5.Šalys įsipareigoja tiesiogiai arba per IOTC konsultuotis tarpusavyje siekdamos stiprinti Indijos vandenyno ir Seišelių žvejybos zonos gyvųjų išteklių valdymą ir išsaugojimą ir bendradarbiauti vykdant atitinkamus mokslinius tyrimus.

8.Šalys taip pat bendradarbiauja tiek kartu, tiek po vieną atlikdamos pagal Susitarimą įgyvendintų priemonių, programų ir veiksmų ex ante, einamuosius ir ex post vertinimus.

(a)stebi, kaip vykdomas, aiškinamas ir taikomas Susitarimas ir Protokolas, be kita ko, nustato Susitarimo 8 straipsnio 2 dalyje nurodytą metinę ir daugiametę programas ir vertina jų įgyvendinimą;

5.Jungtinis komitetas renkasi ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis Sąjungoje ir Seišeliuose, jam pirmininkauja Šalis, kurioje vyksta susitikimas. Vienai iš Šalių paprašius jungtinis komitetas sušaukia neeilinį susitikimą.

3.Be to, jungtinis komitetas gali priimti Protokolo pakeitimus, visų pirma dėl:

2.Apie Susitarimo nutraukimą Šalis raštu praneša kitai Šaliai; nutraukimas įsigalioja praėjus šešiems mėnesiams nuo pranešimo gavimo, nebent Šalys bendru sutarimu nusprendžia šį laikotarpį pratęsti. Po pranešimo apie nutraukimą Šalys jungtiniame komitete pradeda konsultacijas, siekdamos per tinkamą laikotarpį taikiai išspręsti ginčą.

2.Apie Susitarimo taikymo sustabdymą Šalis raštu praneša kitai Šaliai ir sustabdymas įsigalioja praėjus trims mėnesiams nuo pranešimo gavimo. Gavusios šį pranešimą Šalys pradeda konsultacijas jungtiniame komitete siekdamos per tinkamą laikotarpį taikiai išspręsti ginčą.

(c)vienai iš Šalių laikantis Kotonu susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytos procedūros konstatavus, kad pažeisti to susitarimo 9 straipsnyje nustatyti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai.

1.Bendra apskaičiuotoji pagal Protokolą skiriama suma visu jo taikymo laikotarpiu yra 58 200 000 EUR, t. y. 9 700 000 EUR per metus. Šią bendrą sumą sudaro:

(d)Pirmiau išdėstyti elementai turi atitikti paramos Seišelių žuvininkystės sektoriaus politikai įgyvendinimo gaires, dėl kurių Šalys susitaria per pirmąjį jungtinio komiteto susitikimą.

(c)be to, daugiametė sektoriaus programa apima:

1.Ne vėliau kaip per 90 dienų nuo Protokolo laikino taikymo pradžios dienos Sąjunga ir Seišeliai Susitarimu įsteigtame jungtiniame komitete susitaria dėl daugiametės sektoriaus programos ir išsamių jos įgyvendinimo taisyklių, kurios visų pirma apima:

4.Protokolo taikymo laikotarpiu Sąjunga kasmet moka šio straipsnio 2 dalies a ir b punktuose nurodytas bendras sumas. Šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta suma pirmaisiais metais sumokama ne vėliau kaip per 90 dienų nuo Protokolo laikino taikymo pradžios dienos, o vėlesniais metais – ne vėliau kaip su Protokolo laikino taikymo pradžios diena sutampančią dieną. 2 dalies b punkte nurodyta paramos sektoriui suma pirmaisiais metais sumokama po to, kai jungtinis komitetas patvirtina 4 straipsnio 1 dalyje nurodytą daugiametę programą, o nuo antrųjų metų ji mokama priklausomai nuo rezultatų, pasiektų pagal ankstesnių metų programą, kaip nurodyta 4 straipsnio 2 dalyje.

