Pagrindiniai veiksmai Terminas Aprašymas ir padėtis

1.1. Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) kompetencijos centras turi remti valstybes nares, kad jos rengtų ir įgyvendintų veiksmingą prevenciją. Vykdoma 2016 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklas 19 kartų valstybėms narėms suteikė paramos paslaugų. 2017 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklas planuoja 20 kartų suteikti tokių paramos paslaugų: surengti praktinių seminarų, mokytojų mokymo renginių ir ekspertų misijų.

1.2. Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras turi teikti įvairių žinybų sistemų kūrimo gaires ir vadovus. Vykdoma 2016 ir 2017 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklas paskelbė nemažai teminių dokumentų (be kita ko, dėl radikalizacijos problemos sprendimo kalėjimuose ir probacijos sąlygomis, įvairių žinybų bendradarbiavimo sistemų kūrimo vietos lygmeniu, atsvaros naratyvų, policijos pareigūnų mokymo, radikalizacijos problemos sprendimo mokyklose ir pan.); su jais galima susipažinti čia: https://ec.europa.eu/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network/ran-papers_en 2017 m. birželio 19 d. tinklas pateikė vadovą „Reagavimas į sugrįžusius užsienio kovotojus“, kad padėtų valstybėms narėms spręsti su grįžtančiais užsienio teroristais kovotojais susijusias problemas. Vadove apžvelgiami metodai, kuriuos specialistai taiko įvairiems veiksmų su iš konfliktų zonų grįžtančiais asmenimis scenarijams.

1.3. Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras turi sukurti patirties ir praktikos mainų platformą, toliau fiksuodamas su radikalizacija susijusių mokslinių tyrimų duomenis. Vykdoma 2016 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklas užfiksavo naujausius mokslinių tyrimų duomenis ir spragas mokslinių tyrimų srityse, susijusiose su įvairių Informacijos apie radikalizaciją tinklo darbo grupių veikla.

2.1. Sudaryti nacionalinio, regioninio ar vietos lygmens prevencijos strategijų rinkinį. Vykdoma Pirmoji nacionalinių prevencijos strategijų rinkinio versija buvo sudaryta ir pateikta internete: http://ec.europa.eu/dgs/home-affairs/what-we-do/networks/radicalisation_awareness_network/ran-and-member-states/repository/index_en.htm ). Turinys bus reguliariai atnaujinamas.

2.2. Sukurti specialistų tinklus. Vykdoma Įsteigtas Informacijos apie radikalizaciją tinklo (RAN) kompetencijos centras, kad padėtų RAN. RAN ir toliau valstybėms narėms teikia jų poreikius atitinkančią paramą, kad jos, be kita ko, kurtų nacionalinius specialistų tinklus.

2.3. Sukurti nacionalinius arba regioninius informacijos centrus valstybėse narėse. Vykdoma 2017 m. vasario mėn. veiklą pradėjo prevencijos politikos formuotojų tinklas.

3.1. Vykdyti esminių smurtinės radikalizacijos priežasčių mokslinius tyrimus pagal programą „Horizontas 2020“, kad būtų galima parengti konkrečių priemonių, padedančių geriau pagrįsti politines intervencijas. Vykdoma Į 2016–2017 m. programos „Horizontas 2020“ darbo programą „Saugi visuomenė“ įtraukta išsamių ES kovos su smurtine radikalizacija metodų rengimo tema. Neseniai atrinkti keturi projektai: PERICLES, MINDb4ACT, PRACTICIES ir TRIVALENT, ir jiems iš viso skirta 12 mln. EUR. Komisija pradeda diskusijas dėl 2018–2019 ir 2020 m. darbo programos, kurioje kovos su radikalizacija moksliniai tyrimai turės esminę reikšmę. Į 2016–2017 m. programos „Horizontas 2020“ darbo programą „Įtrauki, novatoriška ir mąstanti visuomenė“ įtrauktos dvi susijusios mokslinių tyrimų temos: radikalizacijos visuomeninė aplinka ir visuotinių sekuliarizacijos ir religinės radikalizacijos tendencijų sąveika. Moksliniai tyrimai taip pat toliau atliekami tinkle „Eurydice“, teikiančiame informaciją apie ES švietimo sistemas ir politiką.

4.1. ES interneto forume sukurti jungtinę informacijos žymėjimo platformą, kad pranešimų teikimo procesas būtų spartesnis ir veiksmingesnis.



Vykdoma Keturios didžiosios bendrovės („Facebook“, „Twitter“, „Google“ ir „Microsoft“) sukūrė saitažodžių duomenų bazės prototipą, padedantį užtikrinti, kad iš vienos svetainės pašalintas teroristinis turinys nebūtų tiesiog perkeliamas į kitą. Ši priemonė veikia ir minėtosios bendrovės dabar svarsto galimybes įtraukti mažesnes bendroves.

