Prancūzijos aviacijos institucijos Norvegijos aviacijos bendrovei neleido vykdyti vietinių skrydžių Prancūzijoje. SOLVIT įsikišo ir problemą išsprendė per 10 savaičių.

Kvalifikuoti fizioterapeutai iš Rumunijos niekaip negalėjo sulaukti, kol bus pripažinta jų teisė imtis praktikos Prancūzijoje. SOLVIT įsikišo per septynias savaites ir jų teisės buvo nedelsiant pripažintos.

Nyderlandų piliečiui persikėlus į Bulgariją, jam į šią šalį neleista importuoti automobilio priekabos. Kadangi Nyderlanduose nereikalaujama registruoti lengvesnių nei 750 kg priekabų, importuotojas neturėjo jokio registracijos dokumento, todėl Bulgarijos institucijos priekabą įregistruoti atsisakė. Įsikišus SOLVIT, problema buvo išspręsta per 13 savaičių.

Menininkas iš Austrijos norėjo užsiregistruoti kaip Liuksemburgo gyventojas. Jis vietos valdžios institucijoms pateikė visus reikiamus dokumentus, tačiau jos atsisakė jį užregistruoti, kol jis nepateikė Liuksemburge gyvenančio asmens sutikimo jį remti. SOLVIT atkreipė minėtų institucijų dėmesį į tai, kad šis papildomas reikalavimas neatitiko ES teisės aktų. Vietos valdžios institucijos pakeitė savo poziciją ir išdavė registracijos pažymėjimą. Įsikišus SOLVIT, problema buvo išspręsta per savaitę.

Trys Portugalijos slaugytojos pateikė prašymą pripažinti jų profesinę kvalifikaciją Ispanijoje. Pagal ES teisę į prašymą valdžios institucijos turi atsakyti per tris mėnesius. Terminas baigėsi, tačiau, įsikišus SOLVIT, per dvi savaites (taigi ne itin pavėlavus) jų kvalifikacija buvo pripažinta.

Prancūzijos įmonė Vokietijos valdžios institucijoms pateikė prašymą grąžinti PVM, tačiau į prašymą neatsakyta 10 mėnesių. Tarpininkaujant SOLVIT, per šešias savaites procedūra buvo paspartinta, ir įmonė gavo prašomą sumą.

Pradėjusi veiklą 2002 m., SOLVIT tapo labai svarbia priemone, padedančia ES ir EEE piliečiams ir įmonėms užimti savo vietą bendrojoje rinkoje. Per 15 patirties kaupimo metų SOLVIT nagrinėjamų bylų padaugėjo nuo 5 iki 200 per mėnesį. 2016 m. SOLVIT išnagrinėjo 2 414 bylų. Vidutiniškai SOLVIT centrai vieną bylą nagrinėjo 59 dienas ir išsprendė 89 proc. visų bylų.

Savo bendrosios rinkos strategija Komisija siekė sukurti stipresnę ir teisingesnę bendrąją rinką; tai yra vienas iš dešimties J. C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų. Todėl strategijoje siūlyta gerinti galimybes patekti į kitų valstybių rinkas ir taip palengvinti vartotojų, įmonių ir valdžios institucijų veiklą bei užtikrinti, kad bendroji rinka piliečiams ir įmonėms būtų praktiškai naudinga. Remdama visa tai, Komisija paskelbė glaudžiai bendradarbiausianti su valstybėmis narėmis, kad būtų įdiegta reali bendrosios rinkos taisyklių laikymosi praktika, ir ypač daug dėmesio skirsianti esamoms priemonėms, pvz., SOLVIT, tobulinti.

Be to, Komisija atidžiau kontroliuos bylų nagrinėjimo kokybę. Šiuo atveju svarbu iš pareiškėjų gauti grįžtamąją informaciją procedūroms tobulinti, geriausiai patirčiai nustatyti ir taip gerinti paslaugų kokybę. Taigi konsultuojantis su SOLVIT centrais bus sukurta išsami naudotojų apklausos sistema.

Be to, Komisija tinklui teiks veiksmingesnę teisinę pagalbą – bus užtikrinta, kad Komisijos ekspertai ir SOLVIT centrai, naudodamiesi SOLVIT programa, galėtų bendrauti tiesiogiai. Dėl to taip pat pagerės SOLVIT centrų, dalyvaujančių vertinant ir nagrinėjant bylą, skirtingų nuomonių valdymas. Komisija taikys labiau struktūruotą arbitražo procedūrą; siekiant nustatyti prieštaringus klausimus ir diskutuoti šiais klausimais tinkle, bus vykdoma sistemingesnė SOLVIT bylų stebėsena. Per praktinius seminarus atliekami tarpusavio vertinimai padės nustatyti geriausią patirtį ir bendras taisykles.

