LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.10 
SEK(2010) 1010 galutinis 
  
KOMISIJOS ATSAKYMAI Į AUDITO R ŪMŲ 2009 M. METIN ĖS ATASKAITOS 
PASTABAS 
2 SKYRIUS „PAJAMOS“ 
LT 2   LT KOMISIJOS ATSAKYMAI Į AUDITO R ŪMŲ 2009 M. METIN ĖS ATASKAITOS 
PASTABAS  
2 SKYRIUS „PAJAMOS“ 
ĮVADAS  
OPERACIJ Ų TVARKINGUMAS  
2.17. Komisija, pasteb ėjusi šiuos neatitikimus, apie juos praneš ė valstybėms narėms ir Audito 
Rūmams. Visos valstyb ės narės sutiko, kad b ūtinų taisomųjų priemoni ų būtų imtasi per 
įprastas perži ūros ir patikslinimo proced ūras. 
SISTEM Ų VEIKSMINGUMAS 
2.20. Komisija paprašys valstybi ų narių, kuriose nustatyta tr ūkumų, imtis taisom ųjų veiksmų, 
kad juos ištaisyt ų, ir, jei reik ės, bus paprašyta sumok ėti trūkstamą tradicinių nuosavų išteklių 
dalį ir visus mok ėtinus delspinigius.  
2.21. Valstybi ų narių, kuriose nustatyta tr ūkumų, bus paprašyta pagr įsti sąskaitose pateiktas 
sumas, kad visi nustatyti tradicini ų nuosavų išteklių mokėjimo trūkumai būtų ištaisyti, o visais 
vėlavimų atvejais bus pareikalauta sumok ėti delspinigius. 
2.22. Komisijos pozicija buvo grindžiama Reglamento Nr. 2454/93, įgyvendinan čio Muitin ės 
kodeksą, 867 straipsnio a punktu, kur iame nurodoma, kad jei prek ės yra areštuojamos ar 
konfiskuojamos, laikoma, kad joms buvo įforminta muitinio sand ėliavimo proced ūra. Jei 
prekės įforminamos pagal ši ą procedūrą, jokia skola muitinei nenustatoma ir į sąskaitas 
neįrašoma. Teisingumo Teismo 2009 m. sprendime nebuvo nagrin ėjamas 867 straipsnio a 
punkto taikymas tvarkant skol ą muitinei už areštuotas prekes, tod ėl Komisija lauk ė, kol bus 
baigta kita panaši byla, C-230/08. Komisija  vertina paskutinio sprendimo šioje byloje 
pasekmes ir sprendžia, koki as paskesnes priemones nustatyti. Bet kokiu atveju, įsigaliojus 
Modernizuotam muitin ės kodeksui, skola muitinei už areštuotas prekes bus visada 
anuliuojama, nepaisant to, kurioje vietoje prek ės bus areštuotos.  
2.23. Būtent valstyb ės narės turi sukurti savo muitin ės kontrol ės sistemas, remdamosi 
tinkamais rizikos analiz ės metodais. Audito R ūmų nurodyti tr ūkumai nustatyti trijose 
valstybėse narėse. Dėl vienos iš j ų tokios pa čios išvados padarytos per Audito R ūmų atliktą 
supaprastint ų procedūrų auditą – Komisija stebi, koki ų priemoni ų imamasi. Kitose dviejose 
trūkumai susij ę su tuo, kad deklaravimo ir (arba) prekybinink ų atrankos sistemoje n ėra 
atsitiktinės atrankos funkcijos. Vienos valstyb ės narės nacionalin ės institucijos jau ėmėsi 
taisomųjų priemoni ų. Kitoje atsitiktin ės atrankos funkcija buvo vykdoma, bet nebuvo įtraukta 
į automatizuot ą importo deklaracij ų ir (arba) tikrinam ų prekybinink ų atrankos sistem ą.  
2.24. Komisija sutinka su Audito R ūmais, kad muitin ės kontrol ės priemon ės galėtų būti 
patobulintos, jas reikia pl ėtoti atsižvelgiant į įgytą ir gerąją patirtį. 
Komisija ėmėsi priemoni ų, kad padėtų valstybėms narėms plėtoti proced ūras. Buvo parengtos 
išsamios gair ės, taip pat organizuoti mokymai, kaip jas geriausiai taikyti. Rezultatai bus 
išnagrinėti per steb ėsenos vizitus, kurie tur ėtų vykti 2010 ir 2011 m. Be to, 2009 ir 2010 m. 
Komisija kiekvienoje valstyb ėje narėje vykdė specialius Muitin ės kontrol ės strategij ų 
patikrinimus. Remdamasi ši ų patikrinim ų rezultatais ir Audito R ūmų pastabomis, Komisija 
jau papraš ė imtis taisom ųjų veiksmų. 2010 m. ji parengs temin ę valstybių narių Muitinės 
kontrolės strategij ų ataskaitą, į kurią įtrauks Audito R ūmų ir Komisijos nustatytus faktus. Tai 
LT 3   LT bus aptarta su valstyb ėmis narėmis Nuosav ų išteklių patariamajame komitete (ACOR) 
siekiant pagerinti pad ėtį šioje srityje. 
2.25. Kaip Audito R ūmai pripaž įsta, metin ės PVM baz ės, pagal kuri ą savo ruožtu nustatomi 
PVM pagr įstų nuosavų išteklių įnašai, apskai čiavimo pradžios taškas yra per tuos vienerius 
metus faktiškai gautos PVM pajamos. Nors sumažinus PVM sprag ą sumokėti PVM pagr įsti 
nuosavų išteklių įnašai teoriškai gal ėtų padidėti, teisės aktų leidėjas pasirinko tok į metodą, 
pagal kur į bet koks PVM pagr įstų nuosavų išteklių padidėjimo poveikis biudžeto poži ūriu 
būtų neutralizuojamas, atitinkamai sumažinant įnašą iš BNPj grindžiam ų išteklių.  
