ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.7

Dviračių motorinių transporto priemonių sektoriaus susiskaidymo ištakos senos, tačiau iš esmės susijusios su pačiu dviračių motorinių transporto priemonių rinkos pobūdžiu. Jei labiausiai su praktiniu mobilumu (ypač su mobilumu mieste) susijusiuose, pavyzdžiui, motorolerių segmentuose, galima didesnė gamybos – visų pirma turint omenyje variklius – sąveika, tai motociklų sektorius mažiausiai palankus sąveikai, pavyzdžiui, to paties tipo variklių ir dalių naudojimui skirtinguose motociklų modeliuose. Reikėtų pabrėžti, kad labai skirtingos šio sektoriaus transporto priemonių dinaminės savybės, kurios priklauso nuo jų dydžio, be to, reikėtų paminėti su konkrečia transporto priemonių paskirtimi ir galiausiai su skirtingais naudotojų poreikiais susijusius skirtumus. Labai dažnai skirtingų markių transporto priemonės išsiskiria specifinėmis variklio konfigūracijomis ir variklio darbo ciklu (pvz., BMW markės automobilių boxer tipo variklis, desmodrominis Ducati motociklų variklio paskirstymas, motociklų Guzzi V-twin variklis, trijų cilindrų Triumph variklis ir kt.). Tai atspindi paklausos tendencijas Europos ir eksporto rinkose, kurias iš esmės formuoja aistringi šių transporto priemonių mėgėjai.
3.1

Per didelis likvidumas finansų sektoriuje nepaskatino centrinių bankų imtis veiksmų. Pagrindinis dėmesys buvo skiriamas kainų raidai, tačiau tai nebuvo akstinas didinti palūkanų normas. Pigios likvidžios lėšos lėmė kylančias vertybinių popierių kainas. Neabejotina tai, kad prasidėjus krizei likvidumas buvo labai didelis, kaip ir tai, kad krizei besitęsiant jo lygis pernelyg smarkiai sumažėjo. Kita vertus, sunku pasakyti, koks turėtų būti pakankamas likvidumo ir pinigų kiekio lygis normaliomis sąlygomis. EESRK taip pat atkreipia dėmesį ir į dilemą, kylančią dėl to, kad kaip pinigų politikos rodikliai tuo pačiu metu pasitelkiama infliacija ir tam tikra pinigų kiekio norma. Esant per dideliam pinigų kiekiui centrinis bankas turėtų padidinti palūkanų normą. Jei tuo metu infliacija yra nedidelė, tai, priešingai, turėtų būti mažinama palūkanų norma. Todėl, EESRK nuomone, orientuojantis į pinigų kiekį, net ir esant tokiai sudėtingai situacijai, reikėtų apsvarstyti galimą poveikį realiajai ekonomikai.
4.6

Būtina įtraukti beveik visas prekes ir paslaugas , t.y. bent 90 proc. prekybos: Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXIV straipsnyje nustatyta, kad ribojamosios priemonės panaikinamos tarp laisvosios prekybos susitarimus pasirašiusių šalių. Reikės padaryti išimčių, ypač kai tai gali turėti įtakos žemės ūkiu besiverčiančios bendruomenės pragyvenimo lygiui. Tačiau šis apribojimas negali būti taikomas paslaugų srityje, nes čia labai svarbu įtraukti optimalų paslaugų kiekį. Šiuo atveju „ant kortos pastatyta“ didžiulė galima nauda — prekyboje galbūt geriausiai kiekybiškai įvertinama, — kurią galėtų gauti kiekviena derybų šalis. Žinoma, svarbiausią vaidmenį čia atliks laisvas kapitalo ir lėšų judėjimas, be kurio šalys negaus tiek naudos, kiek galėtų. Tačiau didžiausios problemos susijusios su žmonių judėjimu, ypač 3 ir 4 priemonėse. Jas sėkmingai išspręsti bus itin sunku, ypač sudėtinga bus kvalifikuotiems kiekvieno prekybos partnerio darbuotojams mainais sudaryti sąlygas laisviau patekti į atskiras valstybes nares. Pilietinė visuomenė norės labai atidžiai sekti, kas vyksta ir daroma šioje srityje. Aišku, visose derybose dalyvaujančiose šalyse vieni sektoriai yra silpnesni už kitus, tačiau bet kokia kaina reikia stengtis, kad susitarimai neprieštarautų kitiems sudarytiems susitarimams, ir nebūtų su jais nesuderinami. Nepaisant to, Komitetas pritaria Komisijos ketinimui dirbti pagal „teigiamą“ sąrašą, kaip per Dohos plėtros darbotvarkės derybas, o ne pagal Jungtinių Amerikos Valstijų taikytą „neigiamo“ sąrašo metodą.
3.3.3

