KOMISIJOS KOMUNIKATAS Kipro veiksmų įvertinimas dėl 2013 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacijos Kiprui siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį /* COM/2013/0626 final */





1. Perviršinio deficito procedūra. Pagrindinė informacija 2010 m. liepos 13 d. Taryba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 6 dalį nusprendė, kad Kipre yra susidaręs perviršinis deficitas, ir pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį pateikė rekomendaciją Kiprui iki 2012 m. ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį[1]. 2011 m. sausio 27 d. Komisija (pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 9 straipsnio 3 dalį atlikusi priemonių, kurių ėmėsi Kipras, vertinimą) padarė išvadą, kad iš turimos informacijos matyti, kad Kipras ėmėsi priemonių, kuriomis užtikrinama tinkama pažanga taisant perviršinio deficito padėtį per Tarybos nustatytą laikotarpį. 2012 m. sausio 11 d. Komisija patvirtino, kad Kipras ėmėsi veiksmingų priemonių atsižvelgdamas į 2010 m. liepos 13 d. Tarybos rekomendaciją valdžios sektoriaus deficitą sumažinti tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės, todėl jokių papildomų veiksmų pagal perviršinio deficito procedūrą imtis nereikėjo. 2013 m. balandžio 25 d. Taryba priėmė Kiprui skirtą sprendimą dėl specialiųjų priemonių finansiniam stabilumui ir tvariam augimui atkurti (toliau – Programa)[2]. Be to, pagal Europos stabilumo mechanizmą (ESM) Kiprui skirta finansinės pagalbos priemonė. Šiomis aplinkybėmis 2013 m. balandžio 26 d. Kipro valdžios institucijos ir Komisija, veikdama ESM vardu, pasirašė Susitarimo memorandumą dėl specialių ekonominės politikos sąlygų (toliau – susitarimo memorandumas). 2013 m. gegužės 16 d. Taryba pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 5 dalį padarė išvadą, kad buvo imtasi veiksmingų priemonių, tačiau po to, kai 2010 m. buvo priimta rekomendacija, kilo netikėtų nepalankių ekonominių įvykių, turinčių didelių neigiamų pasekmių valdžios sektoriaus finansams, ir laikytis 2010 m. liepos mėn. Tarybos nustatyto perviršinio deficito padėties ištaisymo termino tapo nebeįmanoma. Todėl Taryba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį priėmė patikslintą rekomendaciją (toliau – patikslinta PDP rekomendacija), kuria pratęsė perviršinio deficito padėties ištaisymo terminą iki 2016 m. Rekomenduojama, kad „Kipras turėtų pasiekti tokius nominaliojo valdžios sektoriaus deficito tikslus: 2013 m. – 6,5 % BVP, 2014 m. – 8,4 % BVP, 2015 m. – 6,3 % BVP ir 2016 m. – 2,9 % BVP, kad nominalųjį valdžios sektoriaus deficitą iki 2016 m. sumažintų tiek, kad jis neviršytų 3 % BVP pamatinės vertės. Siekdamas šio tikslo Kipras turėtų tiksliai įgyvendinti 2013 m. biudžeto įstatymą ir sutartas papildomas konsolidavimo priemones, kurios 2013 m. turėtų siekti ne mažiau kaip 351 mln. EUR. Kipras turėtų visiškai įgyvendinti 2014 m. skirtas fiskalines priemones, kurios priimtos 2012 m. gruodžio mėn. ir 2014 m. sudarys ne mažiau kaip 270 mln. EUR. Kipras turėtų stebėti kas mėnesį vykdomų konsolidavimo priemonių poveikį biudžetui ir toliau vykdyti fiskalinius tikslus bei imtis papildomų priemonių, jeigu nebus surenkama pakankamai pajamų arba didės socialinės išlaidos, atsižvelgiant į makroekonomines aplinkybes. Kipras turėtų toliau vykdyti fiskalinį konsolidavimą vidutinės trukmės laikotarpiu, kuris apimtų vidutinės trukmės biudžeto tikslą – struktūriniu požiūriu subalansuotą biudžetą, neleisdamas augti išlaidoms, gerindamas mokesčių struktūrą ir imdamasis fiskalinių ir struktūrinių priemonių“. 