1a straipsnis Direktyvos 2003/87/EB daliniai pakeitimai Direktyva 2003/87/EB iš dalies keičiama taip: 1) įterpiamas šis skyrius: „IIa SKYRIUS JŪRŲ TRANSPORTAS 3ga straipsnis Taikymo sritis Nuo 2022 m. sausio 1 d. šio skyriaus nuostatos taikomos skiriant ir išduodant leidimus, susijusius su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis, išmetamomis laivų, kurie įplaukia į valstybės narės jurisdikcijai priklausančius uostus, yra juose arba išplaukia iš jų ir kuriems taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/757 (*4) .Jei pagal Reglamento (ES) 2015/757 11 straipsnio 2 dalį įvyksta bendrovės pasikeitimas, reikalaujama, kad naujoji bendrovė įsigytų leidimus, susijusius su išmetamu šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekiu, tik už tą laikotarpį, per kurį vykdoma laivo veikla, už kurią ji yra atsakinga. 3gb straipsnis Bendras jūrų transportui skirtų leidimų skaičius ir paskirstymo metodas 1. Ne vėliau kaip iki 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija atnaujina 2013 m. atliktą ir prie Komisijos pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 525/2013 (*5) pridėtą poveikio vertinimą ir pagal 23 straipsnį priima deleguotuosius aktus, kuriais ši direktyva papildoma nuostatomis, kuriomis nustatomas bendras jūrų transportui skirtų leidimų skaičius, suderintas su kitais sektoriais, ir visų jūrų transportui skirtų leidimų paskirstymo aukcione metodas, taip pat nustatomos specialiosios nuostatos, susijusios su administruojančia valstybe nare. Deleguotieji aktai grindžiami patikimiausiais turimais duomenimis ir įvairių galimybių poveikio vertinimu, įskaitant poveikį išmetamiesiems teršalams ir ekonominį poveikį. 2. 12 ir 16 straipsniai jūrų transportui skirtiems leidimams taikomi taip pat kaip leidimams, susijusiems su kita veikla. 3. Ne mažiau kaip 50 proc. pajamų, gautų pardavus leidimus aukcione pagal šio straipsnio 1 dalį, panaudojama per fondą, įsteigtą pagal 3gc straipsnį. 4. Pajamos, gautos pardavus leidimus aukcione, kurios nenaudojamos per 3gc straipsnyje apibrėžtą fondą ir paskirstomos valstybėms narėms, naudojamos taip, kad atitiktų šios direktyvos tikslus, visų pirma siekiant kovoti su klimato kaita Sąjungoje ir trečiosiose valstybėse, apsaugoti ir atkurti jūrų ekosistemas, kurias paveikė visuotinis atšilimas, ir remti teisingą perėjimą valstybėse narėse, prisidedant prie darbuotojų perkėlimo, perkvalifikavimo ir kvalifikacijos kėlimo, švietimo, darbo paieškos iniciatyvų ir startuolių, palaikant dialogą su socialiniais partneriais. Visa informacija apie šių pajamų panaudojimą skelbiama viešai. 5. Komisija stebi šio skyriaus nuostatų įgyvendinimą ir galimas tendencijas, susijusias su bendrovėmis, siekiančiomis išvengti šios direktyvos reikalavimų. Jei tikslinga, Komisija pasiūlo priemones, kad būtų užkirstas kelias tokiam vengimui. 3gc straipsnis Vandenynų fondas 1. Vandenynų fondas (toliau – fondas) įsteigiamas 2022–2030 m. laikotarpiui, siekiant pagerinti laivų energijos vartojimo efektyvumą ir remti investicijas į naujoviškas technologijas ir infrastruktūrą, kuriomis siekiama sumažinti jūrų transporto, įskaitant trumpųjų nuotolių laivybą ir uostus, priklausomybę nuo iškastinio kuro, taip pat skatinti tvarių alternatyviojo kuro, tokio kaip vandenilis ir amoniakas, pagaminti iš atsinaujinančiųjų išteklių, ir visiškai netaršių varymo technologijų, įskaitant vėjo technologijas, diegimą. 