ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindas ir tikslai

Kvalifikacija parodo, ką žmonės žino, išmano ir moka daryti. Ji gali būti įvairių formų, pavyzdžiui, diplomas ar pažymėjimas. Skaidrumas dėl to, ką žmogus faktiškai išmoko, kad įgytų kvalifikaciją („mokymosi rezultatai“), yra labai svarbus užtikrinant, kad asmenys ir darbdaviai teiktų reikiamą ekonominę, socialinę ir akademinę reikšmę kvalifikacijai.

Labai svarbu tinkamai suprasti ir įvertinti turimus įgūdžius, siekiant padėti asmenims per gyvenimą juos įgyti ir atnaujinti, pereinant nuo vieno išsilavinimo lygio prie kito ir nuo vienos išsilavinimo rūšies prie kitos, dirbant savo ar svečioje šalyje. Taip geriau derės įgūdžių pasiūla ir darbo rinkos poreikiai.

(1)iki 2010 m. susieti savo kvalifikacijų sistemas ir lygius su aštuoniais EKS lygiais;

(2)iki 2012 m. nurodyti EKS lygį naujai išduodamuose pažymėjimuose / diplomuose ir (arba) pažymėjimų / diplomų prieduose.

2008 m. EKS rekomendacija jau beveik visiškai įgyvendinta. Šiuo metu EKS iš viso dalyvauja 39 šalys, ir tai rodo jų ryžtą siekti bendro kvalifikacijų skaidrumo ir palyginamumo visoje Europoje tikslo. Iki 2016 m. pradžios savo nacionalinių kvalifikacijų lygių susiejimo su EKS lygiais procesą užbaigė 22 valstybės narės ir penkios kitos valstybės. Trys valstybės narės pateikė pirmąją susiejimo ataskaitą, tačiau EKS patariamoji grupė dar nebuvo patvirtinusi jų ataskaitų. Likusios trys valstybės narės susiejimą planavo baigti 2016 m. Visos šalys, išskyrus Italiją, susiejo savo kvalifikacijų lygį su EKS per nacionalines kvalifikacijų sandaras. Be to, iki 2016 m. pradžios 15 šalių ėmėsi nurodyti EKS lygius pažymėjimuose ir diplomuose, ir tikimasi, kad iki 2016 m. pabaigos prie jų prisijungs dar daugiau šalių.

EKS tapo veiksniu, paskatinusiu tobulinti nacionalines kvalifikacijų sandaras, pvz., didesnę reikšmę imta teikti mokymosi rezultatams, užuot suteikus kvalifikacijas pagal įvesties veiksnius, kaip antai trukmę ar klasėje praleistų valandų skaičių. Nuo šiol sisteminis mokymosi rezultatų aprašymų pateikimas visų lygių ir rūšių kvalifikacijoms yra labai svarbus modernizuojant švietimo ir mokymo politiką ir praktiką, sudarant galimybes asmenims pasirinkti lankstesnius mokymosi būdus.

Nors 2008 m. rekomendacija dėl EKS įgyvendinta sėkmingai, jos kvalifikacijų skaidrumo, palyginamumo ir perkeliamumo tikslai nėra galutinai pasiekti. Taip daugiausia yra dėl pačios rekomendacijos apribojimų. Todėl EKS rekomendaciją reikėtų pataisyti siekiant išspręsti tokias problemas:
Pagrindinių teisių chartijos 33 straipsnyje nurodyta, kad „siekiant suderinti šeimos gyvenimą ir profesinę veiklą, kiekvienas asmuo turi teisę būti apsaugotas nuo atleidimo iš darbo dėl priežasčių, susijusių su motinyste, taip pat teisę į mokamas motinystės atostogas ir į vaiko priežiūros atostogas gimus vaikui ar jį įvaikinus.“ SESV 153 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga nustato būtiniausius reikalavimus, taip pat remia ir papildo valstybių narių veiklą darbo aplinkos, darbo sąlygų, moterų ir vyrų lygybės dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe srityse. Be to, Pagrindinių teisių chartijos 24 straipsnyje nurodyta, kad „visose srityse turi būti užtikrinta moterų ir vyrų lygybė, įskaitant priėmimą į darbą, darbą ir atlyginimą. Lygybės principas nekliudo laikytis ar imtis priemonių, numatančių konkrečias lengvatas, padedančias nepakankamai atstovaujamai lyčiai.“ ES sutarties 3 straipsnyje nurodyta, kad Sąjunga kovoja su socialine atskirtimi ir diskriminacija. Be to, SESV 8 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga siekia pašalinti moterų ir vyrų nelygybės apraiškas ir diegti jų lygybę. SESV 19 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga gali imtis atitinkamų veiksmų, siekdama kovoti su diskriminacija dėl lyties, rasinės arba etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus arba seksualinės orientacijos. SESV 153 straipsnyje nustatyta, kad Sąjunga nustato būtiniausius reikalavimus, taip pat remia ir papildo valstybių narių veiklą iš darbo rinkos išstumtų asmenų integracijos, taip pat moterų ir vyrų lygybės dėl galimybių darbo rinkoje ir požiūrio darbe srityse.
EUROPOS KOMISIJA

