LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2013 06 28  
COM(2013) 475 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Pirmoji pažangos ataskaita įgyvendinant Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą „Jūrų 
transporto išmetam ų teršalų mažinimas ir tvaraus vandens transporto priemoni ų 
rinkinys“ 
(Tekstas svarbus EEE) 
 
LT 2   LT KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Pirmoji pažangos ataskaita įgyvendinant Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą „Jūrų 
transporto išmetam ų teršalų mažinimas ir tvaraus vandens transporto priemoni ų 
rinkinys“ 
(Tekstas svarbus EEE) 
TURINYS 
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAM ENTUI IR TARYBAI Pirmoji pažangos 
ataskaita įgyvendinant Komisijos tarnyb ų darbo dokument ą „Jūrų transporto išmetam ų teršalų 
mažinimas ir tvaraus vande ns transporto priemoni ų rinkinys“.................................................. 2 
1. ĮVADAS....................................................................................................................... 4 
1.1. Pirmosios pažangos ataskaitos tikslas  ir ataskaitinis laikotarpis.................................. 4 
1.2. Pirmosios pažangos ataskaitos santrauka ir strukt ūra .................................................. 4 
2. TRUMPALAIK ĖS PRIEMON ĖS. DABARTIN Ė ĮGYVENDINIMO PAD ĖTIS IR 
TOLESNI VEIKSMAI................................................................................................. 5 
2.1. ES transporto finansavimo priemon ės ......................................................................... 5 
2.2. Europos investicij ų bankas (EIB)................................................................................. 7 
2.3. Nacionalinis finansavimas ........................................................................................... 8 2.3.1. Valstyb ės pagalbos priemon ės, kurioms taikomos Valstyb ės pagalbos aplinkos 
apsaugai gair ės ............................................................................................................. 8 
2.3.2. Kitos nacionalin ės ir regionin ės paramos tvariai laivybai sistemos............................. 8 
2.4. Tarptautinis dialogas ir t echninis bendradarbiavimas.................................................. 9 
3. VIDUTIN ĖS IR ILGALAIK ĖS TRUKM ĖS PRIEMON ĖS. ESAMA PAD ĖTIS IR 
TOLESNI VEIKSMAI............................................................................................... 10 
3.1. Veiksm ų derinimas su suinteresuotai siais subjektais ir valstyb ėmis narėmis ........... 10 
3.1.1. Direktyvos 2012/33/ES įgyvendinimo gair ės ............................................................ 10 
3.2. Reguliavimo priemon ės ............................................................................................. 11 
3.2.1. Pagrindin ės sąlygos siekiant laiv ų degalams naudoti suskystint ąsias gamtines dujas 
(toliau – SGD)............................................................................................................ 11 
3.2.1.1. Tarptautin ės jūrų organizacijos (toliau – IMO) atliktas darbas ................................. 11 
3.2.1.2. Tarptautin ės standartizacijos organizacijos (t oliau – ISO) atliktas darbas ................ 11 
3.2.1.3. ES lygiu atliktas darbas.............................................................................................. 11 
3.2.2. Laiv ų išmetamųjų teršalų valymo technologija ......................................................... 13 
3.2.2.1. Laiv ų išmetamųjų teršalų valymo sistem ų patvirtinimas........................................... 13 
3.2.2.2. Naudojant išmetam ųjų teršalų valymo sistemas susidaran čioms atliekoms taikomi 
reikalavimai................................................................................................................ 13 
LT 3   LT 3.2.3. Elektros tiekimas nuo kranto...................................................................................... 14 
3.3. Infrastrukt ūros diegimas............................................................................................. 15 
3.4. Moksliniai tyrimai, technologij ų plėtra ir naujov ės ................................................... 15 
4. IŠVADA..................................................................................................................... 1 6 
1 PRIEDAS: Tvaraus vandens transporto priemoni ų rinkinio įgyvendinimo spartinimo 
veiksmų planas ........................................................................................................................ . 18 
2 PRIEDAS: Iš TEN–T remiami j ūrų greitkelių (JG) ir uost ų projektai, kuriems taikomi 
specialūs aplinkos apsaugos reikalavimai ................................................................................ 22 
LT 4   LT 1. ĮVADAS   
2011 m. rugs ėjo mėn. Komisija pateik ė tarnybų darbo dokument ą „Jūrų transporto išmetam ų 
teršalų mažinimas ir tvaraus vandens transporto priemoni ų rinkinys“1. Šis dokumentas (toliau 
– rinkinys) pateiktas su pasi ūlymu iš dalies pakeisti 19 99 m. balandžio 26 d. Direktyv ą 
1999/32/EB, kuria į nacionalin ę teisę perkeliami Tarptautin ės jūrų organizacijos (IMO) 
standartai d ėl didžiausio leidžiamojo sieros kiek io laivybos sektoriuje naudojamuose 
degaluose. 
Į rinkinį įtrauktos tam tikros trumpalaik ės papildomos priemon ės, kad atsižvelgiant į dabartinę 
finansinę perspektyv ą būtų sumažinamos atitikties naujiems mažo sieros kiekio standartams 
užtikrinimo išlaidos. Šiame rinkinyje taip pat išd ėstytos vidutin ės ir ilgalaik ės trukmės 
papildomos priemon ės siekiant ES laivybos sektoriui iškylan čius aplinkos apsaugos 
uždavinius spr ęsti išsamiau ir atsižvelgiant į platesnę perspektyv ą. 
1.1. Pirmosios pažangos ataskaitos ti kslas ir ataskaitinis laikotarpis  
2012 m. lapkri čio 21 d. Europos Parlamentas ir Taryba pri ėmė Direktyv ą 2012/33/EC2, iš 
dalies kei čiančią Tarybos direktyv ą 1999/32/EB d ėl sieros kiekio j ūriniuose degaluose. 
Direktyvoje nustatytomis priemon ėmis skatinama naudoti alternatyvia technologija 
grindžiamus metodus, kuriuos pasirinkus b ūtų užtikrinama atitiktis su degalais susijusiai 
pasirinkčiai, t. y. laiv ų išmetam ųjų teršalų valymo sistem ų, alternatyvi ųjų degalų, pvz., 
suskystint ųjų gamtinių dujų (SGD) naudojimas ir elektros tiekimas nuo kranto. 
Direktyvos 2012/33/ES 1 straip snio 10 dalies c punkto 2 įtraukoje nustatyta, kad 
bendradarbiaudama su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais Komisija parengia 
atitinkamas priemones, įskaitant nurodytas 2011 m. rugs ėjo 16 d. Komisijos tarnyb ų 
darbiniame dokumente „J ūrų transporto išmetam ų teršalų mažinimas ir tvaraus vandens 
transporto priemoni ų rinkinys“, kuriomis skatinamas šios direktyvos aplinkosaugos standart ų 
laikymasis ir kiek įmanoma mažinamas galimas neigiamas poveikis. 
Šioje pirmojoje pažangos ataskaitoje apžvelgiamas 2011 m. rugs ėjo mėn.–2013 m. sausio 
mėn. laikotarpis, apib ūdinama dabartin ė rinkinyje išd ėstytų priemoni ų įgyvendinimo b ūklė, 
pateikiami glaudesnio Komisijos, valstybi ų narių ir sektoriaus suinteresuot ųjų subjektų 
bendradarbiavimo pasi ūlymai siekiant valdyti priemoni ų įgyvendinim ą ir, jeigu reikia, 
suteikiamas pagrindas papildomoms priemon ėms parengti.  
1.2. Pirmosios pažangos ataska itos santrauka ir strukt ūra  
Įgyvendinimo technologijos, kuri pasirenkama užtik rinant atitikt į direktyvai, ne įmanoma 
taikyti be privataus sektoriaus kapitalo investicij ų, kurias, jeigu reikia, papildo viešasis 
sektorius. 2 skyriuje trumpai aprašoma iki šiol  padaryta pažanga, susijusi su papildomomis 
trumpalaik ėmis priemon ėmis, kuriomis siekiama užtikrinti, kad taikant dabartines ES 
finansines priemones ir nacionalines finansavimo sistemas b ūtų nenutrūkstamai remiami 
konkretūs jūrų transporto projektai, kuriuos įgyvendinant vis ų pirma norima skatinti ieškoti 
naują mažo sieros kiekio standart ą atitinkan čius sprendim ų. Jame apibr ėžti laimėjimai ir 
nurodytos kli ūtys, trukdan čios jų siekti bei si ūlomi veiksmai joms šalinti. 
Vidutinės ir ilgos trukm ės papildomos priemon ės jau prad ėtos rengti ėmusis tam tikr ų 
veiksmų, kuriais vis ų pirma siekiama nustatyti ir pašalinti reguliavimo nepakankamum ą, 
kliudantį saugiai ir patikimai įdiegti švari ąsias laivų technologijas bei rink tis alternatyviuosius 
degalus, t. y. laiv ų degalams naudojamas SGD, rengti b ūtinus standartus ir diegti ekologišk ą 
                                                 
