ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
86.

pažymi, kad bendra Afrikos ir ES strategija bei aštuoni jos skirsniai iš pradžių buvo sutelkti į Afrikos Sąjungą (AS) ir techninę paramą instituciniams gebėjimams stiprinti, taikos ir saugumo, žmogaus teisių, demokratijos skatinimo, teisinės valstybės politikos kryptims ir Tūkstantmečio vystymosi tikslams (TVT) įgyvendinti; primena, kad, nors vis dar laikomasi visapusiško požiūrio, strategijos nuoseklumas ir veiksmingumas sumažėjo dėl to, kad esama iš dalies sutampančių susitarimų su daugeliu partnerių ir dėl to, kad nėra paskirta konkretaus biudžeto jai įgyvendinti; be to, susiduriama su neatidėliotina būtinybe peržengti institucinių gebėjimų stiprinimo žemyno lygmeniu ribas siekiant politinės partnerystės taikos, saugumo ir socialinės bei ekonominės plėtros regioniniu ir subregioniniu lygmenimis klausimais; ragina išplėsti tokias politines partnerystes į jas įtraukiant regionines ekonomines bendrijas ne tik kaip Afrikos Sąjungos stiprinimo strategiją, bet ir kaip ES ir Afrikos partnerystės stiprinimo priemonę regioniniu ir subregioniniu lygmenimis, taip atkreipiant dėmesį į Afrikos ir ES piliečių politinius, saugumo ir ekonominius interesus; smerkia nuosmukį, kurį sukėlė valstybės perversmai, pavyzdžiui, Malyje ir Bisau Gvinėjoje, atsižvelgiant į AS, ES ir JT remiamus demokratinius principus ir tikslus; ragina skubiai atkurti konstitucinę tvarką tose šalyse;
25.

pažymi, kad įgyvendinant savanorišką veiklą prisidedama prie integracijos, socialinės įtraukties ir socialinių inovacijų kūrimo, be to, gali būti prisidedama prie skurdo mažinimo, vadinasi, tai gali padėti užtikrinti ekonominę ir socialinę sanglaudą; pažymi, kad įgyvendinant savanorišką veiklą ir puoselėjant jaunimo ir vyresnio amžiaus asmenų bendradarbiavimą taip pat skatinamas kartų solidarumas ir kad taip prisidedama prie aktyvaus senėjimo ir socialinio aktyvumo visais gyvenimo etapais, be to, padedama gerinti aplinkos apsaugą;
33.

primena, kad dėl to, jog moterų aukštojo mokslo kvalifikacija nepakankamai paklausi, jos daug dažniau dirba darbus, kuriems jų kvalifikacija per aukšta ir už kuriuos joms mokamas per mažas užmokestis, taigi galiausiai moterys ima dirbti nenuolatinį darbą arba tampa bedarbėmis, dėl to savo karjeros pradžioje darbo rinkoje patenka į nepalankią padėtį, skatinančią suktis nelygybės darbo užmokesčio srityje rate;
—

atsižvelgdamas į 2010 m. birželio 9 d. tyrimą „Sąnaudos, patiriamos dėl alternatyvaus ginčų sprendimo nebuvimo. Bendrijos viduje vykstančių komercinių ginčų sąnaudų tyrimas ir pateikimas“ (angl. ‘„he Cost of Non ADR – Surveying and Showing the Actual Costs of Intra-Community Commercial Litigation’“) (Alternatyvaus ginčų sprendimo centras, Roma, Italija),
13.

be to, remia už mirties bausmės panaikinimą kovojančių nevyriausybinių organizacijų, įskaitant „Hands Off Cain“, „Amnesty International“, „Penal Reform International“, Pasaulinę koaliciją prieš mirties bausmę, Tarptautinę Helsinkio žmogaus teisių federaciją, Šv. Egidijaus bendruomenę ir „Reprieve“, veiklą; palankiai vertina ir remia rekomendacijas dėl ES priemonių kovojant su mirties bausme, kurios buvo pateiktos 12-jame ES ir nevyriausybinių organizacijų žmogaus teisių forume;
G.

