Patikimas ekonomikos valdymas, kaip antai veiksmingos priemonės vykdant perviršinio deficito procedūrą, ir bendra patikima makroekonominė politika yra būtinos sąlygos siekiant sukurti aplinką, kurioje būtų skatinamos našios viešosios investicijos ir veiksmingas ES lėšų, be kita ko, skiriamų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (EGADP), panaudojimas. Remiantis Komisijos pateiktais pasiūlymais (dėl kurių šiuo metu vyksta teisėkūros procesas), patikimas ekonomikos valdymas yra būtinas siekiant užtikrinti sklandų ES lėšų skyrimą. Taip pat primenama, kad taikant EGADP reglamento projekte nustatytus vertinimo kriterijus reikia, kad Rumunijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu būtų prisidedama prie veiksmingo atitinkamų problemų, nurodytų atitinkamose šaliai skirtose rekomendacijose, sprendimo.

Dėl tokio išskirtinio neapibrėžtumo, be kita ko, rengiant patikimą fiskalinės politikos planą, Komisija šiame etape negali pateikti rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos pagal 126 straipsnio 7 dalį.

Tuo metu, kai Taryba priėmė tą rekomendaciją, Europa jau labai kentėjo nuo COVID‑19 pandemijos. Tačiau rekomendacijoje buvo pažymėta, kad perviršinis deficitas buvo susidaręs dėl politinių sprendimų, kuriuos Rumunija priėmė iki COVID-19 protrūkio. Tie sprendimai, be kita ko, buvo susiję su dideliu pensijų padidinimu, dėl kurio buvo prognozuojamas labai smarkus nuolatinis biudžeto balanso blogėjimas.

2.MAKROEKONOMINĖS TENDENCIJOS IR PERSPEKTYVOS

2016–2019 m. Rumunijos ekonomika augo vidutiniškai 5 proc. per metus, pagrindinis augimą skatinantys veiksnys buvo privatus vartojimas. Investicijos per tą laikotarpį svyravo, o grynasis eksportas padarė neigiamą poveikį BVP augimui, nes importas didėjo sparčiau nei eksportas. Tačiau tvirtai augant ekonomikai atsirado ir makroekonominis disbalansas: visų pirma didelis ir didėjantis einamosios sąskaitos ir biudžeto deficitas, daugiausia susidaręs dėl didelio darbo užmokesčio padidinimo ir kelių mokesčių sumažinimo. Biudžeto deficitas padidėjo nuo 2,6 proc. BVP 2016 m. iki 4,4 proc. BVP 2019 m. ir buvo prognozuojama, kad dėl kelių pastaraisiais metais priimtų sprendimų dėl ekspansinės fiskalinės politikos (žr. 3 skirsnį) ateinančiais metais jis smarkiai didės (žr. 1 lentelę). Einamosios sąskaitos padėtis laipsniškai pasikeitė nuo beveik pasiekto balanso 2014 m. iki 4,7 proc. BVP deficito 2019 m. Rumunijos grynoji tarptautinių investicijų pozicija (NIIP), kaip procentinė BVP dalis, nuo 2013 m., esant stipriam ekonomikos augimui, nuolat mažėjo ir 2019 m. pabaigoje pasiekusi maždaug −44 proc. BVP stabilizavosi.

Per pirmąjį 2020 m. pusmetį Rumunijos BVP, palyginti su ankstesniais metais, sumažėjo 4,5 proc., daugiausia dėl smarkiai sumažėjusios gamybos apimties antrąjį ketvirtį, kai visoje šalyje buvo taikomos izoliavimo priemonės reaguojant į COVID‑19 protrūkį. Ribojamosios priemonės, kurių imtasi siekiant kovoti su pandemija, padarė neigiamą poveikį vartojimo išlaidoms, o dėl tarptautinių tiekimo grandinių sutrikimo ir mažos išorės paklausos sulėtėjo gamyba ir eksportas. Investicijos, kaip paaiškėjo, buvo atsparesnės, nes statybos veiklai plitimo valdymo priemonės didelio poveikio nepadarė. Trečiajame ketvirtyje veikla atsigavo, bet dėl rugsėjo mėn. pabaigoje vėl pradėjusio didėti COVID‑19 atvejų skaičiaus ir pradėjus vėl taikyti su tuo susijusius apribojimus artimiausio laikotarpio ekonomikos perspektyvos yra miglotos.

