Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - 2009 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa : Geresnę ateities Europą kurkime šiandien - 1 Dalis /* KOM/2008/0712 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 5.11.2008 KOM(2008) 712 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2009 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa Geresnę ateities Europą kurkime šiandien 1 DALIS KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2009 m. Komisijos teisėkūros ir darbo programa Geresnę ateities Europą kurkime šiandien 1. Europos išbandymų metas Kilus krizei labai svarbu, kad valstybės narės ir institucijos veiktų aktyviai ir solidariai. Būtent tokiu metu ES piliečiams gali atskleisti, kokia yra tikroji Europos nauda. Dėl dabartinės finansų krizės ir sulėtėjusio ekonomikos augimo Europai tenka spręsti vieną iš sunkiausių kada kilusių problemų. Europos Sąjunga jau turėjo veikti greitai, ryžtingai ir solidariai. Pirmiausia Sąjunga įrodė, kad geba sumaniai spręsti netikėtą finansų rinkas sukrėtusią pasitikėjimo krizę. Dabar tuos pačius sugebėjimus ji turi panaudoti finansų sektoriui reformuoti ir augimo sulėtėjimo poveikiui realiai ekonomikai ir piliečiams sušvelninti. Ekonominė suirutė prisidėjo prie kitų 2008 m. ES kilusių problemų. Praėjusiais metais padidėjusios maisto ir energijos kainos padvigubino Europos namų ūkių naštą. Iškilo kliūtis ratifikuojant Lisabonos sutartį – Airija referendume balsavo prieš. Kilus konfliktui Gruzijoje Europa ėmėsi lyderės vaidmens ieškant sprendimo ir teikiant pagalbą. ES pasirodė esanti pajėgi įveikti šias problemas. Ji įrodė sugebanti prisitaikyti prie kintančių aplinkybių ir veikti ryžtingai bei kryptingai. Komisija nuo kadencijos pradžios siekė panaudoti turimas priemones taip, kad rezultatai būtų geriausi. Komisija Europos sistemoje atlieka įvairius vaidmenis: nustato politikos kryptis ir užtikrina jų darną, teikia ES teisės aktų pasiūlymus, valdo pagrindines politikos sritis ir programas, užtikrina, kad būtų laikomasi ES teisės ir kad sąlygos Europoje būtų vienodos. Ji ypač stengėsi bendradarbiauti su kitais pagrindiniais ES veiklos formuotojais ir vykdytojais: Europos Parlamentu, Taryba, valstybėmis narėmis, pilietine visuomene ir piliečiais. Tai gerai iliustruoja Europos Parlamento ir Tarybos dialogas dėl metinės politikos strategijos, kuris, kartu su nacionalinių parlamentų pastabomis, turėjo įtakos rengiant šią darbo programą ir ją papildė. 2008 m. ES institucijos parodė, kad yra pasirengusios ir sugeba prisitaikyti prie naujų aplinkybių bei kintančių tvarkaraščių. Komisija taip lanksčiai turės dirbti ir 2009 m. Be to, pastaraisiais metais Komisija ėmėsi svarbių ilgalaikių politinių iniciatyvių tokiose srityse kaip energetika, klimato kaita, migracija ir socialinė politika. Paskutiniais kadencijos metais Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su Taryba ir Parlamentu, sieks užbaigti pradėtą veiklą. Šios Komisijos prioritetas – tiesioginė nauda piliečiams. Todėl ji siekia užtikrinti, kad jos pagrindinės iniciatyvos būtų perkeltos į teisės aktus ir praktiškai įgyvendintos, ir dėl šio tikslo ji yra pasiryžusi glaudžiai bendradarbiauti su kitomis ES institucijomis. Per visą savo kadenciją Komisija siekė užtikrinti, kad Europos Sąjunga turėtų priemonių veiksmingai reaguoti į globalizaciją. Europai naudinga turėti atvirą visuomenę ir atviras rinkas, tačiau joms reikia taisyklių. ES didžiuojasi ekonominio, socialinio ir aplinkos reglamentavimo tradicija, iš kurios piliečiams