3 skyrius. Siekiant ES biudžeto rezultatų

Komisijos atsakymai į Europos Audito Rūmų 2018 m. metinės ataskaitos pastabas

Įvadas

3.1. Komisija yra įsipareigojusi gerinti ES biudžeto veiksmingumo sistemą. Toks gerinimas bus vykdomas nuolat, bet palaipsniui, ypač įgyvendinant kitą Daugiametę finansinę programą. Šiam įsipareigojimui įvykdyti reikalingas visų kitų ES biudžetą vykdančių subjektų, visų pirma valstybių narių, indėlis. ES biudžeto veiksmingumo sistemą sudaro trys elementai: a) teisiškai privalomos rodiklių, kurie yra programų teisinio pagrindo dalis, ataskaitos, b) programų įgyvendinimo stebėsena, naudojant daug platesnį kiekybinės ir kokybinės informacijos spektrą, ir c) nuolatiniai vertinimai, kuriais įvertinami programų rezultatai. Nors rodikliai gali parodyti, į ką reikėtų sutelkti dėmesį svarstant, dėl kurių programų veiklos rezultatų galėtų kilti problemų, reikia papildomos kiekybinės ir kokybinės informacijos, kad būtų galima suprasti, ar esama realių problemų, kokios konkrečiai jos yra ir kaip jas galima sumažinti.

1 dalis. Ką mums rodo ES biudžeto veiksmingumo rodikliai?

3.3. Prie programų veiksmingumo apžvalgos (toliau – PVA) pridedamoje „Metodinėje pastaboje“ kalbama apie rodiklių atranką: „Rodikliai buvo parinkti remiantis tam tikrais kriterijais, pavyzdžiui, tinkamumu, duomenų prieinamumu ir pan.“

3.4. Komisija pripažįsta, kad programų ataskaitų (toliau – PA) suprantamumą skaitytojui galima pagerinti, ir šiuo metu tai daro, tačiau pabrėžia, kad didžioji dalis jose pateiktos informacijos, t. y. pažangos siekiant programų tikslų pagal finansinio reglamento 41 straipsnio 3 dalies h punktą aprašymas, pagal savo pobūdį yra skirtas specialistams. Būtent dėl šios priežasties Komisija pradėjo skelbti PVA, kurioje pateikta skaitytojui suprantamesnė informacijos apie programų veiksmingumą suvestinė.

3.6. Komisija yra visiškai įsipareigojusi rinkti, analizuoti ir skelbti aukštos kokybės informaciją apie veiksmingumo rezultatus ir veikti pagal ją. Siekdama geriau suprasti dabartinę rodikliais grindžiamų veiklos rezultatų ataskaitų pateikimo būklę, Komisija atliko visų išlaidų programų, numatytų nuo 2019 m. kovo mėn., veiklos rodiklių vidaus analizę, kuri buvo paskelbta programų ataskaitose, pridedamose prie 2020 m. biudžeto projekto. Be to, ES biudžeto veiksmingumo sistema grindžiama keliais elementais. Viena jų svarbi dalis yra pažangos stebėsena remiantis veiksmingumo rodikliais. Tačiau pažanga pagal atrinktus rodiklius atskleidžia tik dalį padėties aspektų, todėl tų rodiklių negalima pasitelkti tvirtoms išvadoms apie programų veiksmingumą formuoti. Kaip 3.8 punkte pabrėžia patys Europos Audito Rūmai, kokybinė informacija, pavyzdžiui, pasiekimų pavyzdžiai, papildo rodiklių duomenis ir atskleidžia išsamesnį vaizdą apie veiksmingumą, ypač tais atvejais, kai trūksta rodiklių duomenų arba kai atnaujinami baziniai rodikliai.

A skirsnis. Rodikliai rodo gana didelį pasiekimų išsisklaidymą ir apskritai nedidelę pažangą

3.7. Dabartinę ES biudžeto veiksmingumo sistemą EBPO ( 1 ) įvardijo kaip geriausią tokio pobūdžio sistemą. Komisija pripažįsta, kad visas veiksmingumo sistemas reikia nuolat tobulinti, todėl sistema toliau gerinama, pavyzdžiui, teikiant Komisijos pasiūlymus dėl naujos kartos finansinių programų. Renkant ir perduodant duomenis, ypač duomenis, susijusius su pagal pasidalijamąjį valdymą valdomomis programomis, susiduriama su įvairiais iššūkiais. Dėl šių ir kitų veiksnių, įskaitant daugiametį programų įgyvendinimą, Europos biudžeto veiksmingumo ataskaitų teikimas yra sudėtinga užduotis. Komisija pripažįsta, kad visas veiksmingumo sistemas reikia nuolat tobulinti, todėl sistema toliau gerinama, pavyzdžiui, teikiant Komisijos pasiūlymus dėl naujos kartos finansinių programų. Renkant ir perduodant duomenis, ypač duomenis, susijusius su pagal pasidalijamąjį valdymą valdomomis programomis, susiduriama su įvairiais iššūkiais. Dėl šių ir kitų veiksnių, įskaitant daugiametį programų įgyvendinimą, Europos biudžeto veiksmingumo ataskaitų teikimas yra sudėtinga užduotis.

3.8. Komisija yra įsipareigojusi rengti aukštos kokybės ir patikimas ES biudžeto veiksmingumo ataskaitas. Šiuo tikslu Komisija remiasi valstybių narių ir kitų šaltinių pateiktais duomenimis. Remiantis centrinių tarnybų nurodymais, Komisijos tarnybų prašoma pateikti išsamią informaciją apie kiekvienos programos veiklos rezultatus ir užtikrinti pateiktos informacijos kokybę ir patikimumą. Veiksmingumo rodiklių šaltiniai sistemingai atskleidžiami metinėse veiklos ataskaitose (toliau – MVA). Be to, vadovaujantis 2018 m. metinės veiklos ataskaitos nurodymais direktorių, atsakingų už rizikos valdymą ir vidaus kontrolę, buvo paprašyta pateikti pareiškimus, kad abiejose MVA 1 ir 2 dalyse pateikta informacija yra patikima, išsami ir tiksli.

3.9 antra įtrauka. Komisija atkreipia dėmesį į Europos Audito Rūmų vertinimą, kad paprastai skaičiuojant pažangą nuo nulio tikslinės reikšmės veiklos pažangos apskaičiavimas yra labiau orientacinis. Tačiau 2014–2020 m. Daugiametėje finansinėje programoje ne visose programose buvo apibrėžtos skaitinės pradinės reikšmės, todėl palyginamumo sumetimais buvo priimtas sprendimas apskaičiuoti bendrą pažangą.

Komisija laikosi nuomonės, kad be faktinių įgyvendinimo duomenų, prognozių, pagrįstų patvirtintais projektais, naudojimas tokiose investicinėse programose kaip Europos regioninės plėtros fondas (toliau – ERPF) ir Sanglaudos fondas (toliau – SF), yra teisingas. Toks metodas yra informatyvus ir suteikia sąlygas ekspertams ir sprendimus priimantiems asmenims daryti išvadas apie įgyvendinimo pažangą, kartu įgalinant visą sistemą įgyvendinti numatytą tikslą.

3.10. Komisija mano, kad rodiklių rezultatų susiejimo pagal programas ir išlaidų kategorijas procesas yra ribotas. Komisija sąmoningai neskaičiavo kiekvienos programos vidutinės pažangos siekiant tikslinės reikšmės. Vienas skaičius negali visiškai atspindėti sudėtingumo, kuris būdingas išleidžiant dešimtis milijardų eurų.

3.11. Komisija yra įsipareigojusi gerinti duomenų rinkimą ir prieinamumą, ypač pasidalijamojo valdymo srityje, kur šiuo metu vėluojama labiausiai. Siekdama šio tikslo, 2018 m. gegužės mėn. Komisija pasiūlė teikti ataskaitas kas du mėnesius pagal Bendrųjų nuostatų reglamento (COM(2018) 375) 37 straipsnio 1 dalį.

3.12. Veiksmingumas daugeliu atvejų kurį laiką nėra tiesinis ir lėtai įsibėgėja tik įgyvendinimo metu. Todėl tikimasi, kad pažanga nuo pradinės reikšmės daugeliu atvejų bus mažesnė nei Europos Audito Rūmų nurodytos tiesinės procentinės išraiškos. Apskaičiuojant pažangą taip pat turėtų būti atsižvelgiama į vėlavimą įgyvendinti. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad pažanga nuo pradinės reikšmės apskritai yra gera. Tačiau Komisija sutinka, kad būtina labai atidžiai stebėti įgyvendinimo pažangą ir imtis būtinų priemonių aptikus trūkumų.

1a išlaidų kategorija. Iš rodiklių matyti, kad padaryta nemaža pažanga įgyvendinant programą „Erasmus+“ ir ESIF programą ir nedidelė pažanga įgyvendinant programą „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę

3.13 pirma įtrauka. Komisija pabrėžia, kad Programų veiksmingumo apžvalgos rodikliai parinkti pirmiausia remiantis duomenų aktualumu ir prieinamumu, o ne gauta rodiklio verte. Iš tikrųjų, kiekvienos išlaidų kategorijos ataskaitoje yra atvejų, kai pažangą skaičiuojant remiantis programų ataskaitomis pasiekiama geresnių rezultatų nei remiantis programų veiksmingumo apžvalga. Komisija sutinka, kad analizė turi būti išsamesnė, o pagrindinės prielaidos – tikslesnės.

3.13 antra įtrauka. Rengiant 2019 m. programų veiksmingumo apžvalgą reikšmingomis pastangomis buvo siekiama pagerinti duomenų apie Europos infrastruktūros tinklų priemonę (toliau – EITP) ataskaitų teikimą. Europos infrastruktūros tinklų priemone finansuojami dideli, ilgalaikiai infrastruktūros projektai arba projektai, kuriems būtinas tinklinis koordinavimas. Šie projektai dažnai turi būti plėtojami pagal nuoseklias finansines programas ir gali praeiti daug laiko nuo projekto įgyvendinimo pradžios iki tada, kai tampa prieinami duomenys, reikalingi rezultatams įvertinti. Komisijos pasiūlyme dėl priemonės pratęsimo daugiau dėmesio buvo skiriama veiksmingumo sistemai, numatant „skaidrias, atskaitingumą užtikrinančias ir tinkamas stebėsenos ir ataskaitų teikimo priemones, kad būtų galima atlikti vertinimus apie Programos pažangą (…) ir informuoti apie jos laimėjimus“.

3.13 trečia įtrauka. Komisijos PVA aiškiai nurodoma, kad programos „Erasmus+“ rezultatai buvo lyginami su 2017 m. Šios programos veikla tinkama, kad jos tikslai būtų pasiekti iki 2020 m.

3.13 ketvirta įtrauka. Komisija pažymi, kad pradinis Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) tikslas buvo sutelkti 315 mlrd. EUR investicijas iki 2018 m. liepos mėn. 2017 m. gruodžio 30 d. įsigaliojo reglamentas dėl ESIF veiklos pratęsimo ir patobulinimo (ESIF 2.0 reglamentas). Juo ESIF veiklos laikotarpis pratęstas iki 2020 m. pabaigos, o investicijų tikslas padidintas iki 500 mlrd. EUR. Šiame reglamente buvo numatyta, kad ES garantija, reikalinga tam, kad ESIF galėtų remti investicijas, padidėtų nuo 16 mlrd. EUR iki 26 mlrd. EUR tik nuo 2018 m. liepos mėn. (t. y. pasibaigus pradiniam laikotarpiui). Todėl 2017 m. pabaigoje ESIF rezultatai buvo lyginami su pradiniu investicijų tikslu – 315 mlrd. EUR.

1b išlaidų kategorija. Rodikliai rodo palyginti mažą Sanglaudos programų pažangą dėl vėlyvos programų pradžios

3.14. Prognozės, pagrįstos jau patvirtintais vykdomais projektais, yra svarbi informacija stebint įgyvendinimą. Be faktinio įgyvendinimo duomenų, jose taip pat pateikiama duomenų apie projekto eigą, kuri, įgyvendinant daug investicijų reikalaujančią ilgalaikę politiką, pavyzdžiui, sanglaudos programas, yra kone vertingiausia informacija įgyvendinant projektą.

2 išlaidų kategorija. Remiantis rodikliais buvo neįmanoma nustatyti pažangos pagal daugumą išlaidų srityje „Gamtos ištekliai“

3.15. Komisija pažymi, kad dėl Europos žemės ūkio garantijų fondo (toliau – EŽŪGF) metinio veiklos pobūdžio nėra labai palanku nustatyti jo daugiamečius tikslus. Tačiau šiuo metu rengiami įrankiai ir metrika, kuriais bus užtikrinama, kad galėtų būti teikiamos ir šio fondo laikotarpio vidurio veiklos ataskaitos.

3.15 pirma įtrauka. Komisija pažymi, kad naudojant Europos Audito Rūmų taikytą metodą (kaip paaiškinta 3.9 dalyje ir 3.1 langelyje), pažangą, palyginti su pradine reikšme, galima apskaičiuoti tik pagal vieną iš 27 rodiklių.

Tačiau Komisija mano, kad pažangą, palyginti su pradine reikšme, galima įvertinti pagal visus 27 rodiklius. Todėl pasirinkti rodikliai sudaro sąlygas stebėti pažangą.

Rengiant išsamią 27 rodiklių, kurie įtraukti į programos ataskaitą, analizę, reikėtų atsižvelgti į žemės ūkio sektoriaus specifiką ir EŽŪGF išlaidas.

3 išlaidų kategorija. Iš kategorijos „Saugumas ir pilietybė“ rodiklių matyti, kad įgyvendinant dvi programas padaryta nemaža pažanga, vieną – nedidelė pažanga, ir dar vieną – atsiliekama

3.17. Komisija pažymi, kad vertinant programos „ Maistas ir pašarai “ rezultatus reikia atsižvelgti į gyvūnų ir augalų ligų protrūkių nenuspėjamumą. Visos darbo programos buvo priimtos ir įgyvendintos, kaip numatyta.

4 išlaidų kategorija. Rodikliai rodo bendrą priimtiną programų „Europos vaidmuo pasaulyje“ pažangą

3.19. Vystomojo bendradarbiavimo priemonės rodiklių ir tikslų apibrėžimo metodika paaiškinta pataisytoje ES tarptautinio bendradarbiavimo ir vystymosi rezultatų sistemoje (SWD(2018) 444).

Specialios priemonės. Informacijos, kuria būtų galima patvirtinti, jog specialių priemonių tikslai buvo pasiekti, nepakanka

3.20 pirma įtrauka. Komisija pažymi, kad rodiklyje atsižvelgiama tik į tas krizes, kurios atitinka tinkamumo kriterijus. 2017 m. 6 atvejai vis dar buvo tiriami, todėl į juos nebuvo atsižvelgiama, nes vis dar nebuvo aišku, ar jie atitinka tinkamumo kriterijus. Galiausiai 2017 m. 2 iš 10 paraiškų buvo atmestos (Mursijos potvynis ir Donjanos gaisrai).

B skirsnis. Iš rodiklių nebuvo galima susidaryti gero faktinės pažangos vaizdo

3.21. Atsakydama į paantraštėje „Daug rodiklių pasirinkta blogai“ pateiktas pastabas, Komisija pažymi, kad ES finansinių programų veiksmingumo rodikliai yra apibrėžti teisės aktuose, kuriais grindžiamos šios programos. Rodikliai parinkti remiantis Europos Parlamento ir Tarybos derybomis remiantis Komisijos pasiūlymu. Komisija privalo reguliariai teikti ataskaitas dėl visų teisės aktuose apibrėžtų rodiklių.

3.22. Didelė indėlio ir išdirbio rodiklių dalis nereiškia, kad rodikliai yra netinkamai pasirinkti. Komisija sutinka, kad rezultato ir poveikio rodikliai yra tinkamesni vertinant rezultatus per se. Tačiau išdirbio rodikliai yra būtini norint pranešti apie pažangą, ypač vertinant didelių investicijų reikalaujančius ir ilgalaikius projektus. Todėl mes laikomės nuomonės, kad būtina išlaikyti pusiausvyrą tarp rodiklių tipų ir tokia pusiausvyra turėtų būti būdinga konkrečiai programai.

3.23. Komisija mano, kad 60 % indėlio ir išdirbio rodiklių proporcija nebūtinai ribojamas pateiktos informacijos naudingumas. Nors Komisija sutinka, kad turėtų būti pusiausvyra tarp įvairių tipų rodiklių, tinkama pusiausvyra vertinant įvairias programas gali skirtis. Remiantis Geresnio reglamentavimo gairėmis, ES biudžeto veiksmingumo sistemoje taip pat yra struktūruota (tarpinio ir ex post ) vertinimo sistema, kad būtų galima atskirti įvairius programos padarinius.

3.24. Komisija pažymi, kad nepaprastai sunku parinkti poveikio rodiklius, kuriems įtaką daro tik pačios programos padariniai. Bet kuriam išplėstiniam rezultatų ar išdirbių rodikliui neišvengiamai turės įtakos įvairūs veiksniai, iš kurių vos vienas bus šios programos. Todėl Komisija siekia naudoti rodiklių, kuriais kuo geriau paaiškinamas ir apibrėžiamas programų veiksmingumas, rinkinį, tačiau, atsižvelgiant į pačių programų pobūdį, kartais yra labai sudėtinga įgyvendinti tokį siekį. Vis dėlto laikotarpio po 2020 m. daugiametėje finansinėje programoje stengiamasi suformuoti tokį rezultatų ir poveikio rodiklių rinkinį, kuriuo geriausiai paaiškinamos programos. Be to, Komisija taip pat pažymi, kad tik visiškai įvertinus tinkamus kontrolės kintamuosius bus galima pastebėti ES išlaidų programų poveikį.

3.25. Atsakydama į pastabas, pateiktas 3.2 lentelėje, Komisija sutinka, kad kai kuriais atvejais humanitarinės pagalbos srities rodikliai yra tik netiesiogiai susiję su ES finansuojama humanitarine veikla ir kad rodiklio vertė yra veikiama įvairių išorės veiksnių. Todėl kitoje DFP bus stengiamasi padidinti rodiklių rinkinio sąsają su ES humanitarine veikla, t. y. užtikrinti aiškesnį visų rodiklių ryšį su išlaidomis ir tikslais. EŽŪGF atveju taip pat labai svarbios veiksmingos valdymo ir kontrolės sistemos siekiant užtikrinti, kad programos būtų įgyvendinamos maksimaliai siekiant jų tikslų. Taigi, programos ataskaitoje reikia nurodyti rodiklį, pagal kurį būtų matuojama, kokiu mastu tikrinamos išlaidos.

3.26. Komisija pripažįsta, kad programos ataskaitos nėra sudarytos taip, kad būtų galima aiškiai susieti konkrečius tikslus su bendrais tikslais. Tačiau laikotarpio po 2020 m. išlaidų programose nustatyta aiški hierarchinė struktūra, siejanti konkrečius tikslus su bendrais tikslais, o rodiklius – su konkrečiais tikslais. Be to, taip pat peržiūrima biudžeto nomenklatūra, kuri bus struktūruota atsižvelgiant į konkrečius tikslus. Šiomis priemonėmis bus labai pagerinta Komisijos biudžeto veiklos rezultatų dokumentų struktūra ir patogumas vartotojui.

3.27. Visada esama kompromiso sudarant išsamų rodiklių, apimančių kiekvieną tikslų aspektą, sąrašą ir atsižvelgiant į numatomus išteklius.

3.27 antra įtrauka. Vystomojo bendradarbiavimo priemonės tikslai savo pobūdžiu yra labai platūs ir negali būti apriboti tam tikru skaičiumi rodiklių. Nepaisant to, su klimato kaita ir aplinka susiję veiksmai kasmet stebimi naudojant EBPO Plėtros paramos komiteto sukurtą „Rio žymeklių“ metodiką.

3.28. Kaip pirmiau minėta, Komisija, kartu remdamasi valstybių narių bei kitų ataskaitas teikiančių subjektų duomenimis, nuolat tobulina savo veiklos rezultatų ataskaitų teikimo tvarką. Analizuodama 2019 m. kovo mėn. turimą duomenų rinkinį, Komisija nustatė, kad 63 % rodiklių suteikia „išsamią informaciją apie veiksmingumą“, t. y. jie yra duomenų taškai, pradinė reikšmė ir tikslas, o tai, Komisijos nuomone, yra pakankamas kiekis. Rengdama laikotarpio po 2020 m. išlaidų programų veiksmingumo sistemą, Komisija jau inicijavo išsamų projektą, kurio tikslas – užtikrinti, kad tokia pagrindinė informacija apie programų veiksmingumą būtų nustatyta nuosekliai ir pagal suderintą grafiką.

3.28 ketvirta įtrauka. Komisija pažymi, kad ypatingais atvejais pradinė reikšmė taip pat keičiasi atnaujinus oficialius statistinius duomenis.

3.29. EŽŪGF atveju laikoma, kad parinkti rodikliai suteikia sąlygas įvertinti pažangą (žr. Komisijos atsakymą į 3.15 dalies pirmos įtraukos pastabą). Be to, Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti, kad EŽŪGF, programos „Horizontas 2020“ ir ESSF veiklos rezultatų ataskaitų teikimo tvarka būtų nuolat tobulinama, ypač kitu DFP laikotarpiu, kuriam ruošiantis siūlomos sustiprintos stebėsenos nuostatos ir supaprastinti rodikliai, remiantis patirtimi, įgyta atliekant vertinimus.

3.30. Europos Audito Rūmų nurodytais atvejais Komisija sutinka, kad naudinga apibrėžti metines tarpines reikšmes, skirtas veiksmingumui stebėti. Tačiau Komisija pažymi, kad kai kuriose 2014–2020 m. ciklo programose jų nėra arba (pasidalijamojo valdymo srityje) iš valstybių narių valdžios institucijų negaunama pakankamai informacijos apie nurodytas vertes. Šiuo atveju Komisija taip pat yra įsipareigojusi, jei reikia, pagerinti esamą padėtį rengdama laikotarpio po 2020 m. finansines programas, kurioms bus būtinas Parlamento, Tarybos ir valstybių narių pritarimas.

3.31. Reaguodama į paantraštę „Kai kurių programų turimi duomenys buvo nepakankamos kokybės“, Komisija pažymi, kad duomenų prieinamumas ir kokybė labai priklauso nuo teisėkūros procese numatytų įpareigojimų teikti ataskaitas. Kai duomenis teikia valstybės narės ir valdžios institucijos, Komisijos galimybės paveikti jų kokybę yra ribotos. Komisija pažymi, kad trys ketvirtadaliai rodiklių pagrįsti naujausiais turimais duomenimis. Kai kurių programų duomenys bus prieinami tik vėliau, įgyvendinimo laikotarpiu.

3.32. Komisija labai rimtai vertina Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijas ir savo veiklos rezultatų ataskaitose visada pateikia naujausią turimą informaciją. Kaip pirmiau minėta, sudėtinga gauti naujausius duomenis analizuojant tokią sudėtingą veiklos rezultatų sistemą kaip ES biudžetas, ypač atsižvelgiant į dabartinę teisinę sistemą. Komisija siekia pagerinti esamą padėtį ir savo ataskaitose teikti kuo naujesnę informaciją, dar kartą pažymėdama, kad tai daugiausia priklauso nuo valstybių narių ir kitų trečiųjų šalių laiku pateiktų ir patikimų duomenų. Komisija taip pat pabrėžia, kad bet kokia ataskaita visada atspindi tik atitinkamo laikotarpio padėties vaizdą, nes pagrindiniai duomenys retai būna statiški.

3.33. Komisija sutinka, kad esama tam tikrų, ribotų duomenų kokybės problemų, susijusių su rodikliais, tačiau teigia, kad apskritai veiksmingumo sistema yra patikima. Komisija taip pat pabrėžia savo įsipareigojimą tobulinti kito biudžeto ciklo veiklos rezultatų ir ataskaitų teikimo sistemą.

3.33 antra įtrauka. Komisija yra įsipareigojusi užtikrinti pagrindinių veiksmingumo rodiklių duomenų, įskaitant pateiktą informaciją apie patento paraiškas ir suteiktus patentus, kokybės gerinimą. Šį įsipareigojimą įrodo reguliariai atnaujinamas programos „Horizontas“ suvestinės projekto rezultatų skyrius, skelbiamas internetiniame portale „Finansavimas ir galimybės“.

3.34. Komisija sutinka, kad kai kurių rodiklių tikslinės reikšmės yra siauro užmojo, tačiau teigia, kad apskritai veiksmingumo sistema yra patikima. Komisija taip pat pabrėžia savo įsipareigojimą tobulinti sistemą įgyvendinant kitą daugiametę finansinę programą.

3.34 antra įtrauka. Politikos, ypač Sanglaudos fondo politikos (atsižvelgiant į valstybių narių, kurioms gali būti teikiamos šios investicijos, geležinkelio sektorių), prioritetas buvo geležinkelio linijų rekonstrukcija ir modernizavimas, o nustatyta tikslinė reikšmė sudarė 2 829 km. ERPF lėšomis finansuojamų naujų geležinkelio linijų tikslinės reikšmės buvo šiek tiek didesnės nei 580 km, tačiau neviršijo 14 % rekonstruotų ir modernizuotų geležinkelio linijų ilgio tikslinės reikšmės.

3.35. Komisija sutinka, kad tam tikrų programų kai kurių rodiklių tikslinės reikšmės yra siauro užmojo. Norint nustatyti tuos rodiklius ir tikslines reikšmes, būtina išsamiai įvertinti rodiklių prasmę ir kontekstą.

2 dalis. Audito Rūmų veiksmingumo auditų rezultatai: pagrindinės išvados ir rekomendacijos

1a išlaidų kategorija „Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti“ ir 1b išlaidų kategorija „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“

a) Specialioji ataskaita Nr. 8/2018. ES parama produktyvioms investicijoms į įmones

3.38. Komisija pažymi, kad vykdant Europos Audito Rūmų audituotus projektus iš esmės buvo gauti planuoti išdirbiai ir dauguma atvejų tie išdirbiai vis dar egzistavo ir buvo naudojami. Palyginti su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, 2007–2013 m. ES valdymo požiūris į investicijų ilgalaikiškumą labai pasikeitė. Tokį pokytį atspindi ne tik konkrečios ir sugriežtintos norminės nuostatos, bet ir pabrėžiamas strateginis didelių projektų planavimas, taip pat Komisijos ex post vertinimai Sanglaudos politikos programos lygmeniu. Kalbant apie pasiektus rezultatus, vykdant auditą Komisija labiau pabrėžė, kad trūksta daugelio audituotų projektų duomenų, ne kad dominuoja silpni arba netvarūs rezultatai.

3.39 pirma įtrauka. Komisija pažymi, kad ši rekomendacija yra susijusi su veiksmų programų tvirtinimu laikotarpiu po 2020 m.

b) Specialioji ataskaita Nr. 9/2018. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė ES

3.40 ir 3.41. Viešojo ir privačiojo sektoriaus partnerystė (toliau – VPSP) yra viena iš politikos įgyvendinimo priemonių, kurias valstybės narės ir projektų rėmėjai gali naudoti savo nuožiūra. Komisija prisideda prie dalijimosi geriausia praktika, siūlo tikslinę techninę pagalbą, reguliariai analizuoja nacionalines viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sistemas ir prireikus teikia politikos gerinimo rekomendacijas („Europos semestras“). Tačiau kalbant apie Europos semestrą ir strategiją „Europa 2020“, neskatinama intensyviau taikyti būtent VPSP metodą. Kalbant apie sektorių priemones, Komisija neturi teisinio pagrindo reikalauti valstybių narių naudoti intensyviau ar mažiau VPSP metodą, palyginti su kitais viešųjų pirkimų metodais. Pasidalijamai valdant Europos struktūrinius ir investicinius fondus, VPSP metodas taikomas išskirtinai valstybių narių nuožiūra.

c) Specialioji ataskaita Nr. 12/2018. Plačiajuostis ryšys ES valstybėse narėse

3.42 ir 3.43. Komisija stebi Skaitmeninės darbotvarkės tikslus plačiajuosčio ryšio srityje ir skelbia atitinkamus duomenis savo Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekse.

Komisija paragino valstybes nares persvarstyti savo nacionalinių plačiajuosčio ryšio planų įgyvendinimo pažangą ir atnaujinti juos iki 2025 m.

Komisija primena, kad galutinė atsakomybė už teisinės ir reglamentavimo aplinkos užtikrinimą tenka nacionalinėms reguliavimo institucijoms (toliau – NRI). Savo pasiūlyme dėl persvarstytų ES telekomunikacijų taisyklių (Europos elektroninių ryšių kodekso) Komisija pasiūlė patobulintas nuostatas dėl NRI nepriklausomumo ir reguliavimo įgaliojimų, įskaitant turimus išteklius, teisę tiesiogiai skirti sankcijas ir minimalaus užduočių rinkinio derinimą.

Ekonomiškai mažiau perspektyviose srityse Komisija taip pat pasiūlė persvarstytas telekomunikacijų taisykles diegimui skatinti.

