Sutarties 126 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad, jei valstybė narė neatitinka reikalavimų pagal vieną ar abu tuos kriterijus, Komisija turi parengti pranešimą. Tame pranešime taip pat turi būti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra didesnis už valstybės investicijų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarbūs veiksniai, įskaitant valstybės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto būklę“.

Dabartinėmis aplinkybėmis pagrindinis papildomas veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti vertinant 2020 m., yra neseniai pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga atsižvelgiant į COVID-19 pandemijos, kuri labai veikia biudžeto būklę ir lemia labai neapibrėžtą perspektyvą, ekonominį poveikį. Dėl pandemijos taip pat pradėta taikyti bendroji nukrypti leidžianti išlyga.

3.1. COVID-19 pandemija

COVID-19 pandemijos sukeltas didelis ekonominis sukrėtimas daro didelį neigiamą poveikį visai Europos Sąjungai. Poveikis BVP augimui priklausys tiek nuo pandemijos trukmės, tiek nuo to, kiek laiko bus reikalingos priemonės, kurių imamasi nacionalinių valdžios institucijų, Europos ir pasauliniu lygmeniu, siekiant sulėtinti viruso plitimą, apsaugoti gamybos pajėgumus ir paremti visuminę paklausą. Valstybės narės jau ėmėsi arba imasi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemų pajėgumą ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Taip pat imtasi svarbių likvidumo paramos priemonių ir suteiktos kitos garantijos. Remdamosi išsamesne informacija, kompetentingos statistikos institucijos turi išnagrinėti, ar tos priemonės turi tiesioginės įtakos valdžios sektoriaus balansui. Dėl tų priemonių ir ekonominės veiklos sulėtėjimo susidarys gerokai didesnės valdžios sektoriaus deficito ir skolos pozicijos.

3.2 Vidutinio laikotarpio ekonominė būklė

Suomijos ekonomikos augimas ėmė lėtėti dar prieš krizę. Ekonomikos augimą ypač neigiamai paveikė COVID-19 pandemija ir priemonės, kurių imtasi jai stabdyti. Prognozuojama, kad 2020 m. realusis BVP stipriai susitrauks maždaug 6,3 %, o 2021 m. jis vėl paaugs 3,7 %. Numatoma, kad pagrindiniai lėtėjimo veiksniai 2020 m. bus privatus vartojimas ir privačiosios investicijos, o valdžios sektoriaus vartojimas ir investicijos ekonomiką rems. Makroekonominėje prognozėje, kuria pagrįsta stabilumo programa, daroma prielaida, kad Suomijos bendrasis vidaus produktas 2020 m. susitrauks 5,5 %, o 2021 m. išaugs 1,3 % ir šį augimą lems tas pats veiksnių derinys. Numatomas staigus BVP sumažėjimas 2020 m. yra švelninamasis veiksnys vertinant, ar Suomija 2020 m. laikysis deficito kriterijaus.

Numatoma, kad 2020 m. vidaus paklausa trauksis dėl didelio neapibrėžtumo ir augančio nedarbo. Manoma, kad namų ūkiai apdairumo sumetimais dar labiau taupys, atidėdami diskrecines išlaidas ir mažindami vartojimą. Privačiosios investicijos stipriai sumažės dėl neapibrėžtos būsto rinkos ir verslo sektoriaus perspektyvos. Grynojo eksporto poveikis bus neigiamas. Darbo rinka, kuri jau prieš krizę buvo inertiška, bus paveikta itin neigiamai. 2020 m. viduryje labai išaugs nedarbas.

Vyrauja išimtinai didelis neapibrėžtumas, susijęs su pandemijos raida ir izoliavimo priemonių atšaukimo terminais bei jų poveikiu ekonominei veiklai. Prognozuojamų scenarijų blogėjimo rizika daugiausia susijusi su pandemijos sukelto vidaus ir užsienio paklausos sukrėtimo trukme ir mastu. Užsitęsusi kai kurių rūšių su laisvalaikiu susijusios veiklos, pavyzdžiui, kruizinių laivų sektoriaus, krizė gali papildomai iš esmės sukrėsti Suomijos viešuosius finansus. Kita vertus, pagrindiniai Suomijos prekybos partneriai, regis, atsigauna anksčiau, negu buvo numatyta.

3.3 Vidutinio laikotarpio biudžeto būklė

2018 m. liepos 13 d. Suomijai buvo rekomenduota užtikrinti, kad 2019 m. grynųjų pirminių valdžios sektoriaus išlaidų nominalus augimas neviršytų 2,9 % (toliau – išlaidų kriterijus), o tai atitiktų –0,2 % BVP metinį struktūrinį koregavimą . Remiantis galutiniais duomenimis ir Komisijos prognoze, 2019 m. pirminių valdžios sektoriaus išlaidų augimas lėmė tam tikrą nukrypimą nuo rekomenduojamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo. Be to, nukrypimą 2019 m. rodo ir struktūrinis balansas. Bendras vertinimas rodo, kad 2019 m. buvo šiek tiek nukrypta nuo rekomenduojamo koregavimo plano siekiant vidutinio laikotarpio biudžeto tikslo.

