TURINYS ĮVADAS 2 KAIP BUVO PATVIRTINTA CIVILINĖS TEISENOS PROGRAMA 2 PROGRAMOS TIKSLAI 3 ĮVAIRIOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS 4 PROGRAMOS VALDYMAS 5 KOMISIJOS INICIATYVOS 11 KONKRETŪS PROJEKTAI 12 KONKRETŪS KONKURENCIJOS TEISĖS SRITIES PROJEKTAI 20 DOTACIJOS VEIKLAI 21 IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 23 ĮVADAS 2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendime[1], kuriuo patvirtinama specialioji programa „Civilinė teisena“, numatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai ne vėliau kaip iki 2011 m. kovo 31 d. turi pateikti pasiektų rezultatų ir kokybinių bei kiekybinių šios programos įgyvendinimo aspektų tarpinio įvertinimo ataskaitą. Ši ataskaita teikiama pagal minėtą reikalavimą. Ataskaitoje apibūdinama programos pažanga nuo jos patvirtinimo 2007 m. rugsėjo mėn. ir apibendrinami pagrindiniai jos rezultatai. Pirmieji pagal programą finansuojami veiksmai buvo pradėti įgyvendinti tik prieš mažiau nei trejus metus. Tik keletas iš jų jau užbaigti. Atsižvelgiant į tai, daugiausia dėmesio šioje ataskaitoje bus skiriama programos struktūrai ir valdymui. Ataskaitoje taip pat nagrinėjami kai kurie klausimai, kurie bus itin svarbūs rengiant būsimąją finansinę programą. Pateikiamas įvertinimas pagrįstas: - Komisijos turimais statistiniais ir biudžeto duomenimis ir jos patirtimi, įgyta nuo ankstesnės finansinės programos, - statistiniais ir biudžeto duomenimis, taip pat nuomone, susidaryta apie programos veiksmingumą palaikant Komisijos politinę veiklą, - programos veikimo analize, - programos komiteto neoficialiame susitikime su daugumos valstybių narių atstovais pasikeistomis nuomonėmis apie šį vertinimą. Šis susitikimas surengtas 2011 m. sausio 11 d. Briuselyje. Be to, ne vėliau kaip 2014 m. gruodžio 31 d. Komisija pristatys galutinę įvertinimo ataskaitą, kurioje remiantis rezultatų rodikliais bus nustatyta, ar tikslai pasiekti. KAIP BUVO PATVIRTINTA CIVILINĖS TEISENOS PROGRAMA Programa buvo patvirtinta kaip ankstesnių programų „Grotius“ (1996–2000 m.), „Grotius - civilinė teisė“ (2001 m.), „Šumanas“ (1999–2001 m.) ir 2002–2006 m. įgyvendintos bendros Bendrijos veiklos sistemos, skirtos prisidėti prie geresnio teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose, tęsinys. „Grotius“ programa buvo siekiama prisidėti prie valstybių narių teisminio bendradarbiavimo gerinant abipuses žinias apie teisės ir teismų sistemas. Ji buvo skirta teisės specialistams ir naudojama mokymams, mainams ir stažuotėms finansuoti, taip pat susitikimams rengti, studijoms ir moksliniams tyrimams atlikti bei keistis informacija. Roberto Šumano projektas buvo įgyvendinamas 1999–2001 m.; jo tikslas – skatinti ir remti valstybių narių teisininkų supažindinimo su Bendrijos teise veiksmus. Bendras projekto tikslas – palaipsniui pagerinti Bendrijos teisės taikymą visoje Europos Sąjungoje. Vėliau Komisija pasiūlė parengti naują bendrąją teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose programą (2002–2006 m.). 2002 m. pavasarį Taryba šią programą patvirtino. Didžiausias dėmesys buvo nukreiptas į veiksmus, kurie atneštų konkretesnių rezultatų, ir į poreikį glaudžiau susieti programos tikslus su Tamperės Europos Vadovų Tarybos išvadose nustatytais prioritetais. Pagrindinė programos naujovė – galimybė finansuoti NVO veiklą ir Komisijos iniciatyva įgyvendinamus veiksmus. 2005 m. balandžio 6 d. Komisija paskelbė komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl 2007–2013 m. Pagrindinių teisių ir teisingumo pagrindų programos sudarymo. Pagrindų programą sudarė keturi sprendimų pasiūlymai, tarp kurių – Tarybos sprendimo, kuriuo patvirtinama specialioji Baudžiamosios teisenos programa, ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, kuriuo patvirtinama specialioji Civilinės teisenos programa, pasiūlymai. Šiomis dviem programomis siekiama prisidėti prie Europos teisingumo erdvės, paremtos teismo sprendimų tarpusavio pripažinimo principu, teisminių institucijų bendradarbiavimu civilinėse arba baudžiamosiose bylose ir