[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 26.2.2009 KOM(2009) 83 galutinis 2009/0035 (COD) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų {SEK(2009) 206}{SEK(2009) 207} (Tekstas svarbus EEE) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIūLYMO APLINKYBėS 1.1. Pasiūlymo tikslai Šio pasiūlymo iš dalies keisti Direktyvą 78/660/EEB dėl tam tikrų bendrovių metinių atskaitomybių (Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą)[1] tikslas – supaprastinti mikrosubjektų verslo aplinką ir ypač finansinės atskaitomybės reikalavimus, siekiant skatinti jų konkurencingumą ir sudaryti joms galimybes augti. Atlikus pakeitimus turėtų sumažėti administracinė našta, tačiau tebebūtų užtikrinta pakankama suinteresuotųjų šalių apsauga ir jų informavimas, o mikrosubjektų atskaitomybės reikalavimus būtų galima suderinti su realiais naudotojų ir rengėjų poreikiais. 1.2. Bendrosios aplinkybės 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad administracinės naštos mažinimas yra svarbi Europos ekonomikos skatinimo priemonė pirmiausia todėl, kad tai gali būti naudinga MVĮ. Ji pabrėžė, kad administracinei naštai ES sumažinti būtinos didelės bendros Europos Sąjungos ir valstybių narių pastangos[2]. 2008 m. kovo mėn. vykusiame posėdyje Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją parengti naujus paspartinta tvarka priimamų teisės aktų pasiūlymus, skirtus administracinei naštai sumažinti[3]. Apskaita ir auditas įvardytos kaip svarbiausios sritys, kuriose turi būti mažinama Europos įmonių administracinė našta. Dėl prasidėjusios finansų krizės vartotojų ir verslo pasitikėjimui atkurti Komisija paskelbė Europos ekonomikos atkūrimo planą. Europos ekonomikos atkūrimo plane yra įsipareigojimas sumažinti naštą mažosioms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ) ir mikrosubjektams, be kita ko, „pašalinant reikalavimą labai mažoms įmonėms rengti metinę atskaitomybę“[4]. Be to, Europos Parlamentas skatina „Komisiją tęsti veiksmus supaprastinant bendrovių teisę, apskaitą ir auditą…, ypač Ketvirtąją ir Septintąją bendrovių teisės direktyvas“[5] ir atvirai ragina Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo valstybėms narėms būtų leista apskaitos direktyvų netaikyti vietos ir regioninėms įmonėms[6]. Ketvirtoji bendrovių teisės direktyva buvo priimta 1978 m., siekiant sukurti darnų visų ES uždarųjų akcinių bendrovių išorinės atskaitomybės reikalavimų rinkinį. 1983 m. buvo priimta Septintoji bendrovių teisės direktyva, kuria nustatytas bendras konsoliduotų finansinių ataskaitų reikalavimų rinkinys. Ketvirtoji ir Septintoji bendrovių teisės direktyvos (apskaitos direktyvos) kartu sudaro apskaitos acquis pagrindą. Per praėjusius 30 metų apskaitos direktyvos buvo keletą kartų keičiamos. Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (TAS reglamentą)[7], į biržos prekybos sąrašus įtrauktos įmonės (ir tos, kurių skolos vertybiniai popieriai įtraukti į biržos prekybos sąrašus) turi pateikti pagal TFAS parengtas ataskaitas, todėl daugelis Ketvirtosios bei Septintosios direktyvų reikalavimų joms netaikomi. Tačiau šios direktyvos tebėra ES MVĮ apskaitos pagrindas[8]. Dėl apskaitos direktyvų pagerėjo ES finansinės atskaitomybės aplinka. Tačiau dėl kiekvieno apskaitos direktyvų papildymo atsirado naujų reikalavimų, ir nors kiekvienas naujas reikalavimas galbūt buvo teisėtai pagrįstas, dabar svarbu iš naujo svarstyti, ar reikėtų atsisakyti nelabai naudingų reikalavimų arba juos pakeisti kitais. Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB[9] apibrėžtos labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės. Tačiau po konsultacijų su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad toje rekomendacijoje nurodytos labai mažoms įmonėms nustatytos ribos apskaitos tikslais gali būti pernelyg didelės. Pateiktame pasiūlyme teigiama, kad ES teisinėje sistemoje būtų galima nustatyti mikrosubjektų kategoriją, kurią sudarytų mažiausios įmonės[10]. Mikrosubjektais laikomos bendrovės, kurios balanso datą neviršija dviejų iš toliau nurodytų kriterijų ribų: bendras balansas – 500 000 EUR, grynoji apyvarta – 1 000 000 EUR ir (arba) finansinių metų darbuotojų vidurkis – 10 darbuotojų. Šiuo metu mikrosubjektams taikomos tos pačios taisyklės kaip ir didesnėms bendrovėms, tačiau laikui bėgant nustatyta, kad joms taikomos išsamios atskaitomybės taisyklės nėra proporcingos atsižvelgiant į konkrečius jų apskaitos poreikius, dėl to atsiranda sąnaudų našta ir tai gali trukdyti veiksmingai naudoti kapitalą gamybos tikslais. Siūlomas pakeitimas – tai tikslingas Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos keitimas[11], dėl kurio per trumpą laiką turėtų būti gerokai supaprastinti teisės aktai. Šis pasiūlymas yra Komisijos tęstinės paprastinimo programos, kuri yra vienas iš svarbiausių geresnio reglamentavimo darbotvarkės prioritetų, dalis. Be to, šis pasiūlymas taip pat vertinamas kaip Ketvirtosios ir Septintosios bendrovių teisės direktyvų platesnio masto peržiūros, numatytos 2009 m. trečiojo ketvirčio Komisijos teisėkūros darbo programoje, dalis. Atsižvelgiant į šį planuojamą ES apskaitos sistemos atnaujinimą ir (arba) pakeitimą, netrukus bus pradėtos viešos konsultacijos. 2. KONSULTACIJų SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS 2.1. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Komisijos tarnybos atliko tyrimą, kad nustatytų galbūt labiausiai apsunkinančius apskaitos direktyvų reikalavimus[12]. Gavus pirminius rezultatus paaiškėjo, kad jų reikalavimams supaprastinti galėtų būti padaryti keli pakeitimai. Šios pirminės idėjos ir pasiūlymai buvo aptarti su valstybėmis narėmis Apskaitos reguliavimo komitete (ARK) keliuose nuo 2006 m. gruodžio mėn. vykusiuose posėdžiuose. Po šių diskusijų Komisija 2007 m. liepos mėn. paskelbė komunikatą[13], kuriame nurodė galimus apskaitos direktyvų dalinius pakeitimus ir (arba) keitimus. Komisijos tarnybos nustatė, kokie politikos variantai bus svarstomi, ir, be kita ko, pasiūlė Ketvirtojoje bendrovių teisės direktyvoje nustatyti naują kategoriją – mikrosubjektų; šiai kategorijai priklausančių įmonių valstybės narės galėtų pasirinktinai neįtraukti į direktyvos taikymo sritį. Dauguma viešosiose konsultacijose dalyvavusių suinteresuotųjų šalių pritarė tam, kad mikrosubjektams nebūtų taikomi apskaitos direktyvų reikalavimai, nes taip būtų labai sumažinta tokiems subjektams tenkanti administracinė našta ir būtų skatinamas tokių subjektų steigimas. Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupė administracinei naštai mažinti (Aukšto lygio grupė)[14] svarstė, kokiais būdais mažinti naštą bendrovių teisės ir apskaitos srityje, ir priėjo prie išvados, kad keletas apskaitos direktyvose nustatytų apskaitos prievolių nėra būtinos. Todėl savo ataskaitoje[15] Aukšto lygio grupė ragina nedelsiant įteisinti valstybių narių galimybę rinktis netaikyti tam tikrų reikalavimų mikrosubjektams. 