4.2. ES interneto forume parengti pilietinės visuomenės galimybių didinimo programą, pagal kurią būtų gerokai sustiprintas pilietinės visuomenės partnerių mokymas ir jų rėmimas siekiant padidinti veiksmingo teigiamo alternatyvaus naratyvo internete apimtį. Vykdoma Pilietinės visuomenės galimybių didinimo programa pradėta 2017 m kovo 15–16 d., siekiant padėti pilietinės visuomenės veikėjams veiksmingiau reaguoti į teroristinį naratyvą internete. Be kita ko, pagal ją Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras, remiamas Europos strateginės komunikacijos tinklo ir glaudžiai bendradarbiaudamas su sektoriaus partneriais, rengs mokymus. Antruoju etapu (2017 m. antrą ar trečią ketvirtį) bus paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus, o vėliau bus įvertintas programos veiksmingumas.

4.3. Su 4 pagrindiniu veiksmu susijęs papildomas veiksmas: vykdyti tikslinius teroristų naudojimosi internetu tyrimus. Vykdoma 2016 m. gruodžio 8 d. ES interneto forume pristatyti ir pateikti 7-osios bendrosios programos projekto „Voxpol“ pirmo mokslinių tyrimų ciklo rezultatai. Atliekant mokslinius tyrimus daugiausia dėmesio skirta terorizmo ir smurtinio ekstremizmo apžvalgai 2016 m., nuteistų teroristų elgesiui internete ir ateities tendencijoms.

5.1. Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras turi sukurti praktikos ir gerosios patirties mainų platformą, kad pagerėtų gebėjimas naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinis mąstymas internete. Vykdoma 2016 m. lapkričio mėn. Informacijos apie radikalizaciją tinklo Švietimo darbo grupė surengė plataus masto susitikimą pilietiškumo, gebėjimo naudotis žiniasklaidos priemonėmis ir kritinio mąstymo temomis. Vykdant 2020 m. švietimo ir mokymo programos Pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių propagavimo švietimo priemonėmis darbo grupės veiklą, 2016 m balandžio mėn. Nyderlanduose surengtas su gebėjimu naudotis žiniasklaidos priemonėmis susijęs tarpusavio mokymosi renginys, o 2016 m. gegužės mėn. buvo priimtos Švietimo tarybos išvados.

5.2. Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras turi parengti ES masto kampaniją, kad būtų padidintas atsparumas radikalizacijai internete ir pateikta alternatyvių naratyvų ar veiklos galimybių (kampanija „Exit Hate“). Vykdoma 2016 m. rugsėjo mėn. buvo pradėta šešių savaičių bandomoji kampanija „Exit Hate“, per kurią buvo pristatomos įvairiose Europos vietose vykdomos iniciatyvos ir pasakojimai apie teigiamą patirtį (be kita ko, skirti paaugliams ir pasakojami paauglių) ir taip propaguojamos ekstremistinės propagandos alternatyvos.

6.1. Komisija ir atitinkamos IT bendrovės turi stebėti, kaip įgyvendinami su kovos su neapykantos kurstymu internete elgesio kodeksais susiję viešieji įsipareigojimai, ir vertinti jų poveikį.

Vykdoma 2017 m. gegužės 31 d. pristatyti elgesio kodekso įgyvendinimo antro stebėjimo rezultatai parodė, kad turinio šalinimo rodikliai ir sparta gerokai padidėjo. Tuo pat metu reikia dėti dar daugiau pastangų didinant skaidrumą ir gerinant grįžtamąjį ryšį su naudotojais (žr. 6.2 punktą). 2017 m. gegužės 23 d. Taryba susitarė dėl bendro požiūrio į persvarstytos Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos pasiūlymą. Vienas iš siūlomų Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos pakeitimų tikslų – užtikrinti, kad būtų nustatytas reikalavimas vaizdo medžiagos bendro naudojimo platformose imtis tinkamų priemonių piliečiams apsaugoti nuo smurto ar neapykantos kurstymo (žymėjimas ir (arba) pranešimas).

6.2. Komisija ir atitinkamos IT bendrovės turi padidinti pranešimų teikimo ir turinio šalinimo tvarkos skaidrumą. Vykdoma Toliau dirbant su IT bendrovėmis daugiausia dėmesio bus skiriama procedūroms, taikomoms konkretiems naudotojams, kuriems turėjo poveikio pranešimai, taip pat plačiajai visuomenei, be to, bus skatinama teikti atsvaros ir alternatyvius naratyvus. 2017 m. gegužės 10 d. paskelbti Bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos įgyvendinimo laikotarpio vidurio peržiūros rezultatai patvirtino, kad reikia tęsti darbą siekiant nustatyti interneto tarpininkų pranešimo ir veiksmų procedūroms taikytinus būtiniausius procedūrinius reikalavimus.