kadangi po paskutiniųjų ES plėtros etapų (2004 m. ir 2007 m.) prie žemės ūkyje dirbančių asmenų prisidėjo dar 7 mln. ūkininkų, o žemės ūkio paskirties žemės plotas padidėjo 40 %; kadangi per pastaruosius 10 metų realios pajamos vienam asmeniui žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse narėse sumažėjo 12,2 % ir palaipsniui pasiekė 1995 m. lygį; kadangi vidutinės pajamos žemės ūkio sektoriuje 27 ES valstybėse yra mažesnės nei 50 % vidutinių pajamų kituose ekonomikos sektoriuose, o prekių gamybos sąnaudos, pvz., išlaidos trąšoms, elektrai ir kurui, per pastaruosius 15 metų pasiekė aukščiausią lygį ir dėl to ES tapo labai sunku tęsti žemės ūkio gamybą,
6.

palankiai vertina spartų derybų dėl Kalnų Karabacho konflikto tempą, apie kurį galima spręsti iš to, kad 2009 m., atsižvelgiant į Maskvos deklaraciją, įvyko šeši Armėnijos ir Azerbaidžano prezidentų susitikimai; be to, ragina dalyvaujančias šalis dėti daugiau pastangų siekiant per artimiausius mėnesius taikos derybose išspręsti konfliktą, rodyti konstruktyvesnį požiūrį ir atsisakyti noro nuolat stengtis išlaikyti jėgos, o ne tarptautinio teisėtumo priemonėmis pasiektą status quo, kuris skatina nestabilumą ir pratęsia karo paliestų vietos gyventojų kančias; smerkia sprendimo karinėmis priemonėmis idėją ir sunkias jau panaudotos karinės jėgos pasekmes ir ragina abi šalis vengti bet kokio tolesnio 1994 m. susitarimo dėl ugnies nutraukimo pažeidimo;
5.

todėl sutinka išplėtoti nuoseklesnį ir integruotą tinklų koncepciją, kuri atsižvelgiant į įvairiarūšių jungčių poreikį piliečiams ir krovinių gabenimui; dėl to pabrėžia, kad būtina teikti pirmenybę geležinkeliams, uostams, tvariems jūrų ir vidaus vandenų keliams bei jų jungtims su šalių vidaus teritorijomis ar infrastruktūros ryšių su naujosiomis valstybėmis narėmis ar jų viduje įvairiarūšio transporto mazgams ir, be to, ypatingą dėmesį skirti tarptautinėms transporto jungtims ir oro uostus bei uostus, jungiančius Europą su kitomis pasaulio šalimis, labiau įtraukti į transeuropinius tinklus; pabrėžia, kad būtina atkreipti dėmesį į skirtingas, bet viena kitą papildančias, keleivių ir krovinių reikmes; rekomenduoja, jog valstybės narės ir regioninės institucijos pagerintų tarpinių stočių ir vietos tarpusavio ryšius ir, kad būtų sumažintos sąnaudos, patiriamos dėl periferinės padėties;
D.

kadangi 2008 m. birželio 11 d. Birmos karinės chuntos oficialiuose laikraščiuose, įskaitant režimo nuomonę reiškiantį The New Light of Myanmar, buvo raginama viešai nuplakti Aung San Suu Kyi, ir kadangi karinė chunta neatsiribojo nuo šio gėdingo pasiūlymo,
21.

ragina valstybes nares toliau dirbti siekiant tarptautiniu mastu uždrausti kasetines bombas ir toliau plėtoti nesprogusių sprogmenų aptikimo ir sunaikinimo būdus, teikti finansinę ir techninę pagalbą susijusioms šalims, toliau dirbti siekiant užbaigti vykstančias derybas dėl visuotinio sausumos minų draudimo, visuotinio urano turinčių ginklų draudimo ir dėl įprastinės ginkluotės pervežimo visuotinės kontrolės nuostatų sugriežtinimo; šiuo atžvilgiu mano, kad nepriimtina, jog nepaisant fakto, kad 2008 m. bus minimas ES ginklų eksporto elgesio kodekso priėmimo 10 metų jubiliejus, jis vis dar neturi teisinės galios ir nekontroliuojamas ginklų eksportas iš ES valstybių narių, atrodo, tebevyksta be apribojimų net tų šalių, kuriose ES pradeda arba svarsto galimybę pradėti ESGP operacijas, vyriausybėms; be to, pažymi, kad ginklai gali būti pervežami per ES teritoriją per tas valstybes nares, kuriose galioja ne tokie griežti eksporto kontrolės standartai, ir (arba) neatsakingai lanksčiai panaudojant tarptautinį importo sertifikatą (ICC); dėl to pabrėžia, kad svarbu, jog visos valstybės narės taikytų aukščiausius ginklų eksporto kontrolės standartus ir užtikrintų, kad ginklai iš ES netaptų konfliktų kurstymo priemone;
22.

