Komisijos darbinis dokumentas - Konsultacijos dėl būsimosios 2020 M. Europos sąjungos strategijos /* KOM/2009/0647 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.11.24 KOM(2009)647 galutinis KOMISIJOS DARBINIS DOKUMENTAS KONSULTACIJOS DĖL BŪSIMOSIOS 2020 M. EUROPOS SĄJUNGOS STRATEGIJOS KOMISIJOS DARBINIS DOKUMENTAS KONSULTACIJOS DĖL BŪSIMOSIOS 2020 M. EUROPOS SĄJUNGOS STRATEGIJOS (Tekstas svarbus EEE) Didelių pokyčių Europoje metas Europa jau seniai nebuvo patyrusi tokios sunkios ekonomikos ir finansų krizės, dėl kurios smarkiai smuko ekonomika. Nedarbo lygis Europoje 2010 m. pasieks dviženklį skaičių – toks jis paskutinį kartą buvo prieš dešimtmetį. Kolektyviniais veiksmais siekiant išgelbėti finansų sistemą ir viešosiomis intervencijomis skatinant paklausą bei pasitikėjimą pavyko išvengti ekonomikos žlugimo. Tačiau dėl krizės susilpnėjo mūsų gebėjimas greitai atsigauti. ES dabar turi labiau sutelkti pastangas, kad galėtų sėkmingai įveikti krizę ir kurti naujos kartos viešąją politiką visiškai kitokiomis aplinkybėmis. Krizės įveikimas turėtų būti žingsnis į naują tvarią socialinę rinkos ekonomiką, racionalesnę ir ekologiškesnę ekonomiką, kurioje gerovė bus kuriama diegiant inovacijas ir geriau panaudojant išteklius ir kurioje žinios bus pagrindinė varomoji jėga. Šie nauji orientyrai turėtų padėti mums pasinaudoti naujais tvaraus augimo šaltiniais ir kurti naujas darbo vietas, kad galėtume spręsti didesnio nedarbo lygio problemą, su kuria mūsų visuomenės veikiausiai susidurs artimiausiais metais. Tačiau tai pasieksime, tik jeigu nustatysime ir įgyvendinsime tvirtą politinį atsaką. Antraip galime neišvengti lėto augimo laikotarpio, per kurį Europai spręsti šiandienos sudėtingus uždavinius bus tik sunkiau. Kad užtikrintume tvarų augimą, turime susitarti dėl darbotvarkės, kurioje svarbiausia – žmonės ir atsakomybė. Krizė gali niekais paversti dešimtmetį dėtas pastangas, dėl kurių nedarbas ES sumažėjo nuo 12 iki 7 %. Mums reikia naujų augimo šaltinių, kuriais kompensuotume per krizę parastas darbo vietas. Norint taikyti šį naują požiūrį, reikia pasinaudoti palankiomis aplinkybėmis, susidariusiomis dėl globalizuoto pasaulio ir tarpusavio priklausomybės, kurią krizė dar labiau išryškino. Turime veikti tiek Europos Sąjungoje, tiek tarptautiniuose forumuose, kaip antai Didžiajame dvidešimtuke, kad pasinaudotume naujomis galimybėmis ir pasiektume 2020 m. tikslus. Sumanyta, kad 2020 m. ES strategija pakeis dabartinę Lisabonos strategiją – pastarojo dešimtmečio ES reformų strategiją, padėjusią ES atlaikyti dabartinę krizę. Todėl rengiant 2020 m. ES strategiją remiamasi Lisabonos strategijos rezultatais, tokiais kaip partnerystė augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, o kartu ji atnaujinama atsižvelgiant į naujus uždavinius. Joje taip pat atsižvelgiama į naudą, kurią davė Europos ekonomikos atkūrimo plane numatytas suderintas atsakas į krizę. Komisija mano, kad 2020 m. ES strategija turėtų būti sutelkta į pagrindines politikos sritis, kuriose ES ir valstybių narių bendradarbiavimas gali duoti geriausių rezultatų, ja taip pat turi būti siekiama užtikrinti geresnius rezultatus turimomis priemonėmis. Šio konsultacinio dokumento tikslas – gauti kitų institucijų ir suinteresuotųjų šalių nuomonių dėl naujojo požiūrio. 2010 m. pradžioje Komisija ketina priimti oficialų komunikatą, skirtą pavasario Europos Vadovų Tarybai. Ar 2020 m. vizija bus įgyvendinta sėkmingai, priklauso nuo partnerystės pažangos labui, grindžiamos valstybių narių įsipareigojimu imtis veiksmų nacionaliniu lygmeniu, taip pat pasirengimu Bendrijos priemonėmis kuo geriau išnaudoti ES potencialą. Todėl savo komunikate Komisija išdėstys, kokių veiksmų, jos nuomone, reikia imtis nacionaliniu lygmeniu, taip pat pateiks detalių pasiūlymų, kokių veiksmų reiktų imtis Bendrijos lygmeniu. Suvokti sunkumus ir spręsti naujus uždavinius Sėkminga 2020 m. ES strategija turi būti rengiama gerai išanalizavus, kokių sunkumų artimiausiais metais gali tikėtis politikos formuotojai, ir tinkamai nustačius, kokius uždavinius reikės išspręsti. Finansų ir ekonomikos krizė padarė daug žalos viešiesiems finansams, verslui, užimtumui ir namų ūkiams. Viešosios politikos formuotojai visais lygmenimis privalės rasti būdų, kaip suaktyvinti ekonomiką ribotomis biudžetinėmis priemonėmis. Valstybių narių valdžios sektoriaus deficitas vėl kontroliuojamas, todėl dabar svarbu užtikrinti, kad viešosios išlaidos būtų formuojamos taip, kad galėtume įgyvendinti 2020 m. viziją. Tą padaryti būtų sunkiau, jei sumažintume išlaidas tokioms sritims, į kurias bus orientuojamasi ateityje, kaip antai švietimui ir moksliniams tyrimams. Rengdami naują ES politikos viziją ir nustatydami kryptį, turime pripažinti, kad energijos ir gamtos išteklių išsaugojimas ir žaliavų taupymas, tausesnis jų naudojimas ir našumo didinimas bus vienas iš svarbiausių mūsų pramonės ir ekonomikos konkurencingumo ateityje veiksnių. Reikia suvokti, kokį uždavinį mums kelia Europos demografiniai pokyčiai: net prieš krizę buvo prognozuojama, kad dėl demografinių mūsų visuomenės pokyčių, kai jaunimas sudaro mažesnę visų gyventojų dalį, potencialus augimas iki 2020 m. smarkiai sulėtės. Krizė paaštrino šiandien Europai kylančias ilgalaikes socialines problemas, kaip antai susijusias su vis daugėjančių imigrantų integracija, socialine atskirtimi, vaikų skurdu ir kartų solidarumu senėjant visuomenei. Norint išspręsti šias problemas, reikia sparčiai padidinti tiek vyrų, tiek moterų užimtumo lygį ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas, kad jos būtų prieinamos ir tenkintų mūsų visuomenių ateities poreikius. Vadinasi, įgyvendinant naująją politiką reikia siekti akivaizdžių rezultatų – spręsti nedarbo problemą ir didinti socialinę įtrauktį kartu užtikrinant gerai veikiančias darbo rinkas – ir taip prisidėti prie socialinės sanglaudos didinimo. Todėl būtina persvarstyti švietimo sistemas ir darbo rinkas, skatinti judumą ir Europos dinamiškumą, siekiant išnaudoti mūsų inovacijų ir kūrybinį potencialą. Kurdami racionalesnę ir ekologiškesnę ekonomiką turėsime labiau derinti politiką, kad ekonomika taptų konkurencingesnė. Norėdami pasiekti nustatytus 2020 m. teminius prioritetus, socialinių, ekonominių ir aplinkos tikslų turime siekti vienu metu. Šiuo dokumentu Komisija nori gauti nuomonių, kaip nustatyti ES prioritetus dešimtmečiui, kad dirbdamos kartu ES ir valstybės narės įveiktų dabartinę krizę ir sutelktų naujus augimo šaltinius, užtikrintų socialinę ir teritorinę sanglaudą atsižvelgdamos į pagrindinius naujosios Lisabonos sutarties principus. Pagrindiniai 2020 m. ES prioritetai Kad sukurtų tvarią socialinės rinkos ekonomiką, racionalesnę ir ekologiškesnę ekonomiką, Europa turi remti pagrindinius sutartus prioritetus ir dirbti, kad juos įgyvendintų per kelerius metus. Nė viena valstybė narė viena šių uždavinių sėkmingai išspręsti negali. Ir ES politika nėra vien 27 valstybių narių vykdomos politikos suma. Siekdami įgyvendinti bendrą viziją, kartu galime nuveikti daug daugiau, nei veikdami atskirai. To turi siekti visos valstybės narės – didelės ir mažos, senosios ir naujosios, labai išsivysčiusios ir tebesivystančios, nes išsiplėtusi ES nevienodai išsivysčiusi, todėl jos poreikiai skirtingi. Tačiau 2020 m. ES vizija svarbi visoms valstybėms narėms, ji gali būti pritaikyta atsižvelgiant į skirtingus atspirties taškus ir nacionalines ypatybes, kad augimas būtų paskatintas visur. Tinkamai pasirengę žmonės ir verslas gali naudotis didžiulėmis galimybėmis. Komisija siekia, kad Europa būtų lyderė, konkurencinga ir klestinti žinių ekonomika, susieta, ekologiškesnė ir įtraukties principais labiau grindžiama ekonomika, sparčiai ir tvariai auganti, užtikrinanti aukštą užimtumo lygį ir socialinę pažangą. Kad tai pasiektų, Europai reikia stipresnės ir konkurencingos pramoninės bazės, šiuolaikiško paslaugų sektoriaus, klestinčių žemės ūkio, kaimo ekonomikos ir jūrų sektoriaus. Atlikdama pirmeivės vaidmenį kuriant šią ateities visuomenę, Europa gali įgyti svarbių privalumų kurdama konkurencingus, novatoriškus gaminius, plėtodama ateities infrastruktūras, patekdama į naujas rinkas ir kurdama naujas aukštos kokybės darbo vietas. Tačiau pranašumų yra daug daugiau. Pasauliui atvira Europa ir toliau bus sektinas pavyzdys kitiems, toliau skleis savo vertybes ir rems griežtesnius darbo, aplinkos ir saugos standartus visame pasaulyje. ES, kaip pasaulio lyderė, gali parodyti, kad turint tinkamą politikos pagrindą ir visapusiškai naudojantis Lisabonos sutartimi numatytų naujų veikėjų kompetencija ir naujomis struktūromis, galima suderinti atvirumą, kurio reikia siekiant užtikrinti nenutrūkstamą ekonominį aktyvumą, atsižvelgiant į mūsų piliečiams kylančius socialinius ir su aplinka susijusius rūpesčius. Komisija mano, kad 2020 m. ES strategija turi būti įgyvendinama remiantis pagrindiniais teminiais orientyrais, sutelkiant dėmesį į šiuos prioritetus: 1. Kurti vertę grindžiant augimą žiniomis. Daugiau galimybių ir didesnė socialinė sanglauda bus užtikrinta diegiant tiek produktų, tiek gamybos procesų inovacijas, tikslingai išnaudojant švietimo, mokslinių tyrimų ir skaitmeninės ekonomikos potencialą. 2. Suteikti daugiau galimybių žmonėms įtraukiose visuomenėse. Tokiomis sąlygomis, kai darbo vietų bus daugiau, bet reikės labiau prisitaikyti, bus svarbu įgyti naujų įgūdžių, skatinti kūrybingumą ir inovacijas, verslumą ir sklandų pereinamąjį darbo keitimo procesą. 3. Kurti konkurencingą, susietą ir ekologiškesnę ekonomiką. Pasaulyje, kuriame energijos ir išteklių kainos didelės, o konkurencija dėl energijos ir išteklių didėja, ES turėtų veiksmingiau konkuruoti ir padidinti savo našumą mažindama neatsinaujinančiosios energijos ir išteklių sunaudojimą ir juos naudodama tausiau. Tai paskatins augimą ir padės mums pasiekti aplinkos tikslų. Tai bus naudinga visiems ekonomikos sektoriams: nuo tradicinės gamybos iki naujų moderniųjų technologijų įmonių. Šio tikslo bus lengviau siekti jeigu modernizuosime ir tarpusavyje sujungsime infrastruktūrą, mažinsime administracinę naštą ir paspartinsime inovacijų įsisavinimą rinkose. Šiais prioritetais ES vadovausis vykdydama tiek vidaus, tiek išorės politiką. 2020 m. ES strategija bus taip pat siekiama skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir daugiašalį valdymą, įskaitant veiksmingas, sąžiningas ir taisyklėmis grindžiamas tarptautinės prekybos ir finansų sistemas. Komisija nori gauti nuomonių dėl šių prioritetų, kuriuos ji laiko pagrindiniais 2020 m. ES strategijos orientyrais. 1. Kurti vertę grindžiant augimą žiniomis Žinios – tvaraus augimo pagrindas. Sparčiai kintančiame pasaulyje švietimui ir moksliniams tyrimams, inovacijoms ir kūrybingumui tenka ypatingas vaidmuo. Vienas veiksmingiausių būdų kovoti su nelygybe ir skurdu – stiprinti švietimo sistemą. Nedelsiant reikia spręsti problemą, susijusią su dideliu skaičiumi asmenų, kuriems nesiseka išmokti pagrindinių dalykų (skaitymo, matematikos ir tiksliųjų mokslų), kad jaunimas turėtų daugiau įsidarbinimo galimybių ir galėtų po mokyklos įsitraukti į darbo rinką. Sumažinus mokyklos nebaigiančiųjų skaičių, sumažinama tikimybė, kad jie ateityje bus išstumti iš darbo rinkos ar taps socialiai atskirti. Daugiau dėmesio reikia skirti pažeidžiamoms grupėms, lyčių lygybei ir socialinei sanglaudai, siekiant užtikrinti, kad niekam nebūtų trukdoma įgyti žinių. Europos universitetai vieni geriausių pasaulyje. Tačiau turėtume siekti, kad jų būtų daug daugiau ir kad jie būtų tikras žinių ir augimo akstinas. Kad tai pasiektume, reikės ne tik investicijų, bet ir reformų, o prireikus ir sustiprintų pastangų, glaudesnio bendradarbiavimo, įskaitant ir su verslo atstovais, taip pat atviresnio požiūrio į pokyčius. Kad Europos universitetai galėtų dalyvauti šiame pokyčių procese, jiems turėtų būti taikomi geriausių pasaulio universitetų etalonai. Itin svarbu, kad didinant Europos universitetų mokymo ir mokslinių tyrimų kokybę kartu būtų didinamas studentų judumas, kad šie galėtų įgyti naujų žinių ir išmokti kalbų, įgytų patirties gyvendami ir mokydamiesi užsienyje ir užmegztų ryšių. Reikia apsvarstyti naują esamų programų „Erasmus“, „Leonardo“ ir „Erasmus Mundus“ etapą, o jas turėtų papildyti nacionalinės iniciatyvos, kuriomis visiems jaunuoliams Europoje būtų suteikta galimybė dalį mokymosi laiko praleisti kitos valstybės narės švietimo įstaigose. Veiksminga, efektyvi ir gerai ištekliais aprūpinta Europos mokslinių tyrimų erdvė – itin svarbi siekiant įgyvendinti 2020 m. ES viziją. ES reikia padidinti savo mokslinių tyrimų pastangas: sutelkti išteklius, kartu plėtoti svarbiausias mokslinių tyrimų infrastruktūras visoje ES ir gerinti mokslinių tyrimų kokybę, kad ji atitiktų pasaulinius standartus. Be to, reikia kuo labiau padidinti praktinę mokslinių tyrimų naudą Europos verslui ir MVĮ ir paspartinti jos įsisavinimą, be kita ko, plėtojant svarbias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes. Europos, kaip mokslinių tyrimų vietos, patrauklumas ir rezultatai taip pat priklauso nuo to, ar bus sukurta vidaus rinka mokslininkams ir ar jie turės patrauklių karjeros galimybių. Tą galima pasiekti sudarius ES ir valstybių narių mokslinių tyrimų partnerystę, kurioje būtų kuo labiau panaudota sąveika su kitų sričių, visų pirma inovacijų ir švietimo, politika. ES reikia sudaryti patrauklesnes pagrindines sąlygas inovacijoms ir kūrybingumui skatinti, be kitų dalykų, imantis iniciatyvų siekiant remti žiniomis grindžiamų įmonių augimą. Galimybė gauti finansavimą yra itin didelė problema, ne tik dėl krizės padarinių, bet ir dėl to, kad kai kuriems naujiems augimo šaltiniams, kaip antai kūrybinės pramonės sektoriams, reikia naujos rūšies jų verslo modeliams pritaikyto finansavimo. Novatoriškos įmonės turėtų turėti galimybę naudotis sutelktais viešaisiais ir privačiaisiais augimo kapitalo šaltiniais, pavyzdžiui, rizikos kapitalu. Šios priemonės turi būti taikomos kartu su paprastesnėmis administracinėmis procedūromis ir technine parama siekiant skatinti mažų novatoriškų įmonių steigimąsi ir augimą. Norint Europoje skatinti kūrybingumą, žinias ir plėtoti mokslinių