Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui - Valstybių narių ataskaitos apie veiklą, kuria 2006 m. buvo šiurkščiai pažeistos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės /* KOM/2008/0670 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2008.11.4 KOM(2008) 670 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Valstybių narių ataskaitos apie veiklą, kuria 2006 m. buvo šiurkščiai pažeistos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Valstybių narių ataskaitos apie veiklą, kuria 2006 m. buvo šiurkščiai pažeistos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės 1. ĮVADAS Siekiant, kad valstybės narės įsipareigojimas vykdyti Bendrijos taisykles būtų skaidresnis, Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1447/1999[1] buvo įvesta prievolė valstybėms narėms kiekvienais metais pateikti ataskaitą Komisijai apie tai, kiek buvo užregistruota šiurkščių pažeidimų ir kokių buvo imtasi poveikio priemonių. Šiuo tikslu minėtame reglamente pateikiamas 19 ypač šiurkščių Bendrijos taisyklių pažeidimų sąrašas. Valstybės narės įpareigotos užtikrinti, kad bendrosios žuvininkystės politikos[2] taisykles pažeidžiantiems juridiniams ar fiziniams asmenims būtų taikomos atitinkamos priemonės. Sąraše išvardyti veiksmų tipai susiję su svarbiausiais įpareigojimais, nustatytais Bendrijos išteklių išsaugojimo, stebėsenos ir žuvininkystės produktų pardavimo taisyklėse. Privalomos informacijos pateikimo Komisijai tvarka nustatyta Komisijos reglamente (EB) Nr. 2740/1999[3]. Tam, kad būtų galima nustatyti taisyklių vykdymą užtikrinančių sistemų veiksmingumą, turėtų būti galima palyginti elektroninėmis priemonėmis persiunčiamus valstybių narių duomenis. Įstatymų leidėjo galutinis tikslas – laipsniškai suvienodinti žvejų sąlygas, kad jie imtų labiau pasitikėti priežiūros veiklą vykdančiomis valdžios institucijomis visoje Europos bendrijoje ir laikytųsi Bendrijos žuvų išteklių saugojimo taisyklių. Šiame komunikate aptariami veiklos, kuria buvo šiurkščiai pažeistos BŽP taisyklės, atvejai, pradėti nagrinėti 2006 m. Tai septintasis komunikatas šia tema. Pačius svarbiausius 2000 m. duomenis Komisija pateikė 2001 m. lapkričio 12 d. komunikate[4], 2001 m. duomenis – 2002 m. gruodžio 5 d. komunikate[5], 2002 m. duomenis – 2003 m. gruodžio 15 d. komunikate[6] ir 2003 m. duomenis – 2005 m. gegužės 20 d. komunikate[7], 2005 m. duomenis – 2007 m. liepos 25 d. komunikate[8]. 2. VALSTYBIų NARIų 2006 M. ATASKAITOS Komisijos reglamente (EB) Nr. 2740/1999 nustatytos išsamios taisyklės, kaip perduoti informaciją apie veiklą, kuria buvo šiurkščiai pažeistos bendrosios žuvininkystės politikos taisyklės. Duomenys perduodami elektroninėmis priemonėmis, kad Komisijos tarnybos galėtų sudaryti kartu su komunikatu pateikiamas lenteles. Lentelėse pateikiami įdomiausi faktai iš valstybių narių ataskaitų. Duomenys nurodomi tokie, kokius pateikė valstybės narės. Joms buvo suteikta galimybė juos patikrinti prieš Komisijos galutinį komunikato patvirtinimą. Į valstybių narių pateiktas pastabas buvo atsižvelgta ir visur, kur derėjo, pateiktos aiškios nuorodos. 