pasitikėjimu, kūrimo. Be to, jomis siekiama užtikrinti galimybę kreiptis į teismus ir taip padėti europiečiams, taip pat į svarstymus teisingumo klausimais įtraukti suinteresuotąsias šalis bei pilietinę visuomenę. Baudžiamosios ir civilinės teisenos programos skiriasi tuo, kad jos pagrįstos skirtingais teisiniais pagrindais (pirmoji – ES sutarties 31 straipsniu, o antroji – EB sutarties 61 straipsniu), tačiau jų valdymo metodai panašūs, todėl galima išlaikyti tam tikrą bendrą nuoseklumą. Civilinės teisenos programa per bendro sprendimo procedūrą buvo priimta gana vėlai (2007 m. rugsėjo mėn. pabaigoje), todėl buvo vėluojama skelbti kvietimus teikti paraiškas ir projektų atrankos konkursus, tačiau dabar tvarkaraščio jau laikomasi. PROGRAMOS TIKSLAI Pagrindiniai programos tikslai – finansuoti teisminį bendradarbiavimą skatinančią veiklą, kad būtų prisidėta prie tikros Europos teisingumo erdvės civilinėse bylose sukūrimo. Kalbant konkrečiau, siekiama: - skatinti teisminį bendradarbiavimą, siekiant prisidėti prie tikros Europos teisingumo erdvės civilinėse bylose sukūrimo; - skatinti kliūčių, trukdančių tarpvalstybiniam civiliniam procesui gerai veikti valstybėse narėse, panaikinimą; - gerinti asmenų ir įmonių kasdienį gyvenimą suteikiant galimybę pasinaudoti savo teisėmis visoje Europos Sąjungoje, pirmiausiai užtikrinant galimybę kreiptis į teismus; - gerinti teisminių ir administracinių institucijų bei teisės specialistų ryšius, keitimąsi informacija ir tinklų kūrimą, be kita ko, remiant teisės specialistų mokymą, siekiant geresnio tokių institucijų ir specialistų tarpusavio supratimo. Kasmet patvirtinama nauja darbo programa ir skelbiami nauji kvietimai teikti paraiškas. Darbo programoje ir kvietimuose teikti paraiškas išsamiai išdėstomi metų prioritetai ir visi atrankos procedūros etapai: - 2007 m. nenustatytas joks konkretus prioritetas. - 2008 ir 2009 m. pagrindinis programos prioritetas, pagal kurį skirtos dotacijos veiklai, buvo e. teisingumas. - 2010 m. pagrindiniu prioritetu dar kartą buvo pasirinktas e. teisingumas, taip pat teisės specialistų mokymas. - 2011 m. nustatyta daug prioritetų. Tiksliai nustačius prioritetus programa tampa veiksmingesnė. Tačiau prioritetai laikomi tik orientaciniais – metinėse darbo programose numatoma, kad naujoviški projektai, kurie vykdomi kitose nei prioritetinėmis laikomose srityse, nebus atmetami. Kitaip tariant, prioritetai yra gana teoriniai. Metinėse darbo programose taip pat nustatoma bendro ES finansavimo norma ir mažiausia bei didžiausia šio finansavimo skyrimo riba. Kasmet buvo nustatoma 80 % tinkamų finansuoti sąnaudų bendro finansavimo norma, tačiau ankstesnei programai buvo taikoma tik 60 % norma. Nuo 2009 m. bendro finansavimo ribos nuo 50 000 ir 200 000 eurų buvo padidintos iki 75 000 ir 500 000 eurų. Programa yra skirta, inter alia , praktikuojantiems teisininkams, nacionalinėms institucijoms ir visiems Europos Sąjungos piliečiams. Programoje gali dalyvauti valdžios institucijos ir valstybinės ar privačios organizacijos, įskaitant profesines organizacijas, universitetus, mokslinių tyrimų institutus ir teisininkų bei teisėjų mokymo institutus, praktikuojančius teisininkus, tarptautines organizacijas ir valstybių narių nevyriausybines organizacijas. Programoje gali dalyvauti visos valstybės narės, išskyrus Daniją. Tam tikromis sąlygomis programoje gali dalyvauti stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese. ĮVAIRIOS PROGRAMOS ĮGYVENDINIMO PRIEMONĖS Numatytos įvairios programos įgyvendinimo priemonės, tarp kurių: - Komisijos iniciatyva įgyvendinami veiksmai Tai konkretūs Komisijos inicijuoti veiksmai, pavyzdžiui, studijos ir moksliniai tyrimai, nuomonių apklausos bei tyrimai, bendrų rodiklių ir metodikų kūrimas, duomenų ir statistinės informacijos rinkimas, rengimas ir sklaida, seminarai, konferencijos bei ekspertų susitikimai, viešųjų kampanijų ir renginių organizavimas, tinklaviečių kūrimas ir priežiūra, informacinės medžiagos rengimas ir sklaida, parama nacionalinių ekspertų tinklams ir jų valdymas, analizavimo, stebėjimo