Be to, Komisija valstybėms narėms teikia ir toliau teiks gaires dėl valstybės pagalbos plačiajuosčiam ryšiui taikymo.

Komisija parengė Plačiajuosčio ryšio kaimo vietovėse veiksmų planą, kuriame didžiausias dėmesys skiriamas plačiajuosčio ryšio problemoms kaimo vietovėse spręsti, visų pirma keičiantis geriausia praktika per Plačiajuosčio ryšio kompetencijos biurų tinklą, vykdant tikslines misijas valstybėse narėse, atidžiau stebint ESI fondų išlaidas plačiajuosčiam ryšiui ir atnaujinant investavimo į plačiajuostį ryšį gaires.

d) Specialioji ataskaita Nr. 17/2018. Lėšų panaudojimas

3.44. Komisija primena, kad teisinio pagrindo priėmimo data labai priklauso nuo teisėkūros institucijų. Komisija taip pat pabrėžia, kad nors ankstyvas teisinio pagrindo priėmimas yra svarbus pradedant įgyvendinti programą, tačiau esama ir kitų veiksnių, kaip antai asignavimų panaikinimo taisyklė, išankstinio finansavimo lygmuo arba 2014–2020 m. skyrimo reikalavimai, kurie turėjo didelę įtaką įgyvendinimui. Komisija su pasitenkinimu pažymi, kad lėšų panaudojimas 2007–2013 m. laikotarpiu padidėjo dėl priemonių, kurių ji ėmėsi glaudžiai bendradarbiaudama su atitinkamomis programų institucijomis per jos sudarytą geresnio įgyvendinimo darbo grupę. Ji taip pat pabrėžė, kad remiantis 2007–2013 m. programavimo laikotarpio baigiamojo vertinimo rezultatais ir 7-ąja ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaita, apskritai sanglaudos politikos įgyvendinimo rezultatai yra geri.

3.45 pirma įtrauka. 2021–2027 m. laikotarpiui Komisija pateikė savo pasiūlymą dėl Bendrųjų nuostatų reglamento dar 2018 m. gegužės 29 d. (COM(2018) 375), t. y. likus 30 mėnesių iki numatomos tinkamumo finansuoti laikotarpio pradžios. Ji taip pat pradėjo neoficialias derybas dėl partnerystės susitarimų su valstybėmis narėmis prieš teisėkūros institucijoms priimant teisinį pagrindą.

3.45 antra įtrauka. Komisijos tarnybos ir toliau teikė didelę paramą valstybėms narėms, įskaitant techninę pagalbą ir patariamąsias paslaugas, siekdamos pagerinti jų gebėjimą panaudoti lėšas, daugiausia dėmesio skiriant rezultatams pasiekti.

Vykdant atidžią stebėseną galima sudaryti veiksmų planus pagal kiekvienos programos poreikius ir toliau spręsti nustatytas konkrečias problemas, kad būtų užtikrintas ilgalaikis įgyvendinimas be jokių kompromisų dėl rezultatų siekimo.

e) Specialioji ataskaita Nr. 30/2018. Keleivių teisės

3.47 pirma įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.47 antra įtrauka. Komisija šiai rekomendacijai pritarė, manydama, kad ji turi atlikti svarbų vaidmenį didinant keleivių sąmoningumą. Ji taip pat toliau tobulinti esamas gaires.

3.47 trečia įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai ir pasinaudos savo iniciatyvos teise kurdama ir siūlydama sprendimus, susijusius su neišspręstais vykdymo užtikrinimo iššūkiais.

f) Specialioji ataskaita Nr. 28/2018. Programa „Horizontas 2020“

3.48. Komisija palankiai priima Europos Audito Rūmų atliktą programos „Horizontas 2020“ vertinimą. Komisija pritarė visoms ataskaitoje pateiktoms rekomendacijoms. Komisija jas įgyvendina.

2 išlaidų kategorija „Gamtos ištekliai“

3.51 pirma įtrauka. Komisija pripažįsta, kad atsinaujinančiosios energijos projektai gali prisidėti prie tvarios kaimo plėtros.

Ji mano, kad iki šiol sprendė būsimos atsinaujinančiosios energijos politikos formos ir tvarumo klausimus naujai priimtais teisės aktais: naujuoju Energijos sąjungos valdymo reglamentu (Reglamentas (ES) 2018/1999), LULUCF reglamentu (Reglamentas (ES) 2018/841) ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos (Direktyva (ES) 2018/2001) nauja redakcija.

Remdamosi šia sistema, valstybės narės, rengdamos ir tvirtindamos savo integruotus nacionalinius energetikos ir klimato planus, galėtų atsižvelgti į savo kaimo vietovių aplinkybes ir poreikius.

Rengdamos kaimo plėtros programas ir nustatydamos pusiausvyrą tarp įvairių savo kaimo plėtros strategijų tikslų, valstybės narės/regionai gali pačios spręsti, ar šioje srityje pakankamai panaudotas EŽŪFKP finansavimo potencialas.

3.51 antra įtrauka. Komisija įsipareigojo atsižvelgti į visus turimus įrodymus apie ligšiolinį šios politikos veiksmingumą ir panaudoti šią informaciją analizuodama konkrečius ateities sprendimus, susijusius su poveikio vertinimu, kuriuo grindžiamas Komisijos pasiūlymas dėl laikotarpio po 2020 m. BŽŪP. Komisija taip pat įsipareigojo apsvarstyti intervencijos rūšių, įskaitant, kai tinkama, pajamų rėmimą, veiksmingumo vertinimo metodą.

3.51 trečia įtrauka. Naudojant supaprastinto išlaidų apmokėjimo sistemą siekiama sumažinti administracinę naštą valdžios institucijoms ir naudos gavėjams. Supaprastintu išlaidų apmokėjimu pagrįsta kompensavimo sistema turėtų duoti tokių pat rezultatų, kaip ir įprastos išlaidų kompensavimo sistemos, tik šis metodas paprasčiau ir greičiau taikomas. Komisija sutiko apsvarstyti galimybes pereiti prie sistemų, pagal kurias kompensavimas valstybėms narėms bus grindžiamas politikos įgyvendinimo rezultatais.

3.52 antra įtrauka. Komisija sustiprino ryšį tarp kompleksinės paramos sistemos ir gyvūnų gerovės, visų pirma toliau dalydamasi su valstybėmis narėmis geriausia praktika ir kompleksinės paramos sistemos patikrų rezultatais pagal Europos Audito Rūmų rekomendacijas. Tai buvo padaryta per 2018 m. organizuotus kompleksinės paramos sistemos ekspertų grupės posėdžius.

3.52 penkta įtrauka. Kalbant apie Specialiąją ataskaitą Nr. 25/2018, projektų atranka (įskaitant projektų pirmenybės nustatymą) yra valstybių narių užduotis. ESI fondus reglamentuojančiose teisinėse nuostatose Komisijos vaidmens pagal pasidalijamojo valdymo principą nustatyti veiksmų atrankos kriterijus, skelbti kvietimus teikti pasiūlymus, vertinti ir atrinkti projektus, kurie bus finansuojami, nenumatyta. Už šio proceso organizavimą atsakingos valstybės narės. Tai nepasikeitė Komisijos pasiūlyme dėl 2021–2027 m. laikotarpio. Tačiau Komisija pasiūlė 2021–2027 m. laikotarpiu taikyti išankstines finansavimo ERPF ir (arba) Sanglaudos fondo lėšomis sąlygas (reikiamas sąlygas), pagal kurias investicijos į rizikos prevenciją ir valdymą turi atitikti nacionalinį arba regioninį nelaimių rizikos valdymo planą. Šis požiūris panašus į taikytą 2014–2020 m. laikotarpiu, tačiau yra sugriežtintas ir pagal jį siūloma visą riziką vertinti kompleksiškai.

3 išlaidų kategorija „Saugumas ir pilietybė“ ir 4 išlaidų kategorija „Europos vaidmuo pasaulyje“

a) Specialioji ataskaita Nr. 7/2018. Turkija

3.55 pirma įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

Komisija atsižvelgia į tikslinę įgyvendinimo datą ir apsvarstys prioritetų perorientavimą pagal 2018 programą, laikydamasi politinių gairių.

Komisija pažymi, kad pažanga tokiose jautriose srityse priklauso ne tik nuo skirto PNPP finansavimo, bet daug labiau nuo Turkijos valdžios institucijų politinės valios.

3.55 antra įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.55 trečia įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.55 ketvirta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.55 penkta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

b) Specialioji ataskaita Nr. 20/2018. Afrikos taikos ir saugumo struktūra (ATSS)

3.56. Kalbant apie gebėjimus ir finansinę atsakomybę, ES parama Afrikos taikos ir saugumo struktūrai (ATSS) prisidėdama prie šios struktūros kūrimo, nors numatyti rezultatai nėra sistemingai pasiekiami. Atlyginimų ar kitų veiklos sąnaudų rėmimas nėra savaime problema, jei tai susiję su rezultatų siekimu ir daroma pagal platesnę rėmimo strategiją, turint aiškią pasitraukimo strategiją.

3.57 pirma įtrauka. Komisija ir EIVT pritarė šiai rekomendacijai. Tačiau tam tikromis sąlygomis ad hoc parama veiklos sąnaudoms taip pat gali būti teikiama.

3.57 antra įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

c) Specialioji ataskaita Nr. 27/2018. Pabėgėlių Turkijoje rėmimo priemonė

3.59 pirma įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

Komisija mano, kad pagal lygiagrečiai įgyvendinamas priemones remiant panašių rūšių veiklą buvo užtikrintas papildomumas, ir jokio veiklos dubliavimo ar sutapimo nebuvo, be to, Komisija taip galėjo paspartinti savo atsaką, nes skirtingu laiku buvo telkiamos skirtingos priemonės.

3.59 antra įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.59 trečia įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.59 ketvirta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

Komisija atkreipia dėmesį, kad šios rekomendacijos įgyvendinimas priklauso ne tik nuo Komisijos, bet ir nuo partnerių pasirengimo sutikti su šiomis sąlygomis.

3.59 penkta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

Nors prieigos prie naudos gavėjų vardų ir pavardžių neturima, partneriai nustatė patikimas kontrolės priemones. Partneriai ir Komisija toliau sieks geresnės Turkijos Vyriausybės prieigos prie pirminių duomenų, tinkamai atsižvelgiant į teisinį pagrindą.

3.59 šešta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

Komisija šiuo klausimu toliau palaikys ryšį su Turkijos institucijomis siekdama užtikrinti visišką įgyvendinančiųjų partnerių prieigą, deramai atsižvelgiant į taikytiną teisinę sistemą.

Komisija atkreipia dėmesį, kad Priemone nesiekiama koordinuoti visos ES pagalbos pabėgėliams Turkijoje; Komisijos įgaliojimai vykdyti stebėseną ir rengti ataskaitas susiję tik su pagal Priemonę teikiama pagalba. Komisija kitame kontekste jau rengia visuotinę su migracijos krize susijusio finansavimo įgyvendinimo ataskaitą, ir ja bus papildytos su šia Priemone susijusios ataskaitos.

d) Specialioji ataskaita Nr. 32/2018. ES patikos fondas Afrikai

3.60. ES patikos fondas Afrikai sukurtas kaip įgyvendinimo priemonė, kuriai nustatyti lankstūs tikslai, kad būtų galima reaguoti į poreikius ir kylančius uždavinius, nulemtus sudėtingų krizių, kurių kiekviena yra skirtingo pobūdžio ir paveikia visus tris Afrikos regionus.

3.61 pirma įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.61 antra įtrauka. Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai.

3.61 trečia įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

3.61 ketvirta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai.

5 išlaidų kategorija. „Administravimas“

a) Specialioji ataskaita Nr. 34/2018. ES institucijų biuro patalpos

3.64 pirma įtrauka. Kiek tai susiję su pastatų strategija, dauguma Komisijos nekilnojamojo turto politikos pagrindinių principų, išdėstytų Komunikate KOM(2007) 501, tebėra aktualūs (2).

Komisija tik iš dalies pritarė šiai rekomendacijai, nes planavimo dokumentai (MAPF ir pastatų darbinis dokumentas, pridedami prie biudžeto projekto) jau yra atnaujinami kasmet.

3.64 antra įtrauka. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai, tačiau įvertins gerinimo galimybes.

Komisija darbiniame dokumente dėl pastatų, pridedamame prie biudžeto projekto, galėtų kasmet pateikti informaciją apie įvairiems projektams išmokėtus avansus.

3.64 trečia įtrauka. Komisija iš dalies pritarė šiai rekomendacijai, nes, jos manymu, reikalaujama pastatų valdymo procedūra yra nustatyta. Ją galima kartotinai įvertinti atliekant laikotarpio vidurio vertinimą.

3.64 ketvirta įtrauka. Komisija pritarė šiai rekomendacijai ir norėtų pabrėžti, kad nekilnojamojo turto srityje specifines savybes, kurios gali turėti didelės įtakos palyginimo rezultatams, lemia skirtingas kiekvienos įstaigos dydis, poreikiai ir vietovė.

Ataskaitos „Gerai veikianti bendroji rinka ir tvari pinigų sąjunga“

b) Specialioji ataskaita Nr. 3/2018. „Makroekonominio disbalanso procedūros (MDP) auditas“

3.68. Apskritai Komisija mano, kad MDP įgyvendinimas yra tinkamas. Audito Rūmai apklausė Ekonominės politikos komiteto (toliau – EPK) narius ir tik apie 10 % jų manė, kad MDP yra neveiksminga. Siekdama padidinti skaidrumą, Komisija MDP rinkinyje paskelbė principus, kurių laikomasi nustatant ir vertinant disbalansus, taip pat į nuodugnias apžvalgas (NA) įtraukė MDP vertinimo matricas. Kalbant apie Komisijos analizės profilį, NA išvados pateiktos prie NA pridedamame Komisijos komunikate, o ne pačiose NA, nes pagal reglamentą jose būtina atsižvelgti į bendrąsias aplinkybes. Galiausiai pirminis disbalansų nustatymas nėra įsivaizduojamas kaip išankstinio perspėjimo sistemos, todėl yra grindžiamas aukštos kokybės duomenų kintamaisiais. Tačiau Komisijos nuodugni analizė yra pagrįsta naujausiomis makroekonominėmis prognozėmis, kuriose pagal nustatytą struktūrą atsižvelgiama į bendrąsias rinkos tendencijas, įskaitant galimas atskiros valstybės sąlygas, kurios atspindi plintantį neigiamą išorės poveikį.