1 SEC (2011 m.) 1052 galutinis. 
2 OL L 327, 2012 11 27, p. 1. 
LT 5   LT infrastrukt ūrą. 3 skyriuje pateiktas trumpas dabartin ės šio proceso b ūklės aprašas ir apibr ėžtas 
būdas, kurį taikydama Komisija, valstyb ės narės ir sektoriaus suinteresuotieji subjektai gali 
visi kartu užtik rinti laipsnišk ą rinkinio įgyvendinim ą. Atsižvelgdama į minėtus dalykus 
Komisija si ūlo įsteigti speciali ą ekspertų grupę – Europos tvarios laivybos forum ą (toliau – 
ETLF).  
4 skyriuje pateikta išvada ir tolesni ų veiksmų santrauka. 
Šios ataskaitos 1 priede išd ėstytas Tvaraus vandens transporto priemoni ų rinkinio 
įgyvendinimo spartinimo veiksm ų planas, o 2 priede pateiktas iš transeuropinio transporto 
tinklo bendrai finansuojam ų jūrų greitkelių (toliau – JG) ir uost ų projektų, kuriais remiamas 
pirmenybinis politinis sprendimas d ėl mažo sieros kiekio, s ąrašas.  
2. TRUMPALAIK ĖS PRIEMON ĖS. DABARTIN Ė ĮGYVENDINIMO  PADĖTIS  
IR TOLESNI  VEIKSMAI 
2.1. ES transporto finansavimo priemon ės  
2011 m. ir 2012 m. tam tikra finansin ė parama iš Transeuropinio transporto tinklo (TEN–T) ir 
antrosios Marco Polo  programų skirta jūrų transporto projektams, kuriuos įgyvendinant pirma 
siekta skatinti priimti atitikt į naujam mažo sieros kiek io standartui užtikrinan čius sprendimus 
ir kuriais b ūtų palengvinamas laiv ų išmetam ųjų teršalų valymo sistem ų ir alternatyvi ųjų 
degalų, pvz., SND ir nuo kranto tiekiamos elektros, naudojimas. 
(a) TEN-T programa 
Iš TEN–T programos bendrai fina nsuoti keli projektai, kuriuos įgyvendinant užtikrinta 
parama mažo sieros kiekio degal ų naudojimui, įskaitant ekonominio pagr įstumo analizes, 
projekto koncepcijo s tyrimus, bandomuosius veiksm us, ir darbus, kuriais prisid ėta diegiant 
ekologišk ą infrastrukt ūrą, pvz., laiv ų degalams naudojam ų SGD, krante statom ą degalų 
pripylimo infrastrukt ūrą, elektros tiekim ą nuo kranto ir laiv ų išmetam ųjų teršalų valymo 
technologij ą. Iš TEN–T šiems bendrai finansuojamiems j ūrų greitkeliams (JG) ir uost ų 
projektams iš viso skirta 123,3 mln. EUR suma, iš kurios 56,9 mln. EUR yra ES ind ėlis. 
SGD pripylimo infrastrukt ūros poky čiai užtikrinti ne tik Sieros kiekio laiv ų degaluose 
kontrolės rajone (toliau – SKLDKR), ta čiau taip pat Viduržemio j ūros ir Atlanto vandenyno 
regione. Šiuos poky čius iš esm ės savanoriškai įdiegė ES pietin ės valstybės narės ir jie gali 
pasitarnauti SGD pripylimo įrenginius statant visoje ES. 
Pagal tolesnius metinius ir daugiame čius TEN–T kvietimus teikti pasi ūlymus pirmenybin ėmis 
sritimis toliau lieka parama išsamiau į aplinkos reikalavimus atsižvelgian čiam laivybos 
sektoriui ir susijusios uosto infrastrukt ūros plėtra, įskaitant laiv ų degalams naudojamas SGD 
gabenančias ir jomis laivus pripildan čias baržas. Taip pat b ūtina skirti didel į dėmesį kitoms 
priemonėms, pvz., naujovišk ų švariųjų technologij ų patvirtinimui ir bandymui, paramai 
alternatyviesiems degalams, įskaitant SGD, ir galimybei laivus pertvarkyti taip, kad jie 
atitiktų aplinkos apsaugos standartus. Taip pat svarbu nagrin ėti naujas priemones, kurios 
derinamos su esam ų jūrų greitkeli ų (JG) ir planuojam ų jūrų greitkeli ų jungčių 
modernizavimu. Jeigu b ūtina, TEN–T projekt ų atžvilgiu taikomos valstyb ės pagalbos 
taisyklės. 
(b) Marco Polo  II programa  
2011 m. Marco Polo  programoje3 iškelti special ūs pirmenybiniai politi kos tikslai siekiant 
paremti su trump ųjų nuotolių laivyba (toliau – TNL) sus ijusius projektus, kuriuos 
                                                 
3 C (2011) 7317, 2011 10 19. 
LT 6   LT įgyvendinant diegiama naujoviška išmetam ųjų teršalų kiekio mažinimo technologija ir 
veiksmingi praktin ės veiklos metodai. 
Tačiau nepaisant 2011 m. pask elbto kvietimo teikti pasi ūlymus, sektorius pateik ė tik kelis 
pasiūlymus; pagrindin ė menko susidom ėjimo priežastis – ne palankios ekonomin ės ir 
finansinės sąlygos. Tod ėl nebuvo pasirinktas nei vienas konkre čią pirmenybin ę sritį 
atitinkantis TNL projektas. Be t o, su TNL konkurencingumu ir atitik čiai aplinkos apsaugos 
reikalavimams susij ę klausimai, įskaitant galimus logistikos grandin ės iškraipymus ar j ūrų 
transporto pakeitim ą sausumos transportu paskirtajame Europos išskiriamo sieros kiekio 
kontrolės rajone (toliau – ISKK rajonas) 2015 m. prad ėjus taikyti griežtesnius mažo sieros 
kiekio standartus, nagrin ėjami atsižvelgiant į papildom ą priemon ę „Indėlis į Europos 
programą, kuria užtikrinama parama trump ųjų nuotolių laivybai “. Iš trump ųjų nuotolių 
laivybos skatinimo centr ų (toliau – TNLSC) sudarytas Europos trump ųjų nuotolių laivybos 
tinklas (toliau – ETNLT) šiuo metu įgyvendina ši ą priemonę4. Pirmame etape ETNLT iki 
2013 m. pabaigos turi parengti duomen ų rinkimo metodik ą ir šio galimo poveikio trump ųjų 
nuotolių laivybai ISKK rajone įvertinimą. 
2012 m. pateikus „Marco Polo kvietim ą“ (biudžetas 64,6 mln. EUR) išlaikytos jo 
pirmenybin ės sritys siekiant užtikrinti švari ą ir aplinkos apsaugos reikalavimus atitinkan čią 
trumpųjų nuotolių laivybą (TNL). Iš pradini ų duomen ų darytina išvada, kad paskelbus 
2012 m. kvietim ą sulaukta kur kas daugiau TNL skirt ų projektų negu 2011 m., tod ėl projektų 
vertinimo rezultatus numatoma pateikti pirmoje 2013 m. pus ėje. 
Siekiant užtikrinti vis ų šių iniciatyv ų tęstinumą kitoje daugiamet ėje (2014–20 m.) finansin ėje 
programoje b ūtina pasir ūpinti, kad su švari ą laivybą skatinan čiomis priemon ėmis susijusi 
veikla būtų vykdoma po Marco Polo  programos imantis tolesni ų su ja susijusi ų veiksmų ir 
atsižvelgiant į persvarstytus transeur opinius tinklus (TEN–T)5 ir Europos infrastrukt ūros 
tinklų priemon ę (toliau – EITP)6. Komisijos pasi ūlymai dėl TEN–T ir EITP Europos 
Parlamente ir Taryboje šiuo metu aptariami pagal teis ėkūros proced ūrą. 
Tolesni veiksmai  
                                                 