2.2. Poveikio vertinimas Šio pasiūlymo poveikio vertinimą Komisijos tarnybos pateikė Poveikio vertinimo valdybai, kuri jį patvirtino 2009 m. sausio 28 d. Į Valdybos pastabas buvo atsižvelgta. Poveikio vertinime prieita prie išvados, kad dėl siūlomo Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos netaikymo mikrosubjektams tikimasi teigiamo poveikio mikrosubjektams mažinant administracinės atskaitomybės naštą, sudarant jiems galimybes teikti aktualesnę ir suprantamesnę informaciją pagrindiniams naudotojams, kreditoriams bei vadovybei kartu nesukeliant didelio neigiamo poveikio išorės suinteresuotiesiems subjektams teiktinai informacijai, kreditorių apsaugai ir tarpvalstybinei prekybai. Tai turės poveikio statistinių duomenų prieinamumui kai kuriose valstybėse narėse, ir dėl to gali tekti keisti statistinių duomenų rinkimą. Šį klausimą galima išspręsti, pvz., organizuojant papildomus statistinius tyrimus. Dėl pasiūlymo taip pat sumažės viešai prieinamos informacijos. Tačiau skelbiamų mikrosubjektų finansinių ataskaitų vaidmuo yra ribotas, nes, pvz., tokių įmonių darbuotojai paprastai tiesiogiai palaiko ryšius su vadovu (-ais) ir savininku (-ais). Kalbant apie plačiąją visuomenę, ją labai mažai domina informacija apie mikrosubjektus[16]. 2.3. Stebėsena ir vertinimas Šį pasiūlymą reikėtų vertinti kartu su kitomis Ketvirtosios ir Septintosios bendrovių teisės direktyvų paprastinimo priemonėmis; reikia bendrai įvertinti jas ir jų poveikį. Komisija kartu su valstybėmis narėmis stebės įgyvendinimą ir organizuos įgyvendinimo seminarus. Vertinant reikalavimų mikrosubjektams netaikymą ir susijusį poveikį kartu bus vertinama, kaip siekiama pagrindinių tikslų derinant apskaitos taisykles su finansinių ataskaitų naudotojų ir rengėjų poreikiais ir bendrai mažinant administracinę naštą. Atliekant bendrą Ketvirtosios ir Septintosios bendrovių teisės direktyvų peržiūrą, numatytą 2009 m. trečiojo ketvirčio Komisijos teisėkūros darbo programoje, bus išsamiau aptartas tikslesnės stebėsenos klausimas. 3. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI 3.1. Teisinis pagrindas Europos bendrijos steigimo sutarties 44 straipsnio 1 dalis[17]. 3.2. Subsidiarumo ir proporcingumo principai Šis pasiūlymas nepriklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Veikti ES lygiu būtina, nes mikrosubjektų finansinės atskaitomybės prievolės kyla iš ES direktyvos. Kad valstybės narės galėtų netaikyti šių reikalavimų mikrosubjektams, Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą reikia keisti; todėl pateisinami veiksmai ES lygiu. Siūlomi pakeitimai yra proporcingi tikslui panaikinti bereikalingą administracinę naštą mikrosubjektams. Šiame pasiūlyme ir toliau įtvirtinamas principais pagrįstas Bendrijos požiūris į ES apskaitos reglamentavimą. Be to, apskaitos direktyvos reiškia „minimalų suderinimą“[18]. Tai užtikrina proporcingumą, o valstybėms narėms leidžiama lanksčiai pasirinkti, kaip įgyvendinti tikslus, kartu kiek įmanoma sumažinant mikrosubjektų finansinę ir administracinę naštą. Todėl įgyvendindamos šią direktyvą valstybės narės taip pat turėtų analizuoti nacionalinius teisės aktus ir į juos atsižvelgti, be to, gali būti rekomenduotinos tolesnio paprastinimo nacionalinio lygmens priemonės. Šiomis aplinkybėmis taip pat reikia pažymėti, kad Komisija žino, jog valstybės narės ir toliau turi tikrinti bei stebėti, ar mikrosubjektai, kurioms netaikomos Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos nuostatos, tebeatitinka tokių bendrovių kriterijus ar jų nebeatitinka. Valstybės narės turi turėti susijusią būtiną informaciją (statistinius, socialinius duomenis ir kt.). Vadovaudamasi subsidiarumo principu, Komisija sąmoningai pasirinko šį variantą. 