1.Įžanga

2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2003 dėl darbo kaštų indekso() nustatyta bendra sistema valstybėms narėms siekiant gauti palyginamus rodiklius ir pateikti juos Komisijai. Komisija (Eurostatas) kiekvieną metų ketvirtį skelbia pranešimą spaudai dėl valandinių darbo sąnaudų indekso savo interneto svetainėje(), kurioje pateikiamas visas duomenų rinkinys, suskirstytas pagal ekonominę veiklą ir darbo sąnaudų sudedamąsias dalis. Svetainėje taip pat pateikiami ketvirčio ir metinio augimo rodikliai.

2003 m. liepos mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 1216/2003(), kuriame išsamiau nustatė valstybėms narėms privalomas indeksų perdavimo Komisijai procedūras, atliekamą indeksų sezoninį koregavimą ir nacionalinių kokybės ataskaitų turinį. 2007 m. kovo mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 224/2007() . Juo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1216/2003 ir išplėsta darbo sąnaudų indekso aprėptis, įtraukiant NACE 1 red. L, M, N ir O sekcijose nurodytas ekonominės veiklos rūšis. Tai reiškia, kad indekso aprėptis apima ir ne rinkos paslaugas. Ne rinkos paslaugos sudaro didžiąją minėtose sekcijose nurodytų ekonominės veiklos rūšių dalį; jų dinamika gali skirtis nuo rinkos paslaugų dinamikos. 2007 m. rugpjūčio mėn. Komisija priėmė Reglamentą (EB) Nr. 973/2007() . Juo iš dalies pakeisti keli reglamentai, taikomi specialioms statistikos sritims, įskaitant darbo sąnaudų indeksą, siekiant įgyvendinti ekonominės veiklos rūšių statistinį klasifikatorių NACE 2 red.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 450/2003 13 straipsnį Komisija kas dvejus metus pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai. Kaip ir ankstesnėse ataskaitose nagrinėti ankstesnių laikotarpių duomenys, šioje ataskaitoje nagrinėjami ataskaitinių ketvirčių darbo sąnaudų indekso kokybės duomenys nuo 2014 m. trečiojo ketvirčio (2014 m. 3 ketv.) iki 2016 m. antrojo ketvirčio (2016 m. 2 ketv.).

Reglamento (EB) Nr. 1216/2003 I priede nurodyta, kad darbo sąnaudų indekso kokybė vertinama pagal šiuos kriterijus: svarbą, tikslumą, duomenų pateikimo punktualumą, prieinamumą ir aiškumą, palyginamumą, nuoseklumą ir išsamumą.

Ankstesnėje ataskaitoje() nustatyta, kad pasiekta pakankama pažanga prieinamumo ir aiškumo atžvilgiu. Todėl šioje ataskaitoje daugiau dėmesio skiriama patobulinimams, susijusiems su svarba, išsamumu, punktualumu, tikslumu ir palyginamumu, ir apžvelgiamas darbo sąnaudų indekso duomenų ir nacionalinių sąskaitų nuoseklumas.

Ypatingas dėmesys skiriamas per nustatytą terminą valstybių narių nepateiktų duomenų problemai ir šios problemos poveikiui paskelbtų Europos suvestinių rodiklių kokybei.

2.Po paskutinės ataskaitos padaryta bendroji pažanga

Teisėkūros požiūriu po paskutinės ataskaitos paskelbimo 2015 m. nebuvo padaryta jokių pakeitimų.

Per dabartinį ataskaitinį laikotarpį Eurostatas stengėsi supaprastinti ir suderinti su valstybių narių Komisijai perduodamais duomenimis ir metaduomenimis (kokybės ataskaitomis) susijusius standartus. Keitimosi statistiniais duomenimis ir metaduomenimis (SDMX) standartas() (pasaulinis keitimosi statistine informacija etalonas), skirtas darbo sąnaudų indekso duomenims naudojamai nomenklatūrai ir rodikliams, pradėtas taikyti visose valstybėse narėse. Eurostatas ėmėsi rengti naują SDMX duomenų struktūros apibrėžtį, kad galėtų surinkti daugiau neprivalomų kintamųjų ir suderinti darbo sąnaudų indekso (DSI) duomenų rinkimą su kitomis statistikos sritimis. Atnaujintų standartų taikymo bandymai buvo atlikti 12 valstybių narių; atlikus tolesnius bandymus atnaujintą versiją numatoma pradėti taikyti kitam ataskaitiniam ketvirčiui (2016 m. 3 ketv.). Be to, kalbant apie duomenų teikimą, buvo sėkmingai išbandytas DSI duomenų perdavimas Europos Centriniam Bankui (ECB) SDMX formatu. Abi iniciatyvos padėjo supaprastinti duomenų generavimą.

