Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą /* COM/2013/0796 final - 2013/0410 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS 1.1. Bendrosios aplinkybės Siekiant apsaugoti Sąjungos finansinius interesus ir plėtoti muitinių bendradarbiavimą, būtina kovoti su muitinės teisės aktų pažeidimais. Muitinės teisės aktai gali būti pažeidžiami įvairiai: neteisingai aprašant importuojamas prekes siekiant mokėti mažesnius muitus, neteisingai deklaruojant prekių kilmę siekiant apeiti antidempingo mokesčius ir (arba) išvengti kiekybinių importo apribojimo kvotų arba neteisingai taikant tranzito sistemą, deklaruojant faktiškai importuotas prekes kaip gabenamas tranzitu siekiant nuslėpti mokėtinus muitus. Siekdamos kovoti su tokiais muitinės teisės aktų pažeidimais, valstybės narės turi aktyviai keistis informacija ne tik bendradarbiaudamos tarpusavyje, bet ir su Komisija. Nors toks bendradarbiavimas jau davė gerų rezultatų, kai kuriose srityse būtina imtis papildomų veiksmų, visų pirma, valstybėse narėse ir Sąjungoje gerinti kovos su sukčiavimo muitais sistemos veikimą ir muitinės rizikos valdymą[1]. 1.2. Teisinės aplinkybės Atsižvelgiant į šias aplinkybes, svarbiausios teisinės priemonės, taikomos muitinės teisės aktų pažeidimams, yra 1997 m. kovo 13 d. Reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, ir 2009 m. lapkričio 30 d. Tarybos sprendimas 2009/917/TVR dėl informacinių technologijų naudojimo muitinės tikslais. Reglamentu (EB) Nr. 515/97 reglamentuojami klausimai, susiję su muitų sąjunga, kuri pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 3 straipsnio 1 dalies a punktą yra ES išimtinės kompetencijos sritis. Tarybos sprendime 2009/917/TVR nagrinėjami klausimai, susiję su laisvės, saugumo ir teisingumo erdve, kuri pagal SESV 4 straipsnio 2 dalies j punktą yra Sąjungos ir valstybių narių pasidalijamosios kompetencijos sritis. Tuo remdamasi, Komisija sukūrė atitinkamiems teisės aktams įgyvendinti skirtą IT struktūrą – kovos su sukčiavimu informacinę sistemą (AFIS), kurioje kaupiami duomenys, susiję su muitinės ir bendradarbiavimo teisėsaugos srityje klausimais. 1.3. Konkretūs klausimai 1.3.1. Būtina ištaisyti dabartinių sukčiavimo muitais atvejų nustatymo sistemų spragas ES teisėtai veikiantys prekiautojai saistomi įvairių muitų, mokesčių, normų ir kiekybinių apribojimų. Vengimas mokėti mokesčius gali būti finansiškai naudingas, todėl skatina sukčiauti, pavyzdžiui, neteisingai deklaruoti kilmę, aprašyti prekes ir taikyti tranzito sistemą. Riziką didina tai, kad šiuo metu sukčiavimo muitais atvejų nustatymo sistemos dar nėra pakankamai išvystytos, o importuotų prekių tikrosios kilmės tikrinimo priemonės yra ribotos. Antai muitinės pareigūnai negali patikrinti, ar deklaruota prekių kilmė atitinka jas gabenančio konteinerio maršrutą. Siekiant nustatyti neteisingo kilmės deklaravimo atvejus, nepaprastai svarbia laikoma informacija apie konteinerių judėjimą (pranešimai apie konteinerių padėtį). Nėra tobula ir dabartinė neteisingo prekių aprašymo atvejų nustatymo sistema. Muitinės įstaigos įtartinus atvejus nustato, remdamosi iš įvairių šaltinių (pavyzdžiui, kitų muitinės įstaigų arba ekonominės veiklos vykdytojų) gaunamais pranešimais ir ribotais duomenimis pagrįsta rizikos analize. Pagrindinis šios procedūros trūkumas yra tas, kad patikros vis dar nėra pakankamai tikslingos, nes pagrįstos ribotais duomenimis. Spragų yra ir neteisingo tranzito sistemos taikymo atvejų nustatymo sistemoje. Pagal šiuo metu taikomą tranzitu gabenamų prekių tikrinimo procedūrą atliekami dokumentų tikrinimas ir fizinės patikros. Tačiau šių metodų veiksmingumas ir efektyvumas ribotas, nes trūksta išteklių, be to, automatinei rizikos analizei atlikti ir patikroms planuoti trūksta duomenų, jų kokybė prasta. Siekiant veiksmingai nustatyti neteisingo kilmės deklaravimo, prekių aprašymo ir tranzito sistemos taikymo atvejus, derėtų taikyti automatinės ir mokslinės rizikos analizės metodus, pagal kuriuos būtų galima nustatyti įtartinas siuntas. Komisija mano, kad šiuos metodus būtų galima taikyti veiksmingiau ir efektyviau, jei valstybėse narėse ir ES nuolat ir laiku būtų galima gauti kokybiškų pranešimų apie konteinerių padėtį, prekių importo, eksporto ir tranzito duomenų. 1.3.2. Būtina valstybėse narėse ir ES stiprinti muitinės rizikos valdymą ir tiekimo grandinės saugumą Pripažįstama, kad būtina nustatyti vienodą į Sąjungos muitų teritorijų įvežamų ir iš jos išvežamų prekių muitinio patikrinimo lygį ir sukurti rizikos valdymo Sąjungos mastu sistemą, kuri padėtų laikytis bendro požiūrio. Šiuo atžvilgiu Reglamente (EB) Nr. 648/2005, iš dalies keičiančiame Bendrijos muitinės kodeksą, numatyta sukurti bendrą rizikos valdymo sistemą – ją įdiegė Komisija ir valstybės narės. Komunikate dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo[2] Komisija nurodė keletą strateginių įgyvendinimo uždavinių. Ypač svarbu įveikti sunkumus, kylančius dėl to, kad trūksta kokybiškų duomenų, reikalingų rizikai, kurią konteineriai gali kelti saugai ir saugumui, tikrinti iki jų įvežimo. Komisija pabrėžia, kad „svarbiausias dalykas – prekiautojų teikiami kokybiški duomenys, kuriais tinkamu lygmeniu gali naudotis rizikos valdyme dalyvaujančios institucijos.“ Šiuo atžvilgiu pranešimų apie konteinerių padėtį rinkimas ir jų įtraukimas į konteinerių rizikos iki įvežimo analizę gali itin padėti stiprinti tiekimo grandinės saugumą apskritai, o Komisijai ir valstybėms narėms – padėti valdyti Bendrijos muitinės kodekso 4 straipsnio 25 punkte nurodytą riziką, įskaitant pavojų Sąjungos saugumui ir saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai ir vartotojams. 1.3.3. Būtina spręsti OLAF vėlavimo atliekant tyrimus klausimą Neseniai įvedus e. muitinės sistemą, importo ir eksporto deklaracijų patvirtinamuosius dokumentus (sąskaitas faktūras, kilmės sertifikatus ir kt.) saugo nebe muitinės administracija, o ekonominės veiklos vykdytojai. Svarbu pažymėti, kad neretai šių dokumentų OLAF reikia tyrimams atlikti. Iki šiol, kad gautų šiuos dokumentus, OLAF siųsdavo valstybėms narėms prašymus. Tačiau tokia sistema nėra veiksminga, nes, kaip jau minėta, valstybės narės nebeturi reikiamos informacijos, todėl priverstos jos prašyti ekonominės veiklos vykdytojų, o po to ją persiųsti Komisijai. Taip sugaištama laiko, kol OLAF gauna dokumentus. Šiuo metu teisės aktuose nėra nuostatų, kuriomis remiantis būtų galima paspartinti OLAF tyrimų procedūras. 1.3.4. Būtina patikslinti duomenų prieigos apribojimo galimybes Šiuo metu AFIS IT sistema nėra pakankamai naudojama, nes valstybės narės negali atrinkti galimų į sistemą įvedamos informacijos naudotojų. Todėl Sąjungos finansinių interesų apsauga ir muitinių bendradarbiavimas nėra optimalūs, kyla nereikalingos kliūtys. Dėl šios priežasties būtina techniškai patikslinti, kad duomenų, kuriuos įveda jų savininkai, prieiga suteikiama tik tam tikriems naudotojams. Jei į reglamentą būtų įtraukta nuostata, kuria duomenų savininkams būtų aiškiai suteikta galimybė apriboti prieigą tam tikriems naudotojams, gerokai padažnėtų keitimasis informacija ir dar labiau pagerėtų galimybės užkardyti, nustatyti ir tirti sukčiavimo muitais atvejus. Be to, ribota prieiga užtikrina konfidencialumą ir tokiu būdu didina pasitikėjimą sistema. Turėdami galimybę apsaugoti neskelbtinus duomenis, naudotojai noriau dalytųsi informacija AFIS sistemoje. Be to, jei prieiga būtų ribota, Komisija galėtų pagerinti duomenų valdymą, nes informaciją, kuria iki šiol tik keistasi, būtų galima saugoti, atnaujinti ir jos ieškoti. 1.3.5. Būtina paprastinti duomenų apsaugos priežiūrą Pagal galiojančius teisės aktus auditus atlieka dvi atskiros įstaigos (t. y. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūno– (EDAPP) tarnyba ir Muitinės jungtinė priežiūros institucija– (MJPI)). Kartais dėl nepakankamo veiklos koordinavimo šios įstaigos teikia skirtingas rekomendacijas, todėl Komisijoje ir valstybėse narėse ištekliai naudojami neveiksmingai. Įgyvendinimas užtrunka, nes reikia atsižvelgti ir į EDAPP, ir į MJPI rekomendacijas. Todėl įgyvendinimas neveiksmingas, sugaištama dar daugiau laiko ir išeikvojama dar daugiau išteklių. Rekomendacijų įgyvendinimas gali užtrukti net vienus metus po audito. Todėl būtina, kad abi priežiūros įstaigos bendradarbiautų glaudžiau. Kitas duomenų apsaugos srities klausimas, kurį reikia patikslinti, – atsakomybė už remiantis Reglamentu (EB) Nr. 515/97 Komisijos nustatytas technines sistemas. Šiuo metu pagal technines sistemas Komisija valstybėms narėms teikia techninę pagalbą, rengia mokymus, vykdo komunikacinę veiklą ir kitaip remia jų veiklą. Tačiau konkreti atsakomybė už duomenų apsaugos priežiūrą, susijusią su šiomis techninėmis sistemomis, nebuvo nustatyta. Dėl šios priežasties pasiūlyme patikslinama EDAPP kompetencija. 1.3.6. Būtina patikslinti tarpusavio pagalbos kanalais surinktų įrodymų priimtinumo sąlygas Šiuo metu nacionaliniai prokurorai nenoriai naudoja tarpusavio pagalbos kanalais gautus dokumentus kaip įrodymus baudžiamosiose bylose, nes tokia galimybė nėra aiškiai numatyta Reglamento (EB) Nr. 515/97 nuostatose. Todėl valstybėse narėse baudžiamųjų bylų nagrinėjimas neišvengiamai užsitęsia, o kartais net nutraukiamas dėl senaties. Svarbu pažymėti, kad taip pažeidžiamas ir teisinio tikrumo principas, nes atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 515/97 nuostatos gali būti aiškinamos skirtingai. Todėl būtina patikslinti, kad tarpusavio pagalbos kanalais gautus įrodymus prokurorai gali naudoti nacionalinėse baudžiamosiose bylose. Pasiūlymu nacionaliniai teismai nėra įpareigojami tokius įrodymus priimti automatiškai, nes jie dar turi atitikti nacionalines procesines taisykles. 1.3.7. Europos prokuratūra Neseniai Komisija pasiūlė įsteigti Europos prokuratūrą[3]. Atsižvelgdama į su tuo susijusius Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių nusikaltimų tyrimo ir tokius nusikaltimus padariusių asmenų baudžiamojo persekiojimo pokyčius, Komisija turėtų įvertinti, ar, įsteigus Europos prokuratūrą, reikia peržiūrėti dabartinį reglamentą. Jei Europos prokuratūra bus įsteigta, visos valstybių narių institucijos ir visos Sąjungos institucijos, įstaigos, organai ir agentūros turės nedelsdami Europos prokuratūrai pranešti apie elgesį, kuris gali laikomas jos kompetencijai priklausančia veika. Pagal Reglamento dėl Europos prokuratūros įsteigimo projektą prokuratūra turės prieigą prie Komisijos arba valstybių narių pagal šį reglamentą administruojamų duomenų bazių. 1.4. Siūlomas sprendimas Siekiant ištaisyti minėtus trūkumus, būtina Reglamentą (EB) Nr. 515/97 iš dalies keisti. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Komisija ne kartą konsultavosi su suinteresuotosiomis šalimis ir atsižvelgė į gautas pastabas. 