LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 02 03  
COM(2015) 42 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 450/2003 d ėl darbo kašt ų 
indekso įgyvendinimo 
 
 
0 
 1. ĮŽANGA  
2003 m. vasario 27 d. Europos Parlamento ir  Tarybos reglamentu (EB) Nr. 450/2003 d ėl 
darbo kašt ų indekso1 nustatyta bendra valstybi ų narių palyginam ų darbo sąnaudų indeksų 
rengimo ir perdavimo Komisijai sistema. Komisija (Eurostatas) savo svetain ėje2 kiekvien ą 
metų ketvirtį skelbia pranešim ą dėl valandini ų darbo sąnaudų indekso. Pranešime pateikiamas 
išsamus duomen ų rinkinys, suskirstytas pagal ekonomin ę veiklą ir darbo s ąnaudų 
sudedamąsias dalis. Jame taip pat pateikiami ketvir čio ir metinio augimo rodikliai. 
2003 m. liepos m ėn. Komisija pri ėmė Reglament ą (EB) Nr. 1216/20033, kuriame išsamiau 
nustatė valstybėms narėms privalomas indeks ų perdavimo Komisijai proced ūras, atliekam ą 
sezoninį koregavim ą ir nacionalini ų kokybės ataskait ų turinį. 2007 m. kovo m ėn. Komisija 
priėmė Reglament ą (EB) Nr. 224/20074. Juo buvo iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) 
Nr. 1216/2003 ir išpl ėsta darbo s ąnaudų indekso apr ėptis, įtraukiant ir NACE 1 red. L, M, N 
ir O sekcijose nurodytas ekonomin ės veiklos r ūšis. Dėl tokio išpl ėtimo ne rinkos paslaugos, 
kurios sudaro didži ąją minėtose sekcijose nurodyt ų ekonomini ų veiklos r ūšių dalį ir kurių 
dinamika gali skirtis nuo rinkos paslaug ų dinamikos, taip pat patenka į indekso apr ėptį. 
2007 m. rugpj ūčio mėn. Komisija pri ėmė Reglament ą (EB) Nr. 973/20075. Juo iš dalies 
pakeista keletas reglament ų, taikomų specialioms statistikos sritims, įskaitant darbo s ąnaudų 
indeksą, siekiant įgyvendinti ekonomin ės veiklos r ūšių statistinį klasifikatori ų NACE 2 red.  
Remiantis Reglamento (EB) Nr. 450/2003 13 stra ipsniu, Komisija turi kas dvejus metus 
Europos Parlamentui ir Tarybai pateikti ataskait ą. Ataskaitoje vis ų pirma tur ėtų būti 
išnagrinėta darbo s ąnaudų indekso duomen ų kokybė. Ši ataskaita susijusi su Komisijai 
pateiktais darbo s ąnaudų indekso duomenimis ataskaitiniais ketvir čiais nuo 2012 m. tre čiojo 
ketvirčio iki 2014 m. antrojo ketvir čio (imtinai). 
Reglamento (EB) Nr. 1216/2003 I pr iede nurodyta, kad darbo s ąnaudų indekso kokyb ė 
vertinama pagal šiuos kriterijus: svarb ą, tikslum ą, duomen ų pateikimo punktualum ą, 
prieinamum ą ir aiškum ą, palyginamum ą, nuoseklum ą ir išsamum ą. 
Kaip ir ankstesniuoju ataskaitiniu laikotarpiu, tikslumo, prieinamumo ir aiškumo lygis yra 
pakankamai aukštas. Tod ėl šioje ataskaitoje bus kreipiamas d ėmesys į patobulinimus, 
susijusius su svarba ir apr ėptimi, ir aptariami duomen ų derėjimo su nacionalini ų sąskaitų 
duomenimis ir palyginamumo su duomenimis, koreguotais pagal darbo dienas, klausimai. 
                                                            