tyrimų pajėgumą, reikia gerai veikiančios intelektinės nuosavybės teisių sistemos, kuri užtikrintų veiksmingą ir sąnaudų požiūriu efektyvią apsaugą, skatintų steigti novatoriškas įmones, autoriams užtikrintų skaidrų jų teisių valdymą ir padėtų universitetams bei mokslo institucijoms kaupti kapitalą parduodant savo idėjas bei išradimus. Pasitelkdama savo pranašumus technologijų ir žinių srityje, Europa turėtų visapusiškai išnaudoti skaitmeninės ekonomikos potencialą. Skaitmeninė ekonomika suteikia daug galimybių gamybos ir paslaugų sektoriaus MVĮ – ir kai jos veikia savarankiškai, ir kai jos yra didesnių įmonių tiekėjos. Steigiant novatoriškas įmones visoje ES kuriamos naujos, dažnai didelės vertės darbo vietos. Jos gali būti labai svarbios regionų plėtrai. Todėl plačių užmojų Europos skaitmeninė darbotvarkė, kurioje numatomi konkretūs žingsniai kuriant bendrąją interneto rinką, bus kertinis Europos ilgalaikio ekonomikos atsigavimo ir socialinės plėtros akmuo. Padidėjus našumui bus paskatintos inovacijos ir kūrybingumas, bus lengviau naudotis valdžios sektoriaus paslaugomis, jos bus teikiamos veiksmingiau, padaugės dalyvavimo ir demokratinės saviraiškos galimybių. Internetas tampa būtinybe, kad piliečiai galėtų visapusiškai dalyvauti kasdienėje veikloje. Europai reikia vykdyti veiksmingą skaitmeninės įtraukties ir įgūdžių politiką, taip pat skatinti aktyvų dalyvavimą ir saviraišką internete. 2020 m. tikslas – sukurti tikrą Europos žinių erdvę, paremtą pasaulinio lygio žinių infrastruktūra, kurioje visi dalyviai (studentai, mokytojai, mokslininkai, švietimo ir mokslo institucijos ir įmonės) pasinaudotų laisvo asmenų, žinių ir technologijų judėjimo galimybe (5-oji laisvė). 2. Suteikti daugiau galimybių žmonėms įtraukiose visuomenėse Pokrizinėje ekonomikoje daugelis prarastų darbo vietų nebebus atkurtos. Pertvarkant ES į racionalesnę, ekologiškesnę, konkurencingesnę ekonomiką bus skatinama kurti naujas darbo vietas ir taip sprendžiama didelio nedarbo problema. Tačiau vykstant pokyčiams reikės daug nuveikti, kad žmonės nebūtų išstumti iš sistemos ir netaptų atskirti, taip pat reikės užtikrinti socialinę sanglaudą. Iš tiesų randasi naujų tendencijų, kai per profesinį gyvenimą į darbo rinką patenkama ir iš jos pasitraukiama net kelis kartus, nesilaikant tradicinės sekos (mokslas, darbas, pensija), taip žmonėms suteikiama daugiau galimybių. Reikia nustatyti tokių pokyčių organizavimo sistemą ir juos palaikyti, galbūt pasitelkiant kai kurias per krizę priimtas priemones (pvz., trumpalaikį darbą derinant su mokymu). Bus sukurta naujų darbo vietų, kurioms prireiks naujų įgūdžių. Reikės valdyti pereinamąjį darbo keitimo procesą, taip pat perėjimą nuo mokymo prie įsidarbinimo. Šiuo atveju reikėtų visapusiškai taikyti lankstumo ir užimtumo garantijų pusiausvyros principus . Svarbu rasti geriausią būdą, kaip sustiprinti darbo rinkų lankstumą tiek darbo organizavimo, tiek darbo santykių požiūriu, taip pat užtikrinti mokymusi visą gyvenimą teikiamą saugumą ir tinkamą socialinę apsaugą. Mokymasis visą gyvenimą turi būti gerokai labiau prieinamas, o universitetai turi sudaryti geresnes sąlygas priimti netipiškus studentus. Įgūdžiai – pagrindinis Europos ekonomikos ir našumo augimo bei darbo vietų kūrimo elementas. Mokymasis visą gyvenimą yra pagrindinis veiksnys, užtikrinantis sklandų pereinamąjį darbo ir profesijos keitimo procesą ir padedantis išvengti ilgalaikio nedarbo ir žmogiškojo kapitalo praradimo. Skaitmeninė ekonomika taip pat suteikia naujų nuotolinio mokymosi galimybių, papildančių mokymosi visą gyvenimą procesą, taip pat tokių komunikacijos formų, kurios keičia darbo pasaulio sąlygas, dėl kurių trumpėja atstumai ir nuotolinis darbas vis dažniau tampa realia galimybe. Užtikrinti, kad mūsų darbuotojai savo įgūdžiais prisidėtų prie žinių ekonomikos, – būtina, tačiau to neužtenka. Reikia geriau suderinti pasiūlą ir paklausą. Reikia skatinti darbuotojų judumą, siekiant užtikrinti, kad žmonės naudotųsi naujomis galimybėmis ir vyktų ten, kur jų įgūdžių labiausiai reikia. Turėtume galvoti apie ateitį ir geriau suderinti būsimus įgūdžius su būsimais poreikiais, visų prima susijusiais su naujų tipų darbo vietomis, kaip antai „žaliosiomis“ darbo vietomis ir kitomis augimą skatinančių sričių, pavyzdžiui, sveikatos sektoriaus darbo vietomis. Galiausiai, nepaisant to, kad migracija labai prisideda prie augimo, į ją formuojant ES ar nacionalinę politiką ne visiškai atsižvelgiama kaip į svarbų veiksnį. Imigrantų, ypač specifinėms kategorijoms priklausančių asmenų, kaip antai mažai išsilavinusių asmenų, moterų ir neseniai atvykusių, užimtumo lygį galima padidinti. Turėti darbą turbūt yra geriausias būdas apsisaugoti nuo skurdo