9.Šalims pasikonsultavus tarpusavyje ir jungtiniam komitetui pritarus, finansinis įnašas vėl pradedamas mokėti, jei tai leidžia 1 dalyje nurodytos sutartos programos įgyvendinimo rezultatai. Tačiau 3 straipsnio 2 dalies b punkte numatytas specialus finansinis įnašas privalo būti sumokėtas ne vėliau kaip kaip per šešis mėnesius nuo Protokolo galiojimo pabaigos.

6.Kiekvienais metais Seišeliai pateikia veiksmų, įgyvendintų naudojantis parama sektoriui, ir pasiektų to įgyvendinimo rezultatų metinę ataskaitą, o jungtinis komitetas ją išnagrinėja. Prieš baigiant galioti Protokolui Seišeliai pateikia ataskaitą apie paramos sektoriui įgyvendinimą per visą Protokolo galiojimo laikotarpį.

(c)Sąjunga laikydamasi Kotonu susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytos procedūros konstatuoja, kad pažeisti to susitarimo 9 straipsnyje nustatyti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai. Tokiu atveju sustabdoma visa Sąjungos laivų žvejybos veikla.

–Sąjungos atveju – Europos Komisiją, atitinkamais atvejais per Seišelių Respublikoje veikiančią Europos Sąjungos delegaciją (toliau – ES delegacija);

2.Leidimą turinčių aptarnaujančių Sąjungos laivų skaičius nustatomas pagal leidimą turinčių gaubiamaisiais tinklais žvejojančių Sąjungos laivų, kuriems jie skirti, skaičių, kaip nurodyta atitinkamose IOTC rezoliucijose. Be to, atskaitomybės reikalavimai turi atitikti atitinkamus IOTC įpareigojimus ir kitas atitinkamas nacionalinės teisės aktų nuostatas.

9.Žvejybos leidimas išduodamas laivo agentui per 15 dienų nuo tada, kai kompetentingos Seišelių institucijos gauna visus 7 dalies a, b ir c punktuose nurodytus dokumentus. Žvejybos leidimą gavusiame Sąjungos laive laikomas leidimo originalas. Tačiau ne ilgiau kaip 60 kalendorinių dienų po žvejybos leidimo išdavimo dienos originalui lygiaverčiu dokumentu laikoma ir elektroninė žvejybos leidimo kopija.

8.Jei Seišelių ir Sąjungos pateikti duomenų rinkiniai nesutampa, Sąjunga per du mėnesius gali užginčyti gautus duomenis ir, remdamasi Sąjungos valstybių narių pateiktais duomenimis, pateikti kitą laimikio ataskaitą kartu su patvirtinamaisiais dokumentais, pvz., laivo žurnalo duomenimis, inspektavimo ataskaitomis ir moksliniais duomenimis.

7.Mokesčių ataskaita Sąjungai išsiunčiama iki ateinančių metų balandžio 30 d. Sąjunga nedelsdama perduoda ją nacionalinėms atitinkamų Sąjungos valstybių narių valdžios institucijoms ir laivų savininkai per 60 dienų atlieka atitinkamus mokėjimus.

(d)Laimikio deklaracijos kopijos tuo pat metu išsiunčiamos šiems atitinkamiems mokslo institutams: IRD (Institut de Recherche pour le Développement), IEO (Instituto Español de Oceanografia) arba IPMA (Instituto Português do Mar e da Atmosfera).

–visais kitais atvejais užpildytą deklaraciją Seišelių valdžios institucijoms nusiunčia per 24 valandas nuo išplaukimo iš Seišelių vandenų.

