EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 10 18 COM(2016) 662 final 2016/0325(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) {SWD(2016) 331 final}

{SWD(2016) 332 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Viduržemio jūros regionui, kuriame 180 mln. asmenų laikomi stokojančiais vandens, paprastai būdingas didelis vandens trūkumas. Todėl ypač svarbu šiame regione užtikrinti tvarų aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų valdymą. Klimato kaita kelia vis didesnį vandens trūkumą šioje vietovėje, o tai daro reikšmingą poveikį žemės ūkiui. Didžioji dalis turimo vandens naudojama drėkinimui. Tai reiškia, kad esant tokiam trūkumui pasėlių derlius mažėja ir tampa nereguliarus, taigi dar labiau eikvojami gamtos ištekliai ir tampa sunkiau aprūpinti regiono gyventojus švariu vandeniu bei maistu už prieinamą kainą. Tai savo ruožtu daro neigiamą poveikį mitybai, sveikatai, pragyvenimui ir gyvenimo bei gerovės lygiui. Šie socialiniai ir ekonominiai sunkumai yra viena iš didžiausių nestabilumo priežasčių. Jie taip pat lemia migraciją – tiek vidinę, dėl kurios daugelis žemės ūkiu užsiimančių šeimų keliasi į miestus, ir išorinę, dėl kurios dalis gyventojų migruoja, visų pirma į Europą. Aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų valdymo tvarumo trūkumą Viduržemio jūros regione sukelia keletas veiksnių, įskaitant politinį nestabilumą, klimato kaitą ir sparčiai augantį gyventojų skaičių. Viena iš pagrindinių to priežasčių yra tai, kad trūksta bendrų novatoriškų sprendimų, kuriuos būtų galima pritaikyti prie regiono realijų ir nesunkiai įgyvendinti visame regione. Šių sprendimų nėra, nes bendras investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas (MTI) dydis Viduržemio jūros regione yra neproporcingas regiono problemos mastui. Investicijų dydis taip pat gerokai skiriasi įvairiose šalyse. Finansavimas nepritaikytas spręsti aprūpinimo vandeniu ir maistu problemai, o atitinkami suinteresuotieji subjektai – pavyzdžiui, privačiojo sektoriaus subjektai – ne visada turi pakankamai stiprių MTI pajėgumų. Be to, Sąjungos valstybių narių ir pietinių bei rytinių Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimo pastangos MTI srityje yra pernelyg fragmentiškos (daugiausia grindžiamos dvišaliais susitarimais), kad turėtų kokio reikšmingo poveikio. Šiomis aplinkybėmis migracijos srityje ypač svarbi ir aktuali jungtinės programos PRIMA iniciatyva, kurią įgyvendina dalyvaujančios Sąjungos ir pietinės Viduržemio jūros regiono valstybės. Iniciatyva įgyvendinama laikantis naujosios migracijos partnerystės požiūrio – užtikrinant glaudesnį valstybių narių ir kitų partnerių finansinį bendradarbiavimą. Jo laikantis matyti, kaip mokslinių tyrimų politika gali būti priemonė, kuria, sutelkiant nacionalinius biudžetus ir suvienijant Viduržemio jūros regiono šalis ilgalaikėms bendroms problemoms spręsti, užtikrinamas veiksmingas koordinavimas. Strateginis programos tikslas – ieškoti Viduržemio jūros regiono šalims šiuo metu skubiai reikalingų bendrų novatoriškų sprendimų, susijusių su aprūpinimu vandeniu ir maisto sistemomis. Įgyvendinus šį strateginį tikslą aprūpinimas vandeniu ir maisto sistemos taps veiksmingesni, ekonomiškai efektyvesni ir tvaresni. Tokiu būdu MTI turėtų padėti spręsti platesnio masto mitybos, sveikatos ir socialinės gerovės problemas ir galiausiai padėti šalinti masinės migracijos tendencijas. Taigi, remiantis Komisijos komunikatu dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio sukūrimo pagal Europos migracijos darbotvarkę (COM(2016) 385), TMI politikos priemonės gali būti maksimaliai sutelktos migracijos problemoms spręsti. •Institucinė sistema Jungtinės programos PRIMA kūrimo procesas prasidėjo 2012 m. Barselonoje surengus Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių mokslo, technologijų ir inovacijų konferenciją. Ja siekiama stiprinti Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių bendradarbiavimą MTI srityje – tai dalis platesnio užmojo Sąjungos išorės politikos tikslų, susijusių su pietinėmis kaimyninėmis šalimis. Kelios Tarybai pirmininkavusios valstybės narės pabrėžė, jog siekiant spręsti pagrindines bendras problemas, įskaitant vandens išteklių prieinamumą ir tvarkymą, inovacijas bei institucinį koordinavimą, reikia užmegzti regioninę partnerystę. Regionine partneryste siekiama pasitelkiant ilgalaikę struktūrinę sistemą vykdyti veiklą vadovaujantis bendros atsakomybės, abipusio intereso ir bendros naudos principais. 2014 m. gruodžio 5 d. Konkurencingumo taryba paprašė Komisijos įvertinti, ar, atsižvelgiant į tikslų taikymo sritį ir reikiamų išteklių mastą, Sąjungos dalyvavimas jungtinėje programoje PRIMA pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 185 straipsnį būtų pagrįstas. Visų pirma, Taryba savo išvadose patvirtino tai, kad programoje daugiausia dėmesio skiriama novatoriškų ir integruotų aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų Viduržemio jūros regiono šalyse tvaraus valdymo sprendimų paieškai bei įgyvendinimui. Tarybos manymu, tai vienas iš prioritetinių klausimų, norint pagerinti Viduržemio jūros regiono šalių gyventojų sveikatą, gerovę ir socialines bei kultūrines sąlygas ir suteikti postūmį ekonomikos augimui. Todėl 2014 m. gruodžio mėn. Viduržemio jūros regionui priklausančios valstybės narės ir trečiosios šalys Komisijai pasiūlė dalyvauti jungtinėje programoje PRIMA. Gavęs oficialų pasiūlymą, už mokslinius tyrimus, mokslą ir inovacijas atsakingas Komisijos narys Carlosas Moedasas, remdamasis Konkurencingumo tarybos išvadomis, paprašė Komisijos tarnybų parengti esamų alternatyvių politikos galimybių poveikio vertinimą, įskaitant iniciatyvą, kurios teisinis pagrindas – SESV 185 straipsnis. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Jungtinė programa PRIMA dera prie institucinio konteksto, iš kurio matyti, kad reikia aukščiausiu politiniu lygmeniu stiprinti Sąjungos bendradarbiavimą su pietinėmis Viduržemio jūros regiono šalimis ypač svarbiose vandens išteklių ir maisto sistemų bei susijusiose srityse. Programoje PRIMA aptariamos pagrindinės regioninės MTI problemos, susijusios su platesnio užmojo socioekonominiais ir geopolitiniais tikslais. Ja siekiama papildyti naujausius institucijų veiksmus kitose Sąjungos politikos srityse nei MTI. Jie išvardyti toliau. a) Diplomatija vandens srityje (2013 m. liepos 22 d. Užsienio reikalų tarybos išvados)

Klimato kaitos ir demografinio bei ekonominio vystymosi poveikis kartu su vandens kokybės, prieinamumo ir valdymo problema yra pagrindiniai saugos uždaviniai, dėl kurių santykiai gali tapti įtempti bei gali kilti konfliktų dėl galimybės naudotis vandeniu. Šiomis aplinkybėmis Sąjungai tenka svarbus vaidmuo remiant vandens diplomatiją visame pasaulyje ir Europos tarpvalstybiniuose vandenyse, be kita ko, plėtojant su vandeniu susijusias iniciatyvas su ES kaimyninėmis šalimis ir kitomis šalimis, kurios nustatytos atlikus ES aprūpinimo vandeniu saugumo padėties įvertinimą. b) Europos kaimynystės politikos (EKP) peržiūra (2015 m. gruodžio 14 d. Užsienio reikalų tarybos išvados) Taryba palankiai įvertino EKP, kuri yra vienas iš pagrindinių Sąjungos politinių prioritetų ateinančiais metais, peržiūrą. Ši peržiūra yra susijusi, be kita ko, su ypač reikšmingu MTI vaidmeniu kaimyninių šalių socialinio ir ekonominio vystymosi procese ir, sudarydama palankesnes sąlygas kaimyninėms šalims dalyvauti ES iniciatyvose, padeda joms modernizuoti ir diversifikuoti savo ekonomiką. c) Darnaus vystymosi tikslai (2015 m. gegužės 26 d. Užsienio reikalų tarybos išvados) Išvadose atkreipiamas dėmesys į programoje „Horizontas 2020“ įtvirtintą įsipareigojimą remti darnų vystymąsi tiek Sąjungoje, tiek bendradarbiaujant su tarptautiniais partneriais ir nurodoma, jog laikantis bendro darbotvarkėje po 2015 m. numatyto požiūrio į skurdo panaikinimą ir darnaus vystymosi skatinimą reikia skatinti mokslą, technologijas ir inovacijas. d) Migracija (2015 m. spalio 12 d. ir 2016 m. kovo 17–18 d. Užsienio reikalų tarybos išvados) Šiose išvadose Taryba pripažino, kad migracijos krizę ES kaimynystėje ir už jos ribų dar labiau sunkina skurdas, menkas socialinis bei ekonominis vystymasis ir žmogaus teisių pažeidimai, ir ragina vykdyti griežtą ES išorės migracijos ir prieglobsčio politiką. Be to, Taryba dar kartą patvirtino įsipareigojimą sutelkti visas priemones bei politiką, kad būtų šalinamos pamatinės migracijos srautų priežastys, ypač menko socialinio bei ekonominio vystymosi sąlygos ir klimato kaita. e) Europos diplomatija klimato kaitos srityje po COP 21 (2016 m. vasario 15 d. Užsienio reikalų tarybos išvados) Bendrame diplomatijos klimato kaitos srityje kontekste Taryba atkreipė dėmesį į diplomatijos klimato kaitos srityje veiksmų planą, įskaitant priemones, kuriomis daugiausia pastangų dedama siekiant spręsti klimato kaitos, gamtos išteklių (įskaitant vandenį), gerovės, stabilumo ir migracijos sąsajos klausimą. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Tikslai suderinami su problemos apibrėžtimi, jie apima susijusias MTI problemas ir jais užtikrinama Europos Sąjungos, Viduržemio jūros regiono ir pasaulinio lygmens politikos sąveika. Visų pirma, programa PRIMA yra suderinama su neseniai pateiktu Komisijos komunikatu dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio sukūrimo pagal Europos migracijos darbotvarkę (COM(2016) 385). Jame daugiausia dėmesio skiriama pagrindinių migracijos ir priverstinio gyventojų perkėlimo priežasčių šalinimui vykdant visų sričių „ES politik[ą], įskaitant švietimą, mokslinius tyrimus, kovą su klimato kaita, energetiką, aplinką, žemės ūkį“. Komunikate taip pat siūloma taikyti naujus vystomojo bendradarbiavimo modelius, kuriuose dalyvautų privatusis sektorius, novatoriškus finansavimo mechanizmus ir investicijas į MVĮ bei tvarią infrastruktūrą. Programoje „Horizontas 2020“ jau numatyta, kad „Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos“ ir „Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų, laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika“ – tai du iš prioritetinių visuomenės uždavinių, kurie turi būti sprendžiami teikiant paramą MTI investicijoms. Joje taip pat pripažįstama, kad MTI veikla, kuria siekiama spręsti šiuos uždavinius, turėtų būti vykdoma ES ir aukštesniu lygmeniu, atsižvelgiant į klimato bei aplinkos problemų tarpvalstybinį ir visuotinį pobūdį, jų mastą bei sudėtingumą ir maisto ir žemės ūkio tiekimo grandinės tarptautinį aspektą. Panašu, kad MTI tikslai, susiję su aprūpinimu vandeniu ir maisto sistemomis Viduržemio jūros regione, yra suderinami su toliau nurodytomis iniciatyvomis ir joms yra aktualūs. • Laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkė ir Darnaus vystymosi tikslai. • Europos Sąjungos ir Viduržemio jūros regiono šalių užsienio reikalų ministrų iniciatyva 1995 m. lapkričio mėn. pradėtas Barselonos procesas ir susijęs komunikatas „Barselonos procesas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga“ (COM(2008) 319), kuriuo remiantis užmegzta daugiašalė partnerystė, susijusi su regioniniais ir tarpvalstybiniais projektais. • Komunikatas „ES tarptautinio bendradarbiavimo mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje stiprinimas ir koncentravimas. Strateginis požiūris“ (COM(2012) 497), kuriuo siekiama skatinti kaimyninių šalių integraciją į Europos mokslinių tyrimų erdvę (EMTE) arba derėjimą su ja. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas dėl programos PRIMA grindžiamas SESV 185 straipsniu. Pagal šią priemonę, įgyvendindama daugiametę bendrąją programą, ES gali, susitarusi su atitinkamomis valstybėmis narėmis, numatyti dalyvavimą kelių valstybių narių vykdomose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, įskaitant dalyvavimą struktūrose, sukurtose toms programoms vykdyti. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju)