buvo daug naudos. Komisija siekė pasimokyti iš šios patirties ir ją pritaikyti formuodama globalizaciją ir išnaudodama visas jos teikiamas galimybes. Kilus finansų krizei išryškėjo, kaip dėl globalizacijos padidėjo poreikis imtis pasaulinių koordinavimo ir reglamentavimo veiksmų. Komisija mano, kad jos iniciatyvos – įgyvendinti Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją ir atnaujintą dabartinės Europos socialinę darbotvarkę, kovoti su klimato kaita, skatinti energijos tiekimo patikimumą ir spręsti visam žemynui bendrus klausimus, tokius kaip migracija ir senėjanti visuomenė, – bus naudingos Europos Sąjungai. Jos papildys ateinančių dešimtmečių praktinę programą. Kadencijos pradžioje Komisija sudarė plataus užmojo gerovės, saugumo ir socialinio teisingumo Europoje darbotvarkę. Nepaisant kilusių išbandymų, per ketverius metus daug pasiekta. Komisija aktyviai stengėsi išsaugoti visa, ką geriausia Europos Sąjunga sukūrė per penkiasdešimt metų, ir siūlė naujų šios plataus užmojo darbotvarkės įgyvendinimo iniciatyvų. 2009 m. pavasarį Komisija paskelbs bendro darbo su Europos Parlamentu ir Taryba kuriant XXI amžiaus Europos Sąjungą laimėjimų ataskaitą. Tačiau 2009–ieji visų pirma yra Europos rinkimų metai – 2009 m. birželio mėn. vyksiančiuose Europos Parlamento rinkimuose visos ES rinkėjai galės išreikšti savo nuomonę dėl Europos Sąjungos krypties ateityje. 2009 m. Komisijos darbo programa turi užtikrinti, kad turėtume priemonių išbandymams atlaikyti ir galėtume planuoti ES ateities veiksmus. Kitais metais siūloma atlikti biudžeto peržiūra suteiks Komisijai galimybę pažvelgti į priekį ir nustatyti, kaip Europos Sąjunga galėtų panaudoti biudžeto priemones, kad šiuo metu vykdoma politika duotų geriausių rezultatų. 2009 m. bus svarbių sukakčių – sukaks penkeri metai nuo 2004 m. įvykusios plėtros ir dvidešimt metų nuo Berlyno sienos griuvimo. Tai bus proga paminėti plėtros sėkmę, ir Europos Sąjunga dar kartą galės parodyti, kad atlieka lyderės vaidmenį kuriant taikią, klestinčią ir solidarią Europą. 2. 2009 M. PRIORITETAI 2.1. Augimas ir darbo vietos Kilus finansų krizei ir prasidėjus ekonomikos nuosmukiui dar labiau išryškėjo ES vaidmuo užtikrinant ekonominę ir socialinę Europos gyventojų gerovę. Nors finansų krizė prasidėjo ne Europos Sąjungoje, tačiau ji privertė atkreipti dėmesį į dėl bendrosios rinkos padidėjusią Europos valstybių ekonominę tarpusavio priklausomybę, todėl mums būtina bendra strategija ir suderinti veiksmai. Euras ir Europos centrinis bankas išbandymų metu buvo svarbūs stabilumo ramsčiai, kuriuos palaikė Stabilumo ir augimo paktu įvesta drausmė. Susirūpinus dėl lėtėjančio ekonomikos augimo poveikio darbo vietoms ir įmonėms, dėmesys vėl nukrypo į ES. Pripažįstama, kad būtina imtis Europos lygmens veiksmų, kad būtų sumažintas nuosmukio mastas, sušvelnintas jo poveikis Europos gyventojams, o Europos ekonomika grąžinta į tvaraus augimo kelią. Komisija Europos Sąjungos ekonomikos gyvenime atlieka įvairių vaidmenų. Komisija kasdieniu darbu siekia užtikrinti vienodas konkurencijos sąlygas bendrojoje rinkoje ir išlaikyti ES kaip muitų sąjungą, todėl rinkos dalyviai ir valstybės narės gali būti tikri, kad konkurencija yra sąžininga ir tos pačios taisyklės galioja ir didelėms, ir mažoms valstybėms narėms. Be teisės aktų inicijavimo, Komisija atlieka bendresnį vaidmenį – koordinuoja, sąžiningai tarpininkauja ir taip padeda ES dirbti išvien. Šis vaidmuo buvo svarbiausias, kai reikėjo nedelsiant spręsti finansų krizę ir sukurti Europos modelį, kuriuo