a) Komisija yra atsakinga už tunų bei tunams giminingų žuvų ir okeaninių, pelaginių ir toli migruojančių plokštėtažiaunių žuvų (toliau – ICCAT rūšių žuvų) populiacijų, taip pat kitų tokių rūšių žuvų, kurios sužvejojamos Konvencijos rajone žvejojant ICCAT rūšių žuvis, tyrimus, atsižvelgiant į kitų atitinkamų tarptautinių su žuvininkyste susijusių organizacijų ar pagal atitinkamus tarptautinius su žuvininkyste susijusius susitarimus vykdomą darbą. Tokie tyrimai apima minėtų rūšių mokslinius tyrimus, jų aplinkos okeanografinius tyrimus ir gamtinių bei žmogiškųjų veiksnių poveikio jų gausai mokslinius tyrimus. Be to, komisija gali tirti tai pačiai ekosistemai, kaip ICCAT rūšys, priklausančias rūšis arba nuo ICCAT rūšių priklausančias ar su jomis susijusias rūšis.

d) užtikrina, kad sprendimų priėmimo procesai, įskaitant tuos, per kuriuos paskirstomos žvejybos galimybės, ir kita veikla būtų vykdomi teisingai ir skaidriai, ir

c) saugo jūros aplinkos biologinę įvairovę;

5. Per savo pirmąjį susirinkimą, o vėliau per kiekvieną eilinį susirinkimą komisija iš Susitariančiųjų Šalių išrenka pirmininką, pirmąjį pirmininko pavaduotoją ir antrąjį pirmininko pavaduotoją; šie negali būti perrinkti daugiau kaip vienai kadencijai.

4. Komisija kartą per dvejus metus surengia eilinį susirinkimą. Visų komisijos narių daugumos prašymu arba pagal VI straipsnį suformuotos tarybos sprendimu bet kuriuo metu gali būti sušauktas neeilinis susirinkimas.

c) suteikia leidimą išmokėti lėšas, kaip numatyta komisijos biudžete;

Komisija paskiria vykdomąjį sekretorių, kuris vykdo komisijos nurodymus. Vykdomasis sekretorius turi įgaliojimus, laikydamasis komisijos nustatytų taisyklių ir procedūrų, atrinkti komisijos darbuotojus ir jiems vadovauti. Be to, vykdomasis sekretorius atlieka, inter alia, tokias komisijos jam pavestas funkcijas:

c) gali rekomenduoti komisijai atlikti tyrimus ir tyrinėjimus, reikalingus siekiant gauti informacijos apie tos grupės kompetencijai priklausančias rūšis, rūšių grupes ar geografinį rajoną, taip pat koordinuoti tiriamąsias komisijos narių programas.

c) komisijos narėms rekomenduojami tyrimai ir tyrinėjimai ir

2. Vykdant šio straipsnio 1 dalies nuostatas, be kita ko:

c) Komisija užtikrina, kad visa iš tokios institucijos, organizacijos ar asmens gauta informacija atitiktų nustatytus mokslinius kokybės ir objektyvumo standartus.

c) Prieštaravimą pagal a punktą teikianti komisijos narė tuo pačiu metu komisijai pateikia raštu išdėstytas prieštaravimo priežastis, kurios gali būti grindžiamos vienu ar keliais iš šių elementų:

b) Jei per laikantis 2 dalies nustatytą laikotarpį prieštaravimą pateikia dauguma komisijos narių, rekomendacija neįsigalioja nė vienai komisijos narei.

a) Jeigu tuo atveju, kai rekomendacija teikiama pagal 1 dalies b punkto i ar ii papunktį, kuri nors komisijos narė arba tuo atveju, kai rekomendacija teikiama pagal 1 dalies b punkto iii ar iv papunktį, kuri nors komisijos narė, kuri taip pat yra atitinkamos specialistų grupės narė, per laikantis 2 dalies nustatytą laikotarpį dėl tokios rekomendacijos pateikia komisijai prieštaravimą, rekomendacija toms prieštaravimą pateikusioms komisijos narėms neįsigalioja.

2. Kiekviena pagal šio straipsnio 1 dalį pateikta rekomendacija visoms komisijos narėms įsigalioja praėjus keturiems mėnesiams nuo komisijos pranešimo, kuriuo komisijos narėms perduodama rekomendacija, dienos, nebent tuo metu, kai priimama rekomendacija, komisija nusprendžia kitaip ir išskyrus šio straipsnio 3 dalyje numatytus atvejus. Tačiau jokiomis aplinkybėmis rekomendacija neįsigalioja greičiau nei per tris mėnesius.

b) jei jų oficialios agentūros minėtos informacijos gauti ir pateikti negali, leisti komisijai savanoriškai per savo nares gauti įmonių ir pavienių žvejų tiesiogiai teikiamą informaciją.

e) Vyriausybė, kuri Susitariančiąja Šalimi tampa po to, kai pagal šio straipsnio nuostatas pateikiamas priimti Konvencijos pakeitimas, yra saistoma Konvencijos su pakeitimais, kai tas pakeitimas įsigalioja.“

d) Visi pakeitimai, dėl kurių atsiranda naujų įsipareigojimų, kiekvienai pakeitimus priėmusiai Susitariančiajai Šaliai įsigalioja devyniasdešimtą dieną po to, kai juos priima trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių, o vėliau kiekvienai likusiai Susitariančiajai Šaliai – tada, kai tik ji juos priima. Laikoma, kad bet kokiu pakeitimu, dėl kurio, vienos ar daugiau Susitariančiųjų Šalių nuomone, atsiranda naujų įsipareigojimų, sukuriama naujų įsipareigojimų ir jis įsigalioja atitinkama tvarka.

c) Visi pakeitimai, dėl kurių neatsiranda naujų įsipareigojimų, visoms Susitariančiosioms Šalims įsigalioja trisdešimtą dieną po to, kai juos priima trys ketvirtadaliai Susitariančiųjų Šalių.