Valstybių narių pateiktos kokybės ataskaitos buvo perkeltos į naujos versijos Europos statistikos sistemos metaduomenų apdorojimo sistemą (v2.13) – IT priemonę, kuria naudodamasi kiekviena valstybė narė gali nuotoliniu būdu įkelti savo kokybės ataskaitas ir pakartotinai nepateikdama visos ataskaitos atnaujinti tik tas dalis, kurios buvo pakeistos praėjusiais metais. Be to, taikant šią IT priemonę nacionalines kokybės ataskaitas galima perkelti į Eurostato referencinę duomenų bazę; taigi, jos tampa prieinamos visiems vartotojams.

Viena iš sričių, kuriai ir toliau skiriamas dėmesys, – DSI duomenų derėjimas su kitais darbo sąnaudų statistiniais duomenimis, visų pirma ketvirčio nacionalinių sąskaitų duomenimis (žr. 3.6 punktą). Ši sritis nagrinėta tiek teoriniu, tiek empiriniu požiūriu.

2015 m. gegužės mėn. Eurostatas surengė praktinį seminarą valstybėms narėms darbo sąnaudų statistinių duomenų kokybės klausimais. Buvo įvertintas duomenų rinkimas (šaltiniai ir atrankos metodai), metodologiniai klausimai, patikimumas ir nuoseklumas, statistiniai procesai (koregavimas pagal dirbtas dienas), naudotojų poreikiai ir būsimi pokyčiai bei pateikta pasiūlymų dėl sutartų patobulinimų.

2016 m. sausio mėn. Darbo rinkos statistikos (LAMAS) darbo grupės posėdyje Eurostatas pateikė naujų darbo sąnaudų indekso duomenų patikimumo patikrų rezultatus. LAMAS visapusiškai parėmė šią naują kokybės kontrolę ir sutiko ją įgyvendinti kiek įmanoma nacionaliniu lygmeniu. 2016 m. spalio mėn. LAMAS darbo grupės posėdyje šalys, kurios netaiko netiesioginio sezoninio koregavimo metodo (pagal darbo užmokestį / kitus rodiklius ir suvestinius NACE rodiklius), įsipareigojo pradėti taikyti šią tvarką per ateinančius du ketvirčius.

Be to, Eurostatas pirmą kartą 2016 m. balandžio mėn. pranešime spaudai pradėjo skelbti pagal klasifikatorių NACE suskirstytus metinius valandinių darbo sąnaudų įverčius. Šie įverčiai grindžiami darbo sąnaudų rodikliais ir darbo sąnaudų indekso tendencijomis; jie rengiami praėjus 3 mėnesiams nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos. Aprėptis apima klasifikatorių NACE, išskyrus NACE L sekciją (Nekilnojamojo turto operacijos).

Valstybės narės įgyvendino ir prižiūrėjo darbo sąnaudų indeksui parengti būtiną infrastruktūrą, o Eurostatas toliau tobulino duomenų gavimo, tikrinimo, tvarkymo, kaupimo ir skleidimo sistemą. Šios priemonės, kurios visiškai taikomos nuo 2005 m., nuolat peržiūrimos ir atnaujinamos.

3.Duomenų kokybės vertinimas ir poveikis Europos suvestiniams rodikliams

3.1Svarba

Vienos dirbtos valandos darbo sąnaudų pokyčiai yra svarbus rodiklis tiriant trumpojo laikotarpio ir vidutinės trukmės ekonomikos pokyčius. Komisija ir ECB, remdamiesi vienos dirbtos valandos darbo sąnaudų indeksu, kuris rodo trumpojo laikotarpio darbo sąnaudų raidą, vertina galimą infliacinį spaudimą, kuris gali kilti dėl pokyčių darbo rinkoje. Kiekvienos valstybės narės, visos Europos Sąjungos (ES) ir euro zonos indeksai turi būti apskaičiuoti netrukus po duomenų pateikimo. Darbo sąnaudų indeksas taip pat svarbus socialiniams partneriams, dalyvaujantiems derybose dėl darbo užmokesčio, ir pačiai Komisijai, kuri stebi trumpalaikius darbo sąnaudų pokyčius. Darbo sąnaudų indeksas yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių().