LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 30.9.2010 
SEC(2010) 1123 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
pridedama prie 
 
Pasiūlymo 
 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
   
dėl atakų prieš informacines sistemas ir d ėl Tarybos pamatinio 
sprendimo 2005/222/TVR panaikinimo 
   
{COM(2010) 517 final} 
{SEC(2010) 1122 final}  
LT 2   LT POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
1. P ROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Nuo Pamatinio sprendimo d ėl atakų prieš informacines sistemas (toliau – Sprendimas d ėl 
atakų) priėmimo atak ų prieš informacines sistemas skai čius labai išaugo. Viena iš 
pirmaujan čias pozicijas užiman čių interneto saugumo bendrovi ų pranešė, kad 2008 m. labai 
padaugėjo grėsmių konfidencialiai informacijai (t. y. ne viešai prieinamai informacijai): nuo 
624 267 iki 2008 m. 1 656 227 nustatyt ų naujų grėsmių1. Be to, pasteb ėta nemažai anks čiau 
nežinomų didelio masto ir pavojing ų atakų, pvz., 2007 m. Estijoje ir 2008 m. Lietuvoje. 
2009 m. kovo m ėn. pasitelkus užkr ėstų kompiuteri ų tinklą buvo įsilaužta į 103 šali ų 
vyriausybi ų ir privačių organizacij ų kompiuteri ų sistemas ir išgauta neskelbtin ų ir slaptų 
dokument ų2. Šios atakos surengtos naudojantis botnetais3 – užkrėstų kompiuteri ų tinklais, 
kurie gali b ūti valdomi nuotoliniu b ūdu. Neseniai pasteb ėta, kaip visame pasaulyje išplito 
botnetas „Conficker“ (dar žinomas kaip  „Downup“, „Downadup“ ir „Kido“), kur į pasitelkus 
nuo 2008 m. lapkri čio mėn. surengta precedento neturin čių didelio masto atak ų, pakenkusi ų 
milijonams kompiuteri ų visame pasaulyje4. 
Antra, dėl nepakankamo ES valstybi ų narių, ypač teisėsaugos ir teismini ų institucij ų, 
bendradarbiavimo sunku suderint ai ir veiksmingai reaguoti į tokias atakas. Nors Pamatinio 
sprendimo d ėl atakų įgyvendinimo ataskaitoje nurodyta, kad dauguma valstybi ų narių sukūrė 
Pamatinio sprendimo d ėl atakų 11 straipsnyje nurodyt us nuolat veikian čius informacinius 
punktus, šali ų pajėgumas reaguoti ir tenkinti skubius bendradarbiavimo prašymus kelia 
problemų5. 
Informacinio punkto buvimas neb ūtinai reiškia, kad jis tinkamai veikia. Pranešimuose 
Komisijai keletas valstybi ų narių nurodė, kad nors j ų informaciniai punkt ai sukurti, jie 
neveikė ištisą parą, kaip reikalaujama pagal Pamatin į sprendim ą dėl atakų. Tai reiškia, kad į 
skubius prašymus, gautus pasibaigus darbo va landoms, punktai reaguoti negali. Viešojo ir 
privačiojo sektori ų bendradarbiavimui kliudo nedidelis informacini ų punktų veiksmingumas 
arba jų nepajėgumas tenkinti priva čiojo sektoriaus prašymus bendradarbiauti. 
Trečia, duomen ų apie kibernetines atakas tu rima labai mažai, taip pat tr ūksta tolesni ų 
policijos ir teismini ų institucij ų veiksmų tokių atakų atžvilgiu. Ne visos valstyb ės narės renka 
su kibernetin ėmis atakomis susijusius duomenis. Tos valstyb ės narės, kurios renka tokius 
                                                 
1 http://eval.symantec.com/mktginfo/enterprise/white_papers/b-
whitepaper_internet_security_threat_report_xiv_04-2009.en-us.pdf, p. 10. 
2 www.theglobeandmail.com/servlet/story/RTGAM.20090328.wspy 0328/BNStory/International/home?cid=al_gam_mostemail.  