1 OL L 69, 2003 3 13, p. 1.  
2 Kiekvien ą ketvirtį pagal duomen ų skelbimo kalendoriuje nurodytas datas skelbiamas pranešimas 
spaudai. Su šiais pranešimais ir kalendor iumi galima susipaži nti Eurostato svetain ėje 
(http://ec.europa.eu/eurostat ). 
3 2003 m. liepos 7 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1216/2003, įgyvendinantis Europos Parlamento ir 
Tarybos reglament ą (EB) Nr. 450/2003 d ėl darbo kašt ų indekso (OL L 169, 2003 7 8, p. 37).  
4 2007 m. kovo 1 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 224/2007, iš dalies kei čiantis Reglament ą (EB) 
Nr. 1216/2003 d ėl darbo s ąnaudų indekso apimam ų ekonomin ės veiklos r ūšių (OL L 64, 2007 3 2, 
p. 23).  
5 2007 m. rugpj ūčio 20 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 973/2007 d ėl tam tikr ų EB reglament ų dėl 
konkrečių statistikos sri čių, įgyvendinan čių statistinį ekonomin ės veiklos r ūšių klasifikatori ų NACE 2 
red., pakeitimo (OL L 216, 2007 8 21, p. 10). 
 
1 
 Ypatingas d ėmesys skiriamas per nustatyt ą laikotarp į valstybių narių nepateikt ų duomenų 
problemai ir šios problemos poveik į paskelbtų suvestini ų Europos rodikli ų kokybei. 
2. P O PASKUTIN ĖS ATASKAITOS PADARYTA BENDROJI PAŽANGA  
Per paskutin į ataskaitin į laikotarp į Eurostatas steng ėsi supaprastinti ir suderinti su valstybi ų 
narių Komisijai siun čiamais duomenimis ir metaduomenimis (kokyb ės ataskaitomis) 
susijusius standartus. Darbo s ąnaudų indekso duomenims naudojama nomenklat ūra ir 
rodikliai buvo suderint i su standartu SDMX6, nauju pasauliniu keitimosi statistine informacija 
etalonu. Dauguma valstybi ų narių pradėjo siųsti duomenis SDMX formatu; Eurostatas 
paprašė, kad šio formato netaikan čios valstyb ės (Belgija, Danija, Airija, Graikija, Kroatija, 
Liuksemburgas ir Rumunija) prad ėtų jį taikyti iki 2014 m. pabaigos.   
Valstybių narių pateiktos kokyb ės ataskaitos buvo perkeltos į Europos statis tikos sistemos 
metaduomen ų apdorojimo sistem ą – IT priemon ę, kuria pasinaudodama kiekviena valstyb ė 
narė gali nuotoliniu b ūdu įkelti savo kokyb ės ataskaitas ir pakartotinai nepateikdama visos 
ataskaitos atnaujinti tik tas dalis, kurios buvo pakeistos pra ėjusiais metais. Be to, taikant ši ą 
IT priemon ę nacionalines kokyb ės ataskaitas galima perkelti į Eurostato referencin ę duomenų 
bazę; taigi, jos tampa prieinamos visiems vartotojams. 
Abi iniciatyvos pad ėjo supaprastinti rengimo proces ą, pagerinti vartot ojams teikiamas 
paslaugas ir sumažinti nacionalin ėms statistikos institucijoms tenkan čią naštą. 
Apskritai, galimyb ės naudoti darbo s ąnaudų indeksą ir jo kokyb ė toliau ger ėjo. Šiuo metu 
turimi vis ų valstybių narių, išskyrus Airij ą ir Kroatij ą, pagal sezonus koreguoti duomenys. 
Eurostatas nusprend ė pranešimuose spaudai pagal sezon ą koreguot ų darbo sąnaudų indekso 
duomenų nelaikyti pagrindiniais pranešimo duome nimis, nors šie duomenys yra aiškiai 
nurodyti atitinkamame svetain ės „Statistics Explained“ puslapyje7. Nacionalines 2013 
ataskaitini ų metų kokybės ataskaitas pateik ė visos valstyb ės narės, išskyrus Graikij ą ir 
Kroatiją; šios ataskaitos pateiktos visuomenei. 
Viena iš sri čių, kuriai ir toliau skiriamas d ėmesys – darbo s ąnaudų indekso duomen ų 
derėjimas su kitais darbo s ąnaudų statistiniais duomenimis, vis ų pirma ketvir čio nacionalini ų 
sąskaitų duomenimis. Ši sritis nagrin ėta tiek teoriniu, tiek empiriniu poži ūriu, o rezultatai 
aptarti su valstyb ėmis narėmis. Be to, 2015 m. Komisija (Eurostatas) su valstyb ėmis narėmis 
surengs seminar ą, kuriame vertins ir si eks toliau tobulinti bendr ą darbo sąnaudų statistikos 
kokybę. 
Skelbdama vieneri ų metų vidurkius, kurie iš esm ės pagrįsti darbo s ąnaudų indeksu ir gali b ūti 
parengti netrukus po ataskaitinio laikotarpio pabaigos, Komisija (Eurostatas) taip pat pagerino 
galimybę gauti valandini ų darbo sąnaudų įverčius. Todėl nacionalini ų metinių darbo sąnaudų 
statistinių duomenų, kurie buvo renkami pagal neoficial ų susitarim ą ir skirti skelbti Komisijai, 
valstybės narės nebepateikia. Valstyb ės narės įgyvendino ir priži ūrėjo darbo s ąnaudų indekso 
                                                            