PRIMA yra jungtinė programa, kuri pagrįsta dalyvaujančių valstybių narių ir asocijuotųjų šalių, remiant ir dalyvaujant ES, įgyvendinamomis nacionalinėmis programomis bei vykdoma veikla ir yra iš jų sudaryta. Komisijos pasiūlyme dėl programos „Horizontas 2020“ numatyta, kad ES dalyvauja programoje PRIMA pagal SESV 185 straipsnį. Tai tinkama ES priemonė, kuria remiama iniciatyva, nes ja galima koordinuoti nacionalines mokslinių tyrimų programas ir užtikrinti galimybę ES dalyvauti jungtinėje programoje. Nacionalinės, dvišalės ir tarpvalstybinės programos, kuriomis iki šiol buvo siekiama pagerinti MTI aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srityje, nebuvo pakankamos tarpvalstybinėms problemoms spręsti ir didesnėms viešosioms bei privačiosioms investicijoms pritraukti. Be to, aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų Viduržemio jūros regione problemos yra sudėtingos, tarpusavyje susijusios, tarpvalstybinio ir daugiasektorio pobūdžio. Siekiant jas spręsti, reikia įvairių disciplinų mokslinių tyrimų ir integruotų sprendimų, kurių vienas iš elementų būtų novatoriškumas. Priimant tinkamiausias priemones gali turėti įtakos ir kiti veiksniai, pavyzdžiui, socialinis kaimo bendruomenių elgesys, ekonominiai suvaržymai ar teisinės ir institucinės sistemos stabilumas. Vargu, ar viena šalis sugebėtų savarankiškai išspręsti tokią sudėtingą problemą. Patirtis, susijusi su panašiomis iniciatyvomis pagal 185 straipsnį, rodo, jog tinkamai koordinuotą ir integruotą programą galima sukurti Sąjungos lygmeniu imantis šių veiksmų: a) užtikrinant reikiamą mastą bei taikymo sritį ir kritinę išteklių masę; b) didinant sverto poveikį ir darant įtaką bei poveikį ES išorės politikai ir migracijai; c) teikiant paramą visuotiniam bendradarbiavimui ir pietinėms Europos kaimyninėms šalims. •Proporcingumo principas Šiuo pasiūlymu neviršijama to, kas būtina jo tikslams pasiekti. Sąjunga dalyvaus programoje PRIMA neviršydama pagal SESV nustatytos kompetencijos ir tik sudarys palankesnes sąlygas dalyvaujančioms valstybėms įgyvendinti programos tikslus ir jas rems, taip pat ir finansiškai. Dalyvaujančios valstybės turės dirbti išvien, kad atitinkamos nacionalinės programos ar veikla būtų geriau koordinuojamos, derinamos ir integruojamos, ir galiausiai parengti bendrą ilgalaikę strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę. Taip pat žr. poveikio vertinimo ataskaitos 6.5 skirsnį. •Pasirinkta priemonė Iš konsultacijų su suinteresuotaisiais subjektais ir poveikio vertinime aptartų politikos galimybių analizės bei palyginimo rezultatų matyti, kad tinkamiausia priemonė programos PRIMA tikslams pasiekti yra SESV 185 straipsnis. SESV 185 straipsnis taip pat yra dalyvaujančių valstybių pasirinkta priemonė. Iniciatyva pagal SESV 185 straipsnį yra rezultatyviausias ir veiksmingiausias intervencijos būdas pasiekti programos PRIMA strateginius ir konkrečius tikslus. Palyginti su kitomis priemonėmis, iniciatyvos pagal SESV 185 straipsnį bendras svertinis poveikis gali būti didžiausias, be to, stabilus, ilgalaikis ir integruotas. Be to, jei būtų taikomas SESV 185 straipsnis, būtų galima su kaimyninėmis šalimis palaikyti lygiavertiškesnius santykius. Atsižvelgdamos į Europos kaimynystės politikos prioritetus, Sąjunga ir atitinkamos šalys kartu nustatys abipusius prioritetus, taip pradėdamos naują bendradarbiavimo etapą. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Atliekant programos PRIMA poveikio vertinimą, du kartus surengtos pagrindinės konsultacijos: • nuo 2016 m. vasario 1 d. iki balandžio 24 d. – 12 savaičių viešos konsultacijos internetu; • 2016 m. kovo 17 d. – suinteresuotųjų subjektų susitikimas Maltoje.

Savo nuomonę pareiškė įvairūs Europos Sąjungos ir pietinių Viduržemio jūros regiono šalių suinteresuotieji subjektai – mokslinių tyrimų, akademinės bendruomenės, sektoriaus ir pilietinės visuomenės atstovai. Rengiant pasiūlymą visapusiškai atsižvelgta į daugybę pasiūlymų ir gautą informaciją. Suinteresuotieji subjektai, su kuriais konsultuotasi, iš esmės pritarė galimybei remtis 185 straipsniu. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Iš Viduržemio jūros regionui priklausančių ir nepriklausančių valstybių narių bei trečiųjų šalių ekspertų sudaryta išorės ekspertų grupė (PRIMA ekspertų grupė) ir jai pavesta teikti paramą atliekant poveikio vertinimą. Grupės išvados palygintos su išvadomis, gautomis iš kitų šaltinių (pavyzdžiui, Komisijos tarnybų atliktos literatūros apžvalgos, viešų konsultacijų internetu rezultatų ir pan.), ir į jas atsižvelgta atliekant poveikio vertinimą. •Poveikio vertinimas Atliekant poveikio vertinimą nustatytos skirtingos įmanomos politikos galimybės, kurios skiriasi savo taikymo sritimi, geografine aprėptimi ir pasitelkiamų priemonių rūšimi. Visos šios galimybės patikrintos naudojant Geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio 14 priemonę. Tuo remiantis, svarstytos toliau nurodytos politikos galimybės. 0 galimybė: Politikos pokyčių nėra (atskaitos scenarijus). Parama pagal programą „Horizontas 2020“ su vandeniu ir maistu susijusioms problemoms spręsti ir toliau paprastai bus teikiama ad hoc pagrindu. Nėra tikėtina, kad bus pradėtos įgyvendinti iniciatyvos, konkrečiai skirtos Viduržemio jūros regiono MTI sistemoms integruoti. Atskiri veiksmai paprastai truks trejus ketverius metus, o jų poveikis bus nedidelis. 1 galimybė: ERA-NET bendrojo finansavimo veiksmai. Pagrindinė veikla pagal programą „Horizontas 2020“ yra vieno bendrai finansuojamo bendro kvietimo teikti paraiškas dėl kiekvieno veiksmo įgyvendinimas, siekiant teikti finansavimą tarpvalstybinių mokslinių tyrimų ir (arba) inovacijų srities projektams. Atskiri veiksmai paprastai truks penkerius metus. Šią galimybę sudarys ERA-NET bendrojo finansavimo veiksmai, kurių laikotarpis – likęs programos „Horizontas 2020“ laikas. Nebus įmanoma iš esmės spręsti inovacijų klausimo, nes nacionalinėse programose, kuriomis būtų prisidedama prie jų veiklos ir kuriomis ta veikla būtų koordinuojama, daugiausia dėmesio skiriama viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų mokslinių tyrimų veiklai. Nesitikima, kad taikant 1 galimybę nacionalinės finansavimo programos bus integruotos į bendrą strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę. 2 galimybė: Jungtinė programa PRIMA grindžiama SESV 185 straipsniu. Taip ES gali numatyti galimybę dalyvauti kelių valstybių narių vykdomose mokslinių tyrimų ir plėtros programose, įskaitant dalyvavimą struktūrose, sukurtose toms programoms vykdyti. Reglamento dėl bendrosios programos „Horizontas 2020“ 26 straipsnyje nustatytos iniciatyvos pagal SESV 185 straipsnį nustatymo ir siūlymo sąlygos bei kriterijai. Be kitų kriterijų, Komisija gali siūlyti iniciatyvas pagal 185 straipsnį tik tada, jei reikalinga konkrečiai skirta įgyvendinimo struktūra ir dalyvaujančios valstybės yra prisiėmusios aukšto lygio įsipareigojimą dėl glaudesnės integracijos moksliniu, valdymo ir finansiniu lygmenimis. Ši galimybė taip pat susijusi su išsamia strategine mokslinių tyrimų darbotvarke, kurią vykdo dalyvaujančios valstybės ir kuri įgyvendinama per konkrečią įgyvendinimo struktūrą (jos finansavimo įstaigą), ir jos visapusišku įgyvendinimu skelbiant daugkartinius tarpvalstybinius kvietimus teikti paraiškas. Paprastai tai ilgalaikis įsipareigojimas (dešimt metų). Sąjunga teiks finansinę paramą, kurios dydis atitinka nacionalines investicijas. Ši galimybė yra geriausia siekiant konkrečių ir bendrųjų tikslų ir įgyvendinant įvairius bandomuosius bei demonstracinius projektus su aprūpinimu vandeniu ir maisto sistemomis susijusiose strategiškai svarbiose srityse. Taikant šią galimybę visapusiškai atsižvelgiama į Sąjungos finansinio įnašo administravimo, siekiamo poveikio užtikrinimo ir panašią patirtį, įgytą įgyvendinant ankstesnes ir dabartines iniciatyvas pagal 185 straipsnį. Ja taip pat galima užtikrinti patikimą Sąjungos finansų valdymą ir apsaugoti jos finansinius interesus vykdant tinkamus ex ante tikrinimus, teikiant finansines ataskaitas ir atliekant ex post tikrinimus. Atsižvelgiant į tikėtiną šių galimybių poveikį, jos buvo palygintos viena su kita pagal atskaitos scenarijų (tai atskaitos taškas) ir taikant toliau nurodytus kriterijus. Veiksmingumas. Siūlomos galimybės turėtų Viduržemio jūros regione pagerinti MTI sistemą aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srityje. Rezultatyvumas. Taikant siūlomas galimybes pasiekto poveikio sąnaudų ir naudos santykis turėtų būti didžiausias. Derėjimas su kitomis politikos sritimis. Siūlomos galimybės turėtų būti suderinamos su kitų krypčių ES ir nacionaline MTI srities politika ir programomis, taip pat su tarptautine koordinavimo ir bendradarbiavimo politika. Iš ankstesnių ir dabartinių iniciatyvų pagal SESV 185 straipsnį matyti, kad tokios iniciatyvos sverto poveikis nacionaliniam viešajam finansavimui gali būti didelis, stabilus, ilgalaikis ir integruotas, o tai padeda: siekti norimo struktūrinio poveikio nacionalinei MTI srities politikai bei programoms ir jas integruoti; suteikti galimybę parengti stabilias ir ilgalaikes bendras strategines mokslinių tyrimų darbotvarkes, kurių veiksmų mastas ir taikymo sritis būtų tinkami; remti nacionalinių MTI programų suderinimą; sudaryti vienodas sąlygas dalyvauti šalims partnerėms; suteikti galimybę į struktūrą įtraukti įvairių rūšių viešuosius ir privačiuosius suinteresuotuosius subjektus ir taip suvienyti ir sutelkti atitinkamas jų žinias bei finansinius išteklius;