Briuselis, 2016 11 28

COM(2016) 713 final/2

This document corrects document COM(2016) 713 final of 8.11.2016

Concerns the Lithuanian language version.

One line of the Annex title has been left in English.

The text shall read as follows:

PRIEDAS



prie



KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI



dėl EŽŪGF išlaidų

Išankstinio perspėjimo sistema Nr. 8-10/2016
priartinti Europą prie jos piliečių propaguojant Europos vertybes bei pasiekimus ir kartu išsaugant praeities atmintį;

skatinti visų dalyvaujančių šalių piliečių ir pilietinės visuomenės organizacijų sąveiką, prisidedant prie kultūrų dialogo ir pabrėžiant Europos įvairovę bei vienovę, ypač daug dėmesio skiriant veiklai, kuria siekiama plėtoti Europos Sąjungos valstybių narių, įstojusių iki 2004 m. balandžio 30 d., ir valstybių narių, įstojusių po šios datos, piliečių glaudesnius ryšius.

Bendrieji ir konkretūs tikslai, taip pat programos veiksmai apibrėžti sprendime, kuriuo įkuriama 2007–2013 m. programa „Europa piliečiams“, todėl Komisija ir Švietimo, garso ir vaizdo bei kultūros vykdomoji įstaiga įgyvendinant šią programą plačios veiksmų laisvės neturėjo.

2. Pagrindinė veikla ir programos įgyvendinimas

Pagal programą teikta finansinė parama įvairiai veiklai, kuri buvo suskirstyta į grupes pagal keturis veiksmus.

2.1. Keturi programos veiksmai

1 veiksmas. Aktyvi piliečių Europa

Pagal šią priemonę lėšos buvo skiriamos miestuose gyvenančių piliečių susitikimams ir miestų partnerių tinklams, taip pat tarpvalstybinį ir tarpsektorinį matmenį turintiems piliečių projektams. Visa šia veikla siekta didinti skirtingų savivaldybių ir kultūrų piliečių tarpusavio pažinimą ir supratimą. Į šį veiksmą taip pat įėjo paramos priemonės, kuriomis siekta pagerinti miestų partnerių ir piliečių projektų kokybę.

2 veiksmas. Aktyvi Europos pilietinė visuomenė

Pagal šią priemonę teikta struktūrinė parama Europos ekspertų grupėms, pilietinės visuomenės organizacijoms ir pilietinės visuomenės organizacijų inicijuotiems projektams. Ja siekta sutvirtinti jų gebėjimą veikti Europos lygmeniu ir taip prisidėti prie bendrų programos tikslų įgyvendinimo.

3 veiksmas. Kartu Europos labui

Gerai matomi renginiai

Pagal šią priemonę remti Europos Komisijos (kartais – bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ar kitais partneriais) organizuoti renginiai, siekiant europiečius supažindinti su Europos istorija ir ES laimėjimais ir vertybėmis.

Tyrimai, informavimas ir komunikacija

Siekdama suteikti geresnį supratimą apie aktyvaus pilietiškumo problematiką Europos lygmeniu, Komisija atliko tyrimus:

Savanoriška veikla Europos Sąjungoje (angl. Volunteering in the European Union) (2010 m.)