mano, kad turint mintyje tai, jog bendrųjų išmokų schemą taiko vis daugiau ūkio šakų, ir atsižvelgiant į taikymo patirtį, tam tikri sprendimai ir taikymo taisyklės yra per griežti ir per sudėtingi, todėl būtinai reikia iš naujo apibrėžti standartus, jų taikymo sąlygas ir administracinį valdymą, kuris palengvintų jų įgyvendinimą tose valstybėse narėse ir tuose sektoriuose, kurie to pageidauja;
4.

džiaugiasi tuo, kad Centras dalijasi geriausia patirtimi ir reguliariai bendradarbiauja su kitomis Sąjungos agentūromis ir įstaigomis, ypač su Europos maisto saugos tarnyba, Europos vaistų agentūra ir Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centru bei Komisija, konkrečiai – su Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generaliniu direktoratu; be to, pažymi, kad Centras dalyvauja tarpinstitucinėse viešųjų pirkimų procedūrose ir naudojasi bendromis paslaugomis, daugiausia IT paslaugomis ir darbuotojų apklausomis; pažymi, kad Centras naudojasi ir Europos Sąjungos intelektinės nuosavybės tarnybos teikiamomis bendromis paslaugomis veiklos atkūrimo ir veiklos tęstinumo po ekstremaliųjų įvykių tikslais; palankiai vertina tai, kad siekiant įvertinti Centro bendradarbiavimą ir paramą naudojami pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai (PVRR);
62.

pripažįsta, kad bendrame pareiškime, be kita ko, Komitetas: be išlygų pritaria Europos kovos su sukčiavimu tarnybos ataskaitai ir jos išvadoms bei pripažįsta savo praeities klaidas ir trūkumus; kaip ir Parlamentas, pripažįsta, kad R. McCoy buvo teisus, nusprendęs dėl savo klausimų tiesiogiai kreiptis į Parlamentą, ir kad Komitetas turėjo nuveikti daugiau, siekdamas atsižvelgti į 2004 m. Parlamento išsakytus prašymus, įskaitant tai, kad R. McCoy neturėjo patirti jokių neigiamų pasekmių pranešęs apie netinkamą elgesį; pripažįsta, kad R. McCoy buvo bona fide informatorius, kaip tai 2004 m. politiškai patvirtino Parlamentas, ir apgailestauja, kad R. McCoy nebuvo apsaugotas, nepaisant to, kad jam, kaip informatoriui, buvo pasiūlyta apsauga 2003 m.; nuoširdžiai apgailestauja dėl reikšmingos Komiteto padarytos žalos R. McCoy’ui, dėl to, kaip su juo buvo elgtasi, ir dėl nepakankamai įvykdytos Komiteto rūpestingumo pareigos; pritaria, kad šis atvejis neturėjo būti paliktas neišspręstas daugiau nei septyniolika metų;
21.

remdamasis Audito Rūmų ataskaita pažymi, kad už programos „Horizontas 2020“ mokėjimų ex post auditus yra atsakinga Komisijos bendra audito tarnyba ir kad, remiantis turimais ex post audito rezultatais 2019 m. pabaigoje, Bendroji įmonė pranešė apie programos „Horizontas 2020“ projektų reprezentatyvų klaidų lygį (3 proc.) ir likutinį klaidų lygį (1,48 proc.) (patvirtinimai ir galutiniai mokėjimai); be to, remdamasis Komisijos pasiūlymu dėl programos „Horizontas 2020“ reglamento, pažymi, kad mokslinių tyrimų išlaidoms pagal programą „Horizontas 2020“ 2–5 proc. intervalo metinės klaidų rizikos dydis yra realistinis tikslas, atsižvelgiant į kontrolės išlaidas, siūlomas taisyklių paprastinimo priemones ir susijusią riziką, siejamą su mokslinių tyrimų projekto išlaidų atlyginimu, o galutinis tikslas – pasiekti, kad programų įgyvendinimo pabaigoje, įvertinus finansinį visų auditų, taisomųjų ir susigrąžinimo priemonių poveikį, likutinis klaidų lygis būtų kuo artimesnis 2 proc.;
21.