3.69. Komisija pritaria daugumai Europos Audito Rūmų rekomendacijų ir įsipareigoja jas įgyvendinti. Iš tikrųjų, daugelis ataskaitoje pateiktų rekomendacijų yra skirtos MDP aspektams, į kuriuos Komisija jau atsižvelgia, sustiprinti ir patobulinti.

c) Specialioji ataskaita Nr. 18/2018 „Ar įgyvendintas pagrindinis prevencinės Stabilumo ir augimo pakto (SAP) dalies tikslas?“

3.70. Šiuo metu Komisija įgyvendina rekomendacijas, kurioms ji pritarė. 2018 m. gruodžio mėn. Taryba paskelbė savo išvadas dėl ataskaitos ir paragino Komisiją apsvarstyti Europos Audito Rūmų išvadas bei rekomendacijas ir per dvejus metus pateikti Tarybai savo ataskaitą. Komisija sutiko su šiuo terminu.

3.71 pirma įtrauka. Komisija peržiūrėjo reikalavimų matricos parametrus, atlikdama išsamesnę SAP lankstumo apžvalgą, paskelbtą 2018 m. gegužės mėn. Komisija nepritarė rekomendacijai skirti dėmesio leidžiamo nuokrypio suminiam poveikiui, nes Reglamente (EB) Nr. 1466/97 konkrečiai numatyta 0,25 % BVP leidžiama nuokrypio riba, ir Komisija negali nustatyti jos apribojimų.

3.71 antra įtrauka. Komisija nepritarė šiame sakinyje nurodytoms rekomendacijoms, t. y. 2 dalies a ir b punktų rekomendacijoms. Laikinas nukrypimas pagal nuostatą dėl struktūrinės reformos tiesiogiai nesusijęs su įgyvendinant reformą patiriamomis faktinėmis biudžeto sąnaudomis, nes ne visada dėl tam tikrų labai naudingų struktūrinių reformų susidaro didelės tiesioginės biudžeto sąnaudos, nors dėl tokių reformų atsiranda nemažai ekonominių arba politinių sąnaudų. Tokiais atvejais tiesioginiu laikino nukrypimo susiejimu su biudžeto sąnaudomis iš esmės bus panaikintas skatinamasis nuostatos tikslas. Komisija taip pat nepritarė rekomendacijai atsisakyti dabartinės investavimo sąlygos, nes, jos manymu, ji yra svarbus 2015 m. pristatyto lankstumo paketo elementas.

3.71 trečia įtrauka. Komisija išnagrinės šiuos klausimus atlikdama dviejų ir šešių dokumentų rinkinių peržiūrą. Reikalavimų matricos parametrais jau nustatomi aukštesni reikalavimai labiau įsiskolinusioms valstybėms narėms.

3.71 ketvirta įtrauka. Komisija šias rekomendacijas įgyvendino laiku, prieš paskelbdama 2019 m. pavasario dokumentų rinkinį.

3 dalis. Atsižvelgimas į rekomendacijas

3.75. Komisija nepritarė 11 rekomendacijų, kurios visai nebuvo įgyvendintos.

Išvados ir rekomendacijos

Išvados

3.79. Veiksmingumas daugeliu atvejų kurį laiką nėra tiesinis ir lėtai įsibėgėja tik įgyvendinimo metu. Atsižvelgdama į tai ir į pavėluotą tam tikrų programų pradžią, Komisija mano, kad bendra pažanga yra gera. Komisija sutinka, kad būtina labai atidžiai stebėti įgyvendinimo pažangą ir imtis būtinų priemonių aptikus trūkumų. Komisija mano, kad rodiklių rezultatų susiejimo pagal programas ir išlaidų kategorijas procesas yra ribotas. Komisija sąmoningai neskaičiavo kiekvienos programos vidutinės pažangos siekiant tikslinės reikšmės. Vienas skaičius negali visiškai atspindėti sudėtingumo, kuris būdingas išleidžiant dešimtis milijardų eurų.

3.80. Dabartinę ES biudžeto veiksmingumo sistemą EBPO ( 3 ) įvardijo kaip geriausią tokio pobūdžio sistemą. Komisija pateikė pasiūlymų, kaip jį dar labiau patobulinti būsimoje finansinėje programoje. Tačiau renkant ir perduodant duomenis, ypač duomenis, susijusius su pagal pasidalijamąjį valdymą valdomomis programomis, susiduriama su įvairiais iššūkiais. Dėl šių ir kitų veiksnių, įskaitant daugiametį programų įgyvendinimą, Europos biudžeto veiksmingumo ataskaitų teikimas yra sudėtinga užduotis. Tačiau renkant ir perduodant duomenis, ypač duomenis, susijusius su pagal pasidalijamąjį valdymą valdomomis programomis, susiduriama su įvairiais iššūkiais. Dėl šių ir kitų veiksnių, įskaitant daugiametį programų įgyvendinimą, Europos biudžeto veiksmingumo ataskaitų teikimas yra sudėtinga užduotis. a) pirma įtrauka. ES finansinių programų veiksmingumo rodikliai yra apibrėžti teisės aktuose, kuriais grindžiamos šios programos. Komisija sutinka, kad rezultato ir poveikio rodikliai yra svarbūs vertinant veiklos rezultatus. Būtina išlaikyti pusiausvyrą tarp rodiklių tipų. Antra įtrauka. Komisija sutinka, kad įvertinant ES biudžeto vykdymo rezultatus turėtų būti naudojami visi rodikliai. Trečia įtrauka. Visada esama kompromiso sudarant išsamų rodiklių, apimančių kiekvieną tikslų aspektą, sąrašą ir atsižvelgiant į numatomus išteklius. b) pirma įtrauka. Komisija, kartu remdamasi valstybių narių bei kitų ataskaitas teikiančių subjektų duomenimis, nuolat tobulina savo veiklos rezultatų ataskaitų pateikimo tvarką. Analizuodama 2019 m. kovo mėn. turimą duomenų rinkinį, Komisija nustatė, kad 63 % rodiklių suteikia „išsamią informaciją apie veiksmingumą“, t. y. jie yra duomenų taškai, pradinė reikšmė ir tikslas, o tai, Komisijos nuomone, yra pakankamas kiekis. Rengdama laikotarpio po 2020 m. išlaidų programų veiksmingumo sistemą, Komisija jau inicijavo išsamų projektą, kurio tikslas – užtikrinti, kad tokia pagrindinė informacija apie programų veiksmingumą būtų nustatyta nuosekliai ir pagal suderintą grafiką. c) pirma įtrauka. Duomenų prieinamumas ir kokybė labai priklauso nuo ataskaitų teikimo prievolių, kurias lemia teisėkūros procesas. Kai duomenis teikia valstybės narės ir valdžios institucijos, Komisijos galimybės paveikti jų kokybę yra ribotos. Komisija pažymi, kad trys ketvirtadaliai rodiklių pagrįsti naujausiais turimais duomenimis. Kai kurių programų duomenys bus prieinami tik vėliau, įgyvendinimo laikotarpiu. d) pirma įtrauka. Komisija sutinka, kad kai kurių rodiklių tikslinės reikšmės yra siauro užmojo, tačiau teigia, kad apskritai veiksmingumo sistema yra patikima. Komisija taip pat pabrėžia savo įsipareigojimą tobulinti sistemą įgyvendinant kitą daugiametę finansinę programą.

3.81. Komisija sutinka su Europos Audito Rūmų pastaba, kad būtų galima pagerinti duomenų prieinamumą. Tačiau Komisija mano, kad būtina pusiausvyra tarp įvairių tipų rodiklių, o konkrečios indėlio ir išdirbio rodiklių santykio, kuris automatiškai parodytų trūkumą, proporcijos nenustatyta (žr. Komisijos atsakymą į 3.23 dalies pastabą). Tai, kad pažangos nebuvo įmanoma apskaičiuoti, susiję tiek su duomenų prieinamumu, tiek su turimų duomenų panaudojimu skaičiuojant tokią pažangą (žr. Komisijos atsakymą į 3.28 dalies pastabą). Nors tam tikrose programose kai kuriems rodikliams nustatytos galimai siauro užmojo tikslinės reikšmės, jas tiesiogiai identifikuoti dažniausiai nėra paprasta (žr. Komisijos atsakymą į 3.35 dalies pastabą).

Rekomendacijos

3.1 rekomendacija (Rodikliai programų ataskaitose)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Remiantis Finansiniu reglamentu, reikalaujama, kad Komisija programų ataskaitose pateiktų visus rodiklius, išdėstytus išlaidų programų teisiniame pagrinde, dėl kurio susitarė Europos Parlamentas ir Taryba, remdamiesi Komisijos pasiūlymais.

a) Komisijos nuomone, norint stebėti ir vertinti veiklos rezultatus, būtina tinkama rodiklių tipų pusiausvyra, kuri turėtų atspindėti atskirų programų ypatumus.

3.2 rekomendacija (Veiksmingumo sistemos visoms programoms)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija pažymi, kad reikės naudoti ribotą skaičių rodiklių, kuriems nėra prasmės apibrėžti kiekybinių pradinės reikšmės, tarpinės reikšmės ir tikslinės reikšmės duomenų.

d) Komisija pažymi, kad ji turi atsižvelgti į įgyvendinamumo ir išlaidų aspektus, taip pat į tai, kad būtinas atitinkamas, visų pirma valstybių narių ir naudos gavėjų, įsipareigojimas laiku pateikti aukštos kokybės duomenis.

3.3 rekomendacija (Laiku gaunama informacija, skirta veiksmingumo rodikliams)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija pažymi, kad ji turi atsižvelgti į įgyvendinamumo ir išlaidų aspektus, taip pat į tai, kad būtinas atitinkamas, visų pirma valstybių narių ir naudos gavėjų, įsipareigojimas laiku pateikti aukštos kokybės duomenis.

3.4 rekomendacija (Dokumentais įformintos siektinos reikšmės)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

3.5 rekomendacija (Programų veiksmingumo apžvalgos gerinimas)

Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

a) Komisija mano, kad galės įgyvendinti šią rekomendacijos dalį tik priėmus 2021–2027 m. DFP.

3.3 priedas. Detali 2015 m. rekomendacijų vykdymo būklė pagal ataskaitas

Specialioji ataskaita Nr. 01/2015. Vežimas Europos vidaus vandenų keliais: nuo 2001 m. nebuvo reikšmingų su šia transporto dalimi ir tinkamumo laivybai sąlygomis susijusių patobulinimų

Atsakymas į 52 dalies 1 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija pažymi, kad ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 54 dalies 2 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija ėmėsi galimų veiksmų per rekomendacijai įgyvendinti nustatytą terminą ir mano, kad ji įgyvendinta. Atliekant specialiąją rinkos stebėjimo analizę, buvo išnagrinėta vidaus vandenų laivybos sektoriaus padėtis. Pati strategija bus persvarstyta bendrai persvarstant TEN-T sistemą (žr. 2 rekomendacijos c punktą).

Atsakymas į 54 dalies 2 rekomendacijos c punkto pastabas. Šis veiksmas bus įgyvendintas persvarsčius TEN-T reglamentą, numatytą iki 2023 m. gruodžio 31 d.

Specialioji ataskaita Nr. 02/2015. ES finansavimas Dunojaus upės baseino miesto nuotekų valymo įrenginiams: norint padėti valstybėms narėms pasiekti ES nuotekų politikos tikslus, būtinos tolesnės pastangos

Atsakymas į 108 dalies 1 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 110 dalies 2 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija visiškai įgyvendino 2 rekomendacijos a punkto dalį, kuriai ji pritarė. Informacija apie finansines sumas, skiriamas didžiajai daliai nuotekų (visų aglomeracijų, viršijančių 2 000 g. e.), pateikiama. Informacija nepateikiama tik apie aglomeracijas, turinčias mažiau nei 2 000 g. e. To priežastys yra šios: a) nepateisinama papildoma administracinė našta, b) padidėtų vėlavimas teikti ataskaitas (Europos Audito Rūmai kitur rekomenduoja sumažinti vėlavimą teikti ataskaitas), c) direktyvoje nėra aiškaus pranešimo įpareigojimo.

Atsakymas į 115 dalies 3 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 115 dalies 3 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 115 dalies 3 rekomendacijos c punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Atsakymas į 115 dalies 3 rekomendacijos d punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. Komisija ėmėsi rekomenduotų veiksmų.

2014–2020 m. programavimo laikotarpio ataskaitų apie finansines priemones reikalavimai yra pateikti Bendrųjų nuostatų reglamento (Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013) 46 straipsnyje ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014 I priede. Pastarajame nustatytas finansinių priemonių ataskaitų teikimo modelis. Finansinių priemonių ataskaitų teikimo modelio VIII skirsnyje valstybės narės turi pateikti informaciją apie kitų įnašų, ne iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, į finansinę priemonę sumą, įskaitant viešuosius ir (arba) privačiuosius įnašus, tiek įsipareigotų skirti pagal finansavimo sutartį, tiek sutelktų galutinio naudos gavėjo lygmeniu.

Atsakymas į 117 dalies 4 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 117 dalies 4 rekomendacijos b punkto pastabas. Ši rekomendacija iš dalies įgyvendinta.

Atsakymas į 119 dalies 5 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Specialioji ataskaita Nr. 03/2015. ES Jaunimo garantijų iniciatyva: žengti pirmieji žingsniai, bet iškyla rizika jos įgyvendinimui

Atsakymas į 89 dalies 1 rekomendacijos pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Specialioji ataskaita Nr. 04/2015. Techninė pagalba: koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje?

Atsakymas į 90 dalies 1 rekomendacijos pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. Remdamosi pasidalijamojo valdymo principu, valstybės narės savo kaimo plėtros programose apibūdina, kaip bus naudojama techninė pagalba, ir gali pateikti šios pagalbos įgyvendinimo bendrąjį vertinimą.

Be to, reikėtų pabrėžti, kad stebėsenos rodikliais pateikiama tik dalis vertinimui reikalingos informacijos ir kad vertinimas labai viršija stebėsenos lentelių duomenų analizės ribas. Bendruose kaimo plėtros vertinimo klausimuose, išdėstytuose Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 V priede, pateikiamas 20 klausimas: „Kiek techninė pagalba padėjo įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 2 dalyje nurodytus tikslus?“

Tikimasi, kad Kaimo plėtros programų ex-post vertinimas bus parengtas ir pateiktas Komisijai iki 2024 m. gruodžio mėn.