ilgam laikui sustiprinti MTI pajėgumus. •Pagrindinės teisės Iniciatyva yra suderinama su ES pagrindinių teisių chartijos 37 straipsniu dėl aplinkos apsaugos: „Aukštas aplinkosaugos lygis ir aplinkos kokybės gerinimas turi būti integruotas į Sąjungos politiką ir užtikrintas pagal tvaraus vystymosi principus.“ 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Numatomas poveikis biudžetui nurodytas kartu su šiuo sprendimu pateikiamoje finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje. ES įnašas yra ne didesnis kaip 200 mln. EUR, įskaitant ELPA įnašą. Finansinis paketas nurodytas galiojančiomis kainomis. ES įnašas skiriamas įgyvendinant bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD: –2 visuomenės uždavinys „Su žemės ūkiu susiję moksliniai tyrimai ir inovacijos. Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto produktais užtikrinimas“. Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD: –2 visuomenės uždavinys „Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų, laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika“; –5 visuomenės uždavinys „Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos“; –Pramonės subjektų lyderystė. Didžiausia Sąjungos įnašo suma administracinėms išlaidoms padengti sudaro ne daugiau kaip 5 %. Tai atitinka 10 mln. EUR. ES įnašą administruos programos PRIMA įgyvendinimo struktūra PRIMA-IS (netiesioginis ES lėšų administravimas). Prieš perduodant administravimo įgaliojimus ir pervedant lėšas, pagal Finansinio reglamento 61 straipsnyje nustatytus reikalavimus bus atliktas PRIMA-IS ex ante patikrinimas, siekiant įvertinti jos gebėjimą įgyvendinti programą, įskaitant ES finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną, netiesiogiai valdant ES biudžetą. Sprendimu ir įgaliojimų perdavimo susitarimu, kurį turi sudaryti Komisija ir speciali įgyvendinimo struktūra, užtikrinama ES finansinių interesų apsauga. Riziką, kad nebus įmanoma atgauti lėšų, prisiima dalyvaujančios valstybės – jos turės per tinkamą laiką, bet ne vėliau kaip iki pasirašant įgaliojimų perdavimo susitarimą, pateikti finansines garantijas. Dalyvaujančios valstybės ir ES iš anksto prisiima įsipareigojimus dėl įnašų į programą PRIMA. 200 mln. EUR suma, kurią ES įsipareigoja skirti iš dabartinės finansinės programos lėšų, bus iš esmės panaudota finansuoti netiesioginiams veiksmams pagal PRIMA-IS paskelbtus kvietimus teikti paraiškas. Įsipareigojimas bus susijęs su septyniais metiniais darbo planais (2018–2024 m.), o 2020 m. pagal paskutinį Komisijos įsipareigojimą skirtas įnašas bus panaudotas finansuoti projektams pagal 2020–2024 m. kvietimus teikti paraiškas. Dalyvaujančios valstybės metiniame darbo plane apibūdins savo veiklą, finansuojamą iš nacionalinių programų ir atitinkamų šiai veiklai skirtų biudžetų lėšų. Dalyvaujančios valstybės informuotos apie tai, kad jau pirmaisiais programos įgyvendinimo metais reikia skirti nemažą įsipareigojimų sumą ir telkti lėšas iniciatyvai laikotarpio pradžioje, kad būtų proporcingai prisidėta prie iš anksto numatytos didelės įsipareigojimų sumos iš Sąjungos biudžeto. ES įnašas į kiekvieną metinį darbo planą neviršys dalyvaujančių valstybių įsipareigojimų dydžio. Taip užtikrinama, kad įnašai iš ES fondų savo dydžiu atitiktų dalyvaujančių valstybių įnašus. Tai sudaro sąlygas taikyti ES įsipareigojimų sumažinimo mechanizmą, jei dalyvaujančių valstybių įsipareigojimai nėra tokie, kaip tikėtasi.

Be to, pasiūlyme dėl teisėkūros procedūra priimamo akto kaip viena iš ES finansinio įnašo skyrimo sąlygų numatyta, kad Komisija įvertins dalyvaujančių valstybių pirmųjų dvejų metų metiniuose darbo planuose prisiimtus įsipareigojimus. Atsižvelgiant į šio vertinimo rezultatus, galima patikslinti didžiausią ES įnašą remiantis taikytinomis apsaugos nuostatomis, susijusiomis su ES finansinio įnašo teikimo nutraukimu, įnašo sumažinimu arba jo teikimo sustabdymu: „Jei dalyvaujančios valstybės neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti prie programos PRIMA finansavimo, Komisija gali nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, proporcingai sumažinti įnašą arba sustabdyti jo teikimą atsižvelgdama į dalyvaujančių valstybių programai PRIMA įgyvendinti skirtą finansavimo sumą.“ 5.KITI ELEMENTAI •Metiniai darbo planai, stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Programos PRIMA metiniais darbo planais bus užtikrinama, kad veikla būtų nuosekli, koordinuojama ir ja būtų siekiama programos PRIMA einamųjų, konkrečių ir bendrųjų tikslų. Komisijai tvirtinti teikiamame metiniame darbo plane nurodoma: – tarpvalstybiniai kvietimai teikti paraiškas, kuriuos PRIMA-IS finansuos iš ES įnašo lėšų pagal programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisykles; – veikla, kurią finansuoja tik dalyvaujančios valstybės ir į kurią, taikant tam tikras sąlygas, atsižvelgiama nustatant Sąjungos įnašą atitinkančią santykinę dalį. Visų pirma, tokia veikla bus įtraukta į metinį darbo planą, jeigu derėjimo su jungtinės programos PRIMA tikslais išorinio tarptautinio tarpusavio vertinimo rezultatai bus teigiami. Veikla bus įgyvendinama vadovaujantis bendraisiais principais, dėl kurių susitaria dalyvaujančios valstybės ir Komisija. Ši veikla apims PRIMA-IS organizuojamą kvietimų teikti paraiškas dėl tarpvalstybinių projektų pagal dalyvaujančių valstybių programas skelbimą (įskaitant pasiūlymų vertinimą). Be to, veikla turėtų būti siekiama vis aukštesnio programos „Horizontas 2020“ darbo programų bendruosiuose prieduose nurodytos technologinės parengties lygio. PRIMA-IS metinėse ataskaitose bus aptariamos abi kryptys. Taip suteikiama galimybė Komisijos tarnyboms nuodugniai atlikti stebėseną ir sudaromos palankesnės sąlygos prireikus imtis taisomųjų priemonių, visų pirma sumažinti ES įsipareigojimus, susijusius su konkrečiais metiniais darbo planais, jei vykdydamos veiklą dalyvaujančios valstybės neužtikrina reikiamo lygio įsipareigojimų, kurie atitiktų ES įsipareigojimus. Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas priėmė standartines iniciatyvų pagal SESV 185 straipsnį priežiūros taisykles. Šios taisyklės taip pat bus taikomos jungtinei programai PRIMA. Jų veiksmingumas turėtų būti įvertintas tiek programos (daugiausia vertinant, ar pasiekti bendrieji tikslai), tiek nacionaliniu lygmeniu (daugiausia dėmesio skiriant atskirų šalių tikslams). Pagrindiniame akte aiškiai atskirtos Komisijos tarnybų, PRIMA-IS ir dalyvaujančių valstybių pareigos, susijusios su stebėsenos ir audito mechanizmais. Jos bus išsamiau aptartos Komisijos ir PRIMA-IS įgaliojimų perdavimo susitarime. Numatyta atlikti tarpinį ir galutinį nepriklausomą vertinimą. Komisija taip pat užtikrins, kad visi pagal iniciatyvą remiami veiksmai, kurių imtasi, neprieštarautų ES pagrindinių teisių chartijai. •Bendrosios programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių išimtys Siekiant laikytis požiūrio, taikomo 185 straipsniu grindžiamai programos PRIMA galimybei, reikia tik nedaug nukrypti nuo programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių. Kad, nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 1 dalies b punkto, būtų užtikrintas proporcingas pagrindinis dalyvavimas netiesioginiuose šiaurės–pietų veiksmuose, juose turėtų dalyvauti mažiausiai trys juridiniai asmenys, įsteigti trijose skirtingose dalyvaujančiose valstybėse, iš kurių vienas įsteigtas valstybėje narėje arba programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje šalyje ir vienas – programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje arba asocijuotąja šalimi nesančioje trečiojoje šalyje. Nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžianti nuostata būtina siekiant užtikrinti, kad minimaliais tinkamumo dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose reikalavimais, tarp kurių – minimalus reikalavimas, kad dalyvautų mažiausiai vienas juridinis asmuo, nebūtų diskriminuojami trečiosiose šalyse, kurios yra programoje PRIMA dalyvaujančios valstybės, įsteigti subjektai. Tai būtų taikoma tik išimtiniais atvejais, kai metiniame darbo plane numatyti kvietimai teikti paraiškas yra susiję su vieno paramos gavėjo veiksmais, ir tam reikėtų Komisijos pritarimo. Nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 12 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos yra būtinos siekiant išplėsti bendradarbiavimą, kurį įgyvendindama PRIMA įgyvendinimo struktūra kartu su juridiniais asmenimis, kurie nėra trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, skelbia bendrus kvietimus teikti paraiškas. 2016/0325 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 185 straipsnį ir 188 straipsnio antrą pastraipą, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)2010 m. kovo 3 d. komunikate „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“ Komisija pabrėžė, kad, norint Sąjungoje užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį augimą, būtina sudaryti tinkamas sąlygas investuoti į žinias ir inovacijas. Tą strategiją patvirtino tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba; (2)Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) Nr. 1291/2013 sukurta bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“ (2014–2020 m.). Programa „Horizontas 2020“ siekiama daryti didesnį poveikį moksliniams tyrimams ir inovacijoms, prisidedant prie viešojo sektoriaus subjektų tarpusavio partnerysčių stiprinimo, be kita ko, Sąjungai dalyvaujant kelių valstybių narių vykdomose programose; (3)viešojo sektoriaus subjektų tarpusavio partnerystėmis turėtų būti siekiama plėtoti glaudesnę veiksmų sinergiją, didinti koordinavimą ir išvengti nereikalingo dubliavimosi su Sąjungos, tarptautinėmis, nacionalinėmis bei regioninėmis mokslinių tyrimų programomis ir turėtų būti visapusiškai laikomasi programos „Horizontas 2020“ bendrųjų principų, visų pirma atvirumo ir skaidrumo principų; (4)Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 numatyta, kad „Kova su klimato kaita, aplinka, išteklių naudojimo efektyvumas ir žaliavos“ ir „Apsirūpinimo maistu saugumas, tvarus žemės ūkis ir miškininkystė, moksliniai tyrimai jūrų, laivybos bei vidaus vandenų srityse ir bioekonomika“ – tai du iš prioritetinių visuomenės uždavinių, kurie turi būti sprendžiami teikiant paramą investicijoms į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Be to, Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 pripažįstama, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, kuria siekiama spręsti šiuos uždavinius, turėtų būti vykdoma Sąjungos ir aukštesniu lygmeniu, atsižvelgiant į klimato bei aplinkos problemų tarpvalstybinį ir visuotinį pobūdį, jų mastą bei sudėtingumą ir maisto ir žemės ūkio tiekimo grandinės tarptautinę dimensiją; (5)Reglamente (ES) Nr. 1291/2013 pripažįstama, kad siekiant veiksmingai spręsti bendras problemas būtina tarptautiniu mastu bendradarbiauti su trečiosiomis šalimis. Tarptautinis bendradarbiavimas mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje yra vienas iš pagrindinių Sąjungos pasaulinio masto įsipareigojimų ir užima svarbią vietą Sąjungos partnerystėse su kaimyninėmis šalimis. Toks bendradarbiavimas vyksta laikantis Europos kaimynystės politikoje suformuluoto požiūrio – nustatyti skirtingą bendradarbiavimo su kiekviena kaimynine šalimi mastą remiantis jos įsipareigojimais Sąjungai; (6)2016 m. birželio 7 d. Komunikate dėl naujo partnerystės su trečiosiomis šalimis modelio sukūrimo pagal Europos migracijos darbotvarkę Komisija pabrėžė, jog tam, kad, taikant naują bendradarbiavimo modelį, kuriame dalyvauja privatieji investuotojai, sutelkiami riboti biudžeto ištekliai ir daugiausia dėmesio skiriama MVĮ bei tvariai infrastruktūrai, būtų šalinamos pagrindinės migracijos priežastys, reikia pasitelkti visų krypčių politiką, įskaitant mokslinių tyrimų ir inovacijų srities politiką; (7)2014 m. gruodžio 23 d. 19 Viduržemio jūros regiono šalių grupė pateikė Komisijai pasiūlymą dėl jungtinės programos iniciatyvos „Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystė (PRIMA)“. Iš jų 14 šalių susitarė bendrai vykdyti iniciatyvą PRIMA ir teikti finansinius įnašus; tai: Sąjungos valstybės narės – Kipras, Čekija, Prancūzija, Graikija, Italija, Liuksemburgas, Malta, Portugalija ir Ispanija; programos „Horizontas 2020“ asocijuotosios trečiosios šalys – Izraelis ir Tunisas; programos „Horizontas 2020“ asocijuotosiomis šalimis nesančios trečiosios šalys – Egiptas, Libanas ir Marokas; (8)iniciatyvos PRIMA tikslas – įgyvendinti jungtinę novatoriškų ir integruotų sprendimų, kaip didinti maisto gamybos ir aprūpinimo vandeniu Viduržemio jūros regione rezultatyvumą, saugumą, saugą ir tvarumą, paieškos bei įgyvendinimo programą. Programa PRIMA turėtų būti prisidedama prie to, kad būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai, dėl kurių neseniai susitarta, ir įgyvendinta būsima Europos darnaus vystymosi strategija; (9)norint užtikrinti programos „Horizontas 2020“ asocijuotosiomis šalimis nesančių trečiųjų šalių, būtent Egipto, Libano ir Maroko, dalyvavimą programoje PRIMA, turėtų būti sudaryti Sąjungos ir šių trečiųjų šalių tarptautiniai susitarimai, kad šiuo sprendimu nustatytas teisinis režimas būtų taikomas ir šioms šalims; (10)laikantis programos „Horizontas 2020“ tikslų, teisė dalyvauti programoje PRIMA turėtų būti suteikta bet kuriai kitai valstybei narei ir programos „Horizontas 2020“ asocijuotajai trečiajai šaliai, jei ji įsipareigoja prisidėti prie programos PRIMA finansavimo; (11)siekiant programos PRIMA tikslų, joje turėtų galėti dalyvauti bet kuri kita programos „Horizontas 2020“ asocijuotąja šalimi nesanti trečioji šalis, visų pirma bet kuri pietinė Viduržemio jūros regiono šalis, jei ji įsipareigoja prisidėti prie programos PRIMA finansavimo ir jei jos dalyvavimą patvirtina programos įgyvendinimo struktūra PRIMA-IS. Tokios trečiosios šalies galimybė dalyvauti programoje taip pat turėtų būti nustatyta atitinkamu jos ir Sąjungos tarptautiniu susitarimu; (12)jungtiniam programos PRIMA įgyvendinimui užtikrinti turėtų būti įsteigta įgyvendinimo struktūra (toliau – PRIMA-IS). PRIMA-IS turėtų būti Sąjungos finansinio įnašo gavėja ir turėtų užtikrinti, kad programa PRIMA būtų įgyvendinama rezultatyviai; (13)Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti teikiamas su sąlyga, kad dalyvaujančioms valstybėms bus oficialiai nustatyta pareiga prisidėti prie programos PRIMA finansavimo ir kad jos tą pareigą vykdys laikydamosi šiame sprendime nustatytų sąlygų. Dalyvaujančioms valstybėms narėms turėtų būti numatyta lanksti galimybė PRIMA-IS teikti finansinį įnašą netiesioginiams veiksmams finansuoti ir taip pasiekti aukšto lygio finansinę integraciją. Be to, dalyvaujančios valstybės turėtų remti veiklą, kuri įgyvendinama be Sąjungos įnašo, teikdamos finansinius arba nepiniginius įnašus. Laikotarpis, kurį dalyvaujančios valstybės turi teikti savo įnašus, turėtų būti aiškiai nustatytas; (14)turėtų būti nustatyta Sąjungos įnašo į programą PRIMA, finansuojamo pagal programą „Horizontas 2020“, viršutinė riba. Siekiant didelio sverto poveikio ir aktyvesnės dalyvaujančių valstybių programų integracijos, Sąjungos įnašas neturėtų viršyti tos ribos ir turėtų būti lygus dalyvaujančių valstybių įnašui į programą PRIMA. Turėtų būti įmanoma nedidelę Sąjungos įnašo dalį panaudoti PRIMA-IS administracinėms išlaidoms padengti; (15)siekiant, kad programos PRIMA įgyvendinimas neužsitęstų, turėtų būti nustatytas paskutinių veiksmų, įskaitant paskutinius kvietimus teikti paraiškas, vykdymo pradžios terminas; (16)programos PRIMA veikla turėtų atitikti programos „Horizontas 2020“ tikslus ir mokslinių tyrimų ir inovacijų sričių prioritetus, taip pat Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 26 straipsnyje nustatytas sąlygas. Klasifikuojant technologinius mokslinius tyrimus, produktų kūrimą ir demonstracinę veiklą, programoje PRIMA turėtų būti atsižvelgta į Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) pateiktas technologinės parengties lygio apibrėžtis;