6  http://sdmx.org/. 
7 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends. 
 
2 
 rengimui b ūtiną infrastrukt ūrą, o Komisija (Eurostatas) , siekdama kad duomenys b ūtų 
skelbiami laiku, toliau taik ė ir patobulino savo duomen ų gavimo, tikrinimo, tvarkymo, 
kaupimo ir skleidimo sistem ą. Šios priemon ės, visiškai taikomos nuo 2005 m., nuolat 
peržiūrimos ir atnaujinamos. 
3. D UOMEN Ų KOKYB ĖS VERTINIMAS IR POVEIKIS SUVESTINIAMS EUROPOS 
RODIKLIAMS  
3.1 Svarba 
Vienos dirbtos valandos darbo s ąnaudų pokyčiai yra svarbus rodiklis atliekant trumpojo 
laikotarpio ir vidutin ės trukmės ekonomikos poky čių tyrimą. Komisija ir Europos Centrinis 
Bankas, remdamiesi vienos dirbtos valandos darbo s ąnaudų indeksu, kuris rodo trumpojo 
laikotarpio darbo s ąnaudų raidą, vertina galim ą infliacin į spaudim ą, kuris gali kilti d ėl 
pokyčių darbo rinkoje. Kiekvienos valstyb ės narės, visos ES ir euro zonos indeksai turi b ūti 
apskaičiuoti nedelsiant po duomen ų pateikimo. Darbo s ąnaudų indeksas taip pat svarbus 
socialiniams partneriams, dalyvaujantiems derybose d ėl darbo užmokes čių, ir pačiai 
Komisijai, kuri stebi trumpalaikius darbo s ąnaudų pokyčius. Darbo s ąnaudų indeksas yra 
vienas iš pagrindini ų Europos ekonomini ų rodiklių8. 
Be poreikio gauti informacij ą apie darbo s ąnaudų procentinio dydžio poky čius per ketvirt į, 
apskaičiuotus pagal darbo s ąnaudų indeksą, naudotojus vis labiau domina informacija apie 
darbo sąnaudas absoliu čiaisiais dydžiais (eurais per valand ą). 2012 m. balandžio m ėn. 
Eurostatas pirm ą kartą paskelbė išankstinius (už 2011 m.) valandini ų darbo sąnaudų eurais ir 
nacionaline valiuta įverčius. Šių darbo s ąnaudų indeksu pagr įstų įverčių kokybė buvo 
pakankama. Kadangi šie duomenys taip pat gali b ūti paskelbti pasibaigus ataskaitiniams 
metams, gerokai anks čiau nei remiantis neoficialiu susitarimu renkami vidutini ų metinių 
darbo sąnaudų duomenys, nuspr ęsta nuo 2014 m. pastar ųjų duomenų atsisakyti. 
Pradėjus skelbti darbo s ąnaudų indeksu pagr įstus metinius darbo s ąnaudų įverčius dar labiau 
padidėjo vartotoj ų poreikis gauti išsami ą ir greitai parengiam ą informacij ą apie valandines 
darbo sąnaudas. Anot Komisijos, toks įverčių skelbimas buvo įvertintas palankiai, o keletas 
naudotojų pareiškė, kad juos domina suskirstymas pagal NACE sekcijas ir sudedam ąsias 
sąnaudų dalis. 2013 m., siekiant pagerinti prieig ą, įverčiai buvo pirm ą kartą paskelbti 
internetin ėje duomen ų bazėje. Galimyb ė skelbti išsamesn ę informacij ą bus nagrin ėjama 
atsižvelgiant į 2012 m. darbo s ąnaudų tyrimo rezultat ų analizę. 
 
