[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 19.8.2005 KOM(2005) 377 galutinis 2005/0157 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos standartizacijos finansavimo {SEC(2005) 1050} (pateikta s Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Aplinkybės Nuo 9-ojo dešimtmečio vidurio Europos standartizacija sudarė sąlygas laisvai pramoninių gaminių apyvartai Europos bendrijoje ir užtikrino aukštą vartotojų ir darbuotojų apsaugos lygį, ypač vidaus rinką reglamentuojančiais teisės aktais. Todėl Komisija nuolat finansiškai remia Europos standartizacijos plėtojimą, nes kitaip nebūtų buvęs įmanomas spartus šios politikos vystymasis ir sėkmingas pritaikymas dvidešimtyje pramonės sektorių nebūtų buvęs įmanomas. Trijų Europos standartizacijos institucijų, toliau vadinamų „ESI“, (CEN, CENELEC, ETSI)[1] kataloge šiandien yra daugiau nei 15 000 standartų ir kitų Europos specifikacijų, iš kurių daugiau nei 2 500 buvo parengti remiant Bendrijos teisės aktus ir kurių nuorodos buvo paskelbtos Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Dėl vykdomos standartizacijos Bendrija gali išvengti pernelyg išsamių teisės aktų ir apskritai naujų teisės aktų leidimo. Todėl standartizacija prisidedama prie dabartinių pastangų gerinti vystymąsi ir užimtumą reglamentuojančius įstatymus. Šiuo metu finansinė parama Europos standartizacijai grindžiama keletu teisės aktų, kurių nuostatos dėl finansavimo sąlygų dažnai nėra pakankamai aiškios ir konkrečios. Šie aktai yra pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija prašo Europos standartizacijos institucijų (CEN, CENELEC, ETSI) sukurti Europos standartus, kuriais būtų remiamos jos politikos sritys. Pagrindiniai teisės aktai yra šie: - Direktyva 98/34/EB[2], kuria vadovaudamasi Komisija gali kreiptis į Europos standartizacijos institucijas dėl standartizacijos, - techninio suderinimo įstatymai, skirti vidaus rinkos įgyvendinimui, įskaitant „naujojo požiūrio“ direktyvas, - 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimas 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje[3]. Paprastai finansinė parama Europos standartizacijai teikiama pagal partnerystės ryšius, nustatytus tarp Komisijos, ELPA ir Europos standartizacijos institucijų, kaip tai numatyta 2003 m. kovo 28 d. šių institucijų pasirašytose Bendrosiose bendradarbiavimo gairėse[4]. Savo 1999 m. gegužės 28 d. rezoliucijoje[5] Europos Parlamentas parėmė Komisijos ataskaitą dėl Europos standartizacijos efektyvumo ir teisėtumo pagal naująjį požiūrį. Savo 1999 m. spalio mėn. rezoliucijoje[6] ir 2002 m. kovo mėn. išvadose[7] dėl Europos standartizacijos vaidmens Taryba patvirtino savo ketinimą neviršijant biudžeto institucijų nustatytų limitų toliau teikti finansinę Bendrijos paramą Europos standartizacijai, taip papildant pramonės ir ELPA įnašus. Šiuo metu finansuojant Europos standartizacijos veiklą siekiama: - metinių veiklos rėmimo susitarimų su ESI, kad jų centrinių sekretoriatų administravimas taptų darnesnis, našesnis ir labiau pastebimas, - Europos standartizacijos kokybės pagerinimas, išorės konsultantams įvertinant darniųjų standartų projektus ir išverčiant jų galutinę versiją, jei yra toks poreikis, - Europos standartų ar kitų standartizacijos produktų, parengtų remiant Bendrijos teisės aktus ir jos politikos sritis, parengimas, - Europos standartizacijos ir Europos standartų rėmimas ir matomumas. Gali būti finansuojamos kitos veiklos rūšys, pavyzdžiui, pagalbos ar techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis srityse. Naujajame finansiniame reglamente[8] numatyta, kad biudžete numatyti asignavimai bet kuriai Bendrijos veiklai gali būti naudojami tik priėmus pagrindinį teisės aktą, kuris EB sutarties taikymo srityje yra antrinės teisės aktas, suteikiantis teisinį pagrindą Bendrijos veiklai ir atitinkamų biudžete numatytų lėšų panaudojimui. Galiojantys antrinės teisės aktai, kurie reglamentuoja Europos standartizaciją, ne visai atitinka tokius finansinio reglamento reikalvimus. Todėl