2.26. Ir toliau aktyvi ai imamasi priemoni ų, kad būtų panaikintos seniai neišspr ęstos išlygos. 
2008 m. Komisija pagal rizik ą suskirstė visas ilgai neišspr ęstas išlygas ir su valstyb ėmis narėmis, 
kurioms tie klausimai aktual ūs, pradėjo juos spr ęsti, atsižvelgdama į šiuos santykinius prioritetus. 
Pirmieji šios strategijos rezultatai gauti 2009 m., j ų laukiama ir toliau: 2010 m. panaikintos dar 
7 seniausios išlygos. Komisija mano, kad pa daryta gera pažanga . Tolesnius valdymo 
susitikimus numatyta organizuoti 2010–2011 m. 
2.27. Minimoje ataskaitoje nurodyti Gr aikijos valdžios sektoriaus de ficito ir skolos duomenys. 
Nuodugni galimo problem ų, kurias suk ėlė šis deficitas ir skola, poveikio analiz ė neparodė 
didelio poveikio BVP (BNPj) dydžiui. 
Graikija prad ėjo spręsti Komisijos 2010 m. sausio 8 d. ataskaitoje nurodytus klausimus – 
priėmė naują įstatymą dėl Graikijos statistikos sistemos, taip pat d ėl naujos statistikos 
tarnybos (ELSTAT) suk ūrimo siekiant garantuoti statistikos nepriklausomum ą ir 
objektyvum ą. 
2.28. Komisija mano, kad nacionalini ų ataskaitų patikimumas vis ų pirma priklauso nuo 
konkrečių statistikos šaltini ų ir taikom ų metodų, o savo BNPj tvirtinimo metod ą grindė jų 
tikrinimu ir tobulinimu. Gerai organizuotos prieži ūros ir kontrol ės sistemos (PKS) valstybi ų 
narių nacionalin ėse statistikos institucijose gali pad ėti nustatyti ir sumažinti padarom ų klaidų 
riziką. Komisija jau atsižvelg ė į Audito R ūmų pastabas d ėl PKS atsakydama į 2008 m. 
ataskaitos 4.24 dalies pastabas nurodytais b ūdais. Be to, tikrindama BNPj Komisija surinko 
informacij ą apie valstybi ų narių praktiką, visų pirma siekdama pasirengti seminarui, kur į 
organizavo 2009 m. gruodžio m ėn. Atsižvelgdama į šio seminaro uždavinius, Komisija 
nustatys ir pl ėtos gerąją patirtį, kuria gal ėtų pasinaudoti valstyb ės narės, ir vertinimo 
procedūras šioje srityje.  
2.30. Komisija ir toliau bendrad arbiauja su dviem šalimis, kuriose 1995–2001 m. laikotarpiu 
vis dar galiojo BNPj išlygos (1 Graikijai, 3 Jungtinei Karalystei), kad šias išlygas b ūtų galima 
panaikinti.  
2.31. Komisija šali ų BNPj inventori ų patikras atlieka ne tik remdamasi BNPj inventori ų 
vertinimo klausimynu (angl. GIAQ), bet ir at likdama papildomas tiesiogines patikras. 
Komisija mano, kad jos pasirinkt ų komponent ų skaičius buvo pakankamas tiesioginei patikrai 
atlikti pagal BNPj komiteto patvirtintas Tiesiogini ų patikrų gaires.  
KOMISIJOS VADOVYB ĖS PAREIŠKIM Ų PATIKIMUMAS 
2.32. Komisija per pa čios atliktus valstybi ų narių supaprastint ų procedūrų ir kontrol ės 
strategijų patikrinimus taip pat nustat ė valstybių narių kontrolės procedūrų trūkumų ir toliau 
stebės, kokių veiksmų imamasi d ėl Audito R ūmų ir Komisijos nustatyt ų faktų. Kai šis 
procesas baigsis, Komisija tur ės išsamesn į pagrindą vertinimui atlikti. 
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
2.35. Komisija ir toliau reguliariai analizuos B s ąskaitas, kad nustatyt ų trūkumus, kurie gal ėtų 
paveikti tradicini ų nuosavų išteklių nustatym ą ir suteikim ą laiku. 
LT 4   LT 2.36. Komisija imsis tolesni ų priemoni ų dėl šių ir per savo pa čios atliktus patikrinimus 
nustatytų trūkumų.  
2.37. 2010 m. panaikintos dar septynio s iki šiol seniausiai neišspr ęstos išlygos. Kitus valdymo 
susitikimus numatyta sušaukti 2010–2011 m.  
2.38. Komisija iki 2010 m. pabaigos–2011 m.  pradžios baigs tikrinti valstybi ų narių BNPj 
inventorius ir pateiks vertinim o ataskaitas. Komisija mano, j og jos taikomas metodas (BNPj 
klausimyn ų dokument ų patikros, BNPj inventori ų patikros naudojant GIAQ kartu su 
tiesioginėmis patikromis) yra tinkamas, kad b ūtų galima atlikti galutin į valstybių narių BNPj 
vertinimą. Šiuo atveju prieži ūros ir kontrol ės sistemos (PKS) yra organizacinio pob ūdžio, jos 
nesuteikia konkre čių duomenų apie sąskaitų patikimum ą, kuris vis ų pirma priklauso nuo 
statistinių šaltinių ir taikom ų metodų, nors PKS ir gali pad ėti sumažinti klaid ų nacionalin ėse 
ataskaitose rizik ą.