3. PAPILDOMA VALSTYBIų NARIų PATEIKTA INFORMACIJA Kadangi surinktą informaciją interpretuoti nėra lengva, nes ją sudaro tik skaičių sekos, ir kadangi tam tikri duomenys gali būti suprasti klaidingai, Komisija paragino valstybes nares pateikti papildomos informacijos, kuri, jų manymu, padėtų pateikti aiškesnę šių skaičių analizę. A. BENDRA PAPILDOMA INFORMACIJA Esminius punktus galima apibendrinti taip: - Administraciniai ir baudžiamieji procesai, taikomi baudžiant už BŽP taisyklių pažeidimus, paprastai trunka ilgai, nuo 1–2 mėnesių iki 1–2 metų, priklausomai nuo valstybės narės. Visas procesas vidutiniškai trunka nuo 8 iki 12–18 mėnesių. Baudžiamasis procesas, kuris, pavyzdžiui, Suomijoje ir Švedijoje taikomas dažniausiai, paprastai trunka ilgiausiai – kai kuriose valstybėse narėse jis trunka, įskaitant apeliacijos etapus, iki 10 metų. Administraciniai procesai yra trumpesni ir paprastai trunka 1–2 mėnesius. - Dar neužbaigta itin daug procedūrų dėl metais prieš tai nustatytų pažeidimų. - Apskritai daugiausia šiurkščių pažeidimų yra susiję su tam tikrų rūšių žuvimis, kurių išteklių atkūrimo planai įgyvendinami arba taikomi nacionaliniai jų žvejybos apribojimai ir kurios turi didelę komercinę vertę, t. y. giliavandenės žuvys, menkės, plekšnės, lašišos, sardinės ir ančiuviai. - Paaiškėjo, kad daugiausia pažeidimų valstybės narės nustatė ICES zonose, kaip antai: rytų Viduržemio jūros zona, Šiaurės jūra, Baltijos jūra, Skagerako ir Kategato teritorijos, Andalūzija ir Galisija, ICES 30 zona, Šiaurės Graikijos FAO zonos 34.3.1 ir 34.2.2. - Daugiausiai pažeidimų buvo nustatyta patikrinimų jūroje metu. B. NAUJI TEISėS AKTAI IR GERIAUSIA PATIRTIS Stengiantis plėsti komunikato taikymo sritį šiame komunikate pirmą kartą pateikiamos nuorodos į nacionalinius teisės aktus ir į geriausią patirtį. Kalbant apie naujus pastaruoju metu priimtus žuvininkystės politikos įgyvendinimo teisės aktus ir geriausią patirtį, verta paminėti, kad: - Ispanija priėmė naujus teisės aktus dėl laikinų administracinių priemonių, kuriomis siekiama išvengti ir sumažinti kai kurių manomai padarytų didelių pažeidimų žalingą poveikį. Dažniausiai taikoma priemonė – laivo sulaikymas uoste iki tol, kol bus sumokėtas užstatas. Ši priemonė pasirodė esanti veiksminga, nes ją taikant pažeidimų skaičius sumažėjo. Buvo sukurta interneto svetainė, kurioje pateikiama informacija apie pažeidimų atvejais taikomas baudas; tokia informacija galima naudotis kaip rekomendacija apie teisinius ir juridinius kriterijus būsimų procedūrų metu. - Prancūzijos priežiūros veikla tapo aktyvesnė, ypač nustatant reikalavimų, susijusių su versliniu žuvų dydžiu, pažeidimus. 2006 m. buvo pirmieji administracinių bausmių tvarkos pagal Žemės ūkio orientavimo 2006-11 įstatus taikymo metai. - Graikija įsteigė visą parą veikiantį Žvejybos stebėsenos centrą, kuris pagal nacionalinius teisės aktus gali taikyti poveikio priemones pažeidimus padariusiems laivams. - Italijoje pradėjo veikti nauja duomenų apdorojimo sistema FINSIEL Italijos žvejybos laivyno elektroniniu būdu perduodamiems duomenims kaupti – taip Italija siekia laikytis EB reglamentuose ir ETT sprendime C-161/05 nustatytų įpareigojimų. - Slovėnija taip pat įdiegė naują informacijos sistemą ir pagerino ryšius su suinteresuotosiomis šalimis, kad pastarosios