EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 30 COM(2021) 357 final 2021/0177(NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl tam tikrų 2021 m. žvejybos Sąjungos vandenyse ir Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse galimybių iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Tarybos reglamentas (ES) 2019/1919 Europos Sąjungos ir Mauritanijos Islamo Respublikos tausios žvejybos partnerystės susitarime nustatyta žvejybos veiklos, kurią Mauritanijos jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse vykdo Sąjungos laivai, teisinio, aplinkosauginio, ekonominio ir socialinio valdymo sistema. Susitarimo įgyvendinimo protokole Sąjungos laivams numatytos septynių kategorijų žvejybos galimybės. 2020 m. lapkričio 15 d. Protokolo galiojimas buvo pratęstas Sąjungos ir Mauritanijos susitarimu pasikeičiant laiškais. Į Tarybos reglamentą (ES) 2019/1919, kuriuo pagal Susitarimą ES valstybėms narėms paskirstomos žvejybos galimybės, šiuo metu vis dar įtraukta Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (JK). Pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį JK 2020 m. sausio 31 d. išstojo iš Europos Sąjungos. Susitarime dėl išstojimo nustatytas pereinamasis laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl nuo 2021 m. sausio 1 d. JK nebetaikoma Sąjungos teisė. Taigi JK skirtos žvejybos galimybės iš Reglamento (ES) 2019/1919 turėtų būti išbrauktos ir nuo 2021 m. sausio 1 d. perskirstytos. Šiuo pasiūlymu minėtas reglamentas iš dalies keičiamas, kad JK žvejybos galimybės būtų perskirstytos valstybėms narėms, kurios naudojasi tos pačios kategorijos žvejybos galimybėmis, proporcingai valstybėms narėms skirtiems kiekiams. Šiuo paskirstymu nedaroma poveikio ateityje pagal kitus protokolus paskirstysimiems kiekiams. Šiuo pasiūlymu minėtas reglamentas iš dalies keičiamas, kad būtų panaikintos JK turimos ketvirčio licencijos. Laikini BLSK pagal PBS 499 straipsnį, susiję su 2021 m. žvejybos galimybėmis ir tam tikrų išteklių 2022 m. žvejybos galimybėmis pagal Tarybos reglamentą (ES) 2021/91 ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/92 Nuo 2021 m. sausio mėn. pasikeitė ES žvejybos pramonės padėtis, įskaitant ES ir JK žuvininkystės valdymui jų atitinkamuose reguliuojamuose rajonuose taikomą teisinę sistemą. Turint omenyje tai, kad ES ir JK pasirašė prekybos ir bendradarbiavimo susitarimą (PBS), ir atsižvelgiant į jų galbūt skirtingus politinius motyvus ir kryptis, abi Šalys pirmą kartą vykdė savo atitinkamas funkcijas per ilgas, bet galiausiai sėkmingas konsultacijas, kurių pabaigoje buvo susitarta dėl 2021 ir 2022 m. tam tikrų išteklių galutinių BLSK. Kadangi nuo 2021 m. pradžios nebuvo susitarimo su JK dėl žvejybos galimybių, kiekviena Šalis taikė ES ir JK bendrų išteklių laikinus BLSK pagal PBS 499 straipsnį. Tarybos reglamente (ES) 2021/91 ir Tarybos reglamente (ES) 2021/92 ES nustatė laikinus BLSK, iki 2021 m. liepos 31 d. taikytinus ES, trečiųjų valstybių ir tarptautiniuose vandenyse žvejojantiems laivams. Tais laikinais BLSK buvo siekiama užtikrinti tolesnę tausią ES žvejybos veiklą, atsižvelgiant į tuo metu vykusias ES ir JK konsultacijas. Konsultacijos su JK dėl žvejybos galimybių pagal PBS 498 straipsnį Sąjunga surengė konsultacijas su JK pagal PBS nuostatas, atsižvelgdama į BŽP reglamento 2, 3, 28 ir 33 straipsniuose nustatytus tikslus ir principus, taip pat į vakarų vandenų ir Šiaurės jūros daugiamečių planų 4 ir 5 straipsnius ir Tarybos sprendimą dėl pozicijos, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per konsultacijas su Jungtine Karalyste siekiant susitarti dėl 2021 m. bendrų išteklių žvejybos galimybių ir dėl 2021 bei 2022 m. tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybių. Konsultacijas surengė Komisija, visapusiškai derindama veiksmus su Taryba. Europos Parlamento Žuvininkystės komitetas (PECH) dalyvavo periodiniuose informavimo ir atnaujinimo posėdžiuose. Per konsultacijas tardamasi dėl tikslinių ir išteklių priegaudos BLSK dydžių, Komisija rėmėsi PBS reikalavimais ir ES taikoma teisine sistema. Be to, per konsultacijas tardamasi dėl analitiniu įvertinimu ir atsargumo principu pagrįstų išteklių, Komisija rėmėsi patikimiausiomis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis, visų pirma Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (ICES) rekomendacijomis. 2021 m. birželio 2 d. Komisija iš esmės susitarė su JK dėl didelės dalies 2021 m. BLSK nustatymo pagal PBS 498 straipsnio 2 dalies, 4 dalies a–d punktų ir 6 dalies nuostatas (PBS 35 priede išvardyti ištekliai). Susitarimas iš esmės buvo išdėstytas rašytiniame protokole, kurį pagal PBS 498 straipsnio 6 dalį 2021 m. birželio 11 d. pasirašė JK delegacijos vadovai ir Komisijos atstovas Sąjungos vardu. Birželio 11 d. Taryba patvirtino susitarimą sprendimu, pagrįstu Tarybos dokumentu 9512/21 PECHE 184/UK 145. Atsižvelgiant į šių konsultacijų išvadas nustatomos sutartos ir užtikrintos 2021 m. ES ir JK žvejybos galimybės (ir tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2022 m. žvejybos galimybės), laikantis nuostatų dėl prieigos, pagal kurias kiekvienos šalies laivai gali naudotis šiomis žvejybos galimybėmis vieni kitų vandenyse.

