KOMISIJOS ATASKATA



METINĖ 2015 M.

SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPŲ TAIKYMO ATASKAITA

1. Įvadas

Tai 23-oji metinė subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ES teisėkūros srityje ataskaita. Ataskaita teikiama pagal prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo pridėto Protokolo Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo 9 straipsnį.

Ataskaitoje apžvelgiama, kaip ES institucijos ir įstaigos įgyvendino šiuos du principus 2015 m. ir kaip, palyginti su ankstesniais metais, pasikeitė praktinis jų taikymas. Joje taip pat pateikta Komisijos pasiūlymų, dėl kurių 2015 m. gauta pagrįstų nuomonių, analizė. Atsižvelgiant į tai, kad subsidiarumo kontrolės mechanizmas ir nacionalinių parlamentų ir Komisijos vedamas politinis dialogas yra glaudžiai susiję, ši ataskaita turėtų būti laikoma papildančia Komisijos 2015 m. metinę santykių su nacionaliniais parlamentais ataskaitą.

2. Principų taikymas institucijose

2.1. Komisija

Prieš pradėdama darbą 2014 m. lapkričio mėn., J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija įsipareigojo būti „ambicingesnė ir stipresnė spręsdama didelius uždavinius ir kuklesnė bei nuosaikesnė, kai jie ne tokie svarbūs“. Ji taip pat įsipareigojo padaryti subsidiarumo principą svarbiausia Europos demokratinio proceso dalimi. Todėl Komisijos 2015 m. darbo programoje naujų iniciatyvų pateikta nedaug ir paskelbta apie daugelio dar nepriimtų pasiūlymų atšaukimą. Tai leido sutelkti darbą į dešimt politinėse gairėse nurodytų prioritetinių sričių.

Vienas iš pirmųjų Komisijos veiksmų siekiant to įsipareigojimo – naujo geresnio reglamentavimo priemonių rinkinio priėmimas 2015 m. gegužės mėn. Naujosios politikos tikslas – dirbti skaidriau ir įtraukiau, siekiant parengti geresnius pasiūlymus ir užtikrinti, kad galiojančios taisyklės veiksmingiau atliktų savo paskirtį. Ja sustiprinti Komisijos įsipareigojimai dėl politikos priemonių kūrimo, informavimo apie jas, su jomis susijusių konsultacijų vykdymo, jų vertinimo, jų kokybės tikrinimo ir įvertinimo būdų. Pagal šią naują geresnio reglamentavimo programą Komisijai taip pat suteikiama galimybė taikyti subsidiarumo ir proporcingumo principus įtraukiau ir visapusiškiau nei anksčiau.

Nauja geresnio reglamentavimo sistema padeda užtikrinti, kad Komisija, rengdama naują politiką, įvertins jos atitikimą subsidiarumo ir proporcingumo principams. Šis vertinimas dabar atliekamas įvairiais sprendimų priėmimo ciklo etapais. Ankstyvajame politikos planavimo proceso etape skelbiami visų svarbių naujų iniciatyvų veiksmų planai arba įžanginiai poveikio vertinimo dokumentai. Juose preliminariai apibūdinami iniciatyva ir atliktas vertinimo darbas. Juose taip pat apibūdinami Komisijos poveikio vertinimo ir konsultacinio darbo planai. Veiksmų planuose arba įžanginiuose poveikio vertinimo dokumentuose taip pat pateiktas pradinis pagrindimas dėl veiksmo atitikties subsidiarumo ir proporcingumo principams. Tada šie aspektai yra toliau vystomi ir analizuojami visapusiško tų iniciatyvų, kurioms jie yra svarbūs, poveikio vertinimo dokumentuose.