remdamosi valstybės narės galėtų sukurti stabilizavimo planus, kurie atitiktų bendrosios rinkos ir valstybės pagalbos taisykles ir kuriuose būtų atsižvelgiama į visų interesus. Komisija ir toliau aktyviai stebės, kaip vyksta pasitikėjimo finansų rinkomis atkūrimo darbas. Jai teks svarbus uždavinys – suformuoti ir viešinti bendrą Europos požiūrį į tai, kokių veiksmų tarptautinė bendruomenė turėtų imtis dėl ekonominės suirutės. Kitas veiklos etapas – praktinės priemonės ES finansų sistemos teisiniam pagrindui modifikuoti. Dar viena Komisijos užduotis – pasiūlyti tinkamą bendrosios rinkos, įskaitant finansines paslaugas, reguliavimo sistemą. 2008 m. rudenį Komisija dirbo sparčiau ir pateikė detalių pasiūlymų dėl kapitalo reikalavimų, indėlių garantijų bei kredito reitingų agentūrų ir naujas apskaitos taisykles. Vienas pagrindinių uždavinių 2009 m. turėtų būti išlaikyti reformų tempą ir padėti Europos Parlamentui ir Tarybai greitai patvirtinti šias priemones, būtinas piliečių, investuotojų ir įmonių pasitikėjimui atkurti. Šiuo metu rengiamasi antrajam šios veiklos etapui, prasidėsiančiam 2009 m. Šis finansinių priemonių paketas bus parengtas atsižvelgiant į šiuo metu atliekamą išsamią peržiūrą, kurios tikslas – visiems finansiniams subjektams ir visiems svarbiems investuotojams į kapitalo rinką, įskaitant rizikos draudimo fondus ir privatų akcinį kapitalą, taikomų taisyklių proporcingumas, priežiūra ir skaidrumas, kurį priėmus bus galima ištaisyti rastas spragas. Be to, į paketą taip pat įtraukti vadovų atlyginimai ir antrinės rinkos. Taip pat bus atsižvelgta į Komisijos sudarytos ES finansinės priežiūros aukšto lygio ekspertų grupės išvadas. Pirmuosius grupės rezultatus Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai galės pristatyti prieš Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikimą. Kadangi kreditų krizė paveikė ir realią ekonomiką, Komisija rengia strategiją, kaip sumažinti poveikį ekonomikos augimui, paremti darbo netenkančius asmenis ir užtikrinti, kad ES ekonomika būtų geriausiai pasirengusi reaguoti į ciklo permainas. Tai reiškia, kad reikės ryžtingai siekti pagrindinių Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijos uždavinių: MVĮ suvaržymų panaikinimas, kad jos galėtų skirti dėmesį verslo plėtrai, mokymas bei perkvalifikavimas siekiant ugdyti ateities ekonomikai reikalingus įgūdžius, investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Tai reiškia, jog reikės užtikrinti, kad pramonė būtų remiama išmintingai ir įmonės galėtų patenkinti ilgalaikius poreikius, tokius kaip energijos vartojimo efektyvumas ir naujoviškos netaršios technologijos. Tai reiškia, kad reikės dirbti su valstybėmis narėmis, kad būtų sparčiau vykdomos 2007–2013 m. sanglaudos programos valstybės investicijoms paremti. Ilgalaikių Europos augimo perspektyvų pagrindas toliau yra pagrindiniai patikimų valstybės finansų ir atvirų rinkų principai. Remdamasi bendrosios rinkos peržiūra Komisija imasi priemonių ir kitose srityse. Bus įgyvendinama įvairių iniciatyvų, kurių tikslas – pagerinant požiūrį į mokesčius ir modernizuojant verslo sistemą suteikti daugiau galimybių vartotojams, tobulinti teisių gynimo priemones ir lengvinti verslo sąlygas bendrojoje rinkoje. Vykdant konkrečius rinkos stebėjimo projektus, bus vertinamos mažmeninės prekybos, elektros prekių ir vaistų rinkos ir siekiama nustatyti šių sektorių problemas bei užtikrinti, kad bendrosios rinkos teikiama nauda pasiektų piliečius. Akivaizdus bendrosios rinkos trūkumas yra tas, kad vis dar