Vykdant Kroatijos pilietinės visuomenės veiklą, ypatingą dėmesį reikia skirti socialinių partnerių dialogui įvairiais lygiais. Kroatijos ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos dėka oficialiai yra gerai išvystyti trišalio socialinio dialogo (darbdaviai ir profesinės sąjungos kaip vyriausybės partneriai) instituciniai pagrindai. Tačiau iki šiol toks dialogas beveik nedavė konkrečių rezultatų. Viena to priežasčių vis dar iki galo neišspręsta interesų grupių — ne tik darbuotojų — susiskaidymo problema. Komitetas mano, kad naudinga būtų ir toliau skatinti interesų susiejimą įvairių organizacijų lygiu, taip pat atsižvelgiant ir į atskirų asociacijų gebėjimą atstovauti. Kita priežastis slypi susitarimuose dėl praktinės veiklos: pvz., socialinių partnerių nuomonių pateikimo terminai dažniausiai yra per trumpi (daugeliu atvejų 3-4 dienos), be to, nepateikiami paaiškinimai, kodėl tam tikri pasiūlymai buvo atmesti. Savarankiškas dvišalis socialinis dialogas jau vyksta įmonių lygiu. Šiame lygmenyje jis pasireiškia tiek darbuotojų ir darbdavių, tiek ir profesinių sąjungų ir darbdavių santykiuose sudarant daug kolektyvinių sutarčių bei vykdant įmonių tarybų veiklą. Vykdant savarankišką dvišalį socialinį dialogą dar lieka daug neišnaudotų galimybių, kai yra sprendžiamas profesinės sąjungos atstovaujamumo vieno darbdavio atžvilgiu klausimas ir nustatomas atstovavimas darbuotojams kolektyvinėse derybose. Be to, MVĮ palyginti žemas atstovavimo interesams ir darbuotojų jungimosi į organizacijas lygis. Socialinis dialogas sektorių lygiu beveik nevyksta. Tai iš esmės lemia vis dar iki galo neišspręstas atstovavimo darbuotojams ir darbdaviams klausimas bei problemos, susijusios su sektorių ir šakų kaip derybų vienetų srities nustatymu. Šiame lygmenyje socialinio dialogo plėtojimui turi būti skirta daugiau dėmesio, kadangi derybos sektorių lygiu yra labai svarbios siekiant daryti poveikį bendrai ekonominei padėčiai. Kadangi socialinį dialogą vis dar vykdo vyriausybė pagal trišalį socialinį dialogą, daugiausia dėmesio skiriama trišalėms konsultacijoms. Tačiau neišplėtojus savarankiškos dvišalių santykių sistemos nacionaliniu ir sektorių lygiu ir neskiriant tinkamo dėmesio kolektyvinėms deryboms, bus labai sudėtinga išvystyti tinkamos struktūros ir suderintą pramonės santykių sistemą. Šiuo požiūriu statistiniai duomenys, susiję su kolektyvinių derybų apimtimi ir naryste, turėtų būti skelbiami viešai.
3.5.5

Nereikia nuvertinti aspektų, susijusių su svarbiais procedūriniais pakeitimais, prailginant bylų perdavimo valstybėms narėms terminus, kad susiję dalyviai galėtų veiksmingiau imtis veiksmų nepažeisdami nacionalinės teisės nuostatų. Tokia pati nuostata taikytina ir prašančiųjų šalių terminams, kuriuos galima laikyti pernelyg griežtais (15 darbo dienų pačioje procedūros pradžioje; dėl to prašančiosios šalys negali susipažinti su argumentais, pateiktais Komisijai dėl nagrinėjamo klausimo). Bet kokiu atveju reikia pabrėžti, kad nė viename procedūros etape nėra numatyta galimybė įsikišti vartotojams. Be to, iš dokumento buvo išbrauktas reikalavimas atsižvelgti į atitinkamų įmonių darbuotojų interesus ir užimtumo klausimas, kaip aspektai, leidžiantys įvertinti susijungimus.
3.2.3.4