Komisija mano, kad reikia priimti Europos standartizacijos finansavimui aiškesnę, išsamesnę ir konkretesnę teisinę bazę ir pagrindą suteikiantį teisės aktą, taip užtikrinant vertinimui pateiktos (žr. priedą prie pasiūlymo) iniciatyvos tęstinumą ir pateisinimą. Sprendimo pasiūlymas Norėdama sustiprinti savo politiką ir įgyvendinti Bendrijos teisės aktus, Europos bendrija labai plačiai naudoja Europos standartus ar kitus standartizacijos produktus, kuriuos parengė pripažintos Europos standartizacijos institucijos, išvardytos Direktyvos 98/34/CE I priede (CEN, CENELEC, ETSI) ar, pagal poreikius, kitos techninės organizacijos, ypač paruošiamiesiems darbams. Standartizacijos darbai Europos standartizacijos institucijoms patikimi pagal standartizacijos paraiškas, parengiamas po konsultacijos su Direktyvoje 98/34/EB numatytu Komitetu pagal tos direktyvos ir Sprendimo 87/95/EEB nuostatas informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje (ITT). Šis pasiūlymas remiasi EB Sutarties 95 ir 157 straipsniais. Viena vertus, Europos standartizacija padeda suvienodinti vidaus rinkos įsteigimą, funkcionavimą ir įtvirtinimą reglamentuojančius teisės aktus (techninis suderinimas), kita vertus, labiau skatina įmonių konkurencingumą. Techninio suderinimo priemonės gali apimti daugelį sričių: sveikatos, aplinkos ir vartotojų apsaugos ar sąveikumo sritis. Be vidaus rinkos, Europos standartizacija gali būti naudinga įvairiausioms Bendrijos politikos sritims, kurių tikslas yra padidinti Europos įmonių konkurencingumą, ypač bendros prekybos, transporto, aplinkos, informacijos ir ryšių technologijų, kelionės dokumentų apsaugos, paslaugų, inovacijų, mokslinių tyrimų ir technologijos plėtros politikos srityje. Taigi šis sprendimas būtų specifinis teisės aktas, teikiantis aiškų ir išsamų pagrindą, leidžiantį Bendrijai finansuoti bet kokią su standartizacija susijusią veiklą, būtiną Bendrijos politikai įgyvendinti įvairiose srityse. Komisijos priimtuose metiniuose finansavimo sprendimuose nustatomi poreikiai, siektini tikslai ir asignavimų dydis pagal veiklos rūšis bei, reikalui esant, bendro finansavimo dalys. Vadovaujantis šios srities finansinio reglamento nuostatomis, ši veikla yra reguliariai vertinama laikotarpio vidurio arba ex-post įvertinimu. 1 straipsnyje apibrėžiamas šio sprendimo tikslas, t. y., Europos bendrijos įnašas į Europos standartizacijos finansavimą remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus. Bendrijos teisės aktų rėmimas apima produktų ir paslaugų vidaus rinką, įskaitant sveikatos, saugos, vartotojų ir darbuotojų apsaugos, sąveikumo ir prekybos sandorių aspektus. Be to, Europos standartizacija gali suteikti pridedamąją vertę ir sustiprinti Europos pramonės konkurencingumą, ypač transporto, naujųjų technologijų, IRT, gynybos ir kosmoso pramonės srityse. 2 straipsniu nustatoma, kad pripažintos Europos standartizacijos institucijos, išvardytos Direktyvos 98/34/CE I priede (CEN, CENELEC, ETSI), yra pagrindinės Europos standartizacijos finansavimo gavėjos. Paruošiamiesiems ar papildomiems standartizacijos darbams (išankstinio norminimo ar paranorminimo tiriamiesiems darbams, tarpusavio palyginimo bandymams, analizavimui, vertinimui ir tvirtinimui) atlikti Bendrijos finansavimas gali būti skiriamas ir kitoms institucijoms. 3 straipsnyje patikslinamos skirtingos standartizacijos veiklos rūšys, kurioms gali būti skiriamas Bendrijos finansavimas: Europos standartų kūrimas ir tikrinimas, kurį atlieka ESI; reikalavimus atitinkanti standartizacijos veikla gali apimti bet kokio kito standartizacijos produkto (išankstinių standartų, techninių specifikacijų, techninių ataskaitų, vadovų ar kitų seminarų metu adaptuotų specifikacijų) sukūrimą ir sudarymą bei su standartizavimu susijusių paslaugų teikimą. Be to, Bendrija gali finansuoti centrinių ESI sekretoriatų veiklą, Europos standartų kokybės tikrinimą, standartų vertimą ir Europos standartizacijos sistemos propagavimą. Reikalavimus Bendrijos finansavimui gauti taip pat atitinka techninio bendradarbiavimo ar pagalbos trečiosioms šalims standartizacijos srityje projektai, kuriais siekiama skatinti patekimą į rinkas. 