ir vertinimo veikla. Šiuos veiksmus Komisija įgyvendina skelbdama viešuosius pirkimus. - Konkretūs projektai Tai konkretūs tarpvalstybiniai Bendrijos svarbos projektai, kuriuos parengia valstybės narės institucija ar kita įstaiga, tarptautinė ar nevyriausybinė organizacija ir kuriuose visada dalyvauja mažiausiai dvi valstybės narės arba bent viena valstybė narė ir viena stojančioji šalis arba šalis kandidatė. Dalyvauti įgyvendinant programos veiksmus gali šios šalys: stojančiosios šalys, šalys kandidatės ir Vakarų Balkanų šalys, dalyvaujančios stabilizacijos ir asociacijos procese, asociacijos susitarimuose ar jų papildomuose protokoluose dėl dalyvavimo Europos programose, kurie yra ar turi būti sudaryti su tomis šalimis, nustatytomis sąlygomis. Teikiant šią ataskaitą nė viena trečioji šalis neatitiko reikalavimų dalyvauti programoje. Pastaba . 800 000 eurų suma kasmet skiriama konkretiems projektams, susijusiems su Europos konkurencijos teisėje besispecializuojančių teisininkų rengimu. Dėl to skelbiami atskiri kvietimai teikti paraiškas. - Dotacijos veiklai Pagal programą gali būti skiriama parama nevyriausybinių organizacijų arba kitų subjektų, siekiančių visuotinės Europos svarbos tikslų, veiklai pagal bendruosius programos tikslus, vadovaujantis reikalavimais, nustatytais metinėse darbo programose. Toliau pamatysime, kad dėl kiek neaiškios šios nuostatos formuluotės kilo tam tikrų sunkumų. - Teisiniame pagrinde nurodytos organizacijos Programoje numatytos dotacijos veiklai, siekiant bendrai finansuoti išlaidas, susijusias su Europos teismų tarybų tinklo ir Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklo nuolatinėmis darbo programomis, jei minėtų išlaidų buvo patirta siekiant visuotinės Europos svarbos tikslo. - Europos teisminis tinklas Programa taip pat siekiama sudaryti sąlygas veikti Tarybos sprendimu 2001/470/EB sukurtam Europos teisminiam tinklui civilinėse ir komercinėse bylose. PROGRAMOS VALDYMAS - Finansiniai ištekliai Finansinė programa (mln. eurų): |2007 |2008 |2009 |2010 |2011 |2012 |2013 |Iš viso | |Civilinė teisena |14,4 |14,7 |15,3 |15,8 |16,0 |16,5 |17,1 |109,3 | |Susijusi biudžeto eilutė – 18 06 07. Civilinės teisenos programai skiriama daug daugiau lėšų nei ankstesnei programai. Toliau pateikiamoje lentelėje matyti teisminio bendradarbiavimo civilinėse bylose programos (5 metai) ir dabartinės programos (5 pirmieji metai) dotacijų skirtumas. Tačiau nereikia pamiršti, kad į pastarąją programą įtrauktos Europos teisminio tinklo veiklos išlaidos ir Konkurencijos generalinio direktorato valdomų konkrečių konkurencijos srities veiksmų finansavimas (800 000 eurų per metus). [pic] Žalia: Civilinė teisena 2007–2011 m. Raudona: Teisminis bendradarbiavimas civilinėse bylose 2002–2006 m. Kito puslapio diagramoje nurodyta, kaip turimas biudžetas paskirstytas įvairiems programos veiksmams atskirais metais. Galima pastebėti, kad dotacijoms veiklai (konkretiems tarptautiniams projektams), kurios yra pagrindinė programos dalis, skiriama gana nedidelė asignavimų dalis. TURIMO BIUDŽETO PASKIRSTYMAS PAGAL VEIKLOS RŪŠIS [pic] Mėlyna: Komisijos iniciatyva įgyvendinami veiksmai Raudona: Dotacijos veiksmams Žalia: Dotacijos veiksmams (konkurencija) Violetinė: Dotacijos veiklai Žydra: Teisiniame pagrinde nurodytos dotacijos veiklai Oranžinė: Tinklas - Projekto gyvavimo ciklas Civilinės teisenos programa įgyvendinama remiantis nustatytu ciklu (kaip ir daugumas ES programų), bent jau konkretūs projektai, kurie trunka keletą metų. Pirmaisiais metais ciklas prasideda metine darbo programa. Šią darbo programą tvirtina Komisija, kuriai pagal nustatytą valdymo tvarką padeda programos komitetas. 