nėra bendro ekonomiško patento. Ekonominiu ir socialiniu sunkmečiu kaip niekad svarbu siekti įgyvendinti socialinę darbotvarkę „Perspektyvos, prieinamumas ir solidarumas“. Komisija atnaujins jaunimo strategiją, siekdama veiksmingiau spręsti jaunimo problemas, pavyzdžiui, neproporcingai didelio nedarbo ir mokyklos nebaigimo. Svarbi vieta tarp priemonių, kuriomis siekiama suteikti galimybių, priklauso iniciatyvai „Nauji įgūdžiai naujoms darbo vietoms“ – ja skatinama jaunuolių integracija į darbo rinką. Be to, Komisija itin stengsis, kad Europos Parlamentas ir Taryba greičiau priimtų jos pasiūlymus dėl kovos su diskriminacija, įmonių tarybų ir profesinio bei asmeninio gyvenimo derinimo. Europos kūrybiškumo ir inovacijų metais bus pabrėžiama įgūdžių lavinimo ir inovacijų skatinimo svarba ES augimo ir darbo vietų kūrimo strategijai, o vykdant universitetų ir įmonių ryšių gerinimo iniciatyvą, sustiprės ir kita svarbi grandinės jungtis. Pradėjęs veikti Europos technologijų institutas padės sukurti pirmąją žinių ir inovacijų bendruomenę. Lisabonos augimo ir darbo vietų kūrimo strategijoje sutarta, kad Europa turi turėti priemonių būsimiems konkurenciniams ir socialiniams sunkumams atlaikyti ir užtikrinti, kad Europos ekonomika būtų grindžiama pagrindinėmis Europos vertybėmis – socialiniu teisingumu ir tvarumu. Būtina atsižvelgti į ekonomikos nuosmukį, tačiau tai neturėtų atitraukti ES dėmesio nuo ilgalaikio tikslo – kurti konkurencingą ir žiniomis pagrįstą tvarią ateities Europą. Slovakijos prisijungimas prie euro zonos bus svarbus ženklas, kad euras tampa svarbiu pasaulio ekonomikos stabilumo veiksniu, ir sutaps su penkerių metų plėtros indėliu į ES ekonomiką analize. 2009 m. Komisija svarstys, kaip būtų galima pritaikyti Lisabonos strategiją laikotarpiui po 2010 m., o pagrindinis uždavinys bus nustatyti trumpalaikių ir ilgalaikių prioritetų pusiausvyrą. Būtina aiškiai įsipareigoti įgyvendinti struktūrines reformas, kad artimiausiu metu padidėtų vartotojų ir investuotojų pasitikėjimas, o ateityje – valstybių narių ūkių atsparumas bei dinamiškumas. 2.2. Klimato kaita ir tvari Europa 2009–ieji bus svarbūs kovos su klimato kaita metai. JT klimato kaitos konvencijos šalių susitikimas Kopenhagoje bus ypač svarbus siekiant patikrinti, ar pasaulis yra pasiryžęs istoriniams pokyčiams: tai bus mėginimo susitarti dėl iš esmės didesnių pastangų sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamų dujų kiekį nuo 2012 m. kulminacinis etapas. Komisija pasiryžusi užtikrinti, kad ES imtųsi pagrindinio vaidmens siekiant išlaikyti platų tikslų užmojį. ES vadovavo debatams, kuriuose susitarta dėl trijų esminių tikslų, kuriuos reikėtų įgyvendinti iki 2020 m.: 20 % sumažinti šiltnamio efektą sukeliančių išmetamų dujų kiekį, iki 20 % padidinti atsinaujinančios energijos dalį ir 20 % padidinti energijos vartojimo efektyvumą. Šiems tikslams įgyvendinti skirtų priemonių paketas yra itin svarbus Europai, kad ji ir toliau būtų patikima pasaulinės kovos su klimato kaita lyderė. Dabartinė ekonomikos suirutė anaiptol nesumažino būtinybės tęsti politiką, kuria užtikrinamas Europos pirmavimas kuriant mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ateitį: paklausos skatinimo priemonės turėtų būti nukreiptos į ekologiškų technologijų kūrimą ir energijos vartojimo efektyvumo skatinimą. Itin svarbu užtikrinti, kad visos šios priemonės būtų patvirtintos iki Europos Parlamento rinkimų. Patvirtinusi šias priemones ES užims lyderės poziciją JT derybose, kuriose vis dėlto reikės pasitelkti ryžtą, atkaklumą ir vaizduotę. 