geriau susipažintų su BŽP taisyklėmis. Žvejybos stebėsenos centras, kurio tikslas – rinkti duomenis apie žvejybą ir vykdyti jų kryžminį patikrinimą, neseniai įkurtas tam, kad palygintų VMS ir InfoRib sistemos, kurioje laikoma laivų žurnalų informacija, duomenis, taip pat pirmojo pardavimo ir iškrovimo deklaracijų informaciją. - Švedijos teisės aktuose nustatytas baudų už rimtus pažeidimus dydis yra proporcingas laivo variklio galingumui – baudos dydis turi būti ne mažiau kaip 10 ir ne daugiau kaip 500 kartų didesnis už variklio galingumą kilovatais. Švedija taip pat numato galimybę panaikinti profesionalios žvejybos ir laivybos leidimus, tačiau dabar tai gali būti taikoma tik įsigaliojus apkaltinamajam nuosprendžiui. Jei ūkio subjektas nusižengia pakartotinai, jam išduoti leidimai gali būti panaikinami visam laikui. Buvo sustiprinta priežiūra pirmajame sandorio etape ir išaiškinta dar daugiau pažeidimų. 4. šIURKšTūS PAžEIDIMAI PALYGINTI SU žVEJYBOS LAIVų SKAIčIUMI KIEKVIENOJE VALSTYBėJE NARėJE Šioje lentelėje nurodomas kiekvienos valstybės narės 2006 m. veiklą vykdžiusių laivų skaičius, kuris, palyginti su 2005 m. gruodžio 31 d. į kiekvienos valstybės narės žvejybos laivų registrą įtrauktų laivų skaičiumi, yra 10 % mažesnis, ir visas šiurkščių pažeidimų, kuriuos nustatė ir apie kuriuos pranešė valstybės narės, skaičius (šis skaičius atitinka tik su valstybės narės vėliava plaukiojančių laivų padarytų šiurkščių pažeidimų skaičių). Lyginant minėtus valstybių narių duomenis vargu ar įmanoma padaryti pagrįstas išvadas, nes taisykles pažeidžia ne tik žvejai, bet ir kiti ekonominės veiklos vykdytojai, tačiau nustatytų pažeidimų skaičių palyginus su laivyno dydžiu galima teigti, kad daugumoje valstybių narių priežiūros veikla vykdoma netinkamai ar net kad tam tikrose valstybėse narėse ta priežiūra apskritai nepakankama. Valstybė narė | Veiklą vykdančių laivų skaičius | Šiurkštūs pažeidimai | Belgija | 107 | 29 | Danija | 3 136 | 323 | Vokietija | 2 017 | 101 | Graikija | 17 878 | 351 | Estija | 994 | 0 | Ispanija | 13 357 | 2 061 | Prancūzija | 7 698 | 1 360 | Airija | 1 843 | 223 | Italija | 14 093 | 3 868 | Kipras | 872 | 88 | Latvija | 897 | 94 | Lietuva | 266 | 4 | Malta | 1 413 | 0 | Nyderlandai | 831 | 96 | Lenkija | 884 | 129 | Portugalija | 8 715 | 1 352 | Slovėnija | 179 | 22 | Suomija | 3 196 | 11 | Švedija | 1 567 | 80 | Jungtinė Karalystė | 6 761 | 170 | IŠ VISO | 86 704 | 10 362 | 5. VALSTYBIų NARIų ATASKAITOS Valstybės narės iš viso pranešė apie 10 362 pažeidimus; nustatyta visų Tarybos reglamento (EB) Nr. 1447/1999 sąraše nurodytų tipų pažeidimų. Pažeidimų padaryta 1 % mažiau nei 2005 m., ir tai sietina su tuo, kad veiklą vykdančių ES laivų sumažėjo 10 %. Todėl iš tikrųjų BŽP taisyklių nėra laikomasi geriau. Absoliučia išraiška valstybės narės nustatė tik 81 pažeidimu mažiau nei 2005 m. Kad tendencijas lyginti ir stebėti būtų paprasčiau, reikėtų pasakyti, kad ankstesniais metais buvo nustatyta tiek šiurkščių pažeidimų: 2000 m. – 7 298, 2001 m. – 8 139, 2002 m. – 6 756, 2003 m. – 9502; 2004 m. – 9 660 ir 2005 m. – 10 443. Pagrindinius pridėtose lentelėse pateiktus duomenis galima apibendrinti taip: Ispanija, Prancūzija ir Portugalija nustatė 83 % visų pažeidimų. Tačiau šios šalys taip pat turi ir daugiausiai laivų. 