3.2 Punktualumas ir tikslinimas 
Palyginti su ankstesne 2012 m. paskelbta ataskaita valstybi ų narių duomen ų pateikimo 
Komisijai punktualumas pager ėjo. Išskyrus vien ą šalį9, nustatyti tik nereikšmingo v ėlavimo 
                                                            
8 COM(2002) 661, Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai, Tobulinant euro zonos 
statistikos ir rodikli ų metodikas . 
9 Portugalija negal ėjo laiku pateikti 2012 m. ketvirtojo ketvir čio darbo s ąnaudų indekso d ėl problem ų, 
susijusių su iš esm ės pakeista nacionaline apklausa. 
 
3 
 atvejai. Duomen ų pateikimas laiku yra ypa č svarbus darbo s ąnaudų indeksui parengti, nes d ėl 
vėlai pateikiam ų duomen ų ES ir euro zonos suvestinia ms rodikliams rengti turi b ūti 
naudojami įverčiai. Dėl to vėliau duomenis gali prireikti iš esm ės patikslinti. 1 pav. nurodyta 
visų ES darbo s ąnaudų, su kuriomis susij ę kiekvieno ketvir čio duomenys tur ėti rengiant 
pranešimą spaudai, dalis eurais.  
 
1 pav. Pranešimo skelbimo metu tur ėti darbo s ąnaudų indekso duomenys. Procentin ė visų ES 
darbo sąnaudų dalis eurais 
 
 
Vienu atveju nuo 2012 m. tre čiojo ketvir čio iki 2014 m. antrojo ketvir čio dvi valstyb ės narės 
(Kroatija ir Jungtin ė Karalyst ė) pateikė duomenis v ėliau nei pra ėjus dviem dienoms po 
termino. Ta čiau šie duomenys buvo vis tiek pateikti laiku, kad juos b ūtų galima įtraukti į 
pranešimą spaudai. Rengiant ši ą ataskaitą tik viena valstyb ė narė (Graikija) patyr ė struktūrinių 
problemų, kurios kliud ė parengti ir pateikti darbo s ąnaudų indekso duomenis. Per vis ą 
ataskaitin į laikotarp į Graikijos duomenys buvo nuolat pateikiami per v ėlai, kad juos b ūtų 
galima įtraukti į pranešim ą spaudai. 2014 m. geguž ės mėn. Eurostatas sureng ė dvišalį 
susitikimą su Graikijos statistikos biuru, kuriame susitarta d ėl veiksm ų plano šioms 
struktūrinėms problemoms spr ęsti. Po šio susitikimo duomen ų perdavimui reikalingas 
laikotarpis sutrump ėjo. 
Darbo sąnaudų indeksą sudaro keli skirtingi kintamieji (pvz., darbo s ąnaudos, dirbtos 
valandos), kuriuos galima gauti iš keli ų šaltinių. Tai reiškia, kad tikslinama gali b ūti bet 
kuriuo metu ir tai tur ės įtakos paskutinio ketvir čio, kelių ketvirčių ar visų metų duomenims. 
Jei duomen ų koregavimas susij ęs su ataskaitiniais metais, turi b ūti tikslinama visa duomen ų 
seka. Nuo 2012 m. I ketvir čio ES pagrindinis rodiklis10 (metinis augimo rodiklis) daugiau nei 
                                                            
10 ES–27 iki 2013 m. antrojo ketvir čio imtinai, po to ES–28. 
 
4 
 0,3 procentiniais punktais buvo tikslinam as tris kartus. Atsižvelgiant į ankstesnėje ataskaitoje 
nustatytą raidos tendencij ą daugumos ketvir čių įverčiai buvo padidinti (žr. 2 pav.). Šiuo metu 
Eurostatas š į klausimą nagrinėja iš esmės, remdamasis ilgesio laikotarpio duomenimis. 
2 pav. ES–27(28) NACE 2 red. B-S sekcijoms paskelbt ų 2014 m. antrojo ketvir čio duomen ų ir 
pirmųjų paskelbtų duomenų suvestiniai poky čiai procentiniais punktais 
 
