P6_TA(2006)0603
Europos Sąjungos saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos strategija
Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos Sąjungos saugios, konkurencingos ir tvarios energetikos
strategijos —Žalioji knyga (2006/2113(INI))
Europos Parlamentas,
—atsižvelgdamas įKomisijos Žaliąją knygą „Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energe-
tikos strategija“ (COM(2006)0105),
—atsižvelgdamas įKomisijos ir vyriausiojo įgaliotinio dėl energetikos politikos išorės aspektų parengtą
bendrą dokumentą, kuris 2006 m. birželio 15-16 d. buvo pateiktas Europos Vadovų Tarybai,
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. kovo 8 d. antrojo svarstymo metu priimtą poziciją, siekiant priimti
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl prieigos prie gamtinių dujų perdavimo tinklų sąlygų (1),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. spalio 26 d. pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją dėl Europos
Parlamento ir Tarybos reglamento, nustatančio bendrąsias taisykles dėl Bendrijos finansinės paramos
suteikimo transeuropinių transporto tinklų ir energetikos srityse (2),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. gruodžio 13 d. antrojo svarstymo metu priimtą poziciją, siekiant priimti
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir energetikos
paslaugų (3),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. balandžio 4 d. antrojo svarstymo metu priimtą poziciją, siekiant priimti
Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, nustatantį transeuropinių energetikos tinklų gaires (4),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. gegužės 18 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl Energijos
bendrijos sutarties sudarymo Europos bendrijos vardu (5),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl proto-
kolo Nr. 9 dėl Bohunice V1 atominės elektrinės Slovakijos Respublikoje, pridedamo prie Akto dėl Čekijos
Respublikos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos stojimosąlygų, įgyvendinimo (
6),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliucij ądėl atominių elektrinių išmontavimui skirtų
finansinių išteklių naudojimo (7),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. lapkričio 16 d. rezoliuciją dėl kelio pasaulio klimato kaitai užkirtimo (8),
—atsižvelgdamas įsavo 2004 m. gruodžio 14 d. pozicij ądėl Tarybos direktyvos, įpareigojančios valstybes
nares išlaikyti minimalias žaliavinės naftos ir (arba) naftos produktų atsargas (kodifikuota redakcija) (9),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. liepos 5 d. pirmojo svarstymo metu priimtą poziciją dėl pasiūlymo dėl
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl priemonių siekiant užtikrinti elektros energijos tiekimo
saugumą ir investicijas įinfrastruktūrą (10),2006 12 23 C 317 E/876 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
(1) OL C 320 E, 2005 12 15, p. 36.
(2) OL C 272 E, 2006 11 9, p. 404.
(3) OL C 286 E, 2006 11 23, p. 172.
(4) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0118.
(5) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0219.
(6) OL C 280 E, 2006 11 18, p. 108.
(7) OL C 280 E, 2006 11 18, p. 117.
(8) OL C 280 E, 2006 11 18, p. 120.
(9) OL C 226 E, 2005 9 15, p. 44.
(10) OL C 157 E, 2006 7 6, p. 61.
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. liepos 5 d. poziciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos direktyvos dėl radioakty-
viųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro gabenimo priežiūros ir kontrolės (1),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. vasario 14 d. rezoliucij ąsu rekomendacijomis Komisijai dėl šildymo ir
aušinimo naudojant atsinaujinančius energijos išteklius (2),
—atsižvelgdamas įsavo 2005 m. rugsėjo 29 d. rezoliucij ądėl atsinaujinančių energijos išteklių dalies
Europos Sąjungoje ir konkrečių veiksmų pasiūlymų (3),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. kovo 23 d. rezoliuciją dėl energijos tiekimo saugumo Europos
Sąjungoje (4),
—atsižvelgdamas įsavo 2006 m. birželio 1 d. rezoliuciją dėl energijos vartojimo efektyvumo arba kaip
mažesnėmis sąnaudomis sutaupyti daugiau energijos (Žalioji knyga) (5),
—atsižvelgdamas į2006 m. kovo 23-24 d. Europos Vadovų Tarybai pirmininkaujančios valstybės išvadas
dėl Žaliosios knygos apie Europos energetikos politiką patvirtinimo Europos Vadovų Taryboje bei
2006 m. birželio 15-16 d. išvadas dėl Komisijos ir vyriausiojo įgaliotinio dėl energetikos saugumo išorės
aspektų bendrojo dokumento,
—atsižvelgdamas įviešą svarstymą, kurį 2006 m. rugsėjo 12 d. šiuo klausimu surengė Pramonės, moks-
linių tyrimų ir energetikos komitetas,
—atsižvelgdamas įSutartį dėl Konstitucijos Europai, pagal kurią energetika yra sritis, kurioje kompetencija
yra dalijamasi su valstybėmis narėmis,
—atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį,
—atsižvelgdamas įPramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ataskaitą ir Užsienio reikalų
komiteto, Vystymosi komiteto, Tarptautinės prekybos komiteto, Ekonomikos ir pinigų politikos
komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto irRegioninės plėtros komiteto nuomones (A6-0426/2006),
1. džiaugiasi Komisijos žaliąja knyga „Europos Sąjungos tausios, konkurencingos ir saugios energetikos
strategija“, tačiau pabrėžia, kad reikia pripažinti, jog nuolat keičiasi platesnė s pasaulio energetikos rinkos
sąlygos, ir pažymi, kad svarbu gamintojo perspektyvą papildyti sisteminiu požiūriu, pagal kurį būtų atsižvel-
giama įgamybą, paskirstymą ir vartojimą siekiant vystyti Europos energetikos politiką, kiek įmanoma užtik-
rinančią prieinamą energiją išnedidelį anglies dvideginio kiekį išskiriančių išteklių trumpuoju laikotarpiu ir iš
visai anglies dvideginio neišskiriančių šaltinių vidutiniu laikotarpiu bei iš vietinių rinkos mechanizmus atitin-
kančių šaltinių, tuo pat metu saugant aplinką ir kovojant su klimato kaita bei skatinant energijos
efektyvumą;
2. pabrėžia, kad Komisija žaliojoje knygoje konstatavo, jog norint užtikrinti ilgalaikį energijos tiekimą
Europoje, įEuropos energetikos rinką reikia investuoti 1 trilijoną euro; taip pat pažymi, kad negalima daryti
prielaidos, jog šie ištekliai bus finansuojami iš visuomeninių lėšų, todėl toliau siekiant sutarimo dėl energe-
tikos politikos svarbu įtraukti Europos Sąjungos energetikos pramonės operatorius;
3. ragina 2007 m. pavasario Europos Vadovų Tarybą patvirtinti veiksmų planą, kuriame turėtų būti bent
jau šie elementai: didžiausias dėmesys energetikos politikoje skiriamas vartotojams, radikali ES prekybos
išmetamųjų teršalų leidimais sistemos (PITLS) reforma siekiant skatinti rinką investuoti įmažai anglies dvide-
ginio išmetančią ekonomiką, kuri turėtų vadovautis ES nustatytu tikslu išmetamuosius anglies dvideginio
turinčius teršalus iki 2020 m. sumažinti iki tam tikro dydžio, įskaitant tikslą iki 2020 m. 25 proc. energijos
vartoti iš atsinaujinančių šaltinių ir privalomą automobilių išmetamųjų teršalų tikslinį rodiklį, pastebimas
energetinio efektyvumo pokytis, sustiprinti konkurencijos teisės aktai ir visiškas energijos tinklų nuosavybės
atskyrimas, minimalios privalomos reguliuojančioms institucijoms nustatytos gairės, įskaitant jų paskyrimo
procedūrą, nepriklausomumą, skaidrumą ir atskaitomybę, ambicinga švarių energetikos technologijų moks-
linių tyrimų ir taikomosios veiklos strategija, bendra užsienio energetikos politikos strategija ir visiškas visų
dabartinių ES energetikos teisės aktų įgyvendinimas;2006 12 23 C 317 E/877 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0300.
(2) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0058.
(3) OL C 227 E, 2006 9 21, p. 599.
(4) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0110.
(5) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0243.