2006 m. daugiausiai šiurkščių pažeidimų padaryta sandėliuojant, perdirbant, pateikiant prekybai ir transportuojant žuvininkystės produktus, neatitinkančius galiojančių prekybos standartų – tokie pažeidimai sudarė 20 % visų pažeidimų, o žvejybos be leidimų pažeidimai buvo antri pagal dažnumą, jie sudarė 18 % visų pažeidimų. Duomenų klastojimo arba neregistravimo pažeidimai sudarė 13 % procentų ir pagal dažnumą buvo treti, o ketvirti – taisyklių dėl verslinio žuvų dydžio pažeidimai (10 %). Kiti šiurkščių pažeidimų tipai sudarė mažiau kaip 10 % visų pažeidimų skaičiaus. Šie duomenys yra panašūs į 2005 m. duomenis, tačiau atvejų, kai žuvies produktai buvo sandėliuojami, perdirbami, pateikiami prekybai ir transportuojami nesilaikant prekybos standartų arba kai buvo žvejojama neturint leidimo arba buvo klastojami ar neregistruojami elektroniniai duomenys, pagausėjo. Atvejų, kai buvo bandyta klastoti laivo stebėjimo sistemos (LSS) duomenis, palyginti su praėjusiais keliais metais, taip pat pagausėjo. 2006 m. po 7 973 procesų buvo skirtos baudos; tokie pažeidimai sudarė 77 % visų nustatytų pažeidimų – tai mažiau nei metais prieš tai, kai baudos buvo taikytos 83 % atvejų. Įdomu tai, kad iš pradėtų procesų 72 % buvo administraciniai, 25 % – kriminaliniai, o likę – mišraus pobūdžio. Kol kas nepateikta jokio paaiškinimo, kodėl tos pačios rūšies pažeidimų skaičius įvairiose valstybėse narėse smarkiai skiriasi (vidutinė piniginė bauda, kai išnagrinėjus bylą skiriama nuobauda, Europos Sąjungoje 2006 m. buvo 1548 eurai) . Stebėtina tai, kad šis skaičius yra toks pat, kaip ir 2005 m. baudos vidurkis, nors baudos dydis valstybėse narėse buvo skirtingas ir siekė nuo 170 iki 6 070 EUR. Dabartinis baudos vidurkis yra perpus mažesnis už 2003 m. baudos vidurkį (4 664 eurų) ir mažesnis nei 2004 m. taikytos baudos vidurkis (2 272 eurų). Pažymėtina, kad didžiausios baudos valstybėse narėse buvo skirtingos ir siekė nuo 170 iki 120 000 eurų. Buvo panaikinti 1082 leidimai, tačiau tik 10 % pažeidimų atvejų. Palyginimui, 2004 m. panaikinti 1 226 leidimai, ir tai sudarė 13 % visų pažeidimų atvejų. Atkreipiame dėmesį į tai, kad ši priemonė dažniausiai buvo taikoma Graikijoje (71 % pažeidimų atvejų) ir Ispanijoje (36 % pažeidimų atvejų). Galiausiai, žvejybos pramonės sumokėta suma už 2006 m. skirtas baudas (9 281 mln. eurų) nėra didelė; ji skirta tik 0,04 % visų veiklą vykdančių žvejybos laivų. 6. BENDROSIOS PASTABOS APIE VALSTYBIų NARIų ATASKAITAS Komisija dar kartą pabrėžė, kad neturint valstybių narių pastabų yra labai sunku interpretuoti lentelėse pateikiamus skaičius, ir padarė išvadą, jog, palyginti su metais prieš tai, padėtis nė kiek nepagerėjo. Ypatingą nerimą kelia tai, kad didesnės nustatytų pažeidimų dalies atvejais skirtos poveikio priemonės buvo nepakankamos, o galimybė būti nutvertam arba persekiojamam reguliavimą atliekančių institucijų buvo nedidelė. Visa tai skatina žvejus manyti, kad ekonominė nauda, kurios jie gautų pažeisdami taisykles, gali būti didesnė nei rizika. Kadangi skiriamos nepakankamai griežtos nuobaudos, išlaidas, patirtas susimokant už BŽP taisyklių