3.3. Priemonės pasirinkimas Siūloma priemone iš dalies keičiamos galiojančios direktyvos, todėl tai yra direktyva. 4. PAPRASTINIMAS Paskelbus Komisijos komunikatą „Geresnis reglamentavimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti“[19], 2005 m. spalio mėn. Komisija pradėjo naują esamų ES teisės aktų paprastinimo etapą – paskelbė tęstinę programą[20], kuri iš pradžių buvo skirta 2005–2008 m. 2009 m. sausio mėn. Komisija pateikė Trečiąją geresnio reglamentavimo strateginę apžvalgą ir atnaujino Tęstinę paprastinimo programą[21]. Tęstinėje paprastinimo programoje numatyta, kad dabartinį pasiūlymą Komisija turi priimti 2009 m.[22] – tai bus apskaitos direktyvų peržiūros siekiant atsižvelgti į mažų įmonių interesus bei sumažinti administracinę naštą dalis. Šiam bendresniam pasiūlymui parengti reikia daugiau laiko. Todėl Komisija mano, kad, atsižvelgiant į Europos ekonomikos atkūrimo planą, reikia dabar imtis priemonių mikrosubjektų naštai mažinti. Pateikiami dideli tokio paprastinimo privalumai. Remiantis Komisijos turimais skaičiavimais, ES yra apie 5,3 mln. mikrosubjektų, atitinkančių bent du apibrėžties kriterijus[23]. Laikydamasi apskaitos direktyvose nustatytų įsipareigojimų, kiekviena bendrovė išleidžia vidutiniškai 1558 EUR. Apskaičiuota, kad netaikant jokių teisinių prievolių bendrovės vis tiek išleistų apie 25 % minėtos sumos vadovybei ir išorės subjektams skirtos informacijos poreikiams tenkinti. Todėl likę 75 % arba 1169 EUR – šių įmonių apskaitos reikalavimų laikymosi apytikslė suma. Bendra apskaitos reikalavimų laikymosi našta yra 6,3 mlrd. EUR. Todėl, jei scenarijus būtų įgyvendintas maksimaliai, t. y. visos valstybės narės mikrosubjektams nebetaikytų minėtų reikalavimų ir nenustatytų jiems papildomų reikalavimų, apskaičiuota, kad dėl pasiūlymo greičiausiai būtų galima sutaupyti 6,3 mlrd. EUR (nuo 5,9 mlrd. EUR iki 6,9 mlrd. EUR). 5. PASIūLYMO PAAIšKINIMAS Komisija siūlo nustatyti galimybę valstybėms narėms pasirinktinai nebetaikyti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos mikrosubjektams, ir tokiu būdu panaikinti reikalavimą minėtiems subjektams rengti metines finansines ataskaitas. Todėl Komisija siūlo Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą papildyti 1a straipsniu, kuriuo valstybėms narėms suteikiama veiksmų laisvė nebetaikyti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos mikrosubjektams. Vis dėlto reikia priminti, kad bendrovės, įskaitant mikrosubjektus, savo pačių vadybos tikslais bei mokesčių ataskaitoms rengti veda pardavimo bei sandorių registrus. Kad būtų išvengta bereikalingos administracinės naštos, priėmus direktyvą valstybės narės finansinę atskaitomybę galės priderinti prie kitų ataskaitų rengimo poreikių. Mikrosubjektai gali savanoriškai rengti metines finansines ataskaitas, būti audituojamos ir siųsti minėtas ataskaitas į nacionalinį registrą. 6. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. 