Komisijos komunikatas - Europos Sąjungos pietinių jūros sienų valdymo stiprinimas /* KOM/2006/0733 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 30.11.2006 COM(2006) 733 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos Sąjungos pietinių jūros sienų valdymo stiprinimas KOMISIJOS KOMUNIKATAS Europos Sąjungos pietinių jūros sienų valdymo stiprinimas 1. Nuo tada, kai 1999 m. buvo patvirtinta Tamperės programa , išorės sienų valdymas buvo vienas iš pamatinių dalykų palaipsniui kuriant Europos Sąjungą kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvę. Komisija savo komunikate „Europos Sąjungos valstybių narių bendro išorės sienų valdymo link“ išdėstė bendro išorės sienų valdymo vystymo prioritetus, skirdama didelį dėmesį bendro teisinio pagrindo kūrimui, operatyviniam valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimui ir valstybių narių bei Bendrijos solidarumui. 2002 m. komunikato tikslai buvo iš esmės pasiekti įsigaliojus Šengeno sienų kodeksui, įsteigus Europos operatyvinio bendradarbiavimo prie ES valstybių narių išorės sienų valdymo agentūrą (FRONTEX) ir artėjant Išorės sienų fondo, pradėsiančio veikti 2007 m., steigimo patvirtinimui. 2. 2004 m. Hagos programa yra pagrįsta Tamperės programa ir numato bendram išorės sienų valdymui stiprinti skirtų „antros kartos“ priemonių vystymą. 2005 m. Europos Vadovų Taryba susitarė dėl visuotinio požiūrio į migraciją , įskaitant pietinių išorės jūros sienų valdymą ir prioritetinių priemonių, kurios turi būti įgyvendintos iki 2006 m. pabaigos, kompleksą. 3. Savo 2006 m. spalio 5 d. išvadose [1] Taryba kviečia Komisiją „bendradarbiaujant su FRONTEX ir atsižvelgiant į valstybių narių atsakomybę, Viduržemio jūros pakrančių patrulių tinklo (MEDSEA) steigimo galimybių studiją ir vykdant bendras operacijas sukauptą patirtį, iki 2006 m. pabaigos Tarybai pateikti komunikatą, išdėstantį tolesnes operatyvines priemones, kurių būtų galima imtis artimiausiu metu ir kurios suteiktų Sąjungai būtinas galias padedant valdyti krizines migracijos padėtis ir jų išvengti“. 4. Pietinių išorės jūros sienų valdymo stiprinimas yra labai svarbus tolesnei Europos integruoto sienų valdymo modelio plėtrai . Suomijai pirmininkaujant buvo sukurta keletas bendrųjų principų. Visų pirma Europos Sąjungos išorės sienų valdymas yra pagrįstas valstybių narių solidarumo, tarpusavio pasitikėjimo ir bendros atsakomybės principais, paremtais visiška pagarba žmogaus teisėms. Pabrėžiama, kad valstybės narės turėtų plėtoti ir palaikyti operatyvinius bei valdymo išteklius, užtikrinančius patikimą jų sienų kontrolę ir leidžiančius bendradarbiaujant su FRONTEX vykdyti bendras operacijas. Su jūros sienomis susijusias priemones reikėtų vertinti plačiau, atsižvelgiant į žaliąją knygą dėl būsimos ES jūrų politikos, numatančios ES vyriausybių veiklos jūrose racionalizavimą ir priežiūros sistemų suartinimą[2]. 5. Per pastaruosius dvejus metus precedento neturintį lygį pasiekęs nelegalios imigracijos mastas Europos Sąjungos valstybėse narėse, esančiose Viduržemio jūros ir Atlanto vandenyno regione, reikalauja neatidėliotinų ir ryžtingų veiksmų tiek nacionaliniu, tiek Europos lygmeniu, kad būtų apsaugota Šengeno sistema ir išvengta nelegalių imigrantų patiriamos tragedijos, kai daug jų žūsta mėgindami pasiekti Europos Sąjungos pakrantes. 6. Šiuo atžvilgiu ypač svarbu, kad visos Europos Sąjungos valstybės narės solidariai tęstų bendrą darbą visų pirma padėdamos labiausiai nelegalios imigracijos iš Afrikos veikiamoms pietinėms valstybėms narėms, tuo pačiu atsižvelgdamos į jau padarytus bei priemones, kurių reikia imtis siekiant spręsti ne mažiau svarbią migracijos problemą prie Europos Sąjungos rytų ir pietryčių sienos. Imigracijos į Ispaniją (Kanarų salas), Italiją ir Maltą per 2006 m. statistika, palyginti su 2005 m. Pateikti duomenys gauti vykdant HERA II ir NAUITLUS operacijas ir yra naujausi turimi duomenys. Duomenų iš Graikijos ir Kipro neturima. Šaltinis: FRONTEX[pic] 7. Nuolat auganti imigracija iš piečiau Sacharos esančių Afrikos regionų reiškia, kad Europos Sąjungai teks spręsti didelę problemą: viena vertus, neabejotinai būtina bendradarbiauti su Afrikos ir Vidurio Rytų tranzito šalimis sprendžiant nelegalių migrantų klausimą; kita vertus, su šiomis šalimis neįmanoma greitai sukurti būtino lygio operatyvinio ir politinio bendradarbiavimo, nors remiantis Europos ir Viduržemio jūros šalių partnerystės susitarimais ir Europos kaimynystės politikos (EKP) veiksmų planais vyksta dialogas ir bendradarbiavimas migracijos klausimais. 