palankiai vertina tai, kad II KEV BĮ įdiegė finansinių ir pagrindinės veiklos dokumentų peržiūra ir dotacijų gavėjų ex post auditais grindžiamas Septintosios bendrosios programos biudžeto tarpinių ir galutinių mokėjimų bei programos „Horizontas 2020“ projektų išlaidų deklaracijų ex ante kontrolės procedūras, o Komisija atsako už ex post auditus; palankiai vertina tai, kad 2018 m. likutinis klaidų lygis atlikus ex post auditus buvo 1,10 proc. Septintosios bendrosios programos projektų atveju ir 0,46 proc. programos „Horizontas 2020“ projektų atveju, ir kad jis, Audito Rūmų nuomone, yra mažesnis už reikšmingumo lygį;
27.

mano, kad galima sutaupyti Parlamento biudžeto lėšų, naudojant vieną būstinę; primena 2014 m. Audito Rūmų analizę, kurioje apskaičiuota, kad išlaidos, patiriamos dėl Parlamento geografinio išsklaidymo, yra 114 mln. EUR per metus; be to, primena, kad dėl šio Parlamento geografinio išsklaidymo atsiranda 78 proc. visų Parlamento statutinių darbuotojų misijų, o poveikis aplinkai sudaro nuo 11 000 iki 19 000 tonų išmetamo CO 2 kiekio; todėl ragina parengti perėjimo prie vienos būstinės planą;
8.

apgailestauja dėl to, kad, nepaisant to, jog Europos Parlamento ir Tarybos pastatų skyriai kartais keičiasi informacija, Taryba savo metinėje finansinėje ataskaitoje toliau neteikia išsamios informacijos apie savo pastatų politiką; apgailestauja dėl to, kad trūksta informacijos apie pastatų politiką ir susijusias išlaidas, ir prašo leisti visuomenei susipažinti su visa šia informacija, nes tai būtų skaidrumo ženklas Sąjungos piliečiams;
17.

palankiai vertina tai, kad vertindama savo veiklos rezultatus Agentūra naudoja poveikio rodiklius ir rezultatų rodiklius; tačiau apgailestauja dėl to, kad neatliekami sistemingi ex ante vertinimai planavimo ir kontrolės srityje ir sistemingi ex post veiklos rezultatų vertinimai;
13.

pažymi, kad Vidaus audito tarnyba (VAT) atliko dotacijų valdymo ex ante kontrolės ir susijusių procesų auditą; atkreipia dėmesį į tai, kad Bendrosios įmonės ex ante kontrolės dokumentuose būta trūkumų, ir pažymi, kad atlikus auditą buvo parengtos trys rekomendacijos, kuriose siūloma Bendrajai įmonei didinti ex ante kontrolės veiksmingumą pasitelkiant labiau rizika grindžiamą ir subalansuotą metodą, stiprinti finansinių ataskaitų sertifikavimo kontrolės procedūras ir pagerinti vadovybės ataskaitų dėl ex ante kontrolės rezultatų teikimą; pripažįsta, kad nepateikta jokia kritiška rekomendacija dėl Bendrosios įmonės ir kad nuo 2015 m. kovo mėn. ji įgyvendina VAT audito rekomendacijas;
16.

be to, pažymi, kad jau seniai yra susirūpinęs dėl silpnų ex ante patikrinimų, nes 16 iš 28 galutinių sandorių, kurių ex ante patikrinimai buvo atlikti, vėliau leista vykdyti nepaisant kiekybinių klaidų, atskleistų atliekant šiuos ex ante patikrinimus; apgailestauja, kad, kaip ir ankstesniais metais, dauguma rastų klaidų buvo susijusios su programų sąmatomis, dotacijomis ir operacijomis, kurios buvo valdomos kartu su tarptautinėmis organizacijomis; todėl ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti ex ante patikrinimams ir užtikrinti, kad EPF veikla būtų įgyvendinama teisėtai ir tvarkingai; pripažįsta, kad dėl biudžeto paramos pobūdžio ribojamas faktinio klaidų lygio, susijusio su biudžeto paramos išlaidomis, vertinimas, taigi atliekant šiuos sandorius paprastai padaroma klaidų;
17.

