/* COM/2010/0476 final */ KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji plieno pramonės restruktūrizavimo Rumunijoje stebėsenos ataskaita





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.16 KOM(2010) 476 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji plieno pramonės restruktūrizavimo Rumunijoje stebėsenos ataskaita KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Trečioji plieno pramonės restruktūrizavimo Rumunijoje stebėsenos ataskaita ĮVADAS Šioje ataskaitoje apžvelgiami paskutinių metų Rumunijos plieno pramonės restruktūrizavimo rezultatai. Ji parengta laikantis Rumunijos stojimo į ES sutarties VII priede[1] numatytų stebėsenos reikalavimų. Europos Sąjunga pritarė restruktūrizavimo pagalbos pereinamojo laikotarpio priemonėms, kad Rumunija galėtų užbaigti plieno pramonės restruktūrizavimo procesą. Rumunijai buvo leista suteikti valstybės pagalbą restruktūrizavimo tikslais, jeigu: – restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje tokia pagalba ją gavusioms įmonėms padės tapti perspektyvesnėmis įprastinėmis rinkos sąlygomis, – pagalbos dydis ir intensyvumas bus griežtai apriboti ir bus tik tokiam perspektyvumui atkurti būtino lygio, – grynasis pajėgumų sumažinimas (gataviems gaminiams) bus ne mažiau kaip 2,05 mln. tonų. Komisija jau parengė dvi – 2006[2] ir 2007[3] metų – stebėsenos ataskaitas. Šioje trečiojoje ir paskutinėje stebėsenos ataskaitoje įvertinami 2008 metų rezultatai, atsižvelgiant į susijusią informaciją, pateiktą tik po 2008 m. RESTRUKTŪRIZAVIMO STEBĖSENOS REZULTATAI VII priedo nuostatos buvo taikomos šioms bendrovėms: Ispat Sidex Galati (dabartinė Arcelor Mittal Galati ), Siderurgica Hunedoara (dabartinė Mittal Steel Hunedoara ), COS Targoviste (dabartinė Mechel Targoviste ), CS Resita (dabartinė TMK Resita ), IS Campia Turzii (dabartinė Mechel Campia Turzii ) ir Donasid Siderca Calarasi (dabartinė Tenaris Donasid ). 2008 m. minėtos bendrovės pagamino daugiau kaip 90 % visos Rumunijos neapdoroto plieno produkcijos. Pagrindinių restruktūrizavimo rodiklių stebėsena Valstybės pagalba Stojimo sutarties VII priede nustatytos valstybės pagalbos, kuri gali būti suteikta Rumunijos plieno bendrovėms, sumos ribos ir uždrausta teikti valstybės pagalbą bet kuriai kitai plieno pramonės bendrovei, jei ji neįtraukta į VII priedo A priedėlio sąrašą. Didžiausia leidžiama valstybės pagalbos suma buvo 49 985 mlrd. ROL (1,2 mlrd. EUR). Ši pagalba visų pirma buvo skirta finansiniam restruktūrizavimui (skolos ir nuosavo kapitalo apkeitimui, skolų nurašymui komunalinių paslaugų tiekėjams) ir nedidelė dalis – mokesčių (PVM ir pelno mokesčio) lengvatoms. Suteiktos pagalbos suma buvo nustatyta pagal patvirtintą nacionalinę restruktūrizavimo programą (NRP) ir tuos individualius verslo planus (IVP), kuriuose investicijoms priskirtas pagrindinis uždavinys – mažinti sąnaudas ir gerinti gatavų produktų kokybę. Didžioji sumos dalis buvo suteikta 2003 ir 2004 m. Po 2004 m. valstybės pagalba nebuvo suteikta nei sąraše išvardytoms bendrovėms, nei jokiai kitai Rumunijos plieno gamybos bendrovei. Remdamasi turima informacija Komisija padarė išvadą, kad Rumunija įvykdė su valstybės pagalba susijusius įsipareigojimus. Pajėgumų mažinimas Siekiant kompensuoti konkurencinį pranašumą, kurį bendrovės įgijo suteikus joms restruktūrizavimo pagalbą, Stojimo sutarties VII priedo A priedėlyje reikalaujama nutraukti keleto gamybinių įrenginių eksploataciją. Todėl grynasis pajėgumų sumažinimas, kurį Rumunija turėjo pasiekti 1993−2008 m. laikotarpiu gataviems produktams, yra 2 050 000 tonų. Atlikus stebėseną nustatyta, kad visų įrenginių eksploatacija nutraukta laikantis atitinkamo Komisijos sprendimo[4] nuostatų. Be to, Rumunijos plieno bendrovės nusprendė savo noru likviduoti kai kuriuos neveiksmingus