Jei nebūtų susitarta dėl konsultacijų išvadų ir nebūtų pasiekti tam tikrais konkrečiais atvejais reikalingi susiję kompromisai, nebūtų susitarta dėl BLSK. ES ir JK vienašališkai nustačius BLSK, būtų pakenkta tvariam šių bendrų išteklių valdymui ir nebūtų sudarytos vienodos sąlygos Sąjungos veiklos vykdytojams, kaip nurodyta PBS ir BŽP reglamento 33 straipsnyje. Todėl, atsižvelgiant į rašytinį protokolą, Reglamente (ES) 2021/91 ir Reglamente (ES) 2021/92 nustatytus laikinus BLSK būtina pakeisti su JK sutartomis galutinėmis žvejybos galimybėmis. Tokiomis 2021 m. žvejybos galimybėmis (ir tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2022 m. žvejybos galimybėmis) bus sudarytos sąlygos ilguoju laikotarpiu vykdyti aplinkosauginiu požiūriu tvarią žvejybos veiklą, valdomą taip, kad derėtų su tikslais užtikrinti naudą ekonominėje, socialinėje ir užimtumo srityse ir padėti užtikrinti maisto tiekimą, įskaitant siekimą sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams, kai ištekliais dalijamasi su trečiosiomis valstybėmis tiek Sąjungoje, tiek už jos ribų (įskaitant trečiųjų valstybių vandenis). PBS 35 priede išvardytų išteklių BLSK taikomi 2021 m., o tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių BLSK apima 2021 ir 2022 m. laikotarpį. Komisijos pasiūlymas įgyvendinti pagal PBS 498 straipsnį sutartą rašytinį protokolą, siekiant iš dalies pakeisti Tarybos reglamentą (ES) 2021/91 ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/92 Priimdama pasiūlymą dėl sutarto rašytinio protokolo dėl tam tikrų BLSK dydžių įgyvendinimo, Komisija apsvarstė įvairius parametrus, įskaitant: i) lankstumo priemones, numatytas BŽP reglamente dėl įpareigojimo iškrauti laimikį įgyvendinimo; ii) būtinybę spręsti mišriosios žvejybos ir žvejybos stabdymo klausimus; iii) galimybes perleisti kvotas tiek ES, tiek JK subjektams; iv) BLSK atskaitymus, atsirandančius dėl įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių; v) ES išteklių dalį konkrečiame geografiniame rajone; vi) 2020 m. išteklių panaudojimą vykdant žvejybos veiklą; vii) poreikį užtikrinti akivaizdų Blim nesiekiančios išteklių biomasės padidėjimą; viii) atsargumo principą pagal BŽP reglamento 4 straipsnio 8 dalį. Tarybos reglamento (ES) 2021/92 15–17 straipsniais nustatytos techninės priemonės, įskaitant taisomąsias priemones, nurodytas vakarų vandenų daugiamečiame plane, kuriomis siekta sumažinti atlantinių menkių ir paprastųjų merlangų išteklių priegaudą Keltų jūroje ir gretimuose rajonuose, taip pat menkinių išteklių priegaudą Airijos jūroje ir į vakarus nuo Škotijos. Šios priemonės buvo funkciškai susietos su vykdant mišriąją žvejybą sužvejotų tikslinių rūšių BLSK dydžiais, nes be šių priemonių tokius BLSK dydžius būtų reikėję sumažinti, kad būtų galima atkurti kaip priegauda sužvejojamų žuvų išteklius. Nors su JK nebuvo susitarta dėl papildomų techninių priemonių, visų pirma susijusių su vykdant mišriąją žvejybą sužvejotais žuvų ištekliais, tokios techninės priemonės tebėra būtinos, kad būtų galima nustatyti tikslinių rūšių BLSK, kurie atitiktų šiame reglamente siūlomus dydžius. Todėl Komisija siūlo toliau taikyti technines priemones, funkciškai susijusias su Tarybos reglamento (ES) 2021/92 15–17 straipsniuose nustatytomis žvejybos galimybėmis, kurios lemia didesnį sveikų tikslinių išteklių žvejybos selektyvumą, nekeliant pavojaus neišvengiamai kaip priegauda sužvejojamų išteklių Sąjungos vandenyse būklei. Šios priemonės taikomos iki tos datos, nuo kurios pradedamas taikyti pagal Reglamento (ES) 2019/2141 15 straipsnio 2 dalį priimtas deleguotasis aktas, kuriuo iš dalies keičiamas to reglamento VI priedas nustatant šiaurės vakarų vandenims skirtas atitinkamas technines priemones. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) teigiamai įvertino valstybių narių pateiktą bendrą rekomendaciją, kuria siūloma atitinkamas technines priemones priimti deleguotuoju aktu. Nesant jokių techninių priemonių, dėl kurių susitarta su JK, rašytiniu protokolu nedaromas poveikis toje bendroje rekomendacijoje siūlomoms priemonėms ir jos gali būti įtrauktos į šiuo metu rengiamą deleguotąjį aktą. Kitos nuostatos, susijusios su 2021 m. žvejybos galimybėmis Pasiūlyme taip pat nagrinėjami ES ir Farerų Salų kasmetinių konsultacijų dėl tam tikrų BLSK mainų ir prieigos prie kiekvienos Šalies vandenų rezultatai. Pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į poreikį nustatyti galutines europinių ančiuvių žvejybos galimybes ICES 9 ir 10 parajoniuose, paskelbus mokslines rekomendacijas. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Siūlomos priemonės yra parengtos atsižvelgiant į bendros žuvininkystės politikos (BŽP) tikslus bei taisykles ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Siūlomos priemonės yra suderinamos su kitomis Sąjungos politikos sritimis, visų pirma su aplinkos srities politika. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. Sąjungos prisiimti tausaus gyvųjų vandens išteklių naudojimo įsipareigojimai yra susiję su BŽP reglamento 2 straipsnyje nustatytais įpareigojimais. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Pasiūlymas priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. •Proporcingumo principas

Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios priežasties: bendra žuvininkystės politika yra bendra politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti priemones dėl žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo. •Priemonės pasirinkimas Siūloma priemonė – reglamentas. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Tarybos reglamentas (ES) 2019/1919 Daliniu keitimu nekeičiamos Susitarime ir jo įgyvendinimo protokole nustatytos žvejybos sąlygos. Todėl ex post vertinimas, konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ar poveikio vertinimas nereikalingi. Tarybos reglamentas (ES) 2021/91 ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/92 Netaikoma. •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pasiūlyme atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių, patariamųjų tarybų, nacionalinių administracijų, žvejų organizacijų ir nevyriausybinių organizacijų pastabas. Per konsultacijas su Jungtine Karalyste dėl žvejybos galimybių suinteresuotosios šalys (visų pirma nevyriausybinių organizacijų ir žvejybos pramonės organizacijų atstovai) buvo informuojamos ir su jomis buvo konsultuojamasi, o intensyviai koordinuojant veiksmus per konsultacijas su JK buvo palaikomi ryšiai su nacionalinėmis administracijomis. Patariamosios tarybos buvo periodiškai informuojamos apie konsultacijų eigą. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Pasiūlymas grindžiamas ICES mokslinėmis rekomendacijomis. •Poveikio vertinimas Pasiūlymu siekiama išvengti trumpalaikių strategijų ir ieškoti ilgalaikių tvarių sprendimų, įskaitant esamus žuvininkystės valdymo Šiaurės jūroje ir šiaurės vakarų vandenyse daugiamečius planus. Jame taip pat atsižvelgiama į suinteresuotųjų šalių ir patariamųjų tarybų iniciatyvas, kurioms pritarė ICES ir (arba) ŽMTEK. Be to, Komisijos pasiūlymas dėl BŽP reformos buvo parengtas deramai atsižvelgiant į poveikio vertinimą (SEC(2011) 891), kurį rengiant išsamiai išnagrinėtas didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio (MSY) tikslas. Poveikio vertinimo išvadose šis tikslas nurodomas kaip būtina sąlyga siekiant ekonominio, socialinio ir aplinkos tvarumo. Kalbant apie išteklius, kurie yra bendri su trečiosiomis valstybėmis, šiuo pasiūlymu daugiausia įgyvendinamos tarptautiniu lygmeniu sutartos priemonės. Visi elementai, kurie yra svarbūs vertinant galimą žvejybos galimybių poveikį, yra svarstomi parengiamuoju tarptautinių derybų, per kurias dėl Sąjungos žvejybos galimybių yra susitariama su trečiosiomis šalimis, etapu ir per pačias derybas. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Netaikoma.

•Pagrindinės teisės Netaikoma. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Siūlomos priemonės poveikio biudžetui neturės. 5.KITI ELEMENTAI Tarybos reglamentas (ES) 2019/1919 Pasiūlymu nekeičiamos Susitarime ir jo įgyvendinimo protokole nustatytos sąlygos. Tarybos reglamentas (ES) 2021/91 ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/92 •Bendri leidžiami sužvejoti kiekiai Pagal PBS 498 straipsnį BLSK ir kvotos, dėl kurių susitarta su JK ir kurie pateikti rašytiniame protokole, atitinka Sąjungos dalį, dėl kurios susitarta pagal PBS, kaip nustatyta PBS 35 ir 36 prieduose. Tie BLSK ir kvotos grindžiami ICES rekomendacija dėl 2021 bei 2022 m. giliavandenių žuvų išteklių ir atitinka PBS žuvininkystės podalio tikslus ir principus. Laikydamasi pagrindinio bendros žuvininkystės politikos išteklių išsaugojimo tikslo, nustatyto BŽP reglamento 2 straipsnio 2 dalyje ir vakarų vandenų ir Šiaurės jūros daugiamečių planų 3 straipsnio 1 dalyje, Sąjunga susitarė su JK dėl išteklių, kuriems taikomos FMSY rekomendacijos (rekomendacijos dėl žvejybos galimybių lygių, kuriais išreiškiamas žvejybos daromas spaudimas, leidžiantis pasiekti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį – MSY), BLSK. Keturi BLSK, susiję su ištekliais, kuriems taikomas MSY įvertinimas ir rekomendacijos dėl nulinio laimikio BLSK, nustatyti taip, kad būtų galima atsižvelgti į neišvengiamą jų priegaudą vykdant mišriąją žvejybą, kai žvejojamos ir kitos rūšys, ir išvengti išmetimo į jūrą. Susitarta dėl trijų iš šių išteklių (atlantinių menkių Keltų jūroje, atlantinių menkių į vakarus nuo Škotijos, paprastųjų merlangų Airijos jūroje) priegaudos BLSK dydžių, o vienos rūšies išteklių (atlantinių silkių Keltų jūroje) atveju, remiantis ICES nurodymais dėl tokio BLSK dydžio, nustatytas stebėsenos ir (arba) kontrolinis BLSK. Trijų šios grupės giliavandenių žuvų išteklių atveju užtikrintas papildomų reikalavimų taikymas pagal daugiamečius planus, toliau taikant taisomąsias priemones (technines priemones, funkciškai susijusias su vykdant mišriąją žvejybą žvejojamų tikslinių išteklių žvejybos galimybėmis). Laikantis sutartų BLSK, trijų iš šių keturių išteklių biomasė augs. Be to, konsultacijų rezultatais užtikrintos tam tikrų vykdant mišriąją žvejybą žvejojamų susijusių išteklių žvejybos galimybės apatinėje FMSY intervalo dalyje (pvz., Keltų jūroje), siekiant sumažinti bendrą atitinkamos žvejybos daromą spaudimą. Pasiūlyme pateikti 43 atsargumo principu pagrįsti išteklių BLSK. Sąjunga siekė susitarimo dėl šių BLSK, atsižvelgdama į atitinkamas pagrindines ICES rekomendacijas ir atsargumo principą, numatytą BŽP reglamento 2 straipsnio 2 dalyje. Nors daugumos šių sutartų BLSK dydžiai