoti kit ų politikos kryp čių tikslai. 
STR.LEGI.ENFORC:  panaikinti visišk ą VSO veiksm ų laisvę. Jos privalo sudaryti 
sutartis (visas arba j ų dalį) vadovaudamosi kit ų politikos kryp čių tikslais.  
Poveikis  
Plačiąja prasme priemon ės pagal abi šias galimybes yra labai panašios. J ų poveikis 
labiausiai skirt ųsi dėl to, koks principas – leidimo ar prievartos – b ūtų taikomas ES 
lygmeniu. Abiem galimyb ėmis siekiama padidinti VSO galimybes siekti platesni ų 
strateginių tikslų. FACILIT galimyb ės strateginis poveikis iš esm ės būtų silpnesnis 
negu ENFORC d ėl tikėtinų įgyvendinimo VN skirtum ų, priklausan čių nuo jų 
pasirinkimo. Ta čiau nacionalin ės institucijos ir VSO ir toliau gal ėtų rinktis 
atsižvelgdamos į realias aplinkybes ir turimus iš teklius – tai labai svarbu esant 
dabartiniam finansiniam klimatui. ENFORC užtikrint ų didesnį suderinamum ą ir 
panaudojim ą visoje ES. Abi galimyb ės sukels išlaid ų VSO ir įmonėms dėl išaugusi ų 
informavimo reikalavim ų, gilesnių žinių poreikio ir kontrol ės per įvairias politikos 
kryptis. Abi galimyb ės gali, bent jau trumpuoju laikotarpiu, padidinti sud ėtingumą ir 
administracin ę naštą. 
6.4. Prieinamumas 
Galimybės 
ACC.SOFT:  tolesnis su prieinamumu susij ęs ES orientavimas ir mokymai, pvz., 
siekiant sudaryti palankesnes s ąlygas pirkti ir parduoti kit ų šalių subjektams.  
ACC.LEGI.FACILIT:  pašalinti administracines kli ūtis, trukdan čias MVĮ dalyvavimui 
ir kitų šalių subjektų prieinamumui. 
ACC.LEGI.ENFORC:  įdiegti įpareigojan čias priemones, kuriomis dalis VP rinkos 
būtų rezervuojama MV Į, arba reikalauti formuoti pirkimus taip, kad juose b ūtų 
palanku dalyvauti MV Į. 
Poveikis  
Ir šiuo atveju 2 LEGI galimybi ų turinys yra panašus ir pagrindinis poveikio 
skirtumas susij ęs su tuo, koks principas b ūtų taikomas – leidimo ar prievartos. Nors 
prievartos priemon ės turėtų lemti gausesn į MVĮ dalyvavim ą, prieinamum ą kitų šalių 
subjektams ir apskritai pagerinti VP vidaus rink ą, tai nebūtinai reiškia, kad bus 
supaprastintos taisykl ės. Išaugę informavimo reikalavimai gali padidinti sud ėtingumą 
ir VSO bei įmonių administracin ę naštą. Kai kurios iš ši ų išlaidų būtų mažesnės 
taikant leidimo princip ą, kuris gal ėtų būti labiau nukreiptas į vietos poreikius.  
Priemonės, kuriomis siekiama pagerinti ES VP rink ų prieinamum ą, pvz., įrodymų 
reikalavim ų teikiant pasi ūlymus mažinimas, tur ėtų sudaryti s ąlygas paprastesniems ir 
mažiau naštos sukeliantiems procesams MV Į ir kitų šalių pasiūlymų teikėjų atžvilgiu. 
Taikant princip ą, kai pateikti įrodomuosius dokumentus reikalaujama tik konkurso 
laimėtojo, administracin ės išlaidos sumaž ėtų 80 proc. MV Į prieinam ų sutarčių 
skaičius taip pat padid ėtų, sutartis skaidant į dalis, kuri ų bendra vert ė viršytų 
nustatytas ribines vertes. 
 