2. Veiksmingų priemonių, kurių imtasi, vertinimas 2013 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija grindžiama Komisijos 2013 m. pavasario prognoze. Dabartinis veiksmingų priemonių, kurių imtasi, vertinimas grindžiamas atnaujintomis fiskalinėmis ir makroekonominėmis projekcijomis, parengtomis liepos mėn. peržiūrint Kipro programą (toliau – liepos PP (programos prognozė)). Jas rengiant atsižvelgta į ekonomikos ir biudžeto pokyčius nuo patikslintos rekomendacijos pagal perviršinio deficito procedūrą (PDP) priėmimo. Remiantis liepos PP, prognozės, kuria grindžiama patikslinta PDP rekomendacija, atžvilgiu ekonominių perspektyvų projekcijos 2013–2016 m. iš esmės nesikeičia. Manoma, kad apskritai realusis BVP 2013 m. smarkiai (t. y. 8,7 %) mažės, kaip ir numatyta Komisijos 2013 m. pavasario prognozėje. Numatytą mažėjimą lems neatidėliojamas bankų sektoriaus restruktūrizavimas ir jo poveikis grynojo kredito augimui, užsitęsęs įmonių ir namų ūkių finansinio įsiskolinimo mažinimas, vykdomas fiskalinis konsolidavimas ir didelis ekonominis netikrumas, dėl kurio daromas spaudimas vidaus paklausai ir investicijoms. Be to, manoma, kad laikinai nustatyta kapitalo kontrolė ir jo atsiėmimui taikomi apribojimai kartu su susijusiu netikrumu kliudys tarptautinio kapitalo srautams ir mažins verslo apimtį tiek į vidaus, tiek į tarptautinę rinką orientuotose įmonėse. Dėl dviejų pagrindinių finansų įstaigų neapdraustų indėlininkų gelbėjimo privačiomis lėšomis, manoma, bus prarasta daug lėšų, o tai taip pat darys poveikį privačiam vartojimui ir investicijoms. Apskritai, per pirmąjį metų pusmetį Kipras veiksmingai vykdė 2013 m. biudžetą. Manoma, kad dėl fiskalinio konsolidavimo priemonių, kurių tiesioginių mokesčių srityje ėmėsi valdžios institucijos, t. y. įstatymais nustatyto įmonių pajamų mokesčio tarifo didinimo ir pajamoms iš palūkanų taikomo mokesčio tarifo didinimo, bus atsvertas sumažinto darbo užmokesčio tiek privačiajame, tiek viešajame sektoriuose neigiamas poveikis šios kategorijos mokesčiams. Pajamų iš netiesioginių mokesčių projekcijos išlieka beveik nepakitusios – išlaikoma ta pati lygsvara tarp palyginti veiksmingai surenkamo PVM ir kitų mokesčių, kurie, panašu, kur kas labiau priklauso nuo nepalankių makroekonominių aplinkybių ateinančiais metų ketvirčiais. Kalbant apie išlaidas, tikimasi, kad išlaidų priemonės bus ir toliau apdairiai įgyvendinamos ir atsvers dėl vis sudėtingesnių darbo rinkos sąlygų išaugusias socialines išmokas. Atsižvelgiant į šiuos pokyčius per pirmuosius du 2013 m. ketvirčius, atnaujintomis fiskalinių sąskaitų projekcijomis patvirtinama, kad pagrindinės biudžeto tendencijos per pirmąjį 2013 m. pusmetį ir toliau atitinka PDP rekomendacijoje nustatytą koregavimo planą. Tačiau numatoma, kad 2013 m. biudžeto balansą sutrikdys kompensacija socialiniam ir pensijų fondams, kurie dėl neapdraustų indėlių, laikytų Kipro liaudies banke (CPB), patyrė nuostolių. Dėl socialinio ir pensijų fondų socialinės paramos pobūdžio Kipro valdžios institucijos yra įsipareigojusios