Šiuo metu įgyvendinama MVĮ skirta Integruota paramos programa (PIAPYME). Šia programa, be kitų tikslų, siekiama diegti techninį pajėgumą, kuris skatintų MVĮ našumą; skatinti technologijų perkėlimą; remti verslo bendradarbiavimo programas siekiant pritraukti jungtines investicijas ir kad kurtųsi strateginės Meksikos ir Europos MVĮ sąjungas, taip pat modernizuoti ir internacionalizuoti MVĮ. Be to programa, skirta palengvinti šio Susitarimo įgyvendinimą, taikoma ir konkrečioms sritims, pavyzdžiui, muitinėms, techniniams standartams, sveikatos ir augalų apsaugos standartams, vartotojų apsaugai ir intelektinei nuosavybei.
7.2

Paradokso esmė yra tokia: viena vertus, valstybių narių vyriausybės ir Europos Parlamentas, taigi atstovaujamosios institucijos, naudojasi demokratiniu teisėtumu, tačiau neturi tinkamų ekonominės politikos priemonių, antra vertus, tokios institucijos, kaip Komisija ir Europos centrinis bankas, kurios, nors ir neturėdamos tiesioginio teisėtumo, vis dėlto ad hoc naudoja ekonominės politikos priemones. Kyla prieštaravimas tarp teisėtumo be valdžios ir valdžios be teisėtumo; valdžios, kuri savo teisėtumą grindžia ne aiškiu demokratiniu procesu, tačiau „doktrinine sistema“, kuri vyriausybių vaidmenį daro neveiksmingą. Norint pašalinti ši suvereniteto paradoksą, reikia išspręsti sudėtingą teisėtumo be valdžios ir valdžios be teisėtumo problemą.
1.3

Jei į pokyčius nebus reaguojama arba bus reaguojama per vėlai, tai neigiamai paveiks atitinkamos įmonės arba sektoriaus konkurencingumą ir užimtumą. Netinkamai atliktas restruktūrizavimas gali pakenkti įmonės arba viso sektoriaus įvaizdžiui, be to, skatinti nuotaikas, kurios apskritai būtų nukreiptos prieš permainas.
5.3.7

Be to, EESRK ragina atlikti lyginamąjį tyrimą siekiant įvertinti, kaip įgyvendinamas reglamentas įvairiose maisto produktų sektoriaus amatininkų įmonių požiūriu skirtingos struktūros valstybėse narėse, kad, remiantis gautomis išvadomis, būtų galima parengti pasiūlymus, skirtus minėtų įmonių konkurencingumui gerinti. Visų pirma turėtų būti įvertintos apmokymo ir profesinės kvalifikacijos kėlimo mažose maisto produktų įmonėse galimybės. Be to, turėtų būti įvertintos Komisijos politikos krypčių sklaidos sistemos, siekiant užtikrinti, kad mažos įmonės būtų pakankamai gerai informuotos apie joms taikomą lankstumo principą.
3.17

Nepaisant to, kad nuo 1975 m. plieno vartojimas buvo sustingęs, plieno gamybos pajėgumai vėl smarkiai išaugo. Vien tik nuo 1974 iki 1983 m. nominalus pasaulinis plieno žaliavos gamybos pajėgumai išaugo 150 mln. tonų, tuo tarpu pasaulinė plieno paklausa per tą patį laikotarpį sumažėjo 44 mln. tonų. Tuo pačiu metu „naujosiose“ plieno pramonės šalyse ir Rytų bloko šalyse pajėgumų plėtra smuko itin smarkiai. Lyginant su realiu plieno vartojimu, nominalus perviršis 1974 m. sudarė 130 mln. tonų visame pasaulyje, o per dešimt metų beveik patrigubėjo (343 mln. tonų).
9.2