Atsakymas į 90 dalies 2 rekomendacijos pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 93 dalies 4 rekomendacijos pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. B2.3 stebėsenos lentelėje techninės pagalbos, išskyrus nacionalinį kaimo plėtros tinklą, paramos atveju išskiriamos visos viešosios išlaidos administracinėms ir kitoms išlaidoms padengti, į kurias įtrauktos ir studijos bei mokymai. Paprastai nustatant papildomus rodiklius, kuriuos turi rinkti valstybės narės ir regionai, turi būti išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp pridėtinės vertės ir administracinės naštos. Todėl sąmoningai ribojamas šiuo lygmeniu renkamos išsamios informacijos kiekis.

Komisija negali pateikti ex-ante įrodymų apie galimus vertinimo klausimų rezultatus. Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principais, kaimo plėtros programos vertinamos valstybių narių ar regionų lygmeniu pagal bendrą vertinimo metodą, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 14 straipsnyje.

Specialioji ataskaita Nr. 05/2015. Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje?

Atsakymas į 100 dalies 3 rekomendacijos pastabas. Teisėkūros institucijos nepateikė teisinių reikalavimų, susijusių su atsinaujinimo poveikių tikslais. Taip yra todėl, kad su kiekviena finansine priemone susijęs atsinaujinimo poveikis yra būdingas konkrečiai priemonei ir jos struktūrai. Jis taip pat priklauso nuo išorinių veiksnių, kaip antai rinkos paklausa ir ekonominė plėtra. Panašiai Komisija pateikė tik papildomas įgyvendinimo taisykles, susijusias su atnaujinimo metodu savo įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 964/2014 ir (ES) 2016/1157 skolinimo politikos skirsniuose. Teisinėje sistemoje ir įgyvendinimo taisyklėse gali būti numatyti tik tikslų nustatymo ir grąžintų lėšų valdymo principai.

Visų pirma, siektina skolinamų lėšų suma ir palūkanų normos intervalas negali būti nustatyti ex-ante ES lygmeniu taikant iš anksto nustatytus tikslus. Juos galima įvertinti tik kiekvienu atskiru atveju, atliekant kiekvienos finansinės priemonės ex ante vertinimą (pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį) ir į juos yra atsižvelgiama nustatant priemonės pobūdį (atnaujinamojo arba neatnaujinamojo pobūdžio priemonė). Atliekant ex-ante vertinimą taip pat turi būti išnagrinėtas finansinio sverto aspektas. Finansinei priemonei grąžintos lėšos pakartotinai naudojamos tai pačiai finansinei priemonei (atnaujinamosios tos pačios finansinės priemonės lėšos) arba yra grąžinamos vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui ir vėliau naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 straipsniu (tam pačiam prioriteto tikslui, nepasibaigus tinkamumo laikotarpiui) ir 45 straipsniu (pagal programos tikslą, pasibaigus tinkamumo laikotarpiui).

Atsižvelgdama į šias nuostatas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu „Omnibus“ (Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046), Komisija laiko rekomendaciją įgyvendinta, išskyrus tikslus, kuriuos galima apibrėžti tik atliekant kiekvienos finansinės priemonės ex-ante vertinimą ir kurių Komisija negali horizontaliai nustatyti.

Specialioji ataskaita Nr. 08/2015. Ar teikiant ES finansinę paramą tinkamai atsižvelgiama į smulkiųjų verslininkų poreikius?

Atsakymas į 68 dalies 1 rekomendacijos pastabas. Kalbant apie vis dar esamus trūkumus, kuriuos Europos Audito Rūmai paminėjo 3.4 priede, reikėtų pažymėti, kad vadovaujančioms institucijoms neprivaloma įtraukti konkrečių rodiklių į veiksmų programą. Tačiau reglamente numatytas privalomas bendrasis rezultato rodiklis subjektams (Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 I priedo 2 dalis).

Atsakymas į 72 dalies 4 rekomendacijos pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Specialioji ataskaita Nr. 09/2015. ES parama kovai su kankinimu ir už mirties bausmės panaikinimą

Atsakymas į 55 dalies 4 rekomendacijos pastabas. Sutikdama su Europos Audito Rūmų išvada, kad ši rekomendacija nebuvo įgyvendinta, Komisija pakartoja, kad ji nepritaria šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 56 dalies 6 rekomendacijos pastabas. Sutikdama su Europos Audito Rūmų išvada, kad ši rekomendacija nebuvo įgyvendinta, Komisija pakartoja, kad ji nepritaria šiai rekomendacijai.

Specialioji ataskaita Nr. 12/2015. ES prioriteto – skatinti žiniomis pagrįstos kaimo ekonomikos kūrimą – įgyvendinimui poveikį padarė prastas žinių perteikimo ir konsultavimo priemonių valdymas

Atsakymas į 94 dalies 1 rekomendacijos b punkto pastabas. Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta. Periodinę mokymo poreikių analizę galima atlikti pagal įvairias metodikas, o tinkamiausias metodas priklauso nuo atitinkamos žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemos (AKIS), kuri skiriasi kiekvienoje valstybės narėje, struktūros. Todėl matavimo gairėse galima tik apibendrintai aprašyti veiksmingiausią tokio poreikio įvertinimo būdą.

Manoma, kad Komisijos inicijuotas matavimo gairių atnaujinimas pakankamai išsamus ir pakankamas, kad valstybės narės pagal ją galėtų atlikti periodinį poreikių vertinimą.

Atsakymas į 94 dalies 1 rekomendacijos d punkto pastabas. Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta. Visos kaimo plėtros priemonės gali būti trauktos į kaimo plėtros programas tik jei valstybė narė įrodo esminį strateginį poreikį. Šis poreikis paaiškėja iš kaimo plėtros programos strategijos, kuri savo ruožtu grindžiama SSGG analize ir su tuo susijusiu poreikių įvertinimu, kurį kiekviena valstybė narė turėjo atlikti kaimo plėtros programavimo etapo pradžioje.

Metiniuose peržiūros posėdžiuose ir stebėsenos komitetuose vertinamos „Metinės įgyvendinimo ataskaitos“, kuriose pranešama apie visų kaimo plėtros programų suplanuotų priemonių įgyvendinimo pažangą. Iškilus įgyvendinimo sunkumams ar vėluojant, padėtis analizuojama ir imamasi taisomųjų veiksmų.

Atsakymas į 96 dalies 2 rekomendacijos b punkto pastabas. Europos Audito Rūmų rekomendacija dėl gairių ir viešųjų pirkimų, įskaitant informaciją apie vidaus pristatymą, laikoma visiškai įgyvendinta.

Dėl valstybių narių procedūrų stebėsenos atliekant atitikties auditą žr. Komisijos atsakymą į 5 rekomendaciją, susijusią su Specialiąja ataskaita Nr. 12/2015.

Atsakymas į 98 dalies 3 rekomendacijos a punkto pastabas. Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta. Komisija pateikia gaires, kurios yra skirtos tam tikriems teisiniams klausimams išaiškinti ir gerosios ES teisės įgyvendinimo praktikos pavyzdžiams skleisti valstybėse narėse.

Išlaidų pagrįstumo klausimas reguliariai aptariamas su valstybėmis narėmis įvairiais atvejais: paskutinis įvykis buvo seminaras klaidų lygio tema, įvykęs 2018 m. birželio mėn., per kurį buvo aptarti išlaidų pagrįstumo ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo sistemos taikymo aspektai.

Mokymai gali būti organizuojami valstybių narių prašymu, ir šia tema jau surengta keletas mokymų. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įgyvendinant kaimo plėtros programas pastebimai padažnėja supaprastintų išlaidų apmokėjimo pasirinkimas, o tai reiškia, kad valstybės narės rečiau vertina išlaidų pagrįstumą.

Atsakymas į 98 dalies 3 rekomendacijos b punkto pastabas. Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 51 straipsniu reikalaujama, kad 2017 ir 2019 m. Komisijos ir kiekvienos valstybės narės metiniuose peržiūros posėdžiuose aptariamos visos valstybės narės programos. Šiuose peržiūros posėdžiuose taip pat atsižvelgiama į partnerystės sutarties įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Be kita ko, šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie priemonių, kuriomis užtikrinamas Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir kitų Sąjungos ir nacionalinių finansavimo priemonių bei Europos investicijų bankas koordinavimas, įgyvendinimas. Šie peržiūros susitikimai yra papildomos priemonės, kuriomis užtikrinamas Europos struktūrinių ir investicinių fondų programų papildomumas ir sinergija tam tikroje valstybėje narėje, ir suteikiamas pagrindas prireikus įgyvendinti gerinimo veiksmus.

Atsakymas į 100 dalies 4 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija vis dar laikosi nuomonės, kad ji nėra atsakinga už stebėseną, kad būtų įdiegtos grįžtamojo ryšio sistemos, skirtos būsimiems mokymams pagerinti.

Kalbant apie patikimą informaciją apie žinių perdavimo ir konsultavimo paslaugų kokybę ir veiksmingumą, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 V priede nurodyti bendri kaimo plėtros vertinimo klausimai (toliau – VK): 1 VK, susijęs su 1A tiksline sritimi, yra: „Kiek pagal kaimo plėtros programą vykdant intervencijas paremtos inovacijos, bendradarbiavimas ir žinių bazės plėtojimas kaimo vietovėse?“ Atsakymas į šį VK turi būti pateiktas išplėstinėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, teiktinoje 2019 m., ir atliekant ex-post vertinimą.

Todėl Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

Atsakymas į 102 dalies 5 rekomendacijos pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. Kalbant apie žinių perdavimo ir inovacijų srities auditus, kurie nebuvo realiai atlikti, jie suplanuoti 2016–2019 m. daugiametėje darbo programoje ir atliktini n + 2 metais, t. y. 2018–2019 m. Atlikus naują 2017 m. centralizuotą rizikos vertinimą, jų rizikos įverčiai buvo mažesni dėl mažesnių išlaidų ir, atsižvelgiant į turimus išteklius, buvo nuspręsta imtis kitų (didesnės rizikos ir didesnių išlaidų) auditų.

Po specialiosios ataskaitos paskelbimo padidėjo audito srities rizikos pobūdis. Todėl Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas atrinko ir atliko 5 auditus (Austrijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Švedijoje). Reikėtų suprasti, kad net padidėjus audito srities rizikos veiksniui rizikos analizėje, atrinktų operacijų skaičius vis dar yra ribotas dėl labai mažų išlaidų.

Be to, taikant naują audito metodą, kurį Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas taiko nuo 2018 m. liepos mėn., pagrindinis dėmesys skiriamas sertifikavimo įstaigos darbui, skirtam visoms ne IAKS priemonėms, įskaitant priemones, susijusias su žinių perdavimu ir inovacijomis. Kai tokia priemonė atsidurs sertifikavimo įstaigos pirmame pavyzdyje, ją savo audite pasirinks ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas.

Specialioji ataskaita Nr. 13/2015. ES parama medieną gaminančioms šalims pagal FLEGT veiksmų planą

Atsakymas į 58 dalies 1 rekomendacijos pastabas. Komisija iš dalies pritarė šiai rekomendacijai 2015 m., nes skirti lėšų FLEGT veiksmų planui įgyvendinti įmanoma tik teminėms programoms/biudžeto eilutėms. 2014–2020 m. laikotarpiui Komisija skyrė 145 mln. EUR FLEGT veiksmų plano įgyvendinimui pagal teminės programos biudžeto eilutę ir parengė metinius veiksmų planus, kuriuose išsamiai aprašytos FLEGT veiksmų plano finansuotinos veiklos sritys.

Specialioji ataskaita Nr. 16/2015. Energijos tiekimo saugumo didinimas sukuriant energijos vidaus rinką: reikia dėti daugiau pastangų

Atsakymas į 117 dalies 3 rekomendacijos pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta išplėtus reglamentavimo sistemą ir sukūrus platformą.

Atsakymas į 123 dalies 7 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija iš dalies pritarė šiai rekomendacijai ir ėmėsi reikalaujamų veiksmų, susijusių su elementais, kuriems pritarė.

Atsakymas į 126 dalies 9 rekomendacijos pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai. Tačiau ji ėmėsi būtinųjų veiksmų pagrindinėms problemoms išspręsti.

Specialioji ataskaita Nr. 17/2015. Komisijos parama jaunimo veiksmų grupėms: ESF finansavimo fondo perorientavimas pavyko, tačiau nepakanka dėmesio rezultatams

Atsakymas į 84 dalies 2 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Komisija pabrėžia, kad galimybių tobulinti rezultatus tyrimas yra nuolatinė ir įprasta praktika. Komisija išnagrinėja kiekvieną perprogramavimo paraišką, nepriklausomai nuo to, ar ji grindžiama poreikiu įtraukti naujas papildomas lėšas, ar ne, visu pirma siekiant geresnių rezultatų, ir išsamiai aptaria ją su valstybe nare. Iki šiol Komisija nesiėmė iniciatyvos siūlyti naujų pakeitimų, nes jie būtų buvę nereikalingi ir labai neveiksmingi.

Atsakymas į 84 dalies 2 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Komisija reikalauja, kad toks vertinimas būtų atliekamas kruopščiai ir suprantamas kaip įprasta praktika. Ataskaitos apie kiekvieną vertinimo proceso detalę, apie elementus, kurių reikalaujama pagal reglamentus ir kurie visada buvo įprasta praktika, yra laikomos nereikalingomis ir neveiksmingomis, todėl išsamios informacijos apie kontrolinius sąrašus nėra.

Atsakymas į 84 dalies 2 rekomendacijos c punkto pastabas. Komisija toliau tvirtina, kad ši rekomendacija yra visiškai įgyvendinta tiek, kiek ji išlieka aktuali. Ši rekomendacija prarado aktualumą 2014–2020 m., nes metinės įgyvendinimo ataskaitos nebelaikomos priemone išsamiai informacijai perduoti, o tik apibendrintai informacijai pateikti. Komisija tvirtinta, kad metinėse įgyvendinimo ataskaitose perduodama pakankamai svarbios informacijos, o išsamesnė informacija teikiama kitomis ataskaitų teikimo priemonėmis (pvz., vertinimo ataskaitose; techniniuose dialoguose ir stebėsenos komitetuose, kurių diskusijos atsispindi protokoluose ir bylos pastabose).

Atsakymas į 86 dalies 3 rekomendacijos pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Komisija tvirtina, kad sistemingos tikėtinumo ir patikimumo patikros atliekamos nuolat. Yra įrodymų, kad jos yra įprasta praktika (vertinimo skyriaus ir ESF koordinavimo skyriaus rekomendaciniai dokumentai; kontroliniai sąrašai ataskaitoms priimti). Dokumentais įforminti kiekvieną atliktą patikrą būtų nereikalinga ir neveiksminga.