mokėti šią kompensaciją iš valdžios sektoriaus biudžeto[3]. Šia kompensacija turėtų būti užtikrintas panašus fondų tvarkymas kaip Kipro banke (BoC) po indėlių konvertavimo į nuosavybę. Dėl kompensacijos 2013 m. deficitas gali būti gerokai didesnis už Tarybos rekomenduotą 6,5 % BVP dydžio valdžios sektoriaus deficitą. Atlikus pirmą peržiūrą pagal programą, nustatyta, kad kompensacijos kursas neviršys 52,5 % viso indelių balanso CPB, remiantis indėlių konvertavimo į nuosavybę BoC kursu (47,5 %). Vadinasi, dėl kompensacijos patirtos bendros biudžeto sąnaudos siektų apie 1,8 % BVP, iš kurių apie pusę galima išmokėti iki koregavimo programos antrosios peržiūros. Remiantis šiuo metu turima informacija, manoma, kad biudžeto įsipareigojimą galima visiškai įvykdyti 2013 m. Šiuo atveju atitinkamas 2013 m. pirminis balanso deficitas būtų apie 4¼ % BVP, o nominalus deficitas – apie 8½ % BVP, taigi viršytų gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija nustatytą 2013 m. tikslą. Kipro valdžios institucijos įsipareigojo, atlikusios peržiūrą ir pasikonsultavusios su programos partneriais, pritaikyti šios programos sąlygas iki antros pagalbos dalies išmokėjimo. Dėl ypatingo vienkartinio pobūdžio ši kompensacija socialiniam ir pensijų fondams nedarytų poveikio vėlesnių metų biudžeto rezultatams, o 2014 m. nominalus deficitas pagal prognozes turi atitikti PDP tikslą – 8,4 % BVP. Be to, sprendžiant iš turimos informacijos, pagal PDP terminą perviršinio deficito padėtį ištaisyti iki 2016 m. turėtų būti įmanoma. Gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija orientuota į nominalaus balanso tikslus ir principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas pastangas, atsižvelgiant į išskirtinę, labai nestabilią makroekonominę padėtį tuometiniame Kipre, kai struktūrinio balanso skaičiavimai buvo labiau netvirti ir priklausantys nuo pokyčių bėgant laikui nei stabilesnėmis makroekonominėmis sąlygomis. Galima numanyti, kad dėl kompensacijos pensijų fondams poveikio biudžetui Kipras neįvykdys 2013 m. nominalaus balanso tikslo, kurį rekomendavo Taryba, todėl siekiant įvertinti, ar išlaidų tikslai buvo įvykdyti, o planuotos diskrecinės priemonės įgyvendintos, reikėtų atlikti kruopščią analizę. Išsamus įgyvendintų fiskalinių priemonių vertinimas pagal principą „iš apačios į viršų“ Kipro atveju ypač svarbus, nes 2013 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija taip pat aiškiai nurodomas rekomenduojamas diskrecinių konsolidavimo priemonių dydis. Todėl, siekiant nustatyti, ar Kipras ėmėsi veiksmingų priemonių, reikia atlikti konsolidavimo priemonių, darančių fiskalinį poveikį 2013 ir 2014 m., vertinimą. Taryba rekomendavo, kad suderintų konsolidavimo priemonių suma 2013 m. būtų bent 351 mln. EUR (2,1 % BVP). Visų pirma šios priemonės apima įstatymais nustatyto įmonių pajamų mokesčio tarifo didinimą iki 12,5 %, pajamoms iš palūkanų taikomo mokesčio tarifo didinimą iki 30 % ir bankams taikomo mokesčio tarifo didinimą iki 0,15 %. Tęsiant ankstesnius veiksmus smarkiai padidintas nekilnojamojo turto mokestis, toliau karpytas darbo užmokestis ir pensijos, tikslingiau skirstyti socialiniai pervedimai, peržiūrėtos išmokos pensininkams ir būstui ir nustatytos sveikatos priežiūros išlaidų kontrolės priemonės. Be to, vyriausybė racionalizavo