Komitetas visiškai remia principus, kurie pagrindžia Trečiojo pranešimo apie sanglaudą strategijas, ir pritaria sąsajai tarp Lisabonos strategijos ir būsimos regioninės politikos, kuri šiame dokumente pateikiama ryšium su programomis, orientuotomis į žinias, ir su nacionalinėmis bei regioninėmis programomis, kuriomis siekiama paspartinti ekonominę neturtingiausių regionų plėtrą. Nepaisant to, Komitetas mano, kad šių priemonių nepakanka, ir norėtų pareikšti susirūpinimą dėl tokių dalykų: — trūksta sanglaudos priemonių įgyvendinimo kiekybinių tikslų (šalių narių ar regioniniu lygiu); tai rodo, kad iš pat pradžių yra per daug supaprastinami reikalavimai, keliami šių tikslui įgyvendinimui; — nėra garantijų, kad būsimos 2007-2013 programos įgyvendinimo laikotarpiu bus užtikrinta didesnė sanglauda tarp regionų, o ne tik tarp šalių narių, kaip buvo ankstesnių 1994-1999 ir 2000-2006 programų atveju; jeigu situacija nepasikeis, bus galima tvirtinti, kad politikos įgyvendinimo kokybė yra bloga ir kad ES nesugeba įgyvendinti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politiką siekiant padėti mažiau išsivysčiusiems regionams; — nėra suplanuotas konkretus monitoringo procesas, kuris leistų užtikrinti, kad mažiau išsivysčiusių regionų plėtrai bus numatyti finansiniai ištekliai – būtina įvertinti tai, kad, kaip ir praeityje, palankių sąlygų regionai gali geriau pasinaudoti atitinkamomis galimybėmis nei mažiau palankių sąlygų regionai, kadangi pirmieji turi geresnę gamybos infrastruktūrą ir paslaugų pasiūlą); — nepateikiami pasiūlymai dėl priemonių skatinti verslą, kad šis vykdytų socialiai atsakingą politiką, kuri turėtų teigiamą poveikį ekonominei, socialinei ir teritorinei sanglaudai; — nepasiūlytas joks efektyvus metodas koordinuoti sanglaudos politikos rezultatus, numatant sankcijas šalims narėms, kurios nepasiekia sanglaudos politikos tikslų; — pramonė kaita nebuvo pripažinta kaip veiksnys, galintis sukelti ir padidinti regioninį disbalansą dėl galimų firmų planų savo veiklą perkelti kitur – o dėl to gali kilti didelių problemų įvairiais lygiais; tiesą sakant, gali nukentėti stipri regionų sanglaudos politika, atitinkamai iškiltų pavojus tokių regionų sugebėjimams atsigauti vidutinėje ir ilgalaikėje perspektyvoje; ataskaitoje nepateikiami jokie konkretūs pasiūlymai, kaip tokiai situacijai būtų galima užkirsti kelią.
3.1.9.

Kaip paaiškėjo, socialinių partnerių dalyvavimas COVID-19 krizės metu buvo labai naudingas. Šiais neramiais laikais reikia imtis priemonių siekiant stiprinti socialinių partnerių vaidmenį ir skatinti juos dalyvauti rengiant bei įgyvendinant užimtumo, socialines ir ekonomines reformas bei politiką, be kita ko, plėtojant jų pajėgumus. Tai taip pat svarbu įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį ir nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus. Be to, reikėtų atsižvelgti į pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį, susijusį su atitinkamomis jų politikos sritimis.
3.5.

EESRK mano, kad neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus reikia laikyti nusikaltimų sritimi, turinčia bendrą „dalyką“, pagrįstą šališka neapykantos motyvacija, nukreipta prieš asmenis ar grupes. Dėl to atsiranda reikalavimas neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus vertinti kompleksiškai ir vengti atskiro požiūrio į skirtingas neapykantos formas ar tikslus, ypač atsižvelgiant į skirtumus tarp valstybių narių. Komitetas taip pat ragina neapykantos kalbą ir neapykantos nusikaltimus vertinti atsižvelgiant į ES vertybes ir pagrindines teises apskritai. Be to, Komitetas ragina nustatyti neapykantos kalbos ir neapykantos nusikaltimų sąsajas su esamais ES nusikaltimais. Atsižvelgiant į tai, teisėsaugos institucijos ir Vyriausybės turėtų aktyviau keistis informacija.
1.2.