(17)kad būtų pasiekti programos PRIMA tikslai, PRIMA-IS turėtų teikti finansinę paramą savo finansuojamų veiksmų dalyviams daugiausia dotacijų forma. PRIMA-IS atsako už tai, kad tie veiksmai turėtų būti atrinkti skelbiant atvirumo ir konkurencingumo principais pagrįstus kvietimus teikti paraiškas; (18)PRIMA-IS administruojami kvietimai teikti paraiškas taip pat turėtų būti skelbiami dalyviams skirtame bendrame portale ir pasitelkiant kitas Komisijos valdomas programos „Horizontas 2020“ elektronines sklaidos priemones; (19)Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti administruojamas vadovaujantis patikimo finansų valdymo principu ir remiantis netiesioginio valdymo taisyklėmis, nustatytomis Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 1268/2012; (20)kad būtų apsaugoti Sąjungos finansiniai interesai, Komisija turėtų turėti teisę sumažinti Sąjungos finansinį įnašą, sustabdyti arba nutraukti jo teikimą, jei programa PRIMA įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant arba jei dalyvaujančios valstybės neprisideda, prisideda tik iš dalies arba vėluoja prisidėti prie programos PRIMA finansavimo; (21)dalyvavimui PRIMA-IS finansuojamuose netiesioginiuose veiksmuose taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1290/2013. Tačiau, atsižvelgiant į konkrečius su programos PRIMA vykdymu susijusius poreikius, būtina pagal to reglamento 1 straipsnio 3 dalį numatyti nukrypti leidžiančias nuostatas; (22)nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 1 dalies b punkto ir 9 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžiančios nuostatos būtinos siekiant atsižvelgti į programai PRIMA dėl jos geografinės taikymo srities būdingus ypatumus, dar labiau pritaikant minimalius tinkamumo dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose reikalavimus. Kad, nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 1 dalies b punkto, būtų užtikrintas proporcingas pagrindinis dalyvavimas netiesioginiuose šiaurės–pietų veiksmuose, juose turėtų dalyvauti mažiausiai trys juridiniai asmenys, įsteigti trijose skirtingose dalyvaujančiose valstybėse, iš kurių vienas įsteigtas valstybėje narėje arba programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje šalyje ir vienas – programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje arba asocijuotąja šalimi nesančioje trečiojoje šalyje. Nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 3 dalies nukrypti leidžianti nuostata būtina siekiant užtikrinti, kad minimaliais tinkamumo dalyvauti netiesioginiuose veiksmuose reikalavimais nebūtų diskriminuojami trečiosiose šalyse, kurios yra programoje PRIMA dalyvaujančios valstybės, įsteigti subjektai. Norint užtikrinti, kad finansavimo reikalavimais nebūtų diskriminuojami trečiosiose šalyse, kurios yra programoje PRIMA dalyvaujančios valstybės, įsteigti subjektai, turėtų būti nustatyta, jog finansavimo reikalavimus atitinka ne tik Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 10 straipsnio 1 dalyje nurodyti subjektai, bet ir dalyvaujančiose valstybėse įsteigti juridiniai asmenys. Nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 12 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos yra būtinos siekiant sudaryti sąlygas išplėsti bendradarbiavimą, kurį įgyvendindama PRIMA-IS su juridiniais asmenimis, kurie nėra trečiosios šalys ir tarptautinės organizacijos, skelbia bendrus kvietimus teikti paraiškas; (23)supaprastinimo tikslais visoms šalims turėtų būti sumažinta administracinė našta. Reikėtų vengti dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų. Atliekant auditą, prireikus turėtų būti atsižvelgiama į nacionalinių programų ypatumus; (24)pagal šį sprendimą suteiktų Sąjungos lėšų gavėjų auditas turėtų būti atliekamas taip, kad būtų užtikrinta, jog būtų sumažinta administracinė našta, kaip numatyta Reglamente (ES) Nr. 1291/2013; (25)Sąjungos finansiniai interesai per visą išlaidų ciklą turėtų būti saugomi taikant proporcingas priemones, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, neteisingai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą, ir atitinkamais atvejais taikant administracines sankcijas pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012; (26)Komisija turėtų atlikti tarpinį vertinimą, kuriuo pirmiausia būtų įvertinta programos PRIMA kokybė bei rezultatyvumas ir pažanga siekiant nustatytų tikslų, taip pat turėtų atlikti galutinį vertinimą ir parengti tų vertinimų ataskaitas; (27)Komisijos prašymu PRIMA-IS ir dalyvaujančios valstybės turėtų pateikti Komisijai visą reikalingą informaciją, kurią ji turi įtraukti į programos PRIMA vertinimo ataskaitas; (28)šiuo sprendimu siekiama sustiprinti aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srities mokslinių tyrimų ir inovacijų sistemų bei veiklos Viduržemio jūros regione integraciją bei suderinimą. Dėl didelių sisteminio pobūdžio trikdžių mokslinių tyrimų ir inovacijų mastas, kurio reikia norint spręsti problemas Viduržemio jūros regione, yra labai didelis. Mokslinių tyrimų ir inovacijų taikymo sritis yra nevienalypė ir daugiadisciplinė, be to, šioje veikloje turi dalyvauti įvairių sričių atstovai ir ji turi būti tarpvalstybinė. Bendradarbiavimas su įvairiomis dalyvaujančiomis valstybėmis, sutelkiant finansinius bei intelektinius išteklius, gali padėti padidinti reikiamą mastą ir taikymo sritį. Kadangi dėl šių priežasčių to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, Sąjungos požiūrį nuosekliai taikant ir nacionalinėms pastangoms, suvienijant atskiras nacionalines mokslinių tyrimų programas, padedant rengti bendras tarpvalstybines mokslinių tyrimų ir finansavimo strategijas ir sutelkiant reikalingą subjektų ir investicijų kritinę masę, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo sprendimu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (29)todėl Sąjunga turėtų dalyvauti programoje PRIMA, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis

Dalyvavimas programoje PRIMA 1.Sąjunga dalyvauja [Čekijos, Graikijos, Ispanijos, Italijos, Izraelio, Kipro, Liuksemburgo, Maltos, Portugalijos, Prancūzijos ir Tuniso] (toliau – dalyvaujančios valstybės) bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (toliau – PRIMA) šiame sprendime nustatytomis sąlygomis. 2.Egiptas, Libanas ir Marokas tampa dalyvaujančiomis valstybėmis su sąlyga, kad su Sąjunga bus sudaryti tarptautiniai susitarimai, kuriuose išdėstomos jų dalyvavimo programoje PRIMA sąlygos. 3.Programoje PRIMA gali dalyvauti bet kuri valstybė narė ir bet kuri 1 dalyje nenurodyta programos „Horizontas 2020“ asocijuotoji šalis, jei ji įvykdė šio sprendimo 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą. Jei ji įvykdė tą sąlygą, šiame sprendime ji laikoma dalyvaujančia valstybe. 4.Programoje PRIMA gali dalyvauti bet kuri 2 dalyje nenurodyta programos „Horizontas 2020“ asocijuotąja šalimi nesanti trečioji šalis, jei: (a)ji įvykdė šio sprendimo 4 straipsnio 1 dalies c punkte nustatytą sąlygą;

(b)įvertinusi jos dalyvavimo reikšmę siekiant programos PRIMA tikslų, PRIMA-IS patvirtina jos dalyvavimą programoje PRIMA ir (c)ji sudaro tarptautinį susitarimą su Sąjunga, kuriame išdėstomos jos dalyvavimo programoje PRIMA sąlygos. Jei šalis laikosi pirmoje pastraipoje išdėstytų reikalavimų, šiame sprendime ji laikoma dalyvaujančia valstybe. 2 straipsnis

Programos PRIMA tikslai 1.Bendrasis programos PRIMA tikslas – ieškoti bendrų bandomaisiais ir demonstraciniais projektais visapusiškai patikrintų novatoriškų aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų Viduržemio jūros regione sprendimų, kuriuos taikant aprūpinimas vandeniu ir maisto sistemos taptų atsparesni klimato poveikiui, rezultatyvesni, ekonomiškai efektyvesni ir tvaresni, taip pat prisidėti prie mitybos, sveikatos, gerovės ir migracijos problemų sprendimo pačiose jų ištakose. 2.Kad programa PRIMA būtų įgyvendinamas bendrasis tikslas, ja siekiama šių konkrečių tikslų: i)parengti stabilią ir ilgalaikę bendrą strateginę aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srities darbotvarkę; ii)visas nacionalines MTI programas orientuoti į strateginės darbotvarkės įgyvendinimą; iii)įgyvendinant strateginę darbotvarkę, į struktūrą įtraukti visus atitinkamus viešuosius ir privačiuosius suinteresuotuosius subjektus ir taip sutelkti žinias bei finansinius išteklius, kurių reikia būtinai kritinei masei užtikrinti; iv)didinti visų dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų finansavimą ir įgyvendinimo pajėgumus. 3 straipsnis