4 straipsniu patikslinama, kad asignavimus, skiriamus remiantis šiuo sprendimu finansuojamai veiklai, kiekvienais metais skirti leidžia biudžeto institucija. 5 straipsnyje nustatomi finansavimo metodai. ESI veikla paprastai finansuojama skiriant dotacijas be kvietimo teikti pasiūlymus pagal finansinio reglamento 110 straipsnio 1 dalies 2 pastraipą kartu su Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[9], 168 straipsnio 1 dalies d punktu. Tokia tvarka pateisinama tuo, kad šios institucijos Direktyvoje 98/34/EB yra pripažintos kaip siekiančios bendro Europos tikslo ir kad jos Europos mastu nekonkuruoja su kitomis institucijomis. Tačiau paruošiamoji ar papildoma standartizacijos veikla, kurią atlieka kitos organizacijos, yra finansuojama skiriant dotacijas po kvietimo teikti pasiūlymus arba po viešų konkursų. Skiriant finansavimą centriniams sekretoriatams, galima skirti dotacijas ir administravimui, ir veiklai. Jei skiriamos finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje numatytos dotacijos veiklai, jos neturi būti laipsniškai mažinamos. Atsižvelgiant į standartizacija suinteresuotų šalių, kurios leidžia naudotis savo tyrimų rezultatais standartizacijos tikslais, įnašus, turi būti leidžiama daryti įnašus natūra. Kad finansinis administravimas taptų paprastesnis, gali prireikti nustatyti vieneto išlaidų skales ar nustatyto dydžio sumas standartams ar kitiems standartizacijos produktams finansuoti. Kad finansuojama veikla būtų tinkamai ir nenutrūkstamai administruojama, bendri bendradarbiavimo tikslai ir administracinės bei finansinės dotacijų skyrimo sąlygos turės būti numatytos ESI ir Komisijos pamatiniuose partnerystės susitarimuose. 6 straipsnis nustato vadybos, įgyvendinimo ir Komisijos vykdomos priežiūros taisykles. Kad būtų užtikrinta tinkama ir efektyvi vadyba, Komisija galės naudoti reikalingas priemones: atlikti auditus, įvertinimus, tyrimus, rengti susirinkimus, informavimo kampanijas ir vykdyti leidybos veiklą. Be to, reikėtų reguliariai vertinti finansuojamų priemonių efektyvumą ir poveikį. 7 straipsnyje numatomos įgyvendinant šį sprendimą tinkamai Bendrijos finansinių interesų apsaugai užtikrinti reikalingos priemonės. 2005/0157 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos standartizacijos finansavimo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį ir 157 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[10], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[11], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos[12], kadangi: (1) Europos standartizacija yra savanoriška veikla, kurią savo naudai vykdo suinteresuotos šalys, norinčios sukurti standartus ir, priklausomai nuo poreikių, kitus standartizacijos produktus. Šiuos standartizacijos produktus rengia Europos standartizacijos komitetas (CEN), Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas (CENELEC), Europos telekomunikacijų standartų institutas (ETSI). Šios institucijos (toliau – Europos standartizacijos institucijos) yra nurodytos 1998 m. birželio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/34/EEB, nustatančios informacijos apie techninius standartus, reglamentus ir informacinės visuomenės paslaugų taisykles teikimo tvarką[13], I priede. (2) Direktyvoje 98/34/EB numatyta, kad Komisija, pasikonsultavusi su pagal tą direktyvą įsteigtu komitetu, gali kreiptis į Europos standartizacijos institucijas su standartizacijos prašymais. Bendrosiose bendradarbiavimo gairėse[14] nustatyti šių institucijų ir Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA), kuri taip pat remia Europos standartizaciją, partnerystės ryšiai. (3) Atsižvelgiant į didelę standartizacijos reikšmę Bendrijos teisės aktams ir jos politikos sritims, Bendrijai būtina prisidėti prie Europos standartizacijos finansavimo. Europos standartizacija prisideda prie vidaus rinkos funkcionavimo ir stiprinimo, ypač