socialinius pervedimus ir, kaip reikalauta, sutaupė daugiau nei 113 mln. EUR. Nors šie iš socialinių pervedimų papildomai sutaupyti pinigai jau buvo įtraukti į 2013 m. biudžeto įstatymą, į juos neatsižvelgta rengiant fiskalines projekcijas, kuriomis grindžiama 2013 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendacija. Taigi 2013 m. įgyvendinta suderintų priemonių už daugiau nei 351 mln. EUR. Pagal atnaujintas fiskalines ir makroekonomines projekcijas 2014 m. Kipras, visiškai įgyvendinęs suderintas fiskalines priemones, užtikrintų Tarybos rekomenduotą poveikį biudžetui, viršijantį 270 mln. EUR. Apskaičiuotas tiesioginis konsolidavimo priemonių poveikis, mažinantis deficitą, lygus 2,2 % BVP. Kalbant apie išlaidas, didžiausią poveikį daro tolesnis viešojo sektoriaus darbo užmokesčio ir pensijų karpymas (papildomais 3 %), priemonės, kuriomis neleidžiama augti socialiniams pervedimams ir sveikatos priežiūros išlaidoms, laikino darbo užmokesčio ir pensijų įmokų padidinimo iki 3,5 % pratęsimas ir įmokų bendrajai socialinio draudimo sistemai padidinimas tiek darbdaviams, tiek darbuotojams. Tačiau daugiausia pastangų dedama pajamų atžvilgiu (1,6 % BVP), toliau didinant netiesioginius mokesčius (PVM ir energijos akcizo mokesčius) ir padidinant įmokas, išskaičiuojamas iš darbo užmokesčio ir pensijų. 2013 m. padidintų turto mokesčių, pajamų iš palūkanų mokesčių ir PVM poveikis pasireikš tik praėjus visiems metams, t. y. 2014 m., ir prisidės prie tais metais konsoliduojant biudžetą gautų pajamų. Nepaisant įgyvendinimo kai kurios su pajamomis susijusios priemonės, manoma, nebus tokios sėkmingos, ypač 2013 m. Pavyzdžiui, greičiausiai susidarys išskaičiuojamojo pajamų iš palūkanų mokesčio trūkumas, nes dėl konstitucinių priežasčių padidinimas įsigaliojo ne nuo 2013 m. sausio 1 d., o tik nuo 2013 m. balandžio 29 d. Be to, pajamos, gautos padidinus bankams taikomą mokestį (kurį moka kredito įstaigos), po peržiūrėjimo sumažintos dėl teisės aktų pakeitimų, kuriais veiksmingai sumažinta 2013 m. mokesčių bazė, kad finansų įstaigos nemokėtų mokesčių už indėlių bazę, gerokai viršijančią esamą indėlių sumą. Kalbant apie variklinių transporto priemonių mokesčių reformą, dėl smarkaus Kipro variklinių transporto priemonių rinkos smukimo surinkti papildomų pajamų pasirodė kur kas sudėtingiau, nei manyta, tačiau trūkumą susitarta padengti kompensacinėmis priemonėmis. Apibendrinant išlaidų tikslai pasiekti, diskrecinės su pajamomis susijusios priemonės įgyvendintos, o suderintos konsolidavimo priemonės, dabartiniu vertinimu, viršija reikalaujamą 351 mln. EUR sumą 2013 m. ir 270 mln. EUR 2014 m. Taigi atlikus išsamų konsolidavimo priemonių, darančių fiskalinį poveikį 2013 ir 2014 m., vertinimą pagal principą „iš apačios į viršų“, matyti, kad, atsižvelgdamas į gegužės 16 d. Tarybos rekomendaciją, Kipras ėmėsi veiksmingų priemonių. Dėl išskirtinės, labai nestabilios makroekonominės padėties Kipre yra sudėtinga tiksliai struktūriškai apskaičiuoti fiskalinių priemonių poveikį. Be to, kaip pastebima Komisijos tarnybų analizėje[4], Kipro atveju potencialaus ekonomikos augimo įverčiai gana stipriai svyruoja, be to, keliose iš eilės prognozėse pateiktas bendro darbo, kapitalo kaupimo ir produktyvumo (TFP) poveikis skatinant ekonomikos augimą labai nevienodas. Šie