8. Todėl Europos Sąjunga turi vadovautis dvejopu veikimo būdu siekiant jūros sienų kontrolės ir apibrėžti kompleksą viena kitą papildančių priemonių, kurias būtų galima įgyvendinti atskirai: 9. operatyvinės priemonės kovai su nelegalia imigracija, pabėgėlių apsaugai ir išorės jūros sienų kontrolės bei priežiūros stiprinimui, kurias būtų galima įgyvendinti nedelsiant; 10. esamų santykių ir praktinio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis plėtra, dialogo ir bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis dėl minėtų operatyvinių priemonių siekimas ir stiprinimas, remiantis asociacijos susitarimais ir EKP veiksmų planais, taip pat ir Kotonu susitarimu. 11. Šiame komunikate dėmesys skiriamas pirmajai minėto dvejopo požiūrio daliai , išdėstant svarbiausias Komisijos rekomendacijas, skirtas gerinti pietinių išorės jūros sienų valdymą. 12. Kadangi imigracija jūra nesilaikant nustatytos tvarkos per Europos Sąjungos pietines jūrų išorės sienas yra įvairialypis reiškinys , apimantis apsaugos nereikalaujančius nelegalius imigrantus ir tarptautinės apsaugos siekiančius pabėgėlius, Europos Sąjungos atsakas turi būti tinkamai nukreiptas. Svarbi atsako dalis ir tarptautinės apsaugos siekiančių asmenų veiksmingas pasirinkimas turi būti prieglobsčio teikimas. Šiuo tikslu būtina užtikrinti, kad valstybės narės nuosekliai ir veiksmingai įgyvendintų apsaugos įsipareigojimus atsižvelgiant į priemones, susijusias su asmenų, kuriems gali reikėti tarptautinės apsaugos, perėmimu ir gelbėjimu jūroje, taip pat sparčiu tokių asmenų tapatybės nustatymu priėmimo vietose jiems išlipus į krantą. Reikia pažymėti, kad šiuo požiūriu tokie pat įpareigojimai taikomi ir trečiosioms šalims. 13. Atsižvelgiant į tai, kad valstybės narės yra atsakingos už išorės sienų kontrolę ir priežiūrą, akivaizdu, kad teikiant techninę pagalbą, skirtą operatyvinio bendradarbiavimo prie išorės sienų valdymui stiprinti, labai svarbus vaidmuo gali tekti FRONTEX . Valstybės narės privalo užtikrinti, kad jų viduje tarnybos būtų organizuotos veiksmingiausiu būdu, įskaitant nacionalinių koordinacinių centrų, skirtų stiprinti bendradarbiavimą tarp agentūrų, steigimo galimybę, kaip siūloma MEDSEA studijoje. Reikia atsižvelgti į tai, kad FRONTEX pasieks apčiuopiamų rezultatų tik tuo atveju, jei valstybės narės bus įsipareigojusios ir pasiruošusios suteikti jai bendroms operacijoms vykdyti būtinų žmogiškųjų išteklių ir technikos. Aktyvus valstybių narių dalyvavimas FRONTEX valdomoje operatyvioje veikloje jau savaime yra apčiuopiama solidarumo priemonė, praktiškai įgyvendinanti bendrą atsakomybę už išorės sienų valdymą. 14. Atsižvelgdama į išmoktas pamokas ir siekdama padidinti tokio pobūdžio operatyvinės veiklos veiksmingumą ateityje , FRONTEX įvertins jai koordinuojant ir vadovaujant jau įvykdytas operacijas, ypač HERA II ir NAUTILUS. Jau dabar aišku, kad FRONTEX naudingai prisidėjo palaikydama operacijas ir ryšius su trečiosiomis šalimis. Šiuo požiūriu reikės reguliariai vertinti FRONTEX turimus personalo ir kitus išteklius, reikalingus šios agentūros operatyvinei veiklai. 