2009 m. pradžioje Komisija pateiks pasiūlymų dėl ES siekio sudaryti plataus užmojo ir išsamų pasaulinį susitarimą. Kitas svarbus šio paketo tikslas – sukurti saugią, tvarią ir konkurencingą Europos energetikos rinką. 2008 m. padidėjus energijos kainoms išryškėjo Europos energetinis pažeidžiamumas ir būtinybė kuo skubiau didinti energijos tiekimo patikimumą. Atlikusi strateginę energetikos peržiūrą Komisija nustatys bendrą energijos tiekimo patikimumo didinimo strategiją, kuri 2009 m. turėtų būti prioritetinė. Reikės imtis konkrečių veiksmų energijos tiekimo patikimumui didinti, bendram tikslui – sukurti jungtis ir užtikrinti veiksmingą atsargų valdymą, visų pirma, kad naujosios valstybės narės būtų prijungtos prie Europos tinklo – įgyvendinti, ir darniam metodui, kaip pagerinti ir įvairinti tiekimą iš užsienio valstybių, suformuoti. Joje taip pat pabrėžiama, kad svarbu priimti pasiūlymus dėl dujų ir elektros vidaus rinkos ir sudaryti naujus susitarimus, kuriais siekiama užtikrinti didesnį konkurencingumą, tinkamas kainas ir sudaryti sąlygas nacionalinėms reguliavimo institucijoms dirbti išvien. Tvarumas yra ES politikos pagrindas. 2009 m. bus svarstoma darnaus vystymosi strategijos ateitis ir būdai, kaip geriausiai pasiekti šios strategijos tikslus. Iš konkrečių iniciatyvų minėtina ES Baltijos jūros regiono strategija, kurios tikslas – skatinti ekologiškai darnų, klestintį, prieinamą ir saugų regioną. Komisija ir toliau kurs ekologiškesnę ES transporto politiką ir paskelbs Komunikatą dėl transporto sektoriaus ateities scenarijų artimiausiais 20–40 metų ir Žaliąją knygą dėl transeuropinių transporto tinklų. Aplinkos, žemės ūkio ir žuvininkystės sričių politikos tikslas – suderinti valdymo ir kontrolės sistemas su ilgalaikiu uždaviniu užtikrinti tausojantį Europos gamtos išteklių naudojimą. Be to, 2009 m. Komisija pradės svarbias konsultacijas dėl bendrosios žuvininkystės politikos reformos, atsižvelgiant į ES integruotą jūrų politiką, ir daug dėmesio bus skiriama biologinei įvairovei. 2009 m. metais taip pat turėtų būti patikrinta BŽŪP būklė, įskaitant lėšų perskirstymą nuo tiesioginių mokėjimų prie kaimo plėtros finansavimo, kad būtų sprendžiami nauji uždaviniai, tokie kaip klimato kaita, atsinaujinantys energijos ištekliai, vandentvarka ir biologinė įvairovė. 2.3. Piliečių Europa Vykdydama tokių piliečiams svarbių sričių, kaip pagrindinės teisės ir pilietybė, migracija, teisingumas, saugumas ir sauga, vartotojų apsauga ir sveikata, politiką, šios kadencijos Komisija į Europos projekto centrą pastatė Europos pilietį. Atsižvelgdama į didelius ES piliečių lūkesčius Komisija tęs iniciatyvas įvairiose tiesiogiai su piliečiais susijusiose srityse. Bus imamasi konkrečių priemonių, kad visos Europos vartotojams būtų užtikrintas veiksmingesnis vartotojų apsaugos taisyklių vykdymas. Bus nuolatos stebima maisto sauga, gyvūnų sveikata ir gerovė, o Komisija ir toliau vykdys ES sveikatos priežiūros strategiją, kad padėtų valstybėms narėms gerinti visuomenės sveikatą ir siekti geriausių rezultatų. Komisija visų pirma išnagrinės, kaip ES gali padėti sumažinti nelygybę sveikatos srityje Europos šalyse. Rengiantis ateičiai, 2009 m. glaudžiai bendradarbiaujant su ES pirmininkausiančiomis Čekija ir Švedija toliau bus sprendžiami demografiniai klausimai: Europos Vadovų Tarybos pavasario susitikime bus pristatytas ES pasirengimo demografiniams pokyčiams vertinimas. 