Su interneto aspektu susijęs 1 papildomas veiksmas: pagal Teisių, lygybės ir pilietiškumo programą remti pilietinę visuomenę neapykantos kurstymo stebėsenos ir jo patrauklumo ir poveikio mažinimo srityse. Vykdoma 2017 m. Komisija padidino kovai su rasizmu ir ksenofobija skiriamą finansavimą iki 7 mln. EUR, o iš jų 1,5 mln. EUR skiriama būtent kovai su neapykantos kurstymu internete, be kita ko, kuriant atsvaros naratyvus.

Su interneto aspektu susijęs 2 papildomas veiksmas: toliau finansuoti Strateginių komunikacijų konsultacinę grupę ir Strateginės komunikacijos tinklą, kad būtų rengiamos tinkamos politikos sistemos, komunikacijos kampanijos arba pavienės iniciatyvos. Vykdoma Belgijos vadovaujamas projektas – Europos strateginės komunikacijos tinklas – remiasi Sirijos strateginių komunikacijų konsultacinės grupės projektu, kurio tikslas – suburti valstybių narių tinklą ir sudaryti joms palankias sąlygas dalytis strateginės komunikacijos naudojimo kovojant su terorizmu ir smurtiniu ekstremizmu geriausia patirtimi. Jis yra bendrai finansuojamas iš Vidaus saugumo fondo policijos finansinės paramos priemonės veiksmų dotacijos (didžiausia suma – 1 150 000 EUR).

7. Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras turi padėti dalytis gerąja patirtimi ir parengti radikalizacijos prevencijos politikos rekomendacijų tiesiogiai su tuo susiduriantiems specialistams (prireikus – ir teisėjams bei prokurorams), taikytinų kalėjimuose ir probacijos sektoriuje. Vykdoma Informacijos apie radikalizaciją tinklo Kalėjimų ir probacijos darbo grupė toliau skatina specialistus keistis geriausia patirtimi ir 2017 m. pabaigoje pateiks savo veiklos ataskaitą. Pagal Teisingumo programą teikiamos veiklos dotacijos Europos kalėjimų ir pataisos tarnybų organizacijai („EuroPris“), kuri telkia kalinimo įstaigų administracijas, ir Europos probacijos konfederacijai (CEP). Tos organizacijos reguliariai rengia specialistų susitikimus, kad jie aptartų su radikalizacija susijusius klausimus. Pagal programą „Erasmus+“ remiamos kalėjimuose vykdomo mokymo programos, kuriomis siekiama užkirsti kelią radikalizacijai ir kovoti su ja. 2015 m. gruodžio mėn. pradėtas Radikalizacijos prevencijos kalėjimuose projektas (R2PRIS), siekiant padėti su šia problema dirbantiems darbuotojams (pataisos pareigūnams, švietimo darbuotojams ir psichologams, socialiniams darbuotojams ir kt.) pastebėti radikalizacijos ženklus, apie juos pranešti bei juos suprasti ir tinkamai reaguoti. Projektas vykdomas penkiose šalyse (Portugalijoje, Norvegijoje, Turkijoje, Belgijoje ir Rumunijoje), o iki 2018 m. rugpjūčio mėn. bus surengta 160 mokymo kursų.

8. Teikti finansinę paramą valstybėms narėms, kad jos galėtų parengti rizikos vertinimo priemonių. Vykdoma Atsižvelgdama į strateginius tikslus užkirsti kelią radikalizacijai kalėjimuose ir įtraukti reabilitaciją į baudžiamosios justicijos priemones, 2015 m. Komisija pagal 2014–2020 m. Teisingumo programą paskelbė du kvietimus teikti pasiūlymus: a)JUST/2015/JCOO/AG/TERR: veiksmų dotacijos, kuriomis remiamas teisminis bendradarbiavimas baudžiamosiose bylose, susijęs su kova su terorizmu ir smurtine radikalizacija baudžiamosios justicijos priemonėmis (1 mln. EUR biudžetas; atrinkti trys projektai); b)JUST/2015/JTRA/AG/EJTR: veiksmų dotacijos, kuriomis remiamas Europos teisėjų mokymas (1,5 mln. EUR biudžetas, skirtas kovos su terorizmu ir organizuotu nusikalstamumu teisminių aspektų ir radikalizacijos prevencijos sulaikymo vietose dalims; atrinkti penki projektai). 2016 m. paskelbtas vienintelis 4 mln. EUR biudžeto kvietimas teikti pasiūlymus dėl teisminio bendradarbiavimo (JUST-JCOO-TERR-AG-2016), apimantis ir teisėjų mokymą radikalizacijos srityje (atrinkta 10 projektų, o trys įtraukti į rezervo sąrašą). 2017 m. Teisingumo metinėje darbo programoje (vykdant teisminį bendradarbiavimą baudžiamosiose bylose) pirmumas teikiamas veiksmingam indėliui į Europos saugumo darbotvarkės įgyvendinimą, susijusiam su teisminėmis kovos su terorizmu priemonėmis, visų pirma kovos su teroristų finansavimu ir radikalizacijos prevencijos, ypač kalėjimuose, stiprinimo.