atitinka ICES rekomenduojamus dydžius arba yra už juos mažesni, keleto sutartų BLSK dydžiais siekta išvengti žvejybos stabdymo ir atsižvelgta į mišriosios žvejybos ypatumus, kaip nurodyta daugiamečių planų 4 straipsnio 5 dalyje. Be to, dėl kai kurių BLSK buvo susitarta atsižvelgiant į BŽP socialinius, ekonominius ir stabilumo srities tikslus. Siekiant bendrų rezultatų, kurie buvo laikomi būtinais ir pageidautinais tvarumo ir socialinių bei ekonominių aspektų požiūriu, įskaitant poreikį skatinti vienodas sąlygas, labai riboto bendrų išteklių skaičiaus atveju reikėjo suderinti ES poziciją. Įgyvendinant konsultacijų su JK rezultatus ES teisinėje sistemoje, reikėtų atsižvelgti į BŽP reglamento 2, 3, 28 ir 33 straipsnius ir taikytinas atitinkamų daugiamečių planų nuostatas. BLSK, kurie nuo anksčiau nustatyto BLSK dydžio skiriasi daugiau kaip 20 proc. Kai buvo priimti vakarų vandenų ir Šiaurės jūros daugiamečiai planai, Komisija pateikė pareiškimą, kad tie atvejai, kai ji pasiūlys anksčiau nustatytą BLSK padidinti arba sumažinti daugiau kaip 20 proc., bus nurodyti Komisijos pasiūlymo aiškinamajame memorandume, prireikus pateikiant nurodytus BLSK skirtumus pagrindžiančias priežastis. Todėl, atsižvelgdama į išteklius, kurie yra bendri su JK, Komisija pateikia tokius paaiškinimus dėl pagrindinių BLSK, įtrauktų į šį pasiūlymą, skirtumų. BLSK kodas Pavadinimas 2020 m. BLSK (t) 2021 m. BLSK (t) Procentinis pokytis (suapvalintas) Pagrindimas ARU/1/2. Atlantinės argentinos (1, 2 parajoniai) 90 59 –34 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, susitarus su JK ARU/3A4-C Atlantinės argentinos (Šiaurės jūra) 1 234 809 –34 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, susitarus su JK BLI/03A- Melsvosios molvos (3a kvadratas) 5 4 -30 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, ribojant metinius svyravimus ir susitarus su JK BLI/12INT- Melsvosios molvos (12 parajonio tarptautiniai vandenys) 137 96 -30 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, ribojant metinius svyravimus ir susitarus su JK BSF/56712- Juodosios kalavijos (vakarų vandenys) 2 470 1 929 –22 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, mažinant metinius svyravimus ir susitarus su JK HAD/7X7A34 Juodadėmės menkės (Keltų jūra) 10 859 15 000 +38 % Atsižvelgiant į mišriosios žvejybos Keltų jūroje aspektus ir susitarus su JK, nustatytas už ICES rekomenduojamą MSY mažesnis dydis NEP/*07U16 Omarai (Porkjupaino banka) 2 637 3 290 +24 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, susitarus su JK NOP/2A3A4. Norveginės menkutės (Šiaurės jūra) 72 500 128 300 +77 % Nustatytas už FMSY mažesnis dydis, susitarus su JK. Turint omenyje, kad tai yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis, dideli svyravimai, palyginti su praėjusiais metais, laikomi pagrįstais. PLE/7DE. Jūrinės plekšnės (Lamanšo sąsiauris) 9 154 11 920 +30 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, susitarus su JK POK/56-14 Ledjūrio menkės (į vakarus nuo Škotijos) 8 280 6 175 -25 % Remiantis per ES, JK ir NO konsultacijas priimtu sprendimu. POL/07. Sidabriniai polakai (7 parajonis) 12 163 9 426 -23 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, ribojant kasmetinius svyravimus ir susitarus su JK POL/56-14 Sidabriniai polakai (į vakarus nuo Škotijos) 238 184 -23 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, ribojant kasmetinius svyravimus ir susitarus su JK PRA/2AC4-C Šiaurinės dryžakojės krevetės (Šiaurės jūra) 1 200 660 -45 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, ribojant kasmetinius svyravimus ir susitarus su JK RJE/7FG. Šlakuotosios rajos (7f ir 7g kvadratai) 192 123 -36 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir susitarus su JK RNG/8X14- Bukasnukiai ilgauodegiai grenadieriai (8, 9, 10, 12, 14 parajoniai) 2 281 1 545 -32 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir susitarus su JK SAN/2A3A4. Paprastieji tobiai (Šiaurės jūra, visos bankos) 228 837 92 500 -60 % Nustatytas už rekomenduojamą FMSY mažesnis dydis, susitarus su JK. Turint omenyje, kad tai yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis, dideli svyravimai, palyginti su praėjusiais metais, laikomi pagrįstais. SOL/07A. Paprastieji jūrų liežuviai (Airijos jūra) 457 768 +68 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir susitarus su JK SOL/07E. Paprastieji jūrų liežuviai (vakarinė Lamanšo sąsiaurio dalis) 1 478 1 925 +30 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir susitarus su JK SOL/24-C. Paprastieji jūrų liežuviai (Šiaurės jūra) 17 535 21 361 + 23 % Remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir susitarus su JK LIN/1/2. Paprastosios molvos (1, 2 parajoniai) 117 43 -63 % Remiantis JK nustatytomis mokslinėmis rekomendacijomis Metų sandūros lankstumo priemonės Komisija susitarė su JK, kad metų sandūros lankstumo priemonės netaikomas šiems žuvų ištekliams: atlantinių menkių, į vakarus nuo Škotijos (COD/5BE6A); paprastųjų merlangų, į vakarus nuo Škotijos (WHG/56-14); paprastųjų merlangų, Keltų jūra (WHG/07A); jūrinių plekšnių (PLE/7HJK). Komisija susitarė su Norvegija, kad metų sandūros lankstumo priemonės netaikomas šiems žuvų ištekliams: šiaurinių dryžakojų krevečių, Skagerakas (PRA/03A) ir atlantinių menkių, Kategatas (COD/03AS).