4 Pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos Marco Polo reglamento (EB) Nr. 1692/2006, 
nustatančio antrąją „Marco Polo“ program ą dėl Bendrijos finansin ės paramos teikimo krovininio 
transporto sistemos atitik čiai aplinkosaugos reikalavimams didin ti („Marco Polo II“), OL L 328, 2006 
11 24, p. 1, 12 straipsn į 2011 m. darb ų programa apr ėpė keturias papildomas pagalbines priemones. 
„Indėlis į Europos program ą, kuria užtikrinama parama trump ųjų nuotolių laivybai (TNL)“  
įgyvendinamas pagal ES bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykli ų 
168 straipsnio 1 dalies f punkte pateikt ą subsidijos apibr ėžtį. Apytikris biudžetas yra 350 000 EUR. 
5 Europos Parlamento ir  Tarybos reglamento d ėl Sąjungos transeuropinio transporto tinklo pl ėtros gairių 
pasiūlymas, COM (2011), 0650, galutinis.  
6 Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo sukuriama Europos infrastrukt ūros tinklų priemonė, 
pasiūlymas, COM (2011) 0665, galutinis. Veiksmas  Atsakingi veik ėjai Grafikas  
1. Prašymas skirti finansavim ą pagal 2012 m. 
TET–T. Daugiame čiai ir metiniai kvietimai 
teikti pasi ūlymus. VN / Sektorius  Galiojo iki 2013 
2 28  
2. Pasinaudojimas 2013 m. „Marco Polo 
kvietime“ numatytomis galimyb ėmis. Sektorius  Pirmasis 2013 m. 
ketvirtis  
3. Galimai tinkamiausi ų būdų pritaikyti „Marco 
Polo II“ programos kriterijus analiz ė siekiant 
geriau atsižvelgti į rinkos sąlygas ir užtikrinti EK / VN  2013 m. pradžia  
LT 7   LT EK – Europos Komisija, VN – valstyb ės narės, ENTLT – Europos trump ųjų nuotolių laivybos tinklas, TNLSC – 
Trumpųjų nuotolių laivybos skatinimo centras. 
2.2. Europos investicij ų bankas (EIB)   
EIB toliau finansavo j ūrų transporto projektus pagal ES teis ės aktus daugiausia remdamas 
švariosios laiv ų technologijos k ūrimą ir degalų naudojimo efektyvumo didinim ą. Pvz., EIB 
suteikiamomis paskolomis b ūtų galima apmok ėti pusę lėšų, kurios išleidžiamos įsigyjant 
naujus laivus (ypa č jeigu juose taikoma nauja technologija) arba vykdant vis ą laivyną 
aprėpiančius optimizavimo projektus, pvz., išmetam ųjų teršalų valymo sistem ų montavimas 
ar variklių pertvarkymas siekiant naudoti SGD, jeigu paskola ne mažesn ė negu 50 mln. EUR. 
Tačiau EIB kol kas t ėra įteiktos tik kelios paraiškos skirti finansavim ą. 
Siekiant paskatinti laivybos sektoriaus susidom ėjimą viena iš pasirink čių galėtų būti 
išsamesnis supažindinimas su s ąlygomis, pagal kurias EIB teikia  paskolas laivybai. Be to, 
galimybių galėtų atsirasti nagrin ėjant kelis sektorius apr ėpiančias (įvairūs suinteresuotieji 
subjektai) partnerystes7, kurios gal ėtų suburti partnerius veikti išvien rengiant su j ūromis 
susijusius projektus, užtikrinant j ų finansavim ą ir įgyvendinim ą bei, be kita ko, išbandant, 
patvirtinant ir įdiegiant švari ąsias laivų technologijas. Kita galimyb ė, kurią sektorius gal ėtų 
nagrinėti – tam tikro modernizavimo projekt ų skaičiaus sujungimas siekiant užtikrinti kritin ę 
būtinų investicij ų masę (t. y. daugiau negu 50  mln. EUR). Be to, tur ėtų būti svarstoma 
galimybė naudoti kitas EIB taikomas naujoviškas  finansines priemones, pvz., Paskol ų TEN-T 
projektams garantijas (toliau – LGTT) ar „Europa 2020“ projekt ų obligacij ų iniciatyv ą8, 
kuriomis b ūtų finansuojami dideli europiniai su j ūra susiję infrastrukt ūros projektai, arba 
Rizikos pasidalinimo finansin ę priemon ę, kuri naudojama finansuojant bandom ąją ir 
demonstravimo veikl ą. Taip pat tur ėtų būti atsižvelgiama į dabartin ę žaliąją knygą9 dėl 
ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo. 
Tolesni veiksmai  
                                                 
7 Pvz., dviej ų ar daugiau sektori ų organizacij ų sąjunga, pvz., ūkio subjektai, vyriausyb ė, tarpvalstybin ės 
jūrų sektoriuje veikl ą vykdančios organizacijos. 
8 2012 m. liepos 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 670/2012, kuriuo iš dalies 
keičiamas Sprendimas Nr. 1639/2006/EB d ėl Konkurencingumo ir inovacij ų bendrosios programos 
įsteigimo (2007–2013 m.) ir Reglamentas (EB) Nr. 680/2007, nustatantis bendr ąsias taisykles d ėl 
Bendrijos finansin ės paramos teikimo transeuropini ų transporto ir energetikos tinkl ų srityse. 
9 COM (2013) 150, galutinis. ekologiškos laivybos projekt ų finansavim ą.
4. ES transporto finansavimo priemoni ų 
geresnio naudojimo ir koordinavimo su kitomis ES priemon ėmis, t. y. strukt ūriniais 
fondais, EIB paskolomis ir t. t., užtikrinimas. EK / VN /sektorius  2013 m. pradžia  
5. Su galimu poveikiu (t. y. transporto r ūšies 
pakeitimu) susijusios ETNLT veiklos 
tęstinumo trump ųjų nuotoli ų laivybos 
sektoriaus ISKK rajone užtikrinimas.  EK / 
ETNLT / TNLSC  2013–2014 m.  
Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
6. Išsamesnis supažindinimas su bendrosiomis 
sąlygomis, pagal kurias EIB teikia paskolas 
laivybai .  EIB / EK / Sektorius 2013–
2014 m. 
LT 8   LT EIB – Europos investicij ų bankas, ETLF – Europos tvarios laivybos forumas   
2.3. Nacionalinis finansavimas   
2.3.1. Valstyb ės pagalbos priemon ės, kurioms taikomos Valstyb ės pagalbos aplinkos 
apsaugai gair ės 
Buvo aiškiau išd ėstytos valstyb ės pagalbos nuostat ų dėl paramos ankstyvam prisitaikymui 
prie naujo aplinkos apsaugos stan darto, kaip numatyta Valstyb ės pagalbos aplinkos apsaugai 
Bendrijos gairi ų10 3.1.1 ir 3.1.2 skirsniuose, taikymo s ąlygos. Turintiems prisitaikyti prie 
Direktyvoje 2012/33/ES nustatyto  mažo sieros kiekio standarto veiklos vykdytojams 
ketinančios teikti param ą valstybės narės atitinkamai gali skirti valstyb ės pagalbą: 
• įsigyjant naujus sieros kiekio apribojimus atitinkan čius laivus, jeigu jie įsigyjami ne 
vėliau negu iki naujo standarto įsigaliojimo dienos likus vieneriems metams, t. y. iki 
2013 m. gruodžio 31 d. Didel ėms, vidutinio dydžio ir mažoms bendrov ėms 
atitinkamai nustatoma 10%, 15 % ir 20 % didžiausia pagalbos intensyvumo vert ė; 
• modifikuojant esamus laivus siekiant nauj us sieros kiekio apribojimus (išmetam ųjų 
teršalų valymo sistem ų sumontavimas) atitikti iki naujo standarto įsigaliojimo, t. y. 
iki 2014 m. gruodžio 31 d. Didel ėms, vidutinio dydžio ir mažoms bendrov ėms 
atitinkamai nustatoma 50 %, 60% ir 70 % didžiausia pagalbos intensyvumo vert ė. 
Atsižvelgiant į dabartinį biudžeto deficit ą ir didesniosios dalies ES valstybi ų narių taikomas 
griežtas taupymo priemones šia galimybe įmanoma pasinaudoti tik iš dalies. Suomija kol kas 
tėra vienintel ė valstybė narė, suteikusi min ėtą paramą ankstyvam prisitaikymui prie neseniai 
priimtos Sieros direktyvos. Komisija Suomijos taikom ą paramos schem ą patvirtino 2011 m.11 
gruodžio 7 d. ir 2013 m. sausio 23 d. Ko misija patvirtino dalinius pirmin ės sistemos12 
pakeitimus. Be to, remdamosi šia sistema Suomijos institucijos suteik ė individuali ą pagalbą 
naujiems SGD varomiems keltams, kursuojantiems tarp Turku ir Stokholmo13.  
2.3.2. Kitos nacionalin ės ir regionin ės paramos tvariai laivybai sistemos 
Be ankstyv ą prisitaikym ą prie naujo aplinkos apsaugos standarto paremian čių priemoni ų, 
būtina nagrin ėti konkretaus visuomen ės dalyvavimo nacionaliniu ir (arba) regiono lygiu 
galimybę siekiant užtikrinti tvari ą laivybą pagal valstyb ės pagalbos taisykles. Šia galimybe 
                                                 