apskaičiuotos potencialios gamybos apimties skirtumai ir labai nestabilios makroekonominės sąlygos daro atitinkamą poveikį apskaičiuotoms struktūrinėms pastangoms, net jei biudžetas įvykdomas arba atskiros konsolidavimo priemonės įgyvendinamos be pokyčių. Vis dėlto pagal balandžio mėn. programos prognozę rekomenduoto nominalaus balanso tikslams pasiekti 2013 m. reikės 1,3 % BVP, o 2014 m. – 0,3 % BVP vertės struktūrinių fiskalinių priemonių. Pagal atnaujintą liepos mėn. programos prognozę matyti, kad prastesnės rinkos projekcijos neigiamai veikia potencialią gamybos apimtį, kuri sumažinta 0,4 procentinio punkto 2013 m. ir 0,6 procentinio punkto 2014 m. Todėl savo ruožtu abiem metais sumažėjo ir apskaičiuotas gamybos apimties atotrūkis. Taigi, atsižvelgiant į nepakitusias realiojo BVP augimo projekcijas, ciklo komponento vertinimas yra mažiau neigiamas nei balandžio mėn. programos prognozėje. Tokiu būdu struktūrinis pagerėjimas 2013 ir 2014 m. yra šiek tiek mažesnis, nei numanyta gegužės 16 d. Tarybos rekomendacijoje. Atsižvelgiant į pakoreguotą potencialų gamybos apimties augimą, fiskalinių priemonių vertė padidėja iki 1,3 % 2013 m. ir 0,4 % 2014 m. O mokestinių pajamų elastingumas, palyginti su balandžio mėn. programos prognoze, priešingai, šiek tiek sumažintas 2013 m. ir šiek tiek padidintas 2014 m., todėl patikslintų fiskalinių priemonių vertė sumažinta 0,4 % 2013 m. ir padidinta 0,3 % 2014 m. Įvertinta tam tikrų pajamų priemonių nauda 2013 m. sumažinta. Tai susiję su tomis pajamų priemonėmis, kurių įgyvendinimas buvo atidėtas ir todėl jų poveikis bus juntamas tik po metų, t. y. 2014 m. Vadinasi, nors Kipro valdžios institucijos įgyvendino visas suderintas diskrecines priemones, diskrecinių pajamų priemonių poveikio sumažinimą iš esmės lemia pasikeitęs pajamų surinkimo laikas, nes kelių rūšių pajamos, balandžio mėn. programos prognozėje numatytos surinkti 2013 m., buvo nukeltos į 2014 m. liepos mėn. programos prognozėje. Atsižvelgiant į abu šiuos poveikius, fiskalinės priemonės siekia 0,9 % 2013 m. ir 0,7 % 2014 m. Todėl patikslintų fiskalinių priemonių dydis 2013–2014 m. maždaug atitinka netiesiogiai rekomenduotą dydį. Atsižvelgiant į tai, kad nukrypimą nuo gegužės 16 d. Tarybos rekomendacijoje nustatyto nominalaus tikslo galima paaiškinti ypatinga vienkartinio pobūdžio kompensacija socialiniam ir pensijų fondams CPB, šiuo metu nereikėtų imtis jokių papildomų priemonių. Dabar Kipras toliau griežtai įgyvendina 2013 m. biudžeto įstatymą ir suderintas papildomas konsolidavimo priemones, kurių suma, dabartiniu vertinimu, šiek tiek viršija reikalaujamą 351 mln. EUR sumą 2013 m. ir 270 mln. EUR sumą 2014 m. Padėtį būtina atidžiai stebėti ir pastebėjus nukrypimų nuo biudžeto planų iš anksto imtis papildomų taisomųjų veiksmų. Bendra fiskalinės politikos priemonių suma, kurios reikia 2014 m. biudžeto tikslams pasiekti, bus įvertinta konsultacijose dėl 2014 m. biudžeto įstatymo. 