primena, kad metinio periodiškumo principas yra vienas iš trijų pagrindinių apskaitos principų (tai vieningumas, metinis periodiškumas ir pusiausvyra) ir jis būtinas veiksmingam Sąjungos biudžeto įvykdymui užtikrinti; atsižvelgdamas į Audito Rūmų suvestinę, atkreipia dėmesį, kad dažniausiai 32 agentūroms kylanti biudžeto ir finansų valdymo problema vis dar yra per didelis įsipareigojimų asignavimų perkėlimo lygis, palyginti su 28 agentūromis 2014 m.; be to, anot Audito Rūmų suvestinės, Audito Rūmai ir toliau pranešdavo apie šiuos dalykus remdamiesi savo viduje nustatytomis ribomis skirtingoms agentūrų biudžeto antraštinėms dalims;
225.

primena, kad 2014–2020 m. Europos struktūrinių ir investicijų fondų teisinėje sistemoje taip pat nustatytos ex ante sąlygos veiksmingam ir efektyviam Sąjungos lėšų panaudojimui, kurios, be kita ko, apima valstybių narių viešųjų pirkimų sistemas; šiomis aplinkybėmis 12 šalių (Bulgarijai, Čekijos Respublikai, Graikijai, Vengrijai, Kroatijai, Italijai, Latvijai, Maltai, Lenkijai, Rumunijai, Slovėnijai ir Slovakijai) buvo priimti veiksmų planai, kurie bus įvertinti iki 2016 m.; primena, kad siekiant gauti finansavimą, būtina įvykdyti ex ante sąlygas; ragina užtikrinti reikiamą visišką infrastruktūros projektų finansavimo skaidrumą, įskaitant projektų tvarumo ekonominiu, aplinkos apsaugos ir socialiniu požiūriais ex ante ir ex post vertinimų skelbimą;
3.

konstatuoja, kad 2013 m. Institutas buvo neužtikrintas dėl savo 2014 m. metinio biudžeto, nes vyko derybos, susijusios su 2014–2020 m. daugiamete finansine programa ir programa „Horizontas 2020“; pažymi, kad Instituto valdyba nusprendė apdairiai planuoti biudžetą ir 2014 m. susitarimams dėl dotacijų paskirti tik dalį biudžeto, kaip pirmąją išmokamų lėšų dalį; tačiau pažymi, kad liko didelė nepanaudotų įsipareigojimų asignavimų suma; pastebi, kad taip nutiko dėl to, kad ŽIB pateikė mažai prašymų dėl dotacijų, ir dėl to, kad paskyrus didesnes sumas būtų kilęs pavojus visiškam ŽIB verslo planų įgyvendinimui; konstatuoja, kad Instituto ir ŽIB veikla yra daugiamečio pobūdžio ir kad tai atsispindi specialiai Institutui skirtoje nukrypti leidžiančioje nuostatoje, pagal kurią jis gali per ateinančius trejetą metų pakartotinai įrašyti savo biudžete bet kokius atšauktus asignavimus;
EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA

2015 m. balandžio 29 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimo dėl Europos Sąjungos 2013 finansinių metų bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, V skirsnis – Audito Rūmai, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

mano, kad Audito Rūmų darbo programoje būtina numatyti tam tikrą lankstumą siekiant užtikrinti galimybę greitai prisitaikyti prie svarbių nenumatytų įvykių, kuriems gali prireikti ypatingų auditų arba dėmesio, taip pat atsisakyti programoje numatytų temų, kurios nebėra aktualios; taip pat mano, kad svarbu, jog Audito Rūmai taikytų tam tikrą diversifikaciją ir ieškotų pusiausvyros ir neskirtų per daug ir per dažnai dėmesio tam tikriems veiklos sektoriams; atkreipia Audito Rūmų dėmesį į teisės aktų leidėjų politinius prioritetus ir Sąjungos piliečiams didelį susidomėjimą keliančius klausimus, kaip tai nurodė Parlamento Biudžeto kontrolės komitetas;

pažymi, kad vidutinis laikas, per kurį parengiama specialioji ataskaita, kaip ir 2012 m., tebėra, 20 mėnesių; apgailestauja, kad Audito Rūmai nepasiekė strateginio tikslo – specialiąsias ataskaitas parengti vidutiniškai per 18 mėnesių; ragina Audito Rūmus prie kiekvienos specialiosios ataskaitos pridėti informaciją apie bendrąsias aplinkybes ir informaciją apie atitinkamus ataskaitos rengimo etapus;