9. Remti švietimo ir mokymo (įskaitant profesinį mokymą) programų rengimą kalėjimuose, kad būtų palengvinta kalinių reintegracija į visuomenę. Vykdoma Pagal programą „Erasmus+“ gali būti remiami suaugusiųjų mokymosi projektai, kurie gali būti nukreipti į įgūdžių tobulinimą ir reintegracijos priemones kalėjimuose. 2017 m. sausio mėn. pradėti keli projektai (atrinkti pagal 2016 m. programos „Erasmus+“ socialinės įtraukties srities kvietimą teikti pasiūlymus), o jų bendras biudžetas yra 1,3 mln. EUR. Iš Europos socialinio fondo remiamos įvairiausios socialinės įtraukties užtikrinimo priemonės, susijusios su buvusių kalinių deradikalizacija ir grįžimu į profesinę veiklą.

10. Remti valstybių narių kalinių reabilitacijos programų kūrimą ir dalijimąsi gerąja patirtimi bei politikos praktika baudžiamųjų sankcijų vykdymo srityje. Vykdoma Reabilitacijos programų kūrimą ir keitimąsi geriausia patirtimi finansuoja Komisija (žr. 8 pagrindinį veiksmą).

11. Skatinti šios srities prokurorus dalytis informacija Eurojusto lygmeniu. Vykdoma Eurojustas ir toliau sieks suburti savo nacionalinius korespondentus terorizmo klausimais, kad jie taktiniuose posėdžiuose toliau keistųsi nuomonėmis. Eurojustas ir toliau teiks: • Terorizmo apkaltinamųjų nuosprendžių stebėsenos ataskaitą; • ataskaitas dėl užsienio kovotojų.

Papildomas veiksmas dėl kalėjimų: remti kalėjimų ir probacijos sektoriaus darbuotojų, taip pat teisėjų ir prokurorų mokymą. Vykdoma 2016 m. gegužės mėn. Komisija surengė mokymo paslaugų teikėjams skirtą kovos su terorizmu ir radikalizacija konferenciją ir, bendradarbiaudama su Europos kalėjimų darbuotojų mokymo akademijų tinklu (EPTA), „EuroPris“ ir Europos probacijos konfederacija, mezga tvaresnį tarpvalstybinį bendradarbiavimą kalėjimų ir probacijos sektoriaus darbuotojų mokymo apie deradikalizacijos priemones srityje. RAN, „EuroPris“ ir EPTA rengia kalėjimuose dirbantiems specialistams skirtą mokymo kursų ir veiklos rinkinį. RAN ir konsorciumas „IMPACT Europe“ rengė valstybių narių suinteresuotųjų subjektų mokymus, kaip vertinti intervencines priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią radikalizacijai ir kovoti su ja kalėjimuose ir probacijos sąlygomis. Kad būtų greičiau pradėti visi projektai, kurie yra pabrėžiami Tarybos išvadose dėl baudžiamosios justicijos, Komisija skiria finansinių išteklių (daugiau nei 6,5 mln. EUR 2015 ir 2016 m.).

12. Pasiūlyti Tarybos rekomendaciją, pagal kurią švietimo ir neformaliojo mokymosi priemonėmis būtų didinama socialinė įtrauktis ir puoselėjamos Europos pagrindinės vertybės. 2017 m. pabaiga Vyksta pasirengimas, ypač „ET 2020“ Pilietiškumo ir bendrų laisvės, tolerancijos ir nediskriminavimo vertybių propagavimo švietimo priemonėmis darbo grupėje. 2017 m. gegužės 19 d. pradėtos 12 savaičių internetinės viešos konsultacijos.