10 OL C 82, 2008 4 1, p.1. 
11 SA. 32118. Suomija. Bendr ųjų gairių sistema d ėl investicin ės pagalbos laivams siekiant pagerinti 
aplinkos apsaug ą; OL C 22, 2012 1 27, p. 4. 
12 SA. 35686 (2012/N). Suomija. „Daliniai bendr ųjų gairių sistemos d ėl investicin ės pagalbos laivams 
siekiant pagerinti aplinkos apsaug ą pakeitimai“); paskelbta 2013 m. sausio 23 d.  
13 SA.33382. Suomija. Su aplinkos apsauga susijusi valstyb ės pagalba „Viking Line Ltd.“, priimta 2012 4 
25, OL C 160, 2012 6 6, p. 9. 7. Kelis sektorius apr ėpiančios partneryst ės, kurias 
įgyvendinus b ūtų galima užsitikrinti EIB skiriam ą 
finansavim ą su jūromis susijusiems projektams, 
galimybių analizė. EK / ETLF 2013–
2014 m. 
8. Galimybės jūrų transporto infrastrukt ūros 
projektus finansuoti naudojant LGTT arba 
„Europa 2020“ projekt ų obligacij ų iniciatyvos 
bandomąjį etapą ir nustatant ilg ąjį investicij ų 
atsipirkimo laikotarp į nagrinėjimas. EK / VN /sektorius  
ETLF  2013–
2014 m. 
9. Modernizavimo projekt ų sujungimo galimyb ės 
nagrinėjimas siekiant EIB įteikti paraišk ą dėl 
bendrų paskolų. ETLF  2013–
2014 m. 
LT 9   LT galėtų būti pasinaudojama nustatant paskatas į nacionalinius uostus įplaukiantiems 
ekologiškiems laivams, pvz., ekologiškiems laivams taikant mažesnius uosto mokes čius ir 
uosto tarifus, arba renkantis kitokias nacionalines sistemas, kurias naudojant gal ėtų būti 
užtikrinamas atpildas skiriantiesiems l ėšų švariajai laiv ų technologijai ir  skatinantiesiems 
tvarią laivybą. 
Tolesni veiksmai  
2.4. Tarptautinis dialogas ir techninis bendradarbiavimas   
Komisija rinkin į įtraukė į dvišalio ir daugiašalio j ūrų transporto dialogo pos ėdžius, kuriuose 
dalyvauja pagrindiniai partneriai, įskaitant Jungtines Amerikos Valstijas, Kinij ą, Japoniją, 
Norvegiją ir Brazilij ą. Rengiant šiuos pos ėdžius siekiama užtikrinti, kad pagrindiniai 
partneriai b ūtų informuojami apie ES pasi ūlymus, sužinot ų apie šios srities pastangas, b ūtų 
nustatomos bendr ų veiksmų galimyb ės ir garantuojamas pasaulinis technini ų ir veiklos 
vykdymo priemoni ų suderinamumas. Siekiant užtikrinti pasaulin ę galimų techninių ir veiklos 
vykdymo standart ų, kuriuos galima priimti ES ar tarptautiniu lygiu, s ąveiką būtinas 
koordinavimas su IMO, Tarptautin ės standartizavimo organizacijos (ISO) ir kit ų atitinkam ų 
įstaigų iniciatyvomis. 
Tolesni veiksmai  Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
10. Nacionalini ų finansavimo sistem ų taikymo 
galimybės nagrin ėjimas siekiant laiv ų 
operatorius paskatinti kuo anks čiau prad ėti 
laikytis mažo sieros kiekio standarto reikalavim ų. VN 2013–2014 m. 
11. Galimų paskatų taikymo vietiniu, nacionaliniu ir 
regiono lygiu, t. y. ekologi škiems laivams taikomi 
mažesni uosto mokes čiai ir uosto tarifai 
(laikantis valstyb ės pagalbos taisykli ų) 
nustatymas. VN, sektorius 2013–2014 m. 
Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
12. Tarptautinio dialogo j ūrų klausimais su 
pagrindiniais tarptautin iais partneriais t ęsimas 
ir veiklos su IMO / ISO koordinavimas 
sprendžiant su j ūrų aplinkos tvarumu susijusius 
klausimus. EK, kuriai padeda 
Europos saugios 
laivybos agent ūra 
(toliau – EMSA)  Tęsiama  
LT 10   LT 3. VIDUTIN ĖS IR ILGALAIK ĖS TRUKM ĖS PRIEMON ĖS. ESAMA  PADĖTIS  
IR TOLESNI  VEIKSMAI 
Tvariame rinkinyje išd ėstytos vidutin ės ir ilgalaik ės trukmės papildomos priemon ės į jas 
įtraukiant šias dalis: ES reguliavimo priemon ės, švarioji laiv ų technologija ir alternatyvieji 
degalai, ekologiška infrastrukt ūra, įmanomos finansavimo galimyb ės, moksliniai tyrimai ir 
plėtros veikla, naujov ės bei tarptautinis bendradarbiavimas. 
3.1. Veiksm ų derinimas su suinteresuotaisiais subjektais ir valstyb ėmis narėmis 
Atsižvelgdama į įvairiopus galimus metodus ir sp rendimus bei daugelio sektoriaus 
suinteresuot ųjų subjektų ir valstybi ų narių nurodytą būtinybę užtikrinti sistemingesnius 
informacijos mainus ir pastang ų koordinavim ą, kad būtų sparčiau įgyvendinamas rinkinys, 
Komisija imasi įsteigti speciali ą ekspertų grupę – Europos tvarios laivybos forum ą (ETLF). 
Siekiant užtikrinti strukt ūrinį dialogą, keitimąsi gerąja patirtimi ir technin ėmis žiniomis, 
atitinkam ų viešųjų ir privačių jūros sektoriaus suinteresuot ųjų subjektų bendradarbiavim ą ir 
koordinavim ą su Komisijos tarnybomis bendrai pasirinktose srityse į ETLF būtų kviečiami 
valstybių narių atstovai ir priva čios bei viešosios organi zacijos. ETLF suteikt ų galimyb ę 
aptarti praktinius klausimus, kuri ų galėtų iškilti vykdant įgyvendinimo proces ą, visų pirma 
pereinamuoju laikotarpiu, prieš įsigalint naujiems standartams. Vadinasi, ETLF b ūtų vieta, 
kurioje būtų galima aptarti 2 skyriuje aprašytas trumpalaikes priemones. Be to, jeigu reikia, 
ETL forume b ūtų tinkamai atsižvelgiama į regiono ypatybes. 
Numatoma, kad ETLF veiklai b ūtina ši strukt ūra: plenarin ė, sekretoriato ir nenuolatin ė 
techninių darbuotoj ų darbo grup ės, kad būtų įmanoma vykdyti ETLF veikl ą konkrečiais 
klausimais. ETLF pirmininkaut ų Komisija, kuri remdamasi Komisijos pasi ūlymu, nustatyt ų 
forumo įgaliojimų apimtį. Numatoma, kad ETLF b ūtų steigiamas Komisijai priimant 
atitinkam ą sprendim ą. 
3.1.1. Direktyvos 2012/33/ES įgyvendinimo gair ės 
Direktyva 2012/33/ES ES Oficialiajame leidinyje  paskelbta 2012 m. lapkri čio 27 d. Valstyb ės 
narės iki 2014 m. birželio 18 d. ši ą direktyv ą privalo perkelti į savo nacionalin ę teisę. 
Direktyvoje numatyti keli įgyvendinimo ir deleguotieji teis ės aktai, kurie, be kita ko, 
valstybėms narėms turi pad ėti stebėti direktyv ą, ją įgyvendinti ir užtikrinti jos vykdym ą. 
Direktyvoje taip pat nustatoma, kad rengiant šiuos teis ės aktus Komisijai padeda komitetas ir 
iš valstybi ų narių specialist ų sudarytas komitetas. 
Siekiant užtikrinti šio proceso vykdym ą numatoma, kad ETL forume įsteigiama specialist ų 
grupė, aptarinėsianti Direktyvos 2012/33/ES įgyvendinim ą. 
Tolesni veiksmai  
Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
13. Europos tvarios laivybos forumo (ETLF) 
steigimas. 
 EK kartu su visais 
suinteresuotaisiais 
subjektais   Pirmoji 
2013 m. 
pusė 
14. Pirmojo plenarinio ETLF pos ėdžio 
organizavimas ir ETLF technini ų darbo grupi ų 
veiklos pradžia.  EK, ETLF  Antroji 
2013 m. pusė 
LT 11   LT 3.2. Reguliavimo priemon ės  
3.2.1. Pagrindin ės sąlygos siekiant laiv ų degalams naudoti suskystint ąsias gamtines dujas 
(toliau – SGD) 
Siekiant pasinaudoti galimyb ėmis, kurių atsiranda laiv ų degalams naudojant SGD, privaloma 
imtis visų būtinų veiksmų, kad būtų parengtos visos reik alingos saugos taisykl ės, šių veiksmų 
būtų imamasi tinkamu laiku, kad šiuo atveju b ūtų pašalinamas teisinis neapibr ėžtumas. 
Siekiant min ėtų tikslų veikla vykdoma IMO, ISO ir ES lygiais. 
3.2.1.1. Tarptautin ės jūrų organizacijos (toliau – IMO) atliktas darba s 
Šiuo metu Tarptautin ės jūrų organizacijos (IMO) Skyst ų krovinių ir dujų pakomitetis rengia 
Tarptautin į degalams naudojam ų dujų kodeksą (toliau – IGF), tur ėsiantį pakeisti IMO 
Laikinąsias gaires d ėl laivų degalams naudojam ų dujų (MSC. 285 (86)). Kol kas teb ėra 
nagrinėjami svarb ūs techninio pob ūdžio klausimai, pvz., SGD talpyklos montavimo vieta, 
apsaugos priemon ės siekiant j ą apsaugoti nuo pažeidimo susid ūrus laivams ar laivui 
užplaukus ant seklumos, kilnojam ųjų talpyklų naudojimas arba degal ų pripylimo taisykl ės. 
Šie techniniai klausimai yra labai svarb ūs, ypač keleivini ų laivų atžvilgiu. Taip pat privaloma 
išnagrinėti su jūrininkų mokymu susijusius klausimus.  Tikimasi, kad IGF kodeksas b ūsiąs 
užbaigtas 2014 m. 
3.2.1.2. Tarptautin ės standartizacijos organizacijos (toliau – ISO) atliktas darbas 
Tarptautin ės standartizacijos organizac ijos (ISO) atitinkamas technikos komitetas (ISO TC 64 
darbo grup ė) šiuo metu rengia laiv ų degalams naudojam ų SGD tiekimo sistem ų ir įrenginių 
gaires, įskaitant saugos, sudedam ųjų dalių, sistemų ir mokymo reikalavimus. Pirmasis gairi ų 
projektas b ūsiąs užbaigtas 2013 m. Šio gair ės papildys ISO darbus, susijusius su laiv ų 
degalams naudojamomis SGD. 
3.2.1.3. ES lygiu atliktas darbas 
(a) Privalomieji alternatyvi ųjų degalų infrastrukt ūros diegimo techniniai standartai 
2013 m. sausio 24 d. Komisija pateik ė rinkinį „Transportui – švari energija“, įskaitant 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl alternatyvi ųjų degalų infrastrukt ūros diegimo 
pasiūlymą14. Siūlomoje direktyvoje valstyb ės narės įpareigojamos užtikrinti, kad visuose į 
TEN–T pagrindin į tinklą įtrauktuose j ūrų uostuose iki 2020 m, gruodž io 31 d. (6 straipsnio 2 
dalis) būtų įrengti vandeniu plaukian čių laivų pripildymo SGD punktai. Si ūlomoje direktyvoje 
taip pat nustatoma, kad visi pripildymo punktai iki 2015 m. gruodžio 31 d. (6 straipsnio 4 dalis) atitikt ų tam tikrus techninius reikalavimus. 
Vandeniu plaukian čių laivų pripildymo SGD punktai atitinka  Europos standartus, kurie turi 
būti parengti, ir pagr įsti tarptautiniu ISO standartu ISO/TC67/WG10. 
(b) Laivų degalams naudojam ų SGD paskirstymo ir ši ų dujų pripylimo į laivus 
procedūros bei taisykl ės 
                                                
