Tai įrodo, kad būtina suformuoti tinkamesnį požiūrį į ES kelių ir transporto priemonių saugumo politikos įgyvendinimą: itin daug dėmesio turi būti skiriama poveikiui ir rezultatams, požiūris turi būti pakankamai lankstus, kad būtų galima nuolat jį pritaikyti prie kintančių aplinkybių, be to, turi būti užtikrinamas visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas.

Svarbūs eismo įvykius sunkinantys veiksniai yra greitis, vairavimas apsvaigus nuo alkoholio ar narkotikų ir važiavimas be saugos diržo ar šalmo. Be šių veiksnių ir vis dažnesnių atvejų, kai dėmesį blaško mobilieji prietaisai, sudėtingoje aplinkoje ryškėja naujos tendencijos, todėl reikia suformuoti lankstų ir dinamišką požiūrį. Ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas pažeidžiamiems eismo dalyviams, visų pirma dviratininkams ir pėstiesiems, nes jų žūčių ir sunkių sužalojimų dalis pastebimai didėja. Numatoma, kad naudojimasis tokiomis tvaraus judumo rūšimis kaip dviračiai didės, todėl būtina parengti konkrečių priemonių, kuriomis būtų gerinama šių eismo dalyvių apsauga.

Dėl ES, nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmų ES kelių eismo saugumas pastaraisiais dešimtmečiais labai padidėjo. 2001–2010 m. žūčių ES keliuose skaičius sumažėjo 43 proc., o 2010–2017 m. – dar 20 proc. Nepaisant to, 2017 m. ES keliuose žuvo 25 300 žmonių (apie 70 žūčių per dieną) ir sunkiai sužalota apie 135 000 žmonių – didelę procentinę jų dalį sudarė pėstieji, dviratininkai ir motociklininkai. Už šių skaičių slypi nepriimtina humanitarinė ir socialinė kaina. Pinigine išraiška apskaičiuotos metinės su žūtimis ir sunkiais sužalojimais keliuose susijusios išlaidos viršija 120 mlrd. EUR, t. y. sudaro apie 1 proc. BVP.

Europa turi būti šios judumo sistemos pertvarkos lyderė. ES turi imtis veiksmų srityse, kuriose jie gali iš tiesų pakeisti esamą padėtį. ES gali geriausiai užtikrinti, kad šie pokyčiai atitiktų žiedinės ekonomikos reikmes ir kad būtų visapusiškai atsižvelgiama į naudą visuomenei, tokią kaip saugumas ir gyvenimo kokybė; be to, ji gali geriausiai padėti skatinti inovacijas, darbo vietų kūrimą ir konkurencingumą ir užtikrinti, kad judumo srityje piliečiai gautų kuo daugiau naudos Europos mastu.

Kinta pati transporto sąvoka ir vis labiau nyksta tradicinės ribos tarp transporto priemonės, infrastruktūros ir naudotojo. Dėmesio centre – jau nebe transporto priemonės. Didžia dalimi dėl to, kad kyla susiejimo ir automatizavimo lygis, svarbiausias šiandienės daug lankstesnės ir daug labiau integruotos judumo sistemos dėmuo vis dažniau yra naudotojas.

Šiuo – trečiuoju ir paskutiniuoju – dokumentų rinkiniu „Europa kelyje“ prisidedama prie naujosios 2017 m. rugsėjo mėn. pateiktos pramonės politikos strategijos įgyvendinimo ir siekiama užbaigti procesą, kurio tikslas – sudaryti sąlygas Europai pasinaudoti visais judumo modernizavimo teikiamais pranašumais. To siekiant labai svarbu, kad ateities judumo sistema būtų saugi, netarši ir efektyvi visiems ES piliečiams. Turime pasinaudoti naujų technologijų teikiamomis galimybėmis, kad vienu metu galėtume siekti kelių tikslų – didinti judumo saugumą ir prieinamumą, Europos pramonės konkurencingumą ir Europos darbo vietų saugumą, mažinti taršą ir labiau prisitaikyti prie būtinybės spręsti klimato kaitos klausimą. Tam bus būtinas visapusiškas ES, valstybių narių ir suinteresuotųjų subjektų įsipareigojimas.