Išimtys dėl išmetimo į jūrą Tais atvejais, kai Sąjunga ir JK nesutaria dėl įpareigojimo iškrauti laimikį išimčių, buvo susitarta pasinaudoti kitos Šalies vandenyse taikomomis išimtimis, susijusiomis su tuose vandenyse vykdoma žvejybos veikla. Kvotų mainai Sąjunga taip pat siekė palengvinti kvotų mainus su JK, atsižvelgdama į Specialiojo žuvininkystės komiteto sukurtą kvotų mainų mechanizmą, numatytą pagal PBS 498 straipsnio 8 dalį, kuris padėtų stabilizuoti žvejybos veiklą ir palengvinti mainus prieš oficialiai nustatant tokį mechanizmą. Tikslinga nustatyti tokių mainų vykdymo tvarką. Paprastieji vilkešeriai Kalbant apie paprastuosius vilkešerius, reikia įtraukti šiuos pakeitimus: 1) verslinės žvejybos tralais ir (arba) traukiamaisiais tinklais dviejų mėnesių 520 kg viršutinė riba bus sumažinta iki mėnesinės 380 kg viršutinės ribos, neviršijant 5 proc. paprastųjų vilkešerių per vieną žvejybos reisą ribos; 2) paprastųjų vilkešerių priegauda nuo kranto vykdant verslinę žvejybą tinklais išbraukiama iš bendro paprastųjų vilkešerių žvejybos draudimo taikymo srities. Ši išimtis taikoma tik iki 2017 m. nustatytam vietos mastu reguliuojamam rekordiniam paplūdimio tinklų skaičiui; 3) nuo kranto vykdant verslinę žvejybą tinklais nereikėtų tikslingai žvejoti paprastųjų vilkešerių ir tik neišvengiama paprastųjų vilkešerių priegauda gali būti iškraunama. ES ir Farerų Salų konsultacijų rezultatai 2021 m. ES ir Farerų Salos surengė kasmetines konsultacijas dėl tam tikrų BLSK mainų ir prieigos prie kiekvienos Šalies vandenų. Per konsultacijas Sąjungos ir Farerų Salų susitarimas nebuvo pasiektas. Kad būtų galima sudaryti sąlygas šiems mainams, Sąjunga pasiliko tam tikrų BLSK rezervą. Todėl atitinkamos žvejybos galimybių lentelės ir laivų licencijos turi būti atitinkamai iš dalies pakeistos. 1920 m. Paryžiaus sutartis Kalbant apie žvejybos aplink Svalbardo rajoną galimybes, paminėtina, kad 1920 m. vasario 9 d. sutartimi dėl Špitzbergeno (Svalbardo) (toliau – 1920 m. Paryžiaus sutartis) visoms tos sutarties šalims suteikiama vienoda ir nediskriminacinė prieiga prie tų išteklių, be kita ko, kiek tai susiję su žvejyba. Sąjungos nuomonė dėl tos prieigos išdėstyta ne kartą, naujausia – 2021 m. vasario 26 d. verbalinėje notoje Norvegijai Nr. 02/21. Siekdama užtikrinti, kad išteklių naudojimas Svalbardo rajone atitiktų tokio nediskriminacinio valdymo taisykles, kurias gali nustatyti Norvegija, turinti suverenias teises į tą rajoną ir kurios jurisdikcijai jis priklauso pagal toje sutartyje nustatytas ribas, Taryba patvirtino laivų, kuriems leidžiama vykdyti snieginių krabų žvejybą ICES 1 parajonyje ir 2b kvadrate skaičių ir atlantinių menkių tose žvejybos zonose kvotas. Tokios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos tik 2021 m. 2021 m. vasario 26 d. verbalinėje notoje Norvegijai Nr. 02/21 Sąjunga nurodė pasiliekanti teisę imtis visų tinkamų taisomųjų atsakomųjų veiksmų, kad būtų apsaugoti teisėti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesai pagal 1920 m. Paryžiaus sutartį. Tikslinga priminti, kad Sąjungoje už taikytinos teisės laikymosi užtikrinimą visų pirma yra atsakingos vėliavos valstybės narės. Europiniai ančiuviai 9 ir 10 parajoniuose Europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus) ICES 9 bei 10 parajoniuose ir CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse yra trumpai gyvenančių žuvų rūšis. Jų tyrimai baigiami gegužės mėn. BLSK laikotarpis nustatomas nuo liepos 1 d. iki kitų metų birželio 30 d. Taip užtikrinama, kad žvejybos galimybės būtų grindžiamos kuo geresniu šios trumpai gyvenančių žuvų rūšies išteklių metinio pasipildymo vertinimu. Pirmine Tarybos reglamento (ES) 2021/92 redakcija nustatytas nulinis europinių ančiuvių BLSK ICES 9 ir 10 parajoniuose ir CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse, taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2022 m. birželio 30 d., kol bus gautos naujos mokslinės rekomendacijos. Trečią kartą iš dalies pakeitus 2021 m. žvejybos galimybes, nustatytas iki 2021 m. rugsėjo 30 d. taikytinas laikinas BLSK, kad būtų galima tęsti žvejybą. Mokslinės rekomendacijos buvo paskelbtos 2021 m. birželio 18 d. Todėl, atsižvelgiant į naujausias ICES mokslines rekomendacijas, 2021 m. liepos 1 d. prasidėjusio laikotarpio BLSK turėtų būti iš dalies pakeistas. 2021/0177 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo dėl tam tikrų 2021 m. žvejybos Sąjungos vandenyse ir Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse galimybių iš dalies keičiami reglamentai (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,

kadangi: (1)Tarybos reglamentu (ES) 2019/1919 pagal protokolą, kuriuo nustatomos Europos bendrijos ir Mauritanijos Islamo Respublikos žvejybos partnerystės susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, paskirstytos žvejybos galimybės. Susitarimu pasikeičiant laiškais dėl Protokolo galiojimo pratęsimo ne ilgesniam kaip vienų metų laikotarpiui, pasirašytu pagal Tarybos sprendimą (ES) 2019/1918, kuriuo leista jį laikinai taikyti, Protokolo galiojimas buvo pratęstas iki 2020 m. lapkričio 15 d.; (2)2020 m. spalio 23 d. Taryba priėmė Sprendimą (ES) 2020/1704 dėl Protokolo galiojimo antro pratęsimo ne ilgesniam kaip vienų metų laikotarpiui; (3)Tarybos reglamento (ES) 2019/1919 1 straipsniu Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei skirtos 6 kategorijos „Pelaginių žuvų žvejybos traleriai šaldikliai“ žvejybos galimybės; (4)pagal Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos Jungtinė Karalystė nuo 2020 m. vasario 1 d. nebėra Sąjungos valstybė narė, o tame susitarime nustatytas pereinamasis laikotarpis baigėsi 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl Jungtinei Karalystei skirtos žvejybos galimybės nuo 2021 m. sausio 1 d. turėtų būti perskirstytos valstybėms narėms ir nuo 2021 m. sausio 1 d. Jungtinė Karalystė turėtų nebeturėti ketvirčio licencijos; (5)šis perskirstymas turėtų būti skaidrus ir proporcingas pirminiam kvotų paskirstymui; (6)todėl Tarybos reglamentas (ES) 2019/1919 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; (7)Tarybos reglamentu (ES) 2021/91 2021 ir 2022 metams Sąjungos žvejybos laivams nustatomos tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių žvejybos galimybės. Tarybos reglamentu (ES) 2021/92 2021 metams nustatomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės Sąjungos vandenyse ir kai kuriuose Sąjungai nepriklausančiuose vandenyse žvejojantiems Sąjungos žvejybos laivams. Tuose reglamentuose nustatyti išteklių, kurie yra bendri su Jungtine Karalyste (JK), laikini bendri leidžiami sužvejoti kiekiai (BLSK), iki 2021 m. liepos 31 d. taikomi Sąjungos vandenyse, tarptautiniuose vandenyse ir trečiųjų valstybių vandenyse žvejojantiems laivams; (8)pagal Europos Sąjungos bei Europos atominės energijos bendrijos ir JK prekybos ir bendradarbiavimo susitarimo (PBS) 498 straipsnio 2, 4 ir 6 dalis Sąjunga surengė dvišales konsultacijas su Jungtine Karalyste ir nustatė PBS 35 priede bei 36 priedo A ir B lentelėse išvardytų išteklių žvejybos galimybes, taip pat atitinkamas sąlygas, taikomas 2021 metams ir tam tikrų giliavandenių žuvų išteklių 2021 ir 2022 m. BLSK. Šios konsultacijos vyko nuo 2021 m. sausio 20 d. iki 2021 m. birželio 2 d., remiantis 2021 m. kovo 5 d. Tarybos sprendimu dėl pozicijos, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu. Konsultacijų rezultatai pateikti ES ir JK delegacijų vadovų pasirašytame rašytiniame protokole, kurį Taryba patvirtino 2021 m. birželio 11 d. Todėl Tarybos reglamentuose (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92 nustatytus laikinus BLSK būtina pakeisti su JK sutartomis žvejybos galimybėmis ir naujomis susijusiomis priemonėmis; (9)atsižvelgiant į šių konsultacijų išvadas nustatytos sutartos ir užtikrintos 2021 m. ES ir JK žvejybos galimybės (ir tam tikrų giliavandenių išteklių 2022 m. žvejybos galimybės), laikantis nuostatų dėl vienodos prieigos prie viena kitos vandenų pagal PBS. Jei tokio susitarimo dėl žvejybos galimybių nebūtų, ES ir JK nustatytų BLSK vienašališkai ir taip sukeltų pavojų tvariam šių bendrų išteklių valdymui. Tai taip pat trukdytų sudaryti vienodas sąlygas Sąjungos veiklos vykdytojams; (10)dabar būtina pritaikyti ES ir JK konsultacijų rezultatus įgyvendinant ES teisinę tvarką: iš dalies pakeičiant Tarybos reglamentuose (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92 nustatytus laikinus BLSK žvejybos galimybėmis, atitinkančiomis su JK sutartus BLSK dydžius; (11)remiantis PBS, ES ir JK turi bendrą tikslą naudoti bendrus išteklius taip, kad būtų išlaikyti ir palaipsniui atkurti tokie žvejojamų rūšių populiacijų dydžiai, kurie viršytų biomasės dydžius, kuriems esant galima užtikrinti didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY). Pagal BŽP reglamentą ir vakarų vandenų bei Šiaurės jūros daugiamečius planus tikslinis BŽP reglamento 1 straipsnio 1 dalyje išvardytų išteklių žuvų mirtingumas dėl žvejybos, atitinkantis to reglamento 2 straipsnyje apibrėžtus MSY intervalus (FMSY), turėjo būti palaipsniui pakopomis pasiektas kuo greičiau ir ne vėliau kaip 2020 m. ir po to išlaikomas FMSY intervalų ribose, laikantis to reglamento 4 straipsnio; (12)atlikusi tam tikrų išteklių vertinimą pagal MSY, ICES dėl jų paskelbė mokslines rekomendacijas nustatyti nulinį laimikį. Jei tų išteklių BLSK būtų nustatyti laikantis tose mokslinėse rekomendacijose nurodyto dydžio, vykdant įpareigojimą iškrauti visą ES ir JK vandenyse sužvejotą laimikį, įskaitant tų išteklių priegaudą, mišriosios žvejybos atveju tektų dėl tam tikros rūšies stabdyti visą žvejybą. Vykdant mišriąją žvejybą yra