Tvarumas
Klimato kaita
4. pripažįsta, kad klimato kaita kelia rimtų problemų, reikalaujančių neatidėliotinų ES veiksmų ; mano, kad
2050 m. ES didžioji energijos dalis turės būti gaunama iš anglies dvideginio neišskiriančių šaltinių arba gami-
nama naudojant technologijas, kurios sulaiko šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, didžiausią dėmesį
skiriant energijos taupymui, vartojimo efektyvumui ir atsinaujinančios energijos šaltiniams, ir kad dėl to
reikia išdėstyti aiškią programą šiam tikslui pasiekti; ragina ES vadovus iki kitų metų susitarti dėl privalo-
mojo 2020 m. CO2tikslo ir preliminaraus 2050 m. CO2tikslo ir toliau mano, kad:
a) Komisija turėtų pasiūlyti persvarstyti PITLS, įskaitant ekonomiškai priimtiną PITLS kreditų valdymą,
pavyzdžiui, progresyvų postūmį link aukcionų organizavimo ar produkcija grindžiamo gairių nustatymo;
PITLS sistema turėtų būti grindžiama kruopščiu ekonominiu ir poveikio aplinkai įvertinimu, išsamiu
skirstymo metodų vertinimu, baudų sistemos peržiūra;
b) antruoju PITLS finansavimo laikotarpiu (2008-2012 m.) finansiniai ištekliai turėtų būti skiriami taip, būtų
imamasi veiksmų mažinti išmetamą CO2kiekį ir energijos suvartojimą;
c) viršutinė riba ir prekybos išmetamųjų teršalų leidimais sistema turėtų būti išplečiama tarptautiniu mastu
ir veikti ilgiau nei dabar;
d)įPITLS turėtų būti įtraukiami papildomi didžiųjų energijos vartotojų sektoriai, įskaitant visas krovinių
transporto rūšis; atlikus poveikio įvertinimą turėtų būti parengta išmetamųjų teršalų išlaivų mažinimo
strategija ir kuo greičiau sukurta atskira sistema, skirta aviacijai;
e)žinodama išmetamųjų teršalų sertifikatų kainų kintamumą, Komisija turėtų apsvarstyti sušvelninimo gali-
mybes; šios galimybės turėtų apimti pasitikėjimo skatinimą rinkoje didinant jos skaidrumą, pvz., laiku ir
vienodai skelbiant išmetamųjų teršalų duomenis visoje ES, ir platesnį Kioto protokolo lankstumo prie-
monių naudojimą (bendrą įgyvendinimą iršvarios plėtros mechanizmą) siekiant padidinti rinkos
likvidumą;
f) Komisija iki 2007 m. turėtų išnagrinėti, kaip toliau reikėtų derinti nacionalinius skirstymo metodus ir
kaip, laikantis vertybinių popierių rinkos taisyklių, PITLS metodus būtų galima supaprastinti ir padaryti
skaidresniais;
g) ragina Komisiją parengti pranešimą apie galimą poreikį reguliuoti anglies emisijų įskaitymo rinką;
Moksliniai tyrimai, taikomoji veikla ir naujov ės
5. ragina 2007 m. įvyksiančią pavasario Europos Vadovų Tarybą užtikrinti, kad būsimoji Europos energe-
tikos politika būtų paremta ambicinga mokslinių tyrimų ir plėtros strategija energetikos srityje, įskaitant
pakankamą valstybinį finansavimą ir stiprias iniciatyvas padidintam mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos
finansavimui iš privačių subjektų, įvykdant bendrus socialinės atsakomybės įsipareigojimus; skatina valstybes
nares išdėstyti strategiją, skirtą padidinti nacionalinius mokslinių tyrimų energetikos srityje biudžetus, ypač
peržiūrint Europos bendrijos septintosios mokslinių tyrimų, technologijų plėtros ir demonstravimo veiklos
pagrindų programos (7PP) ir Efektyvaus energijos vartojimo programos biudžetus įpusėjus jų vykdymo laiko-
tarpiui; ragina parengti Europos strateginį energetikos technologijų planą ir tikisi, kad jo turinys apims moks-
linių tyrimų sritis, didžiausią dėmesį skiriant naujoms energijos technologijoms viduriniuoju ir ilguoju laiko-
tarpiais, įskaitant energijos saugojimą;
6. ragina Komisiją užtikrinti, kad įnašas, padarytas taikant vandenilį ir kuro elementus siekiant pagreitinti
perėjimą nuo iškastiniu kuru grindžiamos prie veiksmingos ir mažai CO2išmetančios energetikos ir trans-
porto sistemos, atsispindėtų ES trumpalaikės energijos ir transporto politikos veiksmuose ir ją remiančių
institucijų požiūryje;2006 12 23 C 317 E/878 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
7. primena, kad ES privalo išlikti pagrindinė veikėja tokiose iniciatyvose kaip Tarptautinė partnerystė
vandenilio ekonomikos labui (angl. IPHE) (1) arba Tarptautinis termobranduolinis eksperimentinis reaktorius
(angl. ITER) (2);
8. ragina Komisij ąir valstybes nares sukurti klimatui ir aplinkai palankių naujovių planą, grindžiamą ne
tik technologinėmis naujovėmis, bet ir vystymosi strategijomis, skirtomis didinti geriausių turimų technolo-
gijųir organizacinių patobulinimų, pvz., logistikos sektoriuje, skverbimąsi įrinką;
9. siekiant pagerinti žinių koordinavimą ir keitimąsi jomis ragina Komisiją atlikti energijos auditą turimose
technologijų platformose;
10. pažymi, kad mokslo tyrimai energetikos technologijų srityje —tai svarbus žingsnis atveriant eksporto
rinkas; taigi ragina Komisij ątoliau remti mokslo tyrimus visų energijos šaltinių atžvilgiu (įprastinių, branduo-
linių ir atsinaujinančių), kad Europos Sąjunga galėtų ne tik panaudoti tokius mokslinius tyrimus savo pačios
tikslams įgyvendinti valstybėse narėse, bet ir atverti eksporto rinkas;
Investicijos
11. primena, kad siekiant užtikrinti energijos tiekimą Europoje reikia didelių investicijų į elektros ir dujų
infrastruktūrą; prašo Komisijos:
a) padėti kurti investicijoms palankią atmosferą;
b) užtikrinti, kad rinkose būtų galimybė pateikti investuotojams teisingą informaciją apie investavimą;
12. kadangi elektros tinklai turės būti pritaikyti prie didėjančios energijos iš atsinaujinančių šaltinių dalies
ir decentralizuotos gamybos, ragina Komisiją ir valstybes nares toliau skatinti reikiamų informacijos ir komu-
nikacijų technologijų mokslinius tyrimus;
13. ragina įtraukti suinteresuotus regioninius subjektus įenergetikos klausimus, kadangi daugelio prob-
lemų sprendimas glūdi investicijose regioniniu ir miestų lygmenimis, ypač sprendimai, kuriais teikiama
pirmenybė įvairių ir atsinaujinančių energijos šaltinių naudojimui; pabrėžia MVĮ verslininkų galimybes inves-
tuojant įenergetiką ir vaidmenį, kurį investicijos įtausią energiją (t. y. biomasę, biokurą ir centrinį šildymą)
gali atlikti vykdant regioninę ir miestų plėtrą; todėl prašo valstybes nares ir Komisiją į šiuos klausimus
įtraukti regionines ir vietos institucijas siekiant dar tvirčiau įsipareigoti skatinti atsinaujinančių energijos
šaltinių dalįvisoje energijoje;
14. atkreipia dėmesį į pasienio regionų problemas, kylančias dėl to, kad skiriasi nacionalinė energetikos
politika, trūksta informacijos valstybių narių energetikos paslaugų teikėjams ir nėra suderintos ES energetikos
politikos;
15. pabrėžia atsinaujinančios energijos technologijų skatinimo ir vystymosi daromą teigiamą poveikį
naujų, ilgalaikių ir aukštos kvalifikacijos darbo vietų kūrimui;
Tiekimo saugumasEnergijos efektyvumas ir taupymas
16. ragina Tarybą ir Komisiją patvirtinti priemones, kuriomis būtų siekiama, kad iki 2020 m. ES taptų
energijos vartojimo požiūriu efektyviausia ekonominė organizacija pasaulyje, ir nustatyti, kad energijos
vartojimo efektyvumo priemonės taptų horizontaliuoju prioritetu visuose ES politikos sektoriuose; ragina
Komisiją užtikrinti, kad būtų laiku įgyvendinamos EB direktyvos šioje srityje, ir ragina Tarybą patvirtinti
pasiūlymus energijos vartojimo efektyvumo veiksmų plane, o valstybes nares —naudotis pažangiausia patir-
timi kaip pagrindu rengiant nacionalinius energijos vartojimo efektyvumo planus, kurie turėtų būti pateikti
iki 2007 m. birželio mėn.; ragina Komisiją skirti pakankamai personalo visais lygmenimis, kad veiksmų
plane siūlomi veiksmai virstų konkrečiais veiksmais; primena, kad valstybėms narėms visiškai įgyvendinus
esamus ES teisės aktus būtų pasiektas ES tikslas iki 2020 m. sutaupyti 20 proc. energijos; ragina Komisijos
pirmininką remti visuotinį energijos efektyvumo susitarimą;2006 12 23 C 317 E/879 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
(1) www.iphe.net.