Sąjungos finansinis įnašas į programą PRIMA 1.Didžiausias Sąjungos finansinis įnašas į programą PRIMA, įskaitant ELPA asignavimus, yra 200 000 000 EUR ir yra lygus dalyvaujančių valstybių įnašams. 2.Sąjungos finansinis įnašas mokamas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktį ir 60 bei 61 straipsnius iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų atitinkamoms Tarybos sprendimu 2013/743/ES sukurtos specialiosios programos, kuria įgyvendinama programa „Horizontas 2020“, dalims, visų pirma iš II dalies „Pramonės subjektų lyderystė“ ir III dalies „Visuomenės uždaviniai“. 3.PRIMA įgyvendinimo struktūra (toliau – PRIMA-IS) Sąjungos finansinį įnašą naudoja: (a)6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytai veiklai finansuoti; (b)PRIMA-IS administracinėms išlaidoms padengti – ne daugiau kaip 5 % Sąjungos finansinio įnašo. 4 straipsnis

Sąjungos finansinio įnašo teikimo programai PRIMA sąlygos 1.Sąjungos finansinis įnašas teikiamas, jei įvykdytos tokios sąlygos: (a)dalyvaujančios valstybės įrodė, kad programa PRIMA sukurta laikantis šiame sprendime nustatytų reikalavimų; (b)struktūra PRIMA-IS dalyvaujančios valstybės arba jų paskirtos organizacijos paskyrė teisinį subjektiškumą turintį subjektą, kaip nurodyta Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktyje. PRIMA-IS atsako už rezultatyvų programos PRIMA įgyvendinimą, Sąjungos finansinio įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną, taip pat atitinkamais atvejais už dalyvaujančių valstybių įnašus ir tai, kad būtų imtasi visų veiksmų, būtinų programos PRIMA tikslams pasiekti;

(c)kiekviena dalyvaujanti valstybė įsipareigoja prisidėti prie programos PRIMA finansavimo; (d)PRIMA-IS įrodė gebanti įgyvendinti programą PRIMA, įskaitant Sąjungos įnašo gavimą, paskirstymą ir stebėseną, vykdydama netiesioginį Sąjungos biudžeto valdymą pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58, 60 ir 61 straipsnius; (e)pagal 12 straipsnį sukurtas programos PRIMA valdymo modelis; (f)gavusi Komisijos pritarimą, PRIMA-IS patvirtino 6 straipsnio 6 dalyje nurodytus bendruosius principus. 2.Programos PRIMA įgyvendinimo laikotarpiu Sąjungos finansinis įnašas teikiamas taip pat tokiomis sąlygomis: (a)PRIMA-IS įgyvendina 2 straipsnyje išdėstytus tikslus ir 6 straipsnyje nurodytą veiklą; (b)išlaikomas tinkamas ir rezultatyvus valdymo modelis, nustatytas 12 straipsnyje; (c)PRIMA-IS laikosi Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų; (d)dalyvaujančios valstybės vykdo 1 dalies c punkte nurodytus įsipareigojimus. 3.Komisija įvertina, kaip dalyvaujančios valstybės vykdo prisiimtus įsipareigojimus, visų pirma pirmųjų dvejų metų metiniuose darbo planuose numatytus įsipareigojimus. Atlikus vertinimą, pagal 9 straipsnį patikslinama 3 straipsnio 1 dalyje nurodyta didžiausia Sąjungos įnašo suma. 5 straipsnis

Dalyvaujančių valstybių įnašai į programą PRIMA 1.Nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos iki 2028 m. gruodžio 31 d. dalyvaujančios valstybės suteikia arba paveda savo nacionalinėms finansavimo įstaigoms suteikti ne mažesnius kaip 200 000 000 EUR dydžio finansinius ar nepiniginius įnašus. 2.Dalyvaujančių valstybių ar jų nacionalinių finansavimo įstaigų įnašus sudaro: (a)atitinkamais atvejais – PRIMA-IS skirti finansiniai įnašai, siekiant finansuoti 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytus netiesioginius veiksmus; (b)finansiniai ar nepiniginiai įnašai, teikiami įgyvendinant 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytą veiklą, ir (c)finansiniai įnašai, skirti PRIMA-IS administracinio biudžeto daliai, kuri nepadengiama iš 3 straipsnio 3 dalies b punkte nurodyto Sąjungos įnašo. 3.Šio straipsnio 2 dalies b punkte nurodytus nepiniginius įnašus sudaro su 6 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytos veiklos įgyvendinimu susijusios dalyvaujančių valstybių išlaidos, kurias patyrė jų nacionalinės finansavimo įstaigos, atskaičius visus tiesioginius ar netiesioginius Sąjungos finansinius įnašus, skirtus toms išlaidoms padengti. 4.Siekiant įvertinti 2 dalies b punkte nurodytus nepiniginius įnašus, išlaidos nustatomos pagal įprastą atitinkamų dalyvaujančių valstybių ar nacionalinių finansavimo įstaigų apskaitos praktiką, taikytinus dalyvaujančios valstybės, kurioje įsteigta atitinkama nacionalinė finansavimo įstaiga, apskaitos standartus ir taikytinus tarptautinius apskaitos standartus ir (arba) tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Išlaidas patvirtina atitinkamos dalyvaujančios valstybės narės ar nacionalinės finansavimo įstaigos paskirtas nepriklausomas auditorius. Kilus neaiškumų patvirtinant išlaidas, PRIMA-IS gali peržiūrėti jų įvertinimo metodą. Likus neaiškumų, PRIMA-IS gali atlikti jo auditą. 5.2 dalies a ir b punktuose nurodyti į pirmąjį programos PRIMA metinį darbo planą įtrauktai veiklai skirti įnašai, kurie laikomi dalyvaujančių valstybių įnašais, teikiami po šio sprendimo įsigaliojimo ir PRIMA-IS priėmus vėlesnių metų metinius darbo planus. 6 straipsnis

Veikla ir programos PRIMA įgyvendinimas

1.Programa PRIMA remiama ši veikla: a) reglamentuose (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 nurodyti netiesioginiai veiksmai, kuriuos, paskelbusi tarpvalstybinius atvirumo ir konkurencingumo principais pagrįstus kvietimus teikti paraiškas, pagal 7 straipsnį PRIMA-IS finansuoja daugiausia dotacijų forma, įskaitant: i) mokslinių tyrimų ir inovacijų srities veiksmus, taip pat inovacijų srities veiksmus, įskaitant demonstracinius projektus, bandomuosius įrenginius, testavimą ir ikiprekybinę diegimo veiklą, kuriais pirmiausia siekiama aukštesnio technologinės parengties lygio; ii) koordinavimo ir paramos veiksmus, kuriuos vykdant daugiausia dėmesio skiriama informacijos sklaidai ir informavimui, siekiant skatinti domėjimąsi programa PRIMA ir didinti jos poveikį; b) dalyvaujančių valstybių per savo nacionalines finansavimo įstaigas finansuojama veikla, kuriai Sąjunga neteikia įnašo ir kuria taip pat vis dažniau siekiama aukštesnio technologinės parengties lygio; ją sudaro: i) veikla, atrinkta PRIMA-IS paskelbus tarpvalstybinius atvirumo ir konkurencingumo principais pagrįstus kvietimus teikti paraiškas, kurią pagal dalyvaujančių valstybių nacionalines programas administruoja ir daugiausia dotacijų forma finansuoja nacionalinės finansavimo įstaigos; ii) veikla pagal dalyvaujančių valstybių nacionalines programas. 2.Programa PRIMA įgyvendinama remiantis metiniais darbo planais; kitų metų planus iki metų pabaigos priima PRIMA-IS, gavusi Komisijos pritarimą. Išimties tvarka 2018 m. programos PRIMA metinis darbo planas gali būti priimtas iki 2018 m. kovo 31 d. PRIMA-IS metinį darbo planą paskelbia viešai. 3.Pagal programą PRIMA gali būti finansuojama tik ta veikla, kuri nurodyta jos metiniame darbo plane. Programos PRIMA metiniame darbo plane atskiriama 1 dalies a punkte nurodyta veikla, tos dalies b punkte nurodyta veikla ir PRIMA-IS administracinės išlaidos. Jame numatoma atitinkama išlaidų sąmata ir biudžeto asignavimai, skirti iš Sąjungos įnašo lėšų finansuojamai veiklai ir iš dalyvaujančių valstybių per savo nacionalines finansavimo įstaigas finansuojamai veiklai, kuriai Sąjunga neteikia įnašo. Programos PRIMA metiniame darbo plane taip pat nurodoma apytikslė 5 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytų dalyvaujančių valstybių nepiniginių įnašų vertė. 4.Paskutiniai finansuojamos veiklos veiksmai, įskaitant paskutinius skelbiamus kvietimus teikti paraiškas pagal atitinkamą programos PRIMA metinį darbo planą, pradedami vykdyti iki 2024 m. gruodžio 31 d. Tinkamai pagrįstais atvejais jie gali būti pradėti vykdyti iki 2025 m. gruodžio 31 d. 5.Valstybių narių per savo nacionalines finansavimo įstaigas finansuojama veikla, kuriai Sąjunga neteikia įnašo, gali būti įtraukta į programos PRIMA metinį darbo planą tik jeigu PRIMA-IS užsakyto šių veiksmų derėjimo su programos PRIMA tikslais nepriklausomo išorės tarptautinio tarpusavio vertinimo rezultatai yra teigiami. 6.Valstybių narių per savo nacionalines finansavimo įstaigas finansuojama programos PRIMA metiniame darbo plane nurodyta veikla, kuriai Sąjunga neteikia įnašo, įgyvendinama nepažeidžiant bendrųjų principų, kuriuos PRIMA-IS patvirtino gavusi Komisijos pritarimą. Nustatant bendruosius principus atsižvelgiama į šiame sprendime, Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 VI antraštinėje dalyje ir Reglamente (ES) Nr. 1290/2013 įtvirtintus principus, visų pirma vienodų sąlygų, skaidrumo, nepriklausomo tarpusavio vertinimo ir atrankos principus. Gavusi Komisijos pritarimą, PRIMA-IS taip pat priima dalyvaujančių valstybių ataskaitų teikimo PRIMA-IS reikalavimus ir nustato, kokie turi būti nurodyti kiekvienos tos veiklos rodikliai. 7.1 dalies b punkto i papunktyje nurodyta veikla turi atitikti 6 dalyje nurodytus bendruosius principus ir šias sąlygas: a) paraiškos teikiamos dėl tarpvalstybinių projektų, kuriuose dalyvauja ne mažiau kaip trys nepriklausomi juridiniai asmenys, įsteigti trijose skirtingose dalyvaujančiose valstybėse, iš kurių: i) vienas įsteigtas valstybėje narėje arba programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje šalyje ir ii) vienas įsteigtas trečiojoje šalyje, kuri iki atitinkamo kvietimo teikti paraiškas termino pabaigos pagal šį sprendimą laikoma dalyvaujančia valstybe; b) paraiškos atrenkamos skelbiant tarpvalstybinius kvietimus teikti paraiškas ir taikant dviejų etapų procedūrą. 1 etapą sudaro finansavimo pagal atitinkamas nacionalines programas reikalavimus atitinkančių juridinių asmenų pateiktų nacionalinio arba tarpvalstybinio lygmens paraiškų peržiūra. 2 etapą sudaro vienintelis PRIMA-IS surengtas nepriklausomas tarptautinis tarpusavio vertinimas. 2 etape, padedant bent trims nepriklausomiems ekspertams, paraiškos įvertinamos remiantis šiais sutarties sudarymo kriterijais: įgyvendinimo pažangumas, poveikis, kokybė ir rezultatyvumas; c) pagal vertinimo rezultatus sudaroma paraiškų eilė. PRIMA-IS atrenka pasiūlymus pagal šią eilę. Dalyvaujančios valstybės susitaria dėl tinkamo finansavimo modelio, kuris leistų užtikrinti, kad pagal šią eilę finansuojamų paraiškų būtų kuo daugiau, visų pirma skirdamos rezervo lėšų pagal kvietimus teikti paraiškas gautiems nacionaliniams pasiūlymams. 8.PRIMA-IS atlieka stebėseną ir teikia Komisijai programos PRIMA metiniame darbo plane nurodytos visos veiklos įgyvendinimo ataskaitas. 9.Bet kokiame pranešime ar leidinyje, susijusiame su programos PRIMA veikla, kurį bendradarbiaudami su programa PRIMA parengė PRIMA-IS, dalyvaujanti valstybė ar jos nacionalinės finansavimo įstaigos arba veiklos dalyviai, turi būti toks pagrindinis ar papildomas įrašas: „[veiklos pavadinimas] yra Europos Sąjungos remiamos programos PRIMA dalis“.