2009 m. Komisija pateiks pasiūlymų dėl tolesnio ES, kaip laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės, plėtojimo. Jų pagrindu vyks diskusijos su valstybėmis narėmis dėl to, kokių reikėtų imtis tolesnių su dabartine Hagos programa susijusių veiksmų. Vienas iš prioritetinių uždavinių ir toliau bus bendros imigracijos politikos kūrimas. Neseniai pateiktame komunikate „Bendra Europos imigracijos politika. Principai, veiksmai ir priemonės“[1] Komisija įsipareigojo bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis bei kitomis ES institucijomis įgyvendinti tikslus ir principus. Tai bus Komisijos veiksmų gairės 2009 metais, kai imigracija turės būti visiškai integruota į platesnio pobūdžio ES politiką, skirtą ekonomikos augimui, konkurencingumui ir socialinei įtraukčiai skatinti. Svarbų vaidmenį turi atlikti ir išorės santykių politika, kuria būtų skatinamas bendradarbiavimas su trečiosiomis šalimis migracijos valdymo srityje ir užmezgamas glaudesnis šios politikos ryšys su plėtros ir prekybos politika. 2009 m. pradės veikti Europos migracijos tinklas ir bus sudarytos sąlygos iki 2010 m. įdiegti bendrą Europos prieglobsčio sistemą, įskaitant Europos prieglobsčio paramos tarnybos įsteigimą. Komisijos manymu, labai svarbu patvirtinti ir įgyvendinti pastarojo metu migracijos ir prieglobsčio srities pasiūlymus. Vykdant geresnį operatyvų bendradarbiavimą ir įdiegus naująjį Šengeno vertinimo mechanizmą bus užtikrintas integruotas sienų valdymas. Praktinis valstybių narių ir valstybių narių bei FRONTEX bendradarbiavimas bus skatinamas ir asmenų grąžinimo politikos srityje. Kadangi piliečiai gali laisvai judėti ES, jiems turi būti sudarytos vienodos sąlygos kreiptis į teismus ir naudotis teisinės valstybės apsauga. Įstatymų pažeidėjai turėtų būti traukiami baudžiamojon atsakomybėn ir teisiami. 2009 m., įgyvendindama tam tikrų konkrečių sričių abipusio pripažinimo baudžiamosiose ir civilinėse bylose (sprendimai, procesinės teisės, paveldėjimas ir testamentai) stiprinimo iniciatyvas, ES dar labiau priartės prie tikslo tapti tikra teisingumo erdve. Siekdama sustiprinti ES piliečių saugumą, Komisija pateiks kovos su specifiniais ir naujų tipų nusikaltimais pasiūlymų: didesnė vaikų išnaudojimo ir prekybos vaikais prevencija, glaudesnis tarptautinis bendradarbiavimas kovojant su elektroniniais nusikaltimais ir užkertant jiems kelią, kova su teroristinių išpuolių, pavyzdžiui, cheminių, biologinių, branduolinių ar radiologinių išpuolių, grėsme. 2.4. Europa – pasaulinė partnerė Globalizuotame pasaulyje Europa negali užsisklendusi viena spręsti minėtų uždavinių ir problemų. Juos reikia spręsti įtraukiant į ES išorės politiką, kuri visada bus pagrįsta dviem principais – ilgalaikiu strateginiu požiūriu ir neatidėliotinų užsienio politikos uždavinių sprendimu. 2009 m. Komisija ir toliau palaikys ilgalaikius santykius su pagrindiniais partneriais. Praėjusieji metai parodė, kaip svarbu neramiu laikotarpiu turėti bendrą su JAV viziją. Jie parodė, kad geri santykiai su Rusija ir veiksmingos tokių sričių, kaip energetika, migracija, prekyba ir investicijos, politikos kūrimas yra svarbu abiem pusėms. Kilus finansinei krizei vėl išryškėjo poreikis stiprinti ES santykius su pagrindiniais partneriais Azijoje – Kinija, Indija ir Japonija, taip pat kitomis augančios ekonomikos valstybėmis, pavyzdžiui, Brazilija. 