Judumo potencialo išnaudojimo kuriant Europos tapatybę ir skatinant piliečių dalyvavimą tyrimas (angl. Study on Maximising the Potential of Mobility in Building European Identity and Promoting Civic Participation) (2011 m.);

Dalyvaujamasis pilietiškumas Europos Sąjungoje (angl. Participatory Citizenship in the European Union) (2012 m.);

Programos „Europa piliečiams“ poveikio vertinimas (angl. Measuring the Impact of the 'Europe for Citizens' programme) (2013 m.).

Informacija apie pilietiškumo srities veiklą ir kitas iniciatyvas buvo teikiama interneto svetainėje ir kitomis ryšių priemonėmis (brošiūrose, lankstinukuose, DVD).
Pavyzdys. RABIT mechanizmo panaudojimas 2010–2011 m. 2010 m. Graikija paprašė dislokuoti RABIT būrius Graikijos ir Turkijos pasienyje. Operacija truko nuo 2010 m. lapkričio mėn. iki 2011 m. kovo mėn. Ji pradėta gerokai išaugus atvykstančiųjų skaičiui, kurį pavyko sėkmingai sumažinti: sienos kirtimų atvejų mažėjo kiekvieną mėnesį – nuo 7 607 (spalio mėn., aukščiausias lygis) iki 1 632 m. (vasario mėn.). Vykstant šiai operacijai kone 200 gerai pasirengusių pareigūnų iš 26 valstybių narių kiekvieną savaitę padėjo kolegoms Graikijoje kontroliuoti sienas ir nustatyti sulaikytų neteisėtų migrantų tapatybę. Be to, vykdant operaciją Graikijos institucijos galėjo rinkti informaciją apie migracijos maršrutus ir nelegalios imigracijos tarpininkų, kurie naudojasi beviltiška neteisėtų imigrantų padėtimi, tinklus. Kartu su šiuo būriu operatyvinės veiklos zonoje buvo dislokuotos 7 transporto priemones su terminio vaizdo įranga, 24 patrulių automobiliai, 2 Šengeno sienos apsaugos autobusai su IT įranga, 3 mikroautobusai, 1 keleivinis autobusas ir sraigtasparnis. Be to, buvo įrengti du mobilieji biurai. 2010 m. lapkričio mėn. pradžioje pradėjus RABIT operaciją, nustatyta, kad neteisėtų atitinkamų Graikijos ir Turkijos sienos atkarpų kirtimų atvejų laipsniškai sumažėjo. Spalio mėn., dar prieš prasidedant operacijai, nustatyta, kad prie Graikijos ir Turkijos sausumos sienos buvo iš viso 7 607 asmenys. Lapkričio mėn., vykstant operacijai, nustatyta, kad sieną kirto iš viso 4 616 asmenų, o gruodžio mėn. – šis skaičius dar sumažėjo iki 3 413. Vėliau, 2011 m. sausio mėn., šis skaičius sumažėjo iki 2 266, o 2011 m. vasario mėn. – iki 1 632. Po RABIT operacijos neteisėtų sienos kirtimo atvejų sumažėjo apie 75 proc. Kad būtų aiškiau, remiantis Graikijos institucijų informacija, pateikta FRONTEX rizikos analizės tinklui, per visus 2010 m. iš viso nustatyti 47 706 sienos kirtimo atvejai.
•Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas

•Pagrindinės teisės

4.POVEIKIS BIUDŽETUI

5.KITI ELEMENTAI

•Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka

•Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

Netaikoma

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas

Siekiant užtikrinti tam tikrą teisinį tikrumą dėl tiekėju laikomo asmens tvarkos taikymo srities, pateikta sąvokos „sudaryti sąlygas“ apibrėžtis.

Kad tiekėju laikomo asmens tvarka būtų veiksmingai taikoma keleivių vežimo ir trumpalaikės būsto nuomos paslaugų atveju, būtina paaiškinti, kaip platforma gali nustatyti, ar taikoma tiekėju laikomo asmens tvarka, t. y. jei pagrindinis tiekėjas nesuteikia platformai PVM mokėtojo kodo.

Be to, nustatyta, kad tokiomis aplinkybėmis, kai pagrindinis tiekėjas turi PVM mokėtojo kodą, tačiau neapmokestina PVM (pavyzdžiui, dėl to, kad jis naudojasi specialia mažosioms įmonėms skirta schema valstybėje narėje, kurioje tokioms įmonėms suteikiamas PVM mokėtojo kodas), tas tiekėjas neturėtų pateikti platformai šio PVM mokėtojo kodo.