sunku visus išteklius tuo pačiu metu žvejoti užtikrinant MSY, todėl tam, kad būtų galima užtikrinti pusiausvyrą tarp poreikio tęsti šią mišriąją žvejybą siekiant išvengti didelių socialinių ir ekonominių visiško jos nutraukimo padarinių ir būtinybės užtikrinti gerą biologinę tų išteklių būklę, ES ir JK pritarė, kad tikslinga nustatyti specialius tų išteklių priegaudos BLSK. Tie BLSK turėtų būti tokio dydžio, kad būtų sumažintas tų išteklių mirtingumas ir būtų suteiktos paskatos gerinti selektyvumą ir vengti priegaudos. Šių išteklių žvejybos galimybių lygis turėtų būti nustatytas pagal rašytinį protokolą, kad Sąjungos veiklos vykdytojams būtų užtikrintos vienodos sąlygos ir kartu būtų galima iš esmės atkurti šių išteklių biomasę; (13)nors ES ir JK nesusitarė dėl suderintų funkciškai susijusių techninių priemonių, abi šalys sutiko, kad tokios priemonės yra būtinos, ir JK priims tokias priemones, kad prisidėtų prie atitinkamų išteklių atkūrimo. Kadangi šiuo metu susitarimo nėra, būtina toliau taikyti esamas Tarybos reglamento 2021/92 15–17 straipsniuose nustatytas funkciškai susijusias technines priemones, kuriomis sudaromos sąlygos nustatyti šiame reglamente siūlomus tikslinių rūšių BLSK dydžius, nekeliant pavojaus neišvengiamos priegaudos išteklių Sąjungos vandenyse būklei; (14)atsižvelgiant į tai, kad COD/5BE6A, WHG/56-14, WHG/07A ir PLE/7HJK kodais žymimų išteklių biomasė nesiekia ribinio biomasės atskaitos taško (Blim), ir į tai, kad šių išteklių žuvis leidžiama žvejoti tik kaip priegaudą ir vykdant mokslinę žvejybą, rašytiniame protokole ES ir JK sutiko, kad perkėlimams iš 2020 į 2021 m. nereikia taikyti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalies tų išteklių atžvilgiu, kad 2021 m. tų išteklių laimikis neviršytų nustatytų BLSK; (15)atsižvelgiant į tai, kad COD/03AS ir PRA/03A kodais žymimų išteklių biomasė nesiekia Blim, ES ir Norvegija sutiko, kad perkėlimams iš 2020 į 2021 m. nereikia taikyti Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalies šių išteklių atžvilgiu, kad 2021 m. šių išteklių laimikis neviršytų nustatytų BLSK; (16)paprastųjų vilkešerių biomasė Keltų jūroje, Lamanšo sąsiauryje, Airijos jūroje ir pietinėje Šiaurės jūros dalyje (ICES 4b, 4c, 7a ir 7d–7h kvadratuose) vis dar nesiekia žemiausio neršiančių žuvų biomasės atskaitos taško (MSY Btrigger) ir vos viršija Blim. Nors mirtingumas dėl žvejybos sumažėjo, ICES duomenys apie žvejybos daromą spaudimą ir toliau kelia susirūpinimą. Sutartos priemonės, kuriomis siekiama užtikrinti vienodas JK ir ES laivynų sąlygas ir galimybes ir kurios visų pirma susijusios su verslinės žvejybos tralais ir (arba) traukiamaisiais tinklais mėnesine viršutine riba ir priegauda nuo kranto vykdant verslinę žvejybą tinklais, išsaugant esamą mėgėjų žvejybos apribojimą, yra labai svarbios paprastiesiems vilkešeriams kaip bendram ištekliui. ES ir JK taip pat susitarė teikti pirmenybę ICES paprastųjų vilkešerių išteklių vertinimo priemonės patobulinimui, kad būtų galima atlikti prognozuojamus skaičiavimus remiantis MSY modeliais; (17)siekdamos apsaugoti atitinkamas rūšis nuo žvejybos veiklos, JK ir ES rašytiniame protokole susitarė dėl draudžiamų rūšių sąrašų. Tokių rūšių žuvis draudžiama žvejoti, laikyti laive, perkrauti ar iškrauti; (18)atsižvelgdamos į PBS 498 straipsnį, ES ir JK susitarė nustatyti mechanizmą, pagal kurį būtų galima kasmet savanoriškai perduoti tų metų žvejybos galimybes, o su tokiu mechanizmu susijusią išsamią informaciją turėtų apibrėžti Specialusis žuvininkystės komitetas. Siekiant, kad valstybės narės galėtų perduoti žvejybos galimybes JK arba su ja tomis galimybėmis keistis, kol Specialusis žuvininkystės komitetas patvirtins šią informaciją, tikslinga nustatyti tokių mainų tvarką; (19)2021 m. Sąjunga ir Farerų Salos surengė kasmetines konsultacijas dėl tam tikrų BLSK mainų ir prieigos prie kiekvienos Šalies vandenų. Per konsultacijas Sąjungos ir Farerų Salų susitarimas nebuvo pasiektas. Kad būtų galima sudaryti sąlygas šiems mainams, Sąjunga pasiliko tam tikrų BLSK rezervą Todėl atitinkamos žvejybos galimybių lentelės ir laivų licencijos turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistos;