15. Taip pat reikiamą dėmesį reikia skirti su migracija susijusiems sveikatos aspektams. Valstybės narės yra įsipareigojusios migrantams teikti prevencinę medicininę priežiūrą ir gydymą. Europos Sąjunga yra įsipareigojusi užtikrinti, kad visos politikos sritys, įskaitant migracijos politiką, būtų susietos su aukštu sveikatos priežiūros lygiu. FRONTEX gebėjimų didinimas 16. Rizikos analizė yra svarbiausias dalykas vykdant operatyvinį bendradarbiavimą prie išorės sienų ir viena iš svarbiausių FRONTEX užduočių. Nuosekliam išorės sienų valdymui normaliomis aplinkybėmis užtikrinti ir veiksmingesnei kritinių padėčių prevencijai bei valdymui vykdyti agentūra privalo turėti galimybę prieiti prie visų aktualių informacijos šaltinių, kad galėtų vykdyti tiek tikslinę, tiek bendrąją rizikos analizę. Šiuo metu FRONTEX neturi galimybės tiesiogiai naudoti informacijos, kurią renka valstybių narių imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų (ILO) tinklai . Taigi, atsižvelgiant į Tarybai pateiktą ILO tinklų vertinimą, Komisija siūlo iš dalies pakeisti Reglamentą (EB) Nr. 377/2004 dėl imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo sukūrimo ir suteikti FRONTEX galimybę naudotis informacija, kurią sistemingai renka ryšių palaikymo pareigūnai, ir leisti FRONTEX kartu su Komisija dalyvauti imigracijos ryšių palaikymo pareigūnų tinklo susirinkimuose. Atrodo, kad yra būtina sudaryti galimybę į trečiąsias šalis išsiųstiems ryšių palaikymo pareigūnams vykdyti tiesiogines pagal ES ir EB sutartis įsteigtų institucijų ir organizacijų, visų pirma Komisijos ir FRONTEX, taip pat kitų nei juos pasiuntusi valstybių narių, užduotis, tačiau ją reikia išsamiau apsvarstyti su valstybėmis narėmis. 17. Siekdama palengvinti visų veikiančiųjų asmenų keitimąsi informacija, Komisija sudarė tarpusavio supratimo memorandumą su FRONTEX siekiant užtikrinti šiai agentūrai prieigą prie ICONet , taip suteikiant agentūrai galimybę teikti ir gauti informaciją iš saugaus, žiniatinkliu grįsto informacijos ir koordinavimo tinklo, skirto valstybių narių migracijos valdymo tarnyboms [3]. ICONet tikslas yra palengvinti keitimąsi informacija apie nelegalią migraciją, nelegalų atvykimą ir imigraciją bei nelegalių gyventojų grąžinimą. Tai turėtų gerokai prisidėti prie veiksmingesnio valstybių narių ir FRONTEX keitimosi informacija ir operatyvinio bendradarbiavimo. 18. FRONTEX kartu su valstybėmis narėmis turi imtis veiksmų, būtinų siekiant įgyvendinti Reglamento (EB) Nr. 2007/2004 dėl FRONTEX įsteigimo 7 straipsnį . Ši nuostata, leidžianti FRONTEX surinkti ir valdyti techninę įrangą , yra svarbi solidarumo priemonė, nes įrangą galima laikinai perduoti naudotis kitai valstybei narei, jai paprašius ir Agentūrai atlikus poreikių ir rizikos analizę. Tačiau 7 straipsniu nustatyta sistema yra pagrįsta tik savanoriškais valstybių narių įnašais, todėl priklauso nuo jų geros valios ir minėtos įrangos prieinamumo. Savo 2006 m. spalio 5 ir 6 d. išvadose dėl pietinių išorės jūros sienų stiprinimo Taryba kviečia FRONTEX skubiai įgyvendinti 7 straipsnį ir ragina valstybes nares aktyviai prisidėti iki 2007 m. vasaros sukuriant išsamų centralizuotą turto ir įrangos, ypač skirtos jūros sienų valdymo operatyviems poreikiams, registrą. Atsakydama į kvietimą Komisija mano, kad FRONTEX turėtų Tarybai ir Komisijai teikti reguliarias ataskaitas apie 7 straipsnio įgyvendinimą. 19. Šio regiono valstybėms narėms susidūrus su kritine padėtimi, pvz., masiniu nelegalių imigrantų srautu, reikėtų padidinti būsimo pakrantės patrulių tinklo (žr. 3.1 skyrių) gebėjimus spręsti problemą. Tai galima padaryti remiantis Komisijos pasiūlymu sukurti skubios pasienio pagalbos būrius[4], suintensyvinus įprastą patruliavimą ir gerinant valstybių narių gebėjimą nustatyti asmens tapatybę ir atlikti pirminį jo (jos) padėties vertinimą. 20. Šiuo tikslu savo būstinėje Agentūra turi sukurti infrastruktūrą, būtiną koordinuoti valstybių narių veiklą realiu laiku, įskaitant bendravimą su siūlomais regioniniais valdymo centrais prie pietinių išorės jūros sienų, Komisija bei atitinkamomis Europos Sąjungos ir Komisijos tarnybomis, taip pat galimais išorės partneriais, pvz., Jungtinių Tautų pabėgėlių reikalų vyriausiuoju komisaru (UNHCR) ir Tarptautine migracijos organizacija (IOM). FRONTEX raginama, tinkamai atsižvelgiant į joms taikomas taisykles, užmegzti techninį bendradarbiavimą su atitinkamomis Europos ir Bendrijos agentūromis bei tarnybomis, įskaitant Europolu, Europos palydovų centru (EUSC), Europos gynybos agentūra (EDA), Europos jūrų saugumo agentūra (EMSA), Europos kosmoso agentūra (ESA) ir Europos ligų kontrolės centru (ECDS). 21. Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 2007/2004 dėl FRONTEX įsteigimo 13 straipsnyje, bendradarbiavimą tarp FRONTEX ir pirmiau minėtų tarptautinių organizacijų galėtų reglamentuoti darbo susitarimas. UNHCR ir IOM atveju tokie susitarimai galėtų paskirti UNHCR ir IOM kontaktų su agentūra asmenis, ir turėtų apibrėžti bendradarbiavimo sritis ir būdus bei šiems asmenims skiriamas užduotis, kartu visiškai užtikrinant informacijos, kuria dalijamasi ar kuri perduodama UNHCR ir IOM, konfidencialumą. 22. Dėl bendrų operacijų, FRONTEX turėtų ištirti galimybę nuolat vykdyti kontrolės ir priežiūros operacijas prie pietinių išorės jūros sienų , ypač nuo 2007 m. pavasario iki tų metų vėlyvo rudens, t. y. tuo metų laiku, kai daugiausia nelegalių imigrantų iš Afrikos bando laivais atvykti į Europos Sąjungą. Be to, kad nuolatinė operatyvi veikla padės sulaikyti daugiau nelegalius imigrantus gabenančių laivų ir prisidės prie gyvybių jūroje išsaugojimo, tai taip pat būtų atgrasomoji priemonė, mažinanti spaudimą šiai išorės sienų daliai ir padedanti išvengti galimų kritinių padėčių daugėjimo iki šiais metais užregistruoto lygio. 23. Visa tai turi būti daroma atsižvelgiant į riziką, susijusią su migrantų srautų nukreipimu ir migracijos poveikio perėjimu į kitas, šių problemų spręsti nepasiruošusias valstybes nares ar trečiąsias šalis. Patirtis rodo, kad nuolatinis nelegalios imigracijos poveikis gali sukelti pakeitimo poveikį prie išorės sienų: užkirtus vieną nelegalios imigracijos kelią, žmonių kontrabandos tinklai bandys atverti naujus kelius arba naudoti kitus būdus ar technikas. Todėl būtina suintensyvinti kontrolę ir priežiūrą kitose Europos Sąjungos išorės sienų dalyse. Todėl būtina suintensyvinti kontrolę ir priežiūrą kitose Europos Sąjungos išorės sienų dalyse. Čia ypač svarbus ILO (žr. 13 pastraipą) darbas teikiant valstybėms narėms, Komisijai ir FRONTEX naujausią informaciją apie migracijos kelius. Naujos kartos integruoto sienų valdymo priemonės Pakrančių patrulių tinklas 24. Savo 2006 m. liepos 14 d. galimybių studijoje „MEDSEA“ FRONTEX kaip visuotinio požiūrio į migraciją įgyvendinimo dalį nurodo poreikį sukurti nuolatinį pakrančių patrulių tinklą prie pietinių išorės jūros sienų. Komisijos nuomone, šis patrulių tinklas tikrai turėtų duoti naudos ir leistų valstybėms narėms koordinuoti savo patruliavimo grafikus, suvienyti civilinį bei karinį turtą ir realiu laiku keistis strategine ir taktine informacija. Tinklą kaip galima greičiau turėtų įsteigti ir valdyti FRONTEX kartu su šio regiono valstybėmis narėmis. Nors šis tinklas galėtų būti laikomas visavertės Europos pakrančių apsaugos tarnybos (European Coast Guard Service) pirmtaku, tokia galimybė dar turi būti išsamiai apsvarstyta, ir Komisija šiuo metu atlieka tokios tarnybos steigimo galimybių studiją platesniame kontekste (2006 m. birželio 6 d. Komisijos priimta Žalioji knyga apie būsimą jūrų politiką). 25. Šiuo tikslu reikia atidžiai apsvarstyti galimybę steigti kelis regioninius valdymo centrus prie pietinių išorės jūros sienų, kurių personalą ir įrangą parūpintų valstybės narės, o veiklą koordinuotų FRONTEX. Taigi pietinės išorės jūros sienos būtų padalytos į keletą patruliavimo zonų, apimančių Kanarų salas, vakarinę, centrinę ir rytinę Viduržemio jūros pakrančių dalį. Šiose zonose regioniniam valdymo centrui koordinuojant patruliuotų valstybės narės. Agentūra taip pat gali apsvarstyti galimybę įkurti specializuotą regiono jūros sienų padalinį, kuris valdytų minėtus valdymo centrus. Regioniniai centrai daugiausia būtų naudojami kasdieniam patruliavimui, bet galėtų būti svarbūs ir įgyvendinant FRONTEX valdomas bendras jūrų operacijas. Tada ir ten, kur tinkama, trečiosios kaimyninės regiono šalys būtų pakviestos dalyvauti patrulių tinklo veikloje. Iš tiesų šį modelį savo 2003 m. Komisijai pateiktoje galimybių studijoje dėl Europos Sąjungos jūros sienų kontrolės[5] jau siūlė CIVIPOL Conseil ir jį būtų galima taikyti mutatis mutandis , ypač atsižvelgiant į naujų narių priėmimą į Sąjungą 2004 ir 2007 m. bei FRONTEX įsteigimą. Siūlomos pakrančių patrulių tinklo