Be to, papildomas teisines konsultacijas konkrečiais klausimais galėtų teikti SOLVIT filialai, įsteigti ypatingiems poreikiams tam tikrame sektoriuje ar srityje tenkinti – tokiais atvejais sprendžiant sudėtingas bylas tiesiogiai dalyvaus nacionalinės politikos ekspertai Kad būtų išvengta painiavos ir veiklos dubliavimosi, Komisija siekia, kad tam tikrose bendrosios rinkos teisės aktų srityse nedaugėtų į SOLVIT panašių problemų sprendimo priemonių. Geras pavyzdys galėtų būti nesuderintų prekių abipusis pripažinimas. Šiuo atveju, jeigu neformalių SOLVIT metodų taikymas bus nesėkmingas, Komisija, vertindama, kaip užtikrinamas abipusio pripažinimo principo taikymas, svarstys galimybę įdiegti įmonėms skirtą apeliacinių skundų teikimo procedūrą. Kita nustatyta sritis yra su mokesčių taisyklėmis susijusios problemos, pvz., mokestinė diskriminacija, su kuria piliečiai gali susidurti tarpvalstybiniais atvejais.

Be to, Komisija ir valstybės narės turėtų užtikrinti, kad būtų geriau nagrinėjami sudėtingi ir opūs klausimai. Todėl bus skatinama veiksmingiau dalytis žiniomis, pvz., naudotis tiesioginius mokymus papildančiomis interaktyviomis priemonėmis. Tai labai svarbu, ypač atsižvelgiant į teisės sričių, kurias apima SOLVIT, įvairovę, kaip parodyta 1 pav.

Šiam tikslui pasiekti valstybės narės turi užtikrinti, kad SOLVIT centrai turėtų pakankamai išteklių ir būtų patogiai pasiekiami ir kad juose dirbtų pakankamai nuolatinių darbuotojų, turinčių reikalingų teisinių žinių. Savo ruožtu Komisija, stebėdama, ar SOLVIT centruose dirba pakankamai darbuotojų, toliau remsis tokiomis priemonėmis kaip metinės SOLVIT veiklos rezultatų ataskaitos ir naudosis Vidaus rinkos rezultatų suvestine, kad praneštų apie stebėsenos rezultatus. Komisija taip pat naudosis visomis ES finansavimo galimybėmis, kad valstybėms narėms teiktų tikslinę paramą – padėtų didinti jų administracinius gebėjimus ir užtikrinti, kad jų SOLVIT centrai veiktų veiksmingiau. Visų pirma pagal 2018 m. programą COSME numatoma finansuoti nacionalinių SOLVIT centrų darbuotojams skirtus aukštesnio lygio mokymo kursus, per kuriuos daug dėmesio bus skiriama konkretiems verslo bendruomenei ypač svarbiems teisiniams klausimams. Naujojoje struktūrinių reformų rėmimo programoje taip pat numatoma parama valstybių narių administraciniams gebėjimams didinti (taip pat kiti ekspertų tarpusavio patirties mainai, techninė pagalba).

Per daugelį metų SOLVIT tinklas užmezgė glaudų bendradarbiavimą su kitais susijusiais tinklais. Šiuo tikslu Komisija rems pastangas stiprinti bendradarbiavimą su šiais tinklais, nes tai ypač svarbu siekiant, kad į SOLVIT kreiptųsi daugiau įmonių. Ypač svarbus yra bendradarbiavimas su Europos įmonių tinklu, kuris teikia pagalbą MVĮ ir pradedančiosioms įmonėms, vykdančioms arba planuojančioms vykdyti tarpvalstybinę veiklą.