(20)pirmine Tarybos reglamento (ES) 2021/92 redakcija nustatytas nulinis europinių ančiuvių BLSK ICES 9 ir 10 parajoniuose ir CECAF 34.1.1 Sąjungos vandenyse, taikomas nuo 2021 m. liepos 1 d. iki 2022 m. birželio 30 d., kol bus gautos naujos mokslinės rekomendacijos. Trečią kartą iš dalies pakeitus 2021 m. žvejybos galimybes, nustatytas iki 2021 m. rugsėjo 30 d. taikytinas laikinas BLSK, kad būtų galima tęsti žvejybą. Mokslinės rekomendacijos buvo paskelbtos 2021 m. birželio 18 d. Todėl, atsižvelgiant į naujausias ICES mokslines rekomendacijas, 2021 m. liepos 1 d. prasidėjusio laikotarpio BLSK turėtų būti iš dalies pakeistas; (21)todėl reglamentai (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeisti; (22)kalbant apie žvejybos aplink Svalbardo rajoną galimybes, paminėtina, kad 1920 m. vasario 9 d. sutartimi dėl Špitzbergeno (Svalbardo) (toliau – 1920 m. Paryžiaus sutartis) visoms tos sutarties šalims suteikiama vienoda ir nediskriminacinė prieiga prie tų išteklių, be kita ko, kiek tai susiję su žvejyba. Sąjungos nuomonė dėl tos prieigos išdėstyta ne kartą, naujausia – 2021 m. vasario 26 d. verbalinėje notoje Norvegijai Nr. 02/21. Siekdama užtikrinti, kad išteklių naudojimas Svalbardo rajone atitiktų tokio nediskriminacinio valdymo taisykles, kurias gali nustatyti Norvegija, turinti suverenias teises į tą rajoną ir kurios jurisdikcijai jis priklauso pagal toje sutartyje nustatytas ribas, Taryba patvirtino laivų, kuriems leidžiama vykdyti snieginių krabų žvejybą ICES 1 parajonyje ir 2b kvadrate skaičių ir atlantinių menkių tose žvejybos zonose kvotas. Tokios žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos tik 2021 m. 2021 m. vasario 26 d. verbalinėje notoje Norvegijai Nr. 02/21 Sąjunga nurodė pasiliekanti teisę imtis visų tinkamų taisomųjų atsakomųjų veiksmų, kad būtų apsaugoti teisėti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių interesai pagal 1920 m. Paryžiaus sutartį. Tikslinga priminti, kad Sąjungoje už taikytinos teisės laikymosi užtikrinimą visų pirma yra atsakingos vėliavos valstybės narės; (23)reglamentuose (ES) 2019/1919, (ES) 2021/91 ir (ES) 2021/92 nustatyti laimikio limitai taikomi nuo 2021 m. sausio 1 d. Todėl šiuo reglamentu nustatytos nuostatos dėl laimikio limitų taip pat turėtų būti taikomos nuo tos datos. Toks taikymas atgaline data nedaro poveikio teisinio tikrumo ir teisėtų lūkesčių apsaugos principams, nes atitinkamos žvejybos galimybės yra padidinamos ar dar neišnaudotos. Dėl skubos priežasčių šis reglamentas turėtų įsigalioti iš karto, kai tik bus paskelbtas, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamento (ES) 2019/1919 1 straipsnio f punktas pakeičiamas taip: „f) 6 kategorija. Pelaginių žuvų žvejybos traleriai šaldikliai: Vokietija 13 038, 4 tonos Prancūzija 2 714, 6 tonos Latvija 55 966, 6 tonos Lietuva 59 837, 6 tonos Nyderlandai 64 976, 1 tona Lenkija 27 106, 6 tonos Airija 8 860, 1 tona Protokolo pratęsimo taikymo laikotarpiu valstybės narės gauna tokį ketvirčio licencijų skaičių: Vokietija 4 Prancūzija 2 Latvija 20 Lietuva 22 Nyderlandai 16 Lenkija 8 Airija 2 Valstybės narės praneša Komisijai, ar tam tikromis licencijomis gali pasinaudoti kitos valstybės narės. Vykdant šios kategorijos žvejybą, vienu metu Mauritanijos vandenyse leidžiama žvejoti ne daugiau kaip 19 laivų.“ 2 straipsnis

Reglamento (ES) 2021/91 dalinis keitimas Reglamentas (ES) 2021/91 iš dalies keičiamas taip: (1)8 straipsnis išbraukiamas; (2)priedo 2 dalis iš dalies keičiama pagal šio reglamento priedo A dalį. 3 straipsnis

Reglamento (ES) 2021/92 dalinis keitimas Reglamentas (ES) 2021/92 iš dalies keičiamas taip:

(1)7 straipsnis išbraukiamas; (2)11 straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a)įterpiama 1a dalis: „1a. 1 dalyje nustatytas draudimas netaikomas paprastųjų vilkešerių priegaudai, sužvejotai nuo kranto vykdant verslinę žvejybą tinklais. Ši išimtis taikoma iki 2017 m. nustatytam rekordiniam paplūdimio tinklų skaičiui. Nuo kranto vykdant verslinę žvejybą tinklais negalima tikslingai žvejoti paprastųjų vilkešerių ir tik neišvengiama paprastųjų vilkešerių priegauda gali būti iškraunama.“; (b)2 dalis iš dalies keičiama taip: i) a punktas pakeičiamas taip: „a) naudojant demersinius tralus (*), neišvengiama priegauda neviršija 380 kilogramų per mėnesį ir 5 % bendro per vieną žvejybos reisą to laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio; _____________________ (*) Visų tipų demersiniai tralai (OTB, OTT, PTB, TBB, TBN, TBS ir TB).“; ii) b punktas pakeičiamas taip: „b) naudojant traukiamuosius tinklus (*), neišvengiama priegauda neviršija 380 kilogramų per mėnesį ir 5 % bendro per vieną žvejybos reisą to laivo sužvejotų laive esančių jūrų gyvūnų svorio; ______________________ (*) Visų tipų traukiamieji tinklai (SSC, SDN, SPR, SV, SB ir SX).“; (3)po 13 straipsnio 1 dalies įterpiama 1a dalis: „1a. Nukrypstant nuo 1 dalies d punkto, Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis ir Reglamento (ES) Nr. 1380/2013 15 straipsnio 9 dalis netaikomi toliau išvardytiems ištekliams: atlantinių menkių, Kategatas (COD/03AS); atlantinių menkių, į vakarus nuo Škotijos (COD/5BE6A); paprastųjų merlangų, į vakarus nuo Škotijos (WHG/56-14); paprastųjų merlangų, Keltų jūra (WHG/07A); šiaurinių dryžakojų krevečių, Skagerakas (PRA/03A); jūrinių plekšnių, Keltų jūra (PLE/7HJK).“; (4)po 53 straipsnio įterpiamas šis straipsnis: „53a straipsnis

Kvotų perleidimas ir mainai su Jungtine Karalyste