–jeigu jie atplaukia į Viktorijos uostą, užpildytą deklaraciją Seišelių valdžios institucijoms pateikia per 24 valandas nuo atvykimo;

6.Aplinkosaugos vadybos ir jūrų ekosistemos stebėjimo Seišelių vandenyse tikslais Seišelių valdžios institucijos numato įsteigti specialų fondą, prie kurio prisidės gaubiamaisiais tinklais žvejojančių Sąjungos laivų savininkai. Bendras toks įnašas atitinka apskaičiuotą 175 000 EUR metinę sumą, grindžiamą kiekvieno laivo talpa tonomis. Kiekvieno laivo įnašas yra 2,25 EUR už bendrosios talpos toną (GT) ir mokamas kartu su išankstiniu mokesčiu į tą pačią sąskaitą. Seišelių valdžios institucijos per jungtinį komitetą reguliariai teikia ataskaitas apie šio įnašo panaudojimą.

5.Siekiant sumažinti įsipainiojusių ryklių, jūrų vėžlių arba kitų netikslinių rūšių individų kiekį Sąjungos laivų naudojami žuvų suburiamieji įrenginiai (ŽSĮ) turi būti nepinklių konstrukcijų ir iš nepinklių medžiagų. Be to, siekdami sumažinti ŽSĮ poveikį ekosistemai ir sintetinių jūrų šiukšlių kiekį, Sąjungos laivai naudoja ŽSĮ iš natūralių arba biologiškai skaidžių medžiagų ir surenka Seišelių vandenyse visus nebenaudojamus ŽSĮ laikydamiesi Seišelių teisės aktuose nustatytos tvarkos.

9.Šalys per ateinantį mėnesį išsprendžia visus nesutarimus, kad galėtų parengti galutinę mokesčių ataskaitą. Laivų savininkai per 60 dienų atlieka atitinkamus mokėjimus.

8.Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC kasdien užtikrina automatinį laivo žvejybos žurnalų perdavimą per ERS Seišelių ŽSC visu laivo buvimo žvejybos zonoje laikotarpiu net ir tada, kai žuvų sužvejota nebuvo.

7.Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir Seišelių valdžios institucijos užtikrina, kad turėtų būtiną IT ir programinę įrangą, reikalingą automatiškai keistis ERS duomenimis. ERS duomenimis keičiamasi naudojant Europos Komisijos valdomas elektroninio ryšio priemones, skirtas keistis standartizuotais žvejybos duomenimis. Standartų pakeitimai įgyvendinami per šešis mėnesius.

4.Iškrovimas laikomas išplaukimu iš Seišelių žvejybos zonos, kaip nustatyta 3 skirsnio 1 punkte. Todėl Sąjungos žvejybos laivai ne vėliau kaip per 24 valandas nuo iškrovimo pabaigos arba bet kokiu atveju prieš laivui išplaukiant iš uosto Seišelių kompetentingoms institucijoms pateikia savo iškrovimo deklaracijas.

3.Pranešdami apie įplaukimą ir išplaukimą Sąjungos laivai taip pat nurodo savo esamas geografines koordinates (platumą ir ilgumą) ir laive turimo laimikio kiekį tonomis bei sudėtį pagal rūšis. Šie pranešimai teikiami e. paštu arba per ERS, naudojant Seišelių institucijų pateiktus kontaktinius duomenis.

7.Tai, kad kapitonas pasirašo inspektavimo ataskaitą, nedaro poveikio Sąjungos laivo savininko teisei į gynybą, jei vykdoma pažeidimo nagrinėjimo procedūra. Inspektavimo procedūros metu Sąjungos laivo kapitonas turi bendradarbiauti. Jei kapitonas atsisako pasirašyti tą dokumentą, jis raštu nurodo atsisakymo priežastis, o inspektorius ataskaitoje įrašo „atsisakė pasirašyti“. Prieš palikdami laivą įgaliotieji Seišelių pareigūnai Sąjungos laivo kapitonui atiduoda inspektavimo ataskaitos kopiją. Apie atliktus inspektavimus ir pažeidimus, jei jų nustatyta, Seišelių valdžios institucijos per 24 valandas nuo inspektavimo užbaigimo praneša Sąjungos institucijoms ir kuo skubiau išsiunčia joms inspektavimo ataskaitą. Jei nustatytas pažeidimas, pažeidimo ataskaitos kopija nusiunčiama Sąjungai ne vėliau kaip per septynias dienas po įgaliotojo pareigūno grįžimo į uostą.