(2) www.iter.org.
17. nurodo, kad yra daug žadančių technologijų, kurias galima panaudoti bendruose šilumos ir energijos
gamybos bei aušinimo procesuose, ir kad centrinis šildymas taip pat teikia infrastruktūrą būsimiems atsinau-
jinantiems energijos šaltiniams; todėl ragina nacionalines vyriausybes visiškai įgyvendinti esamą direktyvą dėl
jungtinės šilumos ir energijos gamybos ir sukurti reikiamas teisines ir finansines sąlygas visiškai išnaudoti
bendros šilumos ir energijos gamybos galimybes, kaip nustatyta nacionaliniuose galimybių tyrimuose;
18. primena, kad 40 proc. visos ES energijos yra naudojama pastatuose ir kad yra daug galimybių suma-
žinti šįvartojimą planuojant naujus bei atnaujinant senus pastatus; ragina Komisiją persvarstyti esamą
pastatų direktyvą, kad būtų įtraukti nepatenkantys mažesni kaip 1 000 m2pastatai; ragina Komisij ąužtik-
rinti, kad visos ES institucijos taptų pavyzdžiu iki 2012 m. pasiekdamos neutralią būklę anglies dvideginio
požiūriu; mano, kad valstybės narės turėtų įsipareigoti užtikrinti, kad tokiu pavyzdžiu taptų ir visos naciona-
linės valdžios institucijos ir kad iki 2015 m. šis tikslas taip pat būtų pasiektas vietos bei regioninės valdžios
pastatuose; ragina Komisiją įgyvendinti programą, kuria siekiama ES plačiai panaudoti pasyvius ir bendraienergetiškai pozityvius namus ir pastatus;
19. ragina Komisijos Pirmininką surengti valstybių narių didžiausių miestų atstovų susitikimą, kuriame jie
apsikeistų patirtimi energijos naudojimo mažinimo projektuose tuo siekiant sumažinti miesto energijos
suvartojimą bei padaryti jį veiksmingesniu; mano, kad reikia dėti rimtas pastangas siekiant padidinti iš
bendros šildymo, energijos ir aušinimo gamybos bei centrinio šildymo gaunamą energiją; priduria, kad šios
technologijos yra progresyvios biomasės ir biokuro naudojimo prasme, ir pabrėžia, kad centrinis šildymas
taip pat teikia infrastruktūrą būsimiems atsinaujinantiems energijos šaltiniams; mano, kad Komisija, spręs-
dama šįklausimą, turėtų glaudžiai dirbti su Regionų komitetu;
20. ragina Komisiją vėliausiai iki 2007 m. pavasario pateikti įgyvendinimo priemones, susijusias su ener-
gijątaupančiais produktais pagal 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos Direktyvą 2005/32/EB,
nustatančią ekologinio projektavimo reikalavimų energiją vartojantiems gaminiams nustatymo sistemą (
1)
(EUP direktyvą);
21. prašo Komisijos padėti pramonei sukurti ir išvystyti išradingas matavimo ir kainų apskaičiavimo
sistemas, galimai naudojant nuotoliniais mechanizmais valdomą efektyvią matavimo sistemą ; ragina Komisiją
atlikti išsamią šių priemonių ekonominės naudos analizę atsižvelgiant įvartotojų elgesio pasikeitimus;
22. mano, kad didinant energijos vartojimo efektyvumą didelį vaidmenį atlieka apmokestinimas; yra įsiti-
kinęs, kad reikėtų dėti pastangas siekiant valstybių narių nacionalines mokesčių sistemas padaryti palan-
kiomis energijos taupymo praktikai;
23. atkreipia Komisijos dėmesį į tai, kad ES struktūrinius fondus, ypač naujosiose valstybėse narėse, reikia
panaudoti didelio masto pastatų šiluminės izoliacijow modernizavimui, kuris padėtų žymiai sumažinti ener-gijos suvartojimą ir išmetamą CO
2kiekį;
24. ragina parengti išsamią ES transporto sektoriaus strategiją, kuri padėtų palaipsniui panaikinti iškastinio
kuro naudojimą, sumažinti ES priklausomybę nuo naftos, o transporto srityje palaipsniui pereiti prie švarių
energijos šaltinių; pritaria perėjimui prie efektyviausiai energiją naudojančių ir neteršiančių transporto rūšių,
kuris žymia dalimi būtų pasiekiamas priimant naujus teisės aktus, įskaitant teisės aktus automobilių pramo-
nėje, ir gerinant hibridinių ir visiškai elektrinių transporto priemonių skverbimąsi įrinką;
25. apgailestauja, kad Komisijai kyla didelių sunkumų siejant transporto ir energijos klausimus; primena,
kad dėl transporto sektoriaus kyla labai didelių energijos tiekimo saugumo problemų bei stipri priklauso-
mybė nuo naftos ir kad labai didėja klimato kaitai įtaką darančios transporto sektoriaus, ypač aviacijos,
emisijos;
26. pabrėžia, kad daugybė nuošalių ir atokiausių regionų turi didelį atsinaujinančių energijos šaltinių
potencialą, kuris susijęs su jų geografinėmis ar klimato ypatybėmis (saulės šviesa, vėjas, biomasė, vėjo ener-
gija); tikisi, kad ši puiki galimybė bus išnaudota, ypač siekiant aktyviai prisidėti prie Kioto uždavinių
įvykdymo;2006 12 23 C 317 E/880 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
(1) OL L 191, 2005 7 22, p. 29.
27. ragina Komisiją ir valstybes nares patvirtinti praktines priemones, gerinančias mažų ir vidutinių
įmonių energijos vartojimo efektyvumą, įskaitant priemones, didinančias informuotumą, ir veiksmus, skirtus
užtikrinti lengviau prieinamą finansavimą, įskaitant finansavimą išstruktūrinių fondų, ERPB ir EIB, kad šios
įmonės galėtų investuoti įenergijos vartojimo mažinimą;
28. tikisi, kad trečiosiose šalyse bus skatinamas didesnis energijos vartojimo efektyvumas, ir pritaria
Komisijos pasiūlymui siekti patvirtinti tarptautinį susitarimą dėl energijos vartojimo efektyvumo;
29. laikosi požiūrio, kad gairi ųnustatymo sistema, dėl kurios buvo susitarta 2006 m. balandžio 5 d.
