LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 191/2

APLINKOS FINANSINIO INSTRUMENTO (LIFE) APLINKOSAUGOS PARODOMIEJI PROJEKTAI: GAIRĖS

(2004/C 191/02)

Vienintelio būtent aplinkosaugai skirto Europos finansinio instrumento LIFE pagrindinis tikslas – paremti 6-ąją aplinkosaugos veiksmų programą, jos keturis prioritetus ir septynias temines strategijas.

Europos Komisija vadovausis šiomis gairėmis vertindama pateiktų LIFE aplinkosaugos parodomųjų projektų pasiūlymų svarbą Bendrijai, nors tą daryti nėra įpareigota teisiškai. Todėl pareiškėjai raginami atkreipti dėmesį į tai, kad bendrasis finansavimas vargu ar bus skirtas pasiūlymams spręsti tuos klausimus, kurių nėra tarp toliau tekste išvardytų prioritetų. Šias gaires taip pat galima rasti LIFE tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/environment/life/home.htm

I. BENDRIEJI PRINCIPAI

LIFE – aplinkos projektai turės kaip galima daugiau remtis Bendrijos mokslinių tyrimų programomis ir pramonės sektoriuje plėtojamomis perspektyviomis technologijomis. Šių projektų rezultatais bus galima remtis išplečiant veiklą, pavyzdžiui, gaunant struktūrinių fondų paramą.

LIFE – aplinkos komponentas remia novatoriškus paramos aplinkosaugai parodomuosius projektus (1) pagal Geteborgo strategiją, ypač tuos, kurie prisideda prie Lisabonos proceso, atnešdami pakankamai didelės ekonominės ir socialinės naudos aplinkosaugai, ir yra grindžiami žiniomis paremta metodologija.

Pagal aplinkosaugos technologijų veiksmų planą (2), LIFE – aplinkos komponentas remia tuos projektus, kurie skatina:

— nustatyti perspektyvias aplinkosaugos technologijas arba metodologijas (arba metodus, arba procesus), taip pat jų plėtotės kliūtis, kad būtų galima rasti sprendimus joms įveikti.

Siekiant kuo geresnių rezultatų, projektai turi būti daugiausiai nukreipti į:

— kaip galima platesnį moksliškai patikrintų technologijų (metodologijų) skatinimą (t. p. ir tinklų projektus, rezultatų paskleidimą, už kurį atsakingos atitinkamos institucijos, ir t. t.),

— gebėjimo kūrimo priemonių integravimą,

— finansinių institucijų įtraukimą į technologijų (metodologijų) paskleidimą, kurios buvo sukurtos vykdant projektus.

Projektais turi būti sprendžiami svarbiausi aplinkosaugos klausimai visame proceso ar produkto gyvavimo cikle. LIFE – aplinkos komponento parama bus skiriama geriausiems pasiūlymams naujoviškai spręsti svarbius aplinkosaugos klausimus, o tai sąlygotų įgyvendinamus ir kokybiškai bei kiekybiškai išmatuojamus konkrečius rezultatus. Pasiūlymai turi būti aiškiai matomi ir pagrįsti techniškai bei finansiškai. Juose turi būti numatyta, kaip bus skleidžiamos žinios. Ypač svarbu, kad šie pasiūlymai taptų parodomaisiais, todėl jie turi būti techniškai įgyvendinami, o tai leistų įvertinti, ar įmanomas platus techninis ir ekonominis įgyvendinimas. LIFE – aplinkos komponentas nėra orientuotas į egzistuojančių technologijų mokslinius tyrimus ar investicijas. Jo tikslas – sumažinti skirtumą tarp mokslinių tyrimų ir taikomosios veiklos rezultatų ir platesnio įgyvendinimo ar pateikimo rinkai. Tam tikrais atvejais LIFE papildo Bendrijos mokslinių tyrimų programas, taip pat struktūrinių fondų ir kaimo plėtros programas, vadinasi, juo siekiama padidinti praeityje vykdytų ir dabar atliekamų darbų sinergiją ir pridėtinę vertę.

II. KONKRETŪS TIKSLAI

Toliau gairėse apibrėžiami prioritetai siekiant penkių tikslų, nustatytų LIFE reglamento (3) 4 straipsnyje, pagal kryptis ir metodologijas, apibrėžtas Šeštojoje aplinkosaugos veiksmų programoje.

1. Tvari žemės naudojimo plėtra ir planavimas, įskaitant ir miesto bei pakrančių zonas

1.1. Tvari miesto plėtra (4)

1.1.1. Tvari miesto transporto planų plėtra ir skatinimas miestuose ir miesteliuose (mažinti miesto transporto paklausą, didinti viešojo transporto dalį, skatinti mažiau aplinką teršiantį transportą ir gerinti visos transporto sistemos aplinkosaugos veiksmingumą).

1.1.2. Integruotos miesto aplinkosaugos vadybos įgyvendinimas miestuose ir miesteliuose, įskaitant efektyvų ypač transporto ir statybų veiklos keliamo triukšmo lygio sumažinimą, o taip pat konkrečių aplinkosaugos uždavinių sprendimas.

1.2. Oro kokybės valdymas

1.2.1. Parama planams ir programoms, vykdomiems pagal Pagrindų direktyvą 96/62/EB dėl aplinkos oro kokybės vertinimo ir valdymo ir dukterines direktyvas, pateikiant inovacinių oro taršos mažinimo pasiūlymų, arba parama tokių planų ir programų įgyvendinimui, stebėsenai ir vertinimui, naudojant poveikio sveikatai ir aplinkai rodiklius, įskaitant ir biologinius rodiklius (5).

2. Tvarus gruntinio vandens ir paviršinio vandens valdymas (6)

2.1. Žemės ūkio ir miškininkystės veiklos poveikis vandens kokybei, atsižvelgiant į pasekmes upės baseino valdymui (paviršinio ir gruntinio vandens) ir jūros aplinkai (eutrofikacijai). Tai apima pesticidų problemas, maistinių medžiagų taršą ir eutrofikaciją, azoto balansą pievoje ir dirbamojoje žemėje, atsižvelgiant į kiekybinius aspektus, susijusius su integruota vandens ūkio tvarkyta.

2.2. Nuotėkų valdymo ir valymo technologijų tobulinimas siekiant, kad pagerėtų nuotėkų kokybė ir išaugtų pakartotinio naudojimo poreikiai. Pakartotinis paplavų ir lietaus vandens naudojimas ir žemės ūkio drenažinio vandens pakartotinis naudojimas.

2.3. Pavojingų medžiagų liekanų laipsniškas likvidavimas, išmetimo ir išsiskyrimo nutraukimas.

2.4 Potvynių prevencija ir kontrolė upės baseino valdymo kontekste.

3. Ekonominės veiklos poveikio aplinkai mažinimas.

3.1. Švarios technologijos

3.1.1. IPPC direktyva aprėpia šią veiklą, konkrečiau: a) pažangesnių būdų įgyvendinimą (susijusių su aplinkosauga), kurie BAT dokumentų nuorodose vadinami pažangiausiais turimais būdais (EN – „Best Available Techniques“ (BAT)). Inovacijos laipsnis, lyginant su būdais, nurodytais BAT dokumentų nuorodose (7), turi būti aiškiai apibūdintas; b) sektoriai, kurių dokumentų nuorodos dar neparengtos, ir kurių tikslas – spręsti su BAT susijusius ir Direktyvos IV priede išvardytus klausimus.

3.1.2. Remti veiklą, kuria šalinamos IPPC direktyvoje neįrašytų švarių technologijų vystymo kliūtys, ypač tą, kurios imasi mažos ir vidutinės įmonės (MVĮ).

3.2. Šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimo mažinimas

3.2.1. Novatoriškų būdų ir metodų, kuriais iš esmės ir nustatomais kiekiais mažinamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimas, kūrimas (visuose sektoriuose, ypač pramonės, energetikos, transporto, žemės ūkio, miškų ir atliekų tvarkymo).

3.2.2. Novatoriški prietaisai, naudojantys atsinaujinančius energijos šaltinius vietinei arba nedidelės apimties (< 10MW) paskirstomajai šilumos ir elektros gamybai, papildantys kitas Bendrijos energetikos finansavimo programas.