2.1.1. Valstybių narių muitinės įstaigos Per konsultacijas, įvykusias 2012 m. vasario mėn., valstybės narės turėjo užpildyti klausimyną. Valstybės narės nurodė, kokių joms reikia muitinės (importo, tranzito ir eksporto) operacijų kitoje valstybėje narėje duomenų ir kaip jos vertina informacijos apie konteinerių judėjimą naudingumą. Jos taip pat išreiškė nuomonę dėl geriausio tokios informacijos rinkimo, saugojimo ir analizavimo būdo. 2012 m. gegužės mėn. Komisija surengė konferenciją, siekdama iš valstybių narių ekspertų gauti atsiliepimų ir rekomendacijų dėl bendro kovos su sukčiavimu informacinės sistemos (AFIS) veikimo ir dėl Reglamento (EB) Nr. 515/97 įgyvendinimo bei perspektyvų. Per konferenciją surengta viena plenarinė sesija ir keturi seminarai teisės, bendrų muitinės operacijų ir paraiškų klausimais, taip pat dabartinės ir būsimos AFIS raidos techniniais bei IT saugumo aspektais. Komisija ne kartą konsultavosi su remiantis Reglamento (EB) Nr. 515/97 43 straipsniu įsteigtu Tarpusavio pagalbos komitetu, sudarytu iš valstybių narių atstovų, atsakingų už administracinę tarpusavio pagalbą. Paskutinį kartą diskusijos įvyko per 2012 m. gegužės 24 d. ir rugsėjo 25 d. posėdžius. 2.1.2. Laivybos įmonės ir Pasaulinė laivybos taryba 2012 m. kovo 15 d. įvyko svarbios konsultacijos su laivybos pramonės atstovais, kuriose dalyvavo privačiojo sektoriaus įmonių darbuotojai ir Pasaulio laivybos tarybos[4] (PLT) nariai. Konsultacijų tikslas – informuoti vežėjus apie siūlomą iniciatyvą ir gauti jų atsiliepimų apie numatomą pranešimų apie konteinerių padėtį teikimą Komisijai. Komisija taip pat pasiūlė atlikti šios srities bandymą. Daugiausia diskutuota apie tai, kokių rūšių duomenis konteinerių vežėjai turi teikti Komisijai ir kaip tai reikėtų daryti, taip pat apie perdavimo metodus ir kt. Komisija negailėjo pastangų, kad įtrauktų pramonės atstovus į parengiamąją veiklą ir taip užtikrintų lengvą pasiūlymo įgyvendinimą. Be to, įvyko keli Komisijos ir PLT atstovų posėdžiai. Remiantis konsultacijų rezultatais, nustatyta, kokios rūšies informaciją turi pateikti įmonės. Ekonomiškiausias informacijos perdavimo būdas – kiekvieną dieną siųsti visų duomenų apie konteinerių judėjimą kopiją. Įmonės turi kitą alternatyvą – pateikti tik tam tikrus duomenis. Kitas sąlygas dar reikės patikslinti. Laivybos pramonės atstovai pabrėžė, kad įmonės duomenis turėtų perduoti tik vieną kartą. Komisija turėtų atsakyti už šių duomenų perdavimą tarptautinėms ir (arba) europinėms institucijoms bei valstybėms narėms duomenų bazės sukūrimo tikslais. 2.1.3. Duomenų apsaugos priežiūros pareigūnai Rengiant šį pasiūlymą, 2012 m. gegužės ir birželio mėn. suorganizuoti posėdžiai su EDAPP ir MJPI atstovais. 2.2. Poveikio vertinimas Atsižvelgdama į konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis rezultatus, Komisija atliko politikos galimybių poveikio vertinimą. Padaryta išvada, kad, be kitų tikslų, svarbiausiais reglamento pakeitimais siekiama: · sudaryti jūrų vežėjams sąlygas teikti Komisijai pranešimus apie konteinerių padėtį ir taip gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai deklaruojama prekių kilmė. Rekomenduojamas beveik nieko nekainuojantis metodas – visų duomenų siuntimas. Galima taikyti ir alternatyvų duomenų pateikimo metodą; · sudaryti sąlygas sukurti centrinę importo ir eksporto duomenų bazę ir taip gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai aprašomos prekės. Reikėtų sukurti teisinį tokių duomenų pateikimo pagrindą. Taikydamos šią priemonę, valstybės narės nepatirs papildomų išlaidų, nes prašoma informacija jau egzistuoja elektronine forma, t. y. ji yra Komisijos administruojamose atitinkamose duomenų bazėse. Todėl šiems duomenims kopijuoti reikalingas tik valstybių narių sutikimas; · sudaryti sąlygas sukurti centrinę tranzito duomenų saugyklą ir taip gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai taikoma tranzito sistema; · suteikti OLAF tiesioginę prieigą prie importo ir eksporto deklaracijų patvirtinamųjų dokumentų ir taip paspartinti OLAF tyrimus. Numatoma, kad privačiojo sektoriaus operatoriams tai beveik nieko nekainuos, nes prievolė saugoti dokumentus įmonėms jau nustatyta (pagal nacionalinę teisę ir Muitinės kodeksą). Svarbu pažymėti, kad ekonominės veiklos vykdytojams skirtų OLAF prašymų, susijusių su tyrimais, numatoma labai mažai (keletas per metus). Poveikio vertinime padaryta išvada, kad siūlomos galimybės nepažeidžia pagrindinių teisių. Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad numatomoje pranešimų apie konteinerių padėtį duomenų bazėje nebūtų asmens duomenų. Importo, eksporto ir tranzito duomenų bazėse asmens duomenų būtų, jų apsaugą turėtų stebėti EDAPP, laikydamasis jau galiojančių standartų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 515/97. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Pasiūlymas iš dalies keisti Reglamentą (EB) Nr. 515/97 turėtų būti grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 33 ir 325 straipsniais. SESV 33 straipsnyje padėtas pagrindas spręsti daugelį klausimų, susijusių su muitinės įstaigų keitimusi informacija tarpusavyje ir su Komisija bendradarbiavimo tikslais. SESV 325 straipsnyje nustatyta ES kompetencija imtis Sąjungos finansiniams interesams kenkiančio sukčiavimo ir kitų neteisėtų veikų prevencijos ir kovos su jomis priemonių, kurių „paskirtis yra atgrasinti“. SESV 325 straipsnio 4 dalyje ir 33 straipsnyje numatyta teisėkūros procedūra, pagal kurią priimamos priemonės, reikalingos veiksmingai ir lygiavertei apsaugai užtikrinti. 3.2. Subsidiarumas, proporcingumas ir pagrindinių teisių paisymas 3.2.1. Subsidiarumas ir proporcingumas ES lygmens teisės akto dėl tarpusavio administracinės pagalbos ir muitinių bendradarbiavimo poreikį lemia toliau išvardytos aplinkybės. · ES tarpusavio administracinės pagalbos ir muitinių bendradarbiavimo teisės akto poreikį Europos teisės aktų leidėjai pripažino dar Reglamente (EB) Nr. 515/97 ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR. · Daugelis muitinės rizikos veiksnių pripažinti tarpvalstybiniais. Neteisėti tiekėjai sugeba greitai prisitaikyti prie rizikos valdymo sąlygų pagerinimo tam tikrame prekių įvežimo punkte ir pasirenka kitus punktus, kuriuose apsaugos lygis žemesnis. Būtina imtis veiksmų ES lygmeniu, kad būtų užtikrinta lygiavertė apsauga nuo muitinės rizikos visuose išorės sienų punktuose, kaip numatyta Reglamente (EB) Nr. 648/2005. · Kadangi prekyba yra pasaulinė, valstybės narės negali vienos veiksmingai stebėti, nustatyti ir mažinti muitinės teisės aktų pažeidimų riziką bei kitą su muitine susijusią riziką; ėmusis papildomų veiksmų ES lygmeniu, valstybėms narėms būtų gerokai lengviau atlikti tyrimus, ypač tarpvalstybinio prekių pervežimo atvejais. Muitinių bendradarbiavimo srities veiklos organizavimas ES lygmeniu duotų daug papildomos naudos, nes būtų laikomasi nuoseklaus požiūrio ir koordinuojama veikla; · ES turi išimtinę kompetenciją sukčiavimo prevencijos ir muitų sąjungos srityse. · Iš konsultacijų su prekiautojais aiškiai matyti, kad bendras centrinis pranešimų apie konteinerių padėtį teikimas kainuos mažiau nei teikimas tik valstybei narei, per kurią konteineris įvežamas į Sąjungos muitų teritoriją arba iš jos išvežamas. · ES geriausiai gali vadovauti tokiems bendriems veiksmams, nes jau turi reikiamos patirties, sistemų ir kompetencijos, kad užtikrintų greitą ir ekonomišką duomenų rinkimą, perdavimą bei keitimąsi jais. · Nacionalinės muitinės įstaigos negali vienos veiksmingai ir be didesnių išlaidų keistis informacija ir imtis plataus masto kovos su muitinės teisės aktų pažeidimais bei kita muitinės rizika. Nuolatinis duomenų, kurių reikia muitinės rizikai, keliančiai pavojų ES ir jos valstybėms narėms, analizuoti, rinkimas pareikalautų iš 28 atskirų valstybių narių pernelyg didelių pastangų ir galėtų būti veiksmingiau bei efektyviau užtikrintas ES lygmeniu. Todėl galima daryti išvadą, kad ES veiksmai, kuriais siekiama rinkti, saugoti, tvarkyti, naudoti ir valstybėms narėms perduoti šiame reglamente nurodytus duomenis kovojant su sukčiavimu ir kita muitinės rizika, yra būtini, proporcingi minėtos rizikos pobūdžiui bei mastui ir atitinka subsidiarumo principą. 3.2.2. Ryšys su pagrindinėmis teisėmis Ši iniciatyva visų pirma susijusi su pagrindine teise į asmens duomenų apsaugą. Ši teisė įtvirtinta Pagrindinių teisių chartijos 8 straipsnyje, SESV 16 straipsnyje, Direktyvoje 95/46/EB ir EŽTK 8 straipsnyje. Į asmens duomenų apsaugos teisių užtikrinimą reikiamai atsižvelgta dar Reglamente (EB) Nr. 515/97 ir Tarybos sprendime 2009/917/TVR , kuriuose nustatytos griežtos taisyklės dėl duomenų turinio, saugojimo ir apsaugos priežiūros. Šiuo atžvilgiu svarbu pažymėti, kad numatomoje pranešimų apie konteinerių padėtį duomenų bazėje nebūtų asmens duomenų. Importo, eksporto ir tranzito duomenų bazėse asmens duomenų būtų, jų apsaugą turėtų užtikrinti EDAPP, laikydamasis jau galiojančių standartų, nustatytų Reglamente (EB) Nr. 515/97. 3.2.3. Papildoma nauda Ėmusis siūlomų veiksmų ES lygmeniu, gerokai pagerėtų sukčiavimo muitais atvejų nustatymas, tyrimas ir prevencija, nes būtų dažniau keičiamasi informacija ir turimais įrodymais, ir pagerėtų sukurtos sistemos veikimas, todėl veiksmai būtų dar veiksmingesni ir efektyvesni. Be to, gerokai sustiprėtų ES pajėgumas nustatyti ir mažinti Bendrijos muitinės kodekso 4 straipsnio 25 punkte nurodytą riziką, įskaitant pavojų Sąjungos saugumui ir saugai, visuomenės sveikatai, aplinkai ir vartotojams. Taigi, ėmusis numatomų veiksmų, sustiprės Sąjungos finansinių interesų apsauga, pagerės rizikos valdymas ir suaktyvės muitinių bendradarbiavimas. Kad būtų galima pasinaudoti visa tokių veiksmų teikiama nauda, Komisija užtikrins, kad jos tarnybos formaliai pasidalytų būsimų pranešimų apie konteinerių padėtį, tranzito, importo ir eksporto duomenų bazių ir informacijos valdymą bei administravimą reglamente nurodytais tikslais. Komisija užtikrins, kad duomenų bazes būtų galima sklandžiai įtraukti į jos ir valstybių narių rizikos valdymo veiklą, įskaitant sistemingą iki įvežimo ir po išvežimo konteinerių keliamos rizikos analizę realiuoju laiku. Veiklos valdymui supaprastinti ir atsakomybei už duomenų apsaugą ir saugumą padalyti bus sukurta tinkama tarpžinybinė valdymo struktūra. 3.3. Pasirinkta priemonė Kadangi iš dalies keičiama priemonė yra reglamentas, siūlomas reglamentas. 3.4. Konkrečios nuostatos 3.4.1. Apibrėžtys (2 straipsnis) Siekiant suderinti terminiją su muitinės sritimi, atnaujinama muitinės teisės aktų sąvokos apibrėžtis: įtraukiamos nuorodos į prekių įvežimą ir išvežimą. Siekiant patikslinti, kam taikoma 18c straipsnio 1 dalyje nustatyta prievolė, pateikiama paslaugų teikėjų, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, apibrėžtis. 3.4.2. Įrodymų priimtinumas (12 straipsnis) 12 straipsnyje siūloma pašalinti dabartinį teisinį netikrumą dėl galimybės tarpusavio pagalbos kanalais surinktą informaciją naudoti kaip įrodymą nacionalinėse baudžiamosiose bylose. 