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2006/32/EB dėl energijos galutinio vartojimo efektyvumo ir ener-getinių paslaugų (
1), yra ekonominiu požiūriu racionali, nebiurokratinė ir veiksminga priemonė padidinti
energijos vartojimo efektyvumą, ir siūlo daugiau naudoti šiąsistemą kituose energijos sektoriuose; prašo
Komisijos stengtis paspartinti bendrų ES lygmens gairių nustatymą visose reikiamose srityse, remiantis sekto-
riniais energijos vartojimo efektyvumo rodikliais pagal tos direktyvos 16 straipsnį;
Energijos šaltinių derinys
30. mano, kad visokeriopas energijos šaltinių plėtimas bei didesnis vietinių šaltinių naudojimas ir decentra-
lizuota energijos gamyba padidins tiekimo saugumą, tačiau pripažįsta tai, kad vienos valstybės narės spren-
dimai dėl energijos šaltinių derinimo gali padaryti įtakos tiekimo saugumui kitoje valstybėje narėje; mano,
kad ES priklausomybė nuo riboto skaičiaus energijos gamintojų ir tiekimo maršrutų kelia rimtą pavojų jos
stabilumui ir klestėjimui; džiaugiasi, kad sukurtas mechanizmas, padėsiantis užtikrinti solidarumą ir greitą
pagalbą valstybėms narėms, kurios susiduria su sunkumais po to, kai buvo padaryta žala jų infrastruktūrai;
31. mano, kad gyvybiškai svarbu Europos energetikos strategiją grįsti kuo didesniu subsidiarumu ir kad
sprendimai dėl energijos šaltinių derinio turėtų likti valstybių narių prerogatyva;
32. džiaugiasi 2006 m. liepos mėn. TREN GD pristatytu didelio efektyvumo ir didelės atsinaujinančių
energijos šaltinių dalies scenarijumi ir Parlamento Pramonės, prekybos, mokslinių tyrimų ir energetikos užsa-
kytu bei tam komitetui 2006 m. spalio 9 d. pateiktu tyrimu dėl tiekimo saugumo; todėl ragina Komisiją,
2007 m. sausio mėn. atliekant planuotą energetikos padėties peržiūrą, pagrindu laikyti abu scenarijus;
33. prašo Komisiją ir valstybes nares, atsižvelgiant įtrumpalaikius ir vidutinio laikotarpio kaštus, teikti
prioritetą toms energijoms formoms, kurios mažina priklausmybę nuo importo, ypač iškastinio kuro
importo, kurios yra palankios aplinkai, tausojančios ir dėl gamybos decentralizavimo bei kitų priežasčių
mažina nuolatinio tiekimo sutrikimų riziką;
34. ragina Komisijos Pirmininką įgyvendinti planą kas mėnesį paskelbti Europos naftos ir naftos produktų
biržų, importo ir eksporto duomenis, suskirstytus pagal produkto tipą (žaliavinė nafta, nafta, dyzelinas,
mazutas, kiti produktai); mano, kad šie duomenys (kurie turėtų būti vieši, kaip yra Jungtinėse Valstijose)
suteiktų aiškesnį vaizdą apie spaudimą pasaulio rinkai ir aiškų vaizdą apie Europos vartojimą, sumažintų
perdėtą operatorių požiūrį į Amerikos akcijas ir taip padėtų bent iš dalies stabilizuoti naftos kainas;
35. ragina Komisiją surengti skaidrią ir objektyvią diskusij ądėl būsimo energijos šaltinių derinio, atsi-
žvelgiant įvisų formų energijos privalumus ir trūkumus, įskaitant ekonominius ir ekologinius kaštus bei
padarinius;
36. ragina Komisiją iki 2008 m. pabaigos užbaigti naująją ES energetikos ir transporto modeliavimo prie-
monę; mano, kad toks „nuo atskiro prie bendro“ modelis turėtų būti plėtojamas glaudžiai bendradarbiaujant
su Komisijos tarnybomis, TEA ir valstybių narių vyriausybėmis ir skirtas integruoti visus statistinius Europos
energetikos ir transporto duomenis, kad šis modelis pakeistų daugelį įvairiose Komisijos tarnybose šiandien
taikomų modelių ir suderintų energetikos statistiką visoje Europoje; taip pat mano, kad šis modelis turėtų
būti viešai prieinamas ir kad, sekant dabartiniu JAV pavyzdžiu, jį galėtų pagal pareikalavimą naudoti įvairūs
suinteresuoti subjektai kurdami įvairius ES energetikos ateities scenarijus;2006 12 23 C 317 E/881 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
(1) OL L 114, 2006 4 27, p. 64.
37. siūlo, kad ES, siekdama padidinti energijos šaltinių diversifikaciją, nustatytų ilgalaikes stabilias politikos
gaires, leidžiančias sukurti reikalingas sąlygas investicijoms; mano, kad tokiose gairėse turėtų būti numatytas
ES tikslas energijos vartojimo efektyvumą iki 2020 m. padidinti bent 20 proc., ir prašo Komisijos pasiūlyti
atsinaujinančių energijos šaltinių suderintų palaikymo schemų galimybių sistemą, kuri būtų atsinaujinančių
energijos šaltinių plano dalimi, o taip pat nustatyti privalomus atsinaujinančių energijos šaltinių tikslus atski-
riems sektoriams, kad iki 2020 m. būtų pasieka 25 proc. atsinaujinančių energijos šaltinių dalis gaminant
pirminę energiją, taip pat parengti Tarybos ir Komisijos lygiu planą, skirtą iki 2040 m. pasiekti 50 proc. atsi-
naujinančių energijos šaltinių dalies tikslą, taip pat CO2sumažinimo tikslus: iki 2020 m. —30 proc. suma-
žinimą, o iki 2050 m. —60-80 proc. sumažinimą;
38. pabrėžia, kad poreikis pakeisti dabartinį energijos gamybos derinį yra ne našta, o galimybė: naudojant
saulės, vėjo, biomasės, vandens arba geoterminę ir kitų rūšių energij ąbus lengviau įvykdyti Kiote ir pagal JT
Bendrąją klimato kaitos konvenciją prisiimtus įsipareigojimus Europoje stiprinti naujoves, kurti darbo vietas
ir didinti konkurencingumą;
39. mano, kad įsiūlomą Strateginę energetikos apžvalgą (SEA) turėtų būti įtrauktas siūlomos energijos
tiekimo stebėjimo tarnybos (kuri neturėtų būti nepriklausoma tarnyba) darbas ir kad šioje apžvalgoje turėtų
būti reguliariai analizuojamas tiekimo saugumas; mano, kad SEA turėtų rengti energetikos srities problemų,
su kuriomis susiduria ES, strateginę tyrimą, įskaitant išorinės aspektus; skatina Komisiją naudoti SEA siekiant
sukurti formulę, leidžiančią valstybėms narėms palyginti skirtingas politines galimybes aplinkos, tiekimo
patikimumo, konkurencingumo ir darbo vietų kūrimo srityse ir tokiu būdu padedančią sumažinti riziką;
džiaugiasi Komisijos pastangomis atlikti išsamų subsidijų ir visų energijos šaltinių kaštų tyrimą, įskaitant SEA
išorėje atsirandančių pasekmių įtraukimą taikant gyvavimo ciklo ir „nuo šaltinio iki automobilio“ metodus;
prašo, kad šis tyrimas būtų publikuojamas siekiant su juo supažindinti visuomenę; siūlo Europos lygmeniu
atlikti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikę pasiūlos ir paklausos prognozę, siekiant įvardyti investicijų, ypač į
gamybą, poreikius ir plėsti operatorių profilį; siūlo kaštų ir naudos analizėje didžiausią dėmesį skirti kiek-
vieno energijos šaltinio įnašui įtris ES energetikos tikslus —tiekimo saugumą, konkurencingumą ir aplinkos
tvarumą;
40. mano, kad SEA taip pat turėtų apimti prekybos klausimus, t. y. joje turėtų būti analizuojamas tarptau-
tinio bendradarbiavimo ir jau pasirašytų ar planuojamų pasirašyti ilgalaikių sutarčių poveikis bei vertinamas
verslo, nacionalinių ir ES vykdomų politikos priemonių nuoseklumas;
41. primena, kad nafta yra svarbiausias pirminis ES energijos šaltinis, kurio atžvilgiu ES beveik visiškai
priklauso nuo importo; apgailestauja, kad Komisijos žaliojoje knygoje tam skiriama nepakankamai dėmesio;
ragina Komisiją ir valstybes nares atsižvelgti įporeikį mažinti naftos vartojimą, priklausomybę nuo importo
ir išmetamą CO2kiekį;
42. primygtinai reikalauja, kad Komisija išvystytų sisteminį požiūrį į skystų bei dujinių biodegalų, ypač
biodegalų, naudojamų transporte, gamybą, paskirstymą, vartojimą ir patekimą į rinką, įskaitant šiųprocesų
ekonominius, ekologinius ir technologinius aspektus, kad būtų padidintos galimybės naudoti biodegalus bei
skatinama prekyba jais; primygtinai reikalauja visiškai įgyvendinti esamus privalomus teisės aktus; ragina