struktūros schema: [pav.: MARITIME BORDER SPEC. BRANCH: Specialusis jūrų sienų padalinys; ZONE I: I zona; ZONE II: II zona; ZONE III: III zona, ZONE IV: IV zona; COMMAND NAT. CENTRE: Nacionalinis valdymo centras; ATLANTIC OCEAN: Atlanto vandenynas; WESTERN MED. SEA: Vakarų Viduržemio jūra; CENTRAL MED. SEA: Vidurio Viduržemio jūra; EASTERN MED. SEA: [pic] Europos priežiūros sistema 26. Pietinių išorės jūros sienų priežiūrai toliau gerinti turi būti sukurta bendra Europos sienų priežiūros sistema (European Surveillance System for Borders, EUROSUR) remiantis galimybių studijos „BORTEC“, kurią iki 2006 m. galo turi pateikti FRONTEX, rekomendacijomis. Pirmajame etape EUROSUR dėmesys galėtų būti kreipiamas į nacionalinių priežiūros sistemų visumą, susidarysiančią sujungus šiuo metu prie pietinių išorės jūros sienų esamas nacionalines priežiūros sistemas. Tačiau antrajame etape EUROSUR turėtų laipsniškai pakeisti nacionalines sausumos ir jūrų sienų priežiūros sistemas ir pateikti ekonomišką sprendimą, įskaitant, pvz., priežiūrą naudojant radarus ir palydovus Europos lygiu, ir atsižvelgiant į šiuo metu įgyvendinant GMES (Pasaulinės aplinkos ir saugumo stebėsenos sistemą) vykdomus pakeitimus. EUROSUR turės naudos iš nacionaliniu ir Europos lygiu sukauptos darbo su panašiomis priežiūros sistemos patirties; reikėtų ištirti ir galimą sąveiką su esamomis kitiems tikslams įsteigtomis Europos priežiūros sistemomis. Jūrų srityje šiuo metu kartu su valstybėmis narėmis yra kuriama laivų stebėsenos sistema SafeSeaNet. Šios sistemos tikslas yra teikti informaciją apie laivų judėjimą ir jų krovinį. EUROSUR galėtų padaryti SafeSeaNet veiksmingesnę, jei sistemos viena kitą pripažintų ir bendradarbiautų. Galiausiai reikėtų įvertinti trečiųjų kaimyninių šalių dalyvavimo EUROSUR galimybę. Galimybių spręsti mišrių migrantų srautų problemą gerinimas 27. Viena iš svarbiausių problemų siekiant veiksmingai valdyti didelius mišrių migrantų srautus yra užtikrinti spartų pirminį individualų vertinimą atvykimo vietose , įskaitant nustatymą asmenų, kuriems gali reikėti tarptautinės apsaugos ar kuriuos būtų galima grąžinti į jų kilmės ar tranzito šalį, bei toliau veiksmingai spręsti individualių asmenų atvejus, taip pat vertinant imigrantų ir pabėgėlių sveikatos būklę ir epidemiologinę situaciją. Toks individualių atvejų nagrinėjimas valdžios institucijoms leistų spręsti ir be suaugusiųjų priežiūros keliaujančių nepilnamečių klausimą. 28. Valstybėms narėms, susiduriančiomis su ypač didele apkrova atliekant minėtą pirminį vertinimą, turėtų būti suteikta galimybė pasinaudoti kitų valstybių narių šiuo metu turima kompetencija ir žmogiškaisiais ištekliais. Tam reikia sukurti mechanizmą, kuris leistų veiksmingai dalytis turimais ištekliais, kurie šiuo metu yra riboti. Toks savanorišku išteklių suvienijimu grįstas mechanizmas būtų papildoma apčiuopiama valstybių narių solidarumo išraiška[6]. 29. Todėl reikia ištirti galimybę susijusioms valstybėms narėms teikti tikslingą operatyvią pagalbą įkuriant ir valdant susivienijimą iš valstybių narių administracijų ekspertų, kuriuos būtų galima nedelsiant išsiųsti ten, kur reikia pagalbos. Iš šio susivienijimo surinktos prieglobsčio ekspertų grupės būtų pakviestos laikinai padėti pagalbos prašančiai valstybei narei atlikti pirminį vertinimą, pirmiausia teikiant vertimo žodžiu ir socialinės rūpybos paslaugas bei informaciją apie kilmės šalį. 30. Ekspertų tinklo sudėtis turi būti lanksti, jame turėtų dalyvauti įvairių sričių ekspertai, turintys įvairių įgūdžių ir žinių, kad būtų galima veiksmingai patenkinti pagalbos prašančios valstybės narės poreikius. Taip pat būtų galima numatyti atitinkamų tarptautinių organizacijų (pvz., UNHCR) pareigūnų dalyvavimą šiame ekspertų tinkle. Jame taip pat turėtų būti sprendžiami su sveikata susiję klausimai. Su sveikatos priežiūra susijusių klausimų srityje siūloma veikla ir bendradarbiavimo mechanizmai turėtų apimti komunikacijos mechanizmų stiprinimą. Šiuo tikslu valstybės narės turėtų įgyvendinti Sprendimą Nr. 2119/98/EC[7] dėl užkrečiamųjų ligų prevencijos ir kontrolės ir juo nustatytos skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos (SĮRS – Sprendimas Nr. 2000/57/EC[8]), remiant Europos ligų kontrolės centrui. 