3.Perkrovimas laikomas išplaukimu iš Seišelių žvejybos zonos, kaip nustatyta 3 skirsnio 1 punkte. Sąjungos žvejybos laivai ne vėliau kaip per 24 valandas nuo iškrovimo pabaigos arba bet kokiu atveju prieš laivui, iš kurio iškrauta, išplaukiant iš uosto (priklausomai nuo to, kas įvyksta pirmiau) Seišelių kompetentingoms institucijoms pateikia savo laimikio deklaracijas.

1.Kiekvienas gaubiamaisiais tinklais žvejojantis Sąjungos laivas per savo reisą Seišelių žvejybos zonoje priima ne mažiau kaip du kvalifikuotus Seišelių jūrininkus, kuriuos laivo agentas, susitaręs su laivo savininku, parenka iš sąrašo, pateikto kompetentingų Seišelių institucijų ir sudaryto remiantis 6 priedėlyje pateiktomis gairėmis dėl Seišelių jūrininkų įdarbinimo Sąjungos laivuose.

9.Remdamosi rizikos vertinimu Šalys gali susitarti vykdyti jungtinį Sąjungos laivų inspektavimą, visų pirma per iškrovimo ir perkrovimo operacijas, siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos ir Seišelių teisės aktų. Vykdydami savo pareigas Šalių paskirti inspektoriai laikosi atitinkamai Sąjungos ir Seišelių teisės aktuose išdėstytų nuostatų dėl inspektavimo vykdymo. Šalys, vykdydamos savo, kaip vėliavos valstybių ir pakrantės valstybių, pareigas, gali nuspręsti bendradarbiauti vykdydamos tolesnius veiksmus pagal atitinkamus savo teisės aktus. Be to, Sąjungos prašymu Seišelių valdžios institucijos gali leisti su Sąjungos valstybių narių vėliava plaukiojančius Sąjungos laivus inspektuoti, neviršijant nacionaliniais įstatymais nustatytos kompetencijos, tų valstybių narių žvejybos inspektoriams.

7.Jei stebėtojas turi būti įlaipintas Seišeliuose, laivo savininkas per dvi savaites ir apie tai įspėjęs prieš 10 dienų praneša, kuriame Seišelių uoste ir kurią dieną jis ketina įlaipinti stebėtoją.

3.Seišelių valdžios institucijos sudaro gaubiamaisiais tinklais žvejojančių Sąjungos laivų, atrinktų priimti stebėtoją, sąrašą ir paskirtų stebėtojų sąrašą atsižvelgdamos į laivų charakteristikas ir į galimus vietos apribojimus dėl saugumo reikalavimų. Sąrašas nuolat atnaujinamas ir Sąjungos institucijoms nusiunčiamas vos jį sudarius ir po to kaskart atnaujinus.

10.Jei Sąjungos laivuose esančių kvalifikuotų Seišelių jūrininkų skaičius 1 dalyje nurodyto minimalaus skaičiaus nepasiekia dėl kitų priežasčių nei nurodyta 9 dalyje, laivo savininkas už kiekvieną neįlaipintą jūrininką moka nustatyto dydžio 35 EUR per žvejybos veiklos Seišelių žvejybos zonoje dieną kompensaciją. Nustatyto dydžio suma Seišelių valdžios institucijoms sumokama ne vėliau kaip per 90 dienų nuo žvejybos leidimo galiojimo laikotarpio pabaigos dienos.

7.Jei Seišelių jūrininkai priimami į laivą, atlyginimą jiems moka laivų savininkai. Seišelių jūrininkams mokamo bazinio atlyginimo sąlygos, t. y. mažiausias atlyginimas neskaičiuojant priemokų, nustatomos remiantis Seišelių teisės aktais arba TDO nustatytu mažiausiu standartu, priklausomai nuo to, kuri suma didesnė. Kitos išmokos negali būti mažesnės nei tos, kurios mokamos panašias pareigas atliekantiems kitų Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno (AKR) šalių jūrininkams.