2015–2016 m. Kipro 2015 m. valdžios sektoriaus pirminio balanso deficitas neturėtų viršyti 344 mln. EUR (2,1 % BVP), o 2016 m. valdžios sektoriaus pirminio balanso perteklius turėtų būti bent 204 mln. EUR (1,2 % BVP) – siekiant šių tikslų atnaujintoje programos prognozėje reikės numatyti papildomų priemonių vėlesniais metais. Be to, įgyvendinamos fiskalinės ir struktūrinės priemonės, nurodytos Sprendime 2013/236/ES, padės pasiekti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą. Fiskalinės ir struktūrinės priemonės yra plataus masto ir, be kita ko, apima vidutinės trukmės laikotarpio biudžeto sistemos nustatymą, pensijų, sveikatos priežiūros ir socialinės paramos sistemos reformas, pajamų administravimą ir viešųjų finansų valdymo bei viešojo sektoriaus veikimo tobulinimo užtikrinimą. 3. Išvada Remiantis turima informacija, galima spręsti, kad Kipras ėmėsi veiksmingų priemonių, kad pagal 2013 m. gegužės 16 d. Tarybos rekomendaciją ištaisytų perviršinio deficito padėtį iki 2016 m. Iš dabartinės prognozės matyti, kad dėl kompensacijos socialiniam ir pensijų fondams, esantiems Kipro liaudies banke (CPB), 2013 m. nominalaus deficito tikslas pasiektas nebus. Tačiau pagrindinės biudžeto tendencijos ir 2013 m. biudžeto vykdymas ir toliau atitinka PDP rekomendacijoje nustatytą koregavimo planą. Atsižvelgiant į ypatingo pobūdžio kompensaciją socialiniam ir pensijų fondams ir sprendžiant iš turimos informacijos, PDP terminas perviršinio deficito padėtį ištaisyti iki 2016 m. turėtų būti įmanomas. Be to, iš išsamaus vertinimo pagal principą „iš apačios į viršų“ matyti, kad Kipras patvirtino plataus masto konsolidavimo priemones, kuriomis deficitas bus tiesiogiai sumažintas apie 4,5 % BVP 2013 m. ir apie 2,2 % BVP 2014 m. Laikydamasis Tarybos rekomendacijos Kipras toliau griežtai įgyvendina 2013 m. biudžeto įstatymą, įvykdė išlaidų tikslus ir įgyvendino suderintas diskrecines konsolidavimo priemones, kurių vertė pagal vertinimus viršija reikalaujamą 351 mln. EUR sumą 2013 m. ir 270 mln. EUR sumą 2014 m. [1] OL L 186, 2010 7 20, p. 30. Su PDP susiję Kiprui skirti dokumentai pateikti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/deficit/countries/cyprus_en.htm. [2] Sprendimas 2013/236/ES, OL L 141, 2013 5 28. [3] Susitarimo memorandumu dėl specialių ekonominės politikos sąlygų nustatytoje koregavimo programoje (kurią 2013 m. balandžio 24 d. patvirtino ESM Valdytojų taryba) aiškiai nurodyta, kad „2013 m. deficito tikslas gali būti peržiūrėtas, siekiant įtraukti kompensaciją socialiniam ir pensijų fondams Kipro liaudies banke (CPB), kad būtų užtikrintos tokios pačios sąlygos, kaip numatytos tokiems fondams Kipro banke (BoC) po indėlių konvertavimo į nuosavybę“. Be to, susitarta, kad „dėl socialinio ir pensijų fondų socialinės paramos pobūdžio Kipro valdžios institucijos šiai kompensacijai sumokėti panaudos reikiamą sumą iš programos lėšų“. Šiuo tikslu vertinant Kipro lėšų poreikį beveik 2,5 % BVP dydžio orientacinis finansavimas numatytas 2013 m. trečiajam ketvirčiui (pastaba ESM pagal Europos stabilumo mechanizmo steigimo sutarties 13 straipsnio 1 dalį). Tačiau priimant Tarybos rekomendaciją tiksliai nustatyti šios kompensacijos poveikį biudžetui buvo neįmanoma, nes kompensacija priklausytų nuo BoC laikomų indėlių konvertavimui nustatyto kurso. Todėl 2013 m. pirminio ir nominalaus balanso deficito tikslai buvo nustatyti, aiškiai neatsižvelgiant į šios kompensacijos poveikį biudžetui. [4] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, pridedamas prie rekomendacijos dėl Tarybos rekomendacijos siekiant ištaisyti perviršinio valdžios sektoriaus deficito padėtį Kipre, SWD(2013) 176 final, 2013 5 7.