Specialioji ataskaita Nr. 20/2015. ES paramos kaimo plėtrai, skirtos negamybinėms investicijoms žemės ūkio srityje, ekonominis veiksmingumas

Atsakymas į 74 dalies 1 rekomendacijos a punkto pastabas. Pagal Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 75 straipsnį valstybės narės 2018 m. išplėstinę metinę įgyvendinimo ataskaitą teiks Komisijai 2019 m. birželio mėn. pabaigoje. Tik tada Komisija galės pabaigti atitinkamą stebėseną.

Atsakymas į 77 dalies 3 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija jau įgyvendinta, nes reikalavimas patarti valstybėms narėms nustatyti papildomus rodiklius buvo įvykdytas. Komisija stebi kaimo plėtros programų įgyvendinimą, rinkdamasi bendro konteksto, rezultato ir išdirbio rodiklius pagal 2014–2020 m. bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą.

Vertinimus atlieka valstybės narės arba jie atliekami jų vardu, o už šių vertinimų apibendrinimą ES lygmeniu atsako Komisijos tarnybos. Į privalomuosius 2014–2020 m. bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos elementus, kurie nurodyti įgyvendinimo akte, įtrauktas rodiklių, kurie turi būti naudojami politikos veiksmingumui stebėti, sąrašas. Be to, kad yra įtraukti šie rodikliai, Komisija negali padaryti nieko daugiau kaip tik konsultuoti/paskatinti valstybes nares nustatyti papildomus rodiklius.

Rekomendacija „Komisija turėtų patarti toms valstybėms narėms, kurioms buvo skirta daug negamybinių investicijų, nustatyti konkrečius rezultatų rodiklius dažniausiai finansuotoms negamybinėms investicijoms“ buvo įvykdyta parengus gaires „Kaimo plėtros programų rezultatų įvertinimas: kaip pasiruošti teikti 2017 m. vertinimo ataskaitas“.

Komisija negali įpareigoti valstybių narių nustatyti tokius papildomus rodiklius, nes jie viršija privalomus 2014–2020 m. bendros stebėsenos ir vertinimo sistemos elementus.

Atsakymas į 81 dalies 5 rekomendacijos b punkto pastabas. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato Užtikrinimo ir audito direktoratas ir toliau įtraukia Europos Audito Rūmų išvadas į Daugiametės darbo programos parengiamąsias užduotis. Europos Audito Rūmų išvados yra tarp standartinių kriterijų, naudojamų nustatant rengiant Daugiametę darbo programą.

Specialioji ataskaita Nr. 23/2015. Vandens kokybė Dunojaus upės baseine: padaryta pažanga įgyvendinant Vandens pagrindų direktyvą, tačiau dar reikia nemažai nuveikti

Atsakymas į 172 dalies 1 rekomendacijos d punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 172 dalies 1 rekomendacijos e punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 172 dalies 1 rekomendacijos f punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 182 dalies 2 rekomendacijos b punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 182 dalies 2 rekomendacijos c punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 182 dalies 2 rekomendacijos d punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 191 dalies 3 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai.

Atsakymas į 191 dalies 3 rekomendacijos e punkto pastabas. Numatyti tolesni darbai ir planuojama šią rekomendaciją visiškai įgyvendinti iki 2020 m. pabaigos.

Atsakymas į 191 dalies 3 rekomendacijos f punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Atsakymas į 191 dalies 3 rekomendacijos g punkto pastabas. Ši rekomendacija skirta valstybėms narėms.

Specialioji ataskaita Nr. 24/2015. Kova su sukčiavimu PVM Bendrijos viduje: reikia imtis daugiau veiksmų

Atsakymas į 116 dalies 6 rekomendacijos pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai. Rekomendaciją pralenkė Komisijos pasiūlymas, kurį šiuo metu aptaria Taryba, dėl „galutinės PVM sistemos“, kuriuo iš esmės keičiama dabartinė ES vidaus prekybos PVM sistema ir įtraukiamos naujas taisykles dėl atskaitomybės įpareigojimų.

Atsakymas į 117 dalies 7 rekomendacijos pastabas. Komisija nepritarė šiai rekomendacijai. Sektorinis atvirkštinio apmokestinimo mechanizmas kaip kovos su sukčiavimu priemonė yra neprivalomas ir daugiausia orientuotas į konkrečias nacionalines sukčiavimo problemas. Komisijos pasiūlyme dėl „galutinės PVM sistemos“, kurį šiuo metu aptaria Taryba, numatoma panaikinti sektorinį atvirkštinį apmokestinimą (pirmojo etapo prekėms), nes jame struktūriškai nagrinėjamos sukčiavimo ES viduje problemos šaknys.

Specialioji ataskaita Nr. 25/2015. ES parama kaimo infrastruktūrai: galimybė racionaliau panaudoti lėšas

Atsakymas į 101 dalies 1 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Valstybės narės sukūrė ir naudoja gerosios patirties mainų platformą „Europos kaimo plėtros tinklas“, nes projektai ir geriausia įgyvendinimo praktika atsiranda esamu 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu. Tolesnis galimos savaimingumo rizikos įvertinimas gali būti atliekamas tik kiekvienu atveju atskirai ir vertinant programą, kuriai Komisija paskelbė gaires.

Be to, Komisija, patvirtindama dabartinio 2014–2020 m. laikotarpio kaimo plėtros programas, sumažino riziką, kad nebus sukurta papildoma vertė ES fondams.

Atsakymas į 101 dalies 1 rekomendacijos d punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija yra iš dalies įgyvendinta, nes ji šiuo metu įgyvendinama. Tarp skirtingų Komisijos tarnybų užmezgami nuolatiniai ryšiai. Kai kaimo plėtros programos tvirtinamos ar keičiamos, į procesą įtraukiamos kitos Komisijos tarnybos per oficialias tarpžinybines konsultacijas ir atsižvelgiama į jų indėlį. Be to, partnerystės sutartys taip pat keičiamos kartu. Manoma, kad patobulintos 2018 m. metinės įgyvendinimo ataskaitos, kurios turi būti pateiktos 2019 m., turėtų suteikti daugiau įžvalgos apie ES fondų papildomumo užtikrinimo priemonių veiksmingumą. Pataisytos šių metinių įgyvendinimo ataskaitų gairės buvo paskelbtos 2018 m. rugsėjo mėn.

Atsakymas į 106 dalies 2 rekomendacijos b punkto pastabas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. Komisija skaitė keletą pranešimų apie naujas supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybes, įtrauktas į Reglamentą „Omnibus“ (Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046). Surengti pristatymai Kaimo plėtros komitete, Europos inovacijų partnerystės žemės ūkio našumo ir tvarumo srityje (EIP-AGRI) 2018 m. spalio mėn. seminare ir 2018 m. lapkričio mėn. Ispanijos mokėjimo agentūrų konferencijoje. Per šiuos pristatymus buvo diskutuojama apie tai, kaip supaprastinto išlaidų apmokėjimo naudojimas gali pakeisti poreikį įvertinti išlaidų pagrįstumą ir kaip valstybės narės gali įveikti visus sunkumus, susijusius su šiuo aspektu. 2019 m. birželio 20 d. numatytas Europos kaimo plėtros tinklo praktinis seminaras numatytas „Supaprastintas išlaidų apmokėjimas: įgyta patirtis ir naujos galimybės“.

Atsakymas į 109 dalies 3 rekomendacijos a punkto pastabas. Komisija ketina įvertinti lėšų, gautų pagal 2014–2020 m. kaimo plėtros programas, efektyvumą ir rezultatyvumą pagal bendrą stebėsenos ir vertinimo sistemą (Reglamento (ES) Nr. 1306/2013 110 straipsnis). Tai bus padaryta remiantis valstybių narių tarpiniais vertinimais, pateiktais 2019 m., ir ex-post vertinimais, pateiktais Komisijai iki 2024 m. pabaigos (Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 78 straipsnis).

3.4 priedas. Pasiekti teigiami poslinkiai ir likę ataskaitoje nurodyti iš dalies įgyvendintų rekomendacijų trūkumai

Specialioji ataskaita Nr. 01/2015. Vežimas Europos vidaus vandenų keliais: nuo 2001 m. nebuvo reikšmingų su šia transporto dalimi ir tinkamumo laivybai sąlygomis susijusių patobulinimų

54 dalies 2 rekomendacijos a punktas. Nėra įrodymų, kad valstybių narių pastangos veiksmingai koordinuojamos.

Atsakymas. Rekomenduojama atlikti išsamią analizę siekiant toliau plėtoti strategiją. Komisija ėmėsi galimų veiksmų per rekomendacijai įgyvendinti nustatytą terminą ir mano, kad ji įgyvendinta. Atliekant specialiąją rinkos stebėjimo analizę, buvo išnagrinėta vidaus vandenų laivybos sektoriaus padėtis. Be to, Komisija atlieka tyrimus, susijusius su vandens transporto (uostų ir vidaus vandens kelių) galimybėmis, atsižvelgdama į įvairius ES ekonomikos raidos scenarijus ir infrastruktūros plėtrą. Pati strategija bus persvarstyta bendrai persvarstant TEN-T sistemą. Komisijos atliktas tyrimas, susijęs su vandens transporto (uostų ir vidaus vandens kelių) galimybėmis pagal skirtingus ES ekonomikos raidos scenarijus, pramonės tendencijas ir TEN-T plėtrą, turėjo būti baigtas 2019 m. vasario mėn. Tačiau dėl vėlavimo, su kuriuo susiduria už tyrimą atsakingas konsultantas, ir dėl būtinybės iš esmės patobulinti tyrimą, šiuo metu Komisijos tarnybos tvirtina galutinę ataskaitą.

Po diskusijų su Taryba ir EP Komisija pradėjo darbą su valstybėmis narėmis ir suinteresuotosiomis šalimis rengdama būsimą programą „Naiades III“, kuri bus įgyvendinama po 2020 m., siekiant toliau gerinti vidaus vandenų laivybos sektoriaus efektyvumą.

Specialioji ataskaita Nr. 02/2015. ES finansavimas Dunojaus upės baseino miesto nuotekų valymo įrenginiams: norint padėti valstybėms narėms pasiekti ES nuotekų politikos tikslus, būtinos tolesnės pastangos

110 dalies 2 rekomendacijos a punktas. Tokia informacija nebuvo renkama aglomeracijų, turinčių mažiau nei 2 000 g. e., atveju.

Atsakymas. Komisija tinkamai apsvarstė 2 rekomendacijos a punktą ir nepritarė šios rekomendacijos daliai dėl aglomeracijų, turinčių mažiau nei 2 000 g. e. Komisija nesutiko paprašyti valstybių narių pateikti informaciją apie aglomeracijų, turinčių mažiau nei 2 000 g. e. finansines sumas. To priežastys yra šios: a) nepateisinama papildoma administracinė našta, b) padidėtų vėlavimas teikti ataskaitas (Europos Audito Rūmai kitur rekomenduoja sumažinti vėlavimą teikti ataskaitas), c) direktyvoje nėra aiškaus pranešimo įpareigojimo.

115 dalies 3 rekomendacijos c punktas. Aplinkos generalinio direktorato išvada dėl mūsų rekomendacijos, t. y. dėl privalomų nutekėjimų matavimo būtinybės, vis dar neužbaigta.

Atsakymas. Remdamasi Europos Audito Rūmų rekomendacija, Komisija atliko specialųjį lietaus vandens nutekėjimų problemos tyrimą ir įtraukė šį klausimą į vertinimo pagal Miesto nuotekų valymo direktyvą apimtį. Vertinimas bus baigtas ir iki 2019 m. ketvirtojo ketvirčio. Tai praeities įvertinimas, tačiau jame atsižvelgiama į likusį kombinuotos kanalizacijos nutekėjimų poveikį pagal visiškos atitikties scenarijų. Vertinimas buvo modeliuojamas ir išvados bus įtrauktos į Vertinimo tarnybų darbo dokumentą (numatomas iki 2019 m. ketvirtojo ketvirčio). Remdamasi vertinimo išvadomis, Komisija gali nuspręsti tęsti poveikio vertinimą dėl Miesto nuotekų valymo direktyvos dalinio pakeitimo, įskaitant reikalavimus, susijusius su nutekėjimų matavimais ir taisyklėmis. Atsižvelgdama į tai, kas pirmiau išdėstyta, Komisija mano, kad rekomendacija dabar yra visiškai įgyvendinta.

115 dalies 3 rekomendacijos d punktas. Vis dar esama rizikos, susijusios su didelės apimties nuotekų valymo įrenginiais.

Atsakymas. Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta. Komisija ėmėsi rekomenduotų veiksmų.

2014–2020 m. programavimo laikotarpio ataskaitų apie finansines priemones reikalavimai yra pateikti Bendrųjų nuostatų reglamento (Reglamentas (ES) Nr. 1303/2013) 46 straipsnyje ir Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 821/2014 I priede. Pastarajame nustatytas finansinių priemonių ataskaitų teikimo modelis. Finansinių priemonių ataskaitų teikimo modelio VIII skirsnyje valstybės narės turi pateikti informaciją apie kitų įnašų, ne iš Europos struktūrinių ir investicinių fondų, į finansinę priemonę sumą, įskaitant viešuosius ir (arba) privačiuosius įnašus, tiek įsipareigotų skirti pagal finansavimo sutartį, tiek sutelktų galutinio naudos gavėjo lygmeniu.

117 dalies 4 rekomendacijos b punktas. Peržiūrėtas Tręšiamųjų produktų reglamentas vis dar nepriimtas. Nuotekų dumblo įtraukimas į trąšų sąrašą priklauso nuo atliekamo tyrimo rezultatų.

Atsakymas. Tręšiamųjų produktų reglamentas buvo priimtas gegužės mėn. ir bus paskelbtas birželio 25 d. „STRUBIAS“ tyrimo rezultatais pagrįstu deleguotuoju aktu reglamento, kuriuo nustatomos tam tikrų medžiagų, tokių kaip pelenai ir kritulių druskos, kurios išgaunamos iš nuotekų dumblo ir tiekiamos rinkai kaip CE ženklu (Europos atitikties ženklu) pažymėti tręšiamieji produktai, perdirbimo taisyklės, 2 priedas gali būti papildytas naujomis sudedamųjų medžiagų kategorijomis.

Specialioji ataskaita Nr. 04/2015. Techninė pagalba (TP): koks buvo jos indėlis žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje?