Geresnis teisės aktų vykdymo užtikrinimas yra naudingas ir piliečiams, ir įmonėms. Kai jų teisės pažeidžiamos, jie turėtų gebėti lengvai nustatyti tinkamiausią esamą teisių gynimo mechanizmą ir juo pasinaudoti. Kaip parodyta 3 pav., piliečių bylų dalis, palyginti su SOLVIT pateiktomis įmonių bylomis, padidėjo. Viena vertus, tai rodo, kad SOLVIT tampa vis svarbesnis ES ir EEE judiems piliečiams. Kita vertus, dėl to SOLVIT paslaugomis pasinaudojo palyginti mažiau įmonių. 2016 m. pagrindinės įmonių bylų teisės sritys buvo apmokestinimas, laisvas paslaugų judėjimas ir laisvas prekių judėjimas. Išspręsta 80 proc. įmonių bylų – šis rodiklis yra mažesnis už tinklo vidurkį (89 proc.). Vis dėlto šis rodiklis yra ypač geras apmokestinimo srityje (daugelis atvejų yra susiję su pavėluotu PVM grąžinimu), tačiau žemesnis laisvo prekių ir paslaugų judėjimo srityje.

Siekdama vykdyti tikslinę informuotumo didinimo veiklą (pvz., rengti bendrus posėdžius ir mokymo kursus, įgyvendinti bendrus veiksmus socialiniuose tinkluose), Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiaus su valstybėmis narėmis per nacionalinius SOLVIT centrus, Komisijos atstovybes valstybėse narėse ir tarpininkavimo organizacijas (atstovaujančias tam tikriems sektoriams, profesijoms ar interesams, prekybos rūmams ir t. t.) ir stiprins bendradarbiavimą su kitais susijusiais tinklais.

Kaip parodyta 5 pav., ilgainiui SOLVIT pradėjo gauti vis daugiau bylų, susijusių su nacionalinių teisės aktų struktūrinėmis arba pasikartojančiomis problemomis, kai šiais teisės aktais ES ir (arba) EEE valstybėje narėje neteisingai įgyvendinama ES teisė. Vis dėlto, kaip nustatyta prie šio komunikato pridedamame vertinime, esant dabartinei šių bylų nagrinėjimo, su jomis susijusių tolesnių veiksmų ir ataskaitų apie jas teikimo tvarkai, nėra galimybės sistemingai naudotis SOLVIT surinktais duomenimis valstybių narių atitikčiai ES teisės aktams gerinti. Iš 2016 m. SOLVIT nagrinėtų 97 struktūrinių bylų 19 buvo išspręsta, o 78 liko neišspręstos. Tai reiškia, kad išspręsta tik 20 proc. bylų.

5 pav. Su struktūrinėmis problemomis susijusių bylų skaičiaus kaita SOLVIT 2014–2016 m. (šaltinis: SOLVIT duomenų bazė)

Pagrindinė atsakomybė už tinkamą ES teisės perkėlimą į nacionalinę teisę, jos taikymą ir vykdymo užtikrinimą tenka valstybėms narėms. Todėl, bandydami rasti sprendimą bylose, susijusiose su tinklo nustatytomis struktūrinėmis ir pasikartojančiomis problemomis, atitinkami SOLVIT centrai visų pirma turi kreiptis į susijusios valstybės narės kompetentingas institucijas. Tačiau jeigu SOLVIT centras negali šių institucijų įtikinti imtis spręsti šią problemą, tokiu atveju, kaip numatyta strateginėje Komisijos vykdymo užtikrinimo veiksmų koncepcijoje, išdėstytoje komunikate „ES teisė. Geresnis taikymas – geresni rezultatai“, siekiant nustatyti problemas, turinčias didelį poveikį bendrosios rinkos veikimui, reikia išsamiau išnagrinėti visus vietoje surinktus įrodymus. Šiuo metu tai daroma ad hoc pagrindu, tačiau reikėtų sukurti visapusiškesnį ir sistemingesnį metodą. Be to, visų pirma nagrinėjant struktūrines bylas, ir jeigu tai būtina ir proporcinga, Komisija galėtų naudotis bendrosios rinkos informacijos rinkimo priemone ir tiesiogiai prašyti atitinkamų rinkos dalyvių pateikti informaciją, pvz., apie išlaidų struktūrą, kainų politiką, pelną ar darbo sutartis.

Komisijos vykdomi per SOLVIT nustatytų problemų tyrimai taps paskata nacionalinėms valdžios institucijoms glaudžiau bendradarbiauti su SOLVIT tinklu. Nacionaliniu lygmeniu SOLVIT centrai, skundus tvarkantys informaciniai centrai ir pažeidimų koordinatoriai turėtų palaikyti glaudesnius ryšius, kad valstybės narės galėtų veiksmingiau spręsti struktūrines ir pasikartojančias problemas. Be to, tokiais atvejais turimi duomenys ir įrodymai Komisijoje ir nacionaliniu lygmeniu galėtų būti platinami ir naudojami struktūriškiau ir sistemingiau. SOLVIT duomenų bazė turėtų būti patobulinta, kad joje būtų galima registruoti struktūrines ir pasikartojančias problemas ir kad valstybės narės galėtų pranešti apie veiksmus, kurių ėmėsi šioms problemoms spręsti.