Komisiją pašalinti technines ir administracines kliūtis, susijusias su maišymo lygiais, ir užtikrinti skirtingų
politikos sričių, pvz., transporto, žemės ūkio, prekybos, suderinamumą ir pripažinti tiek skystą, tiek dujinį
biokurą kaip galimybę transporto sektoriui, o ne vien kaip elektros energijos gamybai skirtą kurą; ragina
valstybes nares atsižvelgti įprivalomą ir išsamią sertifikatų sistemą , kurią įdiegs Komisija, visais etapais
leisiančią sudaryti sąlygas tvariai biokuro gamybai bei bendrai per produkto gyvavimo ciklą išmetamų šilt-
namio efektą sukeliančių dujų kiekio pusiausvyrai, kuri būtų taikoma Europos Sąjungoje pagamintam arba
importuotam biokurui;
43. ragina Komisiją kuo greičiau pateikti pasiūlymą dėl direktyvos dėl šildymo ir aušinimo iš atsinauji-
nančių energijos šaltinių ir primena savo 2006 m. vasario 14 d. rezoliuciją, kurioje pateikiamos rekomenda-
cijos Komisijai ir Tarybai dėl šildymo ir aušinimo iš atsinaujinančių energijos šaltinių;2006 12 23 C 317 E/882 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
44. ragina Komisij ąvidutinės trukmės laikotarpiu pripažinti svarbų iškastinio kuro vaidmenį ir prašo atlikti
tolesnius tyrimus, susijusius su anglies dvideginio intensyvumo mažinimu pagal CO2mažinimo iki 2 °C
tikslą; mano, kad tai turėtų skatinti nuolat modernizuoti įrenginius ir didinti jų efektyvumą, kurti naujos
kartos dujofikacija ir bendra elektros energijos ir cheminių medžiagų gamyba grindžiamus įrenginius, skatinti
tolesnį su anglimis, dujomis ir nafta susijusio anglies dioksido surinkimo ir laikymo ekonominio metodo
kūrimą remiantis nulinio išskyrimo iškastinio kuro elektrinių Europos technologijų platformos sprendimais
ir panaikinti ES teisės aktų sudaromas kliūtis;
45. ragina Komisiją ir valstybes nares pripažinti socialinę ir ekonominę vietinių ES energijos šaltinių svarbą
ir skatinti juos plėtoti bei taip didinti energijos tiekimo saugumą Europoje;
46. ragina Komisiją įgyvendinti transeuropinius energijos tinklus ir parengti prioritetų susiejimo planą atsi-
žvelgiant įpastaruoju metu atnaujintą sprendimą, nustatantį tam tikras gaires transeuropiniams energetikos
tinklams, nepamirštant suskystintų gamtinių dujų priėmimo pakartotinio dujinimo infrastruktūros ir saugo-
jimo įrenginių; taip pat mano, kad visiems energijos šaltiniams, įskaitant atsinaujinančius, turi būti užtikrinta
prieiga prie energetinių sistemų sąžiningomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis, siekiant toliau integruoti
rinkas ir užtikrinti energijos tiekimo saugumą; mano, kad atviros jūros vėjo energijos įrenginiai pirmiausiai
turėtų būti integruoti įregioninę energetinę sistemą ir galiausiai —įtranseuropinį energijos tinklą;
47. prašo Komisiją ypač apsvarstyti, ar nereikėtų plėtoti jūra grindžiamų atsinaujinančių energijos šaltinių
(atviros jūros vėjo, bangų, potvynio energijos), ypač Šiaurės jūroje, Baltijos jūroje, Airijos jūroje, Viduržemio
jūroje, ir saulės energijos, ypač Viduržemio jūros regione, siekiant užtikrinti, kad šiešaltiniai būtų įtraukti į
2007 m. Atsinaujinančios energijos planą ir būtų išsamiai ir greitai plėtojami;
48. ragina peržiūrėti esamus ES teisės aktus, kurie neleidžia plėtoti šioje rezoliucijoje išdėstytų energetikos
politikos prioritet ų,įskaitant būsimą didelio masto potvynių energijos projektų plėtojimą;
49. mano, kad branduolinės energijos klausimai yra Europos politinių diskusij ųdėl energijos įvairovės
dalis; pripažįsta dabartinę branduolinės energijos svarbą tam tikrose valstybėse narėse siekiant išsaugoti elek-
tros tiekimo patikimumą, kadangi branduolinė energija yra vienas iš energijos šaltinių, padedančių išvengti
anglies dvideginio teršalų; mano, kad sprendimai, ar branduolinės energijos gamyba ir toliau turėtų būti
svarbi kai kuriose valstybėse narėse, gali būti priimami tik valstybių narių lygmeniu, remiantis subsidiarumo
principu;
50. ragina Komisiją imtis branduolinės energijos plėtojimo valstybėse narėse klausimo atsižvelgiant tiek į
šios technologijos naudą (mažai kinta gamybos sąnaudos ir neišmetama CO2), tiek įpavojus, susijusius su
branduolinių elektrinių buvimu (gedimai ir atliekų šalinimas);
51. atkreipia dėmesį į tai, kad atsižvelgiant įdidelę ES priklausomybę nuo importo ypač svarbu didinti
kilmės šalių ir tranzito maršrutų įvairovę;
52. pripažįsta, kad priimant sprendimus dėl energijos šaltinių derinio sudarymo turi būti atsižvelgiama į
konkrečias nacionalines ir regionines aplinkybes; todėl mano, kad atsinaujinantys energijos šaltiniai turi būti
skatinami remiantis geografinėmis, klimatinėmis ir ekonominėmis sąlygomis;
Tiekimo saugumo infrastruktūra ir investicijos
53. ragina valstybes nares įgyvendinti politinius įsipareigojimus plėtoti trūkstamas energijos tiekimo tinklo
dalis, ypatingą dėmesį skiriant izoliuotiems ES regionams, pvz., Baltijos valstybėms; primena investicijų reika-
lingumą siekiant šio tikslo ir prašo Komisijos patvirtinti priemones, sukuriančias investicijoms palankią
atmosferą, siekiant užtikrinti, kad rinkose būtų galimybė pateikti investuotojams teisingą informaciją apie
investavimą; ragina valstybes nares ir Komisiją, prieš patvirtinant būsimas dideles investicijas įinfrastruktūrą,
pvz., planuojamą Šiaurės Europos vamzdyną — „Šiaurės srautą“, išsamiai apsvarstyti aplinkosaugos aspektus;2006 12 23 C 317 E/883 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
54. laikosi požiūrio, kad lemiamas veiksnys skatinant atsinaujinančius energijos šaltinius turėtų būti ne tik
nauda aplinkai, bet ir ekonominis efektyvumas, nes taip kiek įmanoma sumažinama finansinė našta galuti-
niam vartotojui;
Išorės aspektai
55. mano, kad bendra ES pozicija vykdant dialogą su trečiosiomis šalimis padidins ES galimybę derėtis su
energij ągaminančiomis ir vartojančiomis šalimis ir kad už energetiką atsakingas Komisijos narys turėtų
laikytis gerai apibrėžtų įgaliojimų, pagal kuriuos numatyta ilgalaikė Europos energetikos planavimo vizija;
56. ragina valstybes nares, siekiant geresnio bendradarbiavimo su ES institucijomis, sudaryti prioritetų
sąrašą ir nustatyti sritis, kuriose jos yra pasiekusios susitarimą dėl išorinės energetikos politikos, įskaitant:
a) klimato kaitos tikslus, energijos vartojimo efektyvumo tikslus ir atsinaujinančių technologijų kūrimą,
b)žmogaus teises ir socialinį dialogą, siekiant nustatyti bendros socialinės atsakomybės standartus šioje
srityje tiek ES, tiek JT lygmenimis,
c) energetikos sektoriaus įtraukimą į visus naujus ES prekybos ir tarptautinius susitarimus, pripažįstant
abipusiškumo principą, skaidrumą ir teisės viršenybę,
d) pasikeitimo informacija apie pagrindines sutartis dėl dujų arba energetikos infrastruktūros pardavimo
trečiosioms šalims sukūrimą ES lygmeniu,
e) visokeriopą naftos ir dujų tiekimo ir tranzito maršrutų išplėtimą, pripažįstant ES kaimynyst ės politiką;
57. ragina Komisiją ir valstybes nares remti energiją gaminančių šalių investicijas įEuropos Sąjungą ir jų
planus čiaįgyti rinkos dalį tik laikantis abipusiškumo principo, t. y. jeigu užtikrinamas investicijų saugumas
tose šalyse, ir sukurti strategiją, apimančią geriausių turimų technologijų perkėlimą sukuriant tarptautinėmis
taisyklėmis grindžiamą stabilią sistemą investicijoms ir naudojantis esamais forumais, pvz., PPO ir dvišaliais
ekonominiais susitarimais;