1. Susitariančiosios Šalys sutinka, kad komisiją ir Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizaciją turėtų sieti darbo ryšiai. Šiuo tikslu komisija pradeda derybas su Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacija, siekdama sudaryti susitarimą pagal organizacijos įstatų XIII straipsnį. Tokiame susitarime turėtų būti, inter alia, numatyta, kad Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius turi skirti atstovą, kuris be balsavimo teisės dalyvautų visuose komisijos ir jai pavaldžių įstaigų susirinkimuose.

„XVII straipsnis

1. Konvencija teikiama pasirašyti visų valstybių, kurios yra Jungtinių Tautų ar bet kurios specializuotos Jungtinių Tautų agentūros narės, vyriausybėms. Bet kuri Konvencijos nepasirašiusi vyriausybė gali bet kuriuo metu prie jos prisijungti.

2. Konvenciją pasirašiusios šalys turi ją ratifikuoti ar patvirtinti pagal savo konstitucijas. Ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentai deponuojami Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

3. Konvencija įsigalioja, kai ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus deponuoja septynios vyriausybės, o kiekvienai ratifikavimo, patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą vėliau deponavusiai vyriausybei ji įsigalioja deponavimo dieną.

4. Konvencija teikiama pasirašyti bet kuriai tarpvyriausybinei ekonominės integracijos organizacijai, kurią sudaro valstybės, jai perdavusios kompetenciją Konvencijos reglamentuojamais klausimais, įskaitant kompetenciją tais klausimais sudaryti sutartis, arba tokios organizacijos gali prie Konvencijos prisijungti.

5. Deponavusi savo oficialaus patvirtinimo ar prisijungimo dokumentą, bet kuri 4 dalyje nurodyta organizacija tampa Susitariančiąja Šalimi, pagal Konvenciją turinčia tokias pat teises ir pareigas, kaip ir kitos Susitariančiosios Šalys. Konvencijos teksto XI straipsnio 4 dalyje nuoroda į sąvoką „valstybė“ ir preambulėje bei XV straipsnio 1 dalyje nuoroda į sąvoką „vyriausybė“ aiškinamos tokiu pat būdu.

6. 4 dalyje nurodytai organizacijai tapus Konvencijos Susitariančiąja Šalimi, tos organizacijos valstybės narės ir vėliau į ją įstojusios valstybės nustoja būti Konvencijos šalimis; apie tai jos raštu praneša Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui.

XVIII straipsnis

Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generalinis direktorius apie deponuotus ratifikavimo, patvirtinimo, oficialaus patvirtinimo ar prisijungimo dokumentus, Konvencijos įsigaliojimą, pakeitimų pasiūlymus, pranešimus apie pakeitimų priėmimą, pakeitimų įsigaliojimą ir pranešimus apie pasitraukimą informuoja visas XVII straipsnio 1 dalyje nurodytas vyriausybes ir visas to paties straipsnio 4 dalyje nurodytas organizacijas.

XIX straipsnis

Konvencijos originalas deponuojamas Jungtinių Tautų maisto ir žemės ūkio organizacijos generaliniam direktoriui, o jis patvirtintas jos kopijas nusiunčia XVII straipsnio 1 dalyje nurodytoms vyriausybėms ir to paties straipsnio 4 dalyje nurodytoms organizacijoms.“



11 straipsnis

Konvencija papildoma dviem priedais, kurie išdėstomi taip:

„1 PRIEDAS

GINČŲ SPRENDIMO PROCEDŪROS

1. X straipsnio 4 dalyje nurodytą arbitražo kolegiją turėtų sudaryti atitinkami trys arbitrai, kurie gali būti skiriami taip:

a) viena iš ginčo šalių turėtų nurodyti arbitro vardą ir pavardę kitai ginčo šaliai, o ši per keturiasdešimt dienų nuo to pranešimo gavimo dienos turėtų nurodyti antrojo arbitro vardą ir pavardę. Jei ginče dalyvauja daugiau nei dvi komisijos narės, tą patį interesą turinčios šalys turėtų kartu paskirti vieną arbitrą. Ginčo šalys per šešiasdešimt dienų nuo antrojo arbitro paskyrimo turėtų paskirti trečiąjį arbitrą, kuris neturi būti nė vienos komisijos narės pilietis ir neturi turėti tos pačios pilietybės kaip pirmasis ar antrasis arbitras. Trečiasis arbitras turėtų pirmininkauti arbitražo teismui;

b) jei antrasis arbitras per nustatytą laikotarpį nepaskiriamas arba šalys per nustatytą laikotarpį negali sutarti dėl trečiojo arbitro skyrimo, tą arbitrą ginčo šalių prašymu per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos gali paskirti komisijos pirmininkas.

2. Arbitražo kolegijos sprendimas turėtų būti priimamas jos narių, kurie neturėtų susilaikyti balsuojant, balsų dauguma.

3. Arbitražo kolegijos sprendimas ginčo šalims yra galutinis ir privalomas. Ginčo šalys sprendimą turėtų vykdyti nedelsdamos. Vienos iš ginčo šalių prašymu arbitražo kolegija sprendimą gali išaiškinti.