20 proc. fondo įplaukų naudojama siekiant prisidėti prie visuotinio atšilimo paveiktų jūrų ekosistemų, pvz., saugomų jūrų teritorijų, apsaugos, atkūrimo ir geresnio valdymo ir skatinti kompleksinę tvarią mėlynąją ekonomiką, pavyzdžiui, jūrų atsinaujinančiųjų išteklių energetiką. Visos fondo remiamos investicijos skelbiamos viešai ir turi atitikti šios direktyvos tikslus. 2. Nukrypstant nuo šios direktyvos 12 straipsnio, jūrų transporto bendrovės gali mokėti metinę narystės įmoką į fondą, atitinkančią jų bendrą išmestų teršalų kiekį, apie kurį pranešta per praėjusius kalendorinius metus pagal Reglamentą (ES) 2015/757, siekiant sumažinti administracinę naštą jūrų bendrovėms, įskaitant mažąsias bei vidutines bendroves ir bendroves, kurios dažnai nevykdo veiklos pagal šią direktyvą. Fondas atiduoda apyvartinius taršos leidimus kolektyviai fondo narėmis esančių jūrų transporto bendrovių vardu. Kasmet ne vėliau kaip vasario 28 d. fondas nustato narystės įmoką už toną išmetamų teršalų, tačiau ji turi būti bent jau lygi didžiausiai užregistruotai apyvartinių taršos leidimų pirminės arba antrinės rinkos atsiskaitymo kainai praėjusiais metais. 3. Fondas įsigyja leidimų tiek, kiek atitinka bendrą visą šio straipsnio 2 dalyje nurodytų įmokų sumą per praėjusius metus, ir kasmet iki balandžio 30 d. atiduoda juos registrui, įsteigtam pagal šios direktyvos 19 straipsnį, kad jie būtų atitinkamai panaikinti. Visa informacija apie įmokas skelbiama viešai. 4. Fondą centralizuotai valdo Sąjungos įstaiga, kurios valdymo struktūra panaši į šios direktyvos 10a straipsnio 8 dalyje numatytą fondo valdymo struktūrą. Jos valdymo struktūra ir sprendimų priėmimo procesas turi būti skaidrūs ir įtraukūs, visų pirma nustatant prioritetines sritis, kriterijus ir dotacijų skyrimo procedūras. Atitinkami suinteresuotieji subjektai atlieka tinkamą konsultacinį vaidmenį. Visa informacija apie investicijas ir visa kita svarbi informacija apie fondo veiklą yra skelbiama viešai. 5. Komisija bendradarbiauja su trečiosiomis valstybėmis klausimu, kaip jos taip pat galėtų pasinaudoti fondu. 6. Komisijai pagal 23 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais papildoma ši direktyva siekiant įgyvendinti šį straipsnį. 3gd straipsnis Komisijos ataskaita ir peržiūra dėl Tarptautinės jūrų organizacijos klimato kaitos švelninimo priemonių įgyvendinimo 1. Per 12 mėnesių nuo tos dienos, kai TJO priims pasaulines rinka grindžiamas priemones jūrų transporto išmetamam ŠESD kiekiui mažinti, ir prieš toms priemonėms įsigaliojant, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje išnagrinėja tų priemonių užmojį ir bendrą aplinkosauginį integralumą, įskaitant jų bendrą užmojį, atsižvelgiant į Paryžiaus susitarime nustatytus tikslus, 2030 m. visos Sąjungos ekonomikos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslą ir Reglamente (ES)…/… [Europos klimato teisės aktas] apibrėžtą poveikio klimatui neutralumo tikslą. Toje ataskaitoje visų pirma atsižvelgiama į dalyvavimo taikant tas pasaulines priemones lygį, jų įgyvendinamumą, skaidrumą, sankcijas už reikalavimų nesilaikymą, viešojo indėlio procesus, kompensacinių kreditų naudojimą, išmetamo teršalų kiekio stebėseną, ataskaitų teikimą ir tikrinimą, registrus, atskaitomybę ir biokuro naudojimo taisykles. 2. Kai tikslinga, prie 1 dalyje nurodytos ataskaitos Komisija prideda pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo būtų iš dalies pakeista ši direktyva taip, kad ji derėtų su tikslu išsaugoti Sąjungos klimato srities veiksmų aplinkosauginį integralumą ir efektyvumą, visų pirma 2030 m. visos Sąjungos ekonomikos išmetamo ŠESD kiekio mažinimo tikslą ir poveikio klimatui neutralumo tikslą, nustatytą Reglamente (ES) …/… [Europos klimato teisės aktas].