3.4.3. Informacija, susijusi su konteinerių judėjimu (18a straipsnis ir naujieji 18c, 18d, 18e bei 18f straipsniai) Reglamento (EB) Nr. 515/97 18a straipsnyje numatyta sukurti registrą siekiant rinkti duomenis apie konteinerių judėjimą ir juos analizuoti. Tačiau šio straipsnio formuluotė neįpareigoja atitinkamos ekonominės veiklos vykdytojų (t. y. vežėjų) teikti Komisijai į registrą įtrauktiną informaciją (t. y. pranešimus apie konteinerių padėtį —). Todėl, nors Komisija išbandė tokio registro veikimą ir nustatė, kad analizės sistema yra kokybiška, duomenų registre yra mažai, nes prieiga prie reikiamų duomenų yra nepakankama. Siūlomų pakeitimų tikslas – užtikrinti, kad reikiami duomenys būtų pateikti, naujajame 18c straipsnyje nustatant atitinkamiems paslaugų teikėjams prievolę teikti minėtą informaciją. Ši informacija gali iš esmės padėti kovoti su įvairių rūšių sukčiavimu muitais, įskaitant neteisingą kilmės deklaravimą, ir valdyti kitą Bendrijos muitinės kodekso 4 straipsnio 25 punkte nurodytą muitinės riziką. 18d straipsnyje patikslinama, kad pranešimo apie konteinerius, skirtus įvežti į Sąjungos muitų teritoriją, laikotarpis priklauso nuo to, kada konteineris tuščias. Praktiškai tai reiškia, kad pranešimus apie konteinerių, importuojamų į ES, padėtį vežėjai turės pateikti nuo paskutinio momento, kai konteineris buvo tuščias iki įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją, iki momento, kai pranešama, kad konteineris vėl tuščias po išvežimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Pranešimo apie konteinerius, išvežamus iš Sąjungos muitų teritorijos, laikotarpis baigiasi tada, kai pranešama, kad konteineris tuščias, už Sąjungos muitų teritorijos ribų. Jei neįmanoma nustatyti, kokiais konkrečiais atvejais konteineriai yra tušti, vežėjai pranešti apie jų padėtį gali tokiais laikotarpiais: (a) apie konteinerius, skirtus įvežti į Sąjungos muitų teritoriją: likus 3 mėnesiams iki įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją ir praėjus 1 mėnesiui po išvežimo iš Sąjungos muitų teritorijos arba kai pasiekiama už ES ribų esanti vietovė (atsižvelgiant į tai, kuri iš šių datų ankstesnė); (b) apie konteinerius, išvežamus iš Sąjungos muitų teritorijos: per 3 mėnesius nuo konteinerių išvežimo iš Sąjungos muitų teritorijos. Neatsižvelgiant į tai, kokie bus šiuo metu atliekamos analizės rezultatai, galima numatyti, kad pagrindinės būsimų deleguotųjų aktų nuostatos bus tokios, kokios išvardijamos toliau. 18f straipsnio 1 dalyje numatytame deleguotajame akte bus, be kita ko, nustatyti tikslūs atvejai, kuriais reikės Komisijai siųsti pranešimus apie konteinerių padėtį. Tokių atvejų pavyzdžiai: užsakymo patvirtinimas, atvykimas į pakrovimo arba iškrovimo aikštelę, išvykimas iš pakrovimo arba iškrovimo aikštelės, pakrovimas į transporto priemonę arba iškrovimas iš jos, nurodymas užpildyti arba ištuštinti, užpildymo arba ištuštinimo patvirtinimas, judėjimas po terminalą, tikrinimas prie įvažiavimo į terminalą ir siuntimas atlikti didelių remonto darbų. Kiekvienas vežėjas gali pasirinkti pranešimų apie konteinerių padėtį siuntimo dažnį: (a) kasdien išsiųsti visus naujus pranešimus, sukurtus arba surinktus vežėjo elektroninėje įrenginių sekimo sistemoje per paskutines 24 valandas, neatsižvelgdamas į tai, ar pranešimai susiję su konteineriais, kurie skirti arba neskirti įvežti į Sąjungos muitų teritoriją arba iš jos išvežti, arba (b) kasdien siųsti pranešimus, sukurtus arba surinktus vežėjo elektroninėje įrenginių sekimo sistemoje per paskutines 24 valandas ir konkrečiai susijusius su (pakrautais arba nepakrautais) konteineriais, skirtais įvežti į Sąjungos muitų teritoriją arba iš jos išvežti. Deleguotaisiais aktais taip pat bus nustatyti būtini pranešimų apie konteinerių padėtį duomenys. Pranešimų apie konteinerių padėtį formatas ir siuntimo metodai bus nustatyti įgyvendinimo aktais. 3.4.4. Importo, eksporto ir tranzito duomenys (naujasis 18g straipsnis) Siekiant tikslingesnių patikrų ir veiksmingesnės kovos su sukčiavimu muitais, siūloma nustatyti importo ir eksporto duomenų tvarkymo teisinį pagrindą. Kalbant apie tranzito duomenis, 2011 m. Komisija ir valstybės narės sudarė administracinį susitarimą dėl kovos su sukčiavimu tranzito srityje informacinės sistemos[5]. Pagal šį susitarimą OLAF automatiškai gauna informaciją apie tranzitu gabenamų prekių judėjimą. OLAF šiuos duomenis analizuoja ir teikia ataskaitas, kurios reguliariai siunčiamos valstybėms narėms ir suinteresuotoms Komisijos tarnyboms. Tačiau kai kurios valstybės narės, nors ir pripažįsta Komisijos pastangas, mano, kad ji turėtų apibrėžti šį susitarimą pakeičiantį aiškų tokios veiklos teisinį pagrindą. Pasiūlymu nustatomas tinkamas teisinis pagrindas. Tai valstybėms narėms neužkrauna papildomos atskaitomybės naštos, nes jau dabar valstybės narės elektroninius duomenis siunčia į Komisijos administruojamą elektroninę sistemą ir tarpusavyje keičiasi toje sistemoje esančiais duomenimis. Remiantis pasiūlymu, Komisijos administruojamose sistemose esantys duomenys bus kopijuojami ir analizuojami siekiant aptikti sukčiavimo atvejus ir sukurti modelius, naudingus nustatant galimus sukčiavimo muitais atvejus ir apsaugant Europos Sąjungos finansinius interesus. Siūloma duomenų baze galės naudotis Komisija ir valstybių narių muitinės administracija. Šio registro duomenų valdytoja bus Komisija. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 13 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad muitinis tikrinimas (išskyrus atliekamą pasirinktinio tikrinimo būdu) būtų grindžiamas rizikos analize, atliekama naudojantis automatinio duomenų apdorojimo techninėmis priemonėmis, ir numatoma šiuo tikslu sukurti bendro rizikos valdymo sistemą. Minėta rizika apibrėžta 4 straipsnio 25 punkte, o 26 punkte numatyta, kad rizikos valdymo veikla apima „duomenų ir informacijos rinkimą, rizikos analizę ir įvertinimą, veiksmų parinkimą ir įgyvendinimą, taip pat reguliarią proceso ir jo rezultatų stebėseną bei peržiūrą, remiantis tarptautiniais, Bendrijos ir nacionaliniais šaltiniais bei strategijomis.“ Todėl tikslinga užtikrinti, kad surinktus duomenis būtų galima naudoti valdant visų rūšių muitinės riziką, ir pasirūpinti, kad atitinkamomis aplinkybėmis juos šiuo tikslu galėtų naudoti atitinkamos ES ir valstybių narių institucijos. 3.4.5. Patvirtinamieji dokumentai (naujasis 18h straipsnis) Tyrimams reikalingų patvirtinamųjų muitinės dokumentų OLAF negali tiesiogiai prašyti iš ekonominės veiklos vykdytojų, o turi kreiptis į nacionalines institucijas. Dėl to tyrimai vėluoja ir neretai dėl senaties nutraukiami. Tai itin daug problemų kelia toms muitinės byloms, kurios turi būti išnagrinėtos per trejus metus. Padėtis pablogėjo 2011 m. sausio 1 d. įvedus e. muitinės sistemą, nes importo ir eksporto deklaracijų patvirtinamuosius dokumentus (sąskaitas faktūras, kilmės sertifikatus ir kt.) saugo nebe muitinės administracija, o ekonominės veiklos vykdytojai. Siekiant paspartinti tyrimo procedūras, siūloma įtraukti naują nuostatą, pagal kurią Komisijai suteikiami įgaliojimai Reglamentu (EB) Nr. 515/97 grindžiamiems tyrimams reikalingus patvirtinamuosius muitinės dokumentus tiesiogiai gauti iš ekonominės veiklos vykdytojų. 3.4.6. Ribota prieiga ir institucijų sąrašo skelbimas (29 ir 30 straipsniai) Tikimasi, kad, suteikus galimybę atrinkti galimus duomenų naudotojus (ribota prieiga), valstybės narės gerokai dažniau naudos duomenų bazes, taigi, padidės veiksmingumas. Todėl siūloma atitinkamai iš dalies keisti 29 straipsnį. Taip pat siūlomas lankstesnis 29 ir 30 straipsniuose minėtų atitinkamų institucijų atnaujintų sąrašų skelbimas. 3.4.7. Duomenų apsauga (18b, 33, 37 ir 38 straipsniai) Sudėtingą duomenų apsaugos taisyklių priežiūros struktūrą lėmė tai, kad muitinės informacinė sistema pagrįsta dviem iki Lisabonos sutarties buvusią struktūrą atspindinčiais teisės aktais: Reglamentu (EB) Nr. 515/97 (37 straipsnio 3 dalies a punktu) ir Tarybos sprendimu 2009/917/TVR (25 straipsnio 2 dalimi). Todėl įsteigtos dvi atskiros įstaigos – MJPI ir EDAPP, kurių tikslas yra užtikrinti, kad duomenų apsaugos taisyklės būtų taikomos pagal teisės aktus. Tačiau, kadangi rekomendacijos skirtos abiem IT sistemos dalims, neabejotinai sunku atsižvelgti į skirtingas nuomones ir rekomendacijas. Dėl to dubliuojasi išteklių naudojimas. Siekiant išspręsti šią problemą, siūloma įtraukti nuostatą, kurios tikslas – supaprastinti ir suvienodinti kiekvienai iš sistemų taikytinų duomenų apsaugos taisyklių priežiūros taisykles. Taip siekiama užtikrinti nuoseklumą priežiūros proceso metu, skatinama atlikti bendrus auditus ir teikti bendras ataskaitas. Be to, pasiūlymu patikslinama, kad už Komisijos remiantis šiuo reglamentu sukurtų techninių sistemų duomenų apsaugos priežiūrą atsako EDAPP. Remiantis pasiūlymu, taip pat nustatomas ilgiausias laikotarpis, kurį gali būti saugomi muitinės informacinėje sistemoje laikomi duomenys, ir papildomai nustatoma, kad apie atvejus, kai asmens duomenys laikomi ilgesnį nei penkerių metų laikotarpį, turėtų būti pranešama EDAPP. Pagaliau, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos taisyklių, į 38 straipsnį įtraukiama konkreti nuostata dėl duomenų tvarkymo saugumo. 3.4.8. Atitiktis Lisabonos sutarčiai (23 straipsnio 4 dalies, 25 straipsnio 1 dalis, 33 straipsnis, 38 straipsnis, 43 straipsnis ir 43a straipsnis) Siekiant užtikrinti didesnę Reglamento (EB) Nr. 515/97 atitiktį Sutarčiai dėl Europos Sąjungos veikimo, siūloma atsižvelgti į būtinybę patikslinti įgaliojimų priimti deleguotuosius (SESV 290 straipsnis) arba įgyvendinimo (SESV 291 straipsnis) aktus suteikimą Komisijai. 3.5. Įsigaliojimas Siūlomo 18c straipsnio 1 dalimi viešojo arba privačiojo sektorių veiklos, susijusios su tarptautine tiekimo grandine, vykdytojams nustatoma prievolė siųsti Komisijai duomenis apie konteinerių judėjimą. Kadangi ši nuostata gali prieštarauti bendroves ir jų klientus saistančioms sutartinėms prievolėms, susijusioms su informacijos neatskleidimu ir konfidencialumu, straipsnyje dėl įsigaliojimo numatomas atitinkamas pereinamasis laikotarpis, per kurį vežėjai turėtų persvarstyti savo privatinės teisės sutartis ir jas suderinti su iš dalies pakeistu reglamentu. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Didžioji biudžeto lėšų dalis bus skirta IT išlaidoms padengti, siekiant užtikrinti tolesnį AFIS sistemos veikimą ir tobulinimą. Šio pasiūlymo įgyvendinimo išlaidos bus padengiamos atsižvelgiant į dabartinę daugiametės finansinės programos prognozę, todėl prašyti papildomų biudžeto asignavimų nereikia. Bendra pasiūlymo išlaidų suma yra panaši į ankstesnio laikotarpio ir laikoma tik pasikartojančių išlaidų tąsa. Su šiuo pasiūlymu susiję biudžeto pokyčiai atitinka daugiametę finansinę programą. 