58. mano, kad ES yra gyvybiškai svarbu išlikti lydere tęsiant kovą prieš klimato kaitą ir siekiant, kad Kioto
protokolo tikslai būtų pasiekti; mano, kad būtina įtraukti ES pastangas plėtojant atsinaujinančios ir ekolo-
giškos energijos išteklius bei tausias ir veiksmingas technologijas visais išorės politikos lygmenimis, laikantis
2002 m. Johanesburge numatytos pasaulinės tvarios plėtros darbotvarkės;
59. pabrėžia, kad reikia sukurti bendrą energetikos politiką tiek vidaus rinkos reglamentavimo, tiek
išorinių aspektų atžvilgiu, kurioje būtų atsižvelgiama įvisų valstybių narių politinius ir ekonominius
interesus;
60. pabrėžia, kad svarbu parengti Europos energijos bendrijos steigimo sutartį;61. atsižvelgdamas įparengtą žaliąją knygą, džiaugiasi nauja Komisijos iniciatyva atlikti „gamtinių išteklių
valdymo ir Komisijos išorės santykių konflikto tarpusavio ryšių“ tyrimą ir, visų pirma, pabrėžia energijos
saugumo ir klimato saugumo sąsajas;
62. prašo Komisij ądidžiausiu ES išorės energetikos politikos tikslu laikyti priklausomybės nuo iškastinio
kuro, kurį tiekia keletas didelių tiekėjų, mažinimą ir naudoti įvairesnius energijos šaltinius; mano, kad šiuo
tikslu Parlamentui ir Tarybai turėtų būti pateiktas ilgalaikis planas su orientacinėmis datomis;
63. pabrėžia tai, kad neišvengiama tapo nauja energiją vartojančių šalių politinio dialogo ir bendradarbia-
vimo forma, ypač su JAV, Kinija, Indija ir Japonija; pažymi, kad įjįpanašus pagrindinių energiją vartojančių
ir gaminančių šalių dialogas taip pat tapo reikalingas siekiant sukurti pasaulinį požiūrį į energetiką; tiki, kad
šios naujos pasaulinio energetikos srities dialogo formos turėtų būti skirtos pasaulinių energetikos rinkų
stabilumui, saugumui ir skaidrumui, o kartu —nuolatiniam švarių energijos šaltinių naudojimo ir energijos
vartojimo efektyvumo didinimui;2006 12 23 C 317 E/884 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
64. ragina Komisij ąir Tarybą kurti strateginę partnerystę energetikos srityje su tokiomis šalimis kaip Kinija,
Indija, Pietų Afrika, Brazilija ir Meksika, siekiant teikti techninę paramą joms plėtojant tvarios energetikos
strategiją ir taip užtikrinti jų dalyvavimą stengiantis mažinti klimato kaitą;
65. ragina Komisiją skirti dėmesio ne vien artimesniam bendradarbiavimui su Rusija, bet intensyviau bend-
radarbiauti ir su kitomis energiją eksportuojančiomis šalimis, ypač OPEC šalimis; teigiamai vertina planuo-
jamą Europos lygmens energijos bendrijos sukūrimą;
66. ragina Komisiją ir valstybes nares rimtai atsižvelgti įrealų išRusijos tiekiamų dujų stygiaus pavojų po
2010 metų dėl investicijų trūkumo, besaikio nutekinimo ir energijos švaistymo Rusijos vidaus rinkoje;
primygtinai reikalauja, kad valstybės narės aiškiai pasakytų, kad tam tikros reikalingos investicijos būtųsuteiktos greičiau, jei joms būtų suteikta daugiau saugumo, nes investuojama bus tik tada, kai bus pasirašytos
ilgalaikės sutartys; primygtinai reikalauja, kad valstybės narės ir Sąjunga diskusijose su Rusija dėl energetikos
reikalautų, kad Rusija pasirašytų Tranzito protokolą ir Energetikos chartiją , kurios yra reikalingos siekiant
užtikrinti būsimas labai reikalingas užsienio investicijas įRusijos energetikos infrastruktūrą ir užtikrinti
būsimą tinkamą dujų tiekimą į ES;
67. pažymi, kad neoficialaus Europos Vadovų Tarybos susitikimo Lahti metu susitarta, kad Energetikos
chartijos principai ir Didžiojo aštuoneto išvados turi būti įtrauktos įbūsimą ES ir Rusijos susitarimą, kuris,
be kita ko, turėtų apimti:
a) mechanizmą, panašų į PPO, kaip spręsti ginčus dėl ES, Rusijos ir (arba) atskirų investuotojų,
b) abipusį galimybių naudotis infrastruktūra suteikimą,
c) konkurencijos taisykles, ribojančias neišskirstytų, pusiau monopolinių įmonių patekimą į Europos vidaus
rinką,
d) ir susitarimą dėl techninių gedimų trečiosiose šalyse, darančių poveikį tarptautiniam tiekimui įES vals-
tybes nares, sprendimo;
68. pabrėžia, kad nepakankamas energijos tiekimo saugumas ir klimato saugumo situacija dažnai sukelia
tarptautines krizes ir konfliktus, kurie daro poveikį demokratijai, žmonių teisėms ir skurdui;
69. pažymi, kad dėl praeitų metų žiemą kai kurių valstybių narių sunkumų dujų rinkoje kai kurios
pramonės įmonės persikėlė kitur; mano, kad dėl to būtina išnagrinėti galimybes skatinti valstybių narių soli-
darumą ir apsvarstyti, kaip spręsti šįklausimą skubos tvarka, siekiant užtikrinti veiksmingą esamų ir būsimų
dalyvių veikimą;
70. ragina ES siekti įtraukti PPO nuostatas dėl prekybos energija, siekiant, kad ši organizacija taptų tarptau-
tiniu tarpininku, kuris gebėtų išspręsti problemas, susijusias su ginčais dėl energijos tiekimo ir paskirstymo;
71. mano, kad ES privalo su atitinkamomis šalimis sukurti decentralizuotos energetikos sprendimus,
pritaikytus kaimo vietovėms;
72. ragina Komisij ąišnagrinėti ir spręsti techninių gedimų trečiosiose šalyse, darančių poveikį tarptauti-
niam tiekimui įvalstybes nares, klausimą, pvz., naftos tiekimo iš „Družba“ naftotiekio nutraukimą;
73. pabrėžia poreikį ES dujų rinkoje sukurti didesnę įvairovę ieškant būdų užtikrinti didesnį energijos
tiekimą tiesiogiai iš gamintojų Centrinėje Azijoje, t. y. Kazachstane, Azerbaidžane, Turkmėnistane ir
Uzbekistane;
74. ragina imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad būtų toliau kuriama Europos masto energijos bendrija
(EMEB), išplečiant Energijos bendrijos sutartį į ją įtraukiant Turkij ąir ištiriant galimybes prie EMEB prisijungti
Mašreko ir Magrebo šalims;2006 12 23 C 317 E/885 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
Vieninga energetikos rinka ir konkurencingumas
75. ragina valstybes nares pripažinti, kad ES energetikos rinka vis dar nėra visiškai liberalizuota ir kad
privalu tai visiškai įgyvendinti; mano, kad reikalinga aiški ir stabili politinė programa ir konkurencinga bei
sąžininga energijos rinka, leidžianti sukurti aukšto lygio energetinę nepriklausomybę, ilgalaikį tiekimo stabi-
lumą, efektyvumą, aplinkosauginį jautrumą ir tiekimo saugumą; taigi ragina Komisiją ir valstybes nares
atidžiai įvertinti reglamentavimo poreikį atsižvelgiant į šias aplinkybes;
76. pažymi, kad valstybės narės energijos rinkos liberalizavimą skatino įvairiomis politikos priemonėmis ir
kad skirtumų taip pat galima pastebėti jų teisinėse sistemose;
77. ragina 2007 m. kovo mėn. įvyksiančiame pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime numatyti
platesnę bendrų Europos interesų energetikos srityje viziją , kad pagal aiškią politinę programą, kurios dabar
trūksta, būtų baigta kurti vidaus rinka;
78. ragina Komisiją pasinaudoti savo galiomis, numatytomis Darbo tvarkos taisyklių 86 straipsnio 3 dalyje,
siekiat stiprinti jos pastangas remti konkurenciją dujų tiekimo tinklų sektoriuje ir skatinti operatorius atverti
dujų rinką naujiems dujų tiekėjams;
79. džiaugiasi, kad Komisija atliko energetikos sektoriaus tyrimą; ragina Komisiją užsiimti priverstinio
vykdymo veiksmais, įskaitant baudas prieš įmones, nesilaikančias konkurencijos taisyklių; ragina Komisiją
persekioti valstybes nares, kurios pernelyg saugo nacionalinius energetikos lyderius ir bando iš naujo nusta-
tyti žemesnes nei rinkos galutines kainas arba bando blokuoti įmonių susijungimus ir įsigijimus, kadangi
toks elgesys stabdytų vidaus rinkos kūrimąsi; prašo Komisijos pateikti gaires dėl tinkamos formos ilgalaikių
tiekimo sutarčių ir sąlygų, kuriomis priimami susitarimai;