vadinamosiomis „naujojo požiūrio“ direktyvomis sveikatos, saugumo, aplinkos ir vartotojų apsaugos sektoriuose ar užtikrindama sąveiką transporto srityse. Kita vertus, Europos standartizacija sudarė sąlygas pagerinti įmonių konkurencingumą, palengvinant laisvą prekių ir paslaugų judėjimą, tinklų, komunikacijos priemonių sąveiką, technologijų plėtrą ir inovaciją tokiose veiklos srityse kaip informacinės technologijos. Todėl į šį sprendimą reikėtų įtraukti Europos standartizacijos finansavimą informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje, kuri dar yra reguliuojama 1986 m. gruodžio 22 d. Tarybos sprendimu 87/95/EEB dėl standartizacijos informacinių technologijų ir telekomunikacijų srityje[15]. (4) Reikia aiškaus, išsamaus ir detalizuoto teisinio pagrindimo, kuriuo būtų galima remtis Bendrijai finansuojant bet kokią Europos standartizacijos veiklą, būtiną Bendrijos politikai įvairiose srityse ir jos teisės aktams įgyvendinti. (5) Bendrijos finansavimas turėtų būti skirtas standartams ar kitiems standartizacijos produktams sukurti, jų naudojimui įmonėse palengvinti išverčiant juos į įvairias Bendrijos kalbas, Europos standartizacijos sistemos vienalytiškumui sustiprinti ir visai šiai sistemai remti. (6) Europos standartizacijai skiriamus asignavimus kiekvienais metais turi nustatyti biudžeto institucija, atsižvelgdama į finansines perspektyvas, o Komisija kiekvienais metais turi priimti sprendimą, kuriuo nustatomos sumos ir, reikalui esant, didžiausios bendro finansavimo dalys pagal veiklos rūšis. (7) Atsižvelgiant į tai, kad Europos standartizacija labai įvairiai naudojama remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus ir į tai, kad yra įvairių standartizacijos veiklos rūšių, reikėtų numatyti skirtingas finansavimo taisykles. Paprastai finansuojama Europos standartizacijos institucijoms skiriant dotacijas neskelbiant kvietimo pateikti pasiūlymus pagal 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[16] (toliau – finansinis reglamentas) 110 straipsnio 1 dalies 2 pastraipos ir 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002, nustatančio išsamias Tarybos reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo taisykles[17], 168 straipsnio 1 dalies d punkto nuostatas. (8) Europos standartizacijos institucijos nuolat padeda Bendrijos veiklai, todėl reikėtų, kad jų centriniai sekretoriatai būtų veiksmingi ir gerai veikiantys. Komisija privalo galėti šioms bendro Europos tikslo siekiančioms institucijoms skirti dotacijas netaikydama, jei dotacijos skiriamos veiklai, finansinio reglamento 113 straipsnio 2 dalyje numatyto laipsniško dotacijų mažinimo principo. Efektyvi Europos standartizacijos institucijų veikla galima, jei nacionaliniai šių institucijų nariai vykdo savo finansinio įnašo į Europos standartizacijos sistemą prievoles. (9) Standartizacijos veiklos finansavimas turi taip pat apimti paruošiamąją ar papildomą veiklą, reikalingą standartų ar kitų standartizacijos produktų sukūrimui. Ypač tai turėtų būti taikoma tiriamiesiems darbams, teisės aktų paruošiamųjų dokumentų rengimui, tarplaboratorinių tyrimų, standartų patvirtinimo ar įvertinimo darbams. Be to, standartizacijos Europoje ir tarptautiniu lygiu skatinimas turėtų apimti techninio bendradarbiavimo ir pagalbos su trečiosioms šalimis programų įgyvendinimą. Reikėtų numatyti galimybę paskirti dotacijas kitoms organizacijoms skelbiant kvietimus pateikti pasiūlymus, arba, reikalui esant, rengiant viešuosius pirkimus, kad būtų pagerintas patekimas į rinkas ir sustiprintas įmonių konkurencingumas. (10) Komisija ir Europos standartizacijos institucijos reguliariai pasirašo partnerystės susitarimus, taip nustatydamos su standartizavimo veiklos finansavimu susijusias administracines ir finansines taisykles remiantis finansinio reglamento nuostatomis. (11) Atsižvelgiant į standartizacijos darbų specifiką ir į tai, kad daug įvairių suinteresuotų šalių, ypač įmonių, dalyvavauja standartizacijos procese paskirdamos ekspertus, reikėtų