2013/0410 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo iš dalies keičiamas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 33 ir 325 straipsnius, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, pasikonsultavę su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, pasikonsultavę su Audito Rūmais, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) siekiant užtikrinti, kad Reglamentas (EB) Nr. 515/97 būtų taikomas visiems įmanomiems prekių judėjimo Sąjungos muitų teritorijoje atvejams, reikėtų patikslinti muitinės teisės aktų apibrėžtį, atsižvelgiant į vartojamas prekių įvežimo ir išvežimo sąvokas; (2) siekiant toliau stiprinti administracines ir baudžiamąsias kovos su pažeidimais procedūras, būtina užtikrinti, kad įrodymus, gautus teikiant tarpusavio pagalbą, būtų galima laikyti priimtinais vykstant procedūroms institucijos pareiškėjos valstybės narės administracinėse ir teisminėse institucijose; (3) Komisijos komunikate dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo (COM(2012) 793) pripažįstama, kad taikant Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 13 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendrą rizikos valdymo sistemą reikia skubiai pagerinti duomenų, kurie analizuojami nustatant riziką prieš įvežant prekes, kokybę ir prieinamumą, visų pirma siekiant veiksmingai nustatyti ir sumažinti saugai ir saugumui kylančius pavojus nacionaliniu ir ES lygiu. Į rizikos valdymo prieš įvežant prekes sistemą įtraukus duomenis apie konteinerių judėjimą, labai pagerės tiekimo grandinės matomumas ir akivaizdžiai padidės ES ir valstybių narių galimybės tikslingiau atrinkti tikrintinas didelės rizikos siuntas, o kartu bus sudarytos palankesnės sąlygos teisėtai prekybai; (4) siekiant didesnio aiškumo, nuoseklumo ir skaidrumo, reikia konkrečiau apibrėžti, kurioms institucijoms turėtų būti suteikta prieiga prie registrų, sukurtų pagal šį reglamentą; šiuo tikslu bus nustatyta vienoda nuoroda į kompetentingas institucijas; (5) duomenys apie konteinerių judėjimą leidžia nustatyti sukčiavimo ir rizikos tendencijas, susijusias su prekėmis, kurios įvežamos į Sąjungos muitų teritoriją ir išvežamos iš jos. Naudojant šiuos duomenis galima užkardyti operacijas, kuriomis pažeidžiami arba gali būti pažeisti muitinės teisės aktai, atlikti šių pažeidimų tyrimą ir užtikrinti baudžiamąjį persekiojimą už šiuos pažeidimus ir padėti kompetentingoms institucijoms valdyti Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 4 straipsnio 25 punkte apibrėžtą muitinės riziką. Siekiant parengti ir naudoti kuo išsamesnę duomenų bazę ir kartu išvengti galimo neigiamo poveikio mažosioms ir vidutinėms krovinių ekspedijavimo sektoriaus įmonėms, reikia, kad viešieji ar privatieji paslaugų teikėjai, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, pateiktų Komisijai duomenis apie konteinerių judėjimą, jei šie duomenys surinkti elektronine forma naudojant jų įrangos sekimo sistemas arba jei jie turi prieigą prie šių duomenų; (6) sukčiavimo atvejų ir rizikos tendencijų nustatymas ir veiksmingų rizikos valdymo procedūrų įgyvendinimas labai priklauso nuo susijusių operatyvinių duomenų identifikavimo ir lyginamosios analizės. Todėl reikia parengti Europos Sąjungos registrą, į kurį būtų įtraukiami duomenys apie prekių importą, eksportą ir tranzitą, įskaitant duomenis apie prekių tranzitą valstybėse narėse ir tiesioginį eksportą. Todėl valstybės narės turėtų leisti iš Komisijos tvarkomų sistemų sistemingai kopijuoti duomenis apie importą, eksportą ir tranzitą ir perduoti Komisijai duomenis apie tranzitą valstybėje narėje ir tiesioginį eksportą; (7) siekdama įgyvendinti 18b straipsnį Komisija sukūrė keletą techninių sistemų, kurias taikant valstybėms narėms bus galima teikti techninę pagalbą, vykdyti mokymo arba informavimo veiklą ir kitą operatyvinę veiklą. Šias technines sistemas reikia aiškiai nurodyti šiame reglamente, be to, joms turi būti taikomi duomenų apsaugos reikalavimai; (8) dėl 2011 m. pradėtos įgyvendinti e. muitinės sistemos, pagal kurią dokumentus, kuriais patvirtinamas prekių importas ir eksportas, saugo nebe muitinių administracijos, o ekonominės veiklos vykdytojai, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) vėlavo atlikti tyrimus muitinės srityje, nes OLAF šiuos dokumentus gali gauti tik tarpininkaujant minėtoms administracijoms. Be to, dėl trejų metų termino, kuris taikomas administracijose saugomiems muitinės dokumentams, atsiranda papildomų kliūčių tyrimams sėkmingai atlikti. Siekiant pagreitinti muitinės srityje atliekamus tyrimus, Komisijai turėtų būti suteikta teisė prašyti, kad atitinkami ekonominės veiklos vykdytojai jai tiesiogiai teiktų dokumentus, kuriais patvirtinamos importo ir eksporto deklaracijos. Šie ekonominės veiklos vykdytojai privalėtų pateikti Komisijai prašomus dokumentus; (9) siekiant užtikrinti įtrauktų duomenų konfidencialumą, su įtrauktais duomenimis susipažinti galėtų tik konkretūs naudotojai; (10) siekiant užtikrinti naujausią informaciją ir užtikrinti duomenų subjektų teisę į skaidrumą ir informaciją, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 45/2001 ir Direktyvoje 95/46/EB, reikėtų numatyti galimybę internete skelbti atnaujintus valstybių narių paskirtų kompetentingų institucijų ir Komisijos padalinių, turinčių prieigą prie Muitinės informacinės sistemos (MIS), sąrašus; (11) Sąjungos institucijoms, įstaigoms, tarnyboms ir agentūroms tvarkant asmens duomenis, taikomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo; (12) kad duomenų apsaugos priežiūra būtų nuoseklesnė, siekdamas koordinuoti MIS auditus Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turi glaudžiai bendradarbiauti su Tarybos sprendimu 2009/917/TVR įsteigta Jungtine priežiūros institucija; (13) dažnai dėl nuostatų, kuriomis reglamentuojamas duomenų saugojimas MIS, nepateisinamai prarandama informacija, nes valstybės narės dėl susijusios administracinės naštos ne visuomet atlieka kasmetinę peržiūrą. Todėl būtina supaprastinti duomenų saugojimo MIS procedūrą, panaikinant prievolę kasmet peržiūrėti duomenis ir nustatant maksimalų dešimties metų duomenų saugojimo laikotarpį, atitinkantį pagal šį reglamentą sukurtuose registruose nustatytus duomenų saugojimo laikotarpius. Šis laikotarpis reikalingas atsižvelgiant į ilgai trunkančias pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir dėl to, kad šie duomenys būtini vykdant bendras muitinių operacijas ir atliekant tyrimus. Be to, laikantis duomenų apsaugos taisyklių, Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas turėtų būti informuojamas apie atvejus, kai asmens duomenys saugomi MIS ilgesnį nei penkerių metų laikotarpį; (14) siekiant pagerinti galimybes analizuoti sukčiavimo atvejus ir palengvinti tyrimų atlikimą, su atliekamų tyrimų bylomis susiję bylų identifikavimo duomenų bazėje (FIDE) saugomi duomenys turėtų tapti anoniminiais praėjus vieniems metams nuo tada, kai buvo atlikti paskutiniai tyrimo veiksmai, ir saugomi tokia forma, kad duomenų subjekto nebebūtų galima nustatyti; (15) kadangi pačios valstybės narės negali deramai pasiekti tikslų – gerinti Reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 4 straipsnio 25 ir 26 punktuose ir 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos muitinės rizikos valdymą ir gerinti sukčiavimo muitais nustatymą, tyrimą ir prevenciją, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (16) viešiesiems ar privatiesiems paslaugų teikėjams, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, kurie šio reglamento įsigaliojimo dieną yra saistomi privatinės teisės sutartiniais įsipareigojimais teikti duomenis apie konteinerių judėjimą, 18c straipsnis turėtų būti pradėtas taikyti vėliau, kad paslaugų teikėjai galėtų surengti naujas derybas dėl sutarčių ir užtikrinti, kad būsimos sutartys suderinamos su įpareigojimu teikti duomenis Komisijai; (17) Reglamentu (EB) Nr. 515/97 Komisija įgaliojama įgyvendinti kai kurias to reglamento nuostatas, todėl įsigaliojus Lisabonos sutarčiai Komisijai tuo reglamentu suteiktus įgaliojimus reikia suderinti su Sutarties 290 ir 291 straipsniais; (18) siekiant papildyti tam tikras neesmines Reglamento (EB) Nr. 515/97 nuostatas, visų pirma sukurti supaprastintą ir susistemintą pranešimų apie konteinerių padėtį registrą, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl įvykių, su kuriais susiję pranešimai apie konteinerių padėtį turėtų būti teikiami, tuose pranešimuose būtinų pateikti duomenų ir pranešimų teikimo dažnumo; (19) siekiant papildyti tam tikras neesmines Reglamento (EB) Nr. 515/97 nuostatas, visų pirma patikslinti, kokia informacija turėtų būti įtraukiama į MIS, Komisijai pagal Sutarties 290 straipsnį turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl operacijų, kurioms taikomi žemės ūkio teisės aktai ir informacija apie kurias turi būti pateikta MIS centrinei duomenų bazei; (20) ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai; (21) kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus nustatyti pranešimų apie konteinerių padėtį duomenų formatą ir perdavimo būdą. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[6]. Įgyvendinimo aktams priimti turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra; (22) kad būtų užtikrintos vienodos šio reglamento įgyvendinimo sąlygos, Komisijai reikėtų suteikti įgyvendinimo įgaliojimus įtraukti į MIS konkrečius duomenis, susijusius su kiekviena 24 straipsnio a–h punktuose nurodyta kategorija. Tais įgyvendinimo įgaliojimais turėtų būti naudojamasi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[7]. Įgyvendinimo aktams priimti turėtų būti taikoma nagrinėjimo procedūra. Konkretūs duomenys, kurie turi būti įtraukti į MIS, bus pagrįsti Komisijos reglamento (EB) Nr. 696/98 priede išvardytais duomenimis, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 515/97 iš dalies keičiamas taip: 1. 2 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: (a) pirma įtrauka pakeičiama taip: „– muitinės teisės aktai – tai Sąjungos nuostatų visuma ir atitinkami deleguotieji ir įgyvendinimo aktai, kuriais reguliuojamas prekių, kuriomis tarpusavyje prekiauja valstybės narės ir trečiosios šalys, bei valstybių narių tarpusavio prekybos prekių, neturinčių Sąjungos statuso pagal Sutarties 28 straipsnio 2 dalį, arba prekių, kurioms taikoma papildoma kontrolė ar tyrimai, siekiant nustatyti jų statusą Bendrijoje, įvežimas, išvežimas, importas, eksportas, tranzitas ir buvimas,“ (b) pridedama ši įtrauka: „– paslaugų teikėjai, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine – tai savininkai, siuntėjai, gavėjai, ekspeditoriai, vežėjai ir kiti tarpininkai arba tarptautinėje tiekimo grandinėje dalyvaujantys asmenys.“ 2. 12 straipsnis pakeičiamas taip: „Dokumentai, patvirtintos dokumentų kopijos, pažymėjimai, visos administracinių institucijų patvirtintos priemonės arba priimti sprendimai, ataskaitos bei kiti su tyrimu susiję duomenys, kuriuos gauna ir institucijai pareiškėjai pateikia institucijos, į kurią kreipiamasi, darbuotojai, teikdami pagalbą pagal 4 ir 11 straipsnius, gali būti laikomi priimtinais įrodymais administracine ir teismine tvarka nagrinėjant bylas valstybėje narėje pareiškėjoje taip pat, tarsi jie būtų gauti valstybėje narėje, kurioje vyksta bylų nagrinėjimas.“ 3. 