17.

apgailestauja, kad nedavė lauktų rezultatų 2012 m. Audito Rūmų pradėtas įgyvendinti lygių galimybių planas, pagal kurį siekiama užtikrinti lyčių pusiausvyrą, ypač vadovaujančių pareigų srityje; atkreipia dėmesį į tai, kad iš 70 vadovaujančių pareigų ir skyrių vadovų etatų tik 21 etatą užima moterys ir, be to, šie etatai daugiausia yra Vertimo ir Administracijos direktoratuose; pabrėžia ir palankiai vertina tai, kad padidėjo moterų auditorių skaičius, o tai, be abejonės, paveiks moterų skaičių šios srities vadovaujančiose pareigose; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų įsipareigojimą greitai iš naujo peržiūrėti lygių galimybių planą ir surasti veiksmingus sprendimus, kurie sudarytų galimybes kuo greičiau pasiekti nustatytus šios srities tikslus;
8.

kalbant apie Bendrosios įmonės narių vykdomą veiklos ex ante kontrolę, pasakytina, kad ją atlikus nustatytas vienas atvejis, kai tas pats darbuotojas kaip patikrinimą atliekantis pareigūnas ir leidimus suteikiantis pareigūnas atliko įsipareigojimo patvirtinimo procedūrą (o tai prieštarauja Bendrosios įmonės finansinių taisyklių ir procedūrų vadovo nuostatoms); be to, pažymi, kad vienas mokėjimas atliktas prieš tai nurodytomis sąlygomis; pripažįsta, kad Bendroji įmonė atnaujino atsarginę finansų sistemą, paskirdama naujus darbuotojus, deleguodama jiems finansų tikrintojo ir leidimus išduodančiojo pareigūno funkcijas ir kad inicijavimo ir patikrinimo (leidimų išdavimo) funkcijos yra atskiriamos; be to, atkreipia dėmesį į antrą atvejį, nustatytą per ex ante patikrą, kai techninio vertinimo ataskaita nebuvo įtraukta į GMT priemonę;
4.

pažymi, kad siekdamas gauti antrą patikinimo dėl dotacijų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindą, Institutas įdiegė papildomus dotacijų operacijų ex post patikrinimus, kuriuos atliko nepriklausoma audito įmonė; be to, pažymi, kad audituotos išlaidų deklaracijos atitiko 29 % visų 2013 m. atliktų dotacijų operacijų; apgailestauja, jog ex post patikrinimų rezultatai patvirtino, kad ex ante patikrinimai vis dar nėra visiškai veiksmingi; yra susirūpinęs, kad remdamasis ex post patikrinimų metu nustatytomis klaidomis, Institutas priėmė sprendimą 2014 m. susigrąžinti 3 % 2012 metais audituotų dotacijų; ragina Institutą pagerinti ex ante patikrinimų veiksmingumą ir iki 2015 m. rugsėjo 1 d. informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie padėtį, susijusią su taikytinais veiksmais;
3.

pabrėžia, kad 2010-ieji bus metai, kai Parlamentas po 2009 m. Europos rinkimų ir dėl to įvyksiančio Parlamento sudėties pasikeitimo palaipsniui per metus atnaujins visą savo veiklą, ir atkreipia dėmesį į tai, kad dėl to reikės tam tikrų biudžeto pakeitimų; taip pat pabrėžia, kad daug biudžeto punktų, konkrečiai susijusių su 2009 m. rinkimais, toliau nebus reikalingi;
(9)

tačiau pakankamoms, stabilioms ir teisingoms investicijoms finansuoti reikia išteklių. Be to, tikėtina, kad kol tai įvyks, namų ūkių ir transporto naudotojų patiriamos šildymo, vėsinimo ir maisto gaminimo, taip pat kelių transporto išlaidos padidės, be kita ko , atsižvelgiant į Rusijos sukeltą agresijos karą ir valstybių narių priklausomybę nuo importuojamo iškastinio kuro ;
(23a)