Taip pat paaiškinama, kad platforma neturėtų būti laikoma atsakinga, kai pagrindinio paslaugų teikėjo pateikta informacija yra neišsami arba klaidinga, ir kad platforma gali laikyti pagrindinę paslaugą gaunantį klientą neapmokestinamuoju asmeniu, jei jis nepateikia PVM mokėtojo kodo.
•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Pasiūlymas visiškai dera su kitais vandens srities teisės aktais. Kalbant apie Miesto nuotekų valymo direktyvą (MNVD), kurios peržiūros pasiūlymas pateikiamas tuo pat metu kaip ir šis pasiūlymas, vieną didžiausių iššūkių kelia mikroteršalai. Dėl poreikio juos pašalinti nuotekų valymo įrenginiuose didėja valymo išlaidos, o pašalinti ne visada įmanoma. Todėl pasiūlymu siekiama skatinti imtis aktyvesnių veiksmų mažinant išmetamųjų teršalų kiekį jų susidarymo vietoje. Nuotekų valymas bus ypač svarbus kai kurių kategorijų teršalams, visų pirma vaistams ir asmens priežiūros produktuose naudojamoms medžiagoms, nes jie išmetami daugiausia miesto aplinkoje.

Išvengus vandens taršos, pasiūlymas taip pat bus naudingas pakartotinio vandens naudojimo galimybėms, be kita ko, drėkinimo reikmėms, pagal naująjį Reglamentą dėl pakartotinio vandens naudojimo minimaliųjų reikalavimų (Reglamentas (ES) 2020/741).

Šis pasiūlymas taip pat dera su neseniai peržiūrėta Geriamojo vandens direktyva, kuri iki 2023 m. sausio mėn. turi būti perkelta į nacionalinę teisę visose ES valstybėse narėse. Sprendžiant paviršinio ir požeminio vandens taršos problemą, šiuo pasiūlymu bus apsaugoti gyvybiškai svarbūs geriamojo vandens šaltiniai ir sumažintos valymo išlaidos. GVD ir šis pasiūlymas skirtas įvairiems teršalams, visų pirma pesticidams, vaistams ir perfluoralkilintų ir polifluoralkilintų medžiagų (PFAS) grupei. Kalbant apie PFAS, reikėtų pažymėti, kad šiame pasiūlyme, priešingai nei peržiūrėtoje GVD, pasinaudota naujausiomis 2020 m. liepos 9 d. priimtomis EFSA rekomendacijomis dėl PFAS. Kaip ir GVD, šiame pasiūlyme taip pat siūloma taikyti priemones mikroplastikui ne iš karto, o po to, kai bus parengta stebėsenos metodika. Į šį pasiūlymą bus atsižvelgta šiuo metu atliekamame Maudyklų vandens direktyvos (MVD) vertinime, o jei MVD bus peržiūrima, jis bus įtrauktas į MVD poveikio vertinimui parengtą bazinį scenarijų.

Pasiūlymas taip pat dera su naujausiais Komisijos pasiūlymais peržiūrėti ES priemones, kuriomis siekiama spręsti didelių pramonės įrenginių keliamos taršos problemą ir kuriomis ne tik išplečiama Pramoninių išmetamų teršalų direktyvos (PITD) taikymo sritis, bet ir siekiama pagerinti išteklių naudojimo efektyvumą ir užtikrinti, kad leidimų išdavimo reikalavimai būtų geriau kontroliuojami ir labiau integruojami, be kita ko, patikslinant taisykles, taikomas netiesioginiam taršių medžiagų išleidimui į vandenį per komunalinių nuotekų valymo įrenginius. Pasiūlymais taip pat siekiama skatinti inovacijas, kad būtų sprendžiama patvariųjų cheminių medžiagų ir naujų nustatytų susirūpinimą keliančių medžiagų, įskaitant PFAS, mikroplastikus ir vaistus, problema. Keitimosi informacija procese pagal peržiūrėtą PITD, kurio tikslas – parengti ir peržiūrėti geriausių prieinamų gamybos būdų informacinius dokumentus, bus atsižvelgta į susirūpinimą keliančių medžiagų, įskaitant medžiagas, įtrauktas į paviršinio ir požeminio vandens stebėjimo sąrašus, taip pat medžiagas, keliančias didelį pavojų vandens aplinkai arba per ją ES lygmeniu, nustatymą pagal ES vandens srities teisės aktus.
IŠREIKŠDAMOS besąlygišką įsipareigojimą visapusiškai skatinti darnų vystymąsi, įskaitant aplinkos apsaugą, veiksmingą bendradarbiavimą kovojant su klimato kaita ir veiksmingą 1992 m. gegužės 9 d. Rio de Žaneire priimtos Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (UNFCCC) bei 2015 m. gruodžio 12 d. Paryžiuje priimto Paryžiaus susitarimo įgyvendinimą, taip pat veiksmingą tarptautiniu mastu pripažintų darbo ir socialinių standartų propagavimą ir taikymą,