2011 m. sausio 11 d. įvykusiame oficialiame susitikime visi valstybių narių atstovai pareiškė norą aktyviau dalyvauti priimant sprendimą dėl darbo programos, kuris kartu yra finansavimo sprendimas, ir atrenkant projektus, nors komitetas turi tik patariamąjį balsą. Po darbo programos skelbiamas kvietimas teikti paraiškas, vėliau vyksta geriausių projektų atranka, pasirašomi finansavimo susitarimai ir pradedamos skirstyti išmokos. Antraisiais metais projektai įgyvendinami. Pasibaigus įgyvendinimo laikotarpiui (ne daugiau kaip 2 metai), projektų iniciatoriams skiriami dar 3 mėnesiai galutinei ataskaitai ir sąskaitoms pateikti. Kitaip tariant, jei kvietimai teikti paraiškas skelbiami n metais, galutiniai mokėjimai atliekami n+2 ar net n+3 metais. Kvietimo teikti paraiškas tekstas kasmet iš dalies keičiamas atsižvelgiant į metinėje darbo programoje nustatytus naujus prioritetus (susijusius su ES veiklos civilinės teisenos srityje pažanga) ir ankstesnių metų patirtį. Atrankos procedūros, kuri gali pasirodyti labai ilga (tarp kvietimo teikti paraiškas paskelbimo ir dotacijos susitarimo pasirašymo praeina beveik 8 mėnesiai), etapai yra tokie: Paraiškos turi būti gautos ne vėliau kaip kvietime teikti paraiškas nurodytą dieną. Nuo 2008 m. prašoma, kad kandidatai pildytų formą ir pridėtų visus reikalingus dokumentus naudodami kompiuterinę sistemą „Priamos“. Naudojant šią sistemą nereikia užvesti popierinės bylos (pvz., vienu metu gali dirbti keletas vertintojų), dokumentai nepametami ir negalima užginčyti jų gavimo datos. Iš Komisijos pareigūnų sudarytas vidaus atrankos komitetas nagrinėja pasiūlymus, iš eilės tikrindamas: - atmetimo ir tinkamumo kriterijus, - atrankos kriterijus, - dotacijos skyrimo kriterijus (pats vertinimas). Šie įvairūs kriterijai smulkiau nurodyti kvietime teikti paraiškas, kurio pavyzdys pridedamas 2-ame priede (2010 m. darbo programa ir kvietimas teikti paraiškas). Jei paraiškos atitinka tinkamumo ir atrankos kriterijus, komitetas jas vertina ir skiria balus, remdamasis įvairiais dotacijos skyrimo kriterijais. Komitetas sudaro reikalavimus atitinkančių paraiškų sąrašą pagal surinktą balų skaičių ir atsižvelgdamas į nustatytą biudžetą nurodo, kurias paraiškas siūlo atrinkti. Pagrindiniame sprendime numatytas konsultacinis komitetas renkasi aptarti šio pasiūlymo. Iki šiol, svarstydamas 2007, 2008, 2009 ir 2010 m. kvietimus teikti paraiškas, komitetas bendru sutarimu pareiškė teigiamą nuomonę dėl jam pateiktų pasiūlymų. Susirinkimai gali būti pakeisti rašytine procedūra. Komisija sudaro bendram finansavimui atrinktų paraiškų sąrašą (angl. Award decision ). Prie šio sąrašo nurodomos didžiausios kiekvienos dotacijos sumos. Šios sumos gali būti peržiūrimos, jei ne visos kandidatų nurodytos biudžeto išlaidos atitinka reikalavimus arba jos netinkamai nurodytos. Kai Komisijai pateikiamas visiškai reikalavimus atitinkantis biudžetas, skiriami reikalingi asignavimai ir potencialiam naudos gavėjui pateikiamas dotacijos susitarimas. Abiem šalims jį pasirašius, galima pradėti veiksmus, ir išmokama pirmoji finansavimo dalis (šiuo metu – 70 %). Paprastai veiksmai trunka 12–24 mėnesius pradedant nuo pirmosios mėnesio, einančio po to, kai paskutinė šalis pasirašė dotacijos susitarimą, dienos arba, jei reikia, kitos naudos gavėjo pasirinktos datos. Per visą tą laiką projekto įgyvendinimą seka vienas Komisijos pareigūnas, kuris atsako į visus naudos gavėjo klausimus. Dauguma klausimų, kurie kyla naudos gavėjams įgyvendinant projektą, susiję su biudžetu (kai kurių išlaidų padidėjimas arba jų skirstymas į atskiras išlaidų kategorijas). Dažnai naudos gavėjai nori pratęsti projekto trukmę dėl to, kad nespėjo įgyvendinti visų numatytų veiksmų, arba dėl to, kad susidūrė su sunkumais rengdami konferencijas ar seminarus arba jiems nepavyko konkrečią dieną suburti visų dalyvių ar pranešėjų. Kartais vienas iš projekto partnerių nusprendžia pasitraukti, todėl kyla pavojus projekto įgyvendinimui. Projektų vadovai dažnai susiduria su darbuotojų kaitos (dėl ligų, motinystės atostogų ir pan.) problema. Galutinę ataskaitą (apimančią techninius ir finansinius aspektus) kartu su galutinio mokėjimo paraiška naudos gavėjas Komisijai turi pateikti per 3 mėnesius nuo projekto pabaigos. Komisijai patvirtinus šiuos dokumentus, likutis išmokamas per 45 dienas. Projektų kontrolė vykdoma keliais etapais: Atrankos procedūros metu Komisijos finansų tarnybos tikrina, ar