svarbu Sąjungos lygmeniu įvertinti per visą lengvųjų transporto priemonių gyvavimo ciklą išmetamų teršalų kiekį. Tuo tikslu Komisija ne vėliau kaip iki 2023 m. gruodžio 31 d. turėtų parengti bendrą per visą tokių lengvųjų transporto priemonių, kurios pateikiamos Sąjungos rinkai, gyvavimo ciklą išmetamo CO2 kiekio vertinimo ir nuoseklaus duomenų teikimo metodiką, kad būtų galima susidaryti visapusišką įspūdį apie jų poveikį aplinkai. Komisija turėtų priimti priemones dėl tolesnių veiksmų, įskaitant, kai tinkama, pasiūlymus dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, kuriais būtų remiama Sąjungos pažanga siekiant įgyvendinti savo klimato srities užmojus. Be to, svarbu parengti metodiką, pagal kurią būtų vertinamas bendras transporto priemonių aplinkosauginis veiksmingumas, apskaičiuojamas ne tik pagal išmetamą CO2 kiekį, bet ir atsižvelgiant į bendrą aplinkosauginį pėdsaką;
(14)

žemi investicijų į infrastruktūrą lygio rodikliai Sąjungoje, vyravę per finansų krizę ir dabar per COVID-19 krizę, pakenkė Sąjungos galimybėms skatinti tvarų augimą , pastangoms siekiant poveikio klimatui neutralumo, konkurencingumui, gyvenimo sąlygų Sąjungoje konvergencijai ir darbo vietų kūrimui . Be to, tai kelia vis didesnių skirtumų ir nelygybės valstybėse narėse ir tarp jų riziką ir daro ilgalaikį poveikį regionų plėtrai ir Sąjungos konvergencijai ir sanglaudai, kuris ypač pastebimas skaitmeninės infrastruktūros srityje . Labai svarbu teikti paramą spartaus ir itin spartaus plačiajuosčio ryšio užtikrinimui visuose Sąjungos kaimo ir miesto regionuose, teikti paramą skaitmeninėms pradedančiosioms įmonėms ir novatoriškoms MVĮ, kad jos galėtų geriau konkuruoti ir plėstis, ir spartinti visos ekonomikos skaitmeninę pertvarką, siekiant padidinti tiek ilgalaikį konkurencingumą, tiek Sąjungos ekonomikos atsparumą. Didelės investicijos į Sąjungos infrastruktūrą, ypač susijusios su jungtimis, energijos vartojimo efektyvumu ir Europos bendros transporto erdvės sukūrimu, yra ypač svarbios siekiant įgyvendinti Sąjungos tvarumo tikslus, įskaitant su darnaus vystymosi tikslais susijusius Sąjungos įsipareigojimus, ir 2030 m. energetikos ir klimato tikslus. Taigi „InvestEU“ fondo parama turėtų būti skiriama investicijoms į transportą, energetiką, įskaitant energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančiuosius bei kitus saugius ir tvarius mažataršius energijos išteklius, aplinkos infrastruktūrą, su klimato politikos veiksmais susijusią infrastruktūrą ir skaitmeninę infrastruktūrą. Vykdant programą „InvestEU“ pirmenybę reikėtų teikti sritims, kuriose investuojama nepakankamai ir kuriose reikia papildomų investicijų. Siekiant kuo labiau padidinti Sąjungos finansavimo paramos poveikį ir pridėtinę vertę, tikslinga skatinti supaprastintą investavimo procesą, kuris užtikrintų projektų bazės matomumą ir kuo labiau padidintų sinergiją su atitinkamomis Sąjungos programomis tokiose srityse kaip transportas, energetika ir skaitmeninimas. Atsižvelgiant į grėsmes saugai ir saugumui, investiciniai projektai, kuriems teikiama Sąjungos parama, turėtų apimti infrastruktūros atsparumo didinimo priemones, įskaitant jos techninę priežiūrą ir saugą, ir jais turėtų būti atsižvelgiama į piliečių apsaugos viešosiose erdvėse principus. Tai turėtų papildyti kitų Sąjungos fondų, kurie teikia paramą investicijų į viešąsias erdves, transportą, energetiką ir kitus ypatingos svarbos infrastruktūros objektus saugumo komponentams, pvz., Europos regioninės plėtros fondo, pastangas;