UŽTIKRINDAMOS, kad šiuo požiūriu nė vienas nebūtų nepaliekamas nuošalyje,

PABRĖŽDAMOS, kaip svarbu gilinti santykius ir stiprinti bendradarbiavimą tokiose srityse kaip migracija,

PATVIRTINDAMOS savo norą stiprinti Šalių bendradarbiavimą, grindžiamą bendromis vertybėmis ir abipuse nauda, veiksmus visapusiškai derinant su veikla, vykdoma pagal regionines programas,

PRIPAŽINDAMOS svarbą, kurią Šalys teikia principams ir taisyklėms, kuriais reglamentuojama tarptautinė prekyba, visų pirma nustatytiems 1994 m. balandžio 15 d. Marakeše sudarytoje Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) steigimo sutartyje, ir būtinybei skaidriai ir nediskriminuojant taikyti šiuos principus ir taisykles,

PAŽYMĖDAMOS, kad Šalims nusprendus pagal šį Susitarimą sudaryti konkrečius susitarimus dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, kuriuos ES turėtų sudaryti pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo Trečiosios dalies V antraštinę dalį, tokių būsimų konkrečių susitarimų nuostatos nebūtų privalomos Airijai, nebent ES kartu su Airija, atsižvelgdamos į jų ankstesnius dvišalius santykius, praneštų Tailandui, kad pagal Protokolą Nr. 21 dėl Airijos pozicijos dėl laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, pridėtą prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, Airijai, kaip ES daliai, tokie būsimi konkretūs susitarimai tampa privalomi. Be to, Airijai nebūtų privalomos jokios vėlesnės ES vidaus priemonės, kurios pagal minėtą V antraštinę dalį turėtų būti priimtos šiam Susitarimui įgyvendinti, nebent ji pagal Protokolą Nr. 21 praneštų apie savo pageidavimą dalyvauti įgyvendinant tokias priemones arba joms pritarti. Be to, pažymima, kad tokiems būsimiems konkretiems susitarimams arba vėliau priimtoms ES vidaus priemonėms būtų taikomas prie tų Sutarčių pridėtas Protokolas Nr. 22 dėl Danijos pozicijos,

SUSITARĖ:

I ANTRAŠTINĖ DALIS

POBŪDIS IR TAIKYMO SRITIS
Dėl prašymo išplėsti pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimčių taikymą, įtraukiant privežamuosius skrydžius, Komisija mano, kad tai viršija tai, kas būtina. Daugelis keleivių tam tikru skrydžiu gali vykti į transporto bendrovės skrydžių centrą, kad galėtų pasiekti įvairias paskirties vietas, – kai kuriose iš šių paskirties vietų gali būti taikomi kelionių apribojimai arba gali tekti keisti maršrutą, o kitose – ne. Todėl nėra paprasta nustatyti, kurio maršruto atveju kuris nors skrydis yra privežamasis skrydis. Be to, keleiviai gali pritaikyti savo poreikius prie konkrečių aplinkybių. Pavyzdžiui, nors mažiau keleivių gali nuspręsti skristi į Azijos šalis, vietoj to jie gali pasirinkti keliauti į paskirties vietas Šiaurės arba Pietų Amerikoje vis tiek keliaudami per skrydžių centrą ES. Sutikimas taikyti pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo išimtis viršytų pagrįsto laiko tarpsnių nenaudojimo tikslą pagal Laiko tarpsnių reglamento 10 straipsnio 4 dalies e punktą ir prieštarautų principui, pagal kurį laiko tarpsniai nėra susieti su konkrečiu maršrutu. Oro transporto bendrovės gali koreguoti tvarkaraščius ir tinklus atsižvelgdamos į paklausą, kaip padarė daugelis oro transporto bendrovių per pandemiją.