18a straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Nepažeidžiant valstybių narių kompetencijos, valdant Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 4 straipsnio 25 ir 26 punktuose ir 13 straipsnio 2 dalyje nurodytą riziką ir siekiant padėti 29 straipsnyje nurodytoms institucijoms nustatyti prekių siuntas, susijusias su operacijomis, kuriomis gali būti pažeidžiami muitinės ir žemės ūkio teisės aktai, taip pat nustatyti šiam tikslui naudojamas transporto priemones, įskaitant konteinerius, Komisija sukuria ir administruoja viešųjų ar privačiųjų paslaugų teikėjų, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, pateiktų duomenų registrą. Šis registras tiesiogiai prieinamas toms institucijoms.“ (b) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Administruodama šį registrą Komisija turi teisę: a) bet kokiu būdu ar forma prieiti prie duomenų arba juos gauti ir kaupti, taip pat naudoti duomenis vykstant administracinėms arba teisminėms procedūroms, laikydamasi intelektinės nuosavybės teises reglamentuojančių teisės aktų. Komisija imasi tinkamų apsaugos priemonių, visų pirma techninių ir organizacinių priemonių, siekdama užtikrinti apsaugą nuo valdžios institucijų savivalės, taip pat nustato duomenų subjektams taikomus skaidrumo reikalavimus. Duomenų subjektams suteikiama prieiga prie šiuo tikslu tvarkomų duomenų ir teisė juos taisyti; b) palyginti ir sutikrinti duomenis, prie kurių turi prieigą ar kuriuos gavo iš registro, juos indeksuoti, papildyti duomenimis iš kitų šaltinių ir analizuoti, laikydamasi 2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo[8] nuostatų; c) leisti šio registro duomenis naudotis 29 straipsnyje nurodytoms institucijoms, naudojant elektronines duomenų tvarkymo priemones.“ (c) įtraukiamos 5 ir 6 dalys: „5. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, ar šis registras atitinka Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus. Komisija imasi reikiamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir prieigos arba bet kokio kito neteisėto tvarkymo. 6. Jei viešieji ar privatieji paslaugų teikėjai, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, neprieštarauja, Komisija, nepažeisdama Reglamento Nr. 45/2001, gali perduoti 18a straipsnio 3 dalyje nurodytus duomenis tarptautinėms organizacijoms ir (arba) ES institucijoms ir agentūroms, kurios prisideda prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir tinkamo muitinės teisės aktų taikymo ir su kuriomis Komisija yra sudariusi atitinkamą susitarimą arba susitarimo memorandumą. Duomenys pagal šią dalį perduodami tik siekiant bendrųjų šio reglamento tikslų, tarp kurių – Sąjungos finansinių interesų apsauga ir (arba) Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 4 straipsnio 25 ir 26 punktuose ir 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos rizikos valdymas. Į susitarimą arba susitarimo memorandumą, kuriuo remiantis pagal šią dalį gali būti perduodami duomenys, įtraukiami, inter alia, duomenų apsaugos principai, pvz., numatyta duomenų subjektų prieiga prie duomenų ir teisė juos taisyti, siekti žalos atlyginimo administracine ir teismine tvarka, taip pat numatytas nepriklausomos priežiūros mechanizmas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos priemonių. Viešųjų ar privačiųjų paslaugų teikėjų, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, pateikti duomenys saugomi tik tol, kol pasiekiamas tikslas, dėl kurio jie buvo įtraukti; jie negali būti saugomi ilgiau nei dešimt metų. Jei asmens duomenys saugomi ilgiau nei penkerius metus, apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.“ 4. 18b straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Komisija valstybėms narėms gali atlikti ekspertizę, teikti techninę ar logistinę pagalbą, organizuoti mokymo ar komunikacinę veiklą arba suteikti bet kokią kitą operatyvinę paramą šio reglamento tikslams pasiekti ir valstybių narių įsipareigojimams vykdyti įgyvendinant Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 87 straipsnyje numatytą muitinių bendradarbiavimą. Šiuo tikslu Komisija sukuria tinkamas technines sistemas.“ (b) pridedama 3 dalis: „3. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, ar visos šiame straipsnyje nurodytos techninės sistemos atitinka Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.“ 5. įterpiami šie straipsniai: „18c straipsnis 1. 18a straipsnio 1 dalyje nurodyti viešieji ar privatieji paslaugų teikėjai, kurių veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine, kurie kaupia duomenis apie konteinerių judėjimą ir jų padėtį arba turi prieigą prie tokių duomenų, Komisijai teikia pranešimus apie konteinerių padėtį. 2. Reikalaujami pranešimai apie konteinerių padėtį teikiami vienu iš šių atvejų: (a) kai konteineriai laivu įvežami iš trečiosios šalies į Sąjungos muitų teritoriją; (b) kai konteineriai laivu išvežami iš Sąjungos muitų teritorijos į trečiąją šalį. 3. Reikalaujamuose pranešimuose apie konteinerių padėtį pranešama apie 18f straipsnyje nurodytus įvykius, jei jie žinomi viešajam ar privačiajam paslaugų teikėjui, kurio veikla susijusi su tarptautine tiekimo grandine. 4. Komisija įsteigia ir administruoja perduotų pranešimų apie konteinerių padėtį registrą. 18d straipsnis 1. Kai konteineris, įskaitant konteinerius, kurie nebus iškraunami Sąjungoje, skirtas laivu įvežti į Sąjungos muitų teritoriją iš trečiosios šalies, viešieji ar privatieji paslaugų teikėjai, kuriems taikomas 18c straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas, teikia pranešimus apie konteinerių padėtį, susijusius su kiekvienu įvykiu, nuo to momento, kai pranešama, kad konteineris tuščias prieš jį įvežant į Sąjungos muitų teritoriją, iki tol, kol pranešama, kad konteineris vėl tuščias. 2. Tais atvejais, kai paslaugų teikėjo elektroniniame registre nėra konkretaus pranešimo apie konteinerių padėtį, reikalingo norint nustatyti svarbius tuščio konteinerio įvykius, paslaugų teikėjas pateikia pranešimus apie konteinerių padėtį, susijusius su įvykiais, įvykusiais per laikotarpį, kuris prasideda ne vėliau kaip likus trims mėnesiams iki fizinio konteinerio atvykimo į Sąjungos muitų teritoriją ir baigiasi praėjus vienam mėnesiui nuo įvežimo į Sąjungos muitų teritoriją arba, jeigu tai įvyksta anksčiau, atvykimo į paskirties vietą ne Sąjungos muitų teritorijoje dieną. 18e straipsnis 1. Kai konteineris iš Sąjungos muitų teritorijos laivu išvežamas į trečiąją šalį, viešojo ar privačiojo sektoriaus paslaugų teikėjai, kuriems taikomas 18c straipsnio 1 dalyje nustatytas įpareigojimas, pateikia pranešimus apie konteinerių padėtį, susijusius su kiekvienu įvykiu, nuo to momento, kai pranešama, kad konteineris tuščias Sąjungos muitų teritorijoje, iki tol, kol pranešama, kad konteineris tuščias ne Sąjungos muitų teritorijoje. 2. Tais atvejais, kai paslaugų teikėjo elektroniniame registre nėra konkretaus pranešimo apie konteinerių padėtį, reikalingo norint nustatyti svarbius tuščio konteinerio įvykius, paslaugų teikėjas gali pateikti pranešimus apie konteinerių padėtį, susijusius su įvykiais, įvykusiais bent per tris mėnesius nuo tada, kai konteineris išvežtas iš Sąjungos muitų teritorijos. 18f straipsnis 1. Komisijai pagal 43 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus dėl įvykių, susijusių su konteinerių padėtimi ir apie kuriuos pagal 18c straipsnį turėtų būti teikiami pranešimai apie konteinerių padėtį, nustatymo, tuose pranešimuose būtinų pateikti duomenų ir pranešimų teikimo dažnumo. 2. Priimdama įgyvendinimo aktus Komisijai tvirtina nuostatas, susijusias su pranešimų apie konteinerių padėtį duomenų formatu ir pranešimų perdavimo būdu. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 43a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 18g straipsnis 1. Komisija sukuria ir administruoja registrą, į kurį įtraukiami Komisijos reglamento (EEB) Nr. 2454/93 37 ir 38 prieduose nurodyti duomenys apie prekių importą, eksportą ir tranzitą, įskaitant duomenis apie prekių tranzitą valstybėje narėje (Importo, eksporto ir tranzito registras). Valstybės narės leidžia Komisijai sistemingai kopijuoti duomenis apie importą, eksportą ir tranzitą iš duomenų šaltinių, kuriuos Komisija tvarko remdamasi Reglamentu (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiu Bendrijos muitinės kodeksą. Valstybės narės teikia Komisijai duomenis apie prekių tranzitą valstybėje narėje ir tiesioginį eksportą. 2. Registras naudojamas padedant užkardyti operacijas, kuriomis pažeidžiami arba gali būti pažeisti muitinės teisės aktai, atlikti šių pažeidimų tyrimą ir užtikrinti baudžiamąjį persekiojimą už šiuos pažeidimus ir valdyti Reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą, 4 straipsnio 25 ir 26 punktuose ir 13 straipsnio 2 dalyje apibrėžtą muitinės riziką, įskaitant rizika pagrįstą muitinį tikrinimą. 3. Prieiga prie registro suteikiama tik 29 straipsnyje nurodytiems Komisijos padaliniams ir nacionalinėms institucijoms. Šiame registre esančius asmens duomenis gali tvarkyti tik Komisijos ir nacionalinių institucijų paskirti analitikai. Jei duomenis pateikusi valstybė narė neprieštarauja, Komisija, nepažeisdama Reglamento (EB) Nr. 45/2001, gali perduoti tam tikrus duomenis, gautus pagal 1 dalyje nurodytą procedūrą, tarptautinėms organizacijoms ir (arba) ES institucijoms ir agentūroms, kurios prisideda prie Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir tinkamo muitinės teisės aktų taikymo ir su kuriomis Komisija yra sudariusi atitinkamą susitarimą arba susitarimo memorandumą. Duomenys pagal šią dalį perduodami tik siekiant bendrųjų šio reglamento tikslų, tarp kurių – Sąjungos finansinių interesų apsauga ir (arba) Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 4 straipsnio 25 ir 26 punktuose ir 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos rizikos valdymas. Į susitarimą arba susitarimo memorandumą, kuriuo remiantis pagal šią dalį gali būti perduodami duomenys, įtraukiami, inter alia, duomenų apsaugos principai, pvz., numatyta duomenų subjektų prieiga prie duomenų ir teisė juos taisyti, siekti žalos atlyginimo administracine ir teismine tvarka, taip pat numatytas nepriklausomos priežiūros mechanizmas siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi duomenų apsaugos priemonių. 4. Į šį registrą įtrauktus asmens duomenis Komisija tvarko laikydamasi Reglamento (EB) Nr. 45/2001. Komisija laikoma duomenų valdytoja pagal Reglamento (EB) Nr. 45/2001 2 straipsnio d punktą. Remiantis Reglamento (EB) Nr. 45/2001 27 straipsniu importo, eksporto ir tranzito registrą iš anksto patikrina Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas. Į importo, eksporto ir tranzito registrą įtraukti duomenys saugomi tik tol, kol pasiekiamas tikslas, dėl kurio jie buvo įtraukti; jie negali būti saugomi ilgiau nei dešimt metų. Jei asmens duomenys saugomi ilgiau nei penkerius metus, apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui. 5. Į importo, eksporto ir tranzito registrą neįtraukiami ypatingų kategorijų duomenys, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 45/2001 10 straipsnio 5 dalyje. Komisija imasi reikiamų techninių ir organizacinių priemonių, kad asmens duomenys būtų apsaugoti nuo atsitiktinio ar neteisėto sunaikinimo, atsitiktinio praradimo arba neteisėto atskleidimo, pakeitimo ir nutekėjimo arba bet kokio kito neteisėto tvarkymo. 