 
3.3 Palyginamumas. Darbo dienos koregavimas 
Komisijos reglamento (EB) Nr. 1216/2003 1 straipsnyje nustatyta, kad darbo s ąnaudų indekso 
duomenys turi b ūti perduoti kaip pagal se zonus nekoreguoti, pagal da rbo dienas koreguoti ir 
pagal darbo dienas bei sezonus koreguoti duom enys. Taikomos išimtys: keletui valstybi ų 
narių taikomos nukrypti leidžian čios nuostatos d ėl pagal sezon ą nekoreguot ų duomenų, o 
Kroatija ir Airija teikia duomen ų sekas tik pagal NACE 2 red. O–S sekcijas, kurios yra per 
trumpos koreguoti pagal sezonus. Reglamente (EB) Nr. 450/2003 n ėra aiškiai nurodyta, ar 
koregavimas pagal darbo dienas ir sezon ą turi būti atliekamas naudojant tiesiogin į arba 
netiesiogin į metodą. Taikant netiesiogin į koregavim ą koreguojama pagrindin ė seka, kuri po to 
naudojama aukštesnio lygmens suvestiniams r odikliams parengti. Tiesioginis koregavimas 
reiškia, kad atskirai koreguoj ama kiekviena atskira seka, įskaitant aukštesnio lygmens 
suvestinius rodiklius. Abu metodai turi sav ų privalum ų ir trūkumų ir Europos statistikos 
sistemos gair ėse dėl koregavimo pagal sezonus abiem metodams suteikiama vienoda 
reikšmė11. Darbo sąnaudų indeksui koreguoti valstyb ės narės gali pasirinkti bet kur į metodą. 
Paprastai pagal abu metodus gauti rezultatai yra panaš ūs ir apskritai pasirinkus vien ą ar kitą 
metodą nekyla joki ų problemų. Tačiau, jei d ėl neapdorot ų duomenų kintamumo sud ėtinga 
nustatyti tinkam ą koregavimo model į, būtent pasirinkus tiesiogin į metodą gali kilti tam tikr ų 
problemų. Pavyzdžiui, koreguotas s ąnaudų sudedam ųjų dalių bendras indeksas gali b ūti 
                                                            
11 Atnaujintose gair ėse taip pat bus įtrauktas specialus skirsnis d ėl grandininiu metodu susiet ų indeksų 
koregavimo. 
 
5 
 didesnis arba mažesnis nei koreguotas j ų dviejų sudedam ųjų dalių indeksas. Tod ėl siekdamas 
užtikrinti, kad bendras indeksas ir jo sudedam ųjų dalių elementai der ėtų pagal NACE 
sekcijas, Eurostatas sistemingai tikrina vis ų valstybių narių pateiktus duomenis. Eurostatas 
pradėjo skelbti tik bendr ą indeksą ir nebeskelbti sudedam ųjų dalių, jeigu nuo bendro indekso 
jos skiriasi daugiau kaip  dviem baziniais punktais. 
 
3.4 Der ėjimas su nacionalini ų sąskaitų duomenimis 
Metinėse kokyb ės ataskaitose valstybi ų narių prašoma palyginti darbo s ąnaudų indekso ir 
valandinio atlygio darbuoto jams rodiklius nacionalin ėse sąskaitose (kaip apibr ėžta 1995 m. 
ESS). Nerealu tik ėtis, kad duomenys visiškai sutapt ų. Net jeigu vartojamos beveik tapa čios 
darbo sąnaudų apibrėžtys, statistinio apdorojimo metodai ir šaltiniai gali skir tis. Be to, tiek 
darbo sąnaudų indeksui, tiek nacionalin ėms sąskaitoms ypa č sunku sukaupti dirbt ų valandų 
duomenis. Nepaisant ši ų metodų skirtumų, pagal abiej ų duomenų rinkinių darnumo lyg į (ar jo 
nepakankamum ą) galima nustatyti galimas problemas, su sijusias su kuriuo nors iš rinkini ų. 
Belgijai, Kroatijai, Liuksembur gui ir Maltai tokio palyginimo nebuvo galima atlikti, nes šios 
šalys neturi ketvirtini ų nacionalini ų sąskaitų atlygio darbuotojams ar dirbt ų valandų duomenų. 
Po paskutin ės ataskaitos paskelbimo Eurostatas prad ėjo nacionalini ų sąskaitų duomenis 
įtraukti tiesiogiai į darbo sąnaudų indekso duomen ų bazę, kad abiej ų rūšių duomenis b ūtų 
lengviau palyginti. 
Rengdamas ši ą kokybės ataskaitą Eurostatas lygino pagal sez onus nekoreguotus NACE 2 red. 
B–S sekcij ų suvestinius rodiklius. Jei pagal ataskait ą nustatomas didesnis nei dviej ų 
procentini ų punktų darbo sąnaudų indekso ir darbuotoj ų valandinio atlygio augimo rodiklio 
skirtumas per dvej ų metų laikotarp į (t. y. vieno procentinio punkto per metus), manoma, kad 
reikia toliau analizuoti. Tai pasakytina apie Čekiją, Estiją, Italiją, Vengrij ą, Lenkiją, 
Portugalij ą ir Slovėniją. Italijai ir Portugalijai ši ų dviejų skaičių skirtumas viršijo penkis 
procentinius punktus.  D ėl Airijos ir Švedijos, į nacionalines s ąskaitas įtraukti darbo s ąnaudų 
indekso ir darbuotoj ų valandinio atlygio augimo rodiklia i kito priešinga linkme bent vien ą 
ketvirtį. 
Eurostatas išsamiai nagrin ėja darbo s ąnaudų indekso der ėjimą su nacionalini ų sąskaitų 
duomenimis ir darbo s ąnaudų tyrimu ir darys tai toliau. Siekiant pagerinti įvairių statistikos 
sričių nuoseklum ą ir nustatyti ir išspr ęsti pagrindines problemas, vis ų pirma susijusias su 
darbo valand ų duomenimis, analiz ės rezultatai aptariami su valstyb ėmis narėmis. 
 