Naudodamasi tokiomis priemonėmis kaip Vidaus rinkos rezultatų suvestinė, Komisija reguliariai informuos valstybes nares ir susijusius suinteresuotuosius subjektus apie tokius per SOLVIT nustatytus ES teisės pažeidimus ir kitas bendrajai rinkai kylančias kliūtis.

Laikantis strateginės Komisijos vykdymo užtikrinimo veiksmų koncepcijos, piliečiams ir įmonėms turėtų būti patariama ir jie turėtų būti skatinami naudotis tinkamiausia esama problemų sprendimo priemone. Skundo pateikėjui sutikus, taikant greitą ir neformalų SOLVIT teisių gynimo mechanizmą, prireikus būtų galima tirti Komisijai pateiktus ir SOLVIT kompetencijai priklausančius individualius skundus.

Įgyvendindama ES e. valdžios veiksmų planą, Komisija ištirs principo „tik vieną kartą“ taikymo galimybes. Laikantis šio principo, piliečiams ir įmonėms, norintiems pirmą kartą pateikti Komisijai skundą dėl neišspręstos SOLVIT bylos, nereikėtų dar kartą pateikti SOLVIT duomenų bazėje jau esančios informacijos. Taip Komisijai bus sudarytos sąlygos vertinant bylą naudotis visa SOLVIT jau atlikta teisine analize ir surinktais įrodymais, todėl visas procesas bus veiksmingesnis ir efektyvesnis.

IV.Išvados

Komisija yra pasiryžusi užtikrinti, kad piliečiai ir įmonės galėtų naudotis visomis bendrosios rinkos teikiamomis galimybėmis; visomis galimybėmis, susijusiomis su naujų darbo vietų kūrimu ir ekonomikos augimu, bus galima naudotis tik tada, kai ES teisės aktais nustatytos teisės bus gerai žinomos visiems rinkos dalyviams ir jų bus visiškai ir nuosekliai laikomasi tarpvalstybiniu lygmeniu.

Komisija teiks visapusišką paramą, kad didinant gebėjimus ir dalijantis žiniomis su valstybėmis narėmis būtų pagerinta SOLVIT tinklo paslaugų kokybė. Be to, siekdama, kad daugiau įmonių naudotųsi SOLVIT, ir skatindama tolesnį bendradarbiavimą su kitais susijusiais tinklais, Komisija užtikrins, kad iš SOLVIT gaunama grįžtamoji informacija būtų aktualesnė ir į ją būtų labiau atsižvelgiama rengiant būsimas bendrosios rinkos politikos priemones ir teisės aktus. Galiausiai, struktūriškiau ir sistemingiau naudodamasi per SOLVIT surinktais įrodymais, Komisija sustiprins SOLVIT vaidmenį ES teisės aktų vykdymo užtikrinimo srityje.

Trys šiame veiksmų plane nustatytos sritys papildo viena kitą. Įgyvendinti planuojamas priemones bus galima tik visais administravimo lygmenimis užtikrinus bendrą Komisijos ir valstybių narių įsipareigojimą ir atsakomybę. Siekiant pagerinti SOLVIT paslaugų kokybę, būtina užtikrinti, kad SOLVIT centruose dirbtų pakankamai darbuotojų, ir pasirūpinti, kad nacionalinės administravimo įstaigos šiuos centrus pripažintų. Bendradarbiaudama su EEE ir ES valstybėmis narėmis, Komisija koordinuos veiklą ir reguliariai teiks šio veiksmų plano įgyvendinimo ataskaitas per du kartus per metus rengiamus praktinius seminarus.

Šiomis bendromis pastangomis SOLVIT bus padedama vykdyti savo išskirtinę užduotį – užtikrinti, kad nacionalinės valdžios institucijos laikytųsi ES teisės aktų, ir kartu praktiškai apginti piliečių ir įmonių teises bendrojoje rinkoje. Taip piliečiams ir įmonėms bus suteikta naujų galimybių ir bus padedama užtikrinti, kad jie galėtų naudotis visomis bendrojoje rinkoje jiems priklausančiomis teisėmis.



SOLVIT vaidmens stiprinimo veiksmų gairės