Nors apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) pagrįsti nuosavi ištekliai yra labai svarbi priemonė siekiant sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, EESRK ragina Komisiją užtikrinti, kad jie būtų naudojami netrikdančiu ir ekonomiškai efektyviu būdu. Be to, EESRK atkreipia dėmesį į apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos išplėtimą įtraukiant jūrų sektorių, laipsniški plečiant aviacijos apyvartinių taršos leidimų aukcionus ir įtraukiant kelių transporto bei pastatų sektorius. EESRK mano, kad tikėtina, jog tam tikra apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos pajamų dalis galėtų būti įtraukta į ES biudžetą, nes tai vis dėlto yra visos Europos kovos su klimato kaita priemonė, kuria prisidedama prie poveikio klimatui neutralumo tikslų ir stiprinama vidaus rinka. Šiuo atžvilgiu turėtų būti skirta pakankamai pajamų sektoriams, kurie privalo įgyvendinti tolesnes kovos su klimato kaita priemones. Be to, EESRK pakartoja, kad principas „teršėjas moka“ turi būti taikomas visose šalyse.
3.5.

Be to, dalyviai Europos civilinės saugos rezervui gali skirti nacionalinių išteklių, kurie būtų naudojami reagavimui į ekstremaliąsias situacijas. Šis rezervas suteikia galimybę geriau planuoti ir koordinuoti reagavimo veiklą Europos ir nacionaliniu lygmenimis, dėl to ES greičiau ir patikimiau reaguoja į nelaimes.
2.4.

Tačiau valstybės narės privalės pateikti integruotus klimato kaitos švelninimo planus visiems žemės ūkio sektoriams ir stebėsenos tikslais bus skatinamos naudoti pažangias skaitmenines technologijas, įskaitant tolimuosius stebėjimus per programą „Copernicus“ (ji suteikia didelės skiriamosios gebos ir išsamius palydovų duomenis) ir pasitelkiant pagal bendrą žemės ūkio politiką (BŽŪP) surinktus duomenis. Be to, pasiūlymu dėl reglamento suteikiama galimybė valstybėms narėms sudaryti sandorius siekiant skatinti jas padidinti absorbuojamą CO 2 kiekį net ir viršijant joms nustatytus tikslus.
EESRK remia ir palankiai vertina tai, kad pradėtos viešos konsultacijos dėl viešųjų finansų valdymo. Šiomis aplinkybėmis orientuojamasi į a) fiskalinio konsolidavimo proceso grafiką, b) taisyklių ilgalaikėms priemonėms, susijusioms su pandemijos padarinių šalinimu, formulavimą, tačiau visų pirma į investicijas, susijusias su žaliąja ir skaitmenine ekonomika, c) fiskalinių taisyklių supaprastinimą. EESRK atkreipia dėmesį į įvairias savo nuomones dėl ekonomikos valdymo, ypač dėl fiskalinių taisyklių. Šiuo požiūriu savo naujausioje nuomonėje ( 11 ) EESRK ragina viešosioms investicijoms taikyti subalansuoto biudžeto taisyklę, derinant ją su išlaidų taisykle, ir atkreipia dėmesį į tai, kad tiek nacionaliniams parlamentams, tiek Europos Parlamentui turi būti suteiktas svarbus vaidmuo būsimoje ES ekonomikos valdymo sistemoje. Be to, EESRK ragina labiau įtraukti pilietinę visuomenę į Europos semestrą tiek nacionaliniu, tiek ES lygmenimis, taip pat parengti gaires dėl pereinamojo laikotarpio, per kurį neturėtų būti pradėta perviršinio deficito procedūra.
3.12.

Pasiūlymu dėl reglamento Komisijai suteikiama galimybė savo iniciatyva nagrinėti įtariamai ES rinką iškraipančias užsienio subsidijas (2 skyrius). Vienintelė sąlyga, kad Komisija galėtų inicijuoti procedūrą – bendra užsienio subsidijų suma per trejus finansinius metus iš eilės turi viršyti 5 mln. EUR ribinę vertę. Absoliučiąja verte ši ribinė vertė yra gana žema, todėl Komitetas mano, kad tikslinga pasiūlyti Komisijai ją padidinti, kad būtų išvengta procedūrų dėl su mažesnėmis koncentracijomis susijusių ir mažareikšmių atvejų, o tai būtų naudinga ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Be to, Komisija turi įgaliojimus tirti užsienio finansinius įnašus, suteiktus ne anksčiau kaip prieš dešimt metų iki jos tyrimo pradžios, ir galimybę tirti užsienio subsidijas, suteiktas per dešimt metų iki šio reglamento taikymo pradžios dienos, jei pradėjus taikyti šį reglamentą tokios užsienio subsidijos iškraipo vidaus rinką.
3.2.4.