3.5 Išsamumas 
Kroatija ir Airija yra vienintel ės valstybės narės, kurios šiuo metu neteikia pagal sezonus 
koreguotų duomenų. Atsižvelgiant į tai, kad visos kitos valstyb ės narės teikia pagal sezonus 
koreguotus duomenis, šie duomenys buvo skelbiami kas ketvirt į skelbiamame pranešime 
spaudai ir Eurostato interneto duomen ų bazėje. Tačiau atlikus išsam ų duomenų kokybės ir 
naudotojų poreikių tyrimą nuspręsta pagal darbo dienas koreguot us duomenis toliau taikyti tik 
 
6 
 pagrindiniams duomenims. Tai taip pat užtikrina aiškum ą ir derėjimą su kitais kain ų 
statistiniais duomeni mis (pvz., vartotoj ų kainų indeksu). 
Po paskutin ės ataskaitos paskelbimo ketvir čio pranešimai spa udai buvo pakeisti. Vis ų pirma, 
supaprastintos išnašos ir labiau technin ė informacija perkelta į interneto puslap į „Statistics 
Explained“12. Kaip ir anks čiau, NACE 2 red. B–S sekcijoms pateikiami pagrindiniai 
duomenys, o kai kurie išsamesni duomenys pateikiami lentel ėse. 
 
4. I ŠVADOS  
Apskritai nuo ankstesn ės 2012 m. paskelbtos ataskaitos darbo s ąnaudų indekso kokyb ė ir 
toliau ger ėjo. Ypač atkreiptinas d ėmesys į pagerėjusį valstybių narių punktualum ą teikiant 
duomenis ir duomen ų išsamum ą. Be to, d ėl galimyb ės naudotis visais suve stiniais rodikliais 
(įskaitant NACE 2 red. O–S sekcijas) padid ėjo bendras darbo s ąnaudų indekso naudingumas. 
Skelbiant darbo s ąnaudų indekso duomenimis pagr įstus metinius darbo s ąnaudų įverčius 
geriau tenkinami naudotoj ų poreikiai. Valstybi ų narių duomen ų pateikimas yra beveik 
patenkinamas. Išskyrus Graikij ą, nė viena šalis sistemingai nev ėlavo pateikti duomen ų 
Komisijai. 
Pastaraisiais metais Komisija (Eurostata s) nuolatos ragino valstybes nares d ėti daugiau 
pastangų siekiant atitikti šios srities reikalavimus . Remdamasi gautais duomenimis ir kitais 
nacionaliniais dokumentais, įskaitant kokyb ės ataskaitas, Komisija toliau t ęs reguliari ą iki šiol 
neišspręstų problemų, susijusių su neatitiktimi ir duomen ų kokybe, steb ėseną. Tais atvejais, 
kai padėtis neger ėja arba ger ėja nepakankamai, bus susisiekta su atitinkamomis 
nacionalin ėmis institucijomis ir Komisija imsis reikiam ų veiksmų nuostatų laikymuisi 
užtikrinti. 
  
                                                            
12 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/statistics_explaine d/index.php/Labour_cost_index_-_recent_trends .