LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2015 02 25  
COM(2015) 58 final 
  
KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Penktoji steb ėjimo po viz ų režimo liberalizavimo Vakar ų Balkanų šalyse ataskaita pagal 
2010 m. lapkri čio 8 d. Komisijos pareiškim ą  
(Tekstas svarbus EEE)  
 
2 KOMISIJOS ATASKAITA EUROPO S PARLAMENTUI IR TARYBAI 
Penktoji steb ėjimo po viz ų režimo liberalizavimo Vakar ų Balkanų šalyse ataskaita pagal 
2010 m. lapkri čio 8 d. Komisijos pareiškim ą  
(Tekstas svarbus EEE) 
  
1. ĮVADAS  
Pagal Reglament ą (EB) Nr. 539/20011 nuo 2009 m. gruodžio m ėn. buvusiosios Jugoslavijos 
Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos pilie čiai, turintys biometrinius pasus, gali 
be vizų keliauti į ES valstybes nares (išskyrus Airij ą ir Jungtin ę Karalyst ę). Albanijos ir 
Bosnijos ir Hercegovinos pilie čiai šiuo beviziu kelioni ų režimu naudojasi nuo 2010 m. 
gruodžio m ėn. Atsižvelgiant į šių šalių pastangas integruotis į Europą, bevizis kelioni ų 
režimas išlieka vienu iš pagrindini ų jų pasiekim ų. 
Savo 2010 m. lapkri čio 8 d. pareiškime Teisingumo ir vidaus reikal ų tarybai Komisija 
pabrėžė, kad kiekviena Vakar ų Balkanų šalis turi toliau įgyvendinti savo viz ų režimo 
liberalizavimo veiksm ų plane nustatytas priemones, kad išlaikyt ų bevizio kelioni ų režimo 
vientisum ą. Komisija suk ūrė stebėjimo po viz ų režimo liberalizavimo mechanizm ą, kad 
galėtų įvertinti, ar, siekiant užtikrinti vientis ą bevizį režimą, įgyvendinamos tvarios reformos. 
Tai penktoji2 stebėjimo po viz ų režimo liberalizavimo ataska ita, skelbiama po 2010 m. Joje 
apžvelgiama steb ėjimo po viz ų režimo liberalizavimo mechanizmo raida, perži ūrimas bevizio 
kelionių režimo veikimas ir pateikiamos rekomendacijos, koki ų reformų reikėtų imtis, kad v ėl 
nekiltų problemų, trikdžiusi ų bevizio režimo veikim ą nuo 2010 m. 
2. TVIRTESNIS STEB ĖJIMO PO VIZ Ų REŽIMO LIBERALIZAVIMO MECHANIZMAS  
Komisijos ir Vakar ų Balkanų šalių dialogas d ėl bevizio kelioni ų režimo vyksta pagal 
stabilizacijos ir asociacijos proces ą ir per stojimo derybas d ėl 23 ir 24 skyri ų. Komisijos 
pareigūnai 2014 m. balandžio m ėn. lankėsi Albanijoje, 2014 m. geguž ės, liepos ir lapkri čio 
mėn. – Bosnijoje ir Hercegovinoje, 2013 m. lapkri čio mėn. – buvusiojoje Jugoslavijos 
Respublikoje Makedonijoje, 2014 m. vasario, kovo, liepos ir spalio m ėn. – Juodkalnijoje, o 
2014 m. vasario m ėn. – Serbijoje. Padedami valstybi ų narių ekspertų, jie tikrino padaryt ą 
pažangą ir su beviziu režimu susijusi ų reformų kokybę. Daugiau informacijos apie šias 
reformas pateikiama Europos Komisijos 2014 m. pl ėtros dokument ų pakete3. 
2012 m. gruodžio m ėn. kiekviena Vakar ų Balkanų šalis, kuriai taikomas bevizis režimas, 
pradėjo Komisijai reguliariai teikti statistinius duomenis apie migracijos srautus į ES. 2014 m. 
lapkričio mėn. šalys, kurioms taikomas bevizis režimas, pateik ė aprašom ųjų ataskaitų dėl 
priemonių, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti neteis ėtą migraciją į ES, rinkin į. 
Padedama Vakar ų Balkanų rizikos analiz ės tinklo, FRONTEX jau yra parengusi 
47 perspėjimų ataskaitas. FRONTEX kas ketvirt į atliekamoje Vakar ų Balkanų rizikos 
analizėje apibendrinamos naujausi os regiono tendencijos sien ų kontrolės ir neteis ėtos 
migracijos srityje. Europol as ir Europos prieglobs čio paramos biuras (EASO) kiekvien ą 
                                                            
1 Tarybos reglamentas (EB) Nr. 539/2001. 
2 Anks čiau paskelbt ų ataskait ų numeriai: SEC(2011) 695, SEC(2011) 1570, COM(2012) 472 ir 
COM(2013) 836. 
3  COM(2014) 700. 
 
3 mėnesį taip pat skelbia prieglobs čio srities tendencij ų ataskaitas ir metin ę ataskaitą dėl 
padėties ES prieglobs čio srityje. Šiose ataskaitose pateikiamas sud ėtingas migracijos iš 
Vakarų Balkanų tendencij ų įvertinimas, aprašomos priemon ės, kurių ES valstyb ės narės ir 
valstybės, kurioms taikomas bevizis režimas, ėmėsi siekdamos užkirsti keli ą piktnaudžiavimui 
prieglobsčiu. 
3. BEVIZIO KELIONI Ų REŽIMO VEIKIMAS 2013 M. IR PER PIRMUOSIUS TRIS 2014 M. 
KETVIR ČIUS 
3.1. Pokyčių apžvalga 
Prieglobs čio prašym ų, kuriuos ES ir asocijuotos ioms Šengeno šalims pateik ė penkių Vakarų 
Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, pilie čiai, skaičius po vizų režimo 
liberalizavimo 2009 m. nuolat did ėjo, o pik ą pasiekė 2013 m., kai buvo pateikti 
53 705 prašymai (1 diagrama)4. Per pirmuosius devynis 2014 m. m ėnesius pateikt ų prašymų 
skaičius buvo 40 % didesnis, palyginti su tuo pa čiu laikotarpiu 2013 m., o tai reiškia, kad 
2014 m. gali b ūti pateikta kaip niekad daug prašym ų. 
Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, pilie čių skaičiaus procentin ė 
išraiška, palyginti su bendru prieglobs čio prašytoj ų ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse 
skaičiumi, liberalizavus viz ų režimą taip pat padid ėjo. Po rekordiškai aukšto (11,4 %) per 
pirmuosius tris 2012 m. ketvir čius rodiklio vien per pi rmuosius devynis 2014 m. m ėnesius 
(2 diagrama)5 ši procentin ė išraiška siek ė 10,7 %. 
Prieglobs čio prašytoj ų iš Vakar ų Balkanų antplūdis neslūgsta ištisus metus : laikotarpiu nuo 
2013 m. spalio m ėn. ir visais žiemos m ėnesiais iki 2014 m. spalio m ėn. ir visais žiemos 
mėnesiais pl ūstelėjo tikra prieglobs čio prašym ų banga, taip pat gana nemažai prašym ų buvo 
pateikta 2014 m. sausio, kovo ir liepos m ėn. (3 diagrama). Prieglobs čio prašym ų minėtais 
žiemos piko laikotarpiais ir toliau nemaž ėjo, todėl prašymų skaičius per pirmuosius tris 
2014 m. ketvir čius sudarė 87 % bendro 2013 m. prieglobs čio prašym ų skaičiaus. 
Kartotini ų – antrą kartą arba daug kart ų teikiamų – prašymų procentinis dydis, palyginti su 
bendru toki ų prašymu skai čiumi, nuo 2013 m. pradžios taip pat padid ėjo ir 2014 m. rugs ėjo 
mėn. jų pateikta kaip niekad daug – 37 % (3 diagrama). Tai reiškia, kad beveik 4 iš 10 
prieglobsčio prašytoj ų iš Vakar ų Balkanų tą mėnesį, prieš pateikdami kartotin į prieglobs čio 
prašymą, tokį prašymą kartą jau buvo pateik ę. 
Vokietija  išlieka pagrindine prieglobs čio prašym ų iš Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas 
bevizis režimas, gav ėja (4 diagrama)6. Jos gaunam ų prašymų iš Vakar ų Balkanų dalis nuo 
12 % 2009 m. per pirmuosius devynis 2014 m. m ėnesius padid ėjo iki 75 %. D ėl šių pokyčių 
Vokietija 2014 m. rugs ėjo mėn. priėmė įstatymą, kuriuo Serbija, buvusioji Jugoslavijos 
Respublika Makedonija bei Bosnija ir Hercegovina įtrauktos į saugių kilmės šalių sąrašą7. Dar 
anksti vertinti šios priemon ės poveikį. 2014 m. spalio m ėn. Vokietijai pateikt ų prieglobs čio 
prašymų padaugėjo iš visų Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, o tai 
rodo naujo prieglobs čio prašytoj ų antplūdžio žiemos laikotarpiu pradži ą. O Švedijai teikiam ų 
prašymų skaičius išliko stabilus. Šiuo metu d ėl Vokietijoje vykdomos prieglobs čio reformos 
prieglobsčio prašytoj ų srautai visoje ES ilgainiui gali iš esm ės pasikeisti. 
                                                            
4 Šaltinis – Eurostatas. 
5 Šaltinis – Eurostatas. 
6 Šaltinis – Eurostatas. 
7 2014 m. lapkri čio 5 d. įstatymas, vok. Gesetz zur Einstufung weiterer Staaten als sichere 
Herkunftsstaaten und zur Erleichterung des Arbeitsmarktzugangs für Asylbewerber und geduldete 
Ausländer . 
 
4 Serbijos pilie čiai drauge ir toliau sudar ė didžiausi ą Vakarų Balkanų šalies, kuriai taikomas 
bevizis režimas, prieglobs čio prašytoj ų ES ir asocijuotosiose  Šengeno šalyse grup ę (42 % 
2013 m.), nors j ų dalis regiono mastu po viz ų režimo liberalizavimo sumaž ėjo (5 diagrama). 
2013 m. 21 % vis ų prieglobs čio prašytoj ų iš Vakarų Balkanų buvo iš buvusiosios Jugoslavijos 
Respublikos Makedonijos ir Albanijos, nors prieglobs čio prašytoj ų iš Albanijos nuolat 
daugėja, o iš buvusiosios Jugoslavij os Respublikos Makedonijos po viz ų režimo 
liberalizavimo − mažėja. 2013 m. 14 % vis ų prieglobs čio prašytoj ų iš Vakarų Balkanų buvo iš 
Bosnijos ir Hercegovinos, po viz ų režimo liberalizavimo ši ų prieglobs čio prašytoj ų 
padaugėjo. Prieglobs čio prašytoj ų iš Juodkalnijos 2013 m. tebebuvo nedaug (2 %). 
2013 m. prieglobs čio ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse dažniausiai praš ė buvusiosios  
Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pilie čiai – 1 000 gyventoj ų teko penki prašytojai 
(6 diagrama). Albanijos pilie čiai šiuo atžvilgiu užima antr ąją vietą, t. y. 1 000 gyventoj ų tenka 
keturi prašytojai. Serbijos, Bosnijos ir  Hercegovinos ir Juodkalnijos pilie čiai užima tre čiąją, 
ketvirtąją ir penkt ąją vietas, t. y. 1 000 gyventoj ų atitinkamai tenka trys, du ir vienas 
prašytojas. 
Geografinis ryšys tarp kilm ės ir paskirties šali ų rodo, kad, palyginti su ankstesniais metais, 
labiau linkstama prašymus teikti  Vokietijai (7 diagrama). Anks čiau didžioji dauguma 
prieglobsčio prašytoj ų iš Serbijos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos ir 
Bosnijos ir Hercegovinos prašymus teik ė Vokietijai; dauguma prašym ų iš Albanijos buvo 
pateikta Pranc ūzijai, Švedijai, Jungtinei Karaly stei arba Belgijai, o prieglobs čio prašytojai iš 
Juodkalnijos savo prašymus adresavo Pranc ūzijai, Liuksemburgui arba Švedijai. 2014 m. 
Vokietija tapo pagrindiniu vis ų Vakarų Balkanų šalių piliečių traukos centru. 
Prieglobs čio suteikimo rodiklis8 visų Vakarų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis 
režimas, pilie čiams visoje ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse toliau maž ėjo, o tai rodo, kad 
didžioji dauguma prašym ų buvo nepagr įsti (8 diagrama). Ta čiau 2013 m. penkiose šalyse, 
kurioms taikomas bevizis režimas, vis dar buvo tam tikr ų skirtumų. Prieglobs čio suteikimo 
rodiklis Juodkalnijos pilie čiams sumaž ėjo iki 3,7 %, Serbijos pilie čiams – iki 2,7 %, o 
buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos pilie čiams – iki 1 %. 8,1 % prieglobs čio 
prašytojų iš Albanijos ir 5,9 % Bosnijos ir Hercegovinos pilie čių buvo suteikta tarptautin ė 
apsauga ES ir asocijuotosiose Še ngeno šalyse; galima daryti išvad ą, kad šiek tiek daugiau 
prašymų iš tų dviejų šalių buvo pripažinti tokiais, pagal ku riuos galima sute ikti tarptautin ę 
apsaugą. 
FRONTEX duomenimis past araisiais metais penkiose labiausiai paveiktose valstyb ėse narėse 
ir asocijuotosiose Šengeno šalyse nepagrįstą prieglobs čio prašym ą pateikusi ų prašytoj ų 
grąžinimo rodiklis  išliko artimas 4:19. Tai rodo, kad valstybi ų narių gebėjimai grąžinti 
prieglobsčio prašytojus, kuriems, kaip manoma, negali b ūti suteikta tarptautin ė apsauga, vis 
dar yra riboti. Prašytoj ų grąžinimo būdas pagrindin ėse paskirties šalyse teb ėra skirtingas: 
Vokietija ir Šveicarija daugum ą prieglobs čio prašytoj ų grąžino į tėvynę taikydamos 
priverstines gr ąžinimo proced ūras (išskyrus žiemos m ėnesius, kai Vokietija netaik ė 
priverstini ų grąžinimo priemoni ų); Belgijoje, Liuksemburge ir Švedijoje nuspr ęsta taikyti 
savanorišk ą metodą. 
2014 m. metin ėje Vakarų Balkanų rizikos analiz ėje FRONTEX nustat ė, kad jud ėjimas iš 
Vakarų Balkanų į ES migracijos poži ūriu kelia du pavojus : neteisėtų migrantų, į ES 
atvykstan čių per Graikijos ir Turkijos sien ą ir tranzitu keliaujan čių per Vakar ų Balkanus, 
                                                            
8 Prieglobs čio suteikimo rodiklis apskai čiuojamas atsižvelgiant į teigiamų sprendim ų skaičių (dėl 
pabėgėlio statuso, papildomos apsaugos arba humanitarinio statuso) ir vis ų pirmąja instancija priimt ų 
sprendimų procentin į dydį. 
9 FRONTEX, Steb ėjimo po viz ų režimo liberalizavimo mech anizmas, ataskaita Nr. 46. 
 
5 vėlesnis jud ėjimas ir Vakar ų Balkanų piliečių piktnaudžiavimas ES beviziu kelioni ų režimu. 
Pirmasis pavojus dažniausia i pasireikšdavo, kai buvo neteis ėtai kertamos „žaliosios sienos“ 
(sienos atkarpas tarp sienos per ėjimo punkt ų) tarp Vakar ų Balkanų šalių ir šių šalių ir ES; 
antrasis pavojus susij ęs su piktnaudžiavimu prieglobs čiu, neteisėtu buvimu valstyb ėse narėse 
ir Vakarų Balkanų piliečių klastojamais dokumentais10. 
FRONTEX nustat ė, kad 2013 m. 27 % padaug ėjo „žaliosios sienos“ tarp Vakar ų Balkanų 
šalių ir šių šalių ir ES neteisėto kirtimo atvejų. Maždaug iš 40 000 neteis ėto sienos kirtimo 
atvejų 22 000 atvej ų buvo susij ę su ne Europos migrantais, tranzitu keliaujan čiais per Vakar ų 
Balkanus, o 18 000 atvej ų buvo susij ę su Vakar ų Balkanų piliečiais, įskaitant Kosovo 
piliečius*. Pusė visų neteisėto sienos kirtimo atvej ų nustatyta Serbijos ir  Vengrijos pasienyje 
(daugiausia per 2013 m. pirm ąjį pusmetį). Taip tikriausiai atsitiko tod ėl, kad 2013 m. pirm ąjį 
pusmetį Vengrija nustojo taikyti prieglobs čio prašytoj ų sulaikymo praktik ą ir dėl šios 
priežasties ypa č padidėjo neteisėto sienos kirtimo atvej ų ir prieglobs čio prašym ų, kuriuos 
pateikė trečiųjų šalių piliečiai, įskaitant Vakar ų Balkanų piliečius. 
FRONTEX duomenimis, ES nustatyt ų neteisėto Vakarų Balkanų piliečių buvimo šalyje  
atvejų skaičius 2012–2013 m. padid ėjo 5 %, t. y. iki 38 300 atvej ų. Vakarų Balkanų šalių 
piliečiai, įskaitant Kosovo pilie čius, sudar ė 11 % vis ų ES nustatyt ų tokių atvejų (2012 m. šis 
rodiklis buvo 10 %). Albanijo s, Serbijos ir Kosovo pilie čiai 2013 m. ES sudar ė atitinkamai 
42, 25 ir 16 % vis ų neteisėtai šalyje esan čių asmenų. Daugiau nei pus ė visų neteisėto buvimo 
šalyje atvej ų nustatyta Graikijoje, Vokietijoje, Pranc ūzijoje ir Vengrijoje. 
FRONTEX taip pat nustat ė, kad 2013 m. ES 18 % padaug ėjo dokument ų klastojimo  atvejų. 
Nepaisant to, kad albanai dokumentus klastojo re čiau (2013 m. nustatyta 14 % mažiau 
atvejų), jie vis dar sudar ė didžiausi ą trečiosios šalies pilie čių, siekiančių patekti į ES su 
suklastotais dokumentais, grup ę. Albanai sudar ė 85 % vis ų Vakarų Balkanų piliečių, 
naudojančių suklastotus dokumentus, taip pat Serbijos pilie čiai (8 %) ir Kosovo pilie čiai 
(4 %). Albanijos keliautojai d ažniausiai naudodavo suklastotus Gr aikijos ir Italijos tapatyb ės 
dokumentus. 
3.2. Veiksniai, skatinantys piktnaudžiauti prieglobs čiu, ir jiems pašalinti skirtos 
priemonės 
Dažniausiai prieglobs čio prašytoj ų srautus iš Vakar ų Balkanų toliau skatino  šie veiksniai : 
teisių atėmimas, nedarbas, diskriminacija, prastas sveikatos prieži ūros prieinamumas, 
socialinės išmokos ir švietimas, o albanams11 − kraujo kerštas. Siekdama spr ęsti šiuos 
klausimus, Komisija pra ėjusiais metais penkioms šalims, kurioms taikomas bevizis režimas, 
rekomendavo padidinti tikslin ę paramą tautinėms mažumoms, vis ų pirma romams; stiprinti 
operatyvin į bendradarbiavim ą ir keitim ąsi informacija su kaimynin ėmis valstyb ėmis, ES 
valstybėmis narėmis ir susijusiomis ES agent ūromis; tirti neteis ėtos migracijos tarpinink ų 
veiklą ir patraukti juos baudžiamojon atsakomyb ėn; stiprinti sien ų kontrolę ir kartu gerbti 
pagrindines pilie čių teises, ir rengti informavimo apie beviz į kelionių režimą kampanijas. 
Kiekviena Vakar ų Balkanų šalis ėmėsi priemoni ų šiose srityse: 
– Albanija toliau vykd ė įvairias kampanijas, per kurias informavo pilie čius apie j ų 
teises ir pareigas, susijusias su beviziu režimu. Ji taip pat iš esm ės patobulino savo 
pagalbos romams program ą, sugriežtino išvykimo kontrol ę ir ištyrė kelių neteisėtos 
                                                            
10 FRONTEX, metin ė Vakarų Balkanų rizikos analiz ė, 2014 m. 
* Šis pavadinimas nekei čia pozicij ų dėl statuso ir atitinka JT ST rezoliucij ą 1244/1999 bei Tarptautinio 
Teisingumo Teismo nuomon ę dėl Kosovo nepriklausomyb ės deklaracijos. 
11 Šie klausimai išsamiai aprašyti EASO ataskaitoje „Prieglobs čio prašytojai iš Vakar ų Balkanų“, 
2013 m. Albanijoje faktiniai kraujo keršto atvejai pasitaiko labai retai, ta čiau kai kurie asmenys savo 
prieglobsčio prašymus grindžia b ūtent šia aplinkybe. 
 
6 migracijos tarpinink ų veiklą. FRONTEX duomenimis d ėl Albanijos priimt ų 
griežtesni ų teisės aktų, pagal kuriuos pilie čiams savo vard ą ir pavard ę leidžiama 
keisti tik vien ą kartą, o migracijos taisykles pažeidusiems asmenims draudžiama 
keisti savo vard ą ir pavard ę, buvo sėkmingai sumažintas prašym ų skaičius nuo 
beveik 600 per m ėnesį (2013 m. sausio m ėn. duomenys) iki 35 prašym ų per mėnesį 
(2013 m. gruodžio m ėn. duomenys)12; 
– Bosnijoje ir Hercegovinoje  įgyvendintos kelios žiniasklaidos kampanijos, kuri ų 
tikslas – informuoti pilie čius apie jų teises ir pareigas, susijusias su beviziu kelioni ų 
režimu, įskaitant kaimuose gyvenan čius piliečius, kurių nemažai keliavo į ES, kad 
pateiktų prieglobs čio prašymus. Ji taip pat sureng ė įvairius susitikimus su atstovais iš 
populiariausi ų paskirties šali ų, įskaitant Vokietij ą ir Švedij ą, per kuriuos aptar ė su 
neteisėtos migracijos tarpininkais susijusi us klausimus, užblokavo 22 neteis ėtus 
sienos kirtimo punktus prie sienos su Juodkalnija ir patvirtino veiksm ų planą dėl 
romų integracijos vidutin ės trukmės laikotarpiu. Ji taip  pat patvirtino du rom ų 
strategija pagr įstus veiksm ų planus: vienas susij ęs su rom ų švietimo poreikiais, o 
kitas – konkre čiai su užimtumu, apr ūpinimu būstu ir sveikatos prieži ūra, ir ėmėsi 
aktyviai spr ęsti romų aprūpinimo būstu problem ą; 
– buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija  užtikrino didesn ę romų 
bendruomen ės integracij ą švietimo, civilin ės registracijos, užimtumo ir sveikatos 
priežiūros srityse ir kartu su Serbija ir Kosovu atidar ė bendrus teis ėsaugos centrus, 
surengė įvairias bendras patruliavimo mis ijas. Ji sustipri no bendradarbiavim ą su 
FRONTEX, prad ėjo dalytis informacija pe r Europolo SIENA platform ą, ir 
baudžiamojon atsakomyb ėn patrauk ė kelis neteis ėtos migracijos tarpininkus. 
FRONTEX duomenimis buvusioji Jugoslavi jos Respublika Makedonija gerokai 
sugriežtino sien ų kontrolę ir dėl šios priežasties 2013 m. 41 % padid ėjo draudimo 
išvykti atvej ų skaičius13; 
– Juodkalnija  toliau vykd ė griežtą sienų kontrolę, įskaitant išvykimo kontrol ę prie 
sienų su kaimynin ėmis valstyb ėmis; suderino savo integruoto sien ų valdymo 
strategiją su ES modeliu; neteis ėtos migracijos tarpininkams taik ė savo 
baudžiamosios teis ės aktus ir prieš 27 pilie čius įvykdė dvi stambias policijos 
operacijas; pasiraš ė operatyvin į susitarim ą su Europolu; prad ėjo skirti stipendijas 
romų studentams ir sustiprino savo paj ėgumus, susijusius su prieglobs čio prašytoj ų ir 
neteisėtų migrantų aptarnavimu; 
– Serbija  pradėjo įgyvendinti savo pagalbos romams program ą, įskaitant pagalb ą 
užimtumo ir civilin ės registracijos srityse, ir ėmėsi priemoni ų, kad vietos valdžios 
institucijoms b ūtų suteikti įgaliojimai socialin ės įtraukties srityje. Serbijoje buvo 
išplatinti informaci niai lapeliai ir sukurta vyriausyb ės interneto svetain ė, kurioje 
piliečiai informuojami apie j ų teises ir pareigas, susi jusias su beviziu režimu, 
patraukė baudžiamojon atsakomyb ėn kelis neteis ėtos migracijos tarpininkus ir 
pradėjo aktyviau keistis informacija su labiausiai paveiktomis ES ir asocijuotosiomis 
Šengeno šalimis. Savo 2014 m. ataskaitoje FRONTEX taip pat atkreip ė dėmesį į 
sėkmingą griežtesn ę sienų kontrolę Serbijoje14. 
3.3. Su piktnaudžiavimu prieglobs čiu susiję traukos veiksniai ir jiems pašalinti 
skirtos priemon ės 
Pagrindiniai vadinamieji „traukos veiksniai“ , dėl kurių Vakarų Balkanuose 
piktnaudžiaujama prieglobs čio sistema, liko tokie patys, įskaitant imigrant ų bendruomeni ų 
                                                            
12 FRONTEX, metinė Vakarų Balkanų rizikos analiz ė, 2014 m. 
13 FRONTEX, metinė Vakarų Balkanų rizikos analiz ė, 2014 m. 
14 FRONTEX, metinė Vakarų Balkanų rizikos analiz ė, 2014 m. 
 
7 šalyse gav ėjose buvim ą, prieglobs čio suteikimo proced ūros trukm ę, mokamų išmokų pinigais 
dydį, galimyb ę elgetauti arba patekti į nelegalaus darbo rink ą ir žinias apie ankstesnius 
prieglobsčio suteikimo rodiklius. Galima pamin ėti keletą priemoni ų, kuriomis valstyb ės narės 
2013 m. siek ė sumažinti ši ų veiksnių poveikį: 
– Vengrija  2013 m. sustiprino sienos su Serbija kontrol ę ir taip uždraud ė atvykti 
5 400 Serbijos pilie čių, o tai yra 65 % daugiau, palyginti su ankstesniais metais. 
Beveik tris ketvirtadalius sprendim ų, kuriais uždrausta atvykti, Vengrija pri ėmė 
atsižvelgdama į aplinkybes, susijusias su užsibuvimu šalyje, pragyvenimo l ėšų 
neturėjimu arba nesugeb ėjimu pagr įsti buvimo ES tikslo. Pra ėjusiais metais Serbijos 
sienos apsaugos inst itucijos atsisak ė išduoti leidim ą išvykti daugiau nei 
6 500 Serbijos pilie čių, kurie negal ėjo pagrįsti savo buvimo ES tikslo. Iš viso abiej ų 
šalių sienos apsaugos institucijos į Šengeno erdv ę uždraudė atvykti beveik 5 iš 
1 000 keliautoj ų, o tai yra daug didesnis skai čius, palyginti su bet kuria kita ES išor ės 
sienos atkarpa15; 
– Vokietija  2014 m. rugs ėjo 29 d. perži ūrėjo savo prieglobs čio suteikimo proced ūrą ir 
į saugių kilmės šalių sąrašą įtraukė Bosniją ir Hercegovin ą, buvusiąją Jugoslavijos 
Respublik ą Makedonij ą ir Serbiją. Atsižvelgiant į tai, kad didžioji dauguma Vakar ų 
Balkanų prieglobs čio prašytoj ų pagrindine paskirties šalimi 2013 m. nurod ė 
Vokietiją, tikėtina, kad šis įstatymo pakeitimas vidutin ės trukmės laikotarpiu tur ės 
poveikį migracijos sraut ų pasiskirstymui. 
Keletas valstybi ų narių, įskaitant pagrindines ES paskirties šalis, išskyrus Švedij ą, priėmė 
nacionalin ės teisės aktus, kuriuose tam tikros Vakar ų Balkanų šalys, kurioms taikomas bevizis 
režimas, pagal Prieglobs čio procedūrų direktyvą apibrėžiamos kaip saugios kilm ės šalys : 
– Albaniją, kurios pilie čiai 2013 m. dažniausiai prieglobs čio prašė Prancūzijoje, 
Jungtinėje Karalyst ėje, Vokietijoje, Švedijoje ir Belgijoje, saugia kilm ės šalimi 
pripažįsta Austrija, Belgija, Pranc ūzija, Liuksemburgas ir Jungtin ė Karalystė; 
– Bosniją ir Hercegovin ą, kurios pilie čiai 2013 m. dažniausiai prieglobs čio prašė 
Vokietijoje, Pranc ūzijoje, Švedijoje ir Šveicarijoje, saugia kilm ės šalimi pripaž įsta 
Austrija, Belgija, Čekija, Vokietija, Pranc ūzija, Liuksemburgas ir Jungtin ė Karalystė; 
– buvusiąją Jugoslavijos Respublik ą Makedonij ą, kurios pilie čiai 2013 m. 
dažniausiai prieglobs čio prašė Vokietijoje, Belgijoje, Švedijoje ir Pranc ūzijoje, 
saugia kilm ės šalimi pripaž įsta Austrija, Belgija, Čekija, Vokietija, Pranc ūzija, 
Liuksemburgas ir Jungtin ė Karalystė; 
– Juodkalnij ą, kurios pilie čiai 2013 m. dažniausiai prieglobs čio prašė Vokietijoje, 
Prancūzijoje, Liuksemburge ir Švedijoje, saugia kilm ės šalimi pripaž įsta Austrija, 
Belgija, Čekija, Pranc ūzija, Liuksemburgas, Slovakija ir Jungtin ė Karalystė; 
– Serbiją, kurios pilie čiai 2013 m. dažniausiai prieglobs čio prašė Vokietijoje, 
Švedijoje, Belgijoje ir Pranc ūzijoje, saugia kilm ės šalimi pripaž įsta Austrija, Belgija, 
Čekija, Vokietija, Pranc ūzija, Liuksemburgas ir Jungtin ė Karalystė. 
Saugios kilm ės šalies sąvoka turėtų būti vertinama atsižvelgiant į kitas priemones, kuriomis 
siekiama sumažinti piktnaudžiavimo prieglobs čiu riziką. EASO apibendrino kitas reformas, 
kurios pastaraisiais metais pad ėjo sėkmingai mažinti piktnaudžiavimo prieglobs čiu atvejų 
skaičių ir užtikrinti pagarb ą pagrindin ėms prašytoj ų teisėms: 
– aukšto lygio vizitai į susijusias šalis ir informavimo kampanijos, kurios rengiamos 
bendradarbiaujant su vi etos NVO ir savivaldyb ėmis, siekiant informuoti pilie čius 
                                                            
15 FRONTEX, metinė Vakarų Balkanų rizikos analiz ė, 2014 m. 
 
8 apie teises ir pareigas, susijusias su beviziu kelioni ų režimu, naudojant spausdintines 
ir elektronines žiniasklaidos priemones; 
– nuolatinis operatyvinis bendradarbiavimas su susijusi ų šalių valdžios institucijomis; 
– išmokų pinigais, pvz., kišenpinigi ų ir finansin ės paramos gr ąžinamiems asmenims, 
mažinimas siekiant silpninti finansin es paskatas piktna udžiauti prieglobs čiu; 
– prieglobsčio proced ūrų sutrumpinimas įdarbinant daugiau darbuotoj ų, vertinan čių 
prieglobsčio prašymus piko laikotarpiais, arba nustatant pagreitint ą – supaprastint ą – 
procedūrą, kuri sudaryt ų sąlygas greitai išnagrin ėti prašymus piko laikotarpiais arba 
prašymus, kuriuos pateik ė konkrečių šalių piliečiai. 
3.4. Kiti su ES beviziu režimu susij ę pokyčiai 
Europos Parlamentas ir Taryba 2013 m. birželio m ėn. priėmė persvarstyt ą Prieglobs čio 
procedūrų direktyv ą (Direktyva 2005/85/EB).  Šiame dokumente, kuris įsigalios 2015 m. 
birželio m ėn., numatytos naujos pi ktnaudžiavimo prieglobs čiu prevencijos priemon ės. 
Pavyzdžiui, jame ribojama prieglobs čio prašytoj ų teisė pasilikti šalyje, jeigu j ų antrame 
prieglobsčio prašyme nenurodytos naujos, palygi nti su ankstesniu prašymu, aplinkyb ės, arba 
jeigu antr ą prieglobs čio prašym ą prašytojas pateikia siekdamas užkirsti keli ą neišvengiamam 
jo išsiuntimui. Pagal direktyv ą teisės pasilikti apribojimai taip pat gali b ūti taikomi 
prašytojams, kurie pateik ė trečią arba vėlesnį prieglobs čio prašym ą. Šios taisykl ės nereiškia 
negrąžinimo  principo, kurio visada turi b ūti paisoma, išimties. 
Europos Parlamentas ir Taryba 2013 m. gruodžio m ėn. taip pat iš dalies pakeit ė Vizų 
reglament ą (Reglamentas (EB) Nr. 539/2001) ir nustat ė laikino vizos reikalavimo netaikymo 
sustabdymo mechanizm ą, pagal kur į išimtinėmis aplinkyb ėmis laikinai sustabdomas tre čiųjų 
šalių piliečių bevizis statusas. Šis mechanizmas gali b ūti taikomas tik kaip laikina priemon ė ir 
tik skubiais atvejais. Dar n ė viena valstyb ė narė neprašė taikyti laikino vizos reikalavimo 
netaikymo sustabdymo mechanizmo. 
4. KITI VEIKSMAI  
Dauguma Vakar ų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, pilie čių yra bona fide 
keliautojai, turintys teis ėtą pagrindą keliauti į ES. Beviziam kelioni ų režimui keliami tikslai 
pasiekti: jis pad ėjo stiprinti Vakar ų Balkanų ir ES žmoni ų tarpusavio ryšius, įskaitant ryšius 
su valstyb ėse narėse gyvenan čiomis tų šalių tautinėmis bendruomen ėmis, padidino verslo 
galimybes ir pad ėjo skatinti kult ūros mainus, be to, sudar ė sąlygas šali ų, kurioms taikomas 
bevizis režimas, pilie čiams geriau pažinti ES. Visos susijusios Vakar ų Balkanų šalys išreišk ė 
savo norą toliau vykdyti reformas, kurios reikalingos j ų piliečių bevizio kelioni ų režimo 
statusui palaikyti. 
Vis dėlto piktnaudžiavimas prieglobs čiu tebekenkia beviziam režimui nuo pat liberalizavimo 
pradžios. Pad ėtis tebėra nepatenkinama, tod ėl būtina vykdyti reformas tiek Vakar ų Balkanų 
šalyse, tiek labiausiai paveiktose ES valstyb ėse narėse ir asocijuotosiose Šengeno šalyse. 
Komisija ragina kiekvien ą Vakarų Balkanų šalį veiksmingomis praktin ėmis politikos 
priemonėmis pagrįsti savo politin į įsipareigojim ą bevizio kelioni ų režimo srityje. Kiekviena 
šalis, kuriai taikomas bevizis režimas, turi sugeb ėti įrodyti tvari ą bendro prieglobs čio 
prašytojų antplūdžio mažėjimo tendencij ą. 
Komisija rekomenduoja, kad kiekviena Vakar ų Balkanų šalis, kuriai taikomas bevizis 
režimas, toliau: 
1) didintų tikslinę paramą tautinėms mažumoms , visų pirma rom ų kilmės asmenims, 
ir siektų gerinti j ų ilgalaikę socialinę ir ekonomin ę integracij ą įgyvendindamos 
 
9 švietimo, užimtumo ir profesinio mokymo programas, įskaitant nacionalini ų 
strategijų įgyvendinim ą ir vidaus paramos, pagr įstos prieinama ES parama ir ES 
valstybių narių teikiama dvišale parama, naudojim ą; 
2) pagal ES ir nacionalin ės teisės aktus sien ų valdymo, migracijos, prieglobs čio ir 
readmisijos srityse  stiprintų operatyvin į bendradarbiavim ą ir aktyviau keist ųsi 
informacija su kaimynin ėmis valstyb ėmis, ES valstyb ėmis nar ėmis ir 
asocijuotosiomis Šengeno šalimis, Europos  Komisija ir, kai tinkama, FRONTEX, 
Europolu ir EASO; 
3) glaudžiai bendradarbiaudamos su ES valstybi ų narių ir asocijuot ųjų Šengeno šali ų 
teisėsaugos institucijomis ir Europolu, tirtų neteisėtos migracijos tarpinink ų 
veiklą ir patraukt ų baudžiamojon atsakomyb ėn asmenis, kurie sudaro s ąlygas 
piktnaudžiauti beviziu režimu; 
4) griežtai paisydamos pilie čių pagrindini ų teisių, stiprintų sienų kontrolę ir užmegzt ų 
glaudesnius bendradarbiavimo ryšius su ES valstyb ėmis narėmis, kurios yra 
tiesiogiai atsakingos už ES išor ės sienų valdymą; 
5) aktyviau vykdyt ų tikslingas informavimo ir s ąmoningumo ugdymo kampanijas , 
kurių tikslas – išsamiau paaiškinti pilie čiams teises ir pareigas, susijusias su beviziu 
kelionių režimu, įskaitant informacij ą apie atsakomyb ę už bet kok į piktnaudžiavim ą 
bevizio režimo teis ėmis. 
Komisija taip pat reko menduoja, kad ES valstyb ės narės ir asocijuotosios Šengeno šalys, 
kurios gauna daugiausiai nepagr įstų prieglobs čio prašym ų iš Vakar ų Balkanų, apsvarstyt ų 
galimybę imtis papildom ų veiksmų šiose srityse: 
1) kai tinkama, apsvarstyt ų galimyb ę supaprastinti penkių Vakarų Balkanų šalių, 
kurioms taikomas bevizis režimas, pilie čiams galiojan čias prieglobs čio proced ūras, 
be kita ko, įdarbindamos daugiau darbuotoj ų, vertinan čių prieglobs čio prašymus piko 
laikotarpiais, arba nustatydamos pagreitint ą procedūrą, kuri sudaryt ų sąlygas greitai 
išnagrinėti prašymus piko laikotarpiais arba prašymus, kuriuos pateik ė konkrečių 
šalių piliečiai. Reformuodamos vidaus prieglobs čio proced ūras, kai tinkama, 
apsvarstyt ų galimybę pasinaudoti saugios kilm ės šalies koncepcija; 
2) apsvarstyt ų atsargesn į ir selektyvesn į išmokų pinigais , pvz., kišenpinigi ų ir 
finansinės paramos gr ąžinamiems asmenims, naudojim ą, siekiant sumažinti 
finansines paskatas piktnaudžiauti prieglobs čio sistema; 
3) organizuoti aukšto lygio vizitus į šalis ir informavimo kampanijas , kurios b ūtų 
rengiamos bendradarbiaujant su vietos NVO ir savivaldyb ėmis, siekiant informuoti 
piliečius apie teises ir pareigas, susijusias su beviziu kelioni ų režimu, naudojant 
spausdintines ir elektronines žiniasklaidos priemones; 
4) stiprinti operatyvin į bendradarbiavim ą ir keitim ąsi informacija  su susijusi ų šalių 
valdžios institucijomis, įskaitant ryši ų palaikymo pareig ūnų dalyvavim ą. 
Komisija naudos š į stebėjimo po viz ų liberalizavimo mechanizm ą, kad toliau vertint ų šių 
priemonių įgyvendinim ą ir 2015 m. teiks Europos Parlam entui ir Tarybai ataskaitas. 
 
10 5. STATISTIKA  
1 diagrama. Vakar ų Balkanų šalių, kurioms taikomas bevizis režimas, pilie čių ES ir 
asocijuotosioms Šengeno ša lims pateikti prieglobs čio prašymai 
2 diagrama. Bendras prieglobs čio prašym ų ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse 
skaičius, įskaitant Vakar ų Balkanams tenkan čią prašymų dalį 
 
11 
 
3 diagrama. Prieglobs čio prašym ų iš Vakar ų Balkanų sezoniškumas nuo 2009 m. 
 
4 diagrama. Daugiausiai prieglobs čio prašym ų iš Vakar ų Balkanų gaunančios ES ir 
asocijuotosios Šengeno šalys 
 
12 
 
5 diagrama. Prieglobs čio prašytoj ų ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse pasiskirstymas 
pagal Vakar ų Balkanų šalis 
 
13 
 
6 diagrama. Vakar ų Balkan ų šalių piliečių polinkis prašyti prieglobs čio ES ir 
asocijuotosiose Šengeno šalyse16 
                                                            
16 Apskai čiuota prieglobs čio prašym ų ES ir asocijuotosiose Šengeno šalyse skai čių padalijus iš gyventoj ų 
skaičiaus. 
 
14 
 
7 diagrama. Dažniausiai Vakar ų Balkan ų prieglobs čio prašymuose nurodomos 
paskirties ES ir asocijuotosios Šengeno šalys 
 
15 
 
 
16 
 
 
17 
 
 
 
18 
 
8 diagrama. Vakar ų Balkan ų prieglobs čio prašym ų pripažinimo rodiklis ES ir 
asocijuotosiose Šengeno šalyse 
Juodkalnija 3.7%
buvusioji Jugoslavijos 
Respublika Makedonija 
1.0%Albanija 8.1%
Serbija 2.7%Bosnija ir Hercegovina 
5.9%
0%2%4%6%8%10%12%
2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m. 2014 m. (per 9
mėn.)