31. Trumpalaikiu laikotarpiu Komisija ragina valstybes nares ir tarptautines organizacijas pasinaudoti atitinkamais Komisijos finansavimo būdais ir pradėti organizuoti šias ekspertų grupes projektų pagrindu . Gerai suplanuoti tokio pobūdžio projektai būtų svarbūs pasirengti krizių valdymui. Be to, prieglobsčio ekspertų grupių išdėstymą kiekvienu atveju reikėtų derinti su FRONTEX prie pietinių išorės jūros sienų vykdoma operatyvine veikla, kad būtų užtikrintas veiksmingas kritinių padėčių valdymas. Reikia toliau svarstyti galimo Europos paramos biuro vaidmenį siekiant valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo, susijusio su bendrojo Europos prieglobsčio sistema, minima Hagos programoje, kuriant tokias ekspertų grupes ir koordinuojant jų veiklą. Per ateinančius mėnesius taip pat reikia apsvarstyti galimybę panaudoti Imigracijos tarnybų generalinių direktorių konferenciją (GDISC) šioms grupėms koordinuoti pereinamuoju laikotarpiu. 32. Šiuo požiūriu būtina apsvarstyti struktūrinį UNHCR indėlį FRONTEX koordinuojamoje veikloje ir operacijose , siekiant užtikrinti, kad apsaugos įsipareigojimai, tenkantys pagal ES acquis bei tarptautinę teisę, susijusią su pabėgėlių ir žmogaus teisėmis, būtų svarbiausia visų sienos valdymo strategijų ir priemonių dalis. Struktūrinė UNHCR pagalba būtų naudinga vykdant įvairią pasieniečių ir kitų imigracijos pareigūnų mokymo veiklą. Be to, būtų galima pakviesti UNHCR ekspertus dalyvauti pirmiau aprašytų prieglobsčio ekspertų grupių darbe. Prieglobsčio ekspertų grupių dalyviams reikia parengti specialias gaires. Praktinis tarptautinės jūrų teisės įgyvendinimas 33. Tęsdama visuotinio požiūrio į migraciją darbus Komisija paskelbs tarptautinės jūrų teisės studiją , kurioje ypač daug dėmesio bus skirta Viduržemio jūrai. Šia studija iš esmės nustatomi trūkumai, kuriems būtina išsamesnė analizė. Aišku, kad, atsižvelgiant į tarptautinės teisės sistemos sudėtingumą ir pasauliniu mastu susijusių valstybių ir suinteresuotųjų šalių skaičių, neįmanomi ad hoc arba trumpalaikiai pakeitimai. Vis dėlto toliau pateikiami svarbiausi klausimai, kuriuos Komisija siūlytų spręsti. 34. Ypač svarbu, kad to dar nepadariusios valstybės narės ir Afrikos valstybės ratifikuotų Palermo protokolą prieš nelegalų migrantų gabenimą sausuma, jūra ir oru, papildantį Jungtinių Tautų Konvenciją prieš organizuotą tarptautinį nusikalstamumą . Remiantis šiuo protokolu reikėtų svarstyti, ar nebūtų įmanoma dvišalių ir regioninių susitarimų pagrindu sudaryti konkrečių susitarimų dėl kovos su neteisėtu migrantų gabenimu. 35. Būtina tiksliau nustatyti tinkamą modus operandi siekiant sulaikyti laivus, gabenančius ar įtariamus gabenant nelegalius imigrantus į Europos Sąjungą; tai padėtų didinti bendrų kovos su nelegalia imigracija jūra operacijų, kuriose dalyvauja skirtingų valstybių narių pajėgos ir kurios ne visada pasiekia bendrą sutarimą, kaip ir kada sulaikyti laivą, veiksmingumą. Kad bendros operacijos būtų sėkmingos, esminis dalykas yra valstybių narių kolektyvinis darbas ir sąveika. Šiuo požiūriu regioniniais susitarimais galėtų būti apibrėžta laivų priežiūros ir sulaikymo teisė atitinkamų kilmės bei tranzito šalių teritoriniuose vandenyse, ir tai palengvintų FRONTEX koordinuojamų bendrų operacijų vykdymą, nes nebereikėtų ad hoc susitarimų dėl kiekvienos operacijos. Kitas klausimas, kurio išsamesnis svarstymas ir aiškinimas atneštų naudos, yra tinkamiausio išlipti uosto po gelbėjimo ar sulaikymo jūroje operacijos nustatymas ir su juo glaudžiai susijęs klausimas dėl atsakomybės už sulaikytų ar išgelbėtų tarptautinės apsaugos siekiančių žmonių apsaugą paskirstymo tarp valstybių narių, dalyvaujančių sulaikymo bei paieškos ir gelbėjimo operacijose. Iš tiesų tinkamos išlaipinimo vietos nustatymas dažnai praktiškai reiškia tai, kad susijusi šalis tampa atsakinga už išgelbėtų ar sulaikytų prieglobsčio prašančių žmonių apsaugos poreikio tyrimą. 