90 dalies 1 rekomendacija. Veiksmų, kurių buvo imtasi įgyvendinant rekomendacijas, pridėtinė vertė yra abejotina. Nors Komisija įgyvendino 1 rekomendaciją (paaiškinti ir stebėti), jai imantis veiksmų nebuvo atsižvelgiama į mūsų pagrindinę išvadą, nurodytą ataskaitoje, t. y. kad didelė valstybių narių TP išlaidų dalis „iš tikrųjų teikia biudžetinę paramą“. TP naudojimas bendroms administracinėms išlaidoms padengti neprieštarauja ES reglamentų nuostatoms, todėl Komisija ją naudoti leidžia. Atliekant stebėjimą atliktas tinkamas šių išlaidų įvertinimas ir valstybių narių išlaidų palyginimas galėtų padėti nustatyti geriausios/blogiausios praktikos pavyzdžius, kurie būtų įtraukti į gaires ir valstybėms narėms skirtas rekomendacijas.

Atsakymas. Remdamosi pasidalijamojo valdymo principu, valstybės narės savo kaimo plėtros programose apibūdina, kaip bus naudojama techninė pagalba, ir gali pateikti šios pagalbos įgyvendinimo bendrąjį vertinimą.

Be to, reikėtų pabrėžti, kad stebėsenos rodikliais pateikiama tik dalis vertinimui reikalingos informacijos ir kad vertinimas labai viršija stebėsenos lentelių duomenų analizės ribas. Bendruose kaimo plėtros vertinimo klausimuose, išdėstytuose Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 V priede, pateikiamas 20 klausimas: „Kiek techninė pagalba padėjo įgyvendinant Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 59 straipsnyje ir Reglamento (ES) Nr. 1305/2013 51 straipsnio 2 dalyje nurodytus tikslus?“

Tikimasi, kad Kaimo plėtros programų ex-post vertinimas bus parengtas ir pateiktas Komisijai iki 2024 m. gruodžio mėn.

Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

93 dalies 4 rekomendacija. Remiantis auditorių turimais įrodymais, Komisija nesiėmė pakankamų veiksmų, kuriais būtų siekiama sukurti veiksmingumo sistemą Komisijos lygmeniu. Komisija rekomendacijoje, pateiktoje jos pastabų raštuose dėl 2014–2020 m. KPP patvirtinimo, ragino valstybes nares nustatyti tinkamus techninės pagalbos rodiklius, tačiau tai nebuvo privaloma daryti. Komisija nepateikė jokios informacijos apie veiksmingumo sistemų įgyvendinimą valstybių narių lygmeniu. Buvo turima labai mažai reikalaujamų stebėjimo duomenų ir šie duomenys faktiškai nebuvo naudojami. NKT ir kitų išlaidų (kurios taip pat apima TP paramą gebėjimams stiprinti) rodikliai nėra suderinti atsižvelgiant į su šiais elementais susijusių išlaidų santykinį dydį.

Atsakymas. B2.3 stebėsenos lentelėje techninės pagalbos, išskyrus nacionalinį kaimo plėtros tinklą, paramos atveju išskiriamos visos viešosios išlaidos administracinėms ir kitoms išlaidoms padengti, į kurias įtrauktos ir studijos bei mokymai. Paprastai nustatant papildomus rodiklius, kuriuos turi rinkti valstybės narės ir regionai, turi būti išlaikyta tinkama pusiausvyra tarp pridėtinės vertės ir administracinės naštos. Todėl sąmoningai ribojamas šiuo lygmeniu renkamos išsamios informacijos kiekis.

Komisija negali pateikti ex-ante įrodymų apie galimus vertinimo klausimų rezultatus. Vadovaujantis pasidalijamojo valdymo principais, kaimo plėtros programos vertinamos valstybių narių ar regionų lygmeniu pagal bendrą vertinimo metodą, kaip nustatyta Komisijos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 14 straipsnyje.

Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Specialioji ataskaita Nr. 05/2015. Ar finansinės priemonės yra sėkmingas ir perspektyvus įrankis kaimo plėtros srityje?

100 dalies 3 rekomendacija. Komisija nenustatė atsinaujinimo poveikio tikslių tikslinių reikšmių. Faktinis griežtesnio fondų valdymo poveikis atsinaujinimo poveikiui tebėra atviras klausimas.

Teisėkūros institucijos nepateikė teisinių reikalavimų, susijusių su atsinaujinimo poveikių tikslais. Taip yra todėl, kad su kiekviena finansine priemone susijęs atsinaujinimo poveikis yra būdingas konkrečiai priemonei ir jos struktūrai. Jis taip pat priklauso nuo išorinių veiksnių, kaip antai rinkos paklausa ir ekonominė plėtra. Panašiai Komisija pateikė tik papildomas įgyvendinimo taisykles, susijusias su atnaujinimo metodu savo įgyvendinimo reglamentų (ES) Nr. 964/2014 ir (ES) 2016/1157 skolinimo politikos skirsniuose. Teisinėje sistemoje ir įgyvendinimo taisyklėse gali būti numatyti tik tikslų nustatymo ir grąžintų lėšų valdymo principai.

Visų pirma, siektina skolinamų lėšų suma ir palūkanų normos intervalas negali būti nustatyti ex-ante ES lygmeniu taikant iš anksto nustatytus tikslus. Juos galima įvertinti tik kiekvienu atskiru atveju, atliekant kiekvienos finansinės priemonės ex ante vertinimą (pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 37 straipsnį) ir į juos yra atsižvelgiama nustatant priemonės pobūdį (atnaujinamojo arba neatnaujinamojo pobūdžio priemonė). Atliekant ex-ante vertinimą taip pat turi būti išnagrinėtas finansinio sverto aspektas. Finansinei priemonei grąžintos lėšos pakartotinai naudojamos tai pačiai finansinei priemonei (atnaujinamosios tos pačios finansinės priemonės lėšos) arba yra grąžinamos vadovaujančiajai institucijai arba fondų fondui ir vėliau naudojamos vadovaujantis Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 44 straipsniu (tam pačiam prioriteto tikslui, nepasibaigus tinkamumo laikotarpiui) ir 45 straipsniu (pagal programos tikslą, pasibaigus tinkamumo laikotarpiui).

Atsižvelgdama į šias nuostatas, su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu „Omnibus“ (Reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046), Komisija laiko rekomendaciją įgyvendinta, išskyrus tikslus, kuriuos galima apibrėžti tik atliekant kiekvienos finansinės priemonės ex-ante vertinimą ir kurių Komisija negali horizontaliai nustatyti.

Specialioji ataskaita Nr. 07/2015. ES policijos misija Afganistane: įvairūs rezultatai (EIVT)

85 dalies 2 rekomendacijos a punktas. Nėra faktinių mokymo kursų įrodymų. Nėra konkrečiai šaliai skirtų elementų. Nėra vietos darbuotojų mokymo prieš juos dislokuojant įrodymų.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

86 dalies 3 rekomendacijos b punktas. Turimi įrodymai neįrodo, kad rekomendacija, skirta vietos instruktoriams/stažuotojams, įgyvendinta.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

86 dalies 3 rekomendacijos d punktas. Įrodymų, kad yra mentorystės veiklos bylos, mentorystės tarpiniai tikslai ir mentorystės veiklos žurnalai, nebuvo rasta.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

86 dalies 3 rekomendacijos e punktas. Patvirtinamuosiuose dokumentuose nerasta konkrečių gairių dėl mentorių pareigų perdavimo.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

86 dalies 3 rekomendacijos f punktas. Auditoriai nerado konkrečių sąveikos su mentorystės veikla ir aiškaus projekto tikslų susiejimo su orientacinės daugiametės programos tarpiniais tikslais nurodymų/įrodymų.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

88 dalies 5 rekomendacijos a punktas. Dar neparengta bendra ir visapusiška EIVT/Komisijos strategija dėl BSGP misijų masto mažinimo ir užbaigimo. Nebuvo pašalintas nustatytas trūkumas, kad misijų užbaigimo planai turi būti pateikti likus trims mėnesiams iki pagal misijos įgaliojimus vykdomų operacijų pabaigos. Pateikiamose gairėse nevisapusiškai atsižvelgiama į įvairią riziką, būdingą masto mažinimo ir užbaigimo procesui.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

88 dalies 5 rekomendacijos b punktas. Auditoriai nerado konkrečių nurodymų/įrodymų, kad imtasi veiksmų turto kaupimui ir su tuo susijusiai finansinei rizikai išvengti; auditoriai nerado konkrečių nurodymų/įrodymų, kaip išvengti turto kaupimo ir kaip užkirsti kelią finansinės rizikos pozicijai kaupiant turtą; taip pat nebuvo rasta savalaikių EIVT ir Komisijos BSGP misijoms pateiktų centralizuotų nurodymų/įrodymų, siekiant išvengti turto kaupimo, pavyzdžių.

Atsakymas. EIVT sutinka su Europos Audito Rūmų vertinimu.

Specialioji ataskaita Nr. 08/2015. Ar teikiant ES finansinę paramą tinkamai atsižvelgiama į smulkiųjų verslininkų poreikius?

68 dalies 1 rekomendacija. Kadangi nėra konkretaus smulkiesiems verslininkams skirto rodiklio, vis dar neturima 2014–2020 m. laikotarpio informacijos, kiek subsidijų finansavimo yra skirta smulkiesiems verslininkams.

Atsakymas. Kalbant apie vis dar esamus trūkumus, kuriuos Europos Audito Rūmai paminėjo 3.4 priede, reikėtų pažymėti, kad vadovaujančioms institucijoms neprivaloma įtraukti konkrečių rodiklių į veiksmų programą. Tačiau reglamente numatytas privalomas bendrasis rezultato rodiklis subjektams (Reglamentas (ES) Nr. 1304/2013 I priedo 2 dalis).

Specialioji ataskaita Nr. 10/2015. Pastangas spręsti viešųjų pirkimų iš ES sanglaudai skiriamų lėšų problemas reikėtų intensyvinti

99 dalies 1 rekomendacijos a punktas. Šiuo metu IMS tik maždaug ketvirtadaliu atvejų buvo pateikiama išsami informacija apie pakategorę, kuri taps išsamesnė, kai bus užregistruoti nauji atvejai, o seni bus užbaigti. Ši analizės priemonė bei IMS ir valstybių narių duomenų bazių sąsajos kūrimas yra gerokai pažengęs, tačiau vis dar nėra užbaigtas.

Atsakymas. Pažeidimų valdymo sistema (IMS) buvo atnaujinta siekiant įtraukti konkrečią pažeidimų, susijusių su viešųjų pirkimų pažeidimais, kategoriją. Tada ši kategorija sujungta su 26 specialiomis tipologijomis, kuriomis išsamiai apibūdinamos pagrindinės šių pažeidimų priežastys. Šis skirstymas į kategorijas visiškai suderintas su Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato ir nacionalinių audito institucijų naudojamomis sistemomis.

Prieš išnaudojant analitines galimybes, kurias užtikrina šis naujas skirstymas į kategorijas, reikia pasiekti kritinę duomenų masę. Iki šiol iš 19 891 pažeidimo, susijusio su viešųjų pirkimų taisyklių pažeidimais, 7 593 (38 %) atvejuose nurodoma informacija, pagrįsta naujuoju skirstymu į kategorijas. Laipsniškai bus atlikta prasminga tokių duomenų analizė, nes valstybės narės atnaujina senesnius pažeidimus ir registruoja naujus.

Todėl padėtis palaipsniui gerėja ir Komisija primena nacionalinėms valdžios institucijoms, kad šios turėtų atnaujinti informaciją ir, kai įmanoma, atsižvelgti į duomenų kokybę (specialus Sukčiavimo prevencijos koordinavimo patariamojo komiteto pogrupis arba kasmetiniai koordinavimo susitikimai su audito institucijomis).

105 dalies 6 rekomendacijos a punktas. Vis dar reikia įgyvendinti kitus e. pirkimų etapus, kaip numatyta direktyvoje (e. sąskaitų faktūrų pateikimą – 2019 m. balandžio mėn.).

Komisija turėtų paraginti visas valstybes nares dalyvauti naudojant ARACHNE duomenų bazę ir ją naudoti.

Atsakymas. Paskutinis teisiškai įpareigojantis e. pirkimų etapas (elektroninis pasiūlymų pateikimas) įsigaliojo nuo 2018 m. spalio mėn. Vykdydama bendrosios rinkos strategiją, Komisija remia sutarčių registrų plėtrą valstybėse narėse. Sutarčių registrai reikšmingai prisideda didinant viešųjų pirkimų duomenų skaidrumą. Darbui šioje srityje buvo sudaryta daugiašalė suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupė (EXEP), kuri dalinsis gerąja praktika ir jau parengė sutarčių registrų gaires.

Kalbant apie duomenų gavybos priemones, Komisija imasi rekomenduojamų veiksmų. Ji aktyviai skatina atsakingas nacionalines institucijas naudoti jos sukurtą prevencinę rizikos vertinimo balais priemonę ARACHNE. Ši priemonė gali būti labai naudinga tobulinant valdymo patikras ir įvairių rūšių rizikos, pavyzdžiui, susijusios su viešųjų pirkimų procedūromis, interesų konfliktais, subsidijų koncentracija konkrečių operatorių atžvilgiu, prevencijai ir nustatymui. Ji taip pat gali padėti įspėti apie įtariamą sukčiavimą. Komisija žino apie kitas panašias duomenų gavybos priemones ir pritaria jų naudojimui.

Imtasi šių veiksmų:

1) techninė ir gebėjimų stiprinimo parama valstybėms narėms, ypač „prioritetinėms šalims“, siekiant iki 2018 m. pabaigos įgyvendinti viešųjų pirkimų direktyvose nustatytus e. pirkimo reikalavimus;

2) dalijimasis gerąja praktika perėjimui prie e. pirkimų palaikyti, pasitelkiant daugiašalę suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupę (EXEP) e. pirkimų klausimais (paskutinis EXEP susitikimas vyko 2019 m. gegužės 22 d.). 2018 m. spalio 18 d. įvyko konferencija apie viešųjų pirkimų skaitmeninę transformaciją;

3) dalijimasis gerąja praktika ir palaikymas įgyvendinant (vykdant Europos daugiašalės suinteresuotųjų subjektų ekspertų grupės e. sąskaitos faktūros pateikimo veiklą) ES e. sąskaitos faktūros pateikimo standartą, kuris buvo paskelbtas 2017 m. ir kurio galutinis terminas yra 2019 m. balandžio mėn.;

4) teisinių klausimų, susijusių su e. pirkimais, tvarkymas (valstybės pagalba, direktyvos aiškinimas ir kt.).

Specialioji ataskaita Nr. 11/2015. Ar Komisija tinkamai valdo žvejybos partnerystės susitarimus?

90 dalies 1 rekomendacijos b punktas. Tačiau, kadangi nėra dokumentais pagrįstų regionų strategijų, vis dar reikia pažangos Komisijai apibrėžiant ir dokumentais pagrindžiant regionų strategijas.

Atsakymas. Komisija atsižvelgia į Europos Audito Rūmų galutinį vertinimą. Ji mano, kad kiekvienas atskiras vertinimas, atliekamas derantis dėl tausios žvejybos partnerystės susitarimo, jau savaime integruoja regioninį kontekstą, kuriuo siekiama užtikrinti skirtingų to paties regiono tausios žvejybos partnerystės susitarimo nuostatų nuoseklumą.

Vis dėlto bus apibrėžtos tolesnės tausios žvejybos partnerystės susitarimo regioninės strategijos atliekant bendrą tausios žvejybos partnerystės susitarimo vertinimą, kuris planuojamas 2020–2021 m.

93 dalies 2 rekomendacijos a punktas. Tačiau dabartinėms licencijų išdavimo proceso stebėjimo procedūroms turi poveikio trūkumai. Vis dar reikia siekti pažangos Komisijos atliekamos licencijų išdavimo stebėsenos ir tolesnės priežiūros srityje.

Atsakymas. Komisija atsižvelgia į Europos Audito Rūmų galutinį vertinimą. Komisijos tarnybos, kurios administruoja licencijavimo procesą, jau gali patikrinti duomenų tikslumą ir išsamumą remdamosi galiojančiomis vidaus gairėmis ir visas gautas užklausas įrašyti į duomenų bazę.

Siekiant dar labiau supaprastinti procesą, buvo sukurtas IT projektas, kuris šiuo metu įgyvendinamas. Todėl licencijavimo procesas turėtų būti visiškai automatizuotas iki 2021 m. pabaigos.

Specialioji ataskaita Nr. 12/2015. ES prioriteto – skatinti žiniomis pagrįstos kaimo ekonomikos kūrimą – įgyvendinimui poveikį padarė prastas žinių perteikimo ir konsultavimo priemonių valdymas

94 dalies 1 rekomendacijos b punktas. Rekomendaciniame dokumente pateikiama nepakankamai išsami informacija, kaip atlikti reguliarią mokymo poreikių analizę.

Atsakymas. Periodinę mokymo poreikių analizę galima atlikti pagal įvairias metodikas, o tinkamiausias metodas priklauso nuo atitinkamos žemės ūkio žinių ir inovacijų sistemos (AKIS), kuri skiriasi kiekvienoje valstybės narėje, struktūros. Todėl matavimo gairėse galima tik apibendrintai aprašyti veiksmingiausią tokio poreikio įvertinimo būdą.

Manoma, kad Komisijos inicijuotas matavimo gairių atnaujinimas pakankamai išsamus ir pakankamas, kad valstybės narės pagal ją galėtų atlikti periodinį poreikių vertinimą.

Todėl Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

94 dalies 1 rekomendacijos d punktas. Komisija stebėsenos komitetuose ir metiniuose peržiūros posėdžiuose nestebi valstybių narių atitikties konsultavimo paslaugų sukūrimo reikalavimams.

Atsakymas. Visos kaimo plėtros priemonės gali būti trauktos į kaimo plėtros programas tik jei valstybė narė įrodo esminį strateginį poreikį. Šis poreikis paaiškėja iš kaimo plėtros programos strategijos, kuri savo ruožtu grindžiama SSGG analize ir su tuo susijusiu poreikių įvertinimu, kurį kiekviena valstybė narė turėjo atlikti kaimo plėtros programavimo etapo pradžioje.

Metiniuose peržiūros posėdžiuose ir stebėsenos komitetuose vertinamos „Metinės įgyvendinimo ataskaitos“, kuriose pranešama apie visų kaimo plėtros programų suplanuotų priemonių įgyvendinimo pažangą. Iškilus įgyvendinimo sunkumams ar vėluojant, padėtis analizuojama ir imamasi taisomųjų veiksmų.

Todėl Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

96 dalies 2 rekomendacijos b punktas. Komisijos atliekama valstybių narių procedūrų stebėsena, kaip reikalaujama mūsų rekomendacijoje, yra nepakankama.

Atsakymas. Europos Audito Rūmų rekomendacija dėl gairių ir viešųjų pirkimų, įskaitant informaciją apie vidaus pristatymą, laikoma visiškai įgyvendinta.

Dėl valstybių narių procedūrų stebėsenos atliekant atitikties auditą žr. Komisijos atsakymą į 5 rekomendaciją, susijusią su Specialiąja ataskaita Nr. 12/2015.

98 dalies 3 rekomendacijos a punktas. Komisija pateikė mažai įrodymų, kad vadovaujančiosioms institucijoms buvo surengti papildomi mokymai, kuriuose buvo aptariamas išlaidų pagrįstumo, kai nenaudojamas supaprastintas išlaidų apmokėjimas, klausimas. Nepaisant išsikeltų tam tikrų bendrų tikslų, išlaidų pagrįstumo patikros ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo naudojimas nėra tas pats klausimas. Supaprastintas išlaidų apmokėjimas apima tik nedidelę visų kaimo plėtros išlaidų dalį (žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 11/2018), todėl tebėra poreikis vadovaujančiosioms institucijoms įvertinti išlaidų pagrįstumą. (Europos kaimo plėtros tinklo platformoje Komisija nenustatė jokios tolesnės gerosios praktikos administracinių procedūrų, skirtų išlaidų pagrįstumui įvertinti, srityje).

Atsakymas. Komisija pateikia gaires, kurios yra skirtos tam tikriems teisiniams klausimams išaiškinti ir gerosios ES teisės įgyvendinimo praktikos pavyzdžiams skleisti valstybėse narėse.

Išlaidų pagrįstumo klausimas reguliariai aptariamas su valstybėmis narėmis įvairiais atvejais: paskutinis įvykis buvo seminaras klaidų lygio tema, įvykęs 2018 m. birželio mėn., per kurį buvo aptarti išlaidų pagrįstumo ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo sistemos taikymo aspektai.

Mokymai gali būti organizuojami valstybių narių prašymu, ir šia tema jau surengta keletas mokymų. Taip pat reikėtų pažymėti, kad įgyvendinant kaimo plėtros programas pastebimai padažnėja supaprastintų išlaidų apmokėjimo pasirinkimas, o tai reiškia, kad valstybės narės rečiau vertina išlaidų pagrįstumą.

Šiuo požiūriu Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

98 dalies 3 rekomendacijos b punktas. Tarpžinybinių grupių diskusijų temos yra bendro pobūdžio ir neapima atskirų programos priemonių. Be to, mūsų ataskaitoje (Specialiojoje ataskaitoje Nr. 16/2017) nustatyti trūkumai, turintys įtakos partnerystės susitarimams ir kaimo plėtros programoms sektorių tarpusavio papildomumo ir sinergijų atžvilgiu.

Atsakymas. Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 51 straipsniu reikalaujama, kad 2017 ir 2019 m. Komisijos ir kiekvienos valstybės narės metiniuose peržiūros posėdžiuose būtų aptariamos visos valstybės narės programos. Šiuose peržiūros posėdžiuose taip pat atsižvelgiama į partnerystės sutarties įgyvendinimo pažangos ataskaitas. Be kita ko, šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie priemonių, kuriomis užtikrinamas Europos struktūrinių ir investicinių fondų ir kitų Sąjungos ir nacionalinių finansavimo priemonių bei Europos investicijų banko koordinavimas, įgyvendinimas. Šie peržiūros susitikimai yra papildomos priemonės, kuriomis užtikrinamas Europos struktūrinių ir investicinių fondų programų papildomumas ir sinergija tam tikroje valstybėje narėje, ir suteikiamas pagrindas prireikus įgyvendinti gerinimo veiksmus.

Todėl Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

100 dalies 4 rekomendacijos b punktas. Atnaujintame rekomendaciniame dokumente dėl 1 priemonės nepateikiama aiškių gairių dėl grįžtamosios informacijos procedūrų, kurias vykdo valstybės narės. Nors mūsų ataskaitoje pateikiamas standartinės metodikos pavyzdys taip pat apima mokymo programų vertinimą, apie tai neminima gairių tekste, todėl gali būti bendrai suprantama, kad ši metodika skirta tik analizės reikmėms.

Atsakymas. Komisija vis dar laikosi nuomonės, kad ji nėra atsakinga už stebėseną, kad būtų įdiegtos grįžtamojo ryšio sistemos, skirtos būsimiems mokymams pagerinti.

Kalbant apie patikimą informaciją apie žinių perdavimo ir konsultavimo paslaugų kokybę ir veiksmingumą, Įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 808/2014 V priede nurodyti bendri kaimo plėtros vertinimo klausimai (toliau – VK): 1 VK, susijęs su 1A tiksline sritimi, yra: „Kiek pagal kaimo plėtros programą vykdant intervencijas paremtos inovacijos, bendradarbiavimas ir žinių bazės plėtojimas kaimo vietovėse?“ Atsakymas į šį VK turi būti pateiktas išplėstinėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje, teiktinoje 2019 m., ir atliekant ex-post vertinimą.

Todėl Europos Audito Rūmų rekomendacija laikoma visiškai įgyvendinta.

102 dalies 5 rekomendacija. Keli auditai realiai nebuvo atlikti, o galima to priežastis buvo žemas rizikos analizės įvertis.

Mūsų auditoriai pripažįsta, kad, paskelbus mūsų ataskaitą šia tema, Komisija pradėjo Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas pradėjo vykdyti auditus žinių perdavimo ir inovacijų srityje. Tačiau remiantis 2016–2018 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato daugiamete darbo programa (DDP) (p. 49), auditų nebuvimas iki SA Nr. 12/2015 paskelbimo paaiškinamas mažomis išlaidomis 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu.

Nebuvo gavę jokio patikinimo, kad žinių perdavimo ir konsultavimo priemonių rizikos profilis išplėstas iki Komisijos atsakyme nurodytos apimties.

Atsakymas. Kalbant apie žinių perdavimo ir inovacijų srities auditus, kurie nebuvo realiai atlikti, jie suplanuoti 2016–2019 m. daugiametėje darbo programoje ir atliktini n + 2 metais, t. y. 2018–2019 m. Atlikus naują 2017 m. centralizuotą rizikos vertinimą, jų rizikos įverčiai buvo mažesni dėl mažesnių išlaidų ir, atsižvelgiant į turimus išteklius, buvo nuspręsta imtis kitų (didesnės rizikos ir didesnių išlaidų) auditų.

Po specialiosios ataskaitos paskelbimo padidėjo audito srities rizikos pobūdis. Todėl Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas atrinko ir atliko 5 auditus (Austrijoje, Danijoje, Prancūzijoje, Italijoje ir Švedijoje). Reikėtų suprasti, kad net padidėjus audito srities rizikos veiksniui rizikos analizėje, atrinktų operacijų skaičius vis dar yra ribotas dėl labai mažų išlaidų.

Be to, taikant naują audito metodą, kurį Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas taiko nuo 2018 m. liepos mėn., pagrindinis dėmesys skiriamas sertifikavimo įstaigos darbui, skirtam visoms ne IAKS priemonėms, įskaitant priemones, susijusias su žinių perdavimu ir inovacijomis. Kai tokia priemonė atsidurs sertifikavimo įstaigos pirmame pavyzdyje, ją savo audite pasirinks ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas.

Komisija mano, kad ši rekomendacija visiškai įgyvendinta.

Specialioji ataskaita Nr. 13/2015. ES parama medieną gaminančioms šalims pagal FLEGT veiksmų planą

58 dalies 1 rekomendacija. Darbo planas sudarytas 2018–2022 m., o ne 2016–2020 m. laikotarpiui. Skirtingas laikotarpis turėjo poveikį FLEGT programos stebėjimui ir ataskaitų teikimui (žr. 5 rekomendaciją).

Darbo plano projektas dar nėra privalomas Komisijai, nes nėra visų būtinų patvirtinimų.

Jame taip pat nėra numatyto specialaus įgyvendinimo biudžeto, todėl veiksmingumo stebėsena ir atskaitomybė tampa sunkesnės.

Atsakymas. Komisija primena, kad ji iš dalies pritarė šiai rekomendacijai 2015 m., nes skirti lėšų FLEGT veiksmų planui įgyvendinti įmanoma tik teminėms programoms/biudžeto eilutėms.

FLEGT darbo plano projektą valstybės narės patvirtino 2018 m. rugsėjo mėn. Todėl darbo plano projektą patvirtino kai kurios atsakingos šalys. Be to, FLEGT darbo plano projektas yra lydimasis dokumentas prie būsimo ES komunikato dėl miškų naikinimo ir alinimo. Priėmus šį ES komunikatą, FLEGT darbo planas automatiškai taps tarnybų darbiniu dokumentu ir atitinkamai oficialiai įpareigojančiu Komisiją.

59 dalies 5 rekomendacija. Šiuo metu darbo planui trūksta visų būtinų patvirtinimų. 2018 m. pažangos ataskaitos termino nebuvo laikomasi.

Atsakymas. Pirmųjų dvejų metų (2018–2019 m.) pažangos ataskaitą Komisija ketina parengti iki 2019 m. pabaigos.

Specialioji ataskaita Nr. 16/2015. Energijos tiekimo saugumo didinimas sukuriant energijos vidaus rinką: reikia dėti daugiau pastangų

117 dalies 3 rekomendacija. Įgyvendinimas tebevyksta. Rinkos neefektyvumo problema vis dar neišspręsta.

Atsakymas. Kalbant apie Komisiją, ši rekomendacija visiškai įgyvendinta išplėtus reglamentavimo sistemą ir sukūrus platformą.

Kadangi Europos Audito Rūmai nurodo, kad „rinkos neefektyvumo problema vis dar neišspręsta“, Komisija pabrėžia, kad Europos Audito Rūmų rekomendacija buvo ne pašalinti visas problemas ir kainų iškraipymus iš rinkos, bet įgyvendinti konkrečias priemones (prekybos mechanizmus), siekiant pagerinti padėtį.

Komisijos nuomone, rekomendacija neturėtų būti aiškinama atsižvelgiant į šių priemonių poveikį, nes šis poveikis tiesiogiai nepasireikš ir yra priklausomas nuo veiksnių, kurių Komisija negali kontroliuoti (ūkio subjektų elgesio, rinkos padėties, reguliavimo aplinkos ir kt.). Be to, rinkos neefektyvumo klausimo sprendimas iš esmės turėtų būti priskirtinas valstybių narių ir ekonominės veiklos operatorių kompetencijai.

123 dalies 7 rekomendacijos b punktas. Komisija iš dalies pritarė šiai rekomendacijai ir ją įgyvendino. Analizių ir modelių rengimo pajėgumų sukūrimas institucijos viduje galėjo turėti didelį poveikį Komisijos arba ACER ištekliams.

Atsakymas. Komisija iš dalies pritarė šiai rekomendaci