ES toliau sėkmingai atsieja savo ekonomikos augimą nuo išmetamųjų teršalų kiekio. 1990–2015 m. visos ES BVP išaugo 50 proc., o bendras išmetamųjų teršalų kiekis (neįskaitant žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF), tačiau įskaitant tarptautinės aviacijos sektorių) sumažėjo 22 proc. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo intensyvumas ekonomikos sektoriuose, kuris apibūdinamas kaip išmetamųjų teršalų ir BVP santykis, 1990–2015 m. sumažėjo beveik per pusę.

2014 m. išmetamųjų teršalų kiekis pastebimai sumažėjo (4 proc.), tačiau 2015 m. jis šiek tiek padidėjo (0,7 proc.). Nors plačiai pripažįstama, kad 2015 m. buvo patys šilčiausi metai visame pasaulyje, tačiau Europoje 2015 m. buvo šalčiau nei 2014 m. – šildymo dienolaipsnių skaičius padidėjo 4 proc. Be to, 2015 m. taip pat sumažėjo iškastinio kuro, ypač propelento, kaina, todėl, kitaip nei 2014 m., tokio kuro įsigyta daugiau. Tačiau vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu pastebima išmetamųjų teršalų kiekio mažėjimo tendencija.

Paryžiaus susitarimu bus pakeistas 1997 m. Kioto protokole įtvirtintas požiūris, kurio laikantis prisiimti iki 2020 m. pabaigos galiojantys įsipareigojimai. Antrasis Kioto protokolo etapas – tai žingsnis link pasaulinio susitarimo dėl klimato kaitos po 2020 m. ES jau pasiekė kai kuriuos 2020 m. teisės aktų (Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo, ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos, Stebėsenos mechanizmo reglamento) rezultatus, be to, ES ir jos valstybės narės gerokai pasistūmėjo į priekį kartu siekdamos Kioto protokolo antrojo įsipareigojimų laikotarpio tikslų.

5 pav. ES ATLPS, atsinaujinančiųjų energijos išteklių, apmokestinimo ir kitų išmetamą CO2 kiekį, susidarantį dėl degimo proceso, reglamentuojančių politikos sričių ex post vertinimas

ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS) yra ES klimato politikos pagrindas. Ji iš esmės taikoma pramonės ir energetikos sektoriams. 2005–2015 m. išmetamųjų teršalų, kuriems taikoma ES ATLPS ir kurie sudaro šiek tiek mažiau nei pusę visų ES išmetamųjų teršalų, kiekis sumažėjo 24 proc. Per šį laikotarpį išmetamųjų teršalų, kuriems netaikoma ES ATLPS, kiekis sumažėjo 12 proc. Apskaičiuota, kad 2015 m. iš įrenginių, kuriems taikoma ES ATLPS, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėjo apie 0,4 proc. Tai patvirtina pastarųjų penkerių metų mažėjimo tendenciją. Be to, apyvartinių taršos leidimų perteklius, kuris sistemoje susidarė nuo 2009 m., atidėjus jų pardavimą aukcionuose, pastebimai sumažėjo iki maždaug 1,78 mlrd. leidimų. Todėl pertekliaus lygis yra žemiausias nuo dabartinio prekybos laikotarpio pradžios 2013 m. Dėl apyvartinių taršos leidimų pardavimo aukcionuose atidėjimo 2014 m., 2015 m. ir 2016 m. atidėti atitinkamai 400 mln., 300 mln. ir 200 mln. apyvartinių taršos leidimų aukcionai. Šie leidimai bus perkelti į rinkos stabilumo rezervą (RSR), kuris pradės veikti 2019 m. sausio mėn. ir padės spręsti dabartinę apyvartinių taršos leidimų pertekliaus problemą. Anglies dioksido rinkos veikimo ataskaita bus dar šių metų pabaigoje.

Pagal Sprendimą dėl pastangų pasidalijimo (SPP) valstybės narės turi įgyvendinti 2013–2020 m. laikotarpio privalomus metinius išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio tikslus ir tai padaryti sektoriuose, kuriuose netaikoma ATLPS, pvz., statybos, transporto, atliekų ir žemės ūkio sektoriuose. Remiantis 2013 ir 2014 m. apskaitos ataskaita ir apytiksle 2015 m. apskaitos ataskaita (žr. 2 pav.), galima teigti, kad 27 valstybės narės pasiekė savo trejų metų − 2013–2015 m. − laikotarpio tikslus. Tik Maltos išmetamųjų teršalų kiekis kiekvienais iš minėto trejų metų laikotarpio metais viršijo nustatytą ribą. Dėl šios priežasties Maltos išmetamųjų teršalų kiekis yra didesnis nei apskaičiuotasis nacionalinėse prognozėse. Todėl šaliai reikia pasinaudoti Sprendimo dėl pastangų pasidalijimo lankstumo nuostatomis (pvz., nusipirkti vienetų iš kitų valstybių narių), be to, atsižvelgiant į naujausius išmetamųjų teršalų duomenis, jai taip pat gali prireikti atnaujinti savo 2020 m. prognozes.

Be to, tikimasi, kad 2020 m. daugumoje valstybių narių bus pasiekti SPP numatyti ŠESD kiekio mažinimo tikslai, nustatyti nacionalinėse prognozėse, kurios yra pagrįstos jau įgyvendinta politika. Remdamosi savo prognozėmis, kai kurios valstybės narės vis dar turi nustatyti papildomas priemones arba 2020 m. pasinaudoti lankstumo nuostatomis.

Tikimasi, kad Airijoje iki 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekis išliks stabilus, taip pat tikimasi, kad transporto sektoriuje išmetamųjų teršalų kiekis iki to laiko gerokai padidės. 2016 m. birželio mėn. per Europos semestrą (metinį makroekonominės, biudžeto ir struktūrinės politikos koordinavimo ES ciklą) ES vadovai rekomendavo Airijai toliau mažinti išmetamųjų teršalų kiekį daugiau investuojant į viešąjį transportą.

Pagal naujausias nacionalines prognozes išmetamųjų teršalų kiekis Liuksemburge iki 2020 m. nacionalinį tikslą viršys 5 proc.

Taip pat tikimasi, kad Belgija 5 proc. nukryps nuo 2020 m. tikslo. Vis dėlto papildomos investicijos į transporto infrastruktūrą ir energijos gamybos pajėgumus galėtų padėti mažinti išmetamųjų teršalų kiekį. Bendrovių automobiliams vis dar taikomos palankios sąlygos, o tai didina taršą, eismo spūstis ir išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.

Atsižvelgiant į Austrijos, Danijos ir Suomijos prognozes, gali būti, kad šios šalys taip pat neįgyvendins savo 2020 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslų, tačiau šis nuokrypis nebus didesnis nei 5 proc. Tačiau Austrija ir Suomija dar gali pasiekti savo tikslus, jei įgyvendins numatytas papildomas priemones.

1.4.Kioto protokolo pirmojo įsipareigojimų laikotarpio tikslo įgyvendinimas ir pažanga, padaryta siekiant antrojo įsipareigojimų laikotarpio tikslo

2016 m. rugpjūčio 2 d. JTBKKK paskelbė galutines Kioto protokolo šalių ataskaitas apie pirmąjį – 2008–2012 m. – įsipareigojimų laikotarpį (angl. CP1). 26 valstybės narės ir ES kaip konvencijos šalis prisiėmė įsipareigojimą šiuo laikotarpiu. Per CP1 ES išmetamųjų teršalų kiekis buvo 23,5 Gt CO2 ekvivalento, palyginti su bendru 26,7 Gt CO2 ekvivalento tikslu. Šis tikslas vėliau buvo pasiektas su 12 proc. atsarga, kaip išsamiau paaiškinta Komisijos tarnybų darbinio dokumento 7 lentelėje.

Visoje ES atitikties reikalavimams tikslais panaudota 21,8 mlrd. nustatytosios normos vienetų (NNV), 818 mln. patvirtintų išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (PTMV), 1,6 mln. laikinųjų PTMV, 508 mln. išmetamųjų teršalų mažinimo vienetų (TMV) ir 390 mln. teršalų šalinimo vienetų (TŠV). ES perkėlė daugiau nei 4 mlrd. NNV, 1,5 mlrd. PTMV ir 1,7 mlrd. TMV. Perkelti vienetai gali būti panaudoti siekiant užtikrinti atitiktį antrojo įsipareigojimų laikotarpio (angl. CP2) reikalavimams, kuriems taikomos Dohoje padaryto Kioto protokolo pakeitimo taisyklės. Vis dėlto perkelti NNV negali būti naudojami siekiant ES klimato ir energetikos teisės aktuose nustatytų tikslų, o PTMV ir TMV naudojimas yra ribojamas atsižvelgiant į kokybę ir kiekybę.

Per antrąjį įsipareigojimų laikotarpį (2013–2020 m.) visos 28 valstybės narės drauge įsipareigojo siekti ES masto tikslo. Pagal valstybių narių prognozes ES ir jos 28 valstybės narės gerokai pasistūmėjo į priekį siekdamos viršyti šį tikslą.

2.Vidaus ir tarptautiniai veiksmai, kurių imamasi finansuojant kovą su klimato kaita

2.1.Pajamų, gautų pardavus ES apyvartinius taršos leidimus aukcionuose, telkimas

Kaip valstybės narės panaudoja aukcionuose gautas pajamas

2015 m. aukcionuose pardavusios ATLPS leidimus valstybės narės gavo 4,9 mlrd. EUR pajamų, iš kurių 98 proc. sudarė pajamos iš stacionarių įrenginių ir 2 proc. – iš aviacijos sektoriaus. Iš Komisijai pateiktos informacijos matyti, kad 77 proc. šių pajamų valstybės narės išleido ar planavo išleisti su klimatu susijusiems tikslams.

Kaip matyti iš 4 pav., šios pajamos išleistos atsižvelgiant į valstybių narių prioritetus. Pavyzdžiui, Vengrija neseniai nusprendė dalį pajamų investuoti į elektromobilumą. Prancūzija ir Čekija didžiąją pajamų dalį išleido energijos vartojimo efektyvumui didinti. Ispanija prioritetą toliau teikia atsinaujinančiosios energetikos plėtros skatinimui. Daugiau informacijos apie aukcionuose gautų pajamų panaudojimą bus pateikta kitoje energetikos sąjungos būklės ataskaitoje.