pajėgumus, kaip antai bliumingo ir valcavimo staklynus ir plono profilio bei vielų valcavimo staklynus. Kiti pagrindiniai restruktūrizavimo rodikliai Perspektyvumas ir finansiniai rezultatai Restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje 2008 m. visos pagalbą gaunančios bendrovės buvo įpareigotos atlikti Komisijos perspektyvumo tyrimą, kaip nurodyta VII priede[5]. Šių bendrovių EBITDA buvo 8,5−21,6 % (tikslas – 10,0 %), o EBIT buvo 4,6−19,5 % (tikslas – 1,5 %). Tik vienos bendrovės ( Mechel Campia Turzi ) EBITDA rodiklis buvo nepakankamas. Šie rezultatai atitinka jų naują investicijų vystymo programą (NVP), kurią pripažino Komisija ir kuri bus vykdoma iki 2011 m. Nukrypimas nuo tikslo nėra didelis ir visą restruktūrizavimo laikotarpį abu bendrovės perspektyvumo rodikliai nuolat ir stipriai gerėjo. Nepaisant to, kad 2008 m. paskutinį ketvirtį krizė smarkiai neigiamai paveikė bendrovę Mechel Campia Turzi, 2008 m. jos EBITDA rodikliai buvo tris kartus aukštesni nei numatyta NVP. Našumas ir užimtumas 2008 m. Rumunijos plieno pramonėje darbo vietų skaičius sumažėjo labiau nei prognozuota (vidutinis metinis užimtumo lygis buvo 33 200, o NRP numatytas tikslas – 43 308), o tai reiškia, kad 2004–2008 m. restruktūrizavimo laikotarpiu šį pramonės sektorių paliko 14 200 darbuotojų. Šio rezultato visų pirma pasiekta dėl veiklos perkėlimo, ankstyvo išėjimo į pensiją ir savanoriško išėjimo iš darbo programos. Nepaisant padidėjusio darbo našumo restruktūrizavimo laikotarpio pabaigoje kai kurių pagalbą gaunančių bendrovių našumo rodikliai yra mažesni nei numatyta IVP ir gerokai mažesni nei Stojimo sutarties VII priede nurodyti ES plieno pramonės lygiai. Po to, kai 2004–2008 m. laikotarpiu šalies faktinis bendras našumas nuolat augo, dėl 2008 m. sumažėjusio gamybos kiekio jis smuko. Atskirų bendrovių rezultatai labai skiriasi. Bendrovės Arcelor Mittal patronuojamosios bendrovės Galati ir Hunedoara neatitiko nei IVP, nei Europos rodiklių. Tačiau šį neatitikimą galima paaiškinti tuo, kad dėl krizės produkcija buvo mažesnė nei planuota, todėl bendrovės rezultatams padarytas milžiniškas poveikis. Nors pirmąjį 2008 m. pusmetį bendrovių Galati ir Hunedoara našumo lygiai beveik pasiekė IVP tikslą, antrąjį 2008 m. pusmetį dėl visame pasaulyje sumažėjusios paklausos jie labai smuko. 2009 m. baigus darbo vietų mažinimo procesą šioms patronuojamosioms bendrovėms beveik pavyko pasiekti IVP tikslą, nepaisant rinkos nuosmukio. Bendrovių Tenaris Donasid ir Mechel patronuojamųjų bendrovių Targoviste ir Campia Turzi našumo rezultatai beveik pasiekė IVP tikslą ir teigiamai vystėsi visu restruktūrizavimo procesu. Bendrovės TMK Resita našumo rodiklis tesudaro apie 50 % IVP tikslo. Tačiau jeigu atsižvelgiama tik į tiesiogiai su plienu dirbančiais darbuotojais, matyti, kad bendrovė savo planą viršijo. Sąnaudų mažinimas Nors atskirų bendrovių rezultatai labai skiriasi, visi jie rodo, kad imtasi tam tikro pobūdžio veiksmų veiklos sąnaudoms mažinti. Kai kuriose srityse visos bendrovės sąnaudas galėtų sumažinti kiek yra būtina tik per ilgesnį laiką naujomis investicijomis. Be to, visos bendrovės pasiekė savo investicijų tikslus (kaip patvirtinta jų atitinkamose IVP). Bendrovės investavo 150–330 % numatytų sumų. Tačiau investicijų poveikis ne visose bendrovėse buvo matomas iš karto. Bendrovės Arcelor Mittal Galati visą restruktūrizavimo laikotarpį taikyta bendra sąnaudų mažinimo strategija buvo skirta skystojo plieno apdorojimo etapui ir karšto valcavimo sričiai. Šio rezultato pasiekta didelėmis investicijomis. Nepaisant šių priemonių, sąnaudos buvo sumažintos nepakankamai. Vis dėlto, per visą restruktūrizavimo programos laikotarpį bendrovė įdėjo daug pastangų sąnaudoms sumažinti. 