ir atskirties . Tačiau vien tai skurdo mažinimo ar socialinės įtraukties neužtikrina. Reikės šiuolaikiškų, krizės sąlygoms ir Europos visuomenės senėjimui pritaikytų socialinės apsaugos ir pensijų sistemų, kad būtų užtikrintos atitinkamos laikinai nedirbančiųjų pajamos ir draudimas. Kitas būdas didinti socialinį teisingumą – mažinti neveiksmingą darbo rinkos susiskaidymą. Norint sukurti daugiau darbo vietų reikia, kad Europoje formuotųsi labiau į verslumą orientuota kultūra, grindžiama teigiamesniu požiūriu į rizikavimą ir inovacijų diegimo galimybes. Neseniai praradusieji darbą turėtų turėti realią galimybę dirbti savarankiškai . Tačiau tam reikės pašalinti tokias kliūtis, kaip daugumoje socialinės apsaugos sistemų nustatytos nevienodos sąlygos savarankiškai dirbantiems asmenims, taip pat kliūtis persikelti į kitas valstybes nares dėl to, kad negalima perkelti socialinių teisių ir teisių į pensiją. 2020 m. tikslas – daugiau darbo vietų, didesnis darbingo amžiaus gyventojų užimtumo lygis, geresnės darbo vietos, užtikrinančios didesnę kokybę ir našumą, sąžiningumas, saugumas ir galimybės, suteikiant realių galimybių visiems patekti į darbo rinką, kurti naujas bendroves, taip pat darbo rinkos pereinamųjų procesų valdymas taikant šiuolaikiškas ir finansiškai tvarias socialines ir gerovės sistemas. 3. Kurti konkurencingą, susietą ir ekologiškesnę ekonomiką Europai reikia išlaikyti konkurencingumą ateities pasaulyje, kuriame energijos kainos bus palyginti didelės, kils sunkumų dėl išmetalų ir labai padidės konkurencija dėl išteklių. Tausesnis išteklių, įskaitant energiją, naudojimas, naujų, ekologiškesnių technologijų taikymas paskatins augimą, naujų darbo vietų ir paslaugų kūrimą ir padės ES išlaikyti stiprų gamybos pagrindą bei aktyvų paslaugų sektorių, taip pat pasiekti aplinkos ir kovos su klimato kaita tikslus. Tai pasieksime, tik jeigu įtvirtinsime gerai veikiančias prekių, paslaugų ir darbo rinkas. Ekologiškesnė ekonomika susijusi ne tik su naujų pramonės šakų kūrimu. Ji lygiai taip pat svarbi siekiant sparčiau modernizuoti esamus Europos pramonės sektorius, kurių daugelis bus restruktūrizuoti ir dėl krizės. Šiuos tikslus pasiekti bus itin svarbu, jeigu ES nori konkuruoti pasaulyje, kuriame visos šalys stengsis spręsti šias problemas. Vadinasi, vykdant ekonominę veiklą materialinius išteklius reikės naudoti tausiau, taip pat reikės didinti našumą mažinant spaudimą ištekliams. Reikės pertvarkyti mūsų ekonomiką taikant tikslinį reguliavimą (pvz., skatinant tausiai energiją vartojančius gaminius ir sistemas), prekybos apyvartiniais taršos leidimais sistemą, reformuojant mokesčių sistemą, skiriant dotacijas, subsidijas ir paskolas, viešosiomis investicijomis ir viešųjų pirkimų politika ir skiriant tikslinius mokslinių tyrimų ir inovacijų biudžetus. Itin svarbu modernizuoti ir tarpusavyje sujungti infrastruktūras, užtikrinti veiksmingą tinklų pramonės konkurenciją bendrojoje rinkoje, padidinti konkurencingumą ir taip užtikrinti apčiuopiamą naudą vartotojams. Būtina, kad Europa investuotų į tvarius sparčiojo ryšio tinklus. Europai reikia kuo greičiau užtikrinti 100 % plačiajuosčio ryšio aprėptį, aktyviai diegti spartųjį internetą įgyvendinant didelę investicijų į šviesolaidžio tinklus ir bevielį plačiajuostį ryšį programą. Diegiant spartųjį internetą reikia plėtoti racionalią, modernią transporto ir energetikos infrastruktūrą – taip bus prisidėta siekiant daugelio tikslų, įskaitant dekarbonizavimą, transporto saugos, energetinio saugumo ir mūsų tinklų pramonės konkurencingumo didinimą. Kad galėtume įgyvendinti tokius visapusiškus pokyčius, reikės persvarstyti transporto politiką. Bus labai svarbu geriau integruoti transporto tinklus, kurti alternatyvius kelių transporto būdus, skatinti taikyti netaršias technologijas ir modernizuoti infrastruktūrą. Tokiems dideliems europiniams projektams, kaip „Galileo“, GMES ir racionalios kelių, geležinkelių (ERTMS) ir oro eismo valdymo (SESAR) sistemos, bus skirtas pagrindinis vaidmuo integruojant transporto tinklus. Iki 2030 m. ES turės pakeisti pusę dabar veikiančių elektrinių. Jeigu dabar priimsime tinkamus strateginius sprendimus dėl investicijų, iki 2020 m. du trečdaliai elektros energijos galėtų būti gaminama išskiriant mažai anglies junginių ir užtikrinant didesnį saugumą. Atsižvelgiant į tai, sukūrus bendrą Europos elektros tinklą, būtų labai padidinta atsinaujinančiosios elektros energijos dalis ir decentralizuota gamyba. Bus nepaprastai svarbu didinti energijos vartojimo efektyvumą, nes tai pigiausias būdas sumažinti išmetalus ir kartu padidinti Europos energetinį nepriklausomumą. Pramonės politikai tenka labai svarbus vaidmuo skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą, vystymąsi ir inovacijas, todėl reikia naujo požiūrio, kad pramonė būtų remiama daugiausia dėmesio skiriant tvarumui, inovacijoms ir žmonių įgūdžiams, kurių reikia, kad ES pramonė išliktų konkurencinga pasaulio rinkose. Nustačius pastovias ir numatomas pagrindines sąlygas, pramonei turėtų būti lengviau spręsti būsimus su konkurencingumu susijusius uždavinius. Atsižvelgiant į krizės padarinius, kelių sektorių įmonėms reikės spręsti struktūrines per didelio pajėgumo problemas, o ES turės sudaryti palankias socialiai priimtino restruktūrizavimo sąlygas ir kartu užtikrinti vienodas galimybes. Tam reikia integruotos pramonės politikos, kuria remiami konkurencingi rinkos mechanizmai ir plėtojami nauji tvaraus augimo šaltiniai, didelį dėmesį skiriant inovacijų diegimo gebėjimams, ekologinėms inovacijoms, naujoms daugiau galimybių suteikiančioms technologijoms ir įgūdžiams. Šie pokyčiai taip pat suteiks progą pagerinti reguliavimo aplinką, padidinti teritorinę sanglaudą ir skatinti sudaryti geresnes sąlygas verslumui, paremti MVĮ kūrimą, jų augimo potencialą ir veiklą tarptautiniu mastu. Vykstant pramonės restruktūrizacijai ir pereinant prie racionalesnės ir ekologiškesnės ekonomikos, itin svarbus vaidmuo teks valstybės pagalbos politikai. Pastaraisiais metais valstybės pagalbos taisyklės buvo nuodugniai peržiūrėtos. Europos bendrovės padidino našumą ir pasinaudojusios bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis pritaikė masto ekonomiją. Dabar kai kuriuos sektorius reikia struktūriškai pakoreguoti, todėl Komisija aktyviai stengsis užtikrinti, kad bendroji rinka tebebūtų ES augimo pagrindas, taip pat kovoti su nacionalinio atsitraukimo rizika. 2020 m. tikslas – pasiekti sutartus kovos su klimato kaita ir energetikos srities tikslus, sustiprinti mūsų pramoninę bazę, visapusiškai išnaudoti MVĮ potencialą ir patenkinti ateities poreikius didinant našumą ir mažinant spaudimą ištekliams. Konkretus įgyvendinimas. Pradėti nuo krizės įveikimo Žinoma, pirmasis ES uždavinys – įveikti krizę ir plėtoti atitinkamas bendras strategijas, kuriomis siekiama užtikrinti darnų bei tvarų augimą ir vykdyti patikimą mokesčių politiką. Nuosmukio ir įtampos finansų srityje poveikį labiau pajuto tos šalys, kuriose dar krizei prasidedant jau buvo smarkiai sutrikdyta pusiausvyra ir buvo politinių trūkumų. Kadangi padėtis skirtinga, ir atsakas turi būti nevienodas; dėl to kyla veiklos derinimo sunkumų. Dėl skirtingo atsako įvairiose šalyse ir politikos srityse patiriamas neigiamas šalutinis poveikis, taigi Europos Sąjungoje krizės sprendimo būdus reikia veiksmingai derinti. Pirmiausia finansų ir verslo sektoriuose turi būti išsaugotos vienodos sąlygos, o ES vykdant suderintą krizės įveikimo strategiją turėtų būti atsižvelgiama į poveikį makroekonomikai. Dėl krizės atsirado spaudimas finansiniams ištekliams, todėl siekiant atgaivinti ekonomiką reikia sparčiai spręsti likusias finansų sistemos problemas. Siekiant minėto tikslo bus itin svarbios skolinimosi galimybės ir veiksminga finansų rinkos priežiūra. Ar pavyks pereiti prie vertės ekonomikos, priklausys nuo to, ar bus galimybių gauti lėšų inovacijoms finansuoti. Į naujus prioritetus turi būti atsižvelgiama biudžeto politika. Pagrindinis uždavinys – suderinti nuolatinį fiskalinės paramos paklausai didinti poreikį trumpuoju laikotarpiu su poreikiu atkurti tvarius viešuosius finansus ir makroekonominį stabilumą. Yra pavojus, kad ekonomikos atgaivinimas bus lėtas ir užimtumas didės nepakankamai, kad būtų sumažintas didelis nedarbas. Konkretus įgyvendinimas. Esamas priemones pasitelkti naujam požiūriui Komisija mano, kad siekdami įveikti krizę ir įgyvendinti 2020 m. ES tikslus turime sukurti konvergencijos ir integracijos strategiją, kuria būtų aiškiau pripažįstama padidėjusi tarpusavio priklausomybė Europos Sąjungoje: - valstybių narių, pirmiausia euro zonoje, tarpusavio priklausomybė – jaučiamas nacionalinio lygmens veiksmų teigiamas arba neigiamas šalutinis poveikis; - įvairių lygmenų (ES, valstybių narių, regionų, socialinių partnerių) valdymo tarpusavio priklausomybė; - įvairių politikos krypčių, taip pat politikos krypčių ir priemonių tarpusavio priklausomybė ir politinės integracijos svarba siekiant bendrų tikslų; - pasaulinio lygmens tarpusavio priklausomybė – nė viena valstybė narė nėra tokia didelė, kad neatsiliktų nuo besiformuojančios ekonomikos šalių ir atlaikytų pokyčius viena. Siekiant sukurti tvarią socialinę rinkos ekonomiką, t. y. įtraukią, racionalesnę ir ekologiškesnę ekonomiką, reikės labiau derinti politiką, užtikrinti geresnę veiksmingo subsidiarumo principu pagrįstą sąveiką ir stiprinti ES bei valstybių narių partnerystę plėtojant viešąją