 
14 COM (2013) 018, galutinis.  
15. Direktyvos 2012/33/ES įgyvendinimo aptarimas. EK, VN, ETLF, 
sektorius  Antroji 
2013–
2015 m. 
laikotarpio 
pusė 
LT 12   LT ES lygiu kol kas n ėra SGD paskirstymo ir ši ų dujų pripylimo į laivus bendr ų procedūrų bei 
taisyklių, tačiau šiuo metu Komisija kartu su  Europos saugios laivybos agent ūra (EMSA) 
rengia šias proced ūras ir taisykles. Š į darbą dirbti pad ėjo laivų degalams naudojam ų 
suskystint ųjų gamtinių dujų tam tikra specialist ų darbo grup ė, kurią Komisija ir EMSA buvo 
pakvietusios 2012 m. balandži o, birželio ir gruodžio m ėn. 
Specialist ų grupė visų pirma siek ė pasinaudoti esamomis SGD taisykl ėmis ir standartais bei 
nustatyti kli ūtis, galinčias trukdyti ES pla čiu mastu SGD naudoti laiv ų degalams. 
Be to, Komisija, kuriai pa deda EMSA, vykdo savo veikl ą ir ją derina su tarptautiniu lygiu 
vykstančiais reguliavimo srities poky čiais bei laiv ų degalams naudojam ų SGD pripylimo į 
laivus klausimus nagrin ėja kartu su IMO, ISO, Tarptautine dujoveži ų ir terminal ų naudotoj ų 
draugija (SIGTTO) ir Tarptautines j ūrų uostų asociacija (IAPH). 
Taip pat EMSA pasir ūpino atlikti nepriklausom ą tyrimą, kad būtų įvertinti dujomis varom ų 
laivų degalų pripylimo standart ų ir taisykli ų trūkumai. 
Europos Komisija toliau dalyva us diskusijose ir imsis veiksm ų, kad būtų priimtos visoje ES 
taikomos tarptautiniu lygi u suderinamos SGD pripylimo į laivus bendrosios s ąlygos. 
Komisijos tarnyb ų darbo dokumente „Veiksmai, kuriais siekiama diegti ES laivybai 
naudojam ų SGD išsami ą sistemą“, pateikiamame su komunikatu Transportui – švari energija: 
Europinė alternatyvi ųjų degalų strategija15 išdėstomi iki šiol pasiekti rezultatai ir nustatomi 
tolesni veiksmai iki 2014 m. paba igos siekiant parengti taisykli ų rinkinius, standartus ir 
gaires. 
(c) Paramos priemon ės 
Europos Parlamentas taip pat pasi ūlė parengiamuosius veiksmus (biudžetas 1 mln. EUR), 
kuriais siekiama paremti tinkam ų bendrųjų sąlygų, taikomų laivybai naudojant SGD, diegim ą, 
pvz., atliekant nuoseklius tyrimus. Veiksm ų mastas dar turi b ūti nustatytas ir šiuo atveju b ūtų 
atsižvelgiama į 2012 m. Komisijos, EMSA ir atitinkam ų suinteresuot ųjų subjektų atliktos 
trūkumų analizės rezultatus. Ji taip pat gali praversti imantis bet koki ų būsimų veiksmų, 
numatytų siekiant toliau tobul inti SGD naudojimo laiv ų degalams bendr ąsias sąlygas po 
diskusijų ETLF. 
Tolesni veiksmai SGD naudojant laiv ų degalams  
Atsižvelgiant į šio klausimo sud ėtingumą būtina plėsti taikymo srit į ir į laivų degalams 
naudojam ų SGD tiekimo grandin ę įtraukti kitus suinteresuotuosius subjektus ir atitinkamas 
valstybių narių institucijas. Tod ėl numatyta, kad ETLF steigiama laiv ų degalams naudojam ų 
SGD darbo grup ė. Vykdydama savo veikl ą darbo grup ė, be kita ko, remsis SGD specialios 
ekspertų grupės rezultatais, EMSA paskelbtomis rekomendacijomis d ėl teisinio 
reglamentavimo analizinio tyrimo ir kitomis ekonominio pagr įstumo analiz ėmis, kurios buvo 
paremtos iš TEN–T programos, t. y. „N orthern EU LNG“ projektas ir t. t. 
Ši darbo grup ė pateikia rekomendacijas ETLF d ėl technini ų ir teisini ų atžvilgių rengiant 
bendrąsias sąlygas (standartai, gair ės ir (arba) taisykl ės) siekiant ES lygiu palengvinti SGD 
naudojim ą laivų degalams ir gali imtis ši ų veiksmų: 
                                                 
15 COM (2013) 17 galutinis, 2013 1 24. Veiksmas Atsakingi 
veikėjai Grafika
s 
LT 13   LT 3.2.2. Laiv ų išmetamųjų teršalų valymo technologija  
3.2.2.1. Laiv ų išmetamųjų teršalų valymo sistem ų patvirtinimas 
Su ES valstyb ės narės vėliava plaukiojan čių laivų išmetam ųjų teršalų valymo sistem ų 
patvirtinimo (išmetam ųjų teršalų valymo technologija) darnieji reikalavimai įtraukti į 
2011 m.16 rugsėjo 2 d. Komisijos direktyv ą 2011/75/ES, iš dalies kei čiančią Tarybos 
direktyvą 96/98/EB d ėl laivų įrenginių17. Pagal šias naujas nuostatas ES laivuose 
montuojamos išmetam ųjų teršalų valymo sistemos nuo 2012 m. spalio 5 d. turi atitikti 
direktyvos A.1 priede18 nustatytus standartus. 
3.2.2.2. Naudojant išmetam ųjų teršalų valymo sistemas susidaran čioms atliekoms taikomi 
reikalavimai 
Naudojant tam tikr ų tipų išmetam ųjų teršalų valymo sistemas susidaro atliekos, kuri ų 
neleidžiama išmesti į jūras ir kurias privaloma tinkamai apdoroti. Tod ėl naudojant išmetam ųjų 
teršalų valymo sistemas susidaran čias atliekas įvertins Komisijos tarnybos, kai bus perži ūrima 
2000 m. lapkri čio 27 d. Europos Parlamento ir  Tarybos direktyva 2000/59/EB d ėl uosto 
priėmimo įrenginių, skirtų laivuose susidaran čioms atliekoms ir krovini ų likučiams. 
Tolesni su išmetam ųjų teršalų valymo technologija susij ę veiksmai  
Atsižvelgiant techninius, eksploatavimo ir ekonominius uždavinius, kuriuos b ūtina spręsti 
sumontuojant, eksploatuojant išmetam ųjų teršalų valymo sistemas (duj ų valymo aparatus), 
                                                 