13. Pagal programą „Erasmus+“ 2016 m. skirti daugiau kaip 400 mln. EUR tarptautinei partnerystei, kad būtų parengta vietos lygmens novatoriškų politinių metodų ir praktikos pavyzdžių, pirmenybę teikiant socialinei įtraukčiai, bendrų vertybių puoselėjimui ir kultūrų tarpusavio supratimui. Vietos lygmeniu pradėti veiksmai bus toliau išplėtoti pagal „Erasmus+“ – tam 2016 m. skirta 13 mln. EUR. Vykdoma Paryžiaus deklaracijos įgyvendinimas yra bendras programos „Erasmus+“ prioritetas. Paskelbta tikslinių kvietimų teikti pasiūlymus, kad būtų remiama įtrauktis ir pagrindinės vertybės (pagal 2 pagrindinį veiksmą, 2016 m. tam skirta per 200 mln. EUR). 2016 m. atrinkti projektai yra ar bus pradėti 2017 m. Be to: – 13 mln. EUR biudžeto kvietimas teikti pasiūlymus dėl vietos lygmens esamos gerosios patirties sklaidos, kartojimo ir tobulinimo (pagal 3 pagrindinį veiksmą) sulaukė didžiulio suinteresuotųjų subjektų susidomėjimo, o procedūra buvo baigta 2016 m. liepos mėn. (atrinkti 35 projektai); – pagal daugeliui sektorių skirtą kvietimą teikti pasiūlymus dėl Europos politikos eksperimentinių priemonių, kuriame iškelti du su konkrečiais Paryžiaus deklaracijos tikslais susiję prioritetai, atrinkti 5 projektai (4 švietimo ir mokymo, 1 jaunimo). Vadovaujantis bendru prioritetu, 2017 m. pagal programą „Erasmus+“ toliau remiami tarptautinės partnerystės susitarimai (pagal 2 pagrindinį veiksmą). Be to, 10 mln. EUR bus panaudota vietos lygmens esamai gerajai patirčiai skleisti, kartoti ir tobulinti (pagal 3 pagrindinį veiksmą), propaguojant įtraukias ir demokratiškas mokyklas (kvietimas teikti pasiūlymus baigė galioti 2017 m. gegužės mėn., vyksta atranka).

14. Sukurti tinklą, kuris palengvintų tiesioginius ryšius su pavyzdį rodančiais subjektais mokyklose, jaunimo renginiuose, sporto klubuose ir kalėjimuose. Vykdoma Veiksmo tikslas – nacionaliniu lygmeniu sutelkti pavyzdį rodančius subjektus imtis veiksmų, kuriais skatinama socialinė įtrauktis, padedama išvengti atskirties ir radikalizacijos, taip pat skatinamas aktyvus pilietiškumas ir pasiryžimas puoselėti bendras vertybes. Šią iniciatyvą 2017–2018 m. laipsniškai vysto programos „Erasmus+“ nacionalinės agentūros. Informacijos apie radikalizaciją tinkle sukurta platforma „RAN Young“, kad jaunimas galėtų aktyviai dalyvauti vykdant radikalizacijos prevenciją. 2016 m. lapkričio 9 d. vyko aukšto lygio konferencija radikalizacijos tema. Po jos „RAN Young“ ambasadoriai išplėtos rekomendacijas ir bendrai organizuos susitikimus, per kuriuos dalyvių bus prašoma pareikšti savo nuomonę ir pateikti rekomendacijų dėl politinio atsako ir specialistų darbo. „RAN Young“ sąveikauja su kitomis organizacijomis ir iniciatyvomis, pvz., Kofi Annano fondo iniciatyva „Extremely Together“, „YouthCAN“ ir ESBO jaunimo ambasadoriais.

15. Skatinti skirti mokymosi kreditų už savanorišką veiklą ir parengti mokymo planus, kuriuose akademinės studijos būtų derinamos su pilietine veikla pagal „Erasmus+“. Vykdoma Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su programos „Erasmus+“ nacionalinėmis agentūromis ir aukštosiomis mokyklomis, didins informuotumą, kaip taikyti Europos kreditų perkėlimo ir kaupimo sistemą neformaliajam mokymuisi, įskaitant savanorišką veiklą. Šiuo metu vykstant diplomo priedėlių (aukštojo mokslo diplomo priedėlių, naudojamų 48 Bolonijos proceso šalyse ir Europos aukštojo mokslo erdvėje) peržiūrai, Komisija ragins pripažinti savanorišką veiklą ar panašią neformaliojo mokymosi veiklą, kuri yra kvalifikacijos dalis.

1 papildomas veiksmas švietimo srityje: parengti mokytojus dirbti klasėse, kuriose mokinių įvairovė yra didelė, ir perduoti mokiniams bendras vertybes, taip pat pastebėti ankstyvuosius radikalizacijos ženklus, be to, toliau remti geriausios patirties mainus naudojantis „eTwinning“ ir Informacijos apie radikalizaciją tinklo Švietimo darbo grupėje (RAN EDU). Vykdoma Finansuojama pagal programą „Erasmus+“, „eTwinning“ yra internetinė platforma, kurioje per pastaruosius 12 metų susitelkė daugiau kaip 470 000 Europos mokytojų ir 180 000 mokyklų. „eTwinning“ galimybės bus visiškai išnaudotos, jeigu bus skiriama daugiau dėmesio su pilietiškumu susijusioms temoms, siekiant suteikti mokytojams galių aktyviai dalyvauti kuriant įtraukesnį ir demokratiškesnį švietimą. Todėl 2017 m. tema yra įtrauktis. 2017 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklo Švietimo darbo grupė daugiausia dėmesio skirs mokytojų rengimo rūšims, aukštojo mokslo vaidmeniui kovojant su radikalizacija ir gebėjimui naudotis žiniasklaidos priemonėmis bei kritiškam mąstymui. 2017 m. bus atnaujintas RAN manifestas (Švietimo manifestas 2.0), kuriame pateikiama mokykloms skirtų praktinių gairių, įgytos patirties pavyzdžių ir politikos rekomendacijų.

