1.Įvadas

Prasidėjo visuotinis perėjimas prie mažos anglies dioksido taršos ir žiedinės ekonomikos – naują postūmį tam suteikė Paryžiaus susitarimas dėl klimato kaitos ir Darnaus vystymosi darbotvarkė iki 2030 m. Šis perėjimas būtinas siekiant dabartinei ir būsimoms europiečių kartoms užtikrinti darbo vietų kūrimo, ekonomikos augimo ir investicijų galimybes, kartu mažinant pavojingą klimato kaitą. Jei ES nesiims išlaikyti ir išnaudoti pradininkės pranašumo ir plėtoti atsinaujinančiųjų išteklių energetikos, efektyvaus energijos vartojimo bei konkuruoti kuriant kitas mažos anglies dioksido taršos technologijų rinkas pasaulyje, tuo užsiims kiti regionai. Europos ekonomikos modelis turėtų keistis. Mūsų visų bendra pareiga – užtikrinti, kad perėjimas būtų teisingas ir pagrįstas solidarumu, kad niekas nebūtų paliktas. Energetikos sąjungos pagrindų strategija padeda siekti šio tikslo.

Šiandien Komisijos pateiktas priemonių rinkinys padės Europai pasirengti spręsti būsimus uždavinius ir išlikti konkurencingai. Jis visų pirma skirtas valstybėms narėms, nes jos pirmiausia spręs, kaip įgyvendinti priemones, kad būtų pasiektas sutartas 2030 m. išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslas.

Tačiau vien pačios valstybės narės negali pasiekti šio tikslo. Pasirengimas Paryžiaus klimato kaitos konferencijai parodė, kokia didelė nevalstybinių subjektų svarba siekiant pokyčių. ES taip pat tikisi, kad veiksmų taip pat imsis verslo atstovai, ūkininkai, tyrėjai, investuotojai, švietimo darbuotojai, socialiniai partneriai ir kt. ES pareiga – sustiprinti jų veiksmus, imantis priemonių visos ES mastu ir sudarant palankias sąlygas. Ji remia veiksmus, kurių imamasi miestuose, o juose gyvena 80 proc. europiečių. Kuriant mažos anglies dioksido taršos ir žiedinę ekonomiką miestai yra vieni dinamiškiausių ir novatoriškiausių subjektų ir dažnai viršija nacionalinį užmojį. Kaimo bendruomenės yra ne mažiau svarbios, nes jų vaidmuo užtikrinant tvarius gamtos išteklius ir apsaugant aplinką ateities kartoms yra lemiamas.

ES daro viską, kad būtų išlaikytas teigiamas veiksmų klimato kaitos srityje pagreitis pasaulio mastu. Nėra šalies, kurioje negrėstų katastrofiški klimato kaitos padariniai. Todėl aukščiausiu politiniu lygmeniu G7 šalių vadovai įsipareigojo paspartinti perėjimą prie energetikos sistemos, kuri leistų sumažinti pasaulio ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, nustatyti terminą, nuo kurio nebeliktų didžiosios dalies iškastinio kuro subsidijų, ir iki 2025 m. pabaigos nutraukti valstybės paramą anglių, dujų ir naftos sektoriams. ES miestų vaidmuo bus labai svarbus kuriant naują pasaulio miestų koaliciją, o tai galėtų būti dar viena galimybė bendradarbiauti tarptautiniu lygmeniu, tęsiant kovą su klimato kaita vietos lygmeniu. Poreikis vis skubiau spręsti klimato kaitos ir pažeidžiamumo bei saugumo sąsajos klausimą buvo dar kartą patvirtintas šių metų ES diplomatijos klimato kaitos srityje veiksmų plane.

Klimato kaitos keliamus uždavinius ES gali paversti naujomis galimybėmis. Šiame pasauliniame kontekste Europa pirmauja kurdama naujoviškas mažos anglies dioksido taršos technologijas ir paslaugas ne tik energetikos sektoriuje, bet ir pramonėje, pastatų ir transporto sektoriuose. Ji turėtų išlaikyti šias lyderės pozicijas. Turime toliau europiečiams ugdyti mažos anglies dioksido taršos ekonomikai būtinus įgūdžius, investuoti į mūsų vaikų ateitį ir padėti pramonei prisitaikyti prie kintančių poreikių. Europa pažadėjo imtis plataus užmojo veiksmų ir savo pažadą tesės.

2.Pagrindiniai reguliavimo sistemos principai, kuriais siekiama užtikrinti, kad visuose ekonomikos sektoriuose būtų pereita prie mažos anglies dioksido taršos technologijų

2014 m. spalio mėn. ES susitarė dėl aiškaus įsipareigojimo: privalomo tikslinio rodiklio visos ekonomikos mastu išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2030 m. sumažinti bent 40 proc., palyginti su 1990 m. lygiu. Šis įsipareigojimas dera su ekonomiškai efektyviu būdu siekti ES ilgalaikio klimato kaitos mažinimo tikslo, juo grindžiamas ES tarptautinis įsipareigojimas pagal Paryžiaus susitarimą dėl klimato kaitos ir jį bendrai įvykdys visos valstybės narės.