2008 m. bendrovė pradėjo įgyvendinti strategiją našumui gerinti ir dideliam konkrečiam suvartojimui, darančiam poveikį veiklos sąnaudoms, mažinti. Tačiau dabartinėmis rinkos sąlygomis bendrovė buvo priversta laikinai sustabdyti šių planų įgyvendinimą kol rinka atsigaus. Tinkamai įgyvendinus šią strategiją pasiekti veiklos rezultatai dar labiau pagerės. 2008 m. bendrovė Mittal Steel Hunedoara laikinai sustabdė naujos vystymosi programos įgyvendinimą, tačiau 2010 m. pradžioje jos įgyvendinimą pratęsė. Ši programa skirta toliau mažinti sąnaudas (didinant našumą ir mažinant konkretų suvartojimą) ir pagerinti energijos vartojimo efektyvumą. Tikimasi gauti daug geresnius rezultatus, rodančius didelę pažangą dar labiau mažinant sąnaudas. Iš kitų keturių bendrovių veiklos rezultatų matyti pažanga mažinant sąnaudas; jos didžiąja dalimi atitinka IVP tikslus ir toliau artėja prie tarptautinių plieno pramonės veiklos kriterijų . Tačiau vis dėlto būtina toliau gerinti rezultatus, visų pirma konkretaus žaliavų suvartojimo srityje, mažinti prastesnės kokybės produktų kiekį ir efektyviau vartoti energiją. Aplinkos apsauga Stojimo sutartyje apibrėžtas teisės aktų įgyvendinimo pereinamojo laikotarpio režimas ir pateiktas įrenginių, kuriems iki 2014 m. gruodžio mėn. leidžiama nukrypti nuo TIPK direktyvos[6] nuostatų, sąrašas. To sektoriaus plieno gaminimo įmonėms suteiktuose integruotuose leidimuose nurodyta, kad leidimo galiojimo laikotarpiu turi būti vykdomos su aplinka susijusių investicijų programos. Bendrovės Mittal Steel Hunedoara ir TMK Resita nepasiekė savo IVP numatytų su aplinka susijusių investicijų tikslų, tačiau faktinės išlaidos buvo pritaikytos prie integruotų leidimų. Bendrovės Arcelor Mittal Galati leidime patvirtinta investicijų programa 2008 m. nebuvo iki galo įgyvendinta, tačiau bendra su aplinka susijusių investicijų suma 2004–2008 m. laikotarpiu viršijo IVP tikslą. IšVADOS Ši ataskaita – paskutinė plieno pramonės restruktūrizavimo Rumunijoje stebėsenos ataskaita. Atsižvelgdama į pasiektus rezultatus Komisija mano, kad Stojimo sutarties VII priedo reikalavimai įvykdyti: - visa pagalbą gaunančioms bendrovėms suteikta restruktūrizavimo pagalba buvo mažesnė nei didžiausias leidžiamas dydis, - grynasis pajėgumų sumažinimas pasiektas, - VII priedo A priedėlyje nustatyti restruktūrizavimo kriterijai (perspektyvumas, našumas ir sąnaudų mažinimas) buvo iš esmės įgyvendinti. Komisija daro išvadą, kad pereinamuoju laikotarpiu (20004–2008 m.) atliktas restruktūrizavimas yra priimtinas. Deja, paskutiniais restruktūrizavimo metais pasaulinė krizė padarė didžiulį neigiamą poveikį minėtų bendrovių veiklai. Dėl labai sumažėjusios plieno produktų paklausos veiklos rodikliai buvo prastesni nei numatyta. Tačiau reikia atkreipti dėmesį į tai, kad per visą restruktūrizavimo laikotarpį bendrovės pasiekė tokių rezultatų (ypač padidino pelningumą), kad galėjo susidoroti su sunkumais ypatingai sunkiomis 2008 m. rinkos sąlygomis. Vis dėlto reikia dėti dar daugiau pastangų, kad būtų pasiekta ilgalaikio perspektyvumo ir kad minėtoms bendrovėms pavyktų ateityje įveikti rinkų svyravimus. To galima pasiekti tik ilgą laiką nepertraukiamai įgyvendinant sąnaudų mažinimo strategijas ir kuriant nuoseklias tolesnės veiklos strategijas. [pic] [1] OL L 157, 2005 6 21, p. 3. [2] COM/2008/511. [3] COM/2009/146. [4] Sprendimas Nr. 3010/91/EAPB, OL L 286, 1991 10 16, p. 20. [5] OL C 244, 2004 10 1, p. 2.Bendrovės turėjo pasiekti:− bendrą einamosios veiklos apyvartos rezultatą; t. y. EBITDA (pelnas prieš palūkanas, mokesčius, nusidėvėjimą ir amortizaciją) nuo ne mažiau kaip 10 % neintegruotų plieno bendrovių ir 13,5 % integruotų staklynų apyvartos;− kapitalo grąžą, t. y. EBIT (pelnas prieš palūkanas ir mokesčius) turi būti ne mažiau kaip 1,5 % apyvartos. [6] Tarybos direktyva 96/61/EB, OL L 257, 1996 10 10, p. 26.