politiką ir siekiant atitinkamų rezultatų. Svarbu integruoti skirtingas politikos priemones, susiejant institucijų reformas, geresnį reguliavimą, naujas iniciatyvas ir viešąsias investicijas. ( Visapusiškai naudotis bendrąja rinka Bendrosios rinkos dydis ir mastas tinkami, kad pasiektume minėtus tikslus. Tai svarbiausia priemonė, padedanti užtikrinti, kad piliečiai gautų realios naudos padidėjus konkurencijai ir kad bendrovės veiktų vienodomis sąlygomis, jeigu bendrosios rinkos taisyklės bus tinkamai įgyvendinamos ir sektorių politikos srityse. Tačiau ES dar nesinaudoja visais daugiau negu prieš dvidešimt metų sukurtos bendrosios rinkos pranašumais: tebėra tarpvalstybinės veiklos kliūčių, dėl kurių mažėja vartotojų pasirinkimas, kainų konkurencija ir galimas našumas. Tam, kad bendroji rinka padėtų siekti 2020 m. ES tikslų, ES reikalingos tinkamai veikiančios rinkos, kuriose konkurencija ir vartotojų galimybės patekti į jas skatintų augimą ir inovacijas. Siekti, kad piliečiai turėtų daugiau galimybių, taip pat reiškia siekti, kad rinkos jiems būtų naudingos. Piliečiai turi turėti galimybę visapusiškai dalyvauti bendrojoje rinkoje. Taigi reikia didinti jų gebėjimą pirkti prekes ir paslaugas kitose valstybėse, pirmiausia internete, taip pat didinti jų pasitikėjimą tokiu pirkimu. Nuo bendrosios rinkos sukūrimo ji gerokai išplėtota. Rinka sukurta dar prieš tai, kai atrastas internetas, anksčiau negu informacinės ir ryšių technologijos tapo vienu pagrindinių ekonomikos augimo veiksnių, o paslaugos – tokia svarbia Europos ekonomikos dalimi. Atsiradusių naujų paslaugų sričių (pvz., interneto paslaugų, kaip antai e. sveikata) potencialas didelis. Komisija mano, kad siekiant įgyvendinti 2020 m. ES prioritetus reikia skubiai šalinti susiskaidymą, dėl kurio šiuo metu atsiranda interneto turinio sklaidos ir vartotojų bei bendrovių prieigos trukdžių, taip pat modernizuoti bendrąją rinką, kad ji atitiktų rytdienos ekonomikos poreikius. ( 2020 m. ES strategija atsižvelgti į pasaulines aplinkybes Šia nauja darbotvarke atsižvelgiama į globalizaciją, kuri artimiausią dešimtmetį išliks vienu pagrindinių Europos dinamiškumo veiksnių. Ne tik ES pripažįsta racionalios ir ekologiškos ekonomikos teikiamas galimybes užtikrinti didesnę konkurenciją ir gerovę; kitos šalys yra nustačiusios panašius prioritetus ir daug investuoja į ekologines technologijas, informacines ir ryšių technologijas bei pažangiuosius tinklus. Kad išsaugotų pirmeivės poziciją, ES turi sparčiai naudotis galimybėmis, numatyti ateities tendencijas ir prie jų prisitaikyti. Dėl krizės išryškėjo Europos ir pasaulio šalių ekonomikos tarpusavio priklausomybės mastas. Kad pasiektume 2020 m. užsibrėžtų tikslų, privalome veikti ryžtingai Didžiajame dvidešimtuke ir tarptautiniuose forumuose, kad pasauliniu mastu skatintume tvarios socialinės rinkos ekonomikos principus. Tarptautinė prekyba yra vienas augimą, užimtumą ir investicijas ES skatinančių veiksnių. Turėtume veikti tiek Pasaulio prekybos organizacijoje, tiek plėtodami dvišalį bendradarbiavimą, kad sumažintume tarptautinės prekybos ir investicijų srautų kliūtis ir paskatintume atvirą bei taisyklėmis grindžiamą pasaulinę prekybą. Be to, turėtume palaikyti glaudesnius ekonominius ir politinius santykius su pagrindiniais strateginiais partneriais, ypatingą dėmesį skirdami patekimo į rinką galimybėms, prieigai prie energijos išteklių ir žaliavų, taip pat pasistūmėti siekdami aplinkos ir socialinės srities tikslų. ( Skatinti augimą visapusiškai naudojantis Stabilumo ir augimo paktu Stabilumo ir augimo paktas kartu su kitomis daugiašalėmis priežiūros priemonėmis bus svarbus nustatant biudžeto politiką, siekiant užtikrinti fiskalinį konsolidavimą, ir nustatant biudžeto priemones tvariam augimui užtikrinti ir ilgalaikėms darbo vietoms kurti. Konsoliduodamos viešuosius finansus valstybės narės turės nukreipti viešąsias išlaidas taip, kad būtų siekiama 2020 m. ES tikslų įvairiose srityse ir būtų skiriamos būtinos investicijos į Europos ateitį. Esant fiskaliniams suvaržymams itin svarbu turimus menkus išteklius investuoti į tvarų augimą. Dėl investicijų ir struktūrinių reformų, skirtų racionalesnei, susietai ir ekologiškesnei ekonomikai sukurti, bus gaunama daugiau įplaukų ir bus lengviau konsoliduoti viešuosius finansus. Tačiau didelės permainos neįmanomos be investicijų į žmones ir gamybos pajėgumus. Siekiant plėtoti ekonomikos potencialą turėtų būti visapusiškai įgyvendintos struktūrinės reformos, kad būtų sukurta naujų augimo šaltinių. Plėtojimo ir įgyvendinimo veiksmų derinimas ES lygmeniu taip pat bus naudingas sutvirtintai potencialaus augimo bei našumo didinimo priemonėmis pagrįstai struktūrinių reformų darbotvarkei ir