Komisijos 2020 m. rudens prognozėje numatoma, kad 2020 m. realusis BVP sumažės maždaug 5,25 proc. ir vėl atsigaus maždaug 3,25 proc. 2021 m. ir 3,75 proc. 2022 m. ir taip sugrįš į iki krizės buvusį lygį. Tikimasi, kad 2021 ir 2022 m. sušvelninus socialinių kontaktų ribojimo priemones privatus vartojimas laipsniškai atsigaus. Taip pat prognozuojama, kad investicijos, nors dėl nuolatinio neapibrėžtumo ir šiek tiek vangiau, atsigaus. Be to, numatoma, kad grynasis eksportas per prognozės laikotarpį darys neigiamą poveikį augimui, todėl einamosios sąskaitos deficitas šiek tiek padidės.

Krizė taip pat daro didelį poveikį potencialiam augimui, nors įverčiai taip pat susiję su dideliu neapibrėžtumu. Komisijos vertinimu, galimas BVP augimas smarkiai sumažės nuo 4,1 proc. 2018 m. iki 2,25 proc. 2022 m. Gamybos apimties atotrūkis, apskaičiuotas taikant bendrai sutartą metodiką, nuo 2 proc. 2018 m. padidėjo iki 2,4 proc. potencialiojo BVP 2019 m. Prognozuojama, kad 2020 m. jis taps itin neigiamas, 2021 m. pradės laipsniškai mažėti, bet per visą prognozės laikotarpį išliks neigiamas.

1 lentelė. Makroekonominės raidos ir prognozių palyginimas

2019 m. 2020 m. 2021 m. 2022 m. Galutiniai duomenys COM RO COM COM Realusis BVP (% pokytis) 4,2 −5,2 −3,8 3,3 3,8 Indėlis į realiojo BVP augimą: - Galutinė vidaus paklausa 8,3 −4,0 −3,8 4,0 5,0 - Atsargų pokytis −2,8 −0,6 −1,5 0,3 0,0 - Grynasis eksportas −1,3 −0,6 −0,8 −1,0 −1,2 - Gamybos apimties atotrūkis (% potencialiojo BVP) 2,4 −5,3 n. d. −4,4 −3,0 Užimtumas (% pokytis) 0,1 −2,8 −1,8 0,4 1,4 Nedarbo lygis (%) 3,9 5,9 5,1 6,2 5,1 Darbo našumas (% pokytis) 3,7 −2,2 n. d. 3,1 2,5 SVKI infliacija (%) 3,9 2,5 n. d. 2,5 2,4 BVP defliatorius (% pokytis) 6,9 2,8 3,7 2,9 2,9 Darbuotojų atlyginimai (asmeniui, % pokytis) 9,5 8,2 n. d. 4,6 4,0 Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) −4,4 −10,3 −8,6 −11,3 −12,5 Valdžios sektoriaus skola (% BVP) 35,3 46,7 43,6 54,6 63,6

Šaltinis: Komisijos 2020 m. rudens prognozė (COM), 2020 m. biudžetas (rugpjūčio mėn. padaryti pakeitimai) ir Nacionalinės strategijos ir prognozių komisijos (RO) rudens prognozė

Dėl labai didelio neapibrėžtumo augimo perspektyvos gali keistis. Atsigavimo formą iš esmės lems COVID‑19 krizės trukmė, Rumunijos pagrindinių prekybos partnerių atsigavimo sparta ir santykinis pasaulinių ir regioninių tiekimo grandinių normalizavimasis. Dėl užsitęsusio neapibrėžtumo, susijusio su būsima viešosios politikos kryptimi, visų pirma su kai kurių sprendimų dėl ekspansinės fiskalinės politikos poveikiu, galėtų sumažėti pasitikėjimas ir sutrikti kreditų srautai, o tai neigiamai paveiktų investicijas ir augimą. Be to, ateityje galimi dideli EGADP dotacijų ir paskolų srautai, kurie turėtų būti naudojami našioms investicijoms finansuoti ir reformoms skatinti, kelia prognozuojamų skaičių didėjimo riziką.

3.BIUDŽETO TENDENCIJOS IR PERSPEKTYVOS

Remiantis 2020 m. spalio 14 d. pranešimu, kurį patvirtino Eurostatas, 2019 m. valdžios sektoriaus deficitas Rumunijoje sudarė 4,4 proc. BVP, o skola – 35,3 proc. BVP. Komisijos 2020 m. rudens prognozėje numatomas valdžios sektoriaus deficitas, kuris, darant prielaidą, kad politika nesikeis, 2020 m. sudarys maždaug 10,25 proc., 2021 m. – 11,25 proc. ir 2022 m. – 12,5 proc. Tikimasi, kad struktūrinis deficitas, kuris 2019 m. sudarė maždaug 5 proc., 2020 m. pablogės 3,6 procentinio punkto BVP, 2021 m. – 1,4 procentinio punkto BVP ir 2022 m. – 1,6 procentinio punkto BVP.