4.Laivo savininkas arba agentas kompetentingai Seišelių institucijai praneša Seišelių jūrininkų, kurie gali būti priimti į atitinkamą Sąjungos laivą, vardus, pavardes ir kitus duomenis, nurodydamas, kokias pareigas jie užims įguloje per kiekvieną reisą.

15.Be to, jie gali vykdyti ir kitas pareigas, pvz.:

9.Jei stebėtojas sutartu laiku ir per šešias valandas nuo sutarto laiko neatvyksta į sutartą vietą, laivo savininkas atleidžiamas nuo įpareigojimo priimti tą stebėtoją į laivą.

10.Sąjunga per ES delegaciją informuojama apie visus pradėtus procesus ir taikomas nuobaudas.

7.Įtariamo pažeidimo klausimą siekiama išspręsti draugiškai. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo arešto ir (arba) sulaikymo dienos, laikantis Seišelių įstatymų.

4.Seišelių valdžios institucijos apie žvejybos laivo, vykdančio veiklą pagal Susitarimą, areštą ir (arba) sulaikymą nedelsdamos informuoja ES delegaciją ir Sąjungos valstybę narę, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir per 48 valandas persiunčia inspektavimo ataskaitos, kurioje išsamiai išdėstomos arešto ir (arba) sulaikymo aplinkybės ir priežastys, kopiją.

19.Pasibaigus stebėjimo laikui, prieš išlipdamas iš Sąjungos laivo stebėtojas parengia veiklos ataskaitą; per 15 dienų ta ataskaita perduodama kompetentingoms Seišelių institucijoms, o Sąjungos institucijoms nusiunčiama jos kopija. Stebėtojas ataskaitą pasirašo. Stebėtojui paliekant Sąjungos laivą, ataskaitos kopija įteikiama kapitonui.

2,25 EUR už vieną GT (tik gaubiamaisiais tinklais žvejojantiems laivams) per metus.

5 000 EUR už laivą per metus

Bendrosios nuostatos

1.Visi Sąjungos žvejybos laivai turi būti aprūpinti veikiančia elektronine sistema (ERS), kuria galima visu laivo veiklos vykdymo Seišelių žvejybos zonoje laikotarpiu registruoti ir perduoti laivo žvejybos veiklos duomenis (toliau – ERS duomenys).

2.Sąjungos žvejybos laivui, kuriame nėra ERS sistemos arba kurio ERS sistema neveikia, neleidžiama įplaukti į Seišelių žvejybos zoną vykdyti žvejybos veiklos.

3.ERS duomenys laikantis šių gairių perduodami Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC, kuris užtikrina automatinį jų perdavimą Seišelių ŽSC.

ERS perduodami pranešimai

4.Sąjungos valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir Seišeliai paskiria ERS korespondentą, kuris veiks kaip ryšių palaikymo su šių nuostatų įgyvendinimu susijusiais klausimais centras. Sąjungos valstybė narė, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir Seišeliai vienas kitam perduoda savo ERS korespondentų kontaktinius duomenis ir prireikus tą informaciją nedelsdami atnaujina.

5.ERS duomenis Sąjungos žvejybos laivas perduoda savo vėliavos valstybei, kuri ją automatiškai perduoda Seišeliams.

6.UN/CEFACT formato duomenys perduodami Europos Komisijos įdiegtu FLUX tinklu.

7.Šalys gali susitarti dėl pereinamojo laikotarpio, kuriuo duomenys bus perduodami per DEH (Data Exchange Highway) ES ERS (v. 3.1) formatu.

8.Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC iš Sąjungos žvejybos laivo gautus tikralaikius pranešimus (COE, COX, PNO) automatiškai ir nedelsdamas perduoda Seišelių ŽSC.