padės visapusiškai išnaudoti veikiančios bendrosios rinkos galimybes. Netgi kai būtinas fiskalinis konsolidavimas, Stabilumo ir augimo paktas suteikia galimybę investuoti į ateitį. Be kita ko, reikia suteikti pirmenybę investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei naujas technologijas, inovacijas, aukšto lygio švietimą ir įgūdžių ugdymą, taip pat pažangiuosius tinklus. Taigi būtina derinti investicijas ir esamų struktūrų modernizavimą, taip pat didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir įgyvendinti reguliavimo reformą. ( Atsižvelgti į politinius prioritetus mūsų viešuosiuose biudžetuose Biudžeto politika turi būti atsižvelgiama į naujus prioritetus, dėl kurių bus sutarta. Komisija rengiasi į juos atsižvelgti biudžeto peržiūroje, kurią paskelbs kitais metais, taip pat siūlydama kitą daugiametę finansinę programą. Valstybės narės taip pat turėtų peržiūrėti savo viešąsias išlaidas, kad padidintų kokybę ir veiksmingumą ir – nors ir susiduria su dideliais fiskaliniais suvaržymais – skirti investicijų į tvarų augimą. Taip pat reikia rasti naujų finansavimo modelių (kaip antai viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, kuriomis būtų veiksmingai naudojamas ES arba Europos investicijų banko finansavimas), siekiant sutelkti išteklius viešajame ir privačiajame sektoriuose ir maksimaliai padidinti jų poveikį. ( Nustatyti aiškią valdymo sistemą, kad naujoji strategija būtų veiksminga Siekiant kelių konkrečių pagrindinių tikslų, strategija bus įgyvendinama bendradarbiaujant. Konkretūs strategijos veiksmai ir tikslai gali būti įgyvendinti tik bendradarbiaujant, nes svarbu imtis veiklos ES, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat derinti šių lygmenų veiklą – taip bus išnaudotos visos strategijos teikiamos galimybės. Taryba, įgyvendindama būsimąją strategiją, daugiausia dėmesio turėtų skirti Europos Vadovų Tarybai, nes tai institucija, užtikrinanti politikos integraciją ir valdanti valstybių narių ir ES tarpusavio priklausomybę. Taigi remdamasi naujomis Lisabonos sutarties nuostatomis ji turėtų valdyti strategiją, priimdama svarbiausius sprendimus ir nustatydama tikslus. Įvairių sudėčių Tarybos, kaip antai Ekonomikos ir finansų taryba, taip pat atitinkamos teminės tarybos, integruotai įgyvendintų šiuos sprendimus, veikdamos savo kompetencijos srityse, kad pasiektų 2020 m. ES vizijos ilgalaikius tikslus. Komisija norėtų, kad naujoje valdymo sistemoje svarbesnį vaidmenį atliktų Europos Parlamentas. Jis galėtų ne tik, kaip įprasta, būti atsakingas už užimtumą ir integruotas gaires, bet ir prieš pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikimą išreikšti savo nuomonę dėl 2020 m. ES strategijos. Reikės, kad 2020 m. ES viziją aktyviai remtų tokios suinteresuotosios šalys kaip socialiniai partneriai ir pilietinė visuomenė. Tam, kad vizija būtų sėkmingai įgyvendinta, bus itin svarbu, kad jos būtų siekiama visuose ES regionuose, taigi Komisija pageidautų, kad nacionaliniai parlamentai skirtų daug dėmesio šios naujos strategijos kūrimui. Remdamasi pasiūlymu, kurį 2010 m. pradžioje rengiasi pateikti Komisija, 2010 m. pavasario Europos Vadovų Taryba turėtų nustatyti kitų penkerių metų veiklos strategiją. Europos Vadovų Taryba turėtų nustatyti nedaug svarbiausių tikslų ir apibrėžti atitinkamus politinius veiksmus, įgyvendintinus bendradarbiaujant ES ir valstybėms narėms. Taigi Europos Vadovų Tarybos išvadomis ir atitinkamomis rekomendacijomis dėl ES ir valstybių narių politikos krypčių bus pagrįstos Sutartyje nustatytos integruotos gairės. Valstybės narės bus paragintos atsižvelgiant į skirtingą padėtį ir nevienodus atspirties taškus nustatyti su kiekvienu iš minėtų tikslų susijusius nacionalinius artimiausių penkerių metų siekius. Kiekvienais metais Komisija ir Europos Vadovų Taryba stebės pažangą valstybėse narėse ir ES lygmeniu. Pastabos Komisija ragina teikti pastabas ir pasiūlymus dėl šiame dokumente išdėstytų idėjų. Pastabas ir pasiūlymus reikėtų siųsti adresu EU2020@ec.europa.eu iki 2010 m. sausio 15 d. Gauti atsiliepimai bus skelbiami internete, nebent autorius nesutiktų, kad jo asmens duomenys būtų paskelbti, savo nesutikimą motyvuodamas tuo, kad paskelbus šiuos duomenis būtų pakenkta jo teisėtiems interesams. Tuomet atsiliepimas gali būti paskelbtas anonimiškai. Šiose konsultacijose dalyvaujančios profesinės organizacijos raginamos, jei to dar nepadarė, registruotis Komisijos interesų grupių atstovų registre (http://ec.europa.eu/transparency/regrin/). Šis registras įsteigtas atsižvelgiant į Europos skaidrumo iniciatyvą ir siekiant tiek Komisijai, tiek plačiajai visuomenei suteikti informacijos apie interesų grupių atstovų tikslus, finansavimą ir struktūrą.