Ekonomikos sulėtėjimas ir priemonės, kurių ėmėsi Vyriausybė COVID-19 viruso plitimui sustabdyti, smarkiai paveiks viešuosius finansus. Pirmajame 2020 m. papildomame biudžete Vyriausybė nustatė daug fiksuoto laikotarpio tikslinių priemonių, skirtų kovai su koronaviruso pandemijos poveikiu žmonių sveikatai ir ekonomikai. Į šias priemones įtrauktos diskrecinės investicijos, kurių bendra suma 2020–2024 m. sudarys maždaug 4,1 mlrd. EUR. Ypač didelį neigiamą poveikį šios priemonės daro 2020 m. biudžetui, kurio lėšos, susijusios su 2019–2023 m. vyriausybės programos įgyvendinimu, buvo sutelktos laikotarpio pradžioje.

Su pandemija susijusių pagalbos priemonių, priimtų 2020 m. balandžio mėn. viduryje, fiskalinės išlaidos 2020 m. siekia 1,7 % BVP. Daugelį priemonių sudaro subsidijos labiausiai nukentėjusiems ekonomikos sektoriams, pagalba MVĮ ir savarankiškai dirbantiems asmenims, kad jie galėtų įveikti izoliavimo laikotarpį. Be to, Vyriausybė nusprendė laikinai sumažinti socialines įmokas. Šios priemonės taip pat apima išlaidas sveikatos priežiūrai ir medicinos reikmenims, viešajai tvarkai ir sienų apsaugai. Be to, automatinių stabilizavimo priemonių (t. y. mažesnių mokestinių pajamų ir didesnių išlaidų socialinei apsaugai) poveikis, siekiantis 3 % – 4 % BVP, dar labiau prislėgs viešuosius finansus. Apskritai šiuo metu prognozuojama, kad dėl krizės poveikio 2020 m. valdžios sektoriaus balansas sumažės –7,2 % BVP.

Nors tikimasi, kad 2021 m. ekonomika atsigaus, numatoma, kad valdžios sektoriaus pajamos bus mažesnės, negu buvo prognozuojama prieš krizę, remiantis prielaida, kad politika nesikeis. Tikimasi, kad daug su pandemija susijusių išlaidų iki 2020 m. pabaigos nebereikės, tačiau kai kurios verslo rėmimo programos bus tęsiamos. Be to, numatoma, kad Vyriausybė patirs tam tikrų nuotolių dėl paskolų ir investicijų, kurioms ji suteikė garantijas. Todėl Komisijos prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus balansas 2021 m. bus –3,4 % BVP.

Fiskalinėse prognozėse yra labai daug neapibrėžtumo, susijusio su makroekonominiais pokyčiais, pareikalautų garantijų suma, biudžeto išlaidomis, skirtomis pagalbos priemonėms, priimtoms siekiant švelninti COVID-19 pandemijos padarinius, ir poreikiu priimti papildomas priemones.

3.4. Vidutinio laikotarpio valstybės skolos pozicija

Remiantis Komisijos 2020 m. pavasario prognoze, numatoma, kad valdžios sektoriaus skola išaugs nuo 59,4 % BVP 2019 m. iki 69,6 % BVP 2021 m. Skolos tvarumo vertinimas rodo, kad nepaisant tam tikros rizikos ir atsižvelgiant taip pat į svarbius švelninamuosius veiksnius (įskaitant skolos profilį), skolos pozicija vidutinės trukmės laikotarpiu išlieka tvari. Svarbu tai, kad nors dėl COVID-19 krizės valstybės skolos pozicija blogėja, numatoma, kad skolos santykis pagal atskaitos scenarijų vidutinės trukmės laikotarpiu bus tvarios (mažėjančios) trajektorijos.

1 diagrama. Valdžios sektoriaus skolos santykis su BVP, Suomija, % BVP

Šaltinis: Komisijos tarnybos

3.5 Kiti valstybės narės nurodyti veiksniai

2020 m. gegužės 11 d. Suomijos valdžios institucijos atsiuntė raštą, kuriame pagal Reglamento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalį nurodė svarbius veiksnius. Ankstesniuose skirsniuose pateikta analizė jau iš esmės apima pagrindinius valdžios institucijų nurodytus veiksnius. Pirmiau nepaminėti papildomi veiksniai – Vyriausybės planai vykdyti struktūrines reformas ir didinti ilgalaikį tvarumą. Visų pirma jie apima pasirengimą socialinių ir sveikatos priežiūros paslaugų reformai ir veiksmų gairių dėl fiskalinio tvarumo atotrūkio mažinimo parengimą. Be to, rašte primenama, kad Suomijos grynoji turto pozicija yra tvirta, todėl ją galima panaudoti būsimam augimui skatinti ir ekonomikos ilgalaikiam tvarumui gerinti. Galiausiai Vyriausybė tvirtina, kad 2020 m. rudenį per biudžeto sesiją ji parengs ekonominės politikos dokumentų rinkinį. Be to, ji parengs visapusišką stabilumo programą, be kita ko, daugiamečius valdžios sektoriaus finansų tikslus. Rašte pabrėžiama, kad 2020 m. balandžio 30 d. pateiktoje stabilumo programoje pateiktos tik nepriklausomos 2020–2022 m. makroekonominės ir fiskalinės prognozės, bet ne Vyriausybės oficialiai priimti fiskaliniai tikslai.