18h straipsnis 1. Vykstant tyrimams, susijusiems su 2 straipsnio 1 dalyje apibrėžtų muitinės teisės aktų įgyvendinimu, Komisija gali tiesiogiai iš ekonominės veiklos vykdytojų gauti dokumentus, kuriais patvirtinamos importo ir eksporto deklaracijos. 2. Laikotarpiu, per kurį privalo saugoti atitinkamus dokumentus, ekonominės veiklos vykdytojai Komisijos prašymu privalo jai pateikti 1 dalyje nurodytą informaciją.“ 6. 23 straipsnio 4 dalis iš dalies keičiama taip: „Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus pagal 43 straipsnį, kuriuose apibrėžiamos su žemės ūkio reglamentais susijusios operacijos, kurias atliekant informacija turi būti įtraukiama į MIS.“ 7. 25 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: „Priimdama įgyvendinimo aktus Komisijai tvirtina nuostatas dėl duomenų, susijusių su kiekviena 24 straipsnio a–h punktuose nurodyta kategorija, įtraukimo į MIS, kiek tai reikalinga, kad būtų pasiektas sistemos tikslas. 24 straipsnio e punkte nurodyta kategorija neapima asmens duomenų. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 43a straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 8. 29 straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) 1 dalis pakeičiama taip: „Prieigą prie duomenų, esančių MIS, gali gauti tik kiekvienos valstybės narės paskirtos institucijos ir Komisijos paskirti padaliniai. Šios nacionalinės institucijos yra muitinės administracijos, bet gali būti ir kitos institucijos, pagal atitinkamos valstybės narės įstatymus, kitus teisės aktus ir procedūras kompetentingos siekti tikslų, nustatytų 23 straipsnio 2 dalyje. Duomenis teikianti MIS partnerė turi teisę nustatyti, kuri iš pirmiau nurodytų nacionalinių institucijų gali gauti prieigą prie jos į MIS įtrauktų duomenų.“ (b) 2 dalis pakeičiama taip: „Kiekviena valstybė narė atsiunčia Komisijai jos paskirtų kompetentingų nacionalinių institucijų, turinčių prieigą prie MIS, sąrašą, prie kiekvienos institucijos nurodydama, su kokiais duomenimis ji gali susipažinti ir kokiais tikslais. Komisija apie tai informuoja kitas valstybes nares. Ji taip pat tikrina paskirtų kompetentingų nacionalinių institucijų sąrašą, aiškindamasi, ar jame nėra netinkamų paskyrimų, ir teikia visoms valstybėms narėms atitinkamą išsamią informaciją apie Komisijos padalinius, turinčius prieigą prie MIS. Nacionalinių institucijų ir Komisijos padalinių sąrašą Komisija paskelbia Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje, o vėlesnius jo pakeitimus Komisija viešai skelbia internete.“ 9. 30 straipsnio 3 dalies trečia pastraipa pakeičiama taip: „Paskirtų institucijų ar padalinių sąrašą Komisija viešai skelbia internete.“ 10. 4 skyriaus pavadinimas pakeičiamas taip: „4 skyrius Duomenų saugojimas“. 11. 33 straipsnis iš dalies keičiamas taip: „Į MIS įtraukti duomenys saugomi tik tol, kol pasiekiamas tikslas, dėl kurio jie buvo įtraukti; jie negali būti saugomi ilgiau nei dešimt metų. Jei asmens duomenys saugomi ilgiau nei penkerius metus, apie tai pranešama Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnui.“ 12. 37 straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) 3a dalis pakeičiama taip: „3a. Šiuo reglamentu patikslinamas ir papildomas Reglamentas (EB) Nr. 45/2001. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas prižiūri, ar MIS atitinka Reglamento (EB) Nr. 45/2001 reikalavimus.“ (b) pridedama 5 dalis: „5. Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas ir Tarybos sprendimu 2009/917/TVR įsteigta Jungtinė priežiūros institucija, veikdami pagal savo kompetencijos sritis, derina savo veiksmus, kad užtikrintų koordinuotą MIS priežiūrą ir auditus.“ 13. 38 straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) Išbraukiamas 1 dalies b punktas. (b) 2 dalis pakeičiama taip: „2. Visų pirma, valstybės narės ir Komisija imasi priemonių, kad: a) užkirstų kelią įgaliojimų neturintiems asmenims naudotis įranga, skirta duomenims tvarkyti; b) užkirstų kelią pašaliniams asmenims perskaityti, nukopijuoti, pakeisti ar panaikinti duomenis ir duomenų laikmenas; c) užkirstų kelią neteisėtai duomenis įvesti, pakeisti ir panaikinti duomenis arba susipažinti su duomenimis; d) užkirstų kelią įgaliojimų neturintiems asmenims pasinaudoti MIS panaudojant duomenų perdavimo įrangą; e) užtikrintų, kad įgalioti asmenys galėtų naudotis tik tais MIS duomenimis, kuriais naudotis jie kompetentingi; f) užtikrintų, kad būtų galima patikrinti ir nustatyti, kurioms institucijoms duomenis galima perduoti duomenų perdavimo įranga; g) užtikrintų, kad būtų galima patikrinti ir ex post facto nustatyti, kokie duomenys įvesti į MIS, kada ir kas juos įvedė, ir kontroliuoti apklausą; h) užkirstų kelią neteisėtai duomenis perskaityti, nukopijuoti, pakeisti ar panaikinti duomenų perdavimo ir duomenų laikmenų gabenimo metu. (c) 3 dalis pakeičiama taip: „3. Komisija tikrina, ar atliktos paieškos buvo teisėtos ir ar jas atliko įgalioti naudotojai. Patikrinama ne mažiau kaip 1 % visų atliktų paieškų. Šių paieškų ir patikrinimų suvestinė įtraukiama į sistemą ir naudojama tik minėtiems patikrinimams atlikti, o po šešių mėnesių ji panaikinama.“ 14. 41d straipsnis iš dalies keičiamas taip: (a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Terminas, kurį gali būti saugomi duomenys, priklauso nuo juos pateikusios valstybės narės įstatymų, teisės aktų ir procedūrų. Toliau nurodyti ilgiausi ir nesumuojami terminai, kurie apskaičiuojami nuo duomenų įtraukimo į tyrimo bylą dienos ir kurie negali būti viršyti: (a) su vykdomų tyrimų bylomis susiję duomenys negali būti saugomi ilgiau nei trejus metus, jei nenustatyta, kad buvo įvykdyta operacija, kuria pažeidžiami muitinės ir žemės ūkio teisės aktai; duomenys turitapti anoniminiais anksčiau, jei praėjo vieni metai nuo tada, kai buvo atlikti paskutiniai tyrimo veiksmai; (b) su administraciniais ar baudžiamaisiais tyrimais susiję duomenys, kuriais remiantis nustatyta, kad buvo įvykdyta operacija, kuria pažeidžiami muitinės ir žemės ūkio teisės aktai, tačiau nebuvo priimtas administracinis sprendimas, apkaltinamasis nuosprendis arba įsakymas sumokėti baudą ar administracinę nuobaudą, negali būti saugomi ilgiau nei šešerius metus; (c) su administraciniais ar baudžiamaisiais tyrimais susiję duomenys, kuriais remiantis buvo priimtas administracinis sprendimas, apkaltinamasis nuosprendis arba įsakymas sumokėti baudą ar administracinę nuobaudą, negali būti saugomi ilgiau nei dešimt metų.“ (b) 3 dalis pakeičiama taip: „3. Iš karto po to, kai baigiasi 1 dalyje numatytas ilgiausias duomenų saugojimo terminas, Komisija duomenis paverčia anoniminiais.“ 15. 43 straipsnis pakeičiamas taip: „1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2. 18f straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 4 dalyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [mmmm mm dd] [įrašyti šio reglamento įsigaliojimo datą]. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 18f straipsnio 1 dalyje ir 23 straipsnio 4 dalyje nurodytus įgaliojimus priimti deleguotuosius aktus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4. Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 18f straipsnio 1 dalį ir 23 straipsnio 4 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.“ 16. Po 43 straipsnio įterpiamas šis straipsnis: „43a straipsnis 1. Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.“ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja 20-ą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Viešiesiems ar privatiesiems paslaugų teikėjams, kurie šio reglamento įsigaliojimo dieną yra saistomi privatinės teisės sutartimis, dėl kurių negali vykdyti 18c straipsnio 1 dalyje nurodyto įpareigojimo, šis reglamentas pradedamas taikyti praėjus vieniems metams nuo jo įsigaliojimo. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO, kuriuo iš dalies keičiamas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą, pasiūlymas Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB[9] sistemoje Politikos sritis – Kova su sukčiavimu Veikla – 24 antraštinė dalis Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[10] n Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Priėmus siūlomus pakeitimus, Sąjungai bus lengviau vykdyti įsipareigojimą kovoti su sukčiavimu ir kita neteisėta veikla muitų srityje ir stiprinti finansinių interesų apsaugą. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas Nr. 5 – užkardyti sukčiavimą ir korupciją, atgrasyti nuo šių nusikaltimų ir kovoti su jais Konkretus tikslas Nr. 5a – Plėtoti kovos su sukčiavimu politiką ir teisės aktus Atitinkama VGV / VGB veikla 24 04 – Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS) Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Poveikis Komisijai: priėmus siūlomus pakeitimus, Komisijai bus sudarytos sąlygos gerinti rizikos valdymą, įskaitant muitinį patikrinimą, ir veiksmingiau nustatyti, tirti bei analizuoti sukčiavimo muitais atvejus. Taip pat tikimasi, kad šis pasiūlymas prisidės prie didesnio veiksmingumo duomenų apsaugos srityje ir dar labiau sustiprins bendradarbiavimą, užtikrinant optimalų sistemų bei procesų veikimą ir dėl to geriau panaudojant turimas priemones. Poveikis valstybėms narėms: priėmus siūlomus pakeitimus, dar palengvės atskirų valstybių narių muitinių bendradarbiavimas ir valstybių narių bendradarbiavimas su Komisija. Ilgainiui peržiūrėtas reglamentas suteiks galimybę iš esmės padidinti nustatomų sukčiavimo atvejų ir kitų su muitais susijusių pažeidimų skaičių, taip padėdamas apsaugoti Europos Sąjungos finansinius interesus nuo Bendrijos muitinės kodekse nurodytos kitos rizikos. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Eksporto, importo ir tranzito duomenys / Pranešimai apie konteinerių padėtį: • nustatytų teisės aktų pažeidimų skaičius; • remiantis šiais duomenimis pradėtų tyrimų skaičius; • tyrėjų prašymų naudoti duomenis skaičius; • remiantis tokia informacija susigrąžintos sumos. Susijusių OLAF tyrimų trukmė: • ar dėl pakeitimų paspartėjo procedūros; • ar padidėjo tyrimų skaičius ir susigrąžintos sumos. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Artimoje ir tolimoje ateityje pasiektini tikslai: - sudaryti sąlygas gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai deklaruojama prekių kilmė; - sudaryti sąlygas gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai aprašomos prekės; - sudaryti sąlygas gerinti kovą su sukčiavimu muitais, kai neteisingai taikoma tranzito sistema; - paspartinti OLAF tyrimus. Papildoma ES dalyvavimo nauda Nacionalinės muitinės įstaigos negali vienos veiksmingai ir be didesnių išlaidų keistis informacija ir imtis plataus masto kovos su muitinės teisės aktų pažeidimais. Nuolatinis duomenų, kurių reikia muitinės rizikai, keliančiai pavojų ES ir jos valstybėms narėms, analizuoti, rinkimas pareikalautų iš 28 atskirų valstybių narių pernelyg didelių pastangų ir galėtų būti veiksmingiau bei efektyviau užtikrintas ES lygmeniu. Veiksmingesnio muitinės rizikos, visų pirma rizikos saugai ir saugumui, valdymo poreikis pripažintas Komisijos komunikate dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo (COM(2012) 793). Panašios patirties išvados Bandomasis projektas „ConTraffic“, kurį OLAF parengė kartu su Komisijos jungtiniu tyrimų centru, rodo, kad analizuojant konteinerių judėjimą galima veiksmingai nustatyti importuotojo deklaruotos kilmės neatitiktį konteinerio važtaražtyje nurodytai geografinei kilmei arba išsiuntimo šaliai. Preliminariais duomenimis, daugiau nei 50 % atvejų, nustatytų taikant tokius rodiklius, iš tiesų susiję su muitinės teisės aktų pažeidimu. Šis bandomasis projektas puikiai įrodo papildomą duomenų, kurių šiuo metu |Komisija negauna, naudą. OLAF ir valstybių narių bendras projektas ATIS įrodo informacijos apie tranzito svarbą nustatant sukčiavimo muitais atvejus. ATIS naudojamas tranzito duomenims analizuoti, siekiant nustatyti neįprastus judėjimo tranzitu modelius ir nukrypimą nuo paskirties vietos. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Tikimasi didesnės sąveikos su Reglamentu (ES) Nr. 883/2013, ypač su jo nuostatomis dėl teisės susipažinti su patvirtinamaisiais dokumentais. Pagal dabartinę teisinę sistemą, jei tyrimas grindžiamas Reglamentu (ES) Nr. 883/2013 arba Reglamentu (EB) Nr. 2185/96, ekonominės veiklos vykdytojai privalo patvirtinamuosius dokumentus pateikti Komisijai. Tačiau, jei tyrimas grindžiamas Reglamentu (EB) Nr. 515/97, Komisija privalo prašyti patvirtinamųjų dokumentų iš nacionalinių institucijų. Pasiūlymo tikslas – pašalinti šią neatitiktį, siekiant užtikrinti vienodą požiūrį. Nuostata dėl naujų rizikos valdymo duomenų rinkimo iš esmės padės vykdyti Komunikate dėl muitinės rizikos valdymo ir tiekimo grandinės saugumo (8761/3/13) Komisijos pasiūlytą darbotvarkę šiuo klausimu. Trukmė ir finansinis poveikis ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM n Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, vėliau – visuotinis taikymas. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[11] n Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: ¨ vykdomosioms įstaigoms ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[12] ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ¨ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Kas treji metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos Komisija Europos Parlamentui, Audito Rūmams ir Tarybai teikia ataskaitą apie jo įgyvendinimo sąlygas. Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika - Turi būti apmokėtos išlaidos, nors sutartis nesudaryta: Kadangi sutartys sudaromos pasibaigus pirkimo procesui, rizika maža, nes didelė išlaidų dalis bus teisiškai ir finansiškai padengta pagal bendrąją sutartį. Laikantis Komisijos reikalavimų, kasmet bus atliekamas rizikos vertinimas. - Perduodant duomenis gali kilti techninių sunkumų. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Šios iniciatyvos kontrolės procedūros atitinka Finansinį reglamentą. Įsipareigojimų ir mokėjimų ex ante tikrinimas OLAF pasirinktas finansų valdymo planas yra iš dalies decentralizuotas modelis, pagal kurį ex ante tikrinimas visada atliekamas centriniame biudžeto skyriuje. OLAF perįgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas bylas priima tik po to, kai jas patikrina bent trys darbuotojai (biudžeto skyriui priklausantys bylų administratorius ir finansų tikrintojas, taip pat už išlaidas atsakingame skyriuje dirbantis veiklos tikrintojas). Generalinis direktorius perįgaliojo kiekvieną skyriaus vadovą, todėl kiekvienas skyriaus vadovas atsako už savo programos dalies įgyvendinimą. - Finansų tikrintojas atlieka kiekvieno sandorio, kuriam reikia perįgaliotojo leidimus suteikiančio pareigūno patvirtinimo, ex ante tikrinimą. - Tikrinami aspektai, kurie, remiantis rengiant apskaitos kokybės ataskaitą atlikto rizikos vertinimo rezultatais, nustatyti kaip rizikingi (pvz., LE ir BA, G/L sąskaitos, biudžeto eilutės, sumos, skaičiavimas ir pan.). - Parengiamos išsamios techninės užduotys, sudarančios konkrečios sutarties pagrindą. Visose OLAF ir išorės šalies sudaromose sutartyse numatomos kovos su sukčiavimu priemonės. - OLAF vykdo visų rezultatų kontrolę ir prižiūri visas savo pagrindinio rangovo atliekamas užduotis ir teikiamas paslaugas. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones Siekiant, kad Komisija prireikus priimtų sprendimus dėl lėšų susigrąžinimo, auditas gali būti atliekamas per visą sutarties laikotarpį ir penkerius metus nuo paskutinio mokėjimo dienos. Nustatytos Komisijos darbuotojų ir įgaliotųjų išorės darbuotojų prieigos teisės. Audito Rūmai ir OLAF turės tokias pačias teises. Taikydama nustatytas kontrolės priemones, OLAF gali pakankamai įvertinti išlaidų kokybę bei tvarkingumą ir mažinti neatitikties riziką. Atlikus išsamų visų pasirašytų sutarčių ir susitarimų vertinimą nustatyta, kad pasiektas ketvirtas lygis. Šiomis visiems paramos gavėjams taikomomis kontrolės priemonėmis beveik visiškai panaikinama galima rizika. Būtų galima apsvarstyti galimybę atlikti patikras vietoje. Programos kontrolės strategija laikoma tinkama reikalavimų nesilaikymo rizikai mažinti ir yra proporcinga susijusiai rizikai. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas………………………...……….] || DA / NDA ([13]) || ELPA[14] šalių || šalių kandidačių[15] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą 1A || 24.0401 Kovos su sukčiavimu informacinė sistema (AFIS) || DA || NE || NE || NE || NE Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || 1A. Pažangus ir integracinis augimas OLAF GD || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || 2021 || IŠ VISO  Veiklos asignavimai || || || || || || || || || 24.0401 || Įsipareigojimai || (1) || 6.423 || 6.922 || 6.629 || 7.151 || 7.664 || 7.195 || 7.454 || || 49.438 Mokėjimai || (2) || 5.800 || 6.200 || 6.000 || 6.400 || 6.900 || 6.500 || 6.700 || (1) 4.938 || 49.438 Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || || || || || || || Mokėjimai || (2a) || || || || || || || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[16] || || || || || || || || || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || || || || || || || || || IŠ VISO OLAF GD asignavimų || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || 6.423 || 6.922 || 6.629 || 7.151 || 7.664 || 7.195 || 7.454 || || 49.438 Mokėjimai || =2+2a +3 || 5.800 || 6.200 || 6.000 || 6.400 || 6.900 || 6.500 || 6.700 || 4.938 || 49.438  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || 6.423 || 6.922 || 6.629 || 7.151 || 7.664 || 7.195 || 7.454 || || 49.438 Mokėjimai || (5) || 5.800 || 6.200 || 6.000 || 6.400 || 6.900 || 6.500 || 6.700 || (2) 4.938 || 49.438 IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1A IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 6.423 || 6.922 || 6.629 || 7.151 || 7.664 || 7.195 || 7.454 || || 49.438 Mokėjimai || =5+ 6 || 5.800 || 6.200 || 6.000 || 6.400 || 6.900 || 6.500 || 6.700 || 4.938 || 49.438 Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || || || || || || || Mokėjimai || (5) || || || || || || || || || IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || || || || || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || 6.423 || 6.922 || 6.629 || 7.151 || 7.664 || 7.195 || 7.454 || || 49.438 Mokėjimai || =5+ 6 || 5.800 || 6.200 || 6.000 || 6.400 || 6.900 || 6.500 || 6.700 || 4.938 || 49.438 Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO OLAF GD ||  Žmogiškieji ištekliai || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098  Kitos administracinės išlaidos || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 IŠ VISO OLAF GD || Asignavimai || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Visi įsipareigojimai = Visi mokėjimai) || || || || || || || || mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || 2021 m. || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || 8,007 || 8,506 || 8,213 || 8,735 || 9,248 || 8,779 || 9,038 || || 60,526 Mokėjimai || 7,384 || 7,784 || 7,584 || 7,984 || 8,484 || 8,084 || 8,284 || 4,938 || 60,526 Numatomas poveikis veiklos asignavimams ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami n Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 metai[17] || 2015 metai || 2016 metai || 2017 metai || 2018 metai || 2019 metai || 2020 metai || IŠ VISO || REZULTATAI || Rezultato rūšis || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Išlaidos || 1 VEIKLOS TIKSLAS || Sudaryti sąlygas geriau kovoti su sukčiavimu muitais, kai neteisingai deklaruojama prekių kilmė 1 veiksmas. Sukurti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti CSM duomenų bazę || || || || || || || || || || || || || || || || || || CSM duomenų bazės sukūrimas ir eksploatavimas || || || 2 || 0,100 || 3 || 0,150 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 1 || 0,050 || 0,5 || 0,025 || 0,5 || 0,025 || 9 || 0,450 CSM duomenų bazės techninė priežiūra || || || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 1 || 0,100 || 7 || 0.700 1 veiklos tikslo tarpinė suma || 3 || 0,200 || 3 || 0,200 || 4 || 0,250 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 2 || 0,150 || 1,5 || 0,125 || 1,5 || 0,125 2 VEIKLOS TIKSLAS || Sudaryti sąlygas geriau kovoti su sukčiavimu muitais, kai neteisingai aprašomos prekės 1 veiksmas. Sukurti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti importo ir eksporto duomenų bazę || || || || || || || || || || || || || || || || || || Importo ir eksporto duomenų bazės sukūrimas ir eksploatavimas || || || 2 || 0,075 || 2,5 || 0,106 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 1 || 0,035 || 0,5 || 0,017 || 0,5 || 0,017 || 8,5 || 0,320 Importo ir eksporto duomenų bazės techninė priežiūra || || || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 1 || 0,080 || 7 || 0,560 2 veiklos tikslo tarpinė suma || 3 || 0,155 || 3 || 0,155 || 3,5 || 0,186 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 2 || 0,115 || 1,5 || 0,097 || 1,5 || 0,097 3 VEIKLOS TIKSLAS || Sudaryti sąlygas geriau kovoti su sukčiavimu muitais, kai neteisingai taikoma tranzito procedūra 1 veiksmas. Sukurti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti tranzito duomenų bazę || || || || || || || || || || || || || || || || || || Tranzito duomenų bazės sukūrimas ir eksploatavimas || || || 2 || 0,020 || 2,5 || 0,026 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 1 || 0,008 || 0,5 || 0,005 || 0,5 || 0,005 || 8,5 || 0,080 Tranzito duomenų bazės techninė priežiūra || || || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 1 || 0,020 || 7 || 0,140 3 veiklos tikslo tarpinė suma || 3 || 0.040 || 3 || 0,040 || 3,5 || 0,046 || 2 || 0.028 || 2 || 0,028 || 2 || 0,028 || 1,5 || 0,025 || 1,5 || 0,025 4 VEIKLOS TIKSLAS || Remti tarpusavio pagalbą muitinės srityje 1 veiksmas. Sukurti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti naują ribotos prieigos tarpusavio pagalbos duomenų bazę, pakeisiančią dabartines MIS ir FIDE || || || || || || || || || || || || || || || || || || Sukurti ir eksploatuoti naują ribotos prieigos tarpusavio pagalbos duomenų bazę || || || 5 || 0,600 || 5 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 26 || 2,700 Techniškai prižiūrėti naują ribotos prieigos tarpusavio pagalbos duomenų bazę || || || 4 || 0,400 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 20 || 2,000 2 veiksmas. ES ir regionų mastu rengti bendras muitinių operacijas. || || || || || || || || || || || || || || || || || || Teikti koordinavimo, logistinę ir techninę pagalbą valstybėms narėms, ES ir regionų mastu vykdančioms bendras muitinių operacijas. || || || 10 || 1,000 || 12 || 1,200 || 14 || 1,400 || 16 || 1,600 || 18 || 1,800 || 20 || 2,000 || 22 || 2,200 || 112 || 11,200 Modernizuoti, techniškai prižiūrėti ir eksploatuoti V-OCU, siekiant remti saugų keitimąsi informacija vykstant bendroms muitinių operacijoms. || || || 5 || 0,500 || 6 || 0,600 || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 9 || 0,900 || 10 || 1,000 || 10 || 1,100 || 55 || 5,600 4 veiklos tikslo tarpinė suma || 24 || 2,500 || 27 || 2,700 || 28 || 2,800 || 30 || 3,000 || 32 || 3,200 || 35 || 3,500 || 37 || 3,800 || 213 || 21,500 5 VEIKLOS TIKSLAS || Sukurti saugias elektronines komunikacijos priemones, kad valstybės narės laikydamosi įpareigojimo galėtų pranešti apie pažeidimus, susijusius su žemės ūkio, struktūriniais, Sanglaudos ir žuvininkystės fondais ir su pasirengimo narystei pagalba. 