3 S ąvoka „botnetas“ reiškia kompiuteri ų tinklą, kuris naudoja kenkimo programin ę įrangą (kompiuterio 
virusus). Toks užkr ėstų kompiuteri ų („zombių“) tinklas gali b ūti naudojamas konkretiems veiksmams 
atlikti, pavyzdžiui, atakoms prieš informacines sistemas (t. y. kibernetin ėms atakoms) rengti. Šie 
„zombiai“ gali b ūti kontroliuojami iš kito kompiuterio, dažnai užkr ėstų kompiuteri ų naudotojams 
visiškai nieko nežinant. Šis kontroliuojantis kompiuteris dar vadinamas komand ų ir kontrol ės centru. Š į 
centrą kontroliuojantys asmenys yra pažeid ėjai, nes jie naudojasi užkr ėstais kompiuteriais atakoms prieš 
informacines sistemas rengti. Pažeid ėjus susekti labai sunku, nes botnetui priklausantys kompiuteriai, 
naudojami atakoms rengti, gali b ūti visai kitoje vietoje nei pažeid ėjas. 
4 http://www.lemonde.fr/technologies /article/2009/03/31/virus-confi cker-catastrophe-ou-poisson-d-
avril_1174916_651865.html. 
5 Komisijos ataskaita Tarybai parengta pagal 2005 m. vasario 24 d. Tarybos pamatinio sprendimo d ėl 
atakų prieš informacines sistemas COM (2 008) 0448 galutinis, 12 straipsn į. 
LT 3   LT duomenis, d ėl skirting ų statistikos duomen ų rinkimo metod ų jų negali palyginti su kit ų 
valstybių narių surinktais duomenimis.  
Nuo didelio masto atak ų prieš informacines sistemas nuken čia plačioji visuomen ė, įskaitant 
informacini ų sistemų naudotojus, taip pat centrin ės ir vietos valdžios institucijos, tarptautin ės 
organizacijos ir privat ūs subjektai.  
Atakos prieš taikinius ES gali b ūti surengtos iš tre čiųjų šalių, taip pat atvirkš čiai. 
2. S UBSIDIARUMAS  
Elektroniniai nusikaltimai iš tikr ųjų yra tarptautinio masto problema, kuri negali b ūti išspręsta 
atskirų šalių pastangomis. Bendrai pripaž įstama, kad siekiant užkirsti atakoms keli ą ir jas 
sustabdyti b ūtina imtis bendr ų ES ir tarptautinio masto veiksm ų. Dauguma atak ų nepaiso ES 
sienų. Atakos veikia visas valstybes nares; turima įrodymų, kad didel ė atakų dalis yra susijusi 
su vienos valstyb ės narės veikla, nukreipta į kitą valstybę narę. Informacin ės sistemos 
peržengia valstybi ų sienas ir dažnai yra techniškai  tarpusavyje susijusios. Ekspertai 
tarpusavyje sutaria, kad b ūtini tarptautinio masto ir bendri ES veiksmai ir kad valstyb ės narės 
veikdamos pavieniui negali veiksminga i kovoti su tokiais nusikaltimais.  
Jeigu sprendimai d ėl elektronini ų nusikaltim ų būtų priimami nacionaliniu lygmeniu, tai 
Europoje gali lemti suskaidym ą ir neefektyvum ą. Skirtingi šali ų požiūriai ir sistemingo 
tarpvalstybinio bendradarbiavimo stoka labai sumažina vidaus atsakom ųjų priemoni ų 
veiksmingum ą. Tai iš dalies paaiškinama informacini ų sistemų tarpusavio s ąsajomis, nes 
žemas saugumo lygis vienoje šalyje gali padidinti kit ų šalių pažeidžiamum ą. 
3. T IKSLAI  
3.1 Bendrieji, konkret ūs ir veiklos tikslai 
Bendras ES veiksm ų tikslas – laikantis Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 67 straipsnio 
nuostatų kovoti su organizuotais ar kitokiais nusi kaltimais ir už juos traukti baudžiamojon 
atsakomyb ėn, kovojant su didelio masto kibernetin ėmis atakomis prieš informacines sistemas.  