2015 m. Komisija naujoms politikos iniciatyvoms taip pat pradėjo taikyti naujus konsultavimo ir grįžtamojo ryšio mechanizmus. Šie mechanizmai taikomi visame procese nuo iniciatyvos koncepcijos ir rengimo iki priėmimo. Be to, buvo sugriežtintos konsultacijos dėl dabartinių politikos priemonių įvertinimo. Todėl visuomenė ir kiti suinteresuotieji subjektai įgijo daugiau galimybių stebėti politikos iniciatyvas ir pareikšti savo nuomonę dėl jų. Valstybės narės ir suinteresuotieji subjektai, konkrečiai: regionų ir vietos valdžios institucijos, įmonės, organizacijos ir plačiosios visuomenės nariai, gali pareikšti savo nuomonę dėl to, kaip Komisija rengia konkrečius pasiūlymus ir kaip ankstyvajame etape yra atsižvelgiama į subsidiarumo ir proporcingumo principus. Taigi, nauja geresnio reglamentavimo politika suteikia galimybę Komisijai dar ankstyvame koncepcijos rengimo etape atsižvelgti į klausimus dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų, kurie gali būti iškilę suinteresuotiesiems subjektams. Be to, iškart po to, kai Komisija priima pasiūlymą, ir prieš prasidedant teisėkūros procesui, suinteresuotieji subjektai ir valstybės narės gali dar kartą pareikšti savo nuomonę dėl konkrečių pasiūlymų ir kartu su jais pateikiamų poveikio vertinimo dokumentų, taip pat dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų, ir taip prisidėti prie teisėkūros proceso.

Be to, 2015 m. Komisija sukūrė interneto svetainę „Palengvinkite naštą – išsakykite savo nuomonę“, ir naują platformą REFIT. Šios priemonės – tai nauji būdai bendrauti su Komisija dėl galimos per didelės administracinės naštos arba dėl esamų reglamentavimo priemonių neveiksmingumo. Tai taip pat gali būti taikoma ir klausimams, susijusiems su subsidiarumo ar proporcingumo principais.

Galiausiai, su kiekvienu pasiūlymu dėl teisės akto pateiktame aiškinamajame memorandume nurodoma, kaip pasiūlymas atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

Subsidiarumo analizė

Naujose Geresnio reglamentavimo gairėse ir su jomis pateiktame priemonių rinkinyje nustatyta, kad svarstant naują iniciatyvą tose srityse, kuriose ES neturi išimtinės kompetencijos, ir vertinant jau taikomos intervencijos svarbą ir Europos pridėtinę vertę, turi būti atlikta subsidiarumo analizė. Komisija atlieka tiek teisėkūros, tiek ir ne teisėkūros procedūra priimamų iniciatyvų subsidiarumo analizę. Analizės tikslas yra dvejopas: pirma, įvertinti, ar veiksmas, kurio būtų imtasi nacionaliniu lygiu, yra pakankamas atitinkamam tikslui pasiekti; antra, įvertinti, ar Sąjungos veiksmai suteiktų pridėtinės vertės, palyginti su valstybių narių veiksmais.

Pagal naujas gaires ir priemonių rinkinį svarbiausią analizės dalį sudaro svarstomos iniciatyvos svarbos Europos Sąjungai įvertinimas. Kuo didesnė svarba, tuo labiau tikėtina, kad vien tik valstybių narių veiksmų nepakaks. Pagrindiniai vertinimo aspektai yra šie: geografinė taikymo sritis, poveikį patiriančių įmonių ar kitų subjektų skaičius, susijusių valstybių narių skaičius ir ekonominis poveikis. Be to, atliekant analizę, kokybės ir, kiek įmanoma, kiekybės prasme įvertinama, ar yra didelė tarpvalstybinė problema. Pavyzdžiui, vertinama, kokiu mastu aplinkosaugos problemą sukelia kitų valstybių narių veikla. Susiję atvejai būtų tarpvalstybinis poveikis (pvz., tarša) arba laisvo asmenų, prekių, paslaugų ir kapitalo judėjimo kliūtys. Atliekant analizę taip pat įvertinami galimi Sąjungos veiksmo privalumai ir trūkumai, palyginti su tuo, jei veiksmo imtųsi valstybės narės.

Proporcingumo analizė

Pagal proporcingumo principą Sąjungos veiksmų turinys ir forma neturi viršyti to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų. Laikantis proporcingumo principo siekiama užtikrinti, kad politikos metodas ir galia atitiktų tikslą. Proporcingumo principas yra aiškiai nurodytas poveikio vertinimo, įvertinimo ir tinkamumo patikros dokumentuose.