2 papildomas veiksmas švietimo srityje: glaudžiai bendradarbiauti su Europos Taryba ir UNESCO, kad būtų geriau įgyvendintos turimos mokytojų rėmimo priemonės. Vykdoma „ET 2020“ Pilietiškumo ir bendrų vertybių darbo grupėje Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos Taryba ir UNESCO siekdama geriau išnaudoti sinergiją ir kuo veiksmingiau pasinaudoti esamomis priemonėmis (be kita ko, mokytojų vadovu). Rengiant 2016 m. paskelbtą UNESCO mokytojų vadovą „Mokytojo vadovas dėl smurtinės radikalizacijos prevencijos“, kuriame pateikiama rekomendacijų, be kita ko, susijusių su diskusijų klasėje valdymu ir pagrindinėmis perduotinomis žiniomis, Informacijos apie radikalizaciją tinklas suteikė ekspertų pagalbos.

16. Tęsti darbą su Europos Parlamentu ir Taryba siekiant priimti kovos su diskriminacija direktyvą. Vykdoma Komisija turi toliau teikti techninę paramą Tarybai pirmininkaujančioms valstybėms narėms, kad būtų patobulintas direktyvos projekto tekstas, taip pat siekti politinio susitarimo Taryboje.

17. Politinėmis priemonėmis ir naudojantis Europos socialiniu fondu ir Užimtumo ir socialinių inovacijų programa skatinti palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių socialinę įtrauktį. Vykdoma Palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių įtraukčiai daug dėmesio skiriama vykdant specialių „ET 2020“ darbo grupių (mokyklų ir pilietinio ugdymo) veiklą. Į palankių sąlygų neturinčių asmenų grupių socialinę įtrauktį investuojama iš Europos socialinio fondo ir pagal Užimtumo ir socialinių inovacijų programą (skurdo tinklas, su tomis grupėmis dirbančių nevyriausybinių organizacijų pajėgumų stiprinimas, valstybėse narėse vykdomi iš Europos socialinio fondo remiami specialūs projektai, informuotumo didinimo veikla ir kt.).

18. Padidinti paramą su jaunimu dirbantiems asmenims ir organizacijoms, visų pirma parengiant tam skirtų priemonių rinkinį. Vykdoma 2017 m. vasario mėn. buvo paskelbta ataskaita ir joje pateiktas praktinių priemonių rinkinys. Priemonių rinkiniu siekiama su jaunimu dirbantiems asmenims pateikti rekomendacijų ir patarimų, kaip dirbti su jaunimu, kuriems gresia smurtinė radikalizacija. Tiek vietos, tiek Europos lygmens valdžios institucijoms skirtose politikos rekomendacijose daugiausia dėmesio skiriama įvairių sektorių bendradarbiavimui, kad būtų veiksmingai užkirstas kelias jaunimo smurtinei radikalizacijai. Informacijos apie radikalizaciją tinklo Šeimų, jaunimo ir bendruomenių darbo grupė remdamasi priemonių rinkiniu parengs RAN manifestą dėl jaunimo įtraukimo ir galimybių suteikimo dirbant su jaunimu užkirsti kelią radikalizacijai.

19. Stiprinti Europos savanorių tarnybą didinant jos biudžetą. Vykdoma 2016 m. pirmumas buvo teikiamas projektams, padedantiems įgyvendinti Paryžiaus deklaraciją. 2017 m. Europos savanorių tarnybos biudžetas gerokai padidintas. Nuo 2016 m. gruodžio mėn., kai veiklą pradėjo Europos solidarumo korpusas, kaip dalyviai užsiregistravo maždaug 30 000 jaunų piliečių iš visų valstybių narių. Numatoma, kad iki 2020 m. jo savanoriškos ir profesinės veiklos krypčių veiksmuose bus dalyvavę iš viso 100 000 jaunų piliečių.

20. Pasiūlyti persvarstyti Šengeno informacinę sistemą, kad būtų dar labiau padidinta jos nauda teisėsaugai ir kovai su terorizmu. Vykdoma 2016 m. gruodžio 21 d. Komisija priėmė pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Vyksta teisėkūros derybos.