A Konkretus tikslas. Deri nant baudžiamosios teis ės taisykles atak ų prieš 
informacines sistemas srityje traukti baudžiamojon atsakomyb ėn ir skirti 
sankcijas asmenims, rengiant iems didelio masto atakas  
B Konkretus tikslas. Teis ėsaugos institucij ų tarpvalstybinio bendradarbiavimo 
gerinimas  
C Konkretus tikslas. Sukurti veiksmingas steb ėjimo ir duomen ų rinkimo sistemas  
4. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
4.1 1 galimyb ė. Status Quo  / Nesiimti nauj ų ES lygmens veiksm ų 
ES nesiima joki ų tolesnių veiksmų kovoti su tokio pob ūdžio elektroniniais nusikaltimais. 
Būtų tęsiami veiksmai, vis ų pirma programos, kuriomis siekiama stiprinti ypatingos svarbos 
LT 4   LT informacijos infrastrukt ūros apsaug ą ir gerinti viešojo ir priva čiojo sektori ų bendradarbiavim ą 
kovojant su elektroniniais nusikaltimais.  
4.2 2 galimyb ė. Programos, skirtos griež čiau kovoti su atakomis prieš informacines 
sistemas, pl ėtojimas taikant įstatymo galios neturin čias priemones  
Įstatymo galios neturin čiomis priemon ėmis, papildysian čiomis ypatingos svarbos 
informacijos infrastrukt ūros apsaugos program ą, dėmesys būtų sutelktas į tarpvalstybin į 
teisėsaugos ir viešojo bei priva čiojo sektori ų bendradarbiavim ą, turėtų būti sudarytos 
palankesn ės sąlygos toliau derinti bendrus ES veiksmus. Į įstatymo galios neturin čių 
priemonių pasiūlymą būtų įtraukti tokie veiksmai, kaip jau esam ų ištisą parą be poilsio dien ų 
veikiančių teisėsaugos institucij ų informacini ų punktų tinklo stiprinimas; ES viešojo ir 
privačiojo sektori ų informacini ų punktų tinklo, įtraukiant elektronini ų nusikaltim ų ekspertus 
ir teisėsaugos institucijas suk ūrimas; standartinio ES  lygio susitarimo d ėl paslaug ų lygio 
teisėsaugos institucijoms bendradarbiaujant su priva čiojo sektoriaus subjektais parengimas. 
4.3 3 galimyb ė. Pamatinio sprendimo d ėl atakų tikslinis atnauj inimas siekiant 
šalinti didelio masto atak ų prieš informacines sistemas gr ėsmes  
Pagal šią galimybę numatoma parengti konkret ų tikslinį (t. y. ribotos taikymo srities) teis ės 
aktą, kad būtų užkirstas kelias ypa č pavojingoms didelio masto atakoms prieš informacines 
sistemas. Toks tikslinis teis ės aktas b ūtų susietas su priemon ėmis, skirtomis stiprinti 
operatyvin į tarpvalstybin į bendradarbiavim ą kovojant su tokiomis atakomis prieš 
informacines sistemas, taip pat b ūtų griežtinamos jau numatyt os minimalios sankcijos. 
Pasirinkus ši ą galimybę būtų atnaujinamas dabartinis Pamatinis sprendimas d ėl atakų, taip pat 
būtų rengiamos įstatymo galios neturin čios priemon ės, pvz., skirtos pareng čiai stiprinti, 
ypatingos svarbos informacijos infrastrukt ūros apsaugai, tarpvalstybinio teis ėsaugos 
institucijų bendradarbiavimo priemon ėms stiprinti ir keitimuisi ger ąja patirtimi. 