1 veiksmas. Sukurti, eksploatuoti ir techniškai prižiūrėti naujus pranešimų apie pažeidimus teikimo modulius, skirtus naujam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui || || || || || || || || || || || || || || || || || || Sukurti ir eksploatuoti naujus pranešimų apie pažeidimus teikimo modulius, skirtus naujam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui || || || 4 || 0,500 || 4 || 0,500 || 4 || 0,400 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 3 || 0,300 || 24 || 2,600 Techniškai prižiūrėti naujus pranešimų apie pažeidimus teikimo modulius, skirtus naujam 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui || || || 3 || 0,300 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 2 || 0,200 || 15 || 1,500 5 veiklos tikslo tarpinė suma || 7 || 0,800 || 6 || 0,700 || 6 || 0,600 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 39,0 || 4,100 6 VEIKLOS TIKSLAS || Eksploatuoti, techniškai prižiūrėti ir tobulinti AFIS paslaugų platformą, siekiant užtikrinti techninę parengtį, informacijos saugumą ir veiklos tęstinumą. 1 veiksmas. Eksploatuoti, techniškai prižiūrėti ir tobulinti AFIS infrastruktūrą ir IT paslaugų platformą || || || || || || || || || || || || || || || || || || Eksploatuoti, techniškai prižiūrėti ir tobulinti aparatinę ir programinę įrangą, tinklą ir saugumo įrangos infrastruktūrą. || || || 6 || 0,700 || 6 || 0,700 || 6 || 0,636 || 6 || 0,700 || 8 || 0,800 || 5 || 0,500 || 5 || 0,500 || 42 || 4,536 Techniškai prižiūrėti ir tobulinti AFIS portalo techninę sistemą, kurioje veikia AFIS veiklos programos. || || || 7 || 0,728 || 7 || 0,840 || 7 || 0,700 || 8 || 0,858 || 8 || 0,871 || 5 || 0,548 || 5 || 0,507 || 47 || 5,052 Teikti pagalbos tarnybos, e. mokymosi, mokymo ir techninės pagalbos paslaugas ir verslo paramą AFIS galutiniams naudotojams. || || || 7 || 0,700 || 8 || 0,800 || 8 || 0.800 || 8 || 0,800 || 10 || 1,000 || 9 || 0,900 || 9 || 0,900 || 59 || 5,900 6 veiklos tikslo tarpinė suma || 26 || 2,728 || 28 || 3,040 || 29 || 2,936 || 32 || 3,358 || 36 || 3,671 || 29 || 2,948 || 29 || 2,907 || 209 || 21,588 IŠ VISO IŠLAIDŲ || 66 || 6,423 || 72 || 6,922 || 69 || 6,629 || 73 || 7,151 || 79 || 7,664 || 73,5 || 7,195 || 75,5 || 7,454 || 508 || 49,438 Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams Suvestinė ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 1,014 || 7,098 Kitos administracinės išlaidos || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 0,570 || 3,990 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[18] || || || || || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || || || || || || Kitos administracinės išlaidos || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || IŠ VISO || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 1,584 || 11,088 Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami n Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m.  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 || 6,5 XX 01 01 02 (Delegacijos) || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || ||  Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalentais)[19] 24 01 07 00 01 02 01 (SNE) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || || || || || || XX 01 04 yy [20] || – būstinėje[21] || || || || || || || – delegacijose || || || || || || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || IŠ VISO || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 || 8,5 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Bandomojo projekto, kurio tikslas – duomenų perkėlimas iš Mokesčių ir muitų sąjungos GD „Surveillance 2“ sistemos į AFIS, administravimas. IT plėtros projektų, kurie skirti naujoms AFIS duomenų bazėms, apimsiančioms importo ir eksporto duomenis ir pranešimus apie konteinerių padėtį, administravimas. Atsakomybė už naujų AFIS platformos duomenų bazių rengimą. Jungtinio muitinių bendradarbiavimo veiklos ir mokymų organizavimas Sekretoriato užduotys Išorės personalas || SNE, kuriems paskirtos užduotys. Pagrindinė atsakomybė bus „Surveillance 2“ sistemos ir eksporto kontrolės sistemos pakeitimų, reikalingų siekiant perduoti importo ir eksporto duomenis į naujas AFIS duomenų bazes, projekto valdymas. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa n Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[22]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. Trečiųjų šalių įnašai Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo Numatomas poveikis įplaukoms þ Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Einamųjų metų biudžeto asignavimai || Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[23] N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) Straipsnis …………. || || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. FINANSINĖS TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMOS II.6.2 PRIEDAS Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Reglamentas, kuriuo iš dalies keičiamas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių administracinių institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti teisingą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą 1. REIKALINGŲ ŽMOGIŠKŲJŲ IŠTEKLIŲ SKAIČIUS ir SU JAIS SUSIJUSIOS IŠLAIDOS 2. KITOS ADMINISTRACINĖS IŠLAIDOS 3. IŠLAIDŲ APSKAIČIAVIMO METODAI 3.1. Žmogiškieji ištekliai 3.2. Kitos administracinės išlaidos Šis priedas turi būti pridėtas prie finansinės teisės akto pasiūlymo pažymos prasidėjus tarpžinybinėms konsultacijoms. Duomenų lentelės naudojamos kaip finansinėje teisės akto pasiūlymo pažymoje pateiktų lentelių šaltinis. Jos skirtos tik Komisijos vidaus naudojimui. 1. Reikalingų žmogiškųjų išteklių išlaidos o Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || || || || ||  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 24 01 07 00 01 01 01 OLAF || AD || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,131 || 1 || 0,917 AST || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 01 02 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || AD || || || || || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || ||  Išorės personalas[24] 24 01 07 00 01 02 01 OLAF || CA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,078 || 1 || 0,546 INT || || || || || || || || || || || || || || || || XX 01 02 02 (Delegacijos) || CA || || || || || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || || || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || N metai || N+1 metai || N+2 metai || N+3 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai || Visos darbo dienos ekvivalentas || Asignavimai  Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || AD || || || || || || || || || || || || AST || || || || || || || || || || || ||  Išorės personalas[25] XX 01 04 yy Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). || – būstinėje || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || – delegacijose || CA || || || || || || || || || || || || LA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || JED || || || || || || || || || || || || XX 01 05 02 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || 10 01 05 02 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || CA || || || || || || || || || || || || SNE || || || || || || || || || || || || INT || || || || || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || || || || || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO || || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 0,209 || 2 || 1.463 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 2. Kitos administracinės išlaidos þ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami o Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017 m. || 2018 m. || 2019 m. || 2020 m. || IŠ VISO Pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || Būstinė: || || || || || || || || 24 01 07 00 01 02 11 – Komandiruočių ir reprezentacinės išlaidos || || || || || || || || XX 01 02 11 02 – Konferencijų ir posėdžių išlaidos || || || || || || || || 24 01 07 00 02 01 00 – Tyrimai || || || || || || || || XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos || || || || || || || || XX 01 03 01 03 – IRT[26] įranga || || || || || || || || XX 01 03 01 04 – IRT4 paslaugos || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) || || || || || || || || Delegacijos: || || || || || || || || XX 01 02 12 01 – Komandiruočių, konferencijų ir reprezentacinės išlaidos || || || || || || || || XX 01 02 12 02 – Tolesnis pareigūnų mokymas || || || || || || || || XX 01 03 02 01 – Pastatų įsigijimo, nuomos ir kitos susijusios išlaidos || || || || || || || || XX 01 03 02 02 – Įranga, baldai, biuro reikmenys ir paslaugos || || || || || || || || Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || || || || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || N+1 metai || N+1 metai || N+1 metai || N+1 metai || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || XX 01 04 yy – Techninės ir administracinės pagalbos (neįtraukiant išorės personalo) išlaidos iš veiklai finansuoti skiriamų asignavimų (buvusios BA eilutės) || || || || || || || || – būstinėje || || || || || || || || – delegacijose || || || || || || || || XX 01 05 03 – Kitos netiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos || || || || || || || || 10 01 05 03 – Kitos tiesioginių mokslinių tyrimų valdymo išlaidos || || || || || || || || Kitos biudžeto eilutės (jei reikia, nurodyti) || || || || || || || || Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || || || || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. IŠ VISO pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ ir neįtraukta į 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || || || || || |