(54)pagal Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalį didžiausio finansinio įnašo Prancūzijai apskaičiavimas turėtų būti atnaujintas ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d. Iš esmės pagal to reglamento 23 straipsnio 1 dalį dabar Prancūzijai turėtų būti pateikta suma, dėl kurios teisinis įsipareigojimas būtų prisiimtas ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Jei būtina, atnaujinus didžiausią finansinį įnašą, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nepagrįstai nedelsdama turėtų iš dalies pakeisti šį sprendimą, kad įtrauktų atnaujintą didžiausią finansinį įnašą;

(53)Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos yra 40 950 000 000 EUR. Kadangi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka vertinimo kriterijus, nustatytus Reglamente (ES) 2021/241, be to, visų jame numatytų išlaidų suma yra didesnė už Prancūzijai teikiamą didžiausią finansinį įnašą, Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skiriamas finansinis įnašas turėtų būti lygus Prancūzijai teikiamo finansinio įnašo visai sumai;

(52)Komisijai teigiamai įvertinus Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir padarius išvadą, kad planas pakankamai atitinka Reglamente (ES) 2021/241 nustatytus vertinimo kriterijus, pagal to reglamento 20 straipsnio 2 dalį šiame sprendime turėtų būti išdėstytos planui įgyvendinti būtinos reformos ir investiciniai projektai, atitinkamos tarpinės bei siektinos reikšmės ir rodikliai, taip pat planui įgyvendinti kaip negrąžintina finansinė parama Sąjungos teikiama suma;

(51)konsultavimosi procesą koordinavo Ekonomikos ir finansų ministerija ir jame dalyvavo atitinkami suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbdavių organizacijas, profesines sąjungas, įmones, ekonomistus, nevyriausybines organizacijas ir ekspertų grupes. Prie plano rengimo prisidėjo Parlamentas, o su regioninėmis ir vietos valdžios institucijomis buvo konsultuojamasi specialiuose komitetuose. Su socialiniais partneriais dėl plano buvo konsultuotasi keturis kartus Ekonomikos, socialinių ir aplinkos reikalų taryboje (Conseil économique, social et environnemental (CESE). Siekiant užtikrinti atitinkamų subjektų atsakomybę, labai svarbu, kad įgyvendinant plane numatytas investicijas ir reformas dalyvautų visos susijusios vietos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius;

(48)lyčių lygybė ir lygios galimybės visiems, įskaitant vaikus ir jaunimą iš palankių sąlygų neturinčios aplinkos, yra užtikrinamos reformomis ir investicijomis, kuriomis remiamas švietimas, profesinis mokymas ir jaunimo užimtumo galimybės. Jos taip pat apima specialias priemones, kuriomis skatinama įdarbinti neįgalius darbuotojus, taip pat viešojoje tarnyboje. Be to, planas apima reformas ir investicijas siekiant gerinti pagyvenusių žmonių gyvenimo kokybę ir priežiūrą. Pagrindinės priemonės dėl lyčių lygybės apima viešosios tarnybos pertvarką, nustatant kiekybinius tikslus, susijusius su vadovaujamas pareigas einančiomis moterimis, taip pat darbo užmokesčio skaidrumo prievoles įmonėms. Tikimasi, kad įmonės, kurios naudojasi priemonėmis pagal Reglamentą (ES) 2021/241, prisidės prie ekonominės, socialinės ir aplinkos pertvarkos, visų pirma dėl įmonėms nustatytos pareigos skelbti indeksą, pagal kurį vertinama pažanga lyčių lygybės srityje;

(44)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies j punktą ir V priedo 2.10 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pasiūlyta tvarka ir šiame sprendime pateiktos papildomos priemonės yra tinkamos (A reitingas), kad naudojant pagal tą reglamentą skirtas lėšas būtų užkirstas kelias korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, jie būtų nustatyti ir ištaisyti, ir ta tvarka numatoma veiksmingai užkirsti kelią dvigubam finansavimui pagal tą reglamentą ir kitas Sąjungos programas. Tai nedaro poveikio kitų priemonių taikymui siekiant skatinti ir užtikrinti ES teisės nuostatų laikymąsi, be kita ko, dėl korupcijos, sukčiavimo ir interesų konfliktų prevencijos, nustatymo bei ištaisymo ir dėl Sąjungos finansų apsaugos pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092;

(43)Prancūzija apskritai pateikė priemonių išlaidų sąmatas su nuorodomis į panašius ankstesnius projektus ar tyrimus, atliktus išlaidų dydžiams pagrįsti, ir tinkamais bendroms išlaidoms nustatyti taikytos metodikos paaiškinimais. Dėl įvairių priemonių, kurių išlaidos gali nebūti iš anksto išsamiai nustatytos dėl to, kad projektai išrenkami per konkurso procedūras, tokias kaip kvietimai teikti pasiūlymus, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane apskritai pateiktas pagrindimas, remiantis ankstesne patirtimi, kad išlaidos nėra neproporcingos priemonės tikslams. Išlaidų sąmatų ir patvirtinamųjų dokumentų vertinimas patvirtina, kad dauguma išlaidų yra pagrįstos ir patikimai apskaičiuotos. Tačiau tai, kad taikoma metodika tam tikrais atvejais nėra pakankamai gerai išaiškinta ir ryšys tarp pagrindimo ir pačių išlaidų nėra visiškai aiškus, kliudo skirti A reitingą pagal šį vertinimo kriterijų. Galiausiai, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visų numatytų išlaidų suma atitinka išlaidų veiksmingumo principą ir yra proporcinga tikėtinam nacionaliniam ekonominiam ir socialiniam poveikiui;

(35)Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytų investicijų ir reformų įgyvendinimas turėtų turėti ilgalaikį poveikį šalies ekonominiam, socialiniam ir instituciniam atsparumui. Plane numatytos investicijos į technologijas, inovacijas (kaip antai žaliųjų technologijų, skaitmeninio sektoriaus ir sveikatos srities inovacijas), įgūdžius ir skaitmeninę pertvarką turėtų turėti poveikį našumui, taigi ir potencialiam Prancūzijos ekonomikos augimui. Priemonės, kuriomis siekiama didinti įsidarbinimo galimybes (ypač jaunimui), taip pat turėtų turėti teigiamą poveikį potencialiam ilgalaikiam ekonomikos augimui. Plane pateikta jaunimo užimtumo politika yra novatoriška pagal savo aprėptį ir dėl savo poveikio užimtumui ir socialinei įtraukčiai veikiausiai turės ilgalaikį poveikį. Sveikatos sektoriaus atsparumas, efektyvumas ir prieinamumas turėtų būti didinami įgyvendinant nacionalinės sveikatos sistemos reformos strategiją, modernizuojant infrastruktūrą ir skaitmeninant sveikatos priežiūrą. Numatoma didinti tam tikrų sveikatos paslaugų prieinamumą regionuose, kuriuose jų nėra pakankamai teikiama, pavyzdžiui, kaimo vietovėse ir atokiausiuose regionuose. Ekologinė pertvarka remiama keliomis konkrečiomis reformomis, be kita ko, pagal Klimato ir atsparumo didinimo įstatymą ir Judumo įstatymą. Mokslinių tyrimų reforma ir susijusios investicijos turėtų suteikti galimybę Prancūzijai padaryti pažangą siekiant tikslo, kad MTP sudarytų 3 % BVP, laipsniškai didinant viešąsias išlaidas MTP ir stiprinant viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimą. Investicijos, kuriomis remiama aukštųjų mokyklų pertvarka, turėtų turėti didelį netiesioginį poveikį, kuris turėtų būti naudingas ekonomikai ir visuomenei (apskritai šių įstaigų pertvarkos, siekiant didinti jų kompetenciją, skatinimas, didesnis išlaidų įvairinimas ir šių įstaigų vaidmens inovacijų diegimo grandinėje didinimas turėtų turėti ilgalaikį poveikį). Galiausiai, konkrečiomis plane pateiktomis priemonėmis turėtų būti padedama siekti viešųjų finansų ilgalaikio tvarumo tikslo;

(33)be to, plane numatytas kompleksinis požiūris į šalies skaitmeninę pertvarką. Į planą įtrauktos skaitmeninio sektoriaus investicijos, apimančios mokslinius tyrimus, inovacijas, naujų technologijų diegimą, valstybės ir jos teritorijų skaitmeninimą, kibernetinį saugumą, elektroninę atpažintį ir e. sveikatą. Investicijomis kibernetinio saugumo srityje turėtų būti sustiprintos viešosios paslaugos, nes jų teikimo sutrikdymas turėtų didelį poveikį piliečiams. Didelėmis investicijomis į e. sveikatą turėtų būti remiama nacionalinė skaitmeninė sveikatos paslaugų infrastruktūra ir projektų valdymas. Pagal planą taip pat remiami keli veiksmai, skirti pagrindinių skaitmeninių pajėgumų diegimui, daugiausia pagal programą Programme d’Investissements d’Avenir. Tikslinės sritys apima kibernetinį saugumą, 5G ryšį, kvantinę ir debesijos kompiuteriją, taip pat skaitmeninį švietimą, kultūros ir kūrybos sektorius. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane detaliai aprašytas šalies dalyvavimas dviejuose planuojamuose skaitmeninės srities bendriems Europos interesams svarbiuose projektuose: vienas iš jų skirtas naujos kartos debesijos ir tinklo paribio kompiuterijos technologijoms, kitas – mikroelektronikai ir ryšių technologijoms, ir abu jie bus remiami pagal Reglamentą (ES) 2021/241, įgyvendinant investicijų programą Programme d’Investissements d’Avenir;

(30)reformomis ir investicijomis turėtų būti reikšmingai paspartintas Prancūzijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas ir prisidedama prie klimato tikslų, išdėstytų Prancūzijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane, taip pat strategijoje Stratégie Nationale Bas Carbone, kurią 2020 m. peržiūrint nustatytos veiksmų gairės, kad iki 2050 m. būtų pasiektas anglies dioksido poveikio neutralumas. Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane daugiausia dėmesio skiriama energijos vartojimo efektyvumo priemonėms, visų pirma pastatų ir pramonės sektoriuose, ir išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimui. Atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje daugiausia dėmesio skiriant vandenilio iš atsinaujinančių energijos išteklių ir mažo anglies dioksido pėdsako vandenilio gamybai, taip pat kitoms elektrifikavimo priemonėms, pvz., transporto sektoriuje, atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos suvartojimą tikimasi padidinti tiek, kad papildoma elektros energijos paklausa būtų tenkinama elektros energiją papildomai gaminant iš atsinaujinančių išteklių. Be to, supaprastinus investicijoms į atsinaujinančiuosius energijos išteklius taikomus administracinius reikalavimus, kaip numatyta ASAP įstatyme (pranc. Accélération et simplification de l’action publique – viešojo sektoriaus veiksmų paspartinimas ir supaprastinimas), gali būti paskatinta plėtoti papildomus elektros energijos gamybos iš atsinaujinančių išteklių pajėgumus. Todėl numatoma, kad Prancūzijos planas padės siekti Sąjungos 2030 m. energetikos ir klimato tikslų ir ES 2050 m. poveikio klimatui neutralumo tikslo;

(24)keliomis reformomis numatoma toliau didinti socialinį atsparumą ir sanglaudą. Sveikatos sistemos reformomis siekiama didinti sveikatos priežiūros darbuotojų karjeros patrauklumą ir palengvinti vietos lygmens priežiūros organizavimą. Pagal atnaujintą valstybinės užimtumo tarnybos patvirtintą strategiją numatoma teikti geresnes orientavimo paslaugas darbo ieškantiems asmenims, be kita ko, taikant naują diagnostikos ir orientavimo metodiką. Be to, nedarbo draudimo reforma turėtų paskatinti įmones siūlyti galimybę sudaryti labiau ilgalaikes neterminuotas darbo sutartis vietoj trumpesnės trukmės terminuotų sutarčių. Kitomis reformomis reguliuojami valstybės valdžios santykiai su teritorijų vietos valdžia, suteikiant galimybę lankstesnėmis sąlygomis perduoti valstybės valdžios įgaliojimus teritorijų vietos valdžiai ir supaprastinant sprendimų priėmimą, kad būtų sustiprintas institucinis atsparumas ir teritorinė sanglauda. Be to, horizontalia viešųjų paslaugų reforma, peržiūrint įdarbinimo procedūras ir sustiprinant vienodo požiūrio ir lygių galimybių principą, tikimasi toliau prisidėti prie socialinės sanglaudos;

(20)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 skirsnį, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) valstybės narės ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, propaguojant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip sustiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Prancūzijoje, daromomis investicijomis į mažiau išsivysčiusius regionus (kaip antai atokiausius regionus), ir Sąjungoje;

(15)į planą įtrauktos plataus masto reformos ir investicijos, kurios viena kitą sustiprina ir padeda veiksmingai spręsti visus ekonominius ir socialinius uždavinius (ar didelę jų dalį), nustatytus per Europos semestrą 2019 m. ir 2020 m. Prancūzijai skirtose Tarybos rekomendacijose, visų pirma šiose srityse: i) viešieji finansai (visų pirma valdžios sektoriaus skolos tvarumas, išlaidų mažinimas ir našumo didinimas), ii) parama įmonėms (galimybės gauti finansavimą, konkurencingumas, administracinės naštos mažinimas, taip pat mokslinių tyrimų ir plėtros ekosistemos skatinimas), iii) darbo rinkos politika (nedarbo mažinimas, darbo rinkos integracijos ir įgūdžių neatitikties problemų sprendimas, pažeidžiamų grupių švietimo užtikrinimas), iv) sveikatos priežiūros sistemos atsparumas (sveikatos priežiūros modernizavimas ir koordinavimas, e. sveikata, prevencija), v) žalioji pertvarka (ilgalaikis išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimas, transporto sektoriaus išmetamo teršalų kiekio mažinimas ir energijos vartojimo efektyvumo didinimas), vi) skaitmeninė pertvarka (gyventojų prisijungimo galimybių ir skaitmeninių įgūdžių gerinimas, įmonių skaitmeninimo skatinimas). Tikimasi, kad sėkmingai užbaigus plane nustatytas reformas ir investicijas bus iš esmės išspręsti pagrindiniai uždaviniai ir pašalintos kliūtys;

(14)su neatidėliotinu fiskalinės politikos atsaku į pandemiją susijusias rekomendacijas galima laikyti nepatenkančiomis į Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano taikymo sritį, nepaisant to, kad Prancūzija apskritai tinkamai ir pakankamai reagavo į neatidėliotiną poreikį remti ekonomiką fiskalinėmis priemonėmis 2020 ir 2021 m., laikydamasi bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos. Be to, rekomendacija padaryti pakankamą pažangą siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo 2020 m. nebėra aktuali, nes atitinkamas biudžeto laikotarpis baigėsi ir dėl pandemijos krizės 2020 m. kovo mėn. pradėta taikyti Stabilumo ir augimo pakto bendroji nukrypti leidžianti išlyga;

(13)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 skirsnį, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti visus ar didelę dalį uždavinių (A reitingas), nustatytų atitinkamose valstybei narei skirtose rekomendacijose, įskaitant mokestinius klausimus, ir rekomendacijose, pateiktose pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 dalį, skirtose atitinkamai valstybei narei, arba uždavinius, nustatytus kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą;

(12)trečdaliu plano prisidedama prie sveikatos, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo, taip didinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei konvergenciją Prancūzijoje ir visoje Sąjungoje. Plane pakankamai dėmesio skiriama sveikatos priežiūros sistemos stiprinimui, numatant investicijas į infrastruktūrą ir skaitmeninimą. Numatomomis svarbiomis fiskalinėmis reformomis turėtų būti padidintas fiskalinio valdymo sistemos veiksmingumas, o reguliarus viešųjų išlaidų kokybės vertinimas turėtų tapti įprasta praktika, taip būtų padedama siekti tikslo stabilizuoti ir mažinti skolos ir BVP santykį. Valstybės biudžeto poveikio aplinkai vertinimu (žaliojo biudžeto sudarymas) turėtų būti užtikrinta, kad viešosios išlaidos būtų orientuotos į integracinį ir žaliąjį augimą. Naujai kartai skirtą politiką apima kelios priemonės, darančios tiesioginį poveikį jaunimui, kaip antai švietimo (įskaitant nepalankiausiomis sąlygomis gyvenančių vaikų švietimą) rezultatų gerinimas, pameistrystės, profesinio rengimo ir jaunimo užimtumo skatinimas, jaunimo karjeros ir pajamų perspektyvų gerinimas. Prie to prisideda švietimo skaitmeninimo priemonė;

(9)į planą yra įtrauktos priemonės, kuriomis prisidedama prie visų šešių ramsčių įgyvendinimo, o daugeliu plano komponentų atsižvelgiama į keleto ramsčių uždavinius. Taip padedama užtikrinti, kad kiekvienas ramstis būtų įgyvendinamas visapusiškai ir nuosekliai. Be to, atsižvelgiant į konkrečius Prancūzijos uždavinius, laikoma, kad visuose ramsčiuose ypatingas dėmesys pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui ir bendra svarba yra tinkamai subalansuoti;

(5)2021 m. balandžio 28 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Prancūzija Komisijai oficialiai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planų sėkmingas įgyvendinimas ir ilgalaikis poveikis nacionaliniu lygmeniu bei jų patikimumas Europos lygmeniu yra grindžiami nacionaline atsakomybe už šiuos planus. Pagal to reglamento 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino atsižvelgdama į to reglamento V priede pateiktas vertinimo gaires;

(4)[Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos euro zonos valstybėms narėms rekomenduota, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų, inter alia: užtikrinti politikos kryptį, kuria remiamas ekonomikos atsigavimas ir toliau didinti konvergenciją, atsparumą ir tvarų bei integracinį augimą. Tarybos rekomendacijoje taip pat rekomenduojama stiprinti nacionalines institucines struktūras, užtikrinti makrofinansinį stabilumą ir baigti kurti ekonominę ir pinigų sąjungą bei stiprinti tarptautinį euro vaidmenį;] [Jeigu Tarybos rekomendacija nebus priimta iki šio Tarybos įgyvendinimo sprendimo priėmimo, šią konstatuojamąją dalį reikia išbraukti]

(2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Prancūzijai pateikė rekomendacijų. Konkrečiai Taryba rekomendavo didinti viešųjų finansų tvarumą, remti ekonomiką per krizę ir vėlesnio atsigavimo metu ir didinti šalies sveikatos sistemos atsparumą. Prancūzija taip pat gavo rekomendacijų dėl darbo rinkos integracijos, kad užtikrintų lygias galimybes, daugiau dėmesio skirdama pažeidžiamoms grupėms, spręstų kvalifikuotų darbuotojų trūkumo ir įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitikties problemas ir remtų užimtumą per krizę. Taryba taip pat rekomendavo Prancūzijai užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendinamos priemonės, kuriomis remiamas įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, likvidumas, siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Prancūzijai taip pat rekomenduota investuoti į pagrindinius sektorius, tokius kaip žalioji ir skaitmeninė pertvarka. Konkrečiai žaliosios pertvarkos srityje Prancūzijai rekomenduota investuoti į darnųjį transportą, atsinaujinančiąją energiją, energetikos tinklų jungtis ir infrastruktūrą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir vartojimą. Taryba taip pat rekomendavo Prancūzijai investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas, kartu didinant valstybės paramos sistemų efektyvumą. Galiausiai, Prancūzijai rekomenduota gerinti savo verslo aplinką, supaprastinant mokesčių sistemą, mažinant administracinę naštą, skatinant įmonių augimą ir šalinant kliūtis konkurencijai paslaugų sektoriuje. Įvertinusi šių šaliai skirtų rekomendacijų įgyvendinimo pažangą tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija nustatė, kad rekomendacija skatinti įmonių augimą (2019 m. šaliai skirtos 4 rekomendacijos trečia dalis (2019.4.3) yra visiškai įgyvendinta. Padaryta didelė pažanga vykdant rekomendacijas dėl mokesčių sistemos supaprastinimo, visų pirma gamybos mokesčių mažinimo (2019 m. šaliai skirtos 4 rekomendacijos pirma dalis (2019.4.1) ir 2020 m. šaliai skirtos 4 rekomendacijos trečia dalis (2020.4.3), dėl visų būtinų priemonių siekiant veiksmingai kovoti su pandemija, palaikyti ekonomiką ir remti būsimą ekonomikos atsigavimą (2020 m. šaliai skirtos 1 rekomendacijos pirma dalis (2020.1.1), dėl krizės poveikio užimtumui ir socialinio poveikio mažinimo (2020 m. šaliai skirtos 2 rekomendacijos pirma dalis (2020.2.1) ir dėl veiksmingo priemonių, kuriomis remiamas įmonių, visų pirma MVĮ, likvidumas, įgyvendinimo užtikrinimo (2020 m. šaliai skirtos 3 rekomendacijos pirma dalis (2020.3.1);

EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 23 COM(2021) 351 final PRIEDAS

prie Pasiūlymo dėl Tarybos įgyvendinimo sprendimo dėl Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo {SWD(2021) 173 final}



PRIEDAS 1 SKIRSNIS. EKONOMIKOS GAIVINIMO IR ATSPARUMO DIDINIMO PLANE NUMATYTOS REFORMOS IR INVESTICIJOS 1.Reformų ir investicijų aprašymas A. 1 KOMPONENTAS. Pastatų renovacija Pagal nacionalinį energetikos ir klimato srities veiksmų planą, pagal kurį siekiama nacionalinio 2030 metams nustatyto tikslo – iki 2030 m. energijos suvartojimą sumažinti 20 proc. (palyginti su 2012 m.), Prancūzija iki 2030 m. kasmet turi papildomai investuoti 15–25 mlrd. EUR į pastatų renovaciją ir didinti renovacijos tempą ir mastą. Šis Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentas yra susijęs su investicijomis ir reformomis, kuriomis siekiama didinti visų rūšių pastatų energijos vartojimo efektyvumą: viešųjų ir privačių pastatų, įskaitant privačius ir socialinius būstus, taip pat įmonėms priklausančių pastatų. Investicijas remiančiomis reformomis: i) papildoma būsto politikos reforma, inicijuota 2018 m. priimtu ELAN įstatymu , kuria siekiama padidinti viešųjų išlaidų efektyvumą peržiūrint tris esamas schemas (APL, Pinel ir PTZ ) ir ii) priimamas persvarstytas naujų pastatų šiluminių savybių reglamentas (RE2020). Investicijos pagal šį komponentą yra labai svarbios siekiant energijos vartojimo efektyvumo tikslo, nes pastatų ūkiui tenka apie 25 proc. Prancūzijoje išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) kiekio ir 45 proc. galutinės energijos suvartojimo. Šiomis investicijomis ir reformomis prisidedama prie Prancūzijai per pastaruosius dvejus metus skirtų rekomendacijų dėl poreikio „su investicijomis susijusią politiką orientuoti į [...] energijos vartojimo efektyvumą“ (2019 m. 3 KŠSR) ir „investicijas sutelkti į perėjimą prie žaliosios [...], visų pirma į [...] švarią ir efektyvią energijos gamybą ir naudojimą“ (2020 m. 3 KŠSR). Tikimasi, kad, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo techninės gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą, nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį. A.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C1.R1). Būsto politika Priemonė apima du atskirus tikslus, kurie įgyvendinami dviem etapais. APL (pranc. aides personnelles au logement) apskaičiavimo tvarkos peržiūra: pagalbos suma nuo 2021 m. sausio 1 d. apskaičiuojama remiantis paramos gavėjo namų ūkio einamosiomis pajamomis, o ne priešpaskutinių metų pajamomis. Toks persvarstymas suteikia galimybę sistemą greičiau pritaikyti prie paramos gavėjų pajamų pokyčių, kad būtų padidintas socialinis teisingumas. Be to, pagalbos suma perskaičiuojama kiekvieną ketvirtį, kad būtų galima palaipsniui atsižvelgti į naujausius pajamų pokyčius. Pinel schema yra pajamų mokesčio kredito schema savininkams, investuojantiems į naujas arba rekonstruotas gyvenamąsias patalpas, siekiant jas išnuomoti. Sprendimas turėtų būti priimtas 2023 m., kad iki 2024 m. pabaigos būtų nutraukta Pinel schema – vėliau Pinel schema būtų pakeista naujomis nuostatomis, kuriomis siekiama skatinti institucinių investuotojų finansuojamus vidutinės klasės gyvenamuosius būstus, kad būtų pagerintas poveikis būsto pasiūlai ten, kur poreikiai didžiausi, pavyzdžiui, mažinant paskatas naujoms statyboms vietovėse, kuriose būsto rinka nepatiria spaudimo. Tai turi būti papildyta beprocenčių paskolų (PTZ) teikimo tvarkos pakeitimais, visų pirma pareiškėjų tinkamumas vertinamas remiantis einamosiomis pajamomis, siekiant apriboti šiuo metu egzistuojantį nenumatytą poveikį.

2 reforma (C1.R2). Peržiūrėtas šiluminių savybių reglamentas (RE2020) 2022 m. sausio 1 d. persvarstytas naujų pastatų šiluminių savybių reglamentas pakeičia 2012 m. įsigaliojusį dabartinį pastatų šiluminių savybių reglamentą. Pagrindiniai naujų pastatų šiluminių savybių taisyklių persvarstymo tikslai yra šie: ·Nuosaikus energijos vartojimo skatinimas ir suvartojamos energijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas: Nustatyti griežtesnes ribas: i) bioklimatiniam būsto poreikiui (didžiausią ribą sumažinti 30 proc., palyginti su dabartiniu 2012 m. reglamentu), ii) neatsinaujinančiųjų išteklių pirminės energijos suvartojimui ir iii) šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms, susidarančioms dėl energijos suvartojimo (4 kg CO2/m² per metus individualiam namui ir 14 kg CO2/m² per metus daugiabučiui iki 2024 m. ir 6,5 kg po 2024 m.). ·Naujų pastatų išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimas: nustatant anglies dioksido poveikį atsižvelgiama į visą pastato gyvavimo ciklą nuo jo statybos etapo iki griovimo, kuris sudaro 60–90 proc. pastatų išmetamo anglies dioksido kiekio per 50 metų. Dėl tokių priežasčių turi būti skatinama naudoti labiau anglies dioksido požiūriu neutralias statybines medžiagas, pvz., medieną ir biologines statybines medžiagas (t. y. medžiagas, kurios kaupia anglį ir gamybos metu išmeta labai mažai teršalų). ·Naujų pastatų prisitaikymas prie klimato kaitos: naujajame reglamente RE2020 turi būti: i) atsižvelgiama į statinių vėsumą apskaičiuojant pastato energijos poreikius, ii) pateikiamas komforto lygio vasarą rodiklis, apskaičiuotas projektuojant pastatą, ir iii) nustatoma didžiausia viršutinė 1250 DH (laipsnių per valandą) riba ir mažiausia žemutinė 350 DH riba, nuo kurios apskaičiuojant energinį naudingumą taikomos baudos. 1 investicija (C1.I1). Privačių būstų, įskaitant blogai izoliuotus būstus, energinė renovacija Pagal Prancūzijos ekonomikos atkūrimo ir atsparumo didinimo planą bus finansuojama dotacijų schema MaPrimeRenov (MPR), pagal kurią parama bus skiriama savininkams siekiant prisidėti prie individualių namų arba daugiabučių izoliacijos, šildymo, vėdinimo ar energijos vartojimo audito darbų finansavimo. Iki 2022 m. pabaigos savininkams bus pranešta apie visą pagal šį planą finansuojamą MPR reikalavimus atitinkančių renovacijos projektų atveju. Siekiant užtikrinti subsidijuojamų darbų kokybės standartus, renovacijos darbus atlieka įmonės, turinčios RGE ženklą (pranc. Reconnus Garant de l'Environnement). Išmokos dydis priklauso nuo reikalavimus atitinkančių medžiagų, įrangos ir atliktų darbų, bet ne daugiau kaip 20 000 EUR ne ilgesniam kaip penkerių metų laikotarpiui. Nuo 2020 m. spalio mėn. MPR gali naudotis visi savininkai, nepriklausomai nuo jų pajamų. Tačiau pagalbos intensyvumas priklauso nuo namų ūkio pajamų (nedideliems namų ūkiams pagalba gali siekti iki 90 proc. numatomos darbų sumos). Be to, MPR gali būti naudinga savininkams, kurie nuomoja savo butą/namą nuomininkui. Dotacija taip pat gali būti remiami darbai, vykdomi bendrose kondominiumo zonose su MPR copropriétés: tai vienkartinė pagalba, mokama bendraturčių sindikatui, kad būtų galima finansuoti bendrus renovacijos darbus ir sutaupyti ne mažiau kaip 35 proc. energijos. Ši MPR gali būti taikoma visiems kondominiumams, kuriuos sudaro ne mažiau kaip 75 proc. namų (t. y. ne įmonių), bet ne daugiau kaip 3 750 EUR už būstą. Priemoka gali būti skiriama už F arba G klasės kondominiumus (iki 500 EUR už būstą), taip pat už kondominiumus, kurie laikomi pažeidžiamais arba yra atnaujinamose miesto vietovėse (iki 3 000 EUR už būstą). Pagalbos dydis priklauso nuo atlikus renovacijos darbus sutaupytos energijos kiekio. Siekiant paremti daugiausia energijos suvartojančius būstus, kad jie atitiktų 2019 m. priimtame Energetikos ir klimato teisės akte nustatytus užmojus, papildoma priemoka MPR skiriama savininkams, kurie atlieka renovacijos darbus, kad jų namai nebebūtų blogai izoliuoti (F ir G klasės). Kita priemoka bus paskirstyta savininkams, kurie atlieka renovaciją, kad galėtų pasiekti efektyviausias A arba B klases. Šios priemokos turi siekti 1 500 EUR skurdžiausiems namų ūkiams, 1 000 EUR vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams ir 500 EUR turtingiausiems namų ūkiams. Be to, siekiant paskatinti efektyvesnę energinę renovaciją (t. y. ne nereikšmingą renovaciją), šia priemone numatoma teikti visuotinę paramą renovacijai, jei bus sutaupyta bent 55 proc. energijos: vidutines ir dideles pajamas gaunantiems namų ūkiams finansinis paketas svyruoja nuo 3 500 EUR iki 7 000 EUR. Apskritai privačiuose būstuose atliekamais energinės renovacijos darbais siekiama vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos. 2 investicija (C1.I2). Energinė renovacija ir kapitalinė socialinio būsto renovacija Pagal šią priemonę remiamos socialinio būsto organizacijos (pranc. Habitation à Loyer Modéré – biurai, atsakingi už būstus mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams) ir vietos valdžios institucijos, valdančios socialinį būstą, siekiant remti esminę pastatų renovaciją. Siekiama, kad būtų pasiekti aukščiausi standartai, pvz., BBC renovacijos ženklas, ir palaipsniui pašalinti blogo izoliavimo problemą. Dotacija skiriama, jei esamų schemų (pvz., écoPLS ir CEE ), kurios gali būti derinamos su šia nauja pagalba, nepakanka renovacijos veiklai finansuoti. Pagal šią priemonę taip pat diegiami pramoniniai sprendimai, skirti energinei renovacijai socialiniuose būstuose, kad būtų pasiektas nulinis arba teigiamas grynasis energijos balansas. Pirmuosius veiksmus numatoma pradėti 2021 m. II ketvirtį, o finansinį paketą paskirsto valstybės tarnybos regioniniu ir vietos lygmenimis, remdamosi poreikių tyrimu. Projektai atrenkami 2020 m. paskelbus kvietimą teikti projektus arba teikiant decentralizuotų valstybės tarnybų arba vietos valdžios institucijų valdomas subsidijas. Numatoma, kad veiksmų įsipareigojimai bus prisiimti 2021 m. ir 2022 m. ir jie turi būti užbaigti iki 2024 m. pabaigos. 3 investicija (C1.I3). Šiluminė viešųjų pastatų renovacija

Viešųjų pastatų renovacijos darbai turi atitikti nutarimą, priimtą taikant ELAN įstatymo 175 straipsnį, kuriame nustatyta , kad iki 2030 m. energijos suvartojimas, palyginti su 2010 m., turi būti sumažintas 40 proc. Valstybei priklausančių viešųjų pastatų atveju buvo surengti dviejų rūšių kvietimai teikti projektus: ·Vieną konkursą dėl aukštojo mokslo ir moksliniams tyrimams skirtų pastatų bei universitetų pradėjo ir prižiūri Aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų ministerija; ·Kitą, skirtą visiems kitiems valstybei arba jos operatoriams priklausantiems pastatams, pradėjo ir prižiūri Direction de l’Immobilier de l’Etat. Pirmieji du kvietimai teikti projektus paskelbti 2020 m. rudenį, o 2020 m. gruodžio mėn. atrinkta daugiau kaip 4 000 projektų. Vietos ir regionų valdžios institucijoms priklausantiems pastatams taikomi specialūs mechanizmai: ·Regioninėms valdžios institucijoms priklausančių arba jų valdomų pastatų (daugiausia tai aukštosios mokyklos) atveju kreditus skiria valstybė, o regionai yra atsakingi už projektų atranką; ·Infraregioninėms institucijoms priklausantiems pastatams (daugiausia mokykloms ir pradinėms mokykloms) investicines dotacijas skiria valstybė. Projektai atrenkami remiantis dviem pagrindiniais kriterijais: parengtumo (ir greito įgyvendinimo) ir energinio naudingumo bei poveikio energijos suvartojimui, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos. Visų viešųjų pastatų atveju siekiama, kad apie visas sutartis būtų pranešta iki 2021 m. pabaigos ir jos būtų užbaigtos iki 2024 m. pabaigos. 4 investicija (C1.I4). Labai mažų įmonių ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) energinė renovacija Šios investicijos yra 2020 m. birželio mėn. vyriausybės pradėto įgyvendinti plano, kuriuo siekiama padėti labai mažoms ir vidutinėms įmonėms vykstant ekologinei pertvarkai, dalis. Siekiant remti jų pastatų šiluminę renovaciją, pagal šią investiciją įdiegti du paramos mechanizmai: Pagrindinė paramos schema yra mokesčio kreditas, sudarantis 30 proc. reikalavimus atitinkančių veiksmų išlaidų (pvz., stogų, palėpių, sienų izoliacijai; kolektyviniams saulės energijos vandens šildytuvams ir šilumos siurbliams ), neviršijant 25 000 EUR vienai įmonei. Pagal šią schemą gali būti padengiamos išlaidos, patirtos nuo 2020 m. spalio 1 d. iki 2021 m. gruodžio 31 d. Mokesčio kreditas įskaičiuojamas į pajamų mokestį arba pelno mokestį, kurį mokesčio mokėtojas turi sumokėti už kalendorinius metus, kuriais buvo patirtos tinkamos finansuoti išlaidos (t. y. 2020 arba 2021 m.). Pagal antrąją paramos schemą finansuojamos papildomos priemonės, kuriomis remiami amatininkai, smulkūs prekybininkai ir savarankiškai dirbantys asmenys jiems atliekant renovacijos darbus. Paketas išleidžiamas per Prekybos ir amatų rūmus ir Prekybos ir pramonės rūmus keturiais etapais: ·Informuotumas: šiuo veiksmu siekiama informuoti verslo vadovus apie iššūkius, susijusius su pastatų energine renovacija vykstant ekologinei pertvarkai; šis veiksmas apima nacionalinę komunikacijos kampaniją ir vietos veiksmus kartu su vietos valdžios institucijomis ir profesinėmis organizacijomis. ·Diagnostika: energijos vartojimo auditą atlieka Prekybos ir amatų rūmų arba Prekybos ir pramonės rūmų konsultantas, siekdamas parengti veiksmų planą, skirtą renovacijos darbams pradėti, atsižvelgiant į kiekvienos įmonės ekologinę brandą. ·Įgyvendinimas: ekspertas padeda įgyvendinti veiksmų planą teikdamas techninę ir finansinę pagalbą (pvz., įdiegdamas pagrindines taikomąsias programas). ·Skatinimas: įmonių vykdomi pastatų renovacijos srities veiksmai pristatomi įvairioms auditorijoms, pavyzdžiui, vartotojams, įmonėms ir vietos valdžios institucijoms. A.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Priemonė Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Kokybiniai rodikliai (jei tai tarpinės reikšmės) Kiekybiniai rodikliai (jei tai siektinos reikšmės) Orientacinis reikšmių pasiekimo tvarkaraštis Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Mata-vimo vienetas Bazinis lygis Tiks-las Ketvir-tis Metai 1-1 C1.R1 Būsto politika Tarpinė reikšmė APL (pranc. aides personnelles au logement) reforma Įsigaliojimas I ketv. 2021 Įsigalioja teisės aktų pakeitimai, kuriais peržiūrimos APL apskaičiavimo sąlygos, kad būtų atsižvelgta į dabartines namų ūkių pajamas. 1-2 C1.R1 Būsto politika Tarpinė reikšmė Pinel/PTZ schemų reforma Įsigaliojimas I ketv. 2023 Įsigalioja teisės aktų pakeitimai, susiję su Pinel mokesčio kreditu, siekiant padidinti jo veiksmingumą ir būsto pasiūlą tose vietovėse, kuriose rinka patiria spaudimą, ir priimami ir įsigalioja PTZ schemos teisės aktų pakeitimai. 1-3 C1.R2 Peržiūrėtas šiluminių savybių reglamentas (RE2020) Tarpinė reikšmė Šiluminių savybių reglamento peržiūra RE2020 Įsigaliojimas I ketv. 2022 Į naująjį RE2020 įtrauktų teisės aktų pakeitimų, kuriais siekiama sumažinti naujų pastatų išmetamą ŠESD kiekį, pagerinti naujų pastatų energinį naudingumą ir pritaikyti naujus pastatus prie klimato kaitos, įsigaliojimas. 1-4 C1.I1 Energinė privačių pastatų renovacija Siektina reikšmė Patvirtintų MPR skaičius Skaičius 0 400000 IV ketv. 2021 Namų ūkių, kuriems skirta MPR, skaičius. 1-5 C1.I1 Energinė privačių pastatų renovacija Siektina reikšmė Patvirtintų MPR skaičius Skaičius 400000 700000 IV ketv. 2022 Namų ūkių, kuriems skirta MPR, skaičius. 1-6 C1.I2 Energinė socialinio būsto renovacija Siektina reikšmė Socialinio būsto kategorijos būstų, kuriems skiriama dotacija renovacijai, skaičius Skaičius 0 20 000 IV ketv. 2021 Socialinio būsto kategorijos būstų, kuriems skiriama dotacija renovacijai, skaičius, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos. 1-7 C1.I2 Energinė socialinio būsto renovacija Siektina reikšmė Socialinio būsto kategorijos būstų, kuriems skiriama dotacija renovacijai, skaičius Skaičius 20000 40000 IV ketv. 2022 Socialinio būsto kategorijos būstų, kuriems skiriama dotacija renovacijai, skaičius, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos. 1-8 C1.I3 Energinė viešųjų pastatų renovacija Siektina reikšmė Valstybei priklausančių viešųjų objektų, apie kurių renovacijos darbų sutartį buvo pranešta, renovacijos projektų skaičius Projektų skaičius 0 2900 IV ketv. 2021 Valstybei priklausančių viešųjų objektų, dėl kurių buvo pranešta apie bent vieną renovacijos darbų sutartį, renovacijos projektų, kuriais siekiama vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos, skaičius. 1-9 C1.I3 Energinė viešųjų pastatų renovacija Siektina reikšmė Vietos ir regionų valdžios institucijoms priklausančių viešųjų pastatų, apie kuriems skirtas subsidijas energinės renovacijos darbams pranešė valstybė arba Regioninė taryba, skaičius Subsidi-juojamų pastatų skaičius 0 1954 II ketv. 2022 Vietos ir regionų valdžios institucijoms (įskaitant savivaldybes ir savivaldybių grupes) priklausančių viešųjų pastatų, apie kuriems skirtas subsidijas energinės renovacijos darbams, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos, pranešė valstybė arba Regioninė taryba, skaičius. 1-10 C1.I3 Energinė viešųjų pastatų renovacija Siektina reikšmė Valstybei priklausančių viešųjų objektų, kuriuose užbaigti energinės renovacijos darbai, grindų plotas kvadratiniais metrais Kvadra-tinių metrų skaičius (mln.) 0 20 IV ketv. 2023 Valstybei priklausančių viešųjų objektų, kuriuose užbaigti energinės renovacijos darbai, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos, grindų plotas kvadratiniais metrais. 1-11 C1.I3 Energinė viešųjų pastatų renovacija Siektina reikšmė Valstybei priklausančių viešųjų objektų, kuriuose užbaigti energinės renovacijos darbai, grindų plotas kvadratiniais metrais Kvadra-tinių metrų skaičius (mln.) 20 28,75 IV ketv. 2024 Valstybei priklausančių viešųjų objektų, kuriuose užbaigti energinės renovacijos darbai, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos, grindų plotas kvadratiniais metrais. 1-12 C1.I3 Šiluminė viešųjų pastatų renovacija Siektina reikšmė Mokyklų, kolegijų ar aukštųjų mokyklų, kuriose užbaigti energinės renovacijos darbai, skaičius Skaičius 0 681 IV ketv. 2024 Mokyklų, kolegijų ar aukštųjų mokyklų, kuriose užbaigti energinės renovacijos darbai, siekiant vidutiniškai sutaupyti bent 30 proc. energijos, skaičius. 1-13 C1.I4 Labai mažų įmonių ir MVĮ energinė renovacija Siektina reikšmė Įmonių, kurios naudojasi mokesčių kreditu ir paramos schemomis, skaičius Skaičius 0 5000 IV ketv. 2023 Įmonių, besinaudojančių mokesčių kreditu, skirtu labai mažoms įmonėms ir MVĮ tretinio naudojimo pastatų renovacijai, ir (arba) Prekybos ir amatų rūmų ir Prekybos ir pramonės rūmų skirta parama, skaičius.

B. 2 KOMPONENTAS. Ekologija ir biologinė įvairovė Prancūzijai reikės didelių investicijų, kad ateinančiais metais būtų pasiekti darnaus vystymosi tikslai, visų pirma susiję su biologine įvairove, vandens kokybe ir žiedine ekonomika. Teisinė sistema iš esmės sukurta siekiant pereiti prie ekologiškesnės ir atsparesnės ekonomikos, tačiau Prancūzija turi ją įgyvendinti, visų pirma remdama investicijas, kuriomis didinama biologinė įvairovė, mažinama tarša ir dirvožemio naudojimas ne žemės ūkio tikslais, gerinamas medžiagų ir išteklių perdirbimas ir pakartotinis naudojimas. Šiomis aplinkybėmis pagal šį Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano 2 komponentą planuojamomis investicijomis siekiama sumažinti dabartinių gamybos ir vartojimo būdų ekologinį poveikį išsaugant biologinę įvairovę, mažinant pramonės gamybos procesų priklausomybę nuo iškastinio kuro, plėtojant žiedinę ekonomiką ir spartinant žemės ūkio pertvarką. Tokios investicijos remiamos Klimato kaitos ir atsparumo didinimo įstatymu, grindžiamu Klimato konvencija, kurios tikslas – prisidėti prie 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo. Be to, 2020 m. priimti potvarkiai, kuriais įgyvendinamas Žiedinės ekonomikos įstatymas, įsigalios 2022 m. Šis komponentas daugiausia susijęs su rekomendacija, (2020 m. 3 KŠSR) daugiausia investuoti į perėjimą prie žaliosios ekonomikos ir šiek tiek mažiau – su rekomendacija (2019 m. 3 KŠSR) dėl energijos vartojimo efektyvumo. Šiuo komponentu prisidedama prie aplinkos išsaugojimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos, taigi stiprinamas ekologinis, socialinis ir ekonominis atsparumas. Tikimasi, kad, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo techninės gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą, nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį. B.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C2.R1). Klimato ir atsparumo įstatymas Klimato kaitos ir atsparumo įstatymas bus paskelbtas iki 2022 m. pradžios. Kai kurios tiesiogiai taikomos priemonės įsigalioja iš karto po paskelbimo, o kitos priemonės turėtų įsigalioti vėliau, per teisės aktų leidėjo nustatytą laikotarpį. Remiantis Piliečių klimato kaitos konvencijos pasiūlymais, įstatyme numatomos klimato ir aplinkos apsaugos priemonės, kuriomis prisidedama prie 2030 m. išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslo. Tikimasi, kad įstatymas padės užtikrinti, kad bus įveikta nuo pusės iki dviejų trečdalių kelio nuo 2019 m. išmestų teršalų kiekio iki 2030 m. nustatyto tikslo, nes išmetamų teršalų kiekį iš viso numatoma sumažinti 56–74 mln. tonų CO2 ekvivalento. Įstatymas apima šiuos šešis elementus, apimančius visą ekonomiką: ·„Vartojimas“ — įstatyme numatytos priemonės, kuriomis siekiama keisti vartojimo modelius informuojant ir diegiant mažiau anglies dioksido išskiriančius produktus ir paslaugas, taip pat skatinama mažinti per didelį vartojimą pasitelkiant reklamą. ·„Gamyba ir darbas“ – į įstatymą įtraukiamos priemonės, kuriomis remiamas pramonės ir energijos gamybos modelių perėjimas prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų sprendimų, stiprinama ekosistemų apsauga geriau prižiūrint pramoninę veiklą ir numatomi darbo metodų pokyčiai. ·„Judumas“ – įstatyme numatomos priemonės, skirtos visų transporto priemonių išmetamų teršalų kiekiui mažinti, teikiant paskatas ir finansinę paramą atitinkamiems sektoriams, taip pat nustatant stabilią reguliavimo sistemą. ·„Gyvenimas“ – įstatyme numatytos priemonės, kuriomis siekiama pakeisti miestų planavimo ir miesto gyvenimo būdo keitimo būdus. Jame turi būti numatytos priemonės šiluminei renovacijai paspartinti, taip pat priemonės, skirtos perpus sumažinti dirvožemio naudojimo ne žemės ūkio tikslais spartą. ·„Maistas“ – į įstatymą įtraukiamos priemonės, kuriomis remiamas ekologiškesnis žemės ūkis ir naujų mitybos įpročių bei žemės ūkio praktikos plėtojimas, siekiant sumažinti jo poveikį išmetamam ŠESD kiekiui. ·„Aplinkos teisminės aplinkos stiprinimas“ – įstatyme numatomos priemonės, kuriomis siekiama griežčiau ir veiksmingiau užkirsti kelią aplinkai daromai žalai ir bausti už ją. 2025 m. įsigalioja įgyvendinimo nutarimas, kuriuo siekiama sukurti mažos taršos zonas aglomeracijose, turinčiose daugiau kaip 150 000 gyventojų , uždraudžiant prieigą prie transporto priemonių su 3, 4 ir 5 Crit’Air lipdukais , taip gerinant oro kokybę miestuose ir prisidedant prie išmetamo ŠESD kiekio mažinimo. 2 reforma (C2.R2). Žiedinės ekonomikos įstatymas

2020 m. vasario 10 d. priimtu įstatymu, kuriuo siekiama spręsti atliekų problemą ir skatinti žiedinę ekonomiką, siekiama pakeisti modelį, pagal kurį nustatoma nauja ekonominė sistema, palengvinanti vertinimą, o ne atliekų šalinimą, ir sudaryti sąlygas surinkti beveik 100 proc. perdirbti tinkamų atliekų. Reforma susijusi su įgyvendinimo aktų (nutarimų), susijusių su 2020 m. įstatymo, kuris įsigalios 2022 m., priėmimu: ·Nutarimas, kuriuo nustatoma didesnės gamintojo atsakomybės už statybos ir viešųjų darbų medžiagų atliekas schema; ·Nutarimas, kuriuo nustatomos minimalios perdirbtų žaliavų įmaišymo į konkrečius produktus normos prieš išduodant leidimą jas pateikti į rinką, siekiant padidinti perdirbimą ir pasiekti įstatyme nustatytus tikslus (61 straipsnis); ·Nutarimas dėl kasmet rinkai pateikiamų pakartotinai naudojamų pakuočių dalies, siekiant padidinti pakartotinai naudojamų pakuočių dalį rinkoje, palyginti su vienkartinėmis pakuotėmis, ir taip sumažinti atliekų kiekį (Įstatymo 67 straipsnis). 1 investicija (C2.I1). Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas Šių investicijų tikslas – prisidėti prie pramonės sektoriaus, kuriame išmetama apie 21 proc. ŠESD kiekio Prancūzijoje, priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė naudojama pramonės įmonių (įskaitant energijai imlias pramonės šakas) suvartojamos energijos kiekiui mažinti ir (arba) investicijoms, kuriomis siekiama sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. Lėšos paskirstomos dviem būdais: ·Dotacijos skiriamos po Ekologinės pertvarkos agentūros (ADEME) vykdomų kvietimų teikti projektus, didesniems projektams, kurių investicijos viršija 3 000 000 EUR. Šie projektai apima investicijas į energijos vartojimo efektyvumą arba investicijas, kuriomis siekiama tobulinti pramoninius procesus siekiant sumažinti išmetamą ŠESD kiekį. Šių dviejų rūšių projektams nėra iš anksto nustatyto paketo, nes atranka turi būti vykdoma pagal įvairius kriterijus, įskaitant veiklos rezultatus, susijusius su išmetamu ŠESD kiekiu, palyginti su prašoma parama. ·Šiuos kvietimus teikti projektus papildo viešosios agentūros ASP (pranc. Agence de Services et de Paiement) vieno langelio principu teikiama parama mažesniems ir labiau standartizuotiems energijos vartojimo efektyvumo didinimo projektams (kurių investicijų suma yra mažesnė nei 3 000 000 EUR), remiantis nutarime nustatytu reikalavimus atitinkančios įrangos sąrašu. Pagal būsimų kvietimų teikti projektus technines užduotis reikalaujama, kad investicijos į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) įrenginius sudarytų sąlygas sumažinti išmetamą CO2 kiekį, kuris būtų mažesnis už ATLPS direktyvoje nustatytą santykinį taršos rodiklį, taip užtikrinant, kad priemonė atitiktų Reglamente (ES) 2021/241 nustatytą reikšmingos žalos nedarymo principą. 2 investicija (C2.I2). Miestų tankinimas: tvari statyba Šia priemone siekiama padėti savivaldybėms didinti būstų tankumą vietovėse, kuriose trūksta būstų. Parama būsto tankinimo darbams turi padėti apriboti miestų plėtrą ir išsaugoti biologinę įvairovę bei žemės ūkio paskirties žemę. Be to, šioms operacijoms taikomas naujas šiluminių savybių reglamentas RE2020 (plg. šio komponento 2 reformą), kurio tikslas – sumažinti naujų pastatų išmetamą anglies dioksido kiekį ir padidinti jų energinį naudingumą. Nustatyto dydžio pagalba skiriama savivaldybėms, jeigu laikomasi kelių sąlygų: i) laikytis 2000 m. Solidarumo ir miestų atnaujinimo įstatyme nustatytų įpareigojimų, pagal kuriuos socialinis būstas turi sudaryti 20 proc. gyvenamųjų namų ūkio; ii) statybos programa turi apimti bent du būstus, kurie viršija tam tikras tankumo ribas ir kuriems taikomas ankstesnis miesto leidimas. Tankumo ribos, išreikštos grindų ploto kvadratiniais metrais, nustatomos atlikus kryžminę analizę, apimančią gyventojų skaičiaus kriterijus (savivaldybės arba savivaldybių grupės dydį ir tankumą) ir esamų būstų tipologiją (pvz., pastatų tankumą, laisvas vietas, socialinio būsto ir antrojo būsto proporciją ir vidutinį namų ūkio dydį). 3 investicija (C2.I3). Miestų tankinimas: urbanistinės dykros Šia priemone siekiama atkurti ir atnaujinti urbanistines dykras ir atliekynus, kurie yra svarbus žemės šaltinis, siekiant prisidėti prie Prancūzijos vyriausybės nustatyto tikslo iki 2050 m. dirvos nenaudoti ne žemės ūkio tikslais, siekiant kontroliuoti miestų drieką, remti miestų atgaivinimą ir atitinkamai apriboti brovimąsi į natūralias gamtines zonas.

Urbanistinių dykrų fondo paramos gavėjai turi būti teritorijos savininkai: tai gali būti savivaldybės, vietos valdžios institucijų paskirtos vietos viešosios institucijos, valstybės viešieji subjektai, viešosios vietos įmonės, tokios kaip SEM (pranc. sociétés d’économie mixte), socialiniai nuomotojai arba privačios įmonės, sudariusios susitarimą su kompetentingomis institucijomis dėl miestų planavimo. Projektus atrenka valstybė, pasitelkusi technines tarnybas (nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis), rengdama regioninius konkursus. Atrinkus projektą, tarp valstybės ir paramos gavėjo pasirašomas dotacijos susitarimas. Urbanistinių dykrų fondas gali remti dviejų kategorijų projektus: ·Urbanistinių dykrų atnaujinimas: pramoninės (be taršos mažinimo operacijų), komercinės, administracinės dykros, senos nualintos salelės, vykdant miestų atnaujinimą arba gamybinės veiklos perkėlimą; ·Urbanizuotos žemės atnaujinimas: senų būsto ir prekybos blokų perkvalifikavimas, ekonominių zonų atgaivinimas arba pertvarkymas prie įvažiavimo į miestus, gyvenamųjų rajonų rekonstrukcija arba įvairinimas, parduotuvių renovacija. Be to, finansinis paketas skiriamas žinių apie žemę priemonių kūrimui, siekiant padėti vietos valdžios institucijoms tvarkyti dykviečių sąrašą ir praktiškai įgyvendinti atnaujinimo operacijas. 4 investicija (C2.I4). Biologinė įvairovė Šia priemone siekiama padėti vietos valdžios institucijoms, asociacijoms ir kitoms gamtos teritorijų valdymo institucijoms investuoti į biologinės įvairovės apsaugos ir atkūrimo projektus, kai ekosistemoms gresia pavojus. Pagal Prancūzijos ekonomikos atkūrimo ir atsparumo didinimo planą finansuojamos dviejų rūšių priemonės: ·Ekologinis atkūrimas remiamas keturių rūšių investicijomis: oŠešios vandens agentūros įgyvendina projektus, kuriais siekiama išsaugoti vandens išteklius, atkurti biologinę įvairovę ir ekologinį vandens aplinkos vientisumą, išsaugoti ekosistemas; lėšos skiriamos arba skelbiant kvietimus teikti projektus, arba pagal vieno langelio principą, remiantis Agentūros direktorių valdybos patvirtinta sistema ir taikant susitarimą, pasirašytą su Ekologinės pertvarkos ministerija. oEkologinis tęstinumas žuvims (žuvitakiai) Rhinau ir Markolsemo užtvankose Reino upėje. Ši investicija yra inžinerijos ir infrastruktūros projektas, įgyvendinamas bendradarbiaujant su EDF („Electricité de France“, Prancūzijos elektros energijos rinkos senbuve), vietos valdžios institucijomis, nacionaliniais ekspertais, Reino ir Maso upių agentūra ir Prancūzijos biologinės įvairovės biuru. Tai prie Reino esančių šalių bendradarbiavimo projektas. oPrancūzijos biologinės įvairovės biuras (OFB) valdo kelių rūšių projektus: biologinės įvairovės atlasas savivaldybių lygmeniu, biologinės įvairovės išsaugojimo ir atkūrimo veiksmai, kuriuos įgyvendina projektų vadovai, atrinkti po konkursų. oValstybė vykdo bandomuosius ekologinio atkūrimo veiksmus Prancūzijos metropolijoje ir DOM (pranc. Départements d’Outre Mer). Projektai atrenkami skelbiant kvietimus teikti projektus arba vadovaujantis vieno langelio principu pagal Ekologinės pertvarkos ministerijos nustatytą sistemą. ·Parama saugomoms teritorijoms: oValstybė bando imtis veiksmų, susijusių su saugomomis teritorijomis Prancūzijos metropolijoje ir DOM. Projektai atrenkami skelbiant kvietimus teikti projektus arba vadovaujantis vieno langelio principu pagal Ekologinės pertvarkos ministerijos nustatytą sistemą. oPrancūzijos biologinės įvairovės biuras (OFB) remia gamtos parkuose esančias saugomas teritorijas. o11 nacionalinių parkų Prancūzijoje investuoja į gamtos, kultūros ir kraštovaizdžio paveldo išsaugojimą, žinių apie biologinę įvairovę plėtojimą ir švietimą aplinkos ir darnaus vystymosi klausimais. 2021 ir 2022 m. ekologinio atkūrimo ir saugomų teritorijų sričių projektai nustatomi ūkio subjektų (pvz., vandens agentūrų, OFC ir kt.) rengiamuose konkursuose, o pirmieji įsipareigojimai pradedami vykdyti iki 2021 m. gruodžio 31 d. Ne mažiau kaip 700 projektų pagal šį komponentą turi būti užbaigti iki 2023 m. gruodžio 31 d.

5 investicija (C2.I5). Seisminės rizikos prevencija DOM (Antilai) Šia priemone siekiama atlikti prioritetinių viešųjų pastatų Antiluose (pvz., Martinikos ir Gvadelupos salose) sustiprinimo darbus, kad šie taptų atsparūs žemės drebėjimui, atsižvelgiant ir į atsparumą ciklonams. Priemonė skirta trijų rūšių viešiesiems pastatams: ·krizių valdymo, prefektūros ir subprefektūros; ·prioritetinėms ligoninėms; ·mokykloms, aukštosioms mokykloms ir kolegijoms. Pastatus valstybė atrenka iš paraiškos dokumentų, pateiktų iki 2020 m. gruodžio 31 d. Teisinis įsipareigojimas turi būti užbaigtas ne vėliau kaip 2021 m. gruodžio 31 d., o bent 15 pastatų darbai pradedami ne vėliau kaip 2023 m. gruodžio 31 d. 6 investicija (C2.I6). Saugūs vandens tinklai Šios priemonės tikslas – iki 2022 m. gruodžio 31 d. Prancūzijoje, įskaitant DOM, renovuoti ir rekonstruoti 450 km tinklų. Pagal šią priemonę finansuojamos šios trys papriemonės (pirmos dvi įgyvendinamos Prancūzijos metropolijoje, o paskutinė — tik DOM): ·Vandens agentūros remia investicijas į švaraus vandens paskirstymo ir sanitarijos tinklų modernizavimą. Jos taip pat investuoja į nuotekų valymo įrenginių modernizavimą ir lietaus vandens išleidimo iš tinklų atjungimą. ·Investicijos į daugiau kaip 35 000 tonų nuotekų dumblo sanitarinį valymą, siekiant sudaryti sąlygas paskleisti. ·Prioritetinės investicijos į vandens ir sanitarijos tinklų modernizavimą pagal DOM vandens veiksmų planą. Pirmųjų dviejų paprogramių projektus atrenka šešios vandens agentūros, remdamosi specialiais kvietimais teikti projektus arba vieno langelio principu pagal Agentūros valdybos patvirtintą sistemą. Agentūros taip pat atsako už projektų praktinį įgyvendinimą. Vietos valdžios institucijos, susiduriančios su tuo, kad dumblas negali pasklisti iš nuotekų valymo įrenginių, turi kreiptis į agentūrą, nuo kurios jos priklauso, kad gautų pagalbą ir finansinę paramą. DOM asignavimai paskirstomi Valstybiniams aplinkos, planavimo ir būsto direktoratams (visų pirma preliminariems tyrimams ir techninei pagalbai Gvadelupoje ir Martinikoje) ir Prancūzijos biologinės įvairovės biurui (OFB), kuris yra atsakingas už DOM vandens veiksmų plano finansavimą. Projektai atrenkami pagal šį planą. 7 investicija (C2.I7). Rūšiavimo centrų modernizavimas Atliekų rūšiavimas ir perdirbimas yra vienas iš pagrindinių 2015 m. priimto Energetikos pertvarkos ir žaliojo ekonomikos augimo įstatymo, kuriuo siekiama iki 2025 m. 50 proc. sumažinti sąvartynuose šalinamų atliekų kiekį, tikslų. Šia priemone sprendžiamos visų rūšių atliekų, visų pirma namų ūkių ir ligoninių atliekų, rūšiavimo ir perdirbimo problemos. Pagalba investicijoms skiriama: •Parama atliekų perdirbimui teikiant investicinę pagalbą vietos valdžios institucijoms arba bet kuriai visuomenei atvirai institucijai, siekiant modernizuoti rūšiavimo centrus (viešuosius ir privačius) ir diegti atrankinio rūšiavimo įrenginius viešosiose teritorijose;

•Įrangos, skirtos paspartinti biologinių atliekų ir buitinių atliekų rūšiavimą jų susidarymo vietoje, surinkimą ir naudojimą (pvz., kaip atsinaujinančias biodujas ar kokybiškas trąšas), įsigijimas, kartu užtikrinant, kad tai neskatintų mechaninio biologinio apdorojimo įrenginių; •Pagerinti pavojingų infekcinių atliekų tvarkymą ligoninėse. Ši priemonė įgyvendinama skelbiant kvietimus teikti projektus arba pasitelkiant ADEME (Ekologinės pertvarkos agentūra) įsteigtą finansavimo liniją. Tikslas – iki 2026 m. modernizuoti 32 rūšiavimo centrus. Kitos investicijos, susijusios su biologinėmis atliekomis ir (arba) buitinėmis atliekomis bei ligoninių atliekų apdorojimu, dar nėra kiekybiškai įvertintos. 2021 m. ir 2022 m. turi būti įsipareigota investuoti ir investicijos turi būti užbaigtos iki 2024 m. pabaigos. 8 investicija (C2.I8). Perdirbimas ir pakartotinis naudojimas Šia priemone siekiama šių trijų tikslų: remti plastiko (ypač vienkartinio naudojimo) naudojimo mažinimą, ii) skatinti perdirbto plastiko įtraukimą ir iii) spartinti (plastiko) taisymo ir pakartotinio naudojimo plėtojimą pagal 2020 m. priimtą kovos su atliekomis žiedinėje ekonomikoje įstatymą. Remiamos dviejų rūšių intervencinės priemonės: ·Parama pakartotinai naudoti arba taisyti plastikinius arba neplastikinius gaminius ir veikla, kuria siekiama sumažinti plastikinių pakuočių kiekį: oPerdirbimo įrenginių kūrimas ir modernizavimas; oĮmonių (ir paties pakuočių sektoriaus) rėmimas, kad jos pakeistų plastikines pakuotes; oPakartotinai naudojamų ir perdirbamų pakuočių sprendimų industrializacija; oAlternatyvių plastiko (ypač vienkartinio) naudojimo sprendimų įsigijimas arba pritaikymas prie jų naudojimo (skalbimo įranga, gamybos įrankių pritaikymas), pavyzdžiui, kolektyvinio maitinimo sektoriuje; oBandomųjų projektų vykdymas ieškant alternatyvių sprendimų nei vienkartinio naudojimo plastikiniai gaminiai. ·Parama plastiko perdirbimui: oPerdirbto plastiko paruošimo, perdirbimo ar įterpimo galimybių tyrimai ir galimybių testai, visų pirma skirti įmonėms, kurios dar neintegruoja plastiko; oInvesticijos į įmonių įrangos pritaikymą, kad būtų galima paruošti, perdirbti arba integruoti daugiau perdirbto plastiko; oPagalba perdirbto plastiko tiekimui, tiesiogiai finansuojant plastiko perdirbimo įmones, kad būtų remiama paklausa. Pagalbą valdo Ekologinės pertvarkos agentūra (ADEME) per Žiedinės ekonomikos fondą ir Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo fondą ir skiria ją priemonėms, susijusioms su parama perdirbto plastiko įtraukimui į verslo procesus, o remiami projektai atrenkami skelbiant kvietimus teikti projektus arba pagal atitinkamą ADEME finansavimo liniją. Taikant šią priemonę galima išvengti 275 000 tonų plastiko gamybos. Šios investicijos skiriamos iki 2022 m. gruodžio 31 d. ir užbaigiamos iki 2024 m. gruodžio 31 d.

9 investicija (C2.I9). Augalinių baltymų auginimo planas Ši priemonė yra bendro plano dėl augalinių baltymų, kuriuo siekiama sumažinti žemės ūkio priklausomybę nuo tokių medžiagų kaip gyvūnų pašarai ir azoto trąšos, dalis. Pagal jį teikiama investicinė parama žemės ūkio valdoms ir vartotojų grandies struktūroms, visų pirma siekiant stiprinti ir skatinti naujas žemės ūkio tiekimo grandines, skirtas augaliniams baltymams. Pagal priemonę teikiama investicinė parama: ·įrangai baltymingų augalų ūkiuose; ·augalinių baltymų tiekimo grandinės restruktūrizavimui, įskaitant investicijas į augalinių baltymų surinkimo ir perdirbimo įmones (pvz., silosines, saugyklas, įmones, užsiimančias sėklų spaudimu, liucernų džiovinimu ir optiniu ėminių ėmimu). 2021 m. sausio mėn. viešoji įstaiga „FranceAgriMer“, atsakinga už žemės ūkio ir žuvininkystės sektorius, paskelbė pirmuosius kvietimus teikti projektus. Ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. prisiimami paskutiniai finansiniai įsipareigojimai dėl ne mažiau kaip 1 200 projektų. 10 investicija (C2.I10). Miškai Prancūzijos miškų medienos sektorius leidžia maždaug 20 proc. Prancūzijos išmetamo CO2 kiekio kompensuoti anglies dioksido saugojimu miškuose, medienos produktuose ir pakeičiant iškastinį kurą bei daug energijos suvartojančias medžiagas. Tačiau klimato kaita daro poveikį medynams Prancūzijoje, kurie tapo nualinti kenkėjų, sausrų ir gaisrų arba tapo pažeidžiami. Siekiant išsaugoti įvairias miškų teikiamas aplinkosaugos paslaugas, užtikrinti jų įvairovę ir tvarumą ir užtikrinti tiekimą Prancūzijos miškų pramonei, šia priemone siekiama sutelkti finansavimą viešiesiems ir privatiesiems miškų savininkams, kad jie galėtų vykdyti dinamišką ir tvarią miškotvarką. Apimamos trys intervencinių priemonių rūšys: ·Prastos ekonominės ir aplinkos kokybės miškų būklės gerinimas; ·Miškų, kuriuos smarkiai paveikė arba sunaikino žievėgraužiai, atkūrimas rytų Prancūzijoje (daugiausia Didžiųjų Rytų ir Burgundijos-Franš Kontė regionuose); ·Pagalba medynams, kurie yra pažeidžiami klimato kaitos poveikiui, prisitaikyti prie jo. Priemone siekiama iki 2023 m. pirmojo ketvirčio pabaigos aprėpti bent 30 000 ha. Nuo 2021 m. vasario 19 d. gali būti teikiamos paraiškos pagalbai gauti. Mokėjimai atliekami iki 2024 m. gruodžio 31 d. B.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis



Eilės numeris Priemonė Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Tarpinių reikšmių kokybiniai rodikliai Siektinos reikšmės kiekybinis rodiklis Laikas Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 2-1 C2.R1 Klimato ir atsparumo įstatymas Tarpinė reikšmė Klimato ir atsparumo įstatymas Įstatymo paskelbimas ir tiesiogiai taikomų nuostatų įsigaliojimas II ketv. 2022 Įstatymo paskelbimas ir tų įstatymo nuostatų, kurios tiesiogiai taikomos siekiant perkelti į nacionalinę teisę kelias Piliečių klimato kaitos konvencijos rekomendacijas dėl šių toliau nurodytų šešių temų, įsigaliojimas: vartojimas, gamyba ir darbas, judumas, gyvenimas, maistas ir aplinkos teisminės aplinkos stiprinimas. 2-2 C2.R1 Klimato ir atsparumo įstatymas Tarpinė reikšmė Klimato ir atsparumo įstatymas – Įgyvendinimo aktas Įsigaliojimas IV ketv. 2025 Įsigalioja potvarkis dėl mažo ŠESD išmetimo zonų miestuose, kuriuose gyvena daugiau kaip 150 000 gyventojų. 2-3 C2.R2 Žiedinės ekonomikos įstatymas Tarpinė reikšmė Potvarkiai, kuriais įgyvendinamas Kovos su atliekomis ir žiedinės ekonomikos įstatymas Įsigaliojimas I ketv. 2022 Šių nutarimų ir sprendimų įsigaliojimas: Sprendimas dėl pastatų atliekų ir statybinių medžiagų pramonės sukūrimo 2022 m. sausio 1 d. Nutarimas dėl minimalių perdirbtų žaliavų naudojimo normų (AGEC įstatymo 61 straipsnis) Nutarimas dėl rinkai pateikiamų pakartotinai naudojamų pakuočių dalies (AGEC 67 straipsnis) 2-4 C2.I1 Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas Siektina reikšmė Išvengtas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis MtCO2eq (mln. tonų CO2 ekvivalento) 0 3,5 II ketv. 2021 Per visą projekto įgyvendinimo laikotarpį išvengtas išmetamas ŠESD kiekis, apskaičiuotas lyginant padėtį prieš investavimą, kurį veiklos vykdytojas apibrėžė dalyvaudamas kvietime dalyvauti konkurse, siekdamas, kad investicijos į ATLPS įrenginius sudarytų sąlygas sumažinti išmetamą CO2 kiekį, kad šis būtų mažesnis už į ATLPS direktyvą įtrauktą santykinį taršos rodiklį. 2-5 C2.I1 Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas Siektina reikšmė Išvengtas išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis MtCO2eq (mln. tonų CO2 ekvivalento) 3,5 5 IV ketv. 2022 Per visą projekto įgyvendinimo laikotarpį išvengtas išmetamas ŠESD kiekis, apskaičiuotas lyginant padėtį prieš investavimą, kurį veiklos vykdytojas apibrėžė dalyvaudamas kvietime dalyvauti konkurse, siekdamas, kad investicijos į ATLPS įrenginius sudarytų sąlygas sumažinti išmetamą CO2 kiekį, kad šis būtų mažesnis už į ATLPS direktyvą įtrauktą santykinį taršos rodiklį. 2-6 C2.I2 Miestų tankinimas: tvari statyba Siektina reikšmė Savivaldybių, gaunančių pagalbą, skaičius Skaičius 0 1200 IV ketv. 2021 Savivaldybių, gaunančių paramą tvariai statybai sunkumų patiriančiose miesto vietovėse, skaičius. 2-7 C2.I3 Miestų tankinimas: urbanistinės dykros Siektina reikšmė Projektų, dėl kurių buvo pasirašytas dotacijos susitarimas dėl dykviečių arba urbanizuotos zonos atnaujinimo operacijos, skaičius Skaičius 0 90 I ketv. 2022 Projektų, dėl kurių buvo pasirašytas dotacijos susitarimas dėl dykviečių arba urbanizuotos zonos atnaujinimo operacijos, skaičius. 2-8 C2.I3 Miestų tankinimas: urbanistinė dykra Siektina reikšmė Projektų, dėl kurių buvo pasirašytas dotacijos susitarimas dėl dykviečių arba urbanizuotos zonos atnaujinimo operacijos, skaičius Skaičius 90 200 I ketv. 2023 Projektų, dėl kurių buvo pasirašytas dotacijos susitarimas dėl dykviečių arba urbanizuotos zonos atnaujinimo operacijos, skaičius. 2-9 C2.I4 Biologinė įvairovė Siektina reikšmė Projektų, kuriems buvo skirta parama ekologinio atkūrimo ir saugomų teritorijų srityse, skaičius Skaičius 0 700 IV ketv. 2022 Projektų, susijusių su ekologiniu atkūrimu ir biologinės įvairovės išsaugojimu saugomose teritorijose, skaičius. 2-10 C2.I5 Seisminės rizikos prevencija DOM Siektina reikšmė Susijusių pastatų skaičius – seisminis pavojus DOM Skaičius 0 15 IV ketv. 2023 Viešųjų pastatų (pvz., krizių valdymo pastatų, prefektūrų ir subprefektūrų arba prioritetinių ligoninių, mokyklų, aukštųjų mokyklų ir kolegijų), kuriuose pradėti antiseisminiai darbai, skaičius. 2-11 C2.I6 Saugūs vandens tinklai Siektina reikšmė Paremtų geriamojo vandens tinklų ir sanitarijos tinklų kilometrų skaičius Km 0 450 IV ketv. 2022 Geriamojo vandens tinklų arba sanitarijos tinklų, kurių renovacijos darbai pradėti, kilometrų skaičius. 2-12 C2.I7 Rūšiavimo centrų modernizavimas Siektina reikšmė Pasirašytų sutarčių dėl rūšiavimo centrų modernizavimo skaičius Skaičius 0 32 IV ketv. 2022 Pasirašytų sutarčių dėl rūšiavimo centrų modernizavimo skaičius. 2-13 C2.I7 Rūšiavimo centrų modernizavimas Tarpinė reikšmė Investicijos į atliekų rūšiavimą ir surinkimą bei medicininių atliekų tvarkymą Paramos gavėjų sąrašo perdavimas IV ketv. 2022 Kvietimų teikti paraiškas ir paramos schemų užbaigimas ir gavėjų atranka pagal šias schemas: ·remti investicijas į atliekų rūšiavimą ir surinkimą ne namuose; ·remti biologinių atliekų rūšiavimą, surinkimą ir naudojimą; ·remti investicijas į infekcinių medicininių atliekų dezinfekavimo įrangą. 2-14 C2.I7 Rūšiavimo centrų modernizavimas Siektina reikšmė Modernizuotų rūšiavimo centrų skaičius Skaičius 0 32 IV ketv. 2025 Esamų valstybinių ir privačių rūšiavimo centrų, užbaigusių modernizavimo darbus, skaičius. 2-15 C2.I8 Perdirbimas ir pakartotinis naudojimas Siektina reikšmė Išvengtas plastiko kiekis Tonos 0 275000 IV ketv. 2025 Bendras efektyvusis plastiko kiekis, kurio išvengta perdirbant arba integruojant į pramoninius procesus. 2-16 C2.I9 Augalinių baltymų auginimo planas Siektina reikšmė Projektų, kuriems skiriamas finansavimas pagal baltyminių augalų planą siekiant investuoti į baltyminių augalų auginimą, skaičius Skaičius 0 1200 I ketv. 2022 Po konkurso atrinktų projektų, kuriems skiriamas finansavimas pagal baltyminių augalų planą siekiant investuoti į baltyminių augalų auginimą, skaičius. 2-17 C2.I10 Miškai Siektina reikšmė Miškų plotas, kuriam skirta dotacija siekiant pagerinti, pritaikyti, atkurti arba atsodinti mišką Hektaras 0 30000 I ketv. 2023 Miškų plotas, kuriam skirta dotacija siekiant pagerinti, pritaikyti, atkurti arba atsodinti mišką.

C. 3 KOMPONENTAS. Infrastruktūra ir ekologiškas judumas Transporto sektorius yra vienas iš pagrindinių Prancūzijos teršėjų CO2, kuriam 2017 m. teko 38 proc. viso išmetamo CO2 kiekio. 96 proc. šių teršalų išmetama kelių transporto sektoriuje, iš kurių daugiau kaip pusė išmetama privačių transporto priemonių. Transporto infrastruktūros vaidina svarbų vaidmenį veiksmingai įgyvendinant perėjimą prie žaliosios ekonomikos. Būtent dėl jų priežiūros ir plėtros naudotojai gali naudotis ekologinėmis anglies dioksido išmetimo praktikos alternatyvomis. Pagal šį Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentą numatytomis priemonėmis daugiausia dėmesio skiriama viešojo transporto (metro, tramvajų, autobusų) plėtrai ir nacionalinio geležinkelių tinklo, skirto keleiviams ir kroviniams vežti, renovacijai ir tobulinimui. Komponentas taip pat apima priemones, skirtas atnaujinti administracijos automobilių parką elektromobiliais arba hibridinėmis transporto priemonėmis, pagerinti uostų tvarumą ir palengvinti perėjimą prie žaliosios ekonomikos kaimo vietovėse. Šis komponentas taip pat apima dvi reformas, susijusias su judumu ir žaliojo biudžeto sudarymu, siekiant padidinti nacionalinio biudžeto poveikio aplinkai skaidrumą. Šiomis investicijomis ir reformomis padedamos įgyvendinti Prancūzijai per pastaruosius dvejus metus skirtos rekomendacijos dėl poreikio „su investicijomis susijusią politiką orientuoti į [...] atsinaujinančiąją energiją, energijos vartojimo efektyvumą ir jungtis su likusia Sąjungos dalimi“ (2019 m. 3 KŠSR), ir „užtikrinti veiksmingą priemonių, kuriomis remiamas įmonių, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių, likvidumas, įgyvendinimą. [...] Sutelkti investicijas į perėjimą prie žaliosios [...], visų pirma į darnųjį transportą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir naudojimą, energetikos infrastruktūrą, taip pat mokslinius tyrimus ir inovacijas“ (2020 m. 3 KŠSR). Tikimasi, kad, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo techninės gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą, nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį. C.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C3.R1). Judumo įstatymas (pranc. Loi d’Orientation des Mobilités) Judumo įstatymu siekiama iš esmės pertvarkyti transportą ir judumą, siekiant pagerinti kasdienes paslaugas, patenkinti visų gyventojų poreikius ir paspartinti sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą. Į įstatymą įtrauktas išsamus politikos priemonių, susijusių su valdymu, reglamentais ir investicijų planais, rinkinys. Su Judumo įstatymu susiję antrinės teisės aktai įgyvendinami per EGADP laikotarpį. Pirma, 2020 m. įsigaliojo potvarkis, kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis kelionės gali apimti finansinius asignavimus vairuotojams, kurie pasiūlė dalytis automobiliu be keleivių. Antra, 2021 m. reglamentai turi būti pakeisti, kad vietos geležinkelių tinklo valdymą būtų galima perduoti regionams. Trečia, vyriausybė iki 2023 m. gruodžio 31 d. peržiūri ir atnaujina valstybės investicijų į transporto infrastruktūrą finansinį ir veiklos programavimą, kaip numatyta įstatyme. 2 reforma (C3.R2). Žaliojo biudžeto sudarymas Skelbiant žaliąjį biudžetą siekiama sukurti standartizuotą ir išsamią informacijos apie valstybės biudžeto poveikį aplinkai sistemą, skirtą Parlamentui ir pilietinei visuomenei. Kartu su savo 2021 m. biudžeto įstatymu Prancūzija paskelbė žaliojo biudžeto metodiką, pagal kurią visos valstybės biudžeto išlaidos klasifikuojamos pagal jų poveikį kiekvienam iš šešių Reglamente (ES) 2020/852 (Taksonomijos reglamente) nustatytų tikslų: klimato kaitos švelninimas, prisitaikymas prie klimato kaitos, tausus vandens ir jūrų išteklių naudojimas ir apsauga, perėjimas prie žiedinės ekonomikos, taršos prevencija ir kontrolė, biologinės įvairovės ir ekosistemų apsauga ir atkūrimas. Pajamos priskiriamos aplinkos mokesčiui pagal Eurostato apibrėžtį „mokestis, kurio bazė yra fizinis vienetas (arba apytikris fizinis vienetas), turintis konkretų ir įrodytą neigiamą poveikį aplinkai“ . 2022 m. biudžete bus skelbiamas naujas žaliasis biudžetas. Jis remiasi jau nusistovėjusia praktika ir ją tobulina įgyvendindamas naują metodiką, pagal kurią atsižvelgiama į veiklos išlaidas. 1 investicija (C3.I1). Parama geležinkelių sektoriui Kad iki 2050 m. būtų pasiektas anglies dioksido poveikio neutralizavimo tikslas, Prancūzija siekia padidinti geležinkelių, kaip alternatyvos kelių transportui, naudojimą. Šia priemone siekiama pagerinti ir modernizuoti geležinkelių tinklą. Pirmąją investicijų dalį atlieka už investicijas į transporto infrastruktūrą atsakinga agentūra (AFITF). Šią viešąją agentūrą vyriausybė įpareigojo investuoti į iš anksto atrinktus transporto infrastruktūros projektus. Pagal šią priemonę finansuojama vietos geležinkelio linijų renovacija, vykdoma bendradarbiaujant su valstybe ir regionais. Ja taip pat prisidedama prie krovinių vežimo linijų ir įterptųjų logistikos platformų renovacijos. Investicijos daugiausia bus vykdomos 2021 ir 2022 m.

Antroji investicijų dalis naudojama Prancūzijos nacionalinei geležinkelių bendrovei SNCF rekapitalizuoti. Ištekliai tiesiogiai pervedami „SNCF Réseau“, tinklo operatoriui, kuris priklauso SNCF grupei. Įgyvendinant priemonę reikės nustatyti, kaip užtikrinamas skaidrumo reikalavimų ir valstybės pagalbos taisyklių laikymasis, ypač atsižvelgiant į apskaitos atskyrimą, kad būtų išvengta kryžminio „SNCF Réseau“ ekonominės ir neekonominės veiklos subsidijavimo. 2021–2023 m. investicijos skiriamos trims priemonėms. Pirmąja priemone siekiama renovuoti nacionalinį geležinkelių tinklą skiriant dideles investicijas, kad būtų pakeisti bėgių keliai, kirtimo juostos ir balastas. Be to, investuojama į jungiklių, laikančiųjų lynų ir signalizavimo ženklų pakeitimą. Antrąja priemone siekiama pagerinti tinklo saugumą ir patikimumą. Pagal ją finansuojami moksliniai tyrimai ir plėtra, taip pat produktai ir įranga, skirti herbicidiniams produktams, kurių sudėtyje yra glifosato, pakeisti alternatyviais produktais, kurie mažiau kenkia aplinkai. Be to, pagal priemonę finansuojama tunelių renovacija. Pagal trečiąją priemonę finansuojama visiška vietinių geležinkelio linijų (pvz., bėgių, balasto ir geležinkelio įrenginių) renovacija. 2 investicija (C3.I2). Netaršių transporto priemonių paklausos rėmimas (automobilių planas) Šiomis investicijomis siekiama remti netaršių transporto priemonių paklausą, daugiausia namų ūkių. Priemonė apima ekologinį premijavimą įsigyjant lengvąsias transporto priemones, jei tai yra elektromobilis, vandeniliu varoma transporto priemonė arba prie elektros tinklo jungiamas hibridinis automobilis, kurių išmetamo CO2 kiekis yra ne didesnis kaip 50 g/km. Priemokos dydis priklauso nuo transporto priemonės tipo (elektromobilis, prie elektros tinklo jungiamas hibridinis automobilis, vandeniliu varoma transporto priemonė), paramos gavėjo tipo (namų ūkis ar įmonė) ir transporto priemonės kainos (didesnė priemoka už pigesnius automobilius). Nuo 2021 m. liepos mėn. priemokos dydis laipsniškai mažėja, nes šių transporto priemonių konkurencingumas didėja, palyginti su tradicinėmis transporto priemonėmis. Ši priemonė taip pat apima to paties tipo priemoką, mokamą už įsigyjamą sunkiąją transporto priemonę: nuo 2021 m. sausio mėn. įvedama 50 000 EUR priemoka už įsigyjamus elektra arba vandeniliu varomus sunkvežimius ir 30 000 EUR už miesto ir tolimojo susisiekimo autobusus. 3 investicija (C3.I3). Kasdienis judumas: viešojo transporto plėtra Šia priemone siekiama finansuoti kasdieniam judumui miestuose skirtos geležinkelių infrastruktūros plėtrą, kad ji taptų patrauklesnė. Priemonė bus skirta Il de Franso regionui aplink Paryžių, kad būtų išspręstos besikartojančios eismo spūsčių problemos. Ji taip pat taikoma kuriant naujas metro linijas dideliuose regionų miestuose. Tinkami finansuoti projektai daugiausia grindžiami elektriniais traukos agregatais, kurie prisideda prie transporto priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo. Priemone remiami skirtingi procedūros etapai, pradedant būtinais ex ante tyrimais ir baigiant realiais darbais. Šia priemone visų pirma bendrai finansuojamas miesto traukinių linijų (RER E, B ir D) gerinimas, tramvajų linijų (T3, T1) ir greitųjų autobusų (TZ 2 ir 3) diegimas. Regionuose šia priemone remiamas naujos metro linijos Tulūzoje tiesimas. Investicijos bus vykdomos 2021–2026 m. 4 investicija (C3.I4). Spartinamas darbas transporto infrastruktūros srityje Priemonės tikslas – modernizuoti esamą transporto infrastruktūrą, kad ji būtų pritaikyta prie naujų transporto priemonių, vietos poreikių ir perėjimo prie žaliosios ekonomikos. Ji padeda integruoti bendras keliones automobiliu ir elektromobilius kaip alternatyvą asmeniniams automobiliams. Ji taip pat didina naujų technologijų, skirtų upių infrastruktūros veikimui ir priežiūrai, skaitmeninimą ir integravimą, kad ji taptų patikima krovinių vežimo keliais alternatyva. Priemonė daugiausia įgyvendinama per Prancūzijos transporto infrastruktūros finansavimo agentūrą (AFITF) – viešąją įstaigą, vyriausybės įgaliotą investuoti į iš anksto atrinktus transporto infrastruktūros projektus. Investicijos skiriamos keliems projektams. Jomis finansuojamas naujų elektros įkrovimo punktų įrengimas nacionaliniuose keliuose ir greitkeliuose. Pirmenybė teikiama viešajam transportui ir bendroms kelionėms automobiliu, kuriant specialiai tam skirtas eismo juostas ir jų valdymo įtaisų įrengimui, taip pat mažos taršos zonų kūrimui. Taip pat numatyta atnaujinti upių tinklus, visų pirma šliuzus ir užtvankas, taip pat modernizuoti skaitmeninę jūrų reikalų valdymo sistemą ir CROSS tinklą (regioninius stebėjimo ir gelbėjimo veiklos centrus). 5 investicija (C3.I5). Valstybinių automobilių parko žalinimas Priemone siekiama atnaujinti trijų administracijų automobilių parką: policija ir žandarmerija (Vidaus reikalų ministerija), Generalinė muitinės direkcija (Finansų ministerija) ir įkalinimo įstaigų administracija (Teisingumo ministerija). Bendras šių trijų įstaigų parkas sudaro didžiąją valstybinių transporto priemonių dalį, tačiau kartu pasižymi senais automobiliais, didele rida ir nedideliu atnaujinimo tempu. 2021 ir 2022 m. parko žalinimo plane pirmenybė teikiama netaršių transporto priemonių (elektromobilių arba prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių) pirkimui. Iš viso investicijos padės Vidaus reikalų ministerijai įsigyti 3 833 netaršias transporto priemones, muitinei – 570, o Teisingumo ministerijai – 530. Šia priemone taip pat remiamas įkrovimo stočių pirkimas.

6 investicija (C3.I6). Uostų žalinimas Uostai yra pagrindinis Prancūzijos ekonomikos turtas. Priemone sudaromos sąlygos tolesnėms investicijoms, atitinkančioms su klimato kaita susijusios pertvarkos reikalavimą, remiant alternatyviuosius degalus ir švaresnius laivus. Priemonė padalyta į dvi papriemones. Pagal ją iki 2023 m. bus finansuojamos devynios naujos elektros jungtys, skirtos kruiziniams laivams, naudojantiems Havro-Ruano-Paryžiaus dokus, siūlyti alternatyviuosius degalus dokuose, keleiviniams laivams ir konteinervežiams, naudojantiems Marselio dokus, ir konteinervežiams, kurie naudojasi Pointe des grives doku Martinikos uoste. Be to, pagal ją finansuojami nauji laivai Ekologijos ministerijos už jūrų reikalus atsakingo skyriaus laivų parkui, išmetantys mažesnį teršalų kiekį. 7 investicija (C3.I7). Elektros energijos tinklų atsparumo didinimas ir energetikos pertvarka kaimo vietovėse Šia priemone siekiama didinti elektros energijos tinklų atsparumą, daugiausia dėmesio skiriant kaimo vietovėms. Šia priemone gerinama elektros energijos skirstymo sistemos kokybė regionuose, kuriuose daugiausia gaminama atsinaujinančiųjų išteklių energija, o elektrinis judumas yra pagrindinis uždavinys. Priemonės paramos gavėjai yra valdžios institucijos, organizuojančios valstybinį elektros energijos paskirstymą . Investicijomis padidinama kaimo elektrifikacijai skirta finansų įstatymo biudžeto eilutė. Pagal priemonę iki 2023 m. finansuojamos įvairios paprogramės. Pagal pirmąją „energetikos pertvarkos“ ir „naujų sprendimų kūrimo“ paprogramę energetikos pertvarka kaimo vietovėse finansuojama skatinant atsinaujinančiųjų išteklių integraciją į tinklą, saugyklų statybą ir elektros įkrovimo infrastruktūrą. Ji taip pat paspartins pažangiųjų skaitiklių diegimą. Pagal antrąją programos dalį „dėl klimato įvykęs incidentas“ finansuojami dėl ekstremalių oro sąlygų sugadintų elektros tinklo dalių remonto darbai. Likusios investicijos skiriamos senų elektros kabelių ir įrenginių atnaujinimui ir tinklo saugumo didinimui, kurio šiuo metu trūksta kaimo vietovėse. C.2. Su negrąžintina finansine parama susijusios stebėsenos ir įgyvendinimo tarpinės reikšmės, siektinos reikšmės, rodikliai ir tvarkaraštis Eilės numeris Susijusi priemonė (reforma arba investicija) Tarpinė reikšmė / Siektina reikšmė Pavadinimas Tarpinių reikšmių kokybiniai rodikliai Siektinos reikšmės kiekybinis rodiklis Laikas Kiekvienos tarpinės ir siektinos reikšmės aprašymas Vienetas Bazinis lygis Tikslas Ketvirtis Metai 3-1 C3.R1 Judumo įstatymas Tarpinė reikšmė 2019 m. gruodžio 24 d. Judumo įstatymas Nr. 2019-1428 35 straipsnio 2 dalis Įsigaliojimas III ketv. 2020 Įsigalioja Judumo įstatymo įgyvendinimo nutarimas, kuriame nustatytos sąlygos, kuriomis kelionės gali būti susijusios su finansinėmis išmokomis vairuotojams, kurie pasiūlė dalytis automobiliu be keleivių (Judumo įstatymo 35 straipsnio 2 dalis). 3-2 C3.R1 Judumo įstatymas Tarpinė reikšmė 2019 m. gruodžio 24 d. Judumo įstatymas Nr. 2019-1428 172 straipsnis Įsigaliojimas II ketv. 2021 2019 m. gruodžio 24 d. Judumo įstatymo Nr. 2019-1428 172 straipsnyje numatytų priemonių, kuriomis pritaikomos taisyklės siekiant užtikrinti valdymo perdavimą vietinės svarbos geležinkelių tinklo regionams, įsigaliojimas. 3-3 C3.R1 Judumo įstatymas Tarpinė reikšmė 2019 m. gruodžio 24 d. Įstatymo Nr. 2019-1428 3 straipsnis Atnaujinimo nustatymas IV ketv. 2023 Iki 2023 m. birželio 30 d. atnaujinti persvarstytus teisės aktus, kuriais atnaujinamas finansinis ir veiklos programavimas, susijęs su valstybės investicijomis į transportą, kaip nustatyta 2019 m. gruodžio 24 d. Judumo įstatyme Nr. 2019-1428 pagal to įstatymo 3 straipsnį. 3-4 C3.R2 Žaliasis biudžetas Tarpinė reikšmė Žaliasis biudžetas kartu su Finansavimo įstatymu Vyriausybės skelbiama informacija IV ketv. 2021 Žaliojo biudžeto paskelbimas kartu su 2022 m. biudžeto įstatymo projektu, įskaitant patobulintą metodiką, skirtą atsižvelgti į veiklos išlaidas. 3-5 C3.I1 Parama geležinkeliams Tarpinė reikšmė Finansavimo susitarimų sudarymas Priėmimas AFITF valdyboje III ketv. 2021 AFITF valdyba priima finansavimo susitarimus. 3-6 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Jungikliai Skaičius 0 272 I ketv. 2022 Įrengtų naujų jungiklių skaičius (iš viso). 3-7 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Laikantieji lynai Km 0 182 I ketv. 2022 Naujų laikančiųjų lynų kilometrų skaičius (iš viso). 3-8 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Atkurtos geležinkelio linijos Km 0 863 IV ketv. 2022 Atkurtų geležinkelio linijų kilometrai (iš viso). 3-9 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Tuneliai Skaitikliai. 0 3305 IV ketv. 2022 Sustiprintų tunelių metrai (iš viso). 3-10 C3.I1 Parama geležinkeliams Tarpinė reikšmė Geležinkelių aplinkosauginis vertinimas Informacija, kurią turi pateikti „SNCF Réseau“ IV ketv. 2022 Glifosato naudojimo pakeitimas aplinkai palankesniu pakaitalu. 3-11 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Vietinės geležinkelių linijos Km 0 500 IV ketv. 2023 Renovuotų trumpų vietinių geležinkelių linijų kilometrai (iš viso). 3-12 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Renovuotos krovinių vežimui skirtos geležinkelių linijos Km 0 150 IV ketv. 2023 Renovuotų krovinių vežimui skirtų geležinkelių linijų kilometrai (iš viso). 3-13 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Vietinės geležinkelių linijos Km 500 827 IV ketv. 2025 Renovuotų trumpų vietinių geležinkelių linijų kilometrai (iš viso). 3-14 C3.I1 Parama geležinkeliams Siektina reikšmė Renovuotos krovinių vežimui skirtos geležinkelių linijos Km 150 330 IV ketv. 2025 Renovuotų krovinių vežimui skirtų geležinkelių linijų kilometrai (iš viso). 3-15 C3.I2 Parama netaršių transporto priemonių pirkimui Siektina reikšmė Ekologinis premijavimas Skaičius 0 85 000 I ketv. 2021 Nuo 2020 m. birželio mėn. skirtų ekologinių priemokų už įsigyjamas lengvąsias transporto priemones skaičius. 3-16 C3.I2 Parama netaršių transporto priemonių pirkimui Siektina reikšmė Ekologinis premijavimas Skaičius 0 127 000 I ketv. 2022 2021 m. skirtų ekologinių priemokų už įsigyjamas lengvąsias transporto priemones skaičius. 3-17 C3.I2 Parama netaršių transporto priemonių pirkimui Siektina reikšmė Ekologinis premijavimas Skaičius 0 1700 I ketv. 2022 Ekologinių priemokų, skirtų už įsigyjamas sunkiąsias transporto priemones nuo ekologinio premijavimo programos pradžios (2018 m.), skaičius. 3-18 C3.I3 Kasdienis judumas Tarpinė reikšmė AFITF finansavimo susitarimai Priėmimas AFITF valdyboje I ketv. 2021 AFITF valdyba priima finansavimo susitarimus. 3-19 C3.I3 Kasdienis judumas Siektina reikšmė Viešajam transportui skirtos juostos Km 0 20 IV ketv. 2024 Naujai sukurtų ir renovuotų viešajam transportui skirtų juostų kilometrų skaičius. 3-20 C3.I3 Kasdienis judumas Siektina reikšmė Viešajam transportui skirtos juostos Km 20 100 II ketv. 2026 Naujai sukurtų ir renovuotų viešajam transportui skirtų juostų kilometrų skaičius. 3-21 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Tarpinė reikšmė AFITF finansavimo susitarimai Priėmimas AFITF valdyboje I ketv. 2021 AFITF valdyba priima finansavimo susitarimą. 3-22 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Tarpinė reikšmė ASP (pranc. l’Agence de Services et de Paiement) pasirašytas finansavimo susitarimas dėl naujų įkrovimo stotelių Finansavimo susitarimų priėmimas ASP IV ketv. 2021 ASP (l’Agence de Services et de Paiement) pasirašo finansavimo sutartį dėl naujų įkrovimo stotelių. 3-23 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Siektina reikšmė Įkrovimo stotelės Skaičius 0 1500 II ketv. 2023 Viešai prieinamų įkrovimo stotelių skaičius. 3-24 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Siektina reikšmė Užbaigtų specialiai pažymėtų kelio juostų kilometrų skaičius Km 0 20 II ketv. 2023 Užbaigtų viešajam transportui arba bendroms kelionėms automobiliu skirtų eismo juostų kilometrų skaičius. 3-25 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Siektina reikšmė Vandens keliuose įgyvendinti projektai Skaičius 0 100 IV ketv. 2024 Užbaigti vandens kelių, įskaitant šliuzus ir užtvankas, atnaujinimo ir modernizavimo projektus. 3-26 C3.I4 Transporto infrastruktūros darbų paspartinimas Tarpinė reikšmė CROSS tinklo ir skaitinės jūrų reikalams skirtos sistemos modernizavimas Pateikti darbų užbaigimo įrodymą II ketv. 2023 CROSS tinklo ir skaitinės jūrų reikalams skirtos sistemos modernizavimo užbaigimas. 3-27 C3.I5 Valstybinių automobilių parko žalinimas Siektina reikšmė Prancūzijos administracijos įsigytų elektromobilių ir prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių skaičius Skaičius 0 1291 II ketv. 2021 Vidaus reikalų ministerijos, Muitų ir akcizų generalinio direktorato ir Teisingumo ministerijos turimų elektromobilių ir prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių skaičius (bendras skaičius). 3-28 C3.I5 Valstybinių automobilių parko žalinimas Siektina reikšmė Prancūzijos administracijos įsigytų elektromobilių ir prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių skaičius Skaičius 1291 4200 III ketv. 2023 Vidaus reikalų ministerijos, Muitų ir akcizų generalinio direktorato ir Teisingumo ministerijos turimų elektromobilių ir prie elektros tinklo jungiamų hibridinių automobilių skaičius (bendras skaičius). 3-29 C3.I6 Uostų žalinimas Tarpinė reikšmė AFITF finansavimo susitarimai Priėmimas AFITF valdyboje I ketv. 2021 AFITF valdyba priima finansavimo susitarimus. 3-30 C3.I6 Uostų žalinimas Siektina reikšmė Naujos elektros jungtys dokuose Skaičius 0 9 IV ketv. 2022 Naujos elektros energijos jungties įrengimas Havro-Ruano-Paryžiaus dokų tinkle, Marselio uoste ir Pointe des grives doke Martinikoje. 3-31 C3.I6 Uostų žalinimas Tarpinė reikšmė Laivų įsigijimas Pateikti įsigijimo įrodymą II ketv. 2023 Laivų, skirtų jūrų reikalams, įsigijimo užbaigimas. 3-32 C3.I7 Elektros tinklų atsparumo didinimas Tarpinė reikšmė Projektų pradžia Ataskaita, patvirtinanti užbaigimą IV ketv. 2023 Elektros tinklų projektų kaimo vietovėse pradžia. D. 4 KOMPONENTAS. Žalioji energija ir technologijos Prancūzija nustatė tikslą iki 2030 m. 40 proc. sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, palyginti su 1990 m. lygiu, ir tikslą iki 2050 m. neutralizuoti poveikį klimatui. Norint pasiekti šiuos tikslus reikia paspartinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, kad būtų kuriamos ekologiškos technologijos. Investicijos į pagrindines tvarias technologijas padeda užtikrinti, kad Prancūzijos pramonė atsidurtų palankioje padėtyje, palyginti su besiformuojančiomis žaliosiomis rinkomis. Atsižvelgiant į tai, šis Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano komponentas apima investicijas, kuriomis siekiama remti inovacijas ekologiškų technologijų srityje, pagal ketvirtąją programą „Ateities investicijos“ (pranc. Programme d’investissements d’avenir) (PIA4) apibrėžiant strategijas pagrindiniuose pasirinktuose sektoriuose, susijusiuose su žaliąja pertvarka, ir remiant pramonę, kad ji imtųsi veiksmų toms strategijoms įgyvendinti. Ją papildo PIA valdymo reforma, kuria siekiama padidinti jos veiksmingumą; tikimasi, kad tai bus naudinga ne tik PIA4 veiksmams ekologiškų inovacijų srityje, bet ir kitose srityse (pvz., skaitmeninių inovacijų, novatoriškų įmonių ir paramos mokymui, moksliniams tyrimams, panaudojimui ir inovacijų ekosistemoms – žr. 6 ir 9 komponentų priemones). Į šį komponentą taip pat įtrauktos dvi tikslingesnės investicinės priemonės: i) skatinti atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio vandenilio plėtrą, kaip būdą remti ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, ir ii) remti aeronautikos pramonę siekiant įveikti dabartinius ekonominius sunkumus ir pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų pramonės. Šios priemonės padeda siekti perėjimo prie žaliosios ekonomikos tikslo ir klimato tikslo. Jos taip pat padeda įgyvendinti Prancūzijai skirtas rekomendacijas, kad su investicijomis susijusią politiką reikia orientuoti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma į darnųjį transportą, švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir naudojimą, taip pat į mokslinius tyrimus ir inovacijas (2019 m. 3 KŠSR ir 2020 m. 3 KŠSR).