4. Visų rūšių atliekų prevencija, pakartotinis naudojimas, utilizavimas ir perdirbimas.

Prioritetai, pradedant svarbiausiu:

4.1. Kiekybės ir poveikio aplinkai požiūriu didelių atliekų srautų prevencija, įskaitant inovacines priemones: 4.1.1. mažinti atliekų kiekius, įtakojant gamybą ir (arba) vartojimą, neperduodant aplinkai daromo poveikio kitoms konkrečių išteklių gyvavimo ciklo fazėms ar kitiems aplinkosaugos aspektams; 4.1.2. mažinti riziką, kylančią dėl pavojingų medžiagų produktuose.

4.2. Produktų ar produktų dalių pakartotinis naudojimas arba produktų gyvavimo ciklo pratęsimas, siekiant sumažinti jų poveikį per jų gyvavimo ciklą: 4.2.1. pakartotinio naudojimo sistemų priimtinumo rinkoje demonstravimas; 4.2.2. novatoriškų pakartotinio naudojimo sistemų dizainas, atitinkantis esamą paklausą rinkoje.

4.3. Skatinti perdirbimą: 4.3.1. plėtoti inovacines sistemas, skirtas efektyvesniam atliekų rūšiavimui, kurios palengvintų baterijų, pakuočių, susidėvėjusių transporto priemonių bei elektros ir elektroninės įrangos atliekų perdirbimą; 4.3.2. šalinti technines kliūtis ir (arba) demonstruoti naują perdirbtų medžiagų panaudojimą, galintį padidinti aplinkai teikiamą naudą perdirbant plastikus, gumą, baterijas ir kitas medžiagas, kurios paprastai nėra perdirbamos.

5. Produktų ir paslaugų poveikio aplinkai mažinimas.

5.1. Aplinką tausojantis produktų ir paslaugų dizainas

5.1.1. Mažinti poveikį aplinkai, keičiant produktų ar produktų grupių gyvavimo ciklą per novatorišką dizainą (pvz., įvedant I tipo ISO ženklinimo etiketėmis schemas) ir tobulinant informacijos srautą tiekimo grandinėje (pvz., per III tipo ISO ženklinimą etiketėmis).

5.2. Poveikio aplinkai mažinimas produktų ir paslaugų naudojimo metu

5.2.1. Skatinti ekologišką požiūrį į kasdieninius įpročius bei produktų ir paslaugų vartojimo įpročius, ypač į tuos, kurie daro didelį bendrą poveikį aplinkai, nes yra plačiai naudojami arba turi tam tikrų būdingų savybių.

(1) Šioje srityje tikrai prioritetiniais gali būti vien „aukšto“ inovacinio laipsnio projektai (t. y. naujos technologijos ar metodai, atsiradę iš studijų ar mokslinių tyrimų ir įtakojantys visą gamybos procesą ar paslaugą arba didelę jų dalį).

(2) Žr. COM(2004) 38 galutinis, Briuselis, 2004 1 28. „Stimulating Technologies for Sustainable Development: an Environmental Technologies Action Plan for the European Unijon“ (LT – „Technologijų skatinimas siekiant tvarios plėtros: Europos Sąjungos aplinkosaugos technologijų veiksmų planas“).

(3) Europos Parlamento ir Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1655/2000 dėl aplinkos finansinio instrumento (LIFE).

(4) Ypatingas dėmesys bus skiriamas projektams, skirtiems remti Komisijos parengtą Miesto aplinkos teminę strategiją – http://www.europa.eu.int/comm/environment/urban/thematic_strategy.htm

(5) Biologiniai rodikliai – organizmai ar organizmų bendrijos, kurie reaguoja į aplinkos pasikeitimus, keisdami savo gyvybines funkcijas ir (arba) cheminę sudėtį. Tai leidžia daryti atitinkamas išvadas apie aplinkos būklę.

(6) Ypatingas dėmesys bus skiriamas tiems projektams, kuriais skatinamas tęstinis, tvarus ir integruotas požiūris į vandens ūkio tvarkybą, derantis su Vandens pagrindų direktyva (Europos Parlamento ir Komisijos direktyva 2000/60/EB, nustatanti Bendrijos veiksmų vandens politikos srityje pagrindus).

(7) Išsamų pramonės sektorių sąrašą su BAT dokumentų nuorodomis rasite internete http://eippcb.jrc.es/pages/FActivities.htm