2 ), konkuruoja su finansų įstaigomis ir tarpininkais. Pastarieji puikiai žino, kad įmonėms reikia leidimų, kad galėtų vykdyti savo veiklą. Be to, rinkos kainos riba nenustatyta, nes bauda už dujų išmetimą be leidimo nepanaikina pareigos pirkti tokį leidimą Nuo 2020 m. sausio mėn. ATL kaina padidėjo nuo maždaug 20 EUR už toną iki daugiau kaip 70 EUR už toną. Kalbant apie paklausą, įrenginiai, t. y. įmonės, kurioms reikia leidimų (nes jų gamybos procese išmetamas CO), konkuruoja su finansų įstaigomis ir tarpininkais. Pastarieji puikiai žino, kad įmonėms reikia leidimų, kad galėtų vykdyti savo veiklą. Be to, rinkos kainos riba nenustatyta, nes bauda už dujų išmetimą be leidimo nepanaikina pareigos pirkti tokį leidimą ( 5 )
3.8.

DI sistemos neveikia pasaulyje be įstatymų. Nemažai teisiškai privalomų Europos, nacionalinio ir tarptautinio lygmens taisyklių šiandien jau taikomos arba yra tinkamos DI sistemoms. Teisiniai šaltiniai be kita ko apima ES pirminę teisę (Europos Sąjungos sutartis ir jos Pagrindinių teisių chartiją), ES antrinę teisę (pavyzdžiui, Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą, Atsakomybės už gaminius direktyvą, Reglamentą dėl laisvo ne asmens duomenų judėjimo, kovos su diskriminacija direktyvas, vartotojų teisės ir darbuotojų saugos ir sveikatos direktyvas), JT žmogaus teisių sutartis ir Europos Tarybos konvencijas (pvz., Europos žmogaus teisių konvenciją) ir daugelį ES valstybių narių teisės aktų. Be horizontaliai taikytinų taisyklių, galioja ir įvairios konkrečių sričių taisyklės, skirtos atitinkamoms DI prietaikoms (pvz., sveikatos priežiūros sektoriuje taikomas Medicinos priemonių reglamentas). EESRK rekomenduoja iš dalies pakeisti 41 konstatuojamąją dalį, kad tai būtų tinkamai atspindėta.
3.7.

EESRK ragina ES institucijas tobulinti teisinę sistemą, kad būtų remiami ir stiprinami valstybių narių specializuotų institucijų gebėjimai veiksmingai kovoti su šiomis grėsmėmis. Neseniai paskelbtas ketinimas per Jungtinį tyrimų centrą sukurti stebėsenos priemonę, kuria naudojantis bus renkama žvalgybos informacija apie neteisėtą veiklą tamsiajame internete, turėtų būti vertinamas kaip itin plataus užmojo. Be to, tokios priemonės sukūrimas gali būti laikomas svarbiu veiksniu kovojant su organizuotu nusikalstamumu kibernetinėje erdvėje.
Pasiūlymas įvesti prievolę prekybos platformoms teikti ataskaitas apie sumokėtus muito mokesčius gali virsti našta teisėtai veikiančioms įmonėms. Platformos turi svarbių duomenų, kurie galėtų praversti muitinėms, bet joms reikėtų investuoti į IT programinę įrangą, kuri rinktų ir teiktų tuos duomenis. Reikėtų nedelsiant apsvarstyti galimybę naudoti automatizuotas robotines sistemas, nes jos gali iš esmės palengvinti privalomo ataskaitų rengimo procesą. Be to, EESRK nuomone, bendrovėms, kurių prašoma rinkti duomenis, kurių kitu atveju joms nereikėtų, turėtų būti suteiktas visas reikiamas finansavimas. Valdyti duomenis nepaprastai svarbu sprendžiant vengimo mokėti muito mokesčius ir PVM sukčiavimo, per mažos prekių vertės nustatymo, kilmės deklaracijų klastojimo ir kitas problemas. EESRK jau yra raginęs parengti „Europos duomenų ir informacijos apie platformų naudotojus, kuriuos jos turėtų perduoti mokesčių administratoriams, rinkimo standartą“ ( 12 )
1.13.