21. Valstybės narės turėtų aktyviai dalytis visa aktualia informacija su kitomis valstybėmis narėmis ir, prireikus, su Europolu apie į laisvę išėjusius nuteistus asmenis, įtariamus suradikalėjimu, arba žinomus radikalus, kad būtų užtikrinta didelį pavojų keliančių asmenų stebėsena. Vykdoma Rengdamas politikos formuotojams skirtas įvairių žinybų sistemų kūrimo gaires ir priemonių rinkinius, Informacijos apie radikalizaciją tinklas kaip vieną iš prioritetų iškelia veiksmingesnį dalijimąsi informacija apie radikalizuotus asmenis. Šios veiklos rezultatai buvo pristatyti ir aptarti 2016 m. lapkričio mėn. vykusioje paskutinėje Informacijos apie radikalizaciją tinklo aukšto lygio konferencijoje. Europolo Europos kovos su terorizmu centras siekia tapti pagrindiniu ES kovos su terorizmu informacijos, įskaitant ryšių punktui „Keliaujantys asmenys“ teikiamą informaciją, taip pat radikalizacijos rizikos analizės centru. Europolo informacinė sistema (EIS) yra sukurta kaip centrinė teisėsaugos duomenų saugykla, kurioje, be kita ko, saugomas jungtinis visų žinomų ar įtariamų užsienio teroristų kovotojų sąrašas. 2017 m. kovo 7 d. priimta Kovos su terorizmu direktyva įtvirtinamas įpareigojimas valstybėms narėms aktyviai perduoti kitoms valstybėms narėms visą aktualią informaciją apie teroristinius nusikaltimus. Ja taip pat nustatoma informacijos gavusios valstybės narės pareiga imtis tinkamų tolesnių veiksmų.

22. Remti tarptautines organizacijas, dirbančias kovos su smurtiniu ekstremizmu srityje. Vykdoma ES aktyviai prisideda prie Jungtinių Tautų, Europos Tarybos ir Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos pastangų kovoti su smurtiniu ekstremizmu. Komisija kartu su Europos Taryba vadovauja susijusiai žmogaus teisių ir pilietinio ugdymo programai. Siekdamas sinergijos kovojant su smurtiniu ekstremizmu, Informacijos apie radikalizaciją tinklo kompetencijos centras užmezgė darbinius ryšius su įvairiomis tarptautinėmis organizacijomis, be kita ko, „EuroPris“, Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacija ir Europos Taryba (visų pirma vykdant Miestų kongreso veiklą).

23. Imtis papildomų iniciatyvų, kuriomis ES išorės finansinėmis priemonėmis vykdoma smurtinės radikalizacijos prevencija. Vykdoma Tarptautiniu lygmeniu ES stengiasi, kad politiniuose dialoguose ir pagalbos programose daug dėmesio būtų skiriama smurtinio ekstremizmo prevencijai ir kovai su juo. ES rėmė JT generalinio sekretoriaus Smurtinio ekstremizmo prevencijos veiksmų planą ir nacionalinių bei regioninių smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo veiksmų planų rengimą. ES integruoja smurtinio ekstremizmo prevenciją ir kovą su juo. ES padidino „StratComm“ Pietų darbo grupės (Task Force South) pajėgumus propaguoti teigiamus naratyvus, taip pat ir arabų kalba. Finansinės priemonės naudojamos taip: – ES skubiosios pagalbos Afrikai patikos fondas suteikė unikalią galimybę intensyviai dirbti su riziką patiriančiomis trečiosiomis šalimis ir spręsti su pagrindinėmis radikalizacijos priežastimis susijusius klausimus. Toliau stengiamasi išorėje remtis ES viduje įgyta patirtimi (pvz., per RAN); – 2016 m. Informacijos apie radikalizaciją tinklas rėmė ekspertų misijas radikalizacijos klausimais į Turkiją ir Tunisą. 2017 m. darbas su abiem šalimis bus tęsiamas toliau. Pastangos Vakarų Balkanų šalyse įtvirtinti politiką ir sudaryti pagrindines sąlygas, kad vyktų įvairių žinybų bendradarbiavimas, remiamos pagal Pirmos linijos projektą, taip pat pagalbą teikia Informacijos apie radikalizaciją tinklas; – Pasirengimo narystei pagalbos priemonė (PNPP): remiant smurtinio ekstremizmo prevenciją ir kovą su juo Vakarų Balkanuose, 2016 m. patvirtintas vienas regioninis PNPP projektas, kuris atitinka Informacijos apie radikalizaciją tinklo požiūrį ir pagal kurį siekiama didinti atsparumą plačiau įtraukiant bendruomenes ir visuomenę, mokyklose ir tarp paauglių didinti informuotumą apie radikalizacijai būdingą riziką, religiniams vadovams rengti kovos su smurtiniu ekstremizmu mokymus ir kurti smurtinio ekstremizmo prevencijos ir kovos su juo, taip pat kovos su terorizmu internetines platformas; – pagal PNPP nacionalines programas ES rems Kosovą, kad jis stiprintų deradikalizacijos priemones pataisos ir probacijos tarnybose, ir buvusiąją Jugoslavijos Respubliką Makedoniją, kad ji įgyvendintų nacionalinę kovos su terorizmu strategiją, o Albanijoje pagal ES pagalbos policijai projektą PAMECA teisėsaugos institucijoms ir žvalgybos tarnyboms bus teikiama su kova su terorizmu susijusi pagalba; – ES delegacija Albanijoje skyrė dvi dotacijas po 300 000 EUR, kad pilietinės visuomenės organizacijos ir viešojo saugumo institucijos galėtų kovoti su ekstremizmu ir radikalizacija; – Bosnijoje ir Hercegovinoje bendradarbiaujant su musulmonų bendruomene vykdomas ES finansuojamas radikalizacijos rizikos Zenicos kalėjime mažinimo projektas, į radikalizacijos prevencijos veiklą planuojama įtraukti jaunimą; – ES taip pat įtraukia kovos su terorizmu ir (arba) kovos su smurtiniu ekstremizmu aspektus į projektus, vykdomus su pilietine visuomene ir ne saugumo srities subjektais. Pagal PNPP regioninę pilietinės visuomenės priemonę (TACSO) pradėta specialių šalies (pvz., Albanijoje) arba regiono lygmens kovos su smurtiniu ekstremizmu programų; – Europos kaimynystės priemonė: Sahelio ir Magribo regione vykdomas UNICRI bandomasis smurtinio ekstremizmo prevencijos projektas (5 mln. EUR); – Komisija finansuoja nemažai programų, pvz., Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos regione arba Afrikoje (Magribe, Sahelyje, Nigerijoje, Nigeryje, Čade). Pagal Europos demokratijos ir žmogaus teisių rėmimo priemonę taip pat remiamos atitinkamos programos, pvz.: – „Engaging Youth for Human Rights and Social Cohesion“ (600 000 EUR, bus pradėta ir vykdoma iki 2019 m.). Įgyvendinimo partneris – „Generations for Peace“; – „Beyond Radicalisation: Youth in Lebanon Speak Up!“ (600 000 EUR, bus pradėta ir vykdoma iki 2019 m.). Įgyvendinimo partneris – „Deutsche Welle“; – „La jeunesse sahraouie, acteur central de la résolution pacifique du conflit - Algérie, Tindouf; civil society“, skirta Tindufe esančioms Vakarų Sacharos pabėgėlių stovykloms (96 000 EUR, vykdoma 2016–2018 m.). Įgyvendina „Oxfam-Solidariteit“; – „Voix du Sud, Voix du Nord pour un meilleur vivre ensemble en Algérie pour garantir la démocratie en Algérie“ (0,5 mln. EUR, bus pradėta ir vykdoma iki 2018 m.).

