Koviniai ginklai yra nepaprastai svarbūs išsaugant saugumą, laisvę ir taiką, jeigu jie yra naudojami pagal tarptautinę teisę, įskaitant žmogaus teisių teisę ir tarptautinę humanitarinę teisę. Be to, koviniais ginklais iš esmės galima atimti gyvybę ir sunaikinti. Šis dvilypumas reiškia, kad tokius ginklus kontroliuojančios valstybės institucijos turi užtikrinti, kad jais būtų prekiaujama atsakingai ir atskaitingai, ir neleisti, kad jie būtų nukreipti teroristams, nusikaltėliams ir kitiems leidimo neturintiems naudotojams pažeidžiant ginklų embargą ir susitarimus su galutiniais naudotojais.

2016 m. Jungtinių Tautų generalinio sekretoriaus ataskaitoje dėl neteisėtos prekybos šaulių ir lengvaisiais ginklais visais aspektais nurodyta, kad per praėjusį dešimtmetį pilietinių karų skaičius pasaulyje išaugo tris kartus. Ginkluoti konfliktai, kuriuos dažnai kursto neteisėtų šaulių ir lengvųjų ginklų platinimas, yra pagrindinis veiksnys, dėl kurio beveik 800 milijonų žmonių neturi pakankamai maisto.

2.1 Normatyvinės neteisėtų šaunamųjų ginklų ir ŠLG pažabojimo sistemos stiprinimas

2.1.1. JT veiksmų programa dėl ŠLG ir tarptautinis sekimo dokumentas

JT veiksmų programa dėl ŠLG (JT VP) ir toliau užtikrina visapusišką priemonę, kuri yra vienintelė visuotinė sistema, galinti mažinti neteisėtų ŠLG keliamą grėsmę. Tarptautinis sekimo dokumentas (TSD) yra politiškai privalomas dokumentas, kuriame nustatyti ŠLG ženklinimo, registravimo ir sekimo reikalavimai ir numatytas visuotinis standartas. Pagrindiniu pataisytos ES strategijos tikslu išlieka visiškas ir veiksmingas JT VP ir TSD įgyvendinimas nacionaliniu, regioniniu ir pasauliniu lygmenimis. Todėl šiame komunikate pateikiamos priemonės, kuriomis siekiama gerinti JT VP įgyvendinimą nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis ES. Be to, jame siūlomas bendradarbiavimas ir pagalba kituose pasaulio regionuose ir pasauliniu lygmeniu.

Veiksmas ·ES ir toliau rems bendradarbiavimą ir pagalbą įgyvendinant JT VP, daugiausia dėmesio skiriant regioniniam bendradarbiavimui, taip pat dalyvaus ir prisidės koordinuojant veiksmus su kitais paramos teikėjais. Šią paramą sudarys ŠLG ir šaudmenų pertekliaus surinkimas ir sunaikinimas, ŠLG ir šaudmenų fizinis saugumas ir atsargų valdymas, ženklinimo, registravimo ir sekimo pajėgumų stiprinimas, ginklų eksporto kontrolės gebėjimų stiprinimas, teisėsaugos kovos su neteisėta prekyba gebėjimų stiprinimas, parama embargo stebėsenai ir nukreiptų ginklų sekimui. Tolesni veiksmai ·Pagal JT VP naujuose projektuose bus atsižvelgiama į vyriausiosios įgaliotinės atliktą 2005–2017 m. ŠLG projektų, įgyvendintų pagal 2005 m. ŠLG strategiją, poveikio ir veiksmingumo analizę ir visapusišką vertinimą.

2.1.2 Sutartis dėl prekybos ginklais

Sutartimi dėl prekybos ginklais (SPG) yra nustatyti patys aukščiausi bendri tarptautiniai standartai tarptautinei prekybai įprastine ginkluote (įskaitant ŠLG) reguliuoti arba gerinti tokį reguliavimą ir užkirsti kelią neteisėtai prekybai įprastine ginkluote, panaikinti ją ir ja siekiama užkirsti kelią jos patekimui į neteisėtos prekybos rinką.

Veiksmas ·Taryba yra raginama toliau remti visuotinį SPG taikymą ir įgyvendinimą.

2.1.3 Šaunamųjų ginklų protokolas

JT šaunamųjų ginklų protokolu siekiama sudaryti sąlygas ir stiprinti bendradarbiavimą siekiant neteisėtos šaunamųjų ginklų gamybos ir prekybos prevencijos, kovos su ja ir jos panaikinimo. Komisija derėjosi dėl protokolo ir 2002 m. pasirašė jį ES vardu. Priėmusi griežtesnes civilinės paskirties šaunamųjų ginklų siuntimo Sąjungoje ir kitose šalyse taisykles, ES jį galėjo ratifikuoti 2014 m.

Veiksmas ·ES ir toliau rems JT šaunamųjų ginklų protokolo įgyvendinimą ir jo peržiūros mechanizmą bei sustiprins šalių partnerių ir subregionų pajėgumus įgyvendinti veiksmingą šaunamųjų ginklų kontrolę pagal protokolą. Visų pirma, Komisija ragina valstybes nares visiškai įgyvendinti jos 2018 m. balandžio 17 d. rekomendaciją dėl skubių veiksmų šaunamųjų ginklų, jų dalių ir pagrindinių komponentų bei šaudmenų eksporto, importo ir tranzito saugumui gerinti.

2.1.4 JT darnaus vystymosi tikslai

Neteisėtas ir nekontroliuojamas ŠLG plitimas gali kurstyti ir prailginti ginkluotus konfliktus ir ginkluotą smurtą, kurie turi neigiamą poveikį geram valdymui, teisėtvarkai, galimybėms gauti išsilavinimą, sveikatos priežiūrą, teisingumą ir kitas pilietines teises. Ginkluoto smurto, konfliktų ir prastos plėtros sąsajos yra gerai žinomos. Pagal JT darnaus vystymosi tikslų (DVT) 16.4 uždavinį valstybės įsipareigojo iki 2030 metų labai sumažinti neteisėtus finansinius ir ginklų srautus, sustiprinti pavogto turto išieškojimą ir grąžinimą bei kovoti su visų formų organizuotu nusikalstamumu. Todėl strategija turėtų būti siekiama sumažinti neigiamą neteisėtos prekybos ŠLG ir jų šaudmenimis poveikį tvariam vystymuisi ir užkirsti jam kelią.

Veiksmas ·ES prisidės prie pastangų pasiekti JT DVT, įskaitant DVT 16.4 (labai sumažinti neteisėtus ginklų srautus iki 2030 m.), padėdama valstybėms ir regionams parengti ir įgyvendinti nacionalinius ir regioninius rodiklius.

2.1.5 Griežtesnės ES normos

Be esamų ES normų, Taryba raginama apsvarstyti naują sprendimą, įskaitant ŠLG atsekamumo gerinimą, siekiant pagerinti galutinio naudojimo pagrindimą dokumentais vykdant ŠLG eksporto kontrolę ir keistis informacija apie nukreipimą. Be to, ES toliau siūlys įtraukti standartinę sąlygą dėl ŠLG į partnerystės ir prekybos susitarimus su kitomis šalimis. Ši sąlyga galėtų būti atnaujinama atsižvelgiant į naują strategiją.