LT 7   LT ACC.SOFT galimyb ė turėtų nedidelį teigiamą poveikį prieinamumo rodikliams, bet 
ir jos išlaidos yra nedidel ės. 
6.5. Valdymas 
Galimybės 
GOV.SOFT: nustatyti sritis, kuriose nuolat kyla valdymo sunkum ų, ir pateikti gaires, 
pvz., gerąja patirtimi grindžiamas m okymasis ir lyginamoji analiz ė. 
GOV.LEGI.TARGET:  subalansuoti masto ekonomij ą ir optimalius VSO rezultatus 
naudojant specializuotas profesionalias įstaigas, kurios prireikus jungt ų pirkimus. 
GOV.LEGI.ENHANC:  įpareigoti VN įsteigti už VP įgyvendinim ą, kontrol ę ir 
stebėseną atsaking ą nacionalin ę institucij ą, kuri kasmet atsiskaityt ų už veiklos 
rezultatus.  
Poveikis  
Specializuot ų pirkimo įstaigų steigimas ir j ų vaidmens stiprinimas tur ėtų reikšmingai 
padėti daugeliui t ų VSO, kurios retai vykdo didel ės vertės pirkimus ir n ėra tikros, 
kaip vykdyti pirkimus, kad atitikt ų ES taisykles. Nors pirkim ų sujungimas kelia 
susirūpinimą dėl galimo rinkos uždarymo ir tai reik ėtų išspręsti, apskritai 
GOV.LEGI.TARGET tur ėtų būti naudinga VSO ir įmonėms. GOV.LEGI.ENHANC 
galimybė turėtų sukurti panašias VP taisykli ų kontrolės, stebėsenos ir taikymo 
sąlygas bei strukt ūrą nacionaliniu ir ES l ygmeniu – tai padidint ų suderinamum ą ir 
aiškumą visoje ES ir sustiprint ų vidaus rink ą. Nors VN ir VSO tikriausiai atsiras 
papildom ų išlaidų, dauguma j ų jau turi reikiamas strukt ūras ir dėl pagerėjusio 
koordinavimo ir steb ėsenos turėtų sutaupyti l ėšų. 
Panašaus, bet mažesnio poveikio galima tik ėtis iš GOV.SOFT, kuri d ėl 
neprivalomojo pob ūdžio tikriausiai nepasiekt ų tokio pat pritaikymo ir suderinamumo 
lygio. 
7. PASIRINKTOS GALIMYB ĖS 
Remiantis šia analize si ūlomas toks sprendim ų rinkinys (pažym ėta pilka spalva):  
 
LT 8   LT Galimybės 
 
Problemin ės 
grupės Galimybės 
nedarant 
pakeitim ų 
(NC) Neįpareigojan čios 
teisės galimyb ės 
(SOFT) Teisės aktų leidyba − iš 
esmės išlaikant 
dabartinę teisinę bazę 
(LEGI._) Teisės aktų leidyba − 
nauji ar reikšmingi 
pakeitimai 
(LEGI._) 
Taikymo sritis 
(SCO) SCO. NC  SCO. SOFT  SCO.LEGI.TARGET  
(išaiškinti ribas)  SCO.LEGI.REDUCE 
(reikšmingi taikymo 
srities pakeitimai) 
Procedūros 
(PRO) PRO. NC  PRO. SOFT  PRO.LEGI.DESIGN 
(patobulinti 
apibūdinimus ir sandar ą) PRO.LEGI.FLEXIB 
(padidinti pasirinkim ą, e. 
procesų naudojim ą) 
Strategija (STR) STR. NC  STR. SOFT  STR.LEGI.FACILIT 
(sudaryti palankesnes 
sąlygas strateginiams 
viešiesiems pirkimams )  STR.LEGI.ENFORC 
(vykdyti strateginius 
viešuosius pirkimus)  
Rinkos 
prieinamumas 
(ACC) ACC. NC  ACC. SOFT  ACC.LEGI.FACILIT 
(pagerinti rinkos 
prieinamum ą) ACC.LEGI.ENFORC 
(vykdyti rinkos 
prieinamumo priemones)  
Valdymas 
(GOV) GOV. NC GOV. SOFT GOV.LEGI.TARGET 
(optimizuoti ištekli ų 
panaudojim ą) GOV.LEGI.ENHANC 
(sustiprinti kontrol ę ir 
padidinti atsakomyb ę) 
8. STEBĖSENA IR VERTINIMAS ATEITYJE  
Suderintų ir palyginam ų duomenų trūkumas trukdo dabartin ėms pastangoms steb ėti 
VP srities laim ėjimus ir nustatyti sritis, kuriose reikia tolesni ų veiksmų. Netiesiogiai 
numatomi tam tikri steb ėsenos pagerinimai pagal kelias svarstomas priemones, pvz., 
valdymo gerinimas ir e. viešieji pirkimai. Tur ėtų būti svarstomos galimyb ės taikyti 
geresnes statistines ir steb ėsenos metodikas, siekiant steb ėti: 
• atitikties išlaidas; 
• perėjimo prie e. vieš ųjų pirkimų ir strategini ų tikslų įgyvendinimo naud ą ir 
sutaupomas l ėšas arba s ąnaudas; 
• MVĮ ir kitų šalių subjektų pirkimų rodiklius; 
• kovos su suk čiavimu, korupcija ir nekompete ntingu elgesiu priemones. 
Projekte b ūtų numatytas įsipareigojimas įvertinti visus naujus teis ės aktus.