Pavyzdžiui, sumažinti eismo įvykio poveikį gali tinkamesnė transporto priemonės konstrukcija, geresnė kelių infrastruktūra ir mažesnis greitis. Už saugios sistemos principo taikymą kartu koordinuotai atsako viešasis ir privatusis sektoriai, jo taikymas atidžiai stebimas, kad būtų galima vertinti rezultatus ir prireikus priemones pritaikyti, atsižvelgiant į patirtį, naujus duomenis ir naujas technologijas.

Konkrečių rezultatų gali būti pasiekta labiau koordinuojant valstybių narių veiksmus ir taikant tikslais pagrįsto valdymo principą. Kad veiksmai, kuriais siekiama šalinti žinomas eismo įvykių priežastis, būtų veiksmingi, turėtų būti derinamos įvairios priemonės. Todėl, be teisės aktų, galima taikyti aiškius su kelių eismo saugumu susijusius tinkamumo gauti ES ir nacionalinį finansavimą kriterijus, taip pat geriau naudotis įgyta patirtimi bei perimti geriausią praktiką ir vykdyti informuotumo didinimo kampanijas. Taip bus užtikrinta, kad saugumui didelį poveikį darantys veiksmai būtų labiau tiesiogiai remiami ES lėšomis. Komisija taip pat ragina visus suinteresuotuosius subjektus savanoriškai įsipareigoti padėti siekti plataus užmojo visiškai saugaus eismo vizijos („Vision Zero“) tikslo (žr. 1 priede pateiktą veiksmų planą).

Komisija rems šį požiūrį – glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, ji nustatys pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, tiesiogiai susijusius su žūčių ir sunkių sužalojimų mažėjimu. Jie bus nustatyti pasikonsultavus su valstybių narių valdžios institucijų ekspertais ir įvairiais suinteresuotaisiais subjektais. Kartu su jais turėtų būti nustatyta bendra vertinimo metodika ir sutartas atskaitos scenarijus, o patys rodikliai (kuo labiau) susieti su siekiamais rezultatais. Komisija apsvarstys, kaip padėti valstybėms narėms bendromis jėgomis nustatyti metodiką ir vertinimo matus.

Taikant integruotą saugios sistemos principą, labai svarbų vaidmenį ir toliau atliks teisės aktai, įskaitant ES lygmens teisės aktus. 2018 m. kovo mėn. įsigaliojo „eCall“ teisės aktai. Įvykus sunkiam eismo įvykiui, pagalbos iškvietos sistema „eCall“ automatiškai praneša apie tai pagalbos tarnyboms ir išsiunčia duomenis apie transporto priemonės buvimo vietą. Ši sistema privalo būti sumontuota lengvuosiuose automobiliuose ir lengvuosiuose krovininiuose automobiliuose. Numatoma, kad pirmosios šią sistemą turinčios transporto priemonės į ES kelius išriedės iki 2018 m. vidurio. „eCall“ gali padėti sutrumpinti pagalbos tarnybų reagavimo laiką iki 40 proc. miesto vietovėse ir iki 50 proc. kaimo vietovėse. Komisija svarsto galimybę pradėti taikyti šį reikalavimą ir kitų kategorijų transporto priemonėms.

Į šį Trečiąjį judumo dokumentų rinkinį įeina du pasiūlymai, kuriuos Komisija priima, kad būtų toliau siekiama tikslo didinti kelių eismo saugumą. Vienu iš šių pasiūlymų siekiama pakeisti ES transporto priemonių saugumo standartus, pavyzdžiui, įtraukti į juos naujausias saugumo priemones, o kitu – gerinti kelių infrastruktūros saugumo valdymą.

ES automobilių pramonė rodo pavyzdį kurdama technologijas, suteikiančias galimybę diegti vis įperkamesnes transporto priemonių saugumo sistemas. Nors visos jos padės užkirsti kelią eismo įvykiams, būtina imtis daugiau veiksmų. Siekiant užtikrinti transporto priemonėmis važiuojančių asmenų ir pėsčiųjų bei dviratininkų apsaugą, būtina tobulinti aktyviąsias ir pasyviąsias transporto priemonių saugumo priemones. Todėl Komisija teikia pasiūlymą, kuriame numatomos įvairios naujos privalomos transporto priemonių saugumo priemonės ir kuriuo naujosios eismo įvykių prevencijos sistemos derinamos su atnaujintomis aktyviosiomis ir pasyviosiomis saugumo priemonėmis siekiant mažinti bendrą eismo įvykių ES keliuose aukų skaičių. Naujosios transporto priemonių saugumo priemonės yra ekonomiškai efektyvios, įmanomos ir turi didelį potencialą gerokai sumažinti eismo dalyvių (tiek važiuojančių transporto priemone, tiek esančių ne joje) žūčių ir sunkių sužalojimų skaičių. Jomis taip pat sudaromos sąlygos pradėti plačiau naudoti automatizuotas transporto priemones.