80. mano, kad valstybės narės ir regionai turėtų užtikrinti, jog siekiant apsaugoti vartotojus nuo rinkos
monopolijų poveikio maži bei vidutiniai energijos gamintojai ir dideli gamintojai rinkoje turėtų vienodas
galimybes;
81. ragina Komisij ą, vertinant nacionalinius lėšų paskirstymo planus (NLPP), atmesti su NLPP susijusius
rinkos iškraipymus, ir reikalauja suderinti NLPP, kurių dauguma šiuo metu pažeidžia „teršėjas moka“
principą;
82. ragina Komisij ąnutraukti energijos kainų reguliavimą, nes tai kenkia atviros energetikos rinkos esmei;
visų pirma ragina Komisij ąatkreipti dėmesį į reguliuojamų energijos kainų sistemas, nes jos kenkia ne tik ES
energetikos rinkai, bet ir kitų sričių prekių rinkoms; pripažįsta, kad ES energijai imlioms pramonės šakoms
galėtų prireikti priimti specialias priemones, tačiau jų taikymas turėtų būti koordinuojamas Europos mastu;
todėl ragina Konkurencijos GD pasiūlyti kriterijų, apibrėžiančių energijai imlias pramonės šakas, patiriančias
globalią konkurenciją, sąvadą ir taikyti jį vertinant specialią atskirų valstybių narių energijai imlių pramonės
šakų tvarką;
83. ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų , siekiant spręsti koncentracijos energijos rinkoje klausimą
nustačius piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi;
84. siūlo labai padidinti valstybių narių reguliuojančių institucijų, kurios turėtų būti visiškai nepriklau-
somos nuo vyriausybės ir pramonės, galias ir jas suderinti, o tai galėtų būti pasiekta parengiant bendras skai-
drumo, atskleidimo ir atskaitingumo taisykles, kurių vykdymas būtų stebimas Komisijos ir kasmet
Parlamento, bei nustatyti minimalias privalomas reguliuojančių institucijų skyrimo procedūros gaires; mano,
kad nacionaliniams energijos reguliuotojams turėtų būti suteikiama teisė teikti patarimus valstybių narių
konkurencijos institucijoms ir užtikrinti, kad energetikos įmonės būtų teisiškai įpareigotos teikti energijos
taupymo patarimus vartotojams;
85. ragina Komisiją parengti nacionalinių reguliavimo institucijų įgaliojimų ir nepriklausomumo apžvalgą
ir tik po to parengti rekomendacijas dėl suderinto reguliavimo vidaus rinkoje;2006 12 23 C 317 E/886 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
86. prašo valstybių narių suteikti nacionalinėms reguliuojančioms institucijoms ES lygmeniu sutartas
galias, suteikiančias jiems priemones vykdyti tarptautinį elektros ir dujų perdavimą, įskaitant prieigą prie
energetinės sistemos nediskriminuojančiomis sąlygomis, perdavimo tarifus, pajėgumų išdėstymą, perkrovos
valdymo pirkimus ir tinklo valdymą bei aiškų energijos rinkos konkursų grafiką; mano, kad nacionalinės
reguliuojančios institucijos taip pat turėtų reikalauti, kad tinklo operatoriai veiktų atsižvelgdami įEuropos
vartotojų interesus; mano, kad prieš įsteigiant Europos reguliuojančią instituciją turėtų būti suderintos vals-
tybių narių reguliuojančių institucijų atsakomybės sritys siekiant užtikrinti didesnį veiksmų , skirtų pagerinti
rinkos darbą, nuoseklumą;
87. ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti geresnį perdavimo sistemų operatorių (PSO) bendradarbia-
vimą, ypač tokiose srityse kaip tarptautinių pajėgumų paskirstymas, skaidrumas, vienos dienos rinkos, ener-
getikos tinklų planavimas ir investicijos, susijusios su regioninių rinkų kūrimu; prašo Komisijos kartu su
perdavimo sistemos operatoriais parengti Europos energetikos tinklo kodeksą ;
88. ragina Komisiją pateikti sprendimus dėl problemų, susijusių su PSO nepriklausomumu ir (arba) inte-
resų konfliktais bei veiklos skaidrumu bei teikti pasiūlymus, kurie sudarytų galimybes PSO veikti kaip rinkos
skatintojams, ir suderinti tarptautines nuostatas dėl PSO taip palengvinant tarpvalstybinį tiekimą;
89. ragina Komisiją užtikrinti, kad valstybės narės griežtai laikytųsi Direktyvos Nr. 2001/77/EB 7 straipsnio
6 dalyje apibrėžtų nuostatų, t.y. kad operatoriai netaikytų vienaip ar kitaip diskriminuojančių perdavimo
mokesčių uželektros iš atsinaujinančių energijos šaltinių, ypač elektros, pagamintos iš atsinaujinančių ener-
gijos šaltinių periferijos regionuose, pvz., salų ir menkai apgyvendintuose regionuose, tiekimą tinkle; taip pat
ragina Komisiją imtis tolesnių veiksmų siekiant užtikrinti, jog būtų nutraukta dabar egzistuojanti diskrimina-
cija valstybių narių viduje;
90. ragina Komisiją ir valstybes nares nuodugniai įvertinti klausimą, ar, siekiant užtikrinti vienodas gali-
mybes, iš tikrųjų reikia įkurti Europos energetikos tinklų centrą, kai jau dabar yra daug institucijų, kuriomis
būtų galima remtis;
91. ragina Komisiją labiau remti rinkos dalyvius, dirbančius keliose ES valstybėse narėse, ir ypač atskirų
valstybių narių rinkos dalyvius ir tuo pačiu suteikti daugiau galimybių tiekėjams iš salų ir nutolusių regionų
pasinaudoti žemyno energetine sistema;
92. ragina Komisiją tiksliai išnagrinėti esamas problemas suteikiant planavimo leidimą pasieniuose ir
pateikti ataskaitą Europos Parlamentui; ragina valstybes nares suteikti planavimo leidimą pasieniuose per
ketverių metų laikotarpį nuo prašymo pateikimo; priduria, kad, prireikus, vienas iš būdų tai pasiekti gali būti
teisės aktų priėmimas;
93. mano, kad regioninių energetikos rinkų kūrimas pagreitintų ES energetikos rinkų integraciją ir kad
jokiomis aplinkybėmis neturėtų kilti papildomų kliūčių visų energetikos rinkų integracijai;
94. ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti su rinka susijusioms paramos teikimo priemonėms riboto tarp-
valstybinio energijos paskirstymo atveju;
95. ragina Komisij ąsuteikti prioritetą iki 2009 m. sukurti gerai veikiančią suderintą regioninę elektros
rinką, siekiant iki 2012 m. integruoti rinkas, turinčias didžiausią potencialą vystytis Europos lygmeniu, ir
paankstinti bendros Europos energijos rinkos ir energetinės sistemos sukūrimą;
96. pažymi, kad tarpvalstybiniams ryšiams užmegzti bus reikalingos specialios priemonės, pvz., lengvatinis
lėšų skyrimas arba lengvatiniai mokesčiai; ragina ES greitai kurti transeuropinių energetikos tinklų (TEN)
projektus; pažymi, kad trūkstamų TEN sukūrimas padidintų tiekimo saugumą ir sudarytų sąlygas užbaigti
vidaus rinkos kūrimą;
97. mano, kad reikėtų atidėti galimą reguliavimo sistemos išplėtimą ir labiau paspartinti esamų EB taisyklių
įgyvendinimą valstybėse narėse; mano, kad turėtų būti svarstoma galimybė taikyti papildomas priemones,
pavyzdž iui, energijos tinklų nuosavybės atskyrimą, tik tuomet, kai praktikoje nepasiteisina esamuose teisės
aktuose numatyti mechanizmai, susiję su vidaus rinka; pabrėžia, kad svarbu padidinti reguliavimo efekty-
vumą ir užtikrinti tinkamą bei nuoseklų nuostatų, susijusių su esamose direktyvose numatytos veiklos atsky-
rimu, įgyvendinimą;2006 12 23 C 317 E/887 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
98. ragina Komisiją, priimant savo poziciją dėl būsimo elektros tinklų valdymo ir nuosavybės teisių bei
poreikio parengti naujus teisės aktus siekiant geresnio ES energijos sektoriaus reguliavimo, iki galo apsvars-
tyti naujausius Elektros perdavimo koordinavimo sąjungos (angl. UCTE) ir Europos elektros energijos ir dujųreguliuotojų grupės (angl. ERGEG) ataskaitas, kuriose aptariamas 2006 m. lapkričio mėn. nutrūkusio elektros
srovės tiekimo Vokietijoje atvejis;
99. mano, kad energetikos sektoriuje elektros perdavimo sistemų nuosavybė turėtų būti išskirstoma, jei