2009/0035 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA iš dalies keičianti Tarybos direktyvos 78/660/EEB dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių nuostatas dėl mikrosubjektų (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 44 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[24], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[25], laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos, kadangi: (1) 2007 m. kovo 8–9 d. Europos Vadovų Taryba savo išvadose pabrėžė, kad mažinti administracinę naštą yra svarbu norint skatinti Europos ekonomiką ir kad būtinos didelės bendros pastangos administracinei naštai ES mažinti. (2) Apskaita pripažinta viena iš pagrindinių sričių, kuriose gali būti mažinama įmonių administracinė našta Bendrijoje. (3) Savo Komunikate dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse[26] Komisija įvardijo galimus 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB, grindžiamos Sutarties 54 straipsnio 3 dalies g punktu, dėl tam tikrų tipų bendrovių metinių atskaitomybių[27], pakeitimus, įskaitant galimybę valstybėms narėms pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės pagal minėtą direktyvą rengti metines finansines ataskaitas. (4) Komisijos rekomendacijoje 2003/361/EB[28] apibrėžtos labai mažos, mažosios ir vidutinės įmonės. Tačiau po konsultacijų su valstybėmis narėmis paaiškėjo, kad toje rekomendacijoje nurodytos labai mažoms įmonėms nustatytos ribos apskaitos tikslais gali būti pernelyg didelės. Todėl norint taikyti direktyvos nuostatas įmonėms, kurioms nustatytos mažesnės bendros balanso sumos ir grynosios apyvartos ribos, palyginti su labai mažoms įmonėms nustatytomis ribomis, reikėtų nustatyti labai mažų įmonių – mikrosubjektų – pogrupį. (5) Daugeliu atvejų mikrosubjektai užsiima veikla vietos ar regioniniu lygiu ir nevykdo tarpvalstybinės veiklos arba tokią veiklą vykdo ribotai, ir turi ribotus išteklius, kad laikytųsi didelių teisės aktuose nustatytų reikalavimų. Be to, mikrosubjektai yra svarbūs naujoms darbo vietoms kurti, moksliniams tyrimams skatinti ir naujoms ekonominės veiklos rūšims plėtoti bei kurti. (6) Tačiau dažnai mikrosubjektams taikomos tokios pačios atskaitomybės taisyklės kaip ir didesnėms bendrovėms. Dėl tokių taisyklių jiems tenka jų dydžio neatitinkanti našta, todėl tokia mažiausioms įmonėms, palyginti su didesnėmis įmonėmis, tenkanti našta nėra proporcinga. Todėl turėtų būti galima mikrosubjektams netaikyti prievolės rengti metines finansines ataskaitas, net jei tokių ataskaitų duomenys naudojami statistinei informacijai. (7) Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupė administracinei naštai mažinti 2008 m. liepos 10 d. nuomonėje paragino nedelsiant įteisinti valstybėms narėms galimybę pasirinktinai netaikyti mikrosubjektams prievolės rengti metines finansines ataskaitas pagal Direktyvą 78/660/EEB. (8) 2008 m. gruodžio 18 d. rezoliucijoje dėl apskaitos reikalavimų, susijusių su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ypač mikroįmonėmis[29] Europos Parlamentas paragino Komisiją pateikti teisės akto pasiūlymą, kuriuo valstybėms narėms būtų leista mikrosubjektams netaikyti Direktyvos 78/660/EEB. (9) Kadangi valstybės narės negali deramai pasiekti šios direktyvos tikslo – sumažinti mikrosubjektų administracinę naštą – ir todėl dėl jo poveikio šį tikslą galima geriau pasiekti Bendrijos lygiu, Bendrija gali priimti priemones vadovaudamasi Sutarties 5 straipsnyje nustatytu subsidiarumo principu. Laikantis minėtame straipsnyje išdėstyto proporcingumo principo, šia direktyva neviršijama to, kas būtina šiems tikslams pasiekti. (10) Todėl Direktyvą 78/660/EEB reikėtų atitinkamai iš dalies pakeisti, PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyvos 78/660/EEB pakeitimai Direktyvoje 78/660/EB įterpiamas 1a straipsnis: „ 1a straipsnis 1. Valstybės narės gali numatyti, kad šia direktyva nustatytos prievolės nebūtų taikomos bendrovėms, kurios balanso sudarymo datą neviršija dviejų iš trijų toliau pateiktų kriterijų ribų: a) bendras balansas – 500 000 EUR; b) grynoji apyvarta – 1 000 000 EUR; c) finansinių metų darbuotojų skaičiaus vidurkis – 10. 2. Jei dvejus finansinius metus iš eilės balanso sudarymo datą bendrovė viršija dviejų iš 1 dalyje išvardytų trijų kriterijų ribas, tai bendrovei nebetaikoma toje dalyje nurodyta lengvata. Jei balanso sudarymo datą bendrovė nustojo viršyti dviejų iš 1 dalyje išvardytų trijų kriterijų ribas, ji gali naudotis toje dalyje nurodyta išimtimi su sąlyga, kad ji dvejus finansinius metus iš eilės nebuvo viršijusi minėtų ribų. 3. Euro neįsivedusių valstybių narių atveju, nacionaline valiuta išreikšta suma, prilygstanti 1 dalyje nurodytoms sumoms, yra apskaičiuojama taikant Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbtą tos dienos, kurią įsigaliojo bet kuri direktyva, kurioje šios sumos nustatytos, valiutų keitimo kursą. 4. 1 dalies a punkte nurodytą bendrą balanso sumą sudaro 9 straipsnyje (Turtas) A–E punktuose nurodytas turtas arba 10 straipsnio A–E punktuose nurodytas turtas. 2 straipsnis Perkėlimas į nacionalinę teisę 1. Jei ir kai valstybės narės nusprendžia pasinaudoti Direktyvos 78/660/EEB 1a straipsnyje numatyta galimybe, jos priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kuriais įgyvendinama ši direktyva. Priimtų nuostatų tekstus ir minėtų nuostatų bei šios direktyvos atitikties lentelę jos nedelsdamos pateikia Komisijai. Valstybės narės, priimdamos šias nuostatas, daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Valstybės narės nustato tokios nuorodos darymo tvarką. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 3 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . 4 straipsnis Adresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] OL L 222, 1978 8 14, p. 11. [2] Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančiosios valstybės narės išvados, dok. Nr. 7224/07, 24 punktas. [3] Briuselio Europos Vadovų Tarybos pirmininkaujančiosios valstybės narės išvados, dok. Nr. 7652/08 9 punktas. [4] Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai, Europos ekonomikos atkūrimo planas, COM(2008) 800, 2008 11 26, 4 punktas, pateikiamas Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/pdf/Comm_20081126.pdf [5] Pranešimas dėl Tarptautinių finansinės atskaitomybės standartų (TFAS) ir Tarptautinių apskaitos standartų valdybos (TASV) valdymo (2006/2248(INI)); EP, Ekonomikos ir pinigų politikos komitetas. Pranešėjas: Alexander Radwan, A6-0032/2008, 2008 2 5, p. 10. [6] 2008 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl apskaitos reikalavimų, susijusių su mažosiomis ir vidutinėmis įmonėmis, ypač mikroįmonėmis, P6_TA(2008)0635. [7] 2002 m. liepos 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1606/2002 dėl tarptautinių apskaitos standartų taikymo (OL L 243, 2002 9 11, p. 1). [8] Atskiroje direktyvoje nustatyti metinės finansinės atskaitomybės audito standartai (Direktyva 2006/43/EB dėl teisės aktų nustatyto metinės finansinės atskaitomybės ir konsoliduotos finansinės atskaitomybės audito, OL L 157, 2006 6 9, p. 87. [9] OL L 124, 2003 5 20, p. 36. [10] Ši nauja subjektų grupė pirmą kartą paminėta 2007 m. liepos mėn. Komisijos komunikate (Komisijos komunikatas dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse, COM(2007) 394, 2007 7 10. Jį galima rasti Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm) [11] Septintosios bendrovių teisės direktyvos keisti nereikia, nes jau šios direktyvos tekstu valstybėms narėms suteikiama galimybė pasirinktinai atleisti nuo konsoliduotų finansinių ataskaitų rengimo prievolės konsoliduojamas bendroves, kurios kartu neviršija Ketvirtojoje bendrovių teisės direktyvoje apibrėžtų vidutinės įmonės ribų (Septintosios bendrovių teisės direktyvos 6 straipsnio 1 dalis). [12] Įskaitant Komisijos užsakymu Ramboll Management atliktą tyrimą: ES bendrovių teisės aquis administracinių išlaidų tyrimas, 2007 m. liepos mėn., galima rasti Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/simplification/final_report_company_law_administrative_costs_en.pdf [13] Komisijos komunikatas dėl supaprastintos bendrovių verslo aplinkos bendrovių teisės, apskaitos ir audito srityse – COM(2007) 394 galutinis, 2007 7 10. Jį galima rasti Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/internal_market/company/simplification/index_en.htm [14] Išsamesnės informacijos apie Aukšto lygio nepriklausomų suinteresuotųjų šalių grupę rasite Komisijos tinklavietėje http://ec.europa.eu/enterprise/regulation/better_regulation/high_level_group_is_en_version.htm [15] Aukšto lygio grupės ataskaita, [16] Poveikio vertinime aprašyta keletas politikos variantų, kuriuos svarstė Komisijos tarnybos: 0 variantas – nekeisti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos; 1 variantas – skatinti valstybes nares pasinaudoti visomis Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos galimybėmis; 2 variante numatyta, kad mikrosubjektams privaloma netaikyti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos nuostatų; 3 variante numatyta galimybė valstybėms narėms pasirinktinai netaikyti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos mikrosubjektams; 4 variantas būtų supaprastintos privalomos apskaitos tvarkos mikrosubjektams nustatymas ir 5 variante numatyta iš dalies keisti Ketvirtąją bendrovių teisės direktyvą nenustatant naujos mikrosubjektų kategorijos. Palyginus visus pirmiau išvardytus variantus, poveikio vertinime prieita prie išvados, kad labiausiai našta sumažėtų leidus valstybėms narėms pasirinktinai netaikyti Ketvirtosios bendrovių teisės direktyvos nuostatų mikrosubjektams (3 variantas); be to, tai įgyvendinti pavyktų per trumpiausią laikotarpį, todėl tai tinkamiausia alternatyva siekiant gerokai sumažinti administracinę naštą mažoms įmonėms ir suderinti atskaitomybės reikalavimus su tokių ataskaitų naudotojų bei rengėjų poreikiais. [17] OL C 325, 2002 12 24, p. 35. [18] Valstybės narės gali nustatyti didesnius nacionalinius reikalavimus. Šiose direktyvose jau yra pateikta daugybė pasirinkimo galimybių dėl MVĮ, bet daugeliu iš jų valstybės narės nepasinaudojo. [19] COM (2005) 97, 2005 3 16. [20] COM (2005) 535, 2005 10 25. [21] COM (2009) 17, 2009 1 28. [22] tai taip pat nurodyta Komisijos veiksmų plane – nuorodos Nr. 2009/MARKT/051. [23] bendras balansas – 500 000 EUR, grynoji apyvarta – 1 000 000 EUR ir (arba) finansinių metų darbuotojų vidurkis – 10 darbuotojų. [24] OL C[…], […], p. […]. [25] OL C[…], […], p. […]. [26] COM(2007) 394. [27] OL L 222, 1978 8 14, p. 11. [28] OL L 124, 2003 5 20, p. 36. [29] OL C […] […], p.[…].