KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl galimybės įsteigti mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklą /* COM/2014/0248 final */





KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl galimybės įsteigti mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklą 1. Įžanga Kredito reitingų agentūroms (KRA) tenka svarbus vaidmuo šiandienos kapitalo rinkose užtikrinant galimybę gauti kapitalo