EESRK teigiamai vertina galimybę valstybėms narėms parengti specialią TPF programą. EESRK vertina ir remia svarbų regionų vaidmenį TPF programavimo, valdymo ir įgyvendinimo procese pagal subsidiarumo principą. Be to, EESRK rekomenduoja atsižvelgti į skirtingą valstybių narių ir regionų pasirengimo pereiti prie neutralaus anglies dioksido poveikio lygį, taip pat į skirtingą švarios energijos gamybos potencialą ES. Be to, reikia atsižvelgti į skirtingą valstybių narių ir regionų piliečių požiūrį į aktyvų dalyvavimą užtikrinant klimato apsaugą.
3.3.

x ), anglies monoksido (CO) ir angliavandenilių (HC) klausimu, todėl atkreipė dėmesį į kai kuriuos viena po kitos siūlomų sistemų trūkumus ir rekomendavo taikyti patikimesnes priemones joms matuoti Nuo 2006 m. EESRK turėjo galimybę išreikšti nuomonę išmetamųjų dujų, visų pirma kietųjų dalelių (PM), azoto oksidų (NO), anglies monoksido (CO) ir angliavandenilių (HC) klausimu, todėl atkreipė dėmesį į kai kuriuos viena po kitos siūlomų sistemų trūkumus ir rekomendavo taikyti patikimesnes priemones joms matuoti ( 13 )
4.5.1.

EESRK laikosi nuomonės, kad Reglamentas (EB) Nr. 868/2004 turėtų išlikti kaip priemonė be išimčių, nes tai sukurtų precedentą taikant šią prekybos apsaugos priemonę ateityje. Be to, tokia išimtis nėra būtina, nes pačiame reglamente yra numatytos priemonės, kurios gali būti taikomos, jei Komisija manytų esant būtina pašalinti diskriminacinius veiksmus prieš ES vežėjus.
3.7.

Nustatyta viršutinė riba – 25 mokėjimai per ketvirtį, atitinkantys apie 10 000 EUR per metus sumą, atsižvelgiant į vidutinę pirkimo internetu užsakymų ES vertę, kuri yra 95 EUR, atrodo esanti pagrįsta ir proporcinga, taip pat atsižvelgiant į tai, kad paprastai dėl 10 000 EUR sumos valstybėse narėse jau atsiranda PVM prievolės. Be to, ši suma atitinka E. prekybos PVM direktyvoje vidaus tiekimui nustatytą 10 000 EUR viršutinę ribą. Todėl minimali 10 000 EUR suma atrodo esanti tinkama siekiant pusiausvyros tarp išimtinai privačių sandorių, kurie neturi nieko bendro su mokestiniu sukčiavimu, apsaugos ir siekio nustatyti perspektyvią stebėsenos sistemą sukčiavimui sumažinti. Tačiau Europos Komisija turėtų stebėti pokyčius, kad viršutinės ribos laikui bėgant neprarastų aktualumo, ir prireikus inicijuoti pakeitimus.
1.7.

EESRK ragina nustatyti aiškius kriterijus, susijusius su sąvoka „patvirtintas apmokestinamasis asmuo“, kurie turi būti įgyvendinti valstybėse narėse, siekiant sudaryti kuo palankesnes sąlygas gauti patvirtinto apmokestinamojo asmens statusą. Siekiant įgyvendinti šia nauja apmokestinimu paskirties šalyje grindžiama sistema siekiamą tikslą, būtų naudinga suderinti laikotarpį, per kurį valstybės narės turi išnagrinėti paraišką dėl patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso suteikimo. Valstybės narės turėtų skubiai išnagrinėti paraišką dėl patvirtinto apmokestinamojo asmens statuso suteikimo, siekdamos sudaryti įmonėms sąlygas toliau veikti be nereikalingų trukdžių, delsimo ir dėl netikrumo atsirandančios administracinės naštos. Be to, Europos Komisija turėtų atidžiai stebėti, kaip naudojamasi patvirtinto apmokestinamojo asmens statusu, kad būtų išvengta galimo piktnaudžiavimo ir nepakankamai vienodo reglamentavimo, visų pirma pirmaisiais šios sistemos taikymo mėnesiais.
2.1.

Per pastarąjį dešimtmetį geopolitinė padėtis tapo nestabili, dėl to kyla sunkumų ir iššūkių – atsiranda vis naujų pavojų, tokių kaip hibridiniai ir kibernetiniai išpuoliai, be to, sugrįžta įprastiniais iššūkiai.