4.4 4 galimyb ė. Išsamus ES teis ės aktas dėl kovos su elektroniniais nusikaltimais 
Pripažinus b ūtinybę imtis skubi ų veiksmų kovojant su šiuolaikini ų atakų prieš informacines 
sistemas plitimu, kyla klausimas, ar tik slinga parengti platesnio masto ES teis ės aktą, kuriuo 
bendrai b ūtų reglamentuojami elektroniniai nusikaltimai. Toks teis ė aktas apr ėptų ne tik 
atakas prieš informacines sistemas, bet ir toki us klausimus, kaip finansiniai elektroniniai 
nusikaltimai, neteis ėtas interneto turinys, elektronini ų įrodymų rinkimas, saugojimas, 
perkėlimas ir išsamesn ės jurisdikcijos taisykl ės. Toks teis ės aktas b ūtų taikomas kartu su 
Europos Tarybos konvencija d ėl elektronini ų nusikaltim ų ir būtų papildytas naujomis 
nuostatomis, kurios laikomos b ūtinomis ES.  
4.5 5 galimyb ė. Europos Tarybos konvencijos d ėl elektronini ų nusikaltim ų 
atnaujinimas 
Pasirinkus ši ą galimybę reikėtų iš naujo iš esm ės derėtis dėl dabartin ės Konvencijos, o tai 
užtruktų ilgai ir neatitikt ų Poveikio vertinime si ūlomo laikotarpio, per kur į reikia imtis 
veiksmų. Be to, nepanašu, kad Susitarian čios šalys nor ėtų iš naujo der ėtis dėl Konvencijos. 
Todėl Konvencijos atnaujinimas nelaikomas įmanoma galimybe, nes laikotarpis, per kur į 
būtina imtis veiksm ų, tam yra per trumpas.  
LT 5   LT 5. P OVEIKIO VERTINIMAS  
Galimybės Ekonominis 
poveikis  Socialinis poveikis
 Poveikis pagrindin ėms 
teisėms
 Poveikis 
trečiosioms 
šalims  Ryšis su tikslais 
A, B ir 
C
 Derėjimas 
su tarptautine 
teise
 
1 galimyb ė. Status 
Quo / Nesiimti 
naujų ES lygmens 
veiksmų 0 0 0 - 
0 0 
2 galimyb ė. 
Programos, skirtos griežčiau kovoti su 
atakomis prieš 
informacines sistemas, plėtojimas taikant 
įstatymo galios 
neturinčias 
priemones
 -/+ ++ -/+  
++ A + 
B ++ 
C + -/+ 
3 galimyb ė. 
Pamatinio sprendimo d ėl 
atakų tikslinis 
atnaujinimas siekiant šalinti 
didelio masto 
atakų prieš 
informacines sistemas gr ėsmes
 --/++ -/+++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++
 ++ 
4 galimyb ė. 
Išsamus ES teisinis aktas dėl kovos su 
elektroniniais 
nusikaltimais
 ---/+++ +++ --/++  
++ A ++ 
B ++ C ++ -/++ 
Tinkamiausia 
galimybė (2 ir 
3 galimyb ės) 
Įstatymo galios 
neturinčių 
priemonių ir 
Pamatinio sprendimo tikslinio atnaujinimo derinys
 --/+++ +++ -/++  
+++ A +++ 
B +++ C +++ ++ 
LT 6   LT 6. K UO SKIRIASI POLITIKOS GALIMYB ĖS? 
6.1 1 galimyb ė. Status quo   
Pasirinkus ši ą galimybę, dėl elektronini ų nusikaltim ų pobūdžio ir plitimo privatus sektorius, 
valstybės narės ir apskritai S ąjunga atsidurs labai pažeidžiamoje pad ėtyje. Net jeigu b ūtų 
išlaikomi dabartiniai veiksmai, reik ėtų imtis suderint ų veiksmų Europos lygmeniu.  
6.2 2 galimyb ė. Programos, skirtos griež čiau kovoti su atakomis prieš informacines 
sistemas, pl ėtojimas taikant ne teisinio pob ūdžio priemones  
Šiai galimybei b ūdingi visi su privalomos teisin ės galios neturin čia priemone susij ę 
privalumai ir tr ūkumai. Teigiamas aspektas – kiekvien ą politikos galimyb ę galima apib ūdinti 
atsižvelgiant į geriausią kiekvienos šalies patirt į, todėl lengviau nustatyti veiksmingiausias 
priemones. 
Tačiau pasirinkus ši ą galimybę ne taip veiksmingai siekiama tiksl ų. 