7 straipsnis

Dalyvavimo ir sklaidos taisyklės 1.PRIMA-IS laikoma finansavimo įstaiga pagal Reglamentą (ES) Nr. 1290/2013 ir laikydamasi tame reglamente nustatytų taisyklių, kurioms taikomos šiame straipsnyje išdėstytos nukrypti leidžiančios nuostatos, teikia finansinę paramą šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytiems netiesioginiams veiksmams. 2.Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 1 dalies b punkto, mažiausias dalyvių skaičius yra trys juridiniai asmenys, įsteigti trijose skirtingose dalyvaujančiose valstybėse, iš kurių: a) vienas įsteigtas valstybėje narėje arba programos „Horizontas 2020“ asocijuotojoje šalyje ir b) vienas įsteigtas trečiojoje šalyje, kuri iki atitinkamo kvietimo teikti paraiškas termino pabaigos pagal šį sprendimą laikoma dalyvaujančia valstybe. 3.Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 9 straipsnio 3 dalies, programos PRIMA metiniame darbo plane numatytais tinkamai pagrįstais atvejais nustatoma minimali sąlyga, kad veiksmuose gali dalyvauti vienas juridinis asmuo, įsteigtas dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė, programos „Horizontas 2020“ asocijuotoji šalis arba trečioji šalis, kuri iki atitinkamo kvietimo teikti paraiškas termino dienos pagal šį sprendimą laikoma dalyvaujančia valstybe. 4.Be Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų finansavimo reikalavimus atitinkančių dalyvių, finansavimo reikalavimus atitinka bet kuris dalyvaujančioje valstybėje įsteigtas juridinis asmuo. 5.Nukrypstant nuo Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 12 straipsnio, tais atvejais, kai tokia veikla yra įtraukta į programos PRIMA metinį darbo planą, PRIMA-IS gali, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 12 straipsnyje išdėstytų taisyklių, skelbti bendrus kvietimus teikti paraiškas kartu su trečiosiomis šalimis, kurios nėra dalyvaujančios valstybės, arba jų mokslo ir technologijų organizacijomis ir agentūromis ar kitomis trečiosiomis šalimis, ypač nevyriausybinėmis organizacijomis. 8 straipsnis

Sąjungos ir PRIMA-IS susitarimai 1.Su sąlyga, kad pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 61 straipsnio 1 dalį atlikto PRIMA-IS ex ante vertinimo rezultatai yra teigiami ir pateiktos tinkamos finansinės garantijos pagal to reglamento 58 straipsnio 1 dalies c punkto vi papunktį, Komisija Sąjungos vardu sudaro su PRIMA-IS įgaliojimo susitarimą ir metinius lėšų pervedimo susitarimus. 2.1 dalyje nurodytas įgaliojimų perdavimo susitarimas sudaromas pagal Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 58 straipsnio 3 dalį ir 60 bei 61 straipsnius ir Deleguotojo reglamento (ES) Nr. 1268/2012 40 straipsnį. Jame, be kita ko, pateikiama ši informacija: a) su Sprendimo 2013/743/ES II priede nustatytais veiklos rodikliais susiję reikalavimai dėl PRIMA-IS skirto įnašo; b) su Sprendimo (ES) 2013/743/ES III priede nurodyta stebėsena susiję reikalavimai dėl PRIMA-IS skirto įnašo; c) konkretūs veiklos rodikliai, susiję su PRIMA-IS veikimu; d) PRIMA-IS keliami reikalavimai dėl informacijos apie administracines išlaidas ir išsamių programos PRIMA įgyvendinimo duomenų teikimo; e) duomenų, kurių reikia, kad Komisija galėtų vykdyti sklaidos ir ataskaitų teikimo įpareigojimus, teikimo tvarka; f) tvarka, kurios laikydamasi Komisija patvirtina ar atmeta programos PRIMA metinio darbo plano projektą, 6 straipsnio 6 dalyje nurodyti bendrieji principai ir dalyvaujančių valstybių ataskaitų teikimo reikalavimai prieš PRIMA-IS juos patvirtinant ir g) nuostatos dėl PRIMA-IS kvietimų teikti paraiškas paskelbimo, visų pirma dalyviams skirtame bendrame portale ir kitomis Komisijos valdomomis programos „Horizontas 2020“ elektroninėmis sklaidos priemonėmis. 9 straipsnis

Sąjungos finansinio įnašo teikimo nutraukimas, įnašo sumažinimas arba jo teikimo sustabdymas 1.Jei programa PRIMA nėra įgyvendinama arba įgyvendinama netinkamai, iš dalies ar vėluojant, Komisija, atsižvelgdama į tai, kaip programa faktiškai įgyvendinama, gali nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, įnašą proporcingai sumažinti arba sustabdyti jo teikimą.

2.Jei dalyvaujančios valstybės prie programos PRIMA finansavimo neprisideda, prisideda iš dalies arba vėluoja prisidėti, Komisija gali nutraukti Sąjungos finansinio įnašo teikimą, proporcingai sumažinti įnašą arba sustabdyti jo teikimą, atsižvelgdama į dalyvaujančių valstybių programai PRIMA įgyvendinti skirtą finansavimo sumą. 10 straipsnis

Ex post auditas 1.Šio sprendimo 6 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytų netiesioginių veiksmų išlaidų ex post auditą pagal Reglamento (ES) Nr. 1291/2013 29 straipsnį atlieka PRIMA-IS. 2.Komisija gali nuspręsti 1 dalyje nurodytą auditą atlikti pati. Tokiais atvejais ji tai daro vadovaudamasi taikytinomis taisyklėmis, visų pirma reglamentų (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, (ES) Nr. 1290/2013 ir (ES) Nr. 1291/2013 nuostatomis. 11 straipsnis

Sąjungos finansinių interesų apsauga 1.Komisija imasi tinkamų priemonių užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamus veiksmus Sąjungos finansiniai interesai būtų apsaugoti taikant sukčiavimo, korupcijos ir kitos neteisėtos veiklos prevencijos priemones, vykdant veiksmingus patikrinimus, o nustačius pažeidimus – susigrąžinant neteisėtai išmokėtas sumas ir prireikus taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas administracines sankcijas. 2.PRIMA-IS suteikia Komisijos darbuotojams bei kitiems jos įgaliotiems asmenims ir Audito Rūmams galimybę patekti į savo objektus ir patalpas ir susipažinti su visa informacija, įskaitant informaciją elektroniniu formatu, kurios jiems reikia auditui atlikti. 3.Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) gali atlikti tyrimus, įskaitant patikras vietoje ir patikrinimus, remdamasi Tarybos reglamento (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 nuostatomis ir laikydamasi juose nustatytos tvarkos, siekdama nustatyti, ar buvo sukčiavimo, korupcijos ar bet kokios kitos neteisėtos veiklos, kenkiančios Sąjungos finansiniams interesams, atvejų, susijusių su dotacijos susitarimu, sprendimu dėl dotacijos ar sutartimi, tiesiogiai ar netiesiogiai finansuojamais pagal šį sprendimą. 4.Nedarant poveikio 1, 2 ir 3 dalims, į sutartis, dotacijos susitarimus ir sprendimus dėl dotacijos, sudarytus ar priimtus įgyvendinant šį sprendimą, įtraukiamos nuostatos, kuriomis Komisija, PRIMA-IS, Audito Rūmai ir OLAF aiškiai įgaliojami atlikti tokius auditus ir tyrimus atsižvelgiant į atitinkamą kiekvieno jų kompetenciją. Tais atvejais, kai visą tokį veiksmą ar jo dalį pavesta atlikti išorės paslaugų teikėjui arba perįgaliotam subjektui arba kai norint atlikti tokius veiksmus reikia skirti viešųjų pirkimų sutartį ar finansinę paramą trečiajai šaliai, sutartyje, dotacijos susitarime ar sprendime dėl dotacijos nurodoma rangovo ar paramos gavėjo pareiga nustatyti bet kuriai dalyvaujančiai trečiajai šaliai, kad ji turi aiškiai sutikti su Komisijos, PRIMAIS, Audito Rūmų ir OLAF įgaliojimais. 5.Įgyvendindamos programą PRIMA, dalyvaujančios valstybės priima įstatymus ir kitus teisės aktus ir imasi administracinių ir kitų priemonių, būtinų Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti, visų pirma užtikrinti, kad pagal Reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 ir Deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 1268/2012 būtų susigrąžintos visos Sąjungai priklausančios sumos. 12 straipsnis

Programos PRIMA valdymas 1.PRIMA-IS organai yra šie: a) generalinė asamblėja; b) valdančioji taryba; c) sekretoriatas; d) mokslinė patariamoji taryba. 2.PRIMA-IS vadovauja generalinė asamblėja, kurioje atstovaujama visoms dalyvaujančioms valstybėms. Generalinė asamblėja yra PRIMA-IS sprendimus priimantis organas. Gavusi Komisijos pritarimą, generalinė asamblėja priima: a) programos PRIMA metinį darbo planą; b) 6 straipsnio 6 dalyje nurodytus bendruosius principus ir

c) dalyvaujančių valstybių ataskaitų teikimo PRIMA-IS reikalavimus. Generalinė asamblėja, įvertinusi bet kurios 1 straipsnio 2 straipsnyje nenurodytos programos „Horizontas 2020“ asocijuotąja šalimi nesančios trečiosios šalies dalyvavimo reikšmę siekiant programos PRIMA tikslų, tvirtina jos dalyvavimą programoje PRIMA. Kiekviena dalyvaujanti valstybė generalinėje asamblėjoje turi po vieną balsą. Sprendimai priimami bendru sutarimu. Nepasiekus bendro sutarimo, generalinė asamblėja priima sprendimus ne mažesne kaip 75 % balsų dauguma. Sprendimas dėl bet kurios 1 straipsnio 2 dalyje nenurodytos programos „Horizontas 2020“ asocijuotąja šalimi nesančios trečiosios šalies dalyvavimo programoje PRIMA priimamas vieningai. Sąjunga, kuriai atstovauja Komisija, kviečiama į visus generalinės asamblėjos posėdžius kaip stebėtoja ir ji gali dalyvauti diskusijose. Jai pateikiami visi reikiami dokumentai. 3.Generalinė asamblėja nustato valdančiosios tarybos narių skaičių – jų turi būti ne mažiau kaip penki – ir juos skiria. Valdančioji taryba prižiūri PRIMA-IS sekretoriato veiklą. 4.Generalinė asamblėja įsteigia PRIMA-IS sekretoriatą kaip programos PRIMA vykdomąjį organą. Sekretoriatas: (a)įgyvendina programos PRIMA metinį darbo planą; (b)teikia pagalbą kitiems PRIMA-IS organams; (c)stebi programos PRIMA įgyvendinimą ir teikia įgyvendinimo ataskaitas; (d)administruoja Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus ir teikia jų panaudojimo ataskaitas; (e)didina programos PRIMA žinomumą, skelbdamas ir platindamas informaciją apie ją; (f)palaiko ryšius su Komisija pagal 8 straipsnyje nurodytą įgaliojimų perdavimo susitarimą. 5.Generalinė asamblėja skiria mokslinės patariamosios valdybos narius; ją sudaro nepriklausomi dalyvaujančių valstybių ekspertai, turintys kompetencijos programai PRIMA svarbiose srityse. Generalinė asamblėja nustato mokslinės patariamosios valdybos narių skaičių, jų balsavimo teises ir skyrimo tvarką pagal Reglamento (ES) Nr. 1290/2013 40 straipsnį. Generalinė asamblėja gali sudaryti specializuotas darbo grupes prie mokslinės patariamosios valdybos ir į jas įtraukti kitų nepriklausomų ekspertų konkrečioms užduotims atlikti. Patariamoji mokslo taryba: (a)generalinei asamblėjai teikia rekomendacijas dėl strateginių prioritetų ir poreikių; (b)generalinei asamblėjai teikia rekomendacijas dėl programos PRIMA metinio darbo plano projekto turinio ir taikymo srities mokslinių ir techninių aspektų; (c)peržiūri programos PRIMA įgyvendinimo mokslinius ir techninius aspektus ir pateikia nuomonę dėl programos metinės ataskaitos; (d)atitinkamais atvejais generalinei asamblėjai teikia rekomendacijas dėl mokslinių pakomitečių, darbo grupių ir specializuotų darbo grupių steigimo.