biudžetai atitinka reikalavimus ir tinkamai pateikti. Jei ne, jos kreipiasi į paraiškos teikėją prašydamos ištaisyti šias klaidas, o dotacijos susitarimas siūlomas tik tada, kai susitariama dėl biudžeto aspektų. Įgyvendinant projektus vienas Komisijos pareigūnas gali dalyvauti konferencijose ir seminaruose. Tačiau nenumatyta jokia tarpinė ataskaita. Projekto pabaigoje likutis naudos gavėjui išmokamas tik Komisijai patvirtinus galutinę ataskaitą, atsižvelgiant į esminius ir finansinius aspektus. Visų pirma finansų tarnybos atrankos būdu nagrinėja su ataskaita pateiktus patvirtinamuosius dokumentus (sąskaitas ir kt.). KOMISIJOS INICIATYVOS Per nagrinėjamą laikotarpį Komisijos iniciatyva buvo imtasi šių veiksmų: - įgyvendinant ankstesnę programą jau sukurtų tinklaviečių ir duomenų bazių techninė priežiūra: Europos teisminis atlasas – tai IT priemonė, internetu visomis oficialiosiomis Europos Sąjungos kalbomis prieinama duomenų bazė. Jo tikslas – užtikrinti patogią prieigą prie informacijos apie teisminį bendradarbiavimą civilinėse bylose. Naudodamiesi atlasu specialistai ir piliečiai gali lengvai suprasti, į kokias kompetentingas institucijas jie turi kreiptis vienu ar kitu atveju, ypač: - ieškodami teismo, kuriam priklauso teritorinė jurisdikcija, - dėl pranešimo apie dokumentus ir jų įteikimo, - dėl įrodymų rinkimo, - dėl teismo sprendimų vykdymo, - įvairiais kitais klausimais. Be to, atitinkamos procedūros bus kuo labiau supaprastintos, naudotojams suteikiant prieigą prie IT priemonės – įvairių formų, kurios turi būti pildomos taikant skirtingus teisės aktus. JURE yra Europos Komisijos parengta duomenų bazė, kurioje pateikiama informacija apie Europos Teisingumo Teismo ir valstybių narių teismų praktiką, susijusią su 2000 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 44/2001 aiškinimu, jurisdikcija ir teismo sprendimų civilinėse ir komercinėse bylose pripažinimu ir vykdymu, taip pat 1968 m. Briuselio konvencijos bei 1988 m. Lugano konvencijos aiškinimu. Tai labai veiksminga paieškos priemonė, kurios tikslas – suteikti galimybę susipažinti su išsamia informacija ir jos pakeitimais. Ši informacija nemokama ir prieinama visiems, tarp jų ir visos ES teisės specialistams. Šioje duomenų bazėje pateikiamos teismo sprendimų santraukos anglų, prancūzų, vokiečių ir sprendimo originalo kalbomis. JURE nuolat atnaujinama remiantis teisės specialistų teikiamais dokumentais, kuriuos peržiūri Europos Komisija. - Studijos Pagal Civilinės teisenos programą Komisija finansavo keletą studijų, tarp kurių: Šveicarijos lyginamosios teisės institutui pavesta atlikti studiją apie užsienio teisės taikymą teisminėse ir neteisminėse institucijose. Ši studija turi padėti nustatyti, ar reikalingas bendras Europos požiūris į šį klausimą, o jei taip, kokių veiksmų būtų galima imtis. Studijoje apie įvaikinimą aptarti 27 valstybių narių taikomi šios srities įstatymai, procedūros ir praktika, taip pat sunkumai, su kuriais gali susidurti Europos piliečiai, norintys įsivaikinti kitose šalyse. Šioje studijoje bus nagrinėjama galimybė sukurti tarptautinio įvaikinimo atveju taikomą europinę procedūrą. Su teisine pagalba susijusios studijos autoriai nagrinės 2003 m. šios srities direktyvos ir 1980 m. Hagos konvencijos taikymą. Kita šiuo metu atliekama studija turėtų būti naudojama rengiant Romos I reglamento nuostatose numatytą Komisijos ataskaitą apie sutartinėms prievolėms taikytiną teisę. Galiausiai Komisijai ką tik pateikta studija apie tarptautinių skolų išieškojimą. Ją Komisija panaudos rengdama Komisijos pasiūlymą nustatyti Europos lėšų įšaldymo orderį. - Viešinimo ir informavimo veiksmai Kiekvienų metų spalio 25 d. bendradarbiaujant su Europos Taryba rengiamoje Europos civilinės teisenos dienoje visuomenė gali susipažinti su civilinės teisenos sistema, taigi, gerėja jų galimybės kreiptis į žemesnės ir aukštesnės instancijos teismus. Nuo 2007 m. kartu su šia iniciatyva įgyvendinama ir kita – teikiama Krištolinių svarstyklių premija. - Konferencijos Pavyzdys: 2009 m. sausio mėn. Komisija