16 OL L 239, 2011 9 15, p. 1. 
17 OL L 46, 1997 2 17, p. 1. 
18 A.1 priedas. Įranga, kurios išsamaus bandymo standartai yra tarptautiniuose dokumentuose. 16. Techninius, eksploatacinius, saugos, saugumo ir mokymo 
atžvilgius apr ėpiančių SGD naudojimo laiv ų degalams bendr ų, 
darniųjų gairių, standart ų ir taisykli ų rengimas, kurios susijusios 
su:  
 
(a) perdavimu, sand ėliavimu ir paskirstymu,  
(b) pripylimu į laivus,  
(c) naudojimu laivuose  
 EK / 
EMSA / 
ETLF 
 2013–
2014 m. 
17. SGD diegimui galin čių trukdyti rinkos kli ūčių, t. y. organizacini ų, 
eksploatacini ų, susijusių su išlaidomis ir informacijos tr ūkumų, 
analizė. EK / 
EMSA / 
ETLF  2013–
2014 m. 
18. Ryšių išlaikymas ir koordinavim o užtikrinimas atsižvelgiant į 
tarptautiniu lygiu vykstan čius reglamentavimo poky čius siekiant 
SGD naudoti laiv ų degalams, t. y. IMO, ISO, IAPH, SIGTTO ir t.t. EK / 
EMSA / 
ETLF  2013–
2014 m. 
19. Gairių ir paramos užtikrinimas kuri ant ir vertinant veiksmingus 
verslo planus (SGD tiekimo grandin ės metodas). EK / 
EMSA / 
ETLF  2013–
2014 m.  
20. Išsamesnis visuomen ės informavimas apie laiv ų degalams 
naudojam ų SGD teikiam ą naudą. EK / 
EMSA / 
ETLF 2013–
2014 m. 
LT 14   LT numatoma, kad ETL forume tur ėtų būti įsteigta duj ų valymo technologij ų darbo grup ė. Darbo 
grupė, be kita ko, ketina nagrin ėti visų tipų varikliuose ir vis ų kategorij ų ir dydžių laivuose 
montuotin ų išmetamųjų teršalų valymo aparat ų tinkamum ą, pradines s ąnaudas, prieinamum ą, 
produkto pritaikomum ą, atsipirkimo trukm ę, atliekų šalinimą (dumblą) ir įgulos mokym ą. Ši 
darbo grup ė pataria ETLF su laivybos išmetam ųjų teršalų valymo technologija susijusiais 
techniniais, ekonomikos ir eksploatavimo atžvilgiais. 
3.2.3. Elektros tiekimas nuo kranto  
Šiuo metu jau imamasi veiksm ų siekiant paskatinti šios technologijos įdiegimą, nes ją 
naudojant įmanoma gerokai sumažinti vietin ę taršą uostuose, ir ateityje šioms reikm ėms 
naudoti sausumoje sumontuotomis v ėjo jėgainėmis pagamint ą elektros energij ą. Į direktyvos 
dėl alternatyvi ųjų degalų infrastrukt ūros diegimo19 pasiūlymą įtrauktas reikalavimams, kad 
valstybės narės užtikrint ų, jog uostuose b ūtų sumontuota elektros tiekimo laivams nuo kranto 
sistema, jeigu ji veikia ekonomiš kai efektyviai ir teikia naud ą aplinkai. Be to, si ūloma 
direktyva reikalaujama, kad nuo kranto tiekia ma elektra iki 2015 m. gruodžio 31 d. atitikt ų 
susijusį Europos standart ą ir pastaruoju metu priimto tarp tautinio standarto IEC/ISO/IEEE 
80005-1 reikalavimus. 
Į dabartinį 2003 m. spalio 27 d. Direktyvos 2003/96/EB, pakei čiančios Bendrijos energetikos 
produktų ir elektros energijos mokes čių struktūrą, persvarstym ą yra įtrauktos kitos 
iniciatyvos. Komisijos pasi ūlyme numatoma nustatyti privalom ąjį laikiną atleidim ą nuo 
mokesčių, jeigu prie uosto prieplaukos stovintie ms laivams elektra tiekiama nuo kranto. 
Priėmus direktyv ą ši paskata b ūtų taikoma 8 metus. Ta čiau kol kas n ėra užbaigtos diskusijos 
dėl siūlytinų teisės aktų. 
Tolesni veiksmai  
                                                 
19 COM (2013) 18, galutinis. Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
21. Pasiūlymas įtraukti išmetam ųjų teršalų valymo 
sistemų likučius pagal persvarstyt ą Direktyv ą 
2000/59/EB d ėl uosto pri ėmimo įrenginių. 
 EK Antrasis 
2013 m. 
ketvirtis 
22. Techninius, eksploatavimo ir saugos atžvilgius, 
įskaitant įgulos mokym ą, aprėpiančių išmetamųjų 
teršalų valymo technologij ų gairių ir (arba) 
standartų būtinumo įvertinimas.  
 EK / EMSA / ETLF 
 2013–2014 m. 
23. Nustatomos ir nagrin ėjamos galimos rinkos 
kliūtys, trukdan čios diegti išmetam ųjų teršalų 
valymo technologij ą. EK / ETLF  2013–2014 m. 
24. Koordinavimo užtikrinimas su si ūlomomis 
reguliavimo iniciatyvomis tarptautiniu lygiu, t. y. IMO veikla d ėl plovimo vandens, naudojamos 
išmetamųjų teršalų valymo sistemos. EK, kuriai padeda 
Europos saugios 
laivybos agent ūra 2013–2014 m. 
25. Informacijos mainai apie įgyvendinamus ir 
planuojamus projektus bei su išmetam ųjų teršalų 
valymo technologijos naudojimu laivuose 
susijusius bandymus.   EK / EMSA / ETLF  2013–2014 m. 
LT 15   LT 3.3. Infrastrukt ūros diegimas   
Į naujo TEN–T reglamento pasi ūlymą įtraukti infrastrukt ūros reikalavimai, kuriais siekiama 
palengvinti saugi ų, veiksming ų, išmanių, veiksmingai energij ą naudojan čių ir tvari ų 
transporto paslaug ų teikimą. Tinkamai atsižvelgiama į naujas technologijas ir naujovi ų 
diegimą, įskaitant vis ų pirma alternatyvi ųjų degalų pripylimo įrenginių, kurie būtini naudojant 
švarias laiv ų technologijas, statyb ą. Užsitikrinus param ą iš TEN–T b ūtų lengviau pereiti prie 
švaresnės laivybos pagrindiniuose eismo maršrutuose prie ES pakran čių ir užtikrinami j ų 
ryšiai su tolesniais nuo pakrant ės esančiais rajonais. 
3.4. Moksliniai tyrima i, technologij ų plėtra ir naujov ės 
Iš ES septintos bendrosios transporto program os (FP7) buvo skirta parama keliems mokslini ų 
tyrimų projektams20 siekiant vis ų pirma parengti naujoviškas j ūros koncepcijas, įskaitant 
švarių laivų technologij ų, alternatyvi ųjų degalų ir eksploatavimo strategijas, kad j ūrų 
transportas dar labiau atitikt ų aplinkosaugos reikalavimus. Imantis ši ų veiksmų taip pat 
atsižvelgiama į Jūros strategini ų mokslini ų tyrimų darbotvark ės pirmenybines sritis, 
apibrėžtas pramon ės reikmėmis grindžiamoje technologij ų programoje „WATERBOURNE“, 
kurią taikant suburiami su vandens transporto moksliniais tyrimais susij ę suinteresuotieji 
subjektai21. Šiuo metu atnaujinama technologij ų programos „WATERBOURNE“ Strategin ė 
mokslinių tyrimų darbotvark ė siekiant apibr ėžti kitas darb ų programos pirmenybines sritis, 
kurios turi b ūti įgyvendinamos pagal „Horizon 2020“ – ES 2014–2020 m. mokslini ų tyrimų ir 
naujovių finansavimo program ą. 
Siekiant spr ęsti laivybos sektoriui iškilusius su apli nkos apsauga ir klimato kaita susijusius 
uždavinius b ūtina daugiau investicij ų skirti moksliniams tyrimams ir pl ėtrai bei ES j ūrų 
bendruomen ė turi laikytis darn aus ir nuoseklaus poži ūrio. 2011 m. baltojoje knygoje „Bendros 
Europos transporto erdv ės kūrimo planas. Konkurencingos efektyviu ištekli ų naudojimu 
grindžiamos transporto sistemos k ūrimas.“22 transporto sektoriui iškelti plataus užmojo tikslai 
siekiant sumažin ti laivybos išmetam ą CO 2 kiekį. Iš suinteresuot ųjų subjektų bendravimo 
galima daryti išvad ą, kad sektorius rengia naujus me todus siekiant sukurti aplinkos 
neteršiančius laivus23. Apskritai padidinus energijos naudojimo laivuose veiksmingum ą 
sumažėja bendras reikalingas degal ų kiekis ir, vadinasi, į aplinką išmetama mažiau teršal ų ir 
CO 2. Taikant šiuos naujoviškus metodus prival oma sujungti kelias na ujas technologijas, 
atlikti išsamesnius tyrimus ir įgyvendinti patvirtinimo projektus. 
                                                 