36. Kitas klausimas, kuriam reikėtų skirti ypatingą dėmesį, yra valstybių apsaugos įpareigojimų apimtis atsižvelgiant į negrąžinimo principą įvairiose situacijose, kai valstybės laivai įvykdo sulaikymo, paieškos ar gelbėjimo priemones . Konkrečiau, būtina išanalizuoti aplinkybes, kurioms esant valstybė privalėtų prisiimti atsakomybę tirti prieglobsčio prašymą taikant tarptautinį pabėgėlių įstatymą, ypač kai ši valstybė dalyvauja kitos valstybės teritoriniuose vandenyse ar neutraliuose vandenyse vykdomoje bendroje operacijoje ar operacijose. Tais klausimais, kurie nebūtų sprendžiami dvišaliais ar regioniniais susitarimais, reikėtų parengti praktines gaires , suteiksiančias aiškumo ir nuspėjamumo valstybėms narėms vykdant tarptautinėje teisėje numatytus įsipareigojimus. Šios gairės turėtų būti rengiamos artimai bendradarbiaujant su Tarptautine jūrų organizacija (IMO) ir UNHCR, taip pat atsižvelgiant įvairių sričių ekspertų rekomendacijas. Rengiant gaires būtina atsižvelgti į įvairių IMO komitetų atliktus darbus; IMO be kita ko sprendžia klausimus, susijusius su paieškos ir gelbėjimo įsipareigojimų pagal tarptautinę teisę įgyvendinimu. 37. Vykdydama diskusijas pirmiau minėtais klausimais ir siekdama savo kompetencijos ribose paremti šį procesą ir plėsti dialogą, Komisija pasitelks visas tinkamas ad hoc priemones. Europos bendrijos finansinių išteklių panaudojimo skatinimas 38. Valstybių narių ties išorės sienomis vykdomos bendros operacijos ir bandomieji projektai, įskaitant pakrančių patrulių tinklo kūrimą, regioninių valdymo centrų steigimą ir, jei taip nuspręstų agentūros valdyba, specializuoto jūrų sienų padalinio regione kūrimo ir valdymo išlaidos, bus finansuojamos iš FRONTEX biudžeto . Su skubios pasienio pagalbos būrių išdėstymu susijusias išlaidas taip pat apmoka agentūra. Visas 2007 m. FRONTEX biudžetas, atsižvelgiant į Europos Parlamento pakeitimus, yra 33,98 mln. eurų (suma bus patvirtinta priimant galutinį 2007 m. biudžetą). 39. Veiksmingas ir spartus lėšų, kurias teiks naujasis Išorės sienų fondas , panaudojimas bus labai svarbus įgyvendinant numatomas priemones. Numatoma, kad šis Fondas, atsižvelgiant į biudžeto valdymo institucijos galutinį sprendimą, 2007–2013 m. skirs iš viso 1,82 mlrd. eurų, iš jų 170 mln. eurų bus skirti jau 2007 m. (suma bus patvirtinta priimant galutinį 2007 m. biudžetą). Nors yra aišku, kad už bendrą valdymą iš Fondo bus pradėta mokėti ne anksčiau kaip 2008 m. pradžioje, bus galima pateikti jau 2007 m. įvykdytų veiksmų išlaidas. 40. Šio Fondo strateginės gairės ragins valstybes nares kurti nacionalines programas remiant bendros integruoto sienų valdymo strategijos įgyvendinimą ir plėtoti ilgalaikį požiūrį į bendrus interesus tenkinančių nacionalinių pajėgumų plėtrą. Dalydamosi žiniomis apie programų kūrimo prioritetus valstybės narės sąveikaus tarpusavyje ir galės suvienyti nacionaliniu lygiu daromus pasirinkimus dėl konkretaus veiksmų, prie kurių finansavimo prisidės Fondas, pobūdžio. Inter alia tai galėtų ar turėtų būti išteklių, kuriuos skirtingos valstybės narės skirs įvairioms EUROSUR dalims finansuoti, naudojimo koordinavimas. 41. Reikėtų atsižvelgti į galimybę iš dalies per Išorės sienų fondą finansuoti palaikomąsias priemones valstybėse narėse esant pagrįstoms nepaprastosioms skubių veiksmų reikalaujančioms padėtims jų pasienyje rengiant bendrą integruotą sienų valdymo strategiją ir visų pirma krizių valdymo operacijas, įskaitant išsamius planus, kaip paskirstyti lėšas susiklosčius kritinei padėčiai, viršijančiai atitinkamų regionų įprastų operacijų ir priežiūros vykdymo pajėgumus. Be to, kasmet bus atidedamas 10 mln. eurų rezervas, skirtas finansuoti valstybės narės veiksmus, kuriais ji imsis šalinti agentūros atliktoje rizikos analizėje nustatytus strateginėse sienos dalyse esančius trūkumus. Šis Fondas leis Komisijai padėti konkrečioms valstybėms narėms numatyti ir (arba) išvengti galimų krizių ateityje ir papildys agentūros darbą bei valstybių narių pajėgumų kūrimo pastangas, kurių jos imsis vykdydamos Išorės sienų fondo finansuojamas nacionalines programas. 