Patobulintuose bandymų protokoluose bus nustatytas reikalavimas gamintojams automobiliuose montuoti pažangesnes keleivių apsaugos sistemas, kad būtų užtikrinta geresnė senėjančios visuomenės apsauga. Diegiant naujas susidūrimų prevencijos technologijas ir gerinant sunkvežimių vairuotojų tiesioginio matymo galimybes, bus užtikrinta ir geresnė pėsčiųjų bei dviratininkų, kurių vis daugėja ir kurie turi dalytis keliu su transporto priemonėmis, apsauga. Naujomis siūlomomis priemonėmis bus sprendžiamos ir visuomenės problemos, pavyzdžiui, greičio viršijimas arba išmaniųjų telefonų naudojimas vairuojant. Apskritai šios naujos transporto priemonių saugumo priemonės labai padės didinti kelių eismo saugumą.

Antrojo Komisijos pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto tikslas – gerinti kelių infrastruktūros saugumo valdymą siekiant mažinti tiek eismo įvykių skaičių, tiek jų sunkumą. Juo didinamas kelių eismo saugumo procedūrų skaidrumas ir stiprinami su jomis susiję tolesni veiksmai (poveikio vertinimas, auditas, patikrinimai), taip pat nustatoma nauja eismo įvykių rizikos visame tinkle žymėjimo procedūra. Tai sudarys sąlygas lyginti kelių eismo saugumo lygį visoje Europoje ir suteiks informacijos, aktualios priimant sprendimus dėl investicijų, be kita ko, dėl ES finansavimo. Be to, teisės aktai turėtų būti taikomi ne tik transeuropiniam transporto tinklui – juos reikėtų pradėti taikyti ir pagrindiniams keliams, kurie yra svarbūs keliaujant po ES, nes šiuose keliuose įvyksta didelė procentinė dalis sunkių eismo įvykių. Tai naudinga visiems ES piliečiams bei įmonėms (nes jie naudojasi integruotu kelių tinklu) ir atitinka daugelio valstybių narių taikomą praktiką: jos jau pradėjo taikyti ES teisės aktus ir pagrindiniams keliams, nepriklausantiems transeuropiniam transporto tinklui.

Artimoje ateityje, naudojant pažangias transporto priemonių technologijas, teks kliautis dabartine fizine infrastruktūra. Todėl pasiūlymu bus suteikta galimybė ateityje nustatyti infrastruktūros funkcinius reikalavimus (pavyzdžiui, dėl aiškaus kelio žymėjimo ir kelio ženklų), būtinus norint diegti naujus technologinius sprendimus, kaip antai nukrypimo nuo kelio juostos prevencijos sistemas. Tai bus pirmasis pavyzdys, rodantis, kokį svarbų vaidmenį gali atlikti infrastruktūra siekiant saugiai pradėti naudoti susietojo ir automatizuoto judumo sistemas.

Komisija toliau užims lyderės poziciją pasaulyje sprendžiant kelių eismo saugumo klausimus; ji glaudžiai bendradarbiaus su tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma Jungtinėmis Tautomis, keisis technine praktine patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais ir nagrinės galimybes dalyvauti tarptautinio finansavimo iniciatyvose. Bus tęsiamas specialus šios srities bendradarbiavimas, visų pirma su ES kaimyninėmis šalimis, būtent Vakarų Balkanų šalimis ir Turkija, Rytų partnerystės šalimis ir Viduržemio jūros regiono šalimis.

Veiksmų planas ir glaudus bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis bei suinteresuotaisiais subjektais yra priemonės, kuriomis Komisija siekia užtikrinti, kad, artimiausiais metais vykstant judumo sistemos pertvarkai, daugiausia dėmesio ir toliau būtų skiriama saugumui. Taikant saugios sistemos principą, šioje kelių eismo saugumo sistemoje nustatytos priemonės turėtų daryti realų poveikį ES kelių eismo saugumo rodikliams, padėti atlikti esminius būtinus su juo susijusius patobulinimus ir, svarbiausia, gelbėti gyvybes.