ir Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencija surengė bendrą konferenciją šeimos teisės tema. KONKRETŪS PROJEKTAI 2007–2010 m. buvo pateiktos 158 konkrečių tarptautinių projektų paraiškos, iš kurių 86 buvo patvirtintos, o 72 – atmestos. [pic] Mėlyna: Patvirtintos paraiškos Raudona: Atmestos paraiškos Šie projektai susiję su daugybe įvairių temų, todėl buvo galima imtis veiksmų beveik visose civilinės teisenos srityse. Dažniausiai pasikartojančios temos – tarpininkavimas ir e. teisingumas. - Paskirstymas pagal naudos gavėjų tipą Iš toliau pateikiamos lentelės matyti patvirtintų projektų paskirstymas pagal naudos gavėjų tipą [pic] Mėlyna: Administracija Raudona: Universitetai Žalia: Asociacijos - Geografinis paskirstymas Iš 26 programoje dalyvaujančių valstybių narių (Danija nedalyvauja) 19-os valstybių narių organizacijos pateikė konkrečių projektų paraiškų. Buvo atrinktas bent vienas kiekvienos valstybės narės projektas. Visos valstybės narės, išskyrus Daniją ir Kiprą, bent kartą dalyvavo projekte kaip projekto vadovės arba partnerės. Tačiau reikėtų patikslinti geografinę pusiausvyrą: nuo 2007 m. daugiau kaip du trečdalius paraiškų pateikė tik penkių šalių (Vokietijos, Italijos, Ispanijos, Belgijos ir Prancūzijos) organizacijos, kurių projektai ir buvo patvirtinti. Be to, šių šalių organizacijos dažniausiai kaip partnerės dalyvauja kitų šalių įgyvendinamuose projektuose. Nuo programos pradžios Vokietijos organizacijos yra aktyviausios visuose dalyvavimo lygmenyse. Ankstesnėje programoje aktyviausiai dalyvavo Italijos organizacijos. Taip pat pastebima, kad kaip kurių šalių (Austrijos, Estijos, Nyderlandų, Portugalijos ir Rumunijos) organizacijos dažnai dalyvauja kaip projekto partnerės. Vidutiniškai projektuose dalyvauja tik kiek daugiau nei trys partneriai iš skirtingų šalių, įskaitant ir projekto vadovę. [pic] Iš toliau pateikiamų lentelių matyti geografinis patvirtintų projektų paskirstymas [pic] [pic] Mėlyna: Paraiškos Raudona: Projekto vadovė [pic] Mėlyna: Projekto vadovė Raudona: Partnerė Žalia: Dalyvė - Paskirstymas pagal biudžetą Toliau pateikiamoje lentelėje nurodyti patvirtinti projektai pagal bendro finansavimo sumą. Labai didelė projektų, kuriems skiriamas 101 000–200 000 eurų bendras Europos finansavimas, dalis paaiškinama tuo, kad dvejų pirmųjų metų darbo programose buvo numatyta 200 000 eurų riba. [pic] Pavadinimas: ES finansavimas Mėlyna: Patvirtintos paraiškos Stulpeliai: mažiau nei 100 000 EUR, 101 000–200 000 EUR, 201 000–300 000 EUR, 301 000–400 000 EUR, 401 000–500 000 EUR KONKRETŪS KONKURENCIJOS TEISĖS SRITIES PROJEKTAI Metinėse darbo programose numatyta, kad kasmet skiriama 800 000 eurų bendrai finansuoti konkrečius Europos konkurencijos teisės įgyvendinimo projektus. Patvirtinami projektai susiję su teisminiu nacionalinių teisėjų bendradarbiavimu, jų mokymais įvairiais Europos konkurencijos teisės klausimais, ypač apie įmonėms taikomas ir valstybės pagalbos taisykles. Daugiausia projektų susiję su mokymo veikla – konferencijomis, seminarais arba įprastais mokymo kursais. Lentelėje nurodoma, kam per pastaruosius trejus metus buvo skirtas finansavimas: [pic] Tryro akademija (ERA) surengė beveik pusę visų bendrai finansuotų mokymų (13 iš 29). Rengtuose mokymuose dalyvavo visų Europos Sąjungos šalių teisėjai. Nuo 2007 m., kai konkurencijos teisės dalis prijungta prie Civilinės teisenos programos, mokymuose kasmet dalyvavo vis daugiau teisėjų (kaip ir prokurorų bei kitų teisės specialistų): 2007 m. – 499, 2008 m. – 678, 2009 m. – 747. DOTACIJOS VEIKLAI - Dotacijos skiriamos po kvietimo teikti paraiškas Galimybė bendrai finansuoti kai kurių NVO darbo programą per trejus pirmuosius metus sulaukė nedaug susidomėjimo (19 paraiškų), buvo atrinkta tik keletas paraiškų (per trejus pirmuosius metus buvo atrinktos 6 skirtingos organizacijos, iš kurių viena finansavimą gavo tris kartus, o dar viena – du kartus). Šios rūšies veiksmams skirti asignavimai nebuvo pakankamai panaudoti (per trejus pirmuosius programos metus – maždaug 30, 50 ir 60 % turimų asignavimų), todėl Komisija nusprendė nuo 2011 m. labai sumažinti šią orientacinę sumą (nuo 500 000 iki 150 000 eurų). Ataskaitos pabaigoje bus apžvelgtos tokio menko lėšų panaudojimo priežastys ir iš to darytinos išvados. [pic] Žalia: Pateiktos paraiškos Raudona: Patvirtintos paraiškos - Pagrindiniame sprendime nurodytoms organizacijoms skirtos dotacijos 2007 m. rugsėjo 25 d. sprendimo 4 straipsnio d punkte numatyta galimybė skirti dotacijas veiklai dviems nurodytiems Europos tinklams – Europos Sąjungos aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklui ir Europos Sąjungos teismų tarybų tinklui. Ši nuostata reiškia tik tai, kad šios organizacijos nekonkuruoja su kitomis vykstant kvietimų teikti paraiškas procedūrai. Tačiau metų pradžioje jos turi pateikti darbo programą, o vėliau – galutinę ataskaitą; jas Komisija išnagrinėja prieš išankstinį finansavimą ir likučio išmokėjimą. Europos Sąjungos valstybių narių aukščiausiųjų teismų pirmininkai nusprendė susiburti į asociaciją; jos steigiamasis suvažiavimas, kurį finansiškai pagal programą AGIS parėmė Europos Komisija, 2004 m. kovo 10 d. įvyko Prancūzijos kasaciniame teisme. Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas Europos institucijoms suteikia galimybę kreiptis į aukščiausiuosius teismus, o šiems – glaudžiau bendradarbiauti, skatindamas svarstymus ir diskusijas. Tinklo nariai rengia seminarus, kuriuose aptaria jiems rūpimus klausimus. Įgyvendinant Europos teisminių institucijų mainų programą aukščiausiųjų teismų nariams rengiamos stažuotės, prie kurių prisideda ir Europos teisėjų mokymo tinklas. Nuo 2006 m. Aukščiausiųjų teismų pirmininkų tinklas, finansiškai padedant Europos Komisijai, rengia bendrąjį teismų praktikos portalą, kurį naudodami tinklo nariai galės ieškoti informacijos visose nacionalinėse teismų praktikos duomenų bazėse. Šio tinklo veikla, ypač teismų praktikos portalas, yra labai svarbi Civilinės teisenos programos dalis. ES dotacijos sudarė sąlygas 2008 m. sukurti Europos Sąjungos teismų tarybų tinklą ir pradėti jo veiklą. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS - Išvados Programa įgyvendinama tik kiek daugiau nei trejus metus, užbaigta dar nedaug pagal ją finansuojamų veiksmų. Taigi kol kas dar anksti vertinti jos poveikį ir rezultatus. Tačiau jau dabar galima pastebėti, kad finansuojami veiksmai – Komisijos iniciatyva įgyvendinami veiksmai ar konkretūs projektai – visiškai atitinka programos tikslus ir bendrą Komisijos siekį skleisti informaciją apie ES civilinę teisę ir skatinti tinkamai taikyti šią teisę. Įgyvendinant pagrindines Komisijos iniciatyvas (teisminis atlasas, duomenų bazė, informavimo kampanijos, konferencijos ir studijos) skirtingomis ir papildomomis priemonėmis teisės specialistams ir net plačiajai visuomenei teikiama informacija apie naujausius ES civilinės teisės pokyčius. Ypač daug dėmesio skiriama praktinei ir tiesiogiai panaudojamai informacijai; prie to prisideda naujų ryšio technologijų naudojimas. Galimybė bendrai finansuoti kai kurių NVO darbo programą per trejus pirmuosius metus dėl ribotos biudžeto dalies sulaukė nedaug susidomėjimo, buvo atrinkta tik keletas paraiškų (per trejus pirmuosius metus – tik 6 skirtingos organizacijos). Taigi nekyla abejonių, kad Civilinės teisenos programos tikslai yra svarbūs. Jais tęsiama – o kartais ir prasideda – Komisijos teisėkūros veikla. Kaip ir ankstesnės programos, Civilinės teisenos programa atlieka svarbų vaidmenį remiant ES teisingumo politiką. Panaudojant gana nedaug lėšų, finansuojama veikla padeda į teisėkūros procesą ir nuoseklų ES teisės taikymą veiksmingai įtraukti pilietinės visuomenės organizacijas ir valstybes nares. Be to, Komisijos partneriai dažniausiai laikosi nuomonės, kad programa valdoma veiksmingai, nors tam skiriama nedaug žmogiškųjų išteklių. - Rekomendacijos Tačiau galima pateikti ir keletą rekomendacijų, kad programa būtų veiksmingesnė. - Kaip programą padaryti patrauklesnę? Nors finansuojamų veiksmų kokybė abejonių lyg ir nekelia, reikia pastebėti, kad gaunama nelabai daug paraiškų, o jų geografinis pasiskirstymas nėra labai įvairus (žr. pirmiau pateiktas diagramas). Per 4 metus Komisija gavo tik kiek daugiau nei 150 paraiškų, nors jau pirmaisiais metais tikėjosi sulaukti 100–150 paraiškų (šis skaičius, nurodytas darbo programų skyriuje „Expected results“, po 3 metų buvo sumažintas). Tai galėjo lemti keletas priežasčių, pirmiausia: - Itin techniniai pagal šią programą nagrinėjamų temų aspektai (daug techniškesni nei Daphne III, Pagrindinių teisių ir pilietybės ar Baudžiamosios teisenos programų), dėl ko paraiškas teikia tik patyrę kandidatai. - Mažoms organizacijoms sunku rasti partnerių ir savų bendro finansavimo šaltinių. - Be pagrindinio programos „klientų“ rato yra mažai apie ją žinančių. - Potencialius kandidatus baugina sudėtingos procedūros. Pirmasis iš šių sunkumų susijęs su pačia programos esme, tačiau tris kitus galima įveikti dviem būdais: – pirma, skleisti daugiau informacijos apie programą, ypač rengti pristatymus valstybėse narėse ir informuoti vietines organizacijas, joms paaiškinti, kaip teikti paraišką, parengti tinkamą projektą ir susirasti partnerių. Komisija bendradarbiauja su atitinkamos valstybės narės institucijomis, kurios sukviečia besidominčias asociacijas. Nuo 2008 m. apsilankyta keliose valstybėse narėse, kurios po to pradėjo aktyviau dalyvauti programoje; – antra, supaprastinti procedūras. To ne kartą prašė visos suinteresuotosios šalys. Supaprastinimą turi lydėti skaidrumas, tinkamas finansinis valdymas ir vienodas požiūris į susijusius partnerius. Dėl dabartinių procedūrų nuo kvietimo teikti paraiškas paskelbimo iki veiksmų pradžios praeina pernelyg daug laiko, etapų gausa (paraiškų teikimo terminas, Komisijos vidaus procedūros, biudžeto aptarimas su naudos gavėjais, komiteto procedūros) atrodo nepagrįsta lyginant su išmokamomis sumomis. - Geriau nustatyti ir labiau Komisijos politiką atitinkantys prioritetai Nustatant prioritetus reikėtų labiau atsižvelgti į politinę veiklą ir pirmenybę teikti projektams, kuriuose į ją atsižvelgiama. Be to, reikėtų skirti daugiau dėmesio informavimui apie projektų rezultatus, kad būtų daugiau žinoma apie projektus ir apie programą apskritai. - Didesnė pridėtinė Europos vertė Daugiausia lėšų turėtų būti skiriama tikrai europinio masto projektams su svarbia pridėtine Europos verte. Kad šis tikslas būtų pasiektas, reikia finansuoti didesnius projektus. Todėl į metines darbo programas ir būsimą pagrindinį sprendimą turėtų būti įtrauktos reikiamos nuostatos. Komisijos pateiktame pagrindinio sprendimo dėl dabartinės programos pasiūlyme jau buvo numatyta, kad projekte dalyvauti turėtų ne mažiau nei trys valstybės, tačiau galutiniame tekste liko tik dvi (įgyvendinant Baudžiamosios teisenos programą galėjo būti tvirtinami net „nacionaliniai“ projektai). - Dotacijos veiklai Kaip nurodyta, su dotacijomis veiklai susijusios programos dalies rezultatai yra nepatenkinami. Galbūt tokios dotacijos nekelia didelio susidomėjimo, be to, daugelis pateiktų paraiškų panašesnės į konkrečių veiksmų projektą, o ne metinę darbo programą. Taip pat labai sunku nustatyti europinį tokio tipo veiklos mastą (išskyrus tikrus europinius tinklus, kuriems Komisijos pasiūlymas labiausiai ir buvo skirtas). Atsižvelgdama į darbo krūvį, susijusį su kasmet skelbiamu kvietimu teikti paraiškas dotacijoms veiklai, ir pasiektus rezultatus, nuo 2014 m. Komisija turėtų nebetęsti šios veiklos. - Programų ryšiai. Ar programas reikėtų sujungti? Galvojant apie 2014 m. prasidėsiančią būsimą finansinę programą, bus galima apsvarstyti įvairias programos reformos galimybes, tarp kurių – jos sujungimą su panašia Baudžiamosios teisenos programa. 2007 m. šios programos buvo atskirtos dėl skirtingų jų teisinių pagrindų, dėl kurių skirtinga buvo ir priėmimo procedūra, tačiau įsigaliojus Lisabonos sutarčiai šios problemos nebeliko. Taigi Komisija galėtų apsvarstyti galimybę pasiūlyti vieną „Teisingumo“ programą, kuri apimtų dabartines Civilinės teisenos ir Baudžiamosios teisenos programas. [1] Nr. 1149/2007/EB, OL L 257, 2007 10 3, p. 16.