20 STREMLINE (Strateginiai moksliniai tyrimai kuriant naujoviškas varytuv ų jūrų transportui 
koncepcijas), TEFLES (Mažatarš ės laivybos technologijos ir scenarijai), DEECON (Laivuose 
montuojam ų dyzelinių variklių išmetamam teršal ų kiekiui kontroliuoti skirta naujoviška ši ų teršalų 
papildomo apdorojimo sistema) ir HELIOS (Elektroniniais įtaisais valdoma aukšto sl ėgio dujų įpūtimo 
sistema, skirta laivuose montuojamiems dvitak čiams varikliams) yra ES finansuojami mokslini ų tyrimų 
projektai, apie kuriuos daugiau informacijos pateikiama Bendrijos mokslini ų tyrimų ir plėtros 
informacin ę tarnybos (CORDIS) svetain ėje http://cordis.europa.eu/projects/home_en.html. 
21 http://www.water borne-tp.org/. 
22 COM(2011)0144 galutinis. 
23 2013 m. vasario 20 d. paskelbtoje „Leader SHIP“ ataskaitoje taip pat svarstoma galimyb ė taikyti 
privataus ir viešojo sektoriaus partneryst ės metodą siekiant sukurti aplinkos neteršian čius ir (arba) nuo 
techninių avarij ų apsaugotus laivus 
(http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/maritime/shipbuilding/leadership2015/).  Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
26. Valstybės narės ir sektorius turi kuo geriausiai 
pasinaudoti su nuo kranto tiekiama elektra 
susijusiomis paskatomis. VN / sektorius  2020 12 31 
LT 16   LT Mokslinių tyrimų ir plėtros parinktys siekiant įgyvendinti „Tvaraus vandens transporto 
priemonių rinkinį“ nurodytos „Horizon 2020“ programos visuomen ės uždavinio „Išmanus, 
ekologiškas ir integruotas transportas“ dalyje. Siekia nt užtikrinti kuo didžiausi ą naudą 
įgyvendinant „Horizon 2020“ program ą numatoma, kad ETL forume turi b ūti įsteigta 
Mokslinių tyrimų, naujovių ir technologij ų darbo grup ė. Darbo grup ė ETL forumui parengs 
mokslinių tyrimų ir plėtros kryptis, reikalavimus ir sprendimus, kuriais įgyvendinant speciali ą 
„Horizon 2020“ program ą būtų remiamas rinkinys. Jeigu reikia, b ūtų atsižvelgiama į regionų 
ypatybes. 
Tolesni veiksmai  
4. IŠVADA   
Siekdama įgyvendinti 2011 m. rugs ėjo 16 d. Komisijos tarnyb ų dokumente nurodytas 
priemones ir rengdama geresn ę atitiktį mažo sieros kiekio standartui skatinan čias bei tvari ą ir 
konkurencing ą ES laivyb ą remiančias papildomas priemones Komi sija ketina toliau glaudžiai 
bendradarbiauti su valstyb ėmis narėmis ir suinteresuotaisiais subjektais. Šiuo tikslu bus 
įgyvendinamas ankstesniuose skyriuose nustatytas veiksm ų rinkinys, kurio sa ntrauka pateikta 
šios ataskaitos 1 priede. 
Siekdama paankstinti ir koordinuoti š į procesą Komisija ketina įsteigti platesn į 
suinteresuot ųjų subjektų forumą – Europos tvarios laivybos forum ą (ETLF). ETL forume 
turėtų vykti strukt ūrinis dialogas, kei čiamasi geriausia patirtimi ir technin ėmis žiniomis, 
bendradarbiaujama ir bendrai apibr ėžiamas atitinkam ų viešojo ir privataus j ūrų sektorių 
suinteresuot ųjų subjektų bendradarbiavimas su susijusiomis Komisijos tarnybomis. ETLF 
padeda technin ės darbo grup ės, kurios daugiausiai d ėmesio skiria išmetam ųjų teršalų valymo 
technologijai ir SGD laikymui j ūroje sumontuotoje infrastrukt ūroje, mokslini ų tyrimų ir 
plėtros veiklos koordinavimui bei naujov ėms (vykdydamos savo veikl ą šios grup ės atsižvelgia 
į technologij ų programoje „WATERBOURNE“ nustatyt ą platesnį mokslini ų tyrimų ir plėtros Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
27. Prisidėti apibrėžiant darb ų program ų, kai pagal 
„HORIZON 2020“ skelbiam as kvietimas teikti 
pasiūlymus. 
a)Siūlyti atitinkamas temas ir veiksm ų tipus. 
b)Suinteresuot ąsias organizacijas 
informuoti ir joms teikti gaires siekiant kuo 
tinkamiau pasinaudoti „Horizon 2020“ 
finansavimu įgyvendinant rinkin į.  
EK / EMSA / ETLF  2013 m. ir 
toliau  
28. Prisidėti prie jūrų transporto sektoriui skirtos 
Strategini ų mokslini ų tyrimų ir naujovi ų 
dienotvark ės įgyvendinant „Horizon 2020“.   
 
a) Stebėti pažang ą ir atnaujinti mokslini ų 
tyrimų ir plėtros reikalavimus įgyvendinant 
rinkinį.  
 
b) Užtikrinti, kad ES mokslini ų tyrimų ir 
naujovių taikymo veikla b ūtų derinama su 
politikos vykdymu.   
EK / WTP / ETLF  
 