Pradėdama įgyvendinti šį įsipareigojimą, 2015 m. liepos mėn. Komisija pateikė pasiūlymą reformuoti ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą, kad ji atitiktų savo paskirtį ir pritrauktų investicijų po 2020 m. pramonės ir energetikos sektoriuose. Europos Parlamentas ir Taryboje dalyvaujančios valstybių narių vyriausybės turėtų dėti visas pastangas greitai priimti šį pasiūlymą. Šis priemonių rinkinys taikomas kitiems pagrindiniams ekonomikos sektoriams, kurie prisideda prie klimato politikos: pastatų, transporto, atliekų, žemės ūkio, žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriams.

Remiantis pagrindiniais ankstesniais ES kovos su klimato kaita principais parengta naujoji reguliavimo sistema grindžiama pagrindiniais teisingumo, solidarumo, lankstumo ir aplinkosauginio naudingumo principais.

Siekdama užtikrinti sąžiningumo ir solidarumo principus, įtrauktus į 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategiją, dėl kurios susitarė Europos Vadovų Taryba, Komisija siūlo diferencijuotus nacionalinius išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo iki 2030 m. tikslus, kuriais atsižvelgiama į kiekvienos valstybės narės bendrąjį vidaus produktą, taigi ir į santykinę gerovę. Atskirų turtingesnių valstybių narių tikslai toliau pritaikyti tarpusavyje, siekiant atsižvelgti į ekonominį efektyvumą.

Be to, pasiūlyme pateikiama lanksti sistema, pagal kurią valstybės narės gali kartu mažinti bendrą išmetamųjų teršalų kiekį, įvairiuose sektoriuose ir per tam tikrą laikotarpį, taigi atsižvelgiama į valstybių narių ekonomikos struktūros skirtumus. Pagal šią sistemą valstybėms narėms bus leidžiama prekiauti išmetamųjų teršalų kvotomis ir rengti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo projektus kitose valstybėse narėse. Tai sudarys palankesnes sąlygas visoje ES pritraukti investicijas ten, kur jų labiausiai reikia ekonomikai modernizuoti ir kur jos užtikrintų didžiausią naudą mažiausiomis sąnaudomis.

Tai pirmas kartas, kai žemės naudojimo ir miškininkystės sektoriai įtraukti į ES energetikos ir klimato strategiją. Komisija siūlo tikslią pusiausvyrą tarp didesnio skatinimo surinkti anglies dioksidą ir mažinti taršą iš žemės naudojimo ir miškininkystės ir būtinybės išsaugoti ES klimato strategijos aplinkosauginį naudingumą, kad būtų skatinama mažinti išmetamų teršalų kiekį pastatų, transporto ir žemės ūkio sektoriuose. Todėl lankstumas kitų sektorių atžvilgiu bus ribotas.

Siūlomame reglamente šiems sektoriams numatytos griežtesnės žemės, žemės naudojimo ir miškininkystės apskaitos taisyklės. Miškų tvarkymas yra pagrindinis biomasės šaltinis energijos ir medienos gamybai, todėl griežtos miškų tvarkymo apskaitos taisyklės bus tvirtas Europos atsinaujinančiųjų išteklių energijos politikos ir tolesnės bioekonomikos plėtros po 2020 m. pagrindas.

3.Palankių sąlygų ES pereiti prie mažos anglies dioksido taršos sudarymas

Remdamosi šia reguliavimo sistema, valstybės narės pačios nustatys tinkamiausias priemones, kad gautų naudos iš perėjimo prie mažos anglies dioksido taršos ekonomikos ir pasiektų savo tikslinius rodiklius. ES rems valstybes nares įvairiomis priemonėmis ir sudarys šiam perėjimui tinkamas sąlygas.

3.1.Energetikos sąjungos strategija ir kitos konkrečių sektorių iniciatyvos

Kalbant apie pastatus, Komisija peržiūri esamus ES energijos vartojimo efektyvumo pagrindus ir vėliau šiais metais pateiks pasiūlymų, įskaitant kaip pritraukti investicijas pastatų renovacijai. Be to, Komisija šiemet užbaigs rengti savanoriško statybos ir griovimo atliekų perdirbimo protokolą, kuris bus taikomas visame sektoriuje. Galimybės mažinti išmetamųjų teršalų kiekį žemės ūkio ir žemės naudojimo sektoriuose labiau ribotos, todėl pasiūlymu dėl žemės naudojimo ir mišininkystės bus sukurta papildomų anglies dioksido sekvestracijos paskatų šiose susijusiose veiklos srityse. Be to, dviejuose reformuotos bendros žemės ūkio politikos ramsčiuose suteikiama įvairių klimato kaitos mažinimo veiksmų skatinimo priemonių. Tikimasi, kad peržiūrėta ES politika dėl trąšų naudojimo prisidės prie išmetamųjų teršalų, susijusių su iškastinėmis ir sintetinėmis trąšomis, mažinimo. Po žemės ūkio, atliekų sektorius šiuo metu yra antras sektorius, kuriame išmetama daugiausiai ne anglies dioksido teršalų. Tikimasi, kad labai sumažinti su atliekomis susijusią taršą padės Atliekų tvarkymo pagrindų direktyva ir ypač Direktyva dėl atliekų sąvartynų, kurių persvarstytas redakcijas Komisija pasiūlė praeitais metais.