pripažinti, kad Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų kūrimo veiklos, kuriai skiriama Bendrijos dotacija, bendras finansavimas gali vykti ir darant įnašus natūra. (12) Kad šis sprendimas būtų veiksmingai įgyvendintas, reikėtų turėti galimybę kreiptis į specialistus, ypač audito ir finansinio valdymo srityse, taip pat pasinaudoti administracinės paramos priemonėmis, galinčiomis palengvinti jo įgyvendinimą, taip pat reikėtų reguliariai vertinti veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą, norint įsitikinti tokio finansavimo nauda ir poveikiu. (13) Taip pat reikėtų imtis atitinkamų reikalingų priemonių, kad būtų išvengta sukčiavimo ir pažeidimų ir kad būtų galima atgauti prarastas, neteisėtai išmokėtas ar netinkamai panaudotas lėšas pagal 1995 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 dėl Europos Bendrijų finansinių interesų apsaugos[18], 1996 lapkričio 11 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 dėl Komisijos atliekamų patikrinimų ir inspektavimų vietoje siekiant apsaugoti Europos Bendrijų finansinius interesus nuo sukčiavimo ir kitų pažeidimų[19] ir pagal 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų[20]. NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Taikymo sritis Šiuo sprendimu nustatomos taisyklės dėl Bendrijos įnašo finansuojant Europos standartizaciją, kad būtų remiamas Bendrijos politikos įvairiose srityse ir teisės aktų įgyvendinimas. 2 straipsnis Bendrijos finansavimą galinčios gauti organizacijos Veiklai, nurodytai šio sprendimo 3 straipsnyje, atlikti Bendrijos finansavimas gali būti paskirtas pripažintoms Europos standartizacijos institucijoms, nurodytoms Direktyvos 98/34/EB I priede (toliau – Europos standartizacijos institucijos). Tačiau paruošiamiesiems ar papildomiems standartizacijos darbams, nurodytiems 3 straipsnio 1 dalies b punkte, atlikti ir programoms, nurodytoms 3 straipsnio 2 dalyje, įgyvendinti Bendrijos finansavimas gali būti paskirtas ir kitoms organizacijoms. 3 straipsnis Bendrijos finansavimo reikalavimus atitinkanti veikla 1. Bendrija gali finansuoti tokią Europos standartizacijos veiklą: a) Europos standartų ar kitokių standartizacijos produktų, būtinų ir tinkamų Bendrijos politikai įvairiose srityse ir jos teisės aktams įgyvendinti, kūrimą ir tikrinimą; b) paruošiamųjų ar papildomų darbų, reikalingų kuriant Europos standartus, atlikimą, pavyzdžiui, tyrimus, programų įgyvendinimą, vertinimus, lyginamąsias analizes, tiriamuosius darbus, laboratorinius darbus, tarplaboratorinius tyrimus, bandymus ir atitikties įvertinimo darbus; c) Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veiklą; d) Europos standartų ar bet kokio kito standartizacijos produkto kokybės ir atitikties tikrinimą; e) Europos standartų ar bet kokio kito standartizacijos produkto, naudojamo remiant Bendrijos politikos sritis ir jos teisės aktus, vertimą pagal poreikius į Bendrijos kalbas, kurios nėra Europos standartizacijos institucijų darbinės kalbos; f) Europos standartizacijos sistemos ir Europos standartų propagavimą ir skatinimą Bendrijoje ir tarptautiniu mastu. 2. 1 dalies f punkte numatyta veikla gali apimti pagalbos ir techninio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis programų įgyvendinimą. 3. 1 dalies a punkte minima veikla atitinka finansavimo reikalavimus tik tuo atveju, jei dėl standartizacijos prašymų, pateiktų Europos standartizacijos institucijoms, buvo konsultuotasi su Direktyvos 98/34/EB 5 straipsniu įsteigtu komitetu. 4 straipsnis Finansavimas Atsižvelgdama į finansin ėse perspektyvose numatytas ribas, 3 straipsnyje numatytai veiklai skiriamus asignavimus kiekvienais metais skirti leidžia biudžeto institucijos. 