     
EK / WTP / ETLF  
 2013 m. ir 
toliau  
LT 17   LT požiūrį), finansavimo klausimams ir keitimuisi geriausia patirtimi įgyvendinant Direktyv ą 
2012/33/ES.  
Komisija 2015 m. vidur yje pateikia ataskait ą apie šių priemoni ų įgyvendinimo pažang ą. 
LT 18   LT 1 PRIEDAS:  Tvaraus vandens transporto priemoni ų rinkinio įgyvendinimo spartinimo 
veiksmų planas 
 Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
1 Prašymas skirti finansavim ą pagal 2012 m. 
TET–T. Daugiame čiai ir metiniai kvietimai 
teikti pasi ūlymus.  VN / Sektorius  Užbaigta 
2013 2 28  
2 Pasinaudojimas 2013 m. „Marco Polo 
kvietime“ numatytomis galimyb ėmis. Sektorius  Pirmasis 
2013 m. 
ketvirtis  
3 Galimai tinkamiausi ų būdų pritaikyti „Marco 
Polo II“ programos kriterijus analiz ė siekiant 
geriau atsižvelgti į rinkos s ąlygas ir užtikrinti 
ekologiškos laivybos projekt ų finansavim ą. EK / VN  2013 m. 
pradžia  
4 ES transporto finansavimo priemoni ų geresnio 
naudojimo ir koordinavimo su kitomis ES priemonėmis, t. y. strukt ūriniais fondais, EIB 
paskolomis ir t. t., užtikrinimas  EK / VN /sektorius  2013 m. 
pradžia  
5 Su galimu poveikiu (t . y. transporto r ūšies 
pakeitimu) susijusios ETNLT veiklos t ęstinumo 
trumpųjų nuotolių laivybos sektoriaus ISKK 
rajone užtikrinimas.  EK / ETNLT / TNLSC  2013–
2014  m. 
6 Išsamesnis supažindinimas su pamatin ėmis 
sąlygomis, pagal kurias EIB teikia paskolas 
laivybai . EIB/EK  
 2013–2014 
m. 
7 Kelis sektorius apr ėpiančios partneryst ės, kurią 
įgyvendinus b ūtų galima užsitikrinti EIB 
skiriamą finansavim ą su jūromis susijusiems 
projektams, galimybi ų analizė. EK / VN /sektorius 
ETLF  2013–2014 
m. 
8 Galimybės nagrin ėjimas j ūrų transporto 
infrastrukt ūros projektus finansuoti naudojant 
LGTT arba „Europa 2020“ projekt ų obligacij ų 
iniciatyvos bandom ąjį etapą ir nustatant ilg ąjį 
investicijų atsipirkimo laikotarp į. EK / VN /sektorius 
ETLF  2013–2014 
m. 
9 Modernizavimo projekt ų sujungimo galimyb ės 
nagrinėjimas siekiant EIB įteikti paraišk ą dėl 
bendrų paskolų. 
 VN / Sektorius / ETLF  2013–2014 
m. 
10 Nacionalini ų finansavimo sistem ų taikymo 
galimybės nagrin ėjimas siekiant laiv ų 
operatorius paskatinti kuo anks čiau prad ėti VN 2013–2014 
m. 
LT 19   LT  Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
laikytis mažo sieros kiekio standarto 
reikalavim ų. 
11 Galimų paskatų taikymo vietiniu, nacionaliniu 
ir regiono lygiu, t.  y. ekologiško uosto 
mokesčiai ir tarifai ekologiškiems laivams 
(laikantis valstyb ės pagalbos taisykli ų) 
nustatymas. VN / Sektorius  2013–2014 
m. 
12 Tarptautinio dialogo j ūrų klausimais su 
pagrindiniais tarptautiniais partneriais t ęsimas 
ir veiklos su IMO / ISO koordinavimas sprendžiant su j ūrų aplinkos tvarumu susijusius 
klausimus.  EK, kuriai padeda 
Europos saugios 
laivybos agent ūra Kartojama  
13 Europos tvarios laivybos forumo (ETLF) 
steigimas  EK kartu atitinkamais 
suinteresuotaisiais 
subjektais  Pirmoji 
2013 m. 
pusė 
14 Pirmojo plenarinio ETLF pos ėdžio 
organizavimas ir ETLF technini ų darbo grupi ų 
veiklos pradžia  EK / ETLF  Antroji 
2013 m. 
pusė 
15 Direktyvos 2012/33/ES įgyvendinimo 
aptarimas EK / VN / ETLF / 
sektorius  Antroji 
2013–
2015 m. 
laikotarpio
pusė 
16 Techninius, eksploatacinius, saugos, saugumo 
ir mokymo atžvilgius apr ėpiančių SGD 
naudojimo laiv ų degalams bendr ų, darniųjų 
gairių, standart ų ir taisykli ų rengimas, kurios 
susijusios su:   
(a) perdavimu, sand ėliavimu ir 
paskirstymu,  
(b) pripylimu į laivus, 
(c) naudojimu laivuose.  EK / EMSA / ETLF  2013-
2014 m. 
17 SGD diegimui galin čių trukdyti rinkos kli ūčių, 
t. y. organizacini ų, eksploatacini ų, susijusių su 
išlaidomis ir informacijos tr ūkumų, analizė. EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
18 Ryšių išlaikymas ir koordinavimo užtikrinimas 
atsižvelgiant į tarptautiniu lygiu vykstan čius 
reglamentavimo poky čius siekiant SGD naudoti 
laivų degalams, t. y. IMO, ISO, IAPH, SIGTTO 
ir t.t.  EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
LT 20   LT  Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
19 Gairių ir paramos užtikrinimas kuriant ir 
vertinant veiksmingus verslo planus (SGD 
tiekimo grandin ės metodas).  EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
20 Išsamesnis visuomen ės informavimas apie 
laivų degalams naudojam ų SGD teikiam ą 
naudą. EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
21 Pasiūlymas įtraukti išmetam ųjų teršalų valymo 
sistemų likučius pagal persvarstyt ą Direktyv ą 
2000/59/EB d ėl uosto pri ėmimo įrenginių EK Antrasis 
2013 m. 
ketvirtis  
22 Techninius, eksploatavimo  ir saugos atžvilgius, 
įskaitant įgulos mokym ą, aprėpiančių 
išmetamųjų teršalų valymo technologij ų gairių 
ir (arba) standart ų būtinumo įvertinimas  EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
23 Nustatomos ir nagrin ėjamos galimos rinkos 
kliūtys, trukdan čios diegti išmetam ųjų teršalų 
valymo technologij ą. EK / ETLF  2013–
2014 m. 
24 Koordinavimo užtikrinimas su si ūlomomis 
reguliavimo iniciatyvomis tarptautiniu lygiu, t. y. IMO veikla d ėl plovimo vandens, 
naudojamos išmetam ųjų teršalų valymo 
sistemose.  EK / ETLF  2013–
2014 m. 
25 Informacijos mainai apie įgyvendinamus ir 
planuojamus projektus bei su išmetam ųjų 
teršalų valymo technologijos naudojimu 
laivuose susijusius bandymus.  EK / EMSA / ETLF  2013–
2014 m. 
26 Valstybės narės ir sektorius turi kuo geriausiai 
pasinaudoti su nuo kranto tiekiama elektra susijusiomis paskatomis.  VN / Sektorius  2020 12 31 
27 Prisidėti apibrėžiant darb ų programų, kai pagal 
„HORIZON 2020“ skelbiamas kvietimas teikti 
pasiūlymus.  Suinteresuot ąsias organizacija 
informuoti ir joms teikti gaires siekiant kuo 
tinkamiau pasinaudoti „Horizon 2020“ 
finansavimu įgyvendinant rinkin į. EK / WTP / ETLF  2013 m. ir 
toliau  
28 Prisidėti prie jūrų transporto sektoriui skirtos 
Strategini ų mokslini ų tyrimų ir naujovi ų 
dienotvark ės įgyvendinant „Horizon 2020“. 
Stebėti pažangą ir atnaujinti mokslini ų tyrimų ir 
plėtros reikalavimus įgyvendinant rinkin į. 
Užtikrinti, kad ES mokslini ų tyrimų ir naujovi ų EK / WTP / ETLF  2013 m. ir 
toliau  
LT 21   LT  Veiksmas Atsakingi veik ėjai Grafikas 
taikymo veikla b ūtų derinama su politikos 
vykdymu.  
LT 22   LT  
2 PRIEDAS: Iš TEN–T remiami j ūrų greitkeli ų (JG) ir uost ų projektai, kuriems 
taikomi special ūs aplinkos apsaugos reikalavimai 
Išleista: http://tentea.ec.europa.eu/en/ten-t_projects /ten-t_projects_by_transport_mode/water.htm  
Daugiau informacijos apie iš TEN–T finansuojamus projektus yra paskelbusi TEN–T Vykdomoji agent ūra svetain ėje 
(http://tentea.ec.europa.eu/en/home/ ) 
Įgyvendinam ų JG projekt ų rinkinys:         
         
Projekto kodas  Pavadinimas  Veiklos 
tipas Planuojam
a trukmė 
(metais)   Pradinė 
pabaigos 
data Numatoma 
pabaigos 
data Pradinės 
bendrosi
os 
išlaidos 
(mln. 
EUR) Parama iš 
TEN–T 
(mln. EUR) 
 
2010-EU-21112-S  Degalų pripildymo sto čių SGD 
infrastrukt ūra ir montavimas 
laivuose  Tyrimai  3,2 2013 3 31 2013 12 31 26,8 9,6 
 
2009-EU-21010-P  Baltijos jungtis Gdynia–
Karlskrona  
(su nuo kranto tiekiama elektra 
viename uoste ir dviem laivais 
susijusio projekto dalis)  Veikla 4,8 2013 10 31 2013 10 31 85,5 17,1 
 
2011-EU-21002-P  Elektros tiekimas nuo kranto – 
integruotasis Šiaur ės jūros 
tinklas Veikla 3,3 2014 12 31 2014 12 31 5,0 1,0 
 
2011-EU-21005-S  SGD Baltijos j ūros uostuose  Tyrimai  3,0 31/12/2014 31/12/2014 4,8 2,4  
2011-EU-21007-S  COSTA Tyrimai  2,8 2013 12 31 2013 12 31 3,0 1,5  
2011-EU-21010-M  Žaliasis Šiaur ės koridoriaus tiltas 
(išmetam ųjų teršalų valymo 
sistemų montavimo dviejuose 
laivuose ir elektros tiekimo nuo 
kranto dviejuose uostuose 
projekto dalis)  Mišrus 
tipas 
(tyrimai ir 
veikla) 4,0 2014 12 31 2014 12 31 84,6 19,8 
 
Total           111,4 51,4  
Įgyvendinam ų uosto projekt ų rinkinys:         
         
Projekto kodas  Pavadinimas  Veiklos 
tipas Planuojam 
trukmė 
(metais)   Pradinė 
pabaigos 
data Numatoma 
pabaigos 
data Pradinės 
bendrosi
os 
išlaidos 
(mln. 
EUR) Parama iš 
TEN–T 
(mln. EUR) 
 
2011-ES-92138-S  Mėlynųjų koridorių skatinimas 
naudojant gamtini ų dujų 
energiją Tyrimas  1,3 2013 12 31 2013 12 31 2,2 1,1 
 
2011-EU-92151-S  Žaliosios technologijos ir 
ekologiškos kran ų ir operacij ų 
alternatyvos konteineri ų uostų 
terminaluose (GREENCRANES)  
 Tyrimas  1,9 2014 5 31 2014 5 31 3,6 1,8 
 
2011-EU-92079-S  „Make a Difference“  Tyrimas  1,2 2014 12 31 2014 12 31 2,5 1,2  
2011-FR-92026-S  SGD dujų pripildymo stoties 
Diunkerke įdiegimo techniniai ir 
konstrukciniai tyrimai  Tyrimas  2,4 2014 12 31 2014 12 31 2,3 1,1 
 
2011-SE-92148-P  „Fjalir“ projektas  Veikla 1,2 2013 12 31 2013 12 31 1,3 0,3  
LT 23   LT Iš viso           11,9 5,5