pažeidimus, žuvininkystės ūkio subjektai laiko įprastomis bendrovių veiklos sąnaudomis – tai panaikina bet kokias paskatas laikytis taisyklių. Laikinas leidimo žvejoti ar vykdyti profesinę veiklą galiojimo nutraukimas yra labai veiksminga priemonė skatinti laikytis BŽP taisyklių, nes ją galima greitai pritaikyti ir ji įsigalioja nedelsiant. Komisija pažymi, kad kelios valstybės narės šią priemonę pradėjo taikyti (ligi šiol ji valstybių narių teisinėje sistemoje nebuvo numatyta). Galima tik apgailestauti, kad dauguma valstybių narių tos priemonės kol kas netaiko, bent jau tuo atveju, kai taisyklės pažeidžiamos taip šiurkščiai, kad būtų galima kelti baudžiamąją bylą. 7. REGIONINIų žUVININKYSTėS ORGANIZACIJų (RŽO) NUSTATOMI PAžEIDIMAI Keletas Regioninių žuvininkystės organizacijų (toliau – „RŽO“) jau įdiegė priežiūros tvarką, pagal kurią būtų registruojami pažeidimai. Tokią priežiūros tvarką taiko Šiaurės Vakarų Atlanto žvejybos organizacija (NAFO) ir Šiaurės Rytų Atlanto žvejybos organizacija (NEAFC). RŽO nusistatė šiukščiais laikomų žuvininkystės išteklių išsaugojimo taisyklių pažeidimų sąrašą. Šio komunikato sudarymo tikslais apie tuos pažeidimus nepranešama, tačiau Komisija daro prielaidą, kad BŽP taisyklių pažeidimai, kuriuos padarė minėtų RŽO prižiūrimose jūrų akvatorijose žvejojantys laivai, įtraukiami į pažeidimų, apie kuriuos Komisijai pranešama, kad ji galėtų parengti šį komunikatą, sąrašą. Verta atminti, kad kasmet Europos bendrija minėtoms organizacijoms teikia ataskaitą apie nacionalinių kontrolės tarnybų nustatytus ir Komisijai praneštus pažeidimus. Tačiau Regioninėms žvejybos organizacijoms perduotų duomenų neįmanoma palyginti su šio komunikato prieduose pateiktais duomenimis, nes pažeidimai klasifikuojami nevienodai. Atrodo, kad 2006 m. NEAFC akvatorijoje RŽO priklausantis Bendrijos laivas padarė du šiurkščius pažeidimus. Palyginimui: tuo pačiu laikotarpiu NEAFC akvatorijoje buvo nustatyti trys šiurkštūs kitų susitariančiųjų šalių laivų pažeidimai. ES ir kitos susitariančiosios šalys nustatė ir pranešė, kad Bendrijos laivai NAFO akvatorijoje padarė 15 akivaizdžių pažeidimų. Lyginant su 2005 m., pažeidimų skaičius sumažėjo (2005 m. buvo nustatytas 21 pažeidimas). Kito palyginimo pagrindas gali būti 12 kitų susitariančiųjų šalių pažeidimų 2006 m. Įdomu ir tai, kad 2006 m. NAFO akvatorijoje padaugėjo patikrinimų uostuose, įskaitant inter alia patikrinimus uostuose, kurių metu tikrinami iškrauti kiekiai, apie kuriuos pranešta, lyginami duomenų šaltiniai apie sužvejotus kiekius ir sudaromi elektroniniai konkrečių rūšių žuvų išteklių vandenyje žemėlapiai. 8. ATEITIES UžDUOTYS Reikia kruopščiai įvertinti kasmet skelbiamo komunikato apie šiurkščius pažeidimus vertę, kad, atsižvelgiant būsimos BŽP priežiūros sistemos reformą, būtų palyginta, kaip valstybės narės užtikrina BŽP taisyklių laikymąsi. Reikia skubiai sukurti vienodas sąlygas visose valstybėse narėse. Bendrai buvo pritarta nuomonei, kad svarbiausia užtikrinti, jog nuobaudos už BŽP taisyklių pažeidimus, kurias skiria valstybės narės, siekdamos griežtesnio tų taisyklių laikymosi, būtų skiriamos visiškai skaidriai. Vis dėlto, remiantis patirtimi, įgyta 2000–2006 m. rengiant komunikatus apie šiurkščius pažeidimus, galima pagrįstai tvirtinti, kad iš esmės nepakeitus Bendrijos teisinių tekstų ir nesuvienodinus priežiūros tvarkos ES lygmeniu, tų taisyklių laikymosi nebus įmanoma pagerinti. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad už tokio pat tipo šiurkščius pažeidimus įvairios valstybės narės taiko labai įvairias poveikio priemones, ir pabrėžia, kad apskritai taikomos baudos nėra pakankamai atgrasančios, nes jos nesuteikia tikros paskatos laikytis taisyklių. Todėl taikant priežiūros sistemas nesugebama nustatyti pažeidimų ir užkirsti kelią jiems. Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nėra bendrų priežiūros reikalavimų, todėl nacionalinės sistemos yra skirtingos ir nesudaro sąlygų nei užtikrinti pakankamą priežiūrą, nei pagerinti jos kokybę. Todėl gali būti padarytos dvi pagrindinės išvados: pirma, priežiūros ir poveikio priemonės šiurkščių pažeidimų atvejais taikomos nepakankamai – taip pakertamas bendrosios žuvininkystės politikos veiksmingumas. Antra, trūksta koordinuotų veiksmų, todėl EB lygiu taisyklės taikomos šališkai. Audito Rūmai labai svarbioje 2007 m. liepos mėn. Specialiojoje ataskaitoje pateikė tą pačią išvadą, pabrėždami, kad poveikio priemonės turėtų turėti atgrasantį poveikį ir turėtų būti suvienodintos. Atsižvelgdama į tai, Komisija ketina pradėti išsamią ES žuvininkystės priežiūros politikos reformą. Šia iniciatyva turi būti visapusiškai ir integruotai pašalinti visi nustatyti trūkumai. Vykdant priežiūros reformą, reikės ES lygmeniu įdiegti suvienodintas administracines poveikio priemones, aiškiau apibrėžti šiurkščius pažeidimus ir vykdymo užtikrinimo priemones. Įgyvendinant reformą bus siekiama užtikrinti lygias teises ir sąžiningą konkurenciją, taip pat užkirsti kelią pažeidėjų migracijai į tas valstybes nares, kuriose už pažeidimus baudžiama ne taip griežtai, ir skatinti ūkio subjektus laikytis taisyklių. Be to, bus sukurtas naujas suvienodintas patikrinimų ir priežiūros metodas, pagerintas duomenų kryžminio patikrinimo sistemų veiksmingumas ir Komisijos sugebėjimas užtikrinti Europos bendrijos BŽP taisyklių laikymąsi, bus skatinama naudoti šiuolaikines technologijas ir laikytis taisyklių. Šį Komisijos pasiūlymą numatoma priimti 2008 m. spalį. Komisija pabrėžė, kad po priežiūros reformos pirmiausia valstybės narės bus atsakingos už BŽP taisyklių įgyvendinimo užtikrinimą ir dar kartą kviečia jas tinkamai apsvarstyti įsipareigojimą visomis galimomis priemonėmis užtikrinti BŽP taisyklių laikymąsi. Ji skatina jas pirmiausiai pagerinti tarpusavio bendradarbiavimą nustatant pažeidimus ir baudžiant už juos. Komisija pareiškia, kad valstybės narės laikosi ne visų BŽP taisyklėse nustatytų įsipareigojimų. Pakaks vieno pavyzdžio: šiuo metu valstybės narės neturi reikiamų priemonių rinkti, apdoroti ir įvertinti duomenis apie šiurkščius BŽP taisyklių pažeidimus, nors jos turėtų būti pasirengusios tai daryti. Valstybės narės nėra sukūrusios duomenų bazių, kuriose būtų galima užregistruoti atitinkamus kiekvieno atskiro atvejo aspektus naudojant kodus. Komisija mano, kad minėtus reikalavimus reikia vykdyti. Neturint kompiuterinių duomenų bazių, kuriose būtų kaupiama informacija apie, pavyzdžiui, įstatymo pažeidėją, laivą ar bendrovę, teisės normas, žuvų rūšis, žvejybos rajonus, ekonominę situaciją, administracines išlaidas, pagrindines ir papildomas skirtas poveikio priemones, neįmanoma tinkamai įvertinti nei veiklos, nei administracinių priemonių taikymo, nei galiojančių teisės aktų veiksmingumo. Tik apdorojant minėtus duomenis ir tuos, kurie į duomenų bazes įtraukiami laikantis jau galiojančių Bendrijos įstatymų (pvz., dėl laivyno registro, statistinių duomenų, laivo stebėjimo sistemos įrašų), bus įmanoma įvertinti valstybių narių veiklą, ją palyginti ir administracines procedūras bei teisinius tekstus galiausiai pakeisti taip, kad BŽP taisyklės būtų įgyvendinamos veiksmingai. Duomenų kryžminio patikrinimo nebuvimas taip pat yra problema, kurią reikia greitai spręsti. Tuo tikslu galbūt vertėtų pasinaudoti geriausia jau keleto valstybių narių turima patirtimi: jose jau labai gerai veikia patikrinimų ataskaitų automatinio apdorojimo sistemos. Šių sistemų privalumai yra šie: suvienodinamos procedūros, duomenys laikomi centralizuotai, sistemomis paprasta naudotis, ir todėl sumažėja išlaidos mokymams, visos formuluotės pateikiamos įvairiomis kalbomis, lanksčiai reaguojama į teisės aktų pakeitimus ir pagerėja saugumas, nes taikomas nustatytos formos atpažinimas. Komisija jau pasiūlė tokių sistemų formatą, kurį galėtų taikyti nacionalinės administracijos. Ji pasirengusi valstybėms narėms padėti rengti naujas priemones, įskaitant finansinę pagalbą, kurią būtų galima teikti pasinaudojus galiojančiais biudžeto straipsniais.Todėl Komisija ragina valstybes nares, kad tol, kol rengiama išsami priežiūros sistemos reforma, jos bendradarbiautų ir atitinkamai taikytų savo teisės aktus bei organizuotų administracinę struktūrą. Priedo lentelių sąrašas I. Šiurkščių pažeidimų skaičius pagal valstybę narę 2006 m.; II. Pažeidimai pagal šalis ir laivo registravimo valstybę 2006 m.; III. Baudų skyrimo atvejų skaičius ir šiurkščių pažeidimų skaičius pagal tipą ir pagal valstybę narę 2006 m.; IV. Vidutinė bauda ir šiurkščių pažeidimų skaičius pagal tipą ir pagal valstybę narę 2006 m.; V. Konfiskavimų skaičius ir pažeidimų skaičius pagal pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę 2006 m.; VI. 2006 m. panaikintų leidimų ir šiurkščių pažeidimų skaičius pagal valstybę narę; VI. A Panaikintų laikinų leidimų skaičius ir šiurkščių pažeidimų skaičius pagal valstybę narę 2006 m.; VI. B Panaikintų ilgalaikių leidimų skaičius ir šiurkščių pažeidimų skaičius pagal valstybę narę 2006 m.; VII. 2006 m. žuvininkystės sektoriaus už šiurkščius pažeidimus per metus sumokėta suma kiekvienoje valstybėje narėje; VIII. Šiurkščių pažeidimų skaičius pagal žvejybos zoną 2006 m.; IX. Šiurkščių pažeidimų skaičius pagal žvejybos uostą 2006 m.; X. Pradėto proceso tipas pagal šiurkštaus pažeidimo tipą ir pagal valstybę narę 2006 m.. [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [pic] [1] OL L 167, 1999 7 2, p. 5. [2] Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 25 straipsnis. [3] OL L 328, 1999 12 22, p. 62. [4] COM(2001) 650, 2001 11 12. [5] COM(2002) 687, 2002 12 5. [6] COM(2003) 782, 2003 12 15. [7] COM(2005) 207, 2005 5 30. [8] COM(2007) 448, 2007 7 25.