Galiausiai, kalbant apie darbuotojų trūkumą, Komisija pažymi, kad per dabartinį vasaros sezoną tai gali tapti rimtesne problema. Tačiau pasiūlymas nebus priimtas laiku, kad apimtų dabartinį sezoną, todėl suinteresuotosios šalys kartu su Komisija svarsto kitus sprendimus. Kaip ir oro uostų pajėgumų mažinimo dėl sanitarijos priemonių atveju, Komisija pritaria atviram suinteresuotųjų šalių dialogui ir tvarkingam pajėgumų mažinimui siekiant sumažinti neigiamas pasekmes keleiviams. Apie susijusius skrydžių atšaukimus ir (arba) laiko tarpsnių perskirstymą turėtų būti skaidriai pranešama oro transporto bendrovėms ir (arba) jų asociacijoms ir turėtų būti joms paskirstyti proporcingai pagal laiko tarpsnių skaičių arba oro transporto bendrovių naudojamus pajėgumus atitinkamame oro uoste.
9.PRIPAŽINDAMOS, kad neįmanoma nuspėti Rusijos agresijos karo poveikio Ukrainos transporto sektoriui ir infrastruktūrai, kurį jaučia ir Moldovos Respublikos veiklos vykdytojai, trukmės, ir dėl to numatydamos ne vėliau nei prieš tris mėnesius iki šio Susitarimo galiojimo pabaigos Jungtiniame komitete pasitarti dėl poreikio jį pratęsti,

4.AKREIPDAMOS DĖMESĮ Į TAI, kad dabartinė keleto valstybių narių suteiktais leidimais grindžiama sistema nesuteikia Moldovos Respublikos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams lankstumo, būtino, kad jie galėtų padidinti vežimo per Sąjungą, iš jos ir į ją operacijų mastą,

3.NORĖDAMOS paremti Moldovos Respublikos visuomenę ir ekonomiką, būtent leisti Sąjungos ir Moldovos Respublikos krovininio kelių transporto paslaugų teikėjams prireikus vykdyti krovinių vežimo į Moldovos Respublikos teritoriją ir per ją operacijas, taip pat sudaryti Moldovos Respublikai sąlygas toliau koreguoti savo ekonomikos ir transporto modelius atsižvelgiant į Rusijos agresijos karo poveikį tarptautinėms rinkoms,

2.PRIPAŽINDAMOS, kad iš Moldovos Respublikos neįmanoma eksportuoti prekių pagrindiniais per Ukrainą einančiais transporto maršrutais ir kad siekiant užtikrinti tiekimo grandinių ir aprūpinimo maistu saugumą būtina skubiai pradėti naudotis alternatyviais iš Moldovos Respublikos per Europos Sąjungos teritoriją einančiais maršrutais,

10.PRIPAŽINDAMOS, kad Europos šalių susitarimas dėl kelių transporto priemonių ekipažų, važinėjančių tarptautiniais maršrutais, darbo (AETR) padės užtikrinti, kad vežimo operacijos pagal šį Susitarimą būtų vykdomos laikantis su vairuotojų darbo sąlygomis ir sąžininga konkurencija susijusių taisyklių ir nekeliant pavojaus kelių eismo saugumui,

SUSITARĖ:

1 straipsnis

Tikslai

1.Šio susitarimo tikslas – atsižvelgiant į Rusijos agresijos karo prieš Ukrainą padarinius ir į didelius jo sukeltus sutrikimus Moldovos Respublikos kelių transporto sektoriuje, laikinai palengvinti krovinių vežimą keliais tarp Europos Sąjungos ir Moldovos Respublikos teritorijų ir per jas, suteikiant bet kurioje iš Šalių įsisteigusiems veiklos vykdytojams papildomų teisių, susijusių su tranzitu ir krovinių vežimu tarp Šalių.

2.Šis Susitarimas negali būti aiškinamas taip, kad juo, palyginti su padėtimi dieną prieš šio Susitarimo įsigaliojimą, būtų sumažinamos arba kitaip apribojamos Šalių viena kitai suteikiamos galimybės patekti į tarptautinių kelių transporto paslaugų rinką.