24. Toliau remti Pasaulinio kovos su terorizmu forumo iniciatyvas, kuriomis vykdoma smurtinio ekstremizmo prevencija ir kova su juo. Vykdoma ES nuolat remia smurtinio ekstremizmo prevenciją ir kovą su juo bendruomenių lygmeniu įgyvendinant Pasaulinio kovos su terorizmu forumo įkvėptas iniciatyvas, be kita ko, vykdant Tarptautinio kovos su smurtiniu ekstremizmu kompetencijos centro „Hedayah“ ir Pasaulinio bendruomenių dalyvavimo ir atsparumo fondo veiklą. Pavyzdžiui, naudojantis „Hedayah“ dotacijų mechanizmu šiuo metu ES lėšomis remiamos vietos lygmens iniciatyvos Vidurinėje Azijoje, Vakarų Balkanuose ir Gruzijoje. ES taip pat remia Pasaulinio bendruomenių dalyvavimo ir atsparumo fondo veiklą Bangladeše, Kenijoje, Kosove, Malyje ir Nigerijoje, taip pat inovatyvią privačiojo sektoriaus iniciatyvą iš privačiojo sektoriaus sutelkti bendro finansavimo lėšų minėtojo fondo veiklai. ES bendrai (su Turkija) pirmininkauja Pasaulinio kovos su terorizmu forumo Somalio pusiasalio darbo grupei ir yra Pasaulinio kovos su terorizmu forumo kovos su smurtiniu ekstremizmu darbo grupės narė. Su smurtinio ekstremizmo prevencija ir kova su juo susiję klausimai (įskaitant moterų ir jaunimo reikalus) yra vienas iš pagrindinių darbo Somalio pusiasalio darbo grupėje aspektų. 2017 m. vasarą pagrindiniams regiono suinteresuotiesiems subjektams ES rengia du praktinius seminarus, skirtus Pasaulinio kovos su terorizmu forumo geriausios patirties dokumentų rinkiniui „Visas radikalizacijos ciklas“ populiarinti.

25. Toliau plėsti „eTwinning Plus“ tinklus, kad būtų įtrauktos tam tikros ES kaimynystės politikos šalys. Vykdoma Priemonė „eTwinning Plus“ (jau taikoma Tunisui, Azerbaidžanui, Gruzijai, Ukrainai, Armėnijai ir Moldovai) bus pradėta taikyti ir kitoms Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių partnerystės šalims. Jau prasidėjo diskusijos su Alžyru.