6.3 3 galimyb ė. Pamatinio sprendimo d ėl atakų tikslinis atnauj inimas siekiant 
šalinti didelio masto atak ų prieš informacines sistemas gr ėsmes  
Pasirinkus ši ą galimybę laiku ir tikslingai sprendžiamos nustatytos problemos. Sprendžiami 
baudžiamosios teis ės klausimai, kad už tokius nusikaltimus b ūtų veiksmingai traukiama 
baudžiamojon atsakomyb ėn. Pagal ši ą galimyb ę taip pat gerinimas tarptautinis 
bendradarbiavimas, nes sukuriamas mechanizmas s kubiai tarptautinei pagalbai suteikti gavus 
skubius prašymus bendradarbiauti, taikant papildom ąsias priemones, pvz., ekspert ų 
susitikimus, taip pat skatinamas bendradarbiavimas su priva čiuoju sektoriumi. Pagal ši ą 
galimybę taip pat numatomos įvairios sunkinan čios aplinkyb ės, pvz., kai atakos yra didelio 
masto, kai atakos rengiamos slepiant tikr ąją nusikalt ėlio tapatyb ę ir kenkiant teis ėtam 
tapatybės turėtojui. 
Galiausiai, siekiant vertinti problemos mast ą, nustatomi su steb ėjimu susij ę įpareigojimai. 
6.4 4 galimyb ė. Išsamus ES teis ės aktas dėl kovos su elektroniniais nusikaltimais 
Kaip ir pagal 3 galimyb ę, sukuriama prid ėtinė vertė, nes įtraukiamos privalomos nuostatos, 
todėl iki galo įgyvendinus priemones galima tik ėtis didesnio veiksm ingumo. Taip pat 
tikimasi, kad teisin ės ir įstatymo galios neturin čios priemon ės turės teigiamą poveikį kovojant 
ne tik su didelio masto atakom s, bet ir sprendžiant kitus įvairius su elektroniniais 
nusikaltimais susijusius klausimus. Be to, b ūtų sukurtas teisinis baudžiamosios teis ės 
pagrindas ir tuo pa čiu gerinamas tarpvalstybinis teis ėsaugos institucij ų bendradarbiavimas. 
Tačiau šiam holistiniam poži ūriui šiame etape nepritaria suinteresuotosios šalys, nors 
pasirinkus ši ą galimybę kovojant su elektroniniais nusikaltimais b ūtų žengtas daug didesnis 
žingsnis, nei pasirinkus kitas galimybes. 
7. T INKAMIAUSIA POLITIN Ė GALIMYB Ė 
Išnagrinėjus ekonomin į ir socialin į poveikį, taip pat poveik į pagrindin ėms laisvėms, 2-oji ir 3-
oji politikos galimyb ės yra geriausias problemos sprendimo b ūdas siekiant nustatyt ų tikslų.  
LT 7   LT Apskritai tinkamiausia politikos galimyb ė yra 2 galimyb ės ir 3 galimyb ės derinys, nes jos 
papildo viena kit ą, todėl geriausiai atitinka nustatytus tikslus tiek turinio, tiek laiko poži ūriu.  
8. S TEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Per dvejus metus nuo Direktyvos įsigaliojimo tur ėtų būti paskelbta įgyvendinimo ataskaita. 
Joje turėtų būti nurodyta, kaip tiksliai valstyb ės narės įgyvendina Direktyv ą.  
Be to, tur ėtų būti atliekami reguliar ūs vertinimai, kad b ūtų nustatyta kaip ir kokiu mastu 
direktyva pad ėjo siekti ja nustatyt ų tikslų. Pirmas vertinimas tur ėtų būti atliktas per penkerius 
metus nuo Direktyvos įsigaliojimo; v ėliau Komisija kas penkerius skelbs vertinimo ataskaitas 
ir jose pateiks informacijos apie įgyvendinim ą. Atsižvelgdama į vertinimuose pateiktas 
išvadas ir rekomendacijas Komisija tur ėtų nuspręsti, ar būtina Direktyv ą iš dalies keisti ar 
kitaip tobulinti.