13 straipsnis

Informacijos perdavimas 1.Komisijos prašymu PRIMA-IS jai pateikia visą 14 straipsnyje nurodytoms ataskaitoms rengti reikalingą informaciją. 2.Dalyvaujančios valstybės per PRIMA-IS Komisijai pateikia visą su programos PRIMA finansiniu valdymu susijusią informaciją, kurią jų paprašė pateikti Europos Parlamentas, Taryba arba Audito Rūmai. 3.Komisija šio straipsnio 2 dalyje nurodytą informaciją įtraukia į 14 straipsnyje nurodytas ataskaitas. 14 straipsnis

Vertinimas 1.Komisija iki 2022 m. birželio 30 d. atlieka tarpinį programos PRIMA vertinimą. Komisija parengia to vertinimo ataskaitą ir į ją įtraukia savo vertinimo išvadas ir pastabas. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija tą ataskaitą nusiunčia Europos Parlamentui ir Tarybai. 2.Komisija iki 2028 m. gruodžio 31 d. atlieka galutinį programos PRIMA vertinimą. Komisija parengia to vertinimo ataskaitą ir joje pateikia vertinimo rezultatus. Ne vėliau kaip 2029 m. birželio 30 d. Komisija tą ataskaitą nusiunčia Europos Parlamentui ir Tarybai. 15 straipsnis

Įsigaliojimas Šis sprendimas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. 16 straipsnis

Adresatai Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4.Tikslas (-ai)

1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai 3.3.Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas dėl Europos Sąjungos dalyvavimo kelių valstybių narių bendrai vykdomoje Viduržemio jūros regiono mokslinių tyrimų ir inovacijų partnerystėje (PRIMA)

1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 08 antraštinė dalis. Moksliniai tyrimai ir inovacijos, bendroji programa „Horizontas 2020“ 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ◻ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1.Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Strateginis jungtinės programos PRIMA tikslas – ieškoti bendrų bandomaisiais ir demonstraciniais projektais visapusiškai patikrintų novatoriškų aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų Viduržemio jūros regione srities sprendimų, kuriuos taikant aprūpinimas vandeniu ir maisto sistemos taptų atsparesni klimato poveikiui, rezultatyvesni, ekonomiškai efektyvesni ir tvaresni, taip prisidedant prie aukštesnio lygmens mitybos, sveikatos, gerovės ir migracijos problemų sprendimo. 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Kad būtų įgyvendintas pirmiau nurodytas strateginis tikslas, reikalinga patvari mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema, kuri būtų konkrečiai įgyvendinama siekiant šių konkrečių tikslų: • parengti stabilią ir ilgalaikę bendrą strateginę aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srities darbotvarkę; • visas nacionalines mokslinių tyrimų ir inovacijų programas orientuoti į strateginės darbotvarkės įgyvendinimą; • įgyvendinant strateginę mokslinių tyrimų darbotvarkę, į struktūrą įtraukti visus atitinkamus mokslinių tyrimų ir inovacijų srities suinteresuotuosius subjektus (viešojo ir privačiojo sektoriaus subjektus) ir taip sutelkti žinias bei finansinius išteklius, kurių reikia būtinai kritinei masei užtikrinti; • didinti visų dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų finansavimo ir įgyvendinimo pajėgumus mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Parengta stabili ir ilgalaikė bendra strateginė aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų srities mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė; pasiekta didelė pažanga įgyvendinant pirmiau nurodytus konkrečius tikslus. Taip pat tikimasi tokio papildomo poveikio: dėl numatomo ilgalaikio institucinio įsipareigojimo pritrauktos privačiosios investicijos; skatinami dalyvių tarpusavio moksliniai ir diplomatiniai ryšiai (mokslo diplomatija); sustiprinti dvišaliai ES ir atskirų šalių mokslo ir technologijų srities susitarimai. 1.4.4.Rezultatų ir poveikio rodikliai

Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Programos PRIMA pažanga bus matuojama taip: 1. Taikant įgyvendinimo rodiklius, būtent veiklos rezultatų ir įdėtų pastangų rodiklius, kuriais vertinama vidutinės trukmės laikotarpiu plėtojama programos PRIMA veikla: a) Veiklos rezultatų rodikliai: • bandomieji ir demonstraciniai projektai yra didelio masto; • nacionaliniai mokslinių tyrimų (finansavimo) prioritetai pritaikyti kaip strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės rezultatai ir (MTI) prioritetai; • suderintos nacionalinės MTI finansavimo programos; • parengtos naujos ar atnaujintos šalių strategijos, kuriose atsispindi iniciatyvos poveikis; • sutelkus išteklius gauta naudingų rezultatų. Dalijamasi viešosiomis dalyvaujančių valstybių investicijomis. ES ir Viduržemio jūros regiono trečiųjų šalių bendro finansavimo mastas ir dalis. Veiklos sąnaudos. Laikas iki dotacijos suteikimo. Laikas iki išmokėjimo; • suteiktas finansavimas paskelbus bendrus tarpvalstybinius kvietimus teikti paraiškas arba dėl neprojektinės finansuojamos veiklos; • Viduržemio jūros regione padaugėjo įgyvendintų tvaraus aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų valdymo modelių; • padaugėjo Viduržemio jūros regionui skirtų įgyvendintų naujų didesnio vandens ir maisto bei atliekų kiekio mažinimo rezultatyvumo strategijų; • nacionaliniu ir regioniniu lygmeniu priimta naujų vandens ir maisto kokybe grindžiamo verslo modelių ir strategijų; • gausinamos nacionalinės grupės, vykdančios aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų valdymo rezultatyvumo didinimo MTI projektus; • šalių, kuriose įgyvendinami vandens išteklių taupymo sprendimai, skaičius; • tarpinių kvietimų teikti paraiškas aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų problemų sprendimo srityje skaičius per metus. b) Įdėtų pastangų rodikliai: • dalyvaujančių valstybių dalyvavimo valdančiosios tarybos posėdžiuose mastas; • kitos iniciatyvoje dalyvaujančios valstybės; • dalyvavimą nutraukusios dalyvaujančios valstybės;

• esami dalyvaujančių valstybių nepiniginiai finansiniai įsipareigojimai; • mokslinių tyrimų ir inovacijų strateginės darbotvarkės atnaujinimo pažanga; • visų dalyvaujančių trečiųjų šalių lygiavertis statusas. 2. Taikant konkrečius rodiklius, kurie grindžiami darnaus vystymosi tikslų (DVT) sistema ir kuriais daugiausia dėmesio skiriama apsirūpinimo maistu saugumui (DVT Nr. 2) ir tvariam vandens valdymui (DVT Nr. 6), tačiau jais neapsiribojama. Svarbiausi rodikliai ir jų sąsaja su veiklos tikslais yra šie: • Daugiamatis skurdo indeksas → 1 tikslas (pažangus ir darnus ūkininkavimas, gamtos ištekliai ir gamybos apimties didinimas) → 4 tikslas (maisto ir vandens grandinių rezultatyvumo sprendimai, prarandamo ir išeikvojamo kiekio mažinimas) → 5 tikslas (kenkėjų ir patogenų mažinimas žemės ūkyje, žmonių sveikata) • Antsvorį turintys gyventojai (%) →3 tikslas (žemės ūkio produktų perdirbimo pramonės sprendimai, Viduržemio jūros regiono kulinarinis palikimas) • Žemėnauda (%) →7 tikslas (žemės ir vandens tvarumo didinimas pusiau sausringame vandens baseine) • Išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis (bendras kiekis ir AFOLU – t CO2 ekvivalento) → 1 tikslas • Javų derlius (kg/ha) → 1 tikslas

• Žemės ūkio pridėtinė vertė (darbuotojo indėlis, EUR) → 6 tikslas (novatoriški žemės ūkio verslo modeliai, naujos darbo vietos, ekonomikos augimas) • Trąšų naudojimas (kg vienam ha ariamosios žemės) → 1 tikslas • Javų derlingumo ir sunaudoto vandens kiekio santykis (kg/m3) → 2 tikslas (vandens taupymo sprendimai žemės ūkyje) • Bendro sunaudoto vandens kiekio santykinė dalis → 7 tikslas • Gyventojų, kurie naudojasi saugiai tvarkomomis vandens tiekimo paslaugomis, procentinė dalis (kaimo vietovėse, %) → 8 tikslas (nauji vandentvarkos valdymo modeliai) • Gyventojų, kurie naudojasi saugiai tvarkomomis sanitarijos paslaugomis, procentinė dalis (kaimo vietovėse, %) → 8 tikslas • Energijai panaudotų žemės ūkio atliekų kiekis (t)

→ 4 tikslas 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Kad būtų struktūriškai sukurta patvari aprūpinimo vandeniu ir maisto sistemų Viduržemio jūros regione mokslinių tyrimų ir inovacijų sistema, remiantis programa PRIMA bus sutelkti ES ir nacionaliniai ištekliai. Daugiau informacijos pateikiama prie pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto pridėtoje programos PRIMA poveikio vertinimo ataskaitoje. 1.5.2.Papildoma ES dalyvavimo nauda Iniciatyva yra suderinama su naujuoju partnerystės su trečiosiomis šalimis modeliu pagal Europos migracijos darbotvarkę, nes ja šalinamos kai kurios pagrindinės migracijos priežastys; joje aiškiai persipina mokslinių tyrimų, klimato kaitos, aplinkos ir žemės ūkio politikos kryptys ir ji yra naujo vystomojo bendradarbiavimo modelio, kurį pavyko sukurti taikant naująją partnerystės sistemą, pavyzdys, nes ji apima privačiuosius investuotojus, ja sutelkiami riboti biudžeto ištekliai ir joje daugiausia dėmesio skiriama MVĮ bei tvariai infrastruktūrai. Tik ėmusis veiksmų ES lygmeniu galima sukurti tinkamai koordinuojamą ir integruotą programą, kurios reikiamas mastas, taikymo sritis ir kritinė masė leidžia įgyvendinti konkrečius ir bendruosius tikslus. ES lygmens veiksmams būdingas didelis sverto poveikis, nes jais sutelkiamos reikšmingos papildomos viešosios ir privačiosios investicijos. Jie taip pat daro poveikį, kuris neapsiriboja tik MTI politika ir sprendimais, taigi taip remiama ES išorės politika ir pastangos šalinti pagrindines migracijos priežastis. ES dalyvaujant programoje PRIMA taip pat gali padidėti Europos matomumas bei pasaulinio masto atsakomybė ES kaimynystės politikos kontekste, o tai skatina kaimyninių šalių partnerių diferenciaciją ir didesnę bendrą tarpusavio atsakomybę. 1.5.3.Panašios patirties išvados Programa PRIMA veikia kaip iniciatyva pagal 185 straipsnį – ji yra jungtinė daugiametė programa, kurią vykdo dalyvaujančios valstybės ir kurioje dalyvauja ES. Iš patirties, įgytos įgyvendinant ankstesnes ir dabartines iniciatyvas (nuo BP 6 iki programos „Horizontas 2020“), matomas teigiamas poveikis, visų pirma: – ilgalaikei mokslinei, vadybinei ir finansinei nacionalinių ir Europos lygmens pastangų spręsti bendras problemas, prisiimant aiškius išankstinius finansinius ir politinius įsipareigojimus, integracijai; tam nėra poreikio institucionalizuoti bendras pastangas ar sukurti naujas stambias struktūras; – sverto poveikiui ir poveikio užtikrinimui; – tarptautiniam pirmavimui ir pasauliniam bendradarbiavimui tiek matomumo, lyderystės mokslo srityje, tiek naujo vystomojo bendradarbiavimo modelio srityse; – rezultatyviam įgyvendinimui ir patikimam finansų valdymui. 1.5.4.Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Programa PRIMA bus prisidedama prie daugybės pavyzdinių iniciatyvų, visų pirma tvarumo politikos pavyzdinės iniciatyvos „Tausiai išteklius naudojanti Europa“ ir Europos žemės ūkio ir kaimo plėtros kaimynystės programos. Programa PRIMA taip pat svarbi įvairioms išorės politikos kryptims, visų pirma partnerystės su trečiosiomis šalimis modeliui pagal Europos migracijos darbotvarkę, laikotarpio po 2015 m. vystymosi darbotvarkei ir darnaus vystymosi tikslams. Programa PRIMA bus ypač prisidedama prie to, kad būtų siekiama programos „Horizontas 2020“ ir mokslinių tyrimų ir inovacijų politikos tikslų (trys A: atviras mokslas, atviros inovacijos ir atvirumas pasauliui). 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis ⌧ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota: –⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo šio sprendimo įsigaliojimo dienos iki 2028 12 31

–⌧ Finansinis poveikis įsipareigojimų asignavimams nuo 2018 iki 2020 m. ir mokėjimų asignavimams nuo 2018 iki 2029 m. ◻ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota: –įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, –vėliau – visuotinis taikymas. 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) ◻ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos: –◻ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus; –◻ vykdomųjų įstaigų. ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ⌧ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis perduodant: –◻ trečiosioms šalims arba jų paskirtoms įstaigoms; –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); –◻ EIB ir Europos investicijų fondui; –◻ įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 208 ir 209 straipsniuose; –◻ viešosios teisės įstaigoms; –⌧ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė, veikiančioms viešųjų paslaugų srityje, jeigu jos pateikia pakankamų finansinių garantijų; –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamų finansinių garantijų; –◻ asmenims, kuriems pavestas konkrečių BUSP veiksmų vykdymas pagal ES sutarties V antraštinę dalį ir kurie nurodyti atitinkamame pagrindiniame teisės akte. –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos

Bus įsteigtas naujas juridinis asmuo, kurio vienintelė paskirtis – įgyvendinti programą PRIMA. Per šią struktūrą bus teikiamas iniciatyvai skirtas ES finansinis įnašas. 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Jungtinei programai PRIMA tokiomis pačiomis sąlygomis bus taikoma Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD patvirtinta standartinė priežiūros tvarka, taikoma iniciatyvoms pagal SESV 185 straipsnį. Komisijos tarnybų ir programos PRIMA specialios įgyvendinimo struktūros (PRIMA-IS) bei dalyvaujančių valstybių atsakomybės sritys bus nustatytos pagrindiniame akte ir įgaliojimo susitarime. Prieš pasirašant įgaliojimo susitarimą, pagal Finansinio reglamento 61 straipsnyje nustatytus reikalavimus bus atliktas PRIMA-IS ex ante patikrinimas. PRIMA-IS teikia išsamias metines ataskaitas, įskaitant auditorių nuomones ir valdymo deklaraciją, ir yra atsakinga už visų PRIMA-IS finansuojamų netiesioginių veiksmų išlaidų ex ante kontrolę. Be to, kaip reikalaujama Finansiniame reglamente, dalyvaujančios valstybės turės per tinkamą laiką, bet ne vėliau kaip iki Komisijai pasirašant įgaliojimo susitarimą, pateikti tinkamas finansines garantijas. Dalyvaujančios valstybės nustatys savo veiklos sąnaudas pagal įprastą atitinkamų dalyvaujančių valstybių apskaitos praktiką ir apskaitos standartus ir taikytinus tarptautinius apskaitos standartus ir (arba) tarptautinius finansinės atskaitomybės standartus. Tai apima, be kita ko, audito sertifikatus ir valdymo deklaracijas. Komisija dalyvauja PRIMA-IS sprendimus priimančio organo veikloje kaip stebėtoja ir, priimdama sprendimą, tikrina bei tvirtina metinį darbo planą ir susijusius biudžeto planus bei metines ataskaitas. Jei šių ataskaitų negalima patvirtinti, imamasi tolesnių veiksmų siekiant sumažinti bet kokią riziką Komisijos finansams ir reputacijai. Prireikus PRIMA-IS skirti mokėjimai bus sustabdyti ir (arba) susigrąžinti, jei reikia, pasinaudojus dalyvaujančių valstybių pateiktomis finansinėmis garantijomis. Jei nė viena iš pirmiau nurodytų priemonių nėra tinkama Sąjungos finansiniams interesams apsaugoti ar užtikrinti, kad tie politikos tikslai būtų pasiekti tinkamai, tuomet, deramai įvertinus padėtį, galima atlikti PRIMA-IS auditą. Be to, prireikus Komisija gali nuspręsti sustabdyti ar nutraukti įgaliojimo susitarimo galiojimą. Programos PRIMA įgyvendinimo stebėsenos priemonė bus metinės ataskaitos. Jose bus pateikta išsami programos PRIMA veiklos apžvalga, palyginti su daugiamečiu strateginiu darbo planu ir metiniu darbo planu, taip pat pažanga siekiant tikslų ir 1.4.4 punkte išdėstytų atnaujintų rodiklių. 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1.Nustatyta rizika 1) PRIMA-IS gebėjimas administruoti ES įnašą ir apsaugoti ES finansinius interesus; 2) dalyvaujančių valstybių pajėgumas finansuoti savo įnašus į programą; 3) reikšmingas ES išankstinis įsipareigojimas 2020 m. 2.2.2.Informacija apie įdiegtą vidaus kontrolės sistemą 1 rizikos veiksnys. Žr. 2.1 punktą. 2 rizikos veiksnys. ES įnašas bus suteiktas visų pirma laikantis pagrindiniame akte ir įgaliojimo susitarime nustatytų sąlygų. Pagrindiniame akte (9 straipsnis) taip pat numatytas Sąjungos įnašo teikimo nutraukimo, įnašo sumažinimo arba jo teikimo sustabdymo mechanizmas. 3 rizikos veiksnys. Pagrindiniame akte numatyta galimybė nutraukti ES finansinio įnašo teikimą, sumažinti įnašą arba sustabdyti jo teikimą, jei dalyvaujančios valstybės laiku nevykdo savo įsipareigojimų, ir biudžeto lėšas perskirstyti kitoms iniciatyvoms 2020 m.

2.2.3.Kontrolės sąnaudų ir naudos apskaičiavimas ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas Pagrindinio akto 10 straipsnyje numatyta atlikti netiesioginių veiksmų, vykdytinų pagal programą „Horizontas 2020“, išlaidų ex post auditą. Kontrolės sistemos sąnaudos įeina į programai PRIMA įgyvendinti skirtas administracines išlaidas. Sistema leis numatyti patikinimo priemonių ir ja bus užtikrintas tinkamas nustatytos rizikos valdymas. 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Pagrindiniame akte nustatytos sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės, visų pirma: Pagrindinio akto 11 straipsnyje nustatyta, inter alia, kad PRIMA-IS turi suteikti galimybę Komisijai susipažinti su informacija ir patekti į patalpas, kad ji galėtų kontroliuoti, vertinti programos PRIMA įgyvendinimą ir atlikti jos auditą arba kad OLAF galėtų atlikti tyrimus. Pagrindinio akto 4 straipsnyje nurodyta, inter alia, kad ES įnašas skiriamas su sąlyga, kad programa PRIMA atitinka Reglamento (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 60 straipsnio 5 dalyje nustatytus ataskaitų teikimo reikalavimus. Pagal 9 straipsnį Komisija gali nutraukti įnašo teikimą, sumažinti įnašą arba sustabdyti jo teikimą. 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų rūšis Įnašas 1a išlaidų kategorija. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti DA / NDA ELPA šalių šalių kandidačių trečiųjų šalių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 1A 05.090301 – Aprūpinimo saugiais aukštos kokybės maisto ir kitais biologiniais produktais užtikrinimas DA TAIP TAIP TAIP TAIP 1A 08.020302 – Maisto tiekimo užtikrinimo gerinimas, tvaraus žemės ūkio, jūrų ir jūrininkystės mokslinių tyrimų ir bioekonomikos plėtojimas DA TAIP TAIP TAIP TAIP 1A 08.020305 – Efektyviai išteklius naudojančios ir klimato kaitai atsparios ekonomikos sukūrimas ir tvaraus žaliavų tiekimo užtikrinimas DA TAIP TAIP TAIP TAIP 1A 08.020201 – Pirmavimas nanotechnologijų, pažangiųjų medžiagų, biotechnologijų, pažangios gamybos ir perdirbimo srityse DA TAIP TAIP TAIP TAIP 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms [Šią dalį pildyti naudojant administracinio pobūdžio biudžeto duomenų apskaičiavimo lentelę (antrąjį šios finansinės pažymos priedo dokumentą), įkeltą į CISNET tarnybų tarpusavio konsultacijoms.] 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Numeris 1a išlaidų kategorija. Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti GD: AGRI/H, RTD/F, RTD/I, RTD/D 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2029

metai IŠ VISO • Veiklos asignavimai 08.020302 Įsipareigojimai (1) 5,000 5,000 40,000 50,000 Mokėjimai (2) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 08.020305 Įsipareigojimai (1a) 7,500 7,500 60,000 75,000 Mokėjimai (2a) 1,500 3,750 3,750 66,000 75,000 08.020201 Įsipareigojimai (1b) 2,500 2,500 20,000 25,000 Mokėjimai (2b) 500 1,250 1,250 22,000 25,000 IŠ VISO asignavimų

Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD Įsipareigojimai = 1 +

1a + 1b 15,000 15,000 120,000 150,000 Mokėjimai = 2 +

2a + 2b 3,000 7,500 7,500 132,000 150,000





05.090301 Įsipareigojimai (1c) 5,000 5,000 40,000 50,000 Mokėjimai (2c) 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000 IŠ VISO asignavimų

Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD Įsipareigojimai = 1c 5,000 5,000 40,000 50,000 Mokėjimai = 2c 1,000 2,500 2,500 44,000 50,000





2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2029

metai IŠ VISO



•IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) 20,000 20,000 160,000 200,000 Mokėjimai (5) 4,000 10,000 10,000 176,000 200,000 •IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis (08 01 05) (6) 0,222 0,226 0,230 0,678 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją Įsipareigojimai = 4 + 6 20,222 20,226 160,230 200,678 Mokėjimai = 5 + 6 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678







Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 5 Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2029

metai IŠ VISO GD: Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD • Žmogiškieji ištekliai 0,204 0,208 0,212 0,624 • Kitos administracinės išlaidos 0,018 0,018 0.018 0,054 IŠ VISO Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD Asignavimai 0,222 0,226 0,230 0,678 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1a išlaidų kategoriją – Administracinės išlaidos (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 0,222 0,226 0,230 0,678 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2029

metai IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 išlaidų kategorijas Įsipareigojimai 20,222 20,226 160,230 200,678 Mokėjimai 4,222 10,226 10,230 176,000 200,678 3.2.2.Numatomas poveikis veiklos asignavimams –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami –☒ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ⇩ 2019

metai 2020

metai 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai 2025

metai IŠ VISO REZULTATAI Rūšis Vidutinės sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Skaičius Sąnaudos Bendras skaičius Iš viso sąnaudų 1 KONKRETUS TIKSLAS ... – Rezultatas Demonstraciniai / bandomieji projektai* 3 20,000 3 20,000 3 20,000 4 30,000 4 30,000 6 40,000 6 40,000 29 200,000 2 KONKRETUS TIKSLAS ... – Rezultatas MTTP projektai** 15 20,000 15 20,000 15 20,000 20 30,000 20 30,000 30 40,000 30 40,000 145 200,000 IŠ VISO SĄNAUDŲ 18 40,000 18 40,000 19 55,000 24 65,000 24 65,000 36 67,500 36 67,500 175 400,000 * ES įnašas naudojamas 10 demonstracinių projektų, kurių vidutinis sąnaudų dydis yra 10–15 mln. EUR, ir 20 bandomųjų projektų, kurių vieno projekto vidutinis sąnaudų dydis yra 2,5 mln. EUR. ** Dalyvaujančių valstybių įnašas naudojamas projektams, kurių vidutinis sąnaudų dydis yra 1–1,5 mln. EUR. 3.2.3.Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams

3.2.3.1.Santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama –⌧ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021–2029

metai IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Žmogiškieji ištekliai Kitos administracinės išlaidos Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Žmogiškieji ištekliai 0,204 0,208 0,212 0,624 Kitos administracinio pobūdžio išlaidos 0,018 0,018 0,018 0,054 Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ 0,222 0,226 0,230 0,678 IŠ VISO 0,222 0,226 0,230 0,678 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų priemonei valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.2.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą surašyti etatų vienetais  2018 metai 2019 metai 2020 metai  • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 08 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) 08 01 01 02 (Delegacijos) 08 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) 1 1 1 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai)  • Išorės darbuotojai (etatų vienetais) XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) XX 01 04 yy – būstinėje   – delegacijose  08 01 05 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) 1 1 1 10 01 05 02 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) IŠ VISO 2 2 2 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.

Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Pareigūnai ir sutartininkai 8.2.1 skirsnyje žmogiškieji ištekliai apskaičiuoti vienam pareigūnui taikant 134 000 EUR, o vienam sutartininkui – 70 000 EUR vidutinę sąnaudų sumą, kuri kasmet padidinama 2 %. Pagrindinės su priemone susijusios užduotys bus tokios: Dalyvavimas nario teisėmis PRIMA komiteto ir PRIMA mokslinių tyrimų tarybos posėdžiuose po dvi dienas maždaug 3–4 kartus per metus. Dalyvavimas stebėtojo teisėmis programos PRIMA pasiūlymų vertinimo procedūroje 2–3 dienas per metus. Dalyvavimas praktiniuose seminaruose ir sklaidos renginiuose 2–3 kartus per metus. Derybos ir susitarimų su PRISMA-IS rengimas. Metinio finansavimo sprendimo ir susijusių išmokų rengimas. Metinio darbo plano tvirtinimas. Įgyvendinimo stebėsena remiantis metinėmis ataskaitomis ir laikotarpio vidurio bei galutinio vertinimo koordinavimas. Programos PRIMA įgyvendinimo finansinis ir teisinis auditas. Išorės darbuotojai 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa –⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą. –◻ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. –◻ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai –Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo. –⌧ Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2018

metai 2019

metai 2020

metai 2021

metai 2022

metai 2023

metai Programoje PRIMA dalyvaujančių valstybių įsipareigojimai 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000 IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų 20,000 20,000 20,000 30,000 30,000 40,000 40,000 200,000



3.3.Numatomas poveikis įplaukoms –⌧ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms. –◻ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: –◻ nuosaviems ištekliams