42. Ilgalaikėje perspektyvoje savo 7-ojoje mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pagrindų programoje Komisija numato tyrimus integruotos sienų valdymo sistemos įgyvendinimo pajėgumams didinti ir remia FRONTEX bei nacionalinių valdžios institucijų pastangas. 43. Atsižvelgdamas į 2007 m. preliminarų biudžeto projektą Europos Parlamentas patvirtino 2007 m. parengiamąjį veiksmą „Migracijos valdymas / įgyvendinamas solidarumas“ , kuriuo siekiama padėti valstybėms narėms kovoti su nelegaliais migrantų jūra srautais. Šiam veiksmui kartu su grįžtamaisiais projektais ir informacija apie imigracijos į ES sąlygas biudžeto projekte yra skirta 15 mln. eurų (suma bus patvirtinta priimant galutinį 2007 m. biudžetą). Siekiant didžiausios šio veiksmo naudos labai svarbus išankstinis valstybių narių planavimas. 44. Bendrijos veiksmai per Europos pabėgėlių fondą (ERF) gali padengti šiame komunikate nurodytas prieglobsčio ekspertų grupių kūrimo projektų išlaidas. Nuo 2008 m. sausio mėn. dėl ERF III padidės galimybė susidarius nenumatytoms kritinėms padėtims išsiųsti minėtas ekspertų grupes. 45. Be to, ERF III bus numatytas mechanizmas, leidžiantis su konkrečiomis kritinėmis padėtimis susidūrusioms valstybėms narėms greitai ir lengvai gauti nepaprastąją finansinę pagalbą iš Fondo. Tai padėtų joms sukurti tinkamas priėmimo sąlygas ir atlikti teisingas bei veiksmingas prieglobsčio teikimo procedūras pagal Bendrijos įstatymuose numatytas normas ir standartus. Tokia veikla, kuriai vykdyti bus pasitelktos prieglobsčio ekspertų grupės, bus priskiriama veiksmams, kuriems gali būti teikiama minėta finansinė pagalba. Išvada 46. Neabejotinai reikia stiprinti pietinių išorės jūros sienų valdymą siekiant padidinti Bendrijos ir valstybių narių gebėjimą valdyti kritines padėtis, pvz., masinius nelegalių imigrantų srautus. Šiame komunikate išdėstyti daugiausia praktiniai pasiūlymai, atspindintys poreikį imtis neatidėliotinų veiksmų sprendžiant problemas prie pietinių išorės jūros sienų. Tačiau kai kurie iš pirmiau aprašytų pasiūlymų taip pat galėtų būti taikomi ir kitų rūšių išorės sienų atveju ir kituose Europos Sąjungos regionuose. 47. Bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis , visų pirma nustatant asmenų tapatybę ir grąžinant nelegalius imigrantus, o taip pat vykdant operatyvinį bendradarbiavimą ir nelegalios imigracijos prevenciją, yra labai svarbus siekiant tinkamai valdyti krizes prie išorės sienų. Minėtas bendradarbiavimas jau vyksta, pvz., pagal partnerystės susitarimus ir EKP veiksmų planus, bet jį reikia toliau tęsti, stiprinti ir plėsti. 48. Vykdant Europos Sąjungos išorės santykių politiką, FRONTEX, remdamasi rizikos analize, turi teikti techninę pagalbą nustatant bendradarbiavimui valdant pietines išorės jūros sienas svarbiausias trečiąsias šalis ir techniniu lygmeniu vesti derybas su šiomis šalimis dėl Reglamento (EB) Nr. 2007/2004, įsteigiančio agentūrą, 14 straipsnyje numatytų darbo susitarimų. 49. Operatyvinė veikla kovai su nelegalia imigracija, pabėgėlių apsaugai ir vienodo Šengeno acquis taikymo prie išorės sienų užtikrinimui, negali būti vykdoma atskirai. Todėl šį komunikatą reikia vertinti remiantis platesniu visuotiniu požiūriu į migraciją, apimantį visus migracijos valdymo aspektus . Santykiai su trečiosiomis kilmės ir tranzito šalimis ir tai, kaip geriausia būtų šalinti esmines nelegalios imigracijos priežastis, yra aptariama Komisijos komunikate „Visuotinis požiūris į migraciją po metų – link išsamios Europos migracijos politikos“. [1] Doc.13559/06 JAI 489 MIGR 149 FRONT 199 COMIX 801, 2006 m. spalio 4 d. [2] COM(2006) 275 galutinis. [3] OJ L 83 2005 4 1, p. 48. [4] 2006 m. liepos 19 d. KOM (2006) 401 galutinis. [5] Europos Sąjungos jūros sienų kontrolės galimybių studija, galutinis pranešimas, 2003 m. rugsėjo 1 d. [6] Plg. Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl glaudesnio praktinio bendradarbiavimo – Naujos struktūros, nauji požiūriai: sprendimų priėmimo tobulinimas bendroje Europos prieglobsčio sistemoje, COM(2006) 67 galutinis, 2006 m. vasario 17 d. [7] OJ L 268, 2000 10 3, p. 1–7. [8] OJ L 21, 2000 1 26, p. 32–35.