Komisija nuspręs, kad esami teisės aktai yra neveiksmingi, kadangi tai neleistų įsiplieksti interesų konfliktams
tarp konkuruojančių energijos įmonių;
100. mano, kad Komisija turėtų pateikti išsamią dujų strategiją, kurioje būtų nagrinėjamas poreikis suma-
žinti dujų vartojimą, prieigos užtikrinimas trečiosioms šalims numatant ekonomišką ir veiksmingą dujų
naudojimą, visokeriopas tiekimo ir tranzito maršrutų išplėtimas ir pagerinta dujų infrastruktūra (pvz., dujų
saugojimas, suskystintų gamtinių dujų įrengimai ir trūkstami dujų centrai), taip pasirengiant pradėti naudoti
biokurą, ir poreikis kai kuriose valstybėse narėse pakeisti dujų tekėjimo kryptį, ir kurioje būtų aptariamas
saugojimo ir išteklių klausimas atlikus kruopščią kaštų ir naudos analizę atsižvelgiant įfizinius ir ekonomi-
nius dujų sektoriaus suvaržymus;
101. ragina Komisiją parengti pasiūlymus dėl Gamtinių dujų direktyvos, kurie būtų suderinti su atitinka-
mais teisės aktais, skirtais biokurui ir vandeniliui;
102. ragina Komisiją pasiūlyti stambaus energijos vartotojo apibrėžimą; ragina Komisiją atkreipti ypatingą
dėmesį į ES stambius energijos vartotojus, konkuruojančius pasaulinėje rinkoje;
103. ragina Komisij ąpasinaudoti savo galiomis sprendžiant konkurencijos klausimus ir pakeisti išlygas,
susijusias su dabartiniu rinkos padalijimu tarp dujų gamintojų ir nacionalinių energijos tiekėjų ES, drau-
džiančią nacionaliniams energijos tiekėjams parduoti atliekamas dujų gamintojų dujas kitose ES rinkose, taip
pat ragina ją įvertinti tų ilgalaikių tiekimo sutarčių, kurios atima iš kitų tiekėjų galimybę patekti įrinką,
teisinį pagrįstumą;
Energijos stoka ir vartotojų teisės
104. mano, kad vartotojams bet kurioje ateities energetikos politikos srityje turi būti skiriamas pagrindinis
dėmesys ir kad energijos trūkumas turėtų būti aiškiau išreiškiamas Komisijos pasiūlymuose; primena, kad
vartotojai, ypač valstybinės valdžios institucijos, kurios turi tapti pavyzdžiu šioje srityje, taip pat turi įsiparei-
gojimų energijos taupymo atžvilgiu; pripažįsta svarbų išradingojo matavimo ir kainos apskaičiavimo vaid-
menį didinant vartotojų informuotumą, kaip ir kodėl naudojama energija, ir taip keičiant vartotojų elges į;
ragina Komisij ąir Tarybą pasiūlyti priemones, kurios padėtų mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams
taupyti energij ą, taip sumažinant sąskaitas už elektrą ir pagerinant jų padėti kylant kainoms ateityje;
105. reikalauja rengti kampanijas, kurių tikslas —šviesti žmones ir keisti jų elgseną, siekiant tausesnio
Europos piliečių judumo;
106. reikalauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtų teikiama integruota ir nuolatinė parama
energijos naudojimo efektyvumo ir tausojimo priemonėms, o taip pat su EIB susijusiai veiklai vykdyti pagalvisas Europos finansavimo schemas, ypač Europos struktūrinius fondus, Septintąją pagrindų programą,
programą „Pažangi energetika Europai“, ir apskritai visas regionines ir finansines priemones, numatytas
2007-2013 m. sanglaudos politikoje;
107. ragina Komisiją programų rengimo laikotarpiu 2007-2013 m. parodyti susidomėjimą atsinaujinan-
čiais energijos šaltiniais ir energijos taupymu pabrėžiant šias priemones visose struktūrinio ir sanglaudos
fondų finansuojamuose iniciatyvose (integravimas) ir ypač Europos regioninės plėtros fondo iniciatyvose,
skirtose visiems Sąjungos regionams, ir parengti pasiūlymą, kaip panaikinti energijos taupymo pažangos
apribojimą, kuris įvyko dėl 3 proc. ribos energijos vartojimo efektyvumo išlaidoms iš šių fondų, ir apsvars-
tyti galimybę iki 2013 m. panaikinti šiąribą;2006 12 23 C 317 E/888 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT
108. dar kartą patvirtina savo nuomonę, kad būtina žmonėms tiekti energiją siekiant patenkinti jų elemen-
tarius poreikius ir kad energijos tiekimas turi būti užtikrintas; taigi prašo valstybių narių energiją reguliuo-
jančių institucijų užtikrinti, kad būtų laikomasi visuotinių aptarnavimo įsipareigojimų ir kad pažeidžiami ir
neturtingi vartotojai būtų tinkamai ginami;
109. pritaria tam, kad energetikos politikos tikslai būtų įtraukiami įviešųjų sutarčių sudarymo kriterijus,
jei tai įmanoma sutartis sudarančiai institucijai, pagrįsta atitinkamo konkurso prasme ir nepažeidžia sąži-
ningos konkurencijos kriterijų;
110. pabrėžia, kad svarbu, jog vartotojai galėtų lengvai susipažinti su kainomis ir pasirinkimo galimy-
bėmis, kad galėtų lengvai pakeisti energijos tiekėją ir turėtų teisę kreiptis įreguliuojančias institucijas valsty-
bėse narėse;
Vystymas
111. prašo Komisijos ir Tarybos pripažinti, kad 2 milijardai žmonių pasaulyje neturi galimybės pasinaudoti
pagrindinėmis energetikos paslaugomis ir kad ES turėtų nustatyti politinę kryptį, skirtą sušvelninti šiąpadėtį
ir pasiekti Tūkstantmečio vystymosi tikslus;
112. palankiai vertina Visuotinio energijos efektyvumo ir atsinaujinančios energijos fondo iniciatyvą, kuri
sudaro dalį bendro politinio įsipareigojimo remti plėtrą;
113. pabrėžia, kad ES ir jos valstybės narės, siekdamos skatinti fiskalinį skaidrumą, turi panaudoti diplo-
matinius, paramos ir prekybos ryšius su energiją tiekiančiomis šalimis; ragina Komisiją oficialiai paremti ir
skatinti Skaidrumo iniciatyvą gavybos pramonės srityje (SIGPS) ir parengti strategiją, skirtą SIGPS ir Bendros
socialinės atsakomybės sistemos principams diegti visuose su trečiosiomis šalimis sudaromuose susitari-
muose; mano, kad šiųsusitarimų nuostatomis turėtų būti remiamas pilietinės visuomenės, kaip nepriklau-
somos iš energijos gaunamų biudžeto pajamų valdymo kontrolierės, vaidmuo;
114. mano, kad ES priemonių poveikį labai sustiprintų tvirta užsienio politika, kuria būtų siekiama įtikinti
visas išvystytos pramonės šalis kovoti su klimato kaita, ir daugelio programų, kuriomis siekiama skatinti
švarią ir efektyvią energiją, įtraukimas įES vystymosi politiką;
115. be to, mano, kad Sąjunga kartu su labiausiai išsivysčiusiomis besivystančiomis šalimis turėtų ištirti
būdus, kaip sudaryti joms galimybę atlikti didesnį vaidmenį pasaulyje kovojant prieš pasaulinį atšilimą ir
prisitaikant prie jo, tai derinant su sektorių požiūriu, galimai įtraukiant tikslus, veikiančius kaip iniciatyvos
išplėsti pasaulinę anglies dvideginio rinką, ir kad ES taip pat turėtų apsvarstyti, kokių veiksmų imtis siekiant
stiprinti pasaulio solidarumą sprendžiant klimato kaitos poveikio, ypač neturtingiausioms šalims, klausimą;
116. pabrėžia, kad visos besivystančios šalys turi teisę ekonomiškai vystytis; vis dėlto pažymi, kad besivys-
tančios šalys neturi kartoti teršiančios pramoninių valstybių praktikos, todėl ragina skirti didesnį dėmesį
technologiniam bendradarbiavimui ir paj ėgumų stiprinimui tvarios energetikos srityje, taip pat pasauliniams
efektyvumo standartams, kurie skirti energiją naudojantiems produktams;
117. reikalauja labiau remti turimos ilgalaikės vietinės energijos ir decentralizuotų energijos tinklų, ypač
besivystančiose šalyse, naudojimą, pavyzdž iui, perduodant žinias ir technologijas, kad būtų užtikrinta prieiga
prie energijos, išteklių tausojimas, darbo vietų kūrimas, mažinama priklausomybė ir prisidedama prie funk-
cionuojančių rinkos ekonomikų vystymo;
*
* *
118. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliuciją Tarybai ir Komisijai.2006 12 23 C 317 E/889 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
2006 m. gruodžio 14 d., ketvirtadienisLT