9.Kitų tipų pranešimai nuo datos, kurią faktiškai pradedamas naudoti UN-CEFACT formatas, taip pat perduodami automatiškai vieną kartą per dieną, o iki tos datos yra perduodami Seišelių ŽSC iš karto po to, kai jis paprašo, ir Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC per centrinį Europos Komisijos mazgą.

10.Įdiegus naująjį formatą, pastarasis perdavimo būdas bus naudojimas tik specifinių prašymų, susijusių su ankstesniais duomenimis, atveju.

11.Seišelių ŽSC patvirtina, kad gavo jam siunčiamus tikralaikius ERS duomenis, atsiųsdamas pranešimą, kad duomenys gauti, ir patvirtindamas, kad gautas pranešimas yra tinkam. Patvirtinti, kad duomenys, kurie išsiunčiami Seišeliams jų prašymu, yra gauti, nereikia. Seišeliai visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai.

Sąjungos žvejybos laive esančios elektroninės perdavimo sistemos arba ryšių sistemos gedimas

12.Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ir Seišelių ŽSC nedelsdami informuoja vienas kitą apie visus įvykius, kurie galėtų turėti įtakos vieno ar daugiau Sąjungos žvejybos laivų ERS duomenų perdavimui.

13.Jei Seišelių ŽSC negauna Sąjungos žvejybos laivo siunčiamų duomenų, jis nedelsdamas apie tai praneša Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC. Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC nedelsdamas ištiria, kodėl ERS duomenys nebuvo gauti, ir praneša Seišelių ŽSC apie tyrimo rezultatus.

14.Kai sutrinka Sąjungos žvejybos laivo ir Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC duomenų tarpusavio perdavimas, Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC nedelsdamas apie tai praneša Sąjungos žvejybos laivo kapitonui arba operatoriui. Gavęs šį pranešimą Sąjungos žvejybos laivo kapitonas trūkstamus duomenis Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, kompetentingoms institucijoms perduoda bet kokiomis tinkamomis ryšio priemonėmis kasdien iki 00.00 val.

15.Sutrikus laive įrengtos elektroninės perdavimo sistemos veikimui, Sąjungos žvejybos laivo kapitonas arba operatorius užtikrina, kad ERS būtų pataisyta arba pakeista per dešimt (10) dienų nuo sutrikimo nustatymo. Pasibaigus šiam terminui, Sąjungos žvejybos laivui nebeleidžiama žvejoti Seišelių žvejybos zonoje; jis turi per dvidešimt keturias (24) valandas iš jos išplaukti arba įplaukti į Seišelių uostą. Sąjungos žvejybos laivui leidžiama išplaukti iš to uosto arba grįžti į Seišelių žvejybos zoną tik tada, kai jo vėliavos valstybės ŽSC nustato, kad ERS sistema vėl veikia tinkamai.

16.Jei Seišelių valdžios institucijos negauna ERS duomenų dėl elektroninių sistemų, kurias prižiūri Sąjunga arba Seišeliai, veikimo sutrikimo, atitinkama Šalis nedelsdama imasi veiksmų, kad šis sutrikimas būtų panaikintas kuo greičiau. Apie problemos išsprendimą nedelsiant pranešama kitai Šaliai.

17.Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC kas 24 valandas Seišelių ŽSC bet kokiomis turimomis elektroninėmis ryšio priemonėmis siunčia visus ERS duomenis, kuriuos yra gavęs po paskutinio pranešimo perdavimo. Ta pati procedūra gali būti taikoma Seišelių ŽSC paprašius, jei priežiūros darbai trunka ilgiau nei dvidešimt keturias (24) valandas ir paveikia Sąjungos prižiūrimas sistemas. Tokiu atveju Sąjungos žvejybos laivai nelaikomi pažeidusiais savo pareigą perduoti savo ERS duomenis. Sąjungos valstybės narės, su kurios vėliava plaukioja laivas, ŽSC užtikrina, kad trūkstami duomenys būtų įtraukti į elektroninę duomenų bazę, kurią jis tvarko pagal III skyriaus 2 skirsnio 6 punktą.