5 straipsnis Finansavimo tvarka 1. Bendrijos finansavimas vyksta skiriant dotacijas be kvietimo pateikti pasiūlymus šioms institucijoms ar organizacijoms: a) Europos standartizacijos institucijoms 3 straipsnyje numatytai veiklai vykdyti; b) institucijoms, išvardytoms pagrindiniame teisės akte, kaip apibrėžta finansinio reglamento 49 straipsnyje, šio sprendimo 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytiems darbams kartu su Europos standartizacijos institucijomis atlikti. Finansavimas vyksta skiriant dotacijas po kvietimo pateikti pasiūlymus arba sudarius viešųjų pirkimų sutartis 3 straipsnio 1 dalies b punkte numatytiems su standartizacija susijusiems darbams atlikti arba 3 straipsnio 2 dalyje numatytoms programoms įgyvendinti. 2. 3 straipsnio 1 dalies c punkte numatyta Europos standartizacijos institucijų centrinių sekretoriatų veikla gali būti finansuojama skiriant dotacijas veiksmams arba dotacijas veiklai. Pratęsiant dotacijas veiklai, jos nėra laipsniškai mažinamos. 3. Komisija nustato 1 ir 2 dalyse numatytas finansavimo taisykles ir sumas, o esant reikalui – didžiausias finansavimo procentines dalis pagal veiklos rūšis. 4. Galimas bendras finansavimas darant įnašus natūra. Įnašų natūra vertinimas vyksta pagal Reglamente (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002 nustatytas sąlygas. 5. Bendri bendradarbiavimo tikslai ir administracinės bei finansinės dotacijų skyrimo Europos standartizacijos institucijoms sąlygos yra numatytos Europos standartizacijos institucijų ir Komisijos pasirašytuose pamatiniuose partnerystės susitarimuose remiantis finansiniu reglamentu ir Reglamentu (EB, Euratomas) Nr. 2342/2002. 6 straipsnis Valdymas, įgyvendinimas ir priežiūra 1. Biudžeto institucijų patvirtintais asignavimais standartizacijos veiklai finansuoti taip pat galima padengti administracines išlaidas, susijusias su paruošiamąja, priežiūros, kontrolės, audito ir įvertinimo veikla, tiesiogiai reikalinga šiame sprendime nustatytų tikslų įgyvendinimui, ypač tyrimų, susirinkimų, informavimo kampanijų ir leidybos išlaidas, su kompiuteriniais tinklais keičiantis informacija susijusias išlaidas, taip pat visas administracinės ir techninės pagalbos, kuria Komisija gali pasinaudoti standartizacijos veiklos vykdymui, išlaidas. 2. Komisija, atsižvelgdama į poreikius Bendrijos politikos srityse ir teisės aktuose, reguliariai vertina standartizacijos veiklos, kuriai skiriamas Bendrijos finansavimas, tinkamumą. 7 straipsnis Bendrijos finansinių interesų apsauga 1. Komisija prižiūri, kad įgyvendinant pagal šį sprendimą finansuojamą veiklą, būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai taikant prevencines priemones prieš sukčiavimą, korupciją ir kitą nelegalią veiklą, įgyvendinant veiksmingą kontrolę ir atgaunant neteisėtai išmokėtas sumas, o kai konstatuojami pažeidimai – taikant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (EB, Euratomas) Nr. 2185/96 ir (EB) Nr. 1073/1999. 2. Pagal šį sprendimą Bendrijos finansuojamai veiklai taikoma pažeidimo sąvoka, numatyta Tarybos reglamento Nr. 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kokį Bendrijos teisės nuostatų nesilaikymą arba sutarties įsipareigojimų pažeidimą, atsiradusį dėl ekonominės veiklos vykdytojo veiklos ar neveikimo, dėl kurių padaroma ar būtų padaryta žala Bendrijų bendrajam biudžetui arba jų valdomiems biudžetams darant nepagrįstas išlaidas. 3. Susitarimuose ir sutartyse, sudaromose remiantis šiuo sprendimu, numatoma, kad Komisija arba bet koks jos įgaliotas atstovas atlieka priežiūrą ir finansinę kontrolę ir kad Audito rūmai, esant reikalui, atlieka auditą vietoje. 8 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Priimta Briuselyje, […] Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FICHE FINANCIÈRE LÉGISLATIVE Domaine(s) politique(s): Marché intérieur et compétitivité des entreprises Activité(s): Normalisation européenne | DÉNOMINATION DE L’ACTION: FINANCEMENT DE LA NORMALISATION EUROPÉENNE | 1. LIGNE(S) BUDGÉTAIRE(S) + INTITULÉ(S) 020304 – Normalisation et rapprochement des législations – ainsi que le cas échéant d’autres lignes budgétaires pertinentes pour d’autres politiques. 2. DONNÉES CHIFFRÉES GLOBALES 2.1 Enveloppe totale de l’action (partie B): 134 millions d'euros en CE 2.2 Période d’application: 2006-2010 2.3 Estimation globale pluriannuelle des dépenses: a) Échéancier crédits d'engagement/crédits de paiement (intervention financière) (cf. point 6.1.1) Millions d'euros ( à la 3 e décimale) Année 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Total | Crédits d'engagement | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | 134 | Crédits de paiement | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | 133,6 | b) Assistance technique et administrative (ATA) et dépenses d’appui (DDA) (cf. point 6.1.2) (inclus dans les budgets annuels en tant que de besoin) CE | - | - | - | - | - | - | - | CP | - | - | - | - | - | - | - | Sous-total a+b | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | c) Incidence financière globale des ressources humaines et autres dépenses de fonctionnement : maintien du statu-quo (2A+3B+2C). (cf. points 7.2 et 7.3) CE/CP | - | - | - | - | - | - | - | TOTAL a+b+c | CE | 19 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 134 | CP | 18.6 | 25 | 30 | 30 | 30 | - | 133,6 | 2.4 Compatibilité avec la programmation financière et les perspectives financières X La proposition est compatible avec la programmation financière existante pour 2006. Pour les années 2007 à 2010, la proposition est compatible au nouveau cadre des perspectives financières 2007-2013, voir la Communication [COM(2004) 101] de la Commission de février 2004. Cette proposition nécessite une re-programmation de la rubrique concernée des perspectives financières, y compris, le cas échéant, un recours aux dispositions de l’accord interinstitutionnel. 2.5 Incidence financière sur les recettes X Aucune implication financière (concerne des aspects techniques relatifs à la mise en œuvre d'une mesure). 3. CARACTÉRISTIQUES BUDGÉTAIRES Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | DO | CND | NON | OUI | NON | N° 3 (en 2006) N° 1a (à partir de 2007) | 4. BASE JURIDIQUE Article 95 et 157 du traité instituant la Communauté européenne 5. DESCRIPTION ET JUSTIFICATION 5.1 Nécessité d'une intervention communautaire 5.1.1 Objectifs poursuivis La présente proposition a pour objectif de rationaliser, consolider et sécuriser dans la durée et dans le contexte du nouveau règlement financier les dépenses existantes en matière d’activités de normalisation européenne réalisées en soutien des politiques communautaires, notamment pour l’amélioration du marché intérieur et de la compétitivité des entreprises dans le cadre d’un développement durable. 5.1.2 Dispositions prises relevant de l’évaluation ex ante Une évaluation d’impact préliminaire a été réalisée qui a conclu à un impact neutre de cette mesure qui consiste à renforcer, consolider, sécuriser et éventuellement simplifier une situation existante dans le cadre d’une nouvelle législation financière et de l’élargissement de la Communauté européenne (voir point 2 de la présente annexe). Comme prévu, une consultation a été menée auprès des parties intéressées (normalisateurs, industrie, Etats membres et AELE). L’ensemble des parties consultées a reconnu le bien fondé d’une telle proposition et la continuation des actions existantes telles que décrites au point 5.2. 5.2 Actions envisagées et modalités de l'intervention budgétaire Actuellement, le financement des activités de la normalisation européenne vise essentiellement: - des contrats de performance annuels avec CEN, CENELEC et ETSI pour améliorer le fonctionnement de leurs secrétariats centraux en terme de cohérence, d’efficacité, de qualité et de visibilité, - l’amélioration de la qualité de la normalisation européenne, via l’évaluation par des consultants externes des projets de normes harmonisées et la traduction en tant que de besoin de leur version finale, - l’élaboration de normes européennes ou autres produits de normalisation élaborés en soutien des politiques communautaires, - la promotion et la visibilité du système européen de normalisation et des normes européennes. D’autres activités peuvent être financées par exemple dans les domaines de l’assistance ou de la coopération technique vis-à-vis des pays tiers. L’intervention budgétaire se fait essentiellement sur base de subventions sans appel à proposition pour les organismes européens de normalisation reconnus dans la directive 98/34/CE ou encore via l’appel au marché ou par le biais des subventions avec appel à proposition vis-à-vis d’autres entités. 5.3 Modalités de mise en œuvre La gestion du budget de normalisation est de la responsabilité de la Commission. Ce budget est essentiellement exécuté sur la base des activités telles que décrites dans l’article 3 de la proposition. Une assistance technique et administrative n’est pas exclue ; elle est partie intégrante des budgets annuels. 6. INCIDENCE FINANCIÈRE 6.1 Incidence financière totale sur la partie B (pour toute la période de programmation) La ventilation par type d’actions se fait chaque année sur la base des estimations indiquées au point 2.3 et dans le cadre des Décisions annuelles de financement de la Commission qui fixe les montants, les taux de co-financement par type d’activité. 7. INCIDENCE SUR LES EFFECTIFS ET LES DÉPENSES ADMINISTRATIVES Aucune incidence car maintien de la situation existante en matière de ressources humaines et de dépenses administratives (2A+3B+2C). 8. SUIVI ET ÉVALUATION 8.1 Système de suivi Des évaluations récurrentes sont réalisées régulièrement par la Commission sur les différents types d’activités faisant l’objet d’un soutien financier communautaire (voir point 6.2 relatif à l’évaluation ex-ante). 8.2 Modalités et périodicité de l’évaluation prévue Des évaluations ex-post sont prévues pour chaque type de financement chaque année. A titre d’exemple, le programme esap a fait l’objet d’une évaluation en 2003 ; en 2005, les contrats consultants seront évalués par des évaluateurs externes. 9. MESURES ANTIFRAUDE Les dispositions de la réglementation financière relatives à l’exécution du budget, et plus particulièrement celles concernant les mesures de contrôle sont d’ores et déjà mises en œuvre. Des mesures de contrôles systématiques des subventions sont prévues dans les conventions cadre de partenariat signées entre la Commission et les organismes européens de normalisation telles que des obligations de rapports, de décomptes financiers avec la possibilité d’exiger toutes pièces justificatives pour les dépenses pendant 5 ans après paiement de la facture finale relative à toute convention spécifique. Des rapports d’audit sont requis de la part des bénéficiaires conformément aux dispositions du règlement financier. Des contrôles sur pièces et sur place sont réalisés régulièrement par la Commission notamment pour s’assurer que le système d’enregistrement du nombre d’hommes/jours utilisés pour les activités de normalisation est fiable. [1] CEN – Europos standartizacijos komitetas, CENELEC – Europos elektrotechnikos standartizacijos komitetas, ETSI – Europos telekomunikacijų standartų institutas [2] Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 98/34/EB nustatanti informacijos apie techninius standartus ir reglamentus teikimo tvarką, OL L 204, 1998 7 21, p. 37, su pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos Direktyva 98/48/EB, OL L 217, 1998 8 5, p. 18. [3] OL L 36, 1987 2 7, p. 31. [4] OL C 091, 2003 4 16, p. 7. [5] OL C 150, 1999 5 28, p. 624. [6] OL C 141, 2000 5 19, p. 1. [7] OL C 66, 2002 3 15, p. 1 [8] 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 , OL L 248, 2002 9 16, p.1. [9] OL L 357, 2002 12 31, p. 1. [10] OL C [...], [...], p. [...]. [11] OL C […], […], p. […]. [12] OL C […], […], p. […]. [13] OL L 204, 1998 7 21, p. 37. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. [14] OL C 91, 2003 4 16, p. 7. [15] OL L 36, 1987 2 7, p. 31. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 807/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1). [16] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [17] OL L 357, 2002 12 31, p.1. [18] OL L 312, 1995 12 23, p.1. [19] OL L 292, 1996 11 15, p. 2. [20] OL L 136, 1999 5 31, p.1.