Tikimasi, kad, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pagal Reikšmingos žalos nedarymo principo taikymo techninės gaires (2021/C58/01) nustatytų priemonių ir poveikio mažinimo veiksmų aprašymą, nė viena šio komponento priemonė nedaro reikšmingos žalos aplinkos tikslams, kaip tai suprantama pagal Reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį. D.1. Su negrąžintina finansine parama susijusių reformų ir investicijų aprašymas 1 reforma (C4R1). Programos „Ateities investicijos“ (pranc. Programme d’investissements d’avenir) (PIA) valdymas Šia reforma siekiama pagerinti programos „Ateities investicijos“ (pranc. Programme d’investissements d’avenir) (PIA) valdymą, remiantis ankstesnių schemų patirtimi. 2010 m. Prancūzija inicijavo PIA schemas, siekdama skatinti ir finansuoti inovacijas strateginėse srityse – nuo idėjų atsiradimo iki naujų paslaugų ir produktų sklaidos rinkose. Šiuo metu Prancūzija vykdo ketvirtąją programą „Ateities investicijos“ (pranc. Programme d’investissements d’avenir) (PIA4), apimančią penkerių metų laikotarpį nuo 2021 iki 2025 m., siekdama prisidėti prie Prancūzijos ateities formavimo 2030 m. laikotarpiu. PIA4 yra padalyta į dvi dalis: paprogramę „kryptingos inovacijos“ (pranc. volet dirigé), pagal kurią finansuojamos išskirtinės investicijos į prioritetinius sektorius ir pagrindines ateities technologijas; ir struktūrinė paprogramė (pranc. volet structurel), skirta struktūrinėms investicijoms ir inovacijoms aukštojo mokslo ir mokslinių tyrimų ekosistemose finansuoti. Vykdant šią reformą, remiantis Comité de surveillance des investissements d’avenir pateiktomis rekomendacijomis, PIA4 bus naudingas aiškesnis strateginis valdymas, nes bus įsteigta aukšto lygio Conseil interministériel de l’innovation, suburianti atitinkamus ministrus, kurie priimtų sprendimus dėl inovacijų politikos krypčių ir prioritetų. Pačios Comité de surveillance des investissements d’avenir misijos išplečiamos, kad jos patartų Conseil interministériel de l’innovation plėtojant inovacijų politiką ir nustatant naujus investavimo prioritetus. Inovacijos skatinamos taikant paspartinimo strategijas, kurias parengė specialios darbo grupės su mokslo ekspertais pagrindinėms prioritetinėms technologijoms ir rinkoms, turinčioms didelį augimo potencialą. Patvirtinus paspartinimo strategijas, skelbiami kvietimai pareikšti susidomėjimą ir (arba) kvietimai teikti pasiūlymus, kurie yra pritaikyti konkretiems kiekvienos strategijos poreikiams. Tada projektai atrenkami konkurso tvarka. Lėšos skiriamos paskelbus kvietimus teikti projektus ir atrenkant projektus. Vykdant šią reformą supaprastinami paspartinimo strategijų rengimo ir įgyvendinimo procesai, siekiant užtikrinti aiškesnį ir integruotą požiūrį (reguliavimo, mokesčių, į paramą orientuotą ir kt.) į nustatytas problemas ir prisidėti prie investicijų kokybės vykdant griežtą atranką, stebėseną ir sistemingus vertinimo procesus. Prancūzija į savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įtraukė kelias su PIA4 susijusias priemones ir šia reforma siekiama užtikrinti, kad šios priemonės būtų naudingos ne tik 1 investicijai į ekologiškas inovacijas, kurios yra dabartinio komponento dalis, bet ir kitose srityse (skaitmeninių inovacijų, novatoriškų įmonių ir paramos mokymui, moksliniams tyrimams, panaudojimui ir inovacijų ekosistemoms – žr. 6 ir 9 komponentų priemones). 1 investicija (C4I1). Žaliajai pertvarkai skirtos inovacijos Šiomis investicijomis siekiama paspartinti ir padidinti investicijas į pažangias technologijas, skirtas pereiti prie žaliosios ekonomikos, įgyvendinant ketvirtąją Programme d’investissements d’avenir (PIA4). Šiomis investicijomis finansuojami inovacijų projektai, grindžiami septyniomis perėjimo prie žaliosios ekonomikos paspartinimo strategijomis, parengtomis pagal PIA4 paprogramę volet dirigé. Pirmojoje iš šių paspartinimo strategijų daugiausia dėmesio skiriama nuo iškastinio kuro nepriklausomam vandeniliui. Jis jau buvo patvirtintas 2020 m. rugsėjo mėn. ir dėl jo imtasi operatyvinių veiksmų, i) paskelbtas kvietimas teikti projektus dėl Briques technologiques et démonstrateurs, kuriuo siekiama plėtoti arba tobulinti su vandenilio gamyba, transportavimu ir naudojimu susijusias sudedamąsias dalis ir sistemas, taip pat remti parodomuosius projektus ir ii) bendriems Europos interesams svarbių projektų (BEISP) vandenilio srityje parengimas (plg. 2 investiciją), prie kurio prisideda PIA4 programa. Įgyvendinamos kitos šešios paspartinimo strategijos: ·Pramonės priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, kuriuo siekiama plėtoti ir diegti esamus technologijų sprendimus, taip pat perversmines technologijas, kurių atveju iššūkis yra industrializuoti, patentuoti ir pateikti rinkai parodomuosius ir novatoriškus sprendimus. Visų pirma strategijoje daugiausia dėmesio skiriama procesų energijos vartojimo efektyvumo didinimui, pramonės energijos rūšių derinio (ypač šilumos) priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimui ir anglies dioksido neišskiriančių procesų diegimui bei anglies dioksido surinkimui ir saugojimui ar naudojimui. ·Tvariomis žemės ūkio sistemomis, kuriomis taip pat remiama žemės ūkio įranga, kuria prisidedama prie perėjimo prie žaliosios ekonomikos, sudarant sąlygas pereiti nuo mechanizavimo prie išmanios ir susietos žemės ūkio įrangos, pakeisti arba apriboti iškastinio kuro ar sintetinių išteklių naudojimą ir plėtoti daugiaveikių ir atsparių gyvūnų ir augalų populiacijų atranką. ·Perdirbtų medžiagų perdirbimas ir pakartotinis įmontavimas, siekiant sukurti modelį, pagrįstą perdirbtomis žaliavomis, pakeičiančiomis pirmines medžiagas nuoseklia ir integruota perdirbimo vertės grandine. Šiame etape pirmenybė teikiama penkioms medžiagoms: strateginiai metalai, plastikai, kompozitai, popierius/kartonas, tekstilė. ·Tvarūs miestai ir novatoriški pastatai. Siekiant sumažinti miestų drieką, kenkiančią žemės ūkio paskirties žemei ir natūralioms vietovėms, ir padaryti miestus efektyviau išteklius naudojančius, atsparesnius, įtraukesnius ir našesnius, šia strategija remiami novatoriški ir atkartotiniai parodomieji projektai, visų pirma daug dėmesio skiriant priemonių ir metodų, kuriais būtų skatinama didelio masto pastatų energinė renovacija, nustatymui; medienos ir geogeneruotų medžiagų sektoriaus formavimui siekiant neutralizuoti anglies dioksido poveikį; ir miestų skaitmeninei pertvarkai bei dirbtiniam intelektui. ·Skaitmeninimas ir judumo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas, siekiant kontroliuoti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį spartinant sektoriaus perėjimą prie žaliosios ekonomikos, kartu plėtojant ir gerinant kasdienio transporto sprendimų pasiūlą visuose regionuose. Prioritetinės sritys yra operacijų ir infrastruktūros optimizavimas, skaitmeninė transformacija ir automatizavimas. Strategija siekiama atsižvelgti į visas transporto rūšis – ne tik keleivinį transportą, bet ir logistiką. Daugiausia dėmesio visų pirma skiriama sistemų ir paslaugų parodomiesiems ir bandomiesiems projektams, siekiant pašalinti plėtros kliūtis, išbandyti verslo modelius ir prireikus pasirengti reguliavimo sistemos prisitaikymui.

·Biologiniai produktai ir pramoninės biotechnologijos – tvarus kuras, kuriuo siekiama skatinti pramonės biotechnologijų plėtrą Prancūzijoje ir biologinių produktų gamybą, visų pirma siekiant pakeisti naftos produktus. Taigi šia strategija siekiama plėtoti Prancūzijos bioproduktų ir tvarių degalų pramonės sektorių, visų pirma aeronautikos sektoriuje. Ja taip pat sprendžiamas biologinių produktų paklausos klausimas. Kai šios strategijos bus patvirtintos iki 2021 m. pabaigos, bus skelbiami kvietimai teikti projektus arba kvietimus teikti paraiškas (kurie turi būti paskelbti iki 2022 m. pabaigos), siekiant atrinkti ir remti konkrečių veiksmų įgyvendinimą. Investicijos į Prancūzijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra skirtos daliai susijusių išlaidų padengti. Būsimų kvietimų teikti projektus techninėse užduotyse kaip tinkamumo kriterijus įtraukiamas reikalavimas užtikrinti finansavimo paraiškoje nurodyto sprendimo poveikio aplinkai neutralumą, kad priemonė atitiktų Reglamente (ES) 2021/241 nustatytą reikšmingos žalos nedarymo principą. Tai papildo faktą, kad, kai taikytina, aplinkosaugos kriterijai yra vieni iš projektų atrankos kriterijų ir kad reikalaujama, jog veiklos vykdytojai, remdamiesi vidaus ir išorės ekspertais, atliktų kritinę savo pasiūlymų analizę; kad žalioji pertvarka pagal įstatymą yra įvardyta kaip vienas iš PIA tikslų ir kad PIA valdymo organai turi užtikrinti, kad šie tikslai būtų įgyvendinami, o tai stebima taikant specialų rodiklį. Dėl to neįtraukiama ši veikla: i) susijusi su iškastiniu kuru, įskaitant tolesnį naudojimą ; ii) veikla pagal ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ATLPS), kuria siekiama, kad prognozuojamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis būtų ne mažesnis nei atitinkami santykiniai taršos rodikliai ; iii) veikla, susijusi su atliekų sąvartynais, atliekų deginimo įrenginiais ir mechaninio biologinio apdorojimo įrenginiais ; ir iv) veikla, kurią vykdant ilgalaikis atliekų šalinimas gali pakenkti aplinkai. 2 investicija (C4I2). Plėtoti nuo iškastinio kuro nepriklausomą vandenilį Šia priemone siekiama sukurti Prancūzijos vertės grandines, skirtas atsinaujinančiam ir mažai anglies dioksido išskiriančiam vandeniliui gaminti ir naudoti šį vandenilį vartotojų ir galutinio vartojimo sektoriuose, pavyzdžiui, transporto ir pramonės sektoriuose. Ši priemonė yra dalis platesnio 2020 m. rugsėjo 8 d. Prancūzijos priimtos Nacionalinės strategijos dėl išmetamo anglies dioksido kiekio mažinimo strategijos, kuri pati yra viena iš PIA nustatytų paspartinimo strategijų (plg. „Investicijos Nr. 1“), konteksto. Šioje strategijoje apibrėžiama 2030 m. vizija, įskaitant tikslą sukurti 6,5 GW įrengtųjų elektrolizės pajėgumų atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio vandeniliui gaminti. Šiomis aplinkybėmis šios investicijos yra dalis platesnio veiksmų, kurie turi būti įgyvendinti iki 2030 m., rinkinio. Šias investicijas sudaro dvi papriemonės: ·Pirmąją papriemonę sudaro atsinaujinančiųjų išteklių ir mažo anglies dioksido kiekio vandenilio gamybos paramos mechanizmo sukūrimas. Šis mechanizmas turi padėti vandenilio gamintojams didinti vandenilio gamybą naudojant elektrolizerius. Parama teikiama kaip investicinė pagalba ir veiklos pagalba. Veiklos pagalba siekiama kompensuoti didesnes veiklos sąnaudas, palyginti su vandenilio gamyba i