2008 m. vasarą Gruzijoje kilusios krizės metu išryškėjo du ES išorės veiksmų aspektai. Pirma, parodyta, kad Europos Sąjunga laikoma tvirta jėga, užkertanti kelią konfliktams bei juos sprendžianti, ir gali būti tarpininkė sunkiausiose situacijose. Be to, Europos Sąjungai vėl teko imtis greitų ir ryžtingų ne tik diplomatinio lygio, bet ir materialios humanitarinės pagalbos teikimo tiems, kuriems jos reikia, veiksmų. Po dviejų mėnesių kilusi finansų krizė dar kartą parodė, koks svarbus tapo ES vaidmuo, kai reikia veikti viso pasaulio mastu. Komisija ir toliau atliks lyderės vaidmenį vis dažniau rengiamuose tarptautiniuose aukščiausio lygio susitikimuose, kurių tikslas – atkurti pasitikėjimą tarptautine finansų sistema ir aptarti, kaip pertvarkyti pasaulio ekonomikos valdymą ateityje. Komisija skirs ypatingą dėmesį šiems dalykams: - Plėtros proceso tąsa – prasidėjo lemiamas derybų su Kroatija etapas. Bus plėtojama kitų Vakarų Balkanų šalių Europinė perspektyva ir tęsiamos stojimo derybos su Turkija, kurių tempas priklausys nuo šalies vidaus reformų tempo. Komisija ir toliau skirs ypatingą dėmesį ekonominiam ir politiniam Kosovo vystymuisi. - Barselonos proceso plėtojimas: Viduržemio jūros regiono valstybių sąjunga ir Rytų partnerystė taip pat parodo, kokie svarbūs geri ir visapusiai santykiai su ES kaimynėmis šalimis. Tokias problemas, kaip energijos tiekimo patikimumas, migracija ir klimato kaita, galima lengviau spręsti užmezgus tinkamus santykius su Europos kaimynais. Vykdydama Europos kaimynystės politiką Komisija ir toliau plėtos idėjas, padėsiančias ES nustatyti tinkamą pusiausvyrą tarp tvirtesnių ekonominių ir politinių santykių su visomis kaimyninėmis šalimis ir poreikio palaikyti individualius ryšius su skirtingais regionais ir partneriais. - Veiksmingos partnerystės su naująja JAV administracija kūrimas. Tai bus ypač svarbu sprendžiant didžiausias pasaulio problemas, pavyzdžiui, klimato kaitos, skatinant saugumą bei stabilumą ir plėtojant bendradarbiavimą ekonomikos ir reguliavimo srityse. - Vienas didžiausių prioritetų ir toliau bus užbaigti Dohos plėtros darbotvarkę, kaip vieną geriausių būdų suteikti naujų rinkos galimybių ES įmonėms, skatinti plėtrą ir mažinti protekcionizmą visame pasaulyje. Be to, ES tęs dvišales prekybos derybas ir, jei įmanoma, sieks jas užbaigti. - Santykių su besivystančiomis šalimis stiprinimas, grindžiamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų įgyvendinimu, ir sąjungų su jomis sudarymas siekiant spręsti pasaulines problemas, dėl kurių jos dažnai nukenčia daugiausia, pavyzdžiui, energijos ir maisto tiekimo užtikrinimas, klimato kaita ir migracija. Komisija ir toliau sieks stiprinti santykius su besivystančiomis šalimis. 3. Geresnis reglamentavimas: pažadų tesėjimas ir reglamentavimo kultūros keitimas Atsižvelgiant į dabartinę finansų krizę ir ekonominę padėtį, siekiant ekonomikos konkurencingumo kaip niekad svarbus tinkamas reglamentavimas. Todėl 2009 m. Komisijos teisėkūros programoje ir toliau bus skiriamas didelis dėmesys paprastesnės ir geresnės reglamentavimo aplinkos be nereikalingos administracinės naštos skatinimui. Bus siekiama gerinti naujų pasiūlymų kokybę, paprastinti galiojančius teisės aktus ir mažinti administracinę naštą. Kaip visada, šių pastangų sėkmė priklausys nuo bendradarbiavimo su kitomis institucijomis ir valstybėmis narėmis. ES tęs diskusijas su pagrindiniais tarptautiniais partneriais dėl bendradarbiavimo reglamentavimo srityje, reikalavimų derinimo ir taisyklių lygiavertiškumo. Trečiojoje geresnio reglamentavimo strateginėje apžvalgoje bus nagrinėjami trys pagrindiniai geresnio reglamentavimo darbotvarkės aspektai: poveikio vertinimas, paprastinimas ir administracinės naštos mažinimas. Bus apžvelgta, kaip Komisija stiprins poveikio vertinimo sistemą, pavyzdžiui, taikydama pataisytas gaires ir peržiūrėdama 2005 m. lapkričio mėn. bendrojo poveikio vertinimo metodą. Bus peržiūrėta ir atnaujinta reglamentavimo aplinka bei kodifikavimo programa. Kartu bus apžvelgta, kaip įgyvendinama administracinės naštos mažinimo veiksmų programa, ir įvertinta pažanga padaryta siekiant tikslo iki 2012 m. naštą sumažinti 25 %. Tuo remdamasi ir atsižvelgdama į administracinei naštai mažinti suburtos aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupės intensyvų vidaus darbą, 2009 m. Komisija teiks daugiau pasiūlymų, kaip šio tikslo siekti. 2004 m. pradėjusi kadenciją Komisija patikrino, ar dar nepriimti pasiūlymai atitinka politikos tikslus bei geresnio reglamentavimo standartus, ir sutarė nemažą dalį jų atšaukti. Komisija ketina siūlyti, kad naujoji Komisija padarytų tą patį. Dar nepriimti pasiūlymai, kuriuos Komisija ketina atšaukti, įtraukti į Komisijos teisėkūros ir darbo programą. Toliau bus siekiama gerinti Bendrijos teisės taikymą. Bus įvertintas 2008 m. balandžio mėn. pradėtas Komisijos ir valstybių narių informacijos teikimo, problemų sprendimo ir pažeidimų šalinimo bandomasis projektas. 4. BENDRAVIMAS SU PILIEčIAIS IR Jų INFORMAVIMAS APIE EUROPą Ekonomikos nuosmukis ir iki šiol nebaigta ratifikuoti Lisabonos sutartis sustiprina poreikį geriau informuoti piliečius apie apčiuopiamus Europos Sąjungos rezultatus bei kasdieniam piliečių gyvenimui aktualius dalykus. 2009 m. Taryba, Europos Parlamentas ir Komisija pirmą kartą tarsis dėl institucinių prioritetų, remdamiesi bendrąja deklaracija dėl Europos komunikacinės partnerystės. Europos Parlamento rinkimai, į kuriuos reikės pritraukti 375 mln. rinkėjų, bus pagrindinis visų trijų institucijų sutartas komunikacijos prioritetas. Tikslinė komunikacinės veiklos grupė visų pirma bus mažiau su ES klausimais susiję asmenys, pavyzdžiui, jaunimas, moterys ir bedarbiai. Bus ypač svarbu bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir valstybėmis narėmis informuojant apie energetikos ir klimato kaitos paketo kūrimo pažangą, rengiantis 2009 m. gruodžio mėnesį vyksiančiai Kopenhagos konferencijai ir dvidešimtosioms demokratinių pokyčių Vidurio ir Rytų Europoje metinėms. Kitas svarbus šios plačios srities renginys – dvidešimtosios Berlyno sienos griūties ir geležinės uždangos pakėlimo bei penktosios 2004 m. plėtros metinės, kuriomis pabrėžiamos bendros europiečių vertybės ir juos siejantys dalykai, tokie kaip demokratija, laisvė ir solidarumas. Galiausiai ES sprendžiant finansų krizės ir jos padarinių visai ekonomikai problemas visų trijų institucijų svarbus prioritetas bus bendradarbiauti informuojant apie tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir solidarumą. Kiti Komisijos komunikacijos prioritetai yra aiškinimas, kokios papildomos naudos suteikia ES tose srityse, dėl kurių piliečiai vis labiau rūpinasi – apskritai saugumas ir būtinybė stiprinti Europos vaidmenį pasaulyje. 2009 m. numatyti institucijų komunikacijos prioritetai - 2009 m. Europos Parlamento rinkimai - Energetika ir klimato kaita - Demokratinių pokyčių Vidurio ir Rytų Europoje dvidešimtosios metinės - Tvarus augimas, darbo vietų kūrimas ir solidarumas Kiti numatyti 2009 m. komunikacijos prioritetai - Europos ateitis piliečiams - Europa pasaulyje 2009–ieji bus Europos kūrybiškumo ir inovacijų metai, todėl šiai temai bus skiriamas ypatingas dėmesys ypač atsižvelgiant į komunikacijos apie tvarų augimą, darbo vietų kūrimą ir solidarumą prioritetą. [1] COM(2008) 359 ir SEC(2008) 2026.