2 straipsnis

Taikymo sritis

Šis Susitarimas yra taikomas tranzitui ir tarptautiniam krovinių vežimui keliais tarp Šalių už atlygį ir nedaro poveikio Europos transporto ministrų konferencijos daugiašalės kvotų sistemos, kurią administruoja Tarptautinis transporto forumas, taisyklių taikymui. Jis netaikomas krovinių vežimui keliais Europos Sąjungos valstybėse narėse ar tarp jų. Be to, jis netaikomas tranzitui per kitos Šalies teritoriją, susijusiam su krovinių vežimu tarp trečiųjų valstybių.

3 straipsnis

Apibrėžtys
Būtina rasti saugumo didinimo ir žmogaus teisių apsaugos, įskaitant duomenų ir privatumo apsaugą, pusiausvyrą. Komisija užtikrino, kad Susitarime būtų nustatytos tinkamos asmenų privatumo, pagrindinių teisių ir laisvių apsaugos priemonės, taip pat teisinis pagrindas keistis asmens duomenimis, siekiant kovoti su sunkiais nusikaltimais ir terorizmu.

Be to, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija yra artimos partnerės. 2016 m. spalio 5 d. pasirašytas Europos Sąjungos ir Naujosios Zelandijos partnerystės susitarimas dėl santykių ir bendradarbiavimo atspindi sustiprėjusius Šalių partnerystės ryšius, kurie gilina ir stiprina bendradarbiavimą abiem Šalims svarbiais klausimais ir atspindi bendras vertybes bei principus. Į Susitarimą įtrauktos ne tik nuostatos, leidžiančios palengvinti prekybą, bet ir nuostatos, pagal kurias Šalys įsipareigoja bendradarbiauti tokiose srityse kaip teisėsauga, organizuoto nusikalstamumo bei korupcijos prevencija ir kova su jais, narkotikai, kibernetiniai nusikaltimai, pinigų plovimas, terorizmas ir terorizmo finansavimas, migracija ir prieglobstis. Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija taip pat yra partnerės Pasaulinio kovos su terorizmu forume (GCTF). Tai tarptautinis 29 šalių ir Sąjungos forumas, kurio pagrindinis tikslas – mažinti žmonėms visame pasaulyje keliamą terorizmo pavojų užkertant kelią teroristiniams išpuoliams, kovojant su jais ir vykdant atitinkamą baudžiamąjį persekiojimą, taip pat kovojant su terorizmo kurstymu ir verbavimu teroristinei veiklai. Be to, Europos Sąjunga ir Naujoji Zelandija glaudžiai bendradarbiauja užsienio ir saugumo klausimais ir palaiko nuolatinį dialogą politikos ir saugumo klausimais. Palaikant šį dialogą, be kita ko, dažnai vykdomos ministerijų ir vyresniųjų pareigūnų lygmens konsultacijos. Naujoji Zelandija taip pat dalyvavo kai kuriose ES krizių valdymo operacijose, pvz., operacijoje „Atalanta“ (kova su piratavimu Somalio pusiasalyje) 2014 m.
AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

2022 m. vasario 24 d. pradėta neišprovokuota ir nemotyvuota Rusijos karinė agresija prieš Ukrainą smarkiai sumažino Ukrainos galimybes prekiauti su kitomis pasaulio šalimis, nes žūsta žmonės, reikia sutelkti dėmesį į teritorijos gynybą, daug gyventojų priversti persikelti, be to, sunaikinti gamybos pajėgumai ir dėl prieigos prie Juodosios jūros blokados netekta didelės transporto maršrutų dalies. Šiomis sudėtingomis aplinkybėmis Ukraina paprašė Sąjungos kiek įmanoma padėti šaliai toliau prekiauti su kitomis pasaulio šalimis ir dar labiau stiprinti prekybos santykius su Sąjunga. Šiuo tikslu, be kita ko, siekiama sudaryti palankesnes sąlygas sausumos logistikai ir dar labiau liberalizuoti rinką. Šios priemonės suteiktų Ukrainos gamintojams daugiau lankstumo ir tikrumo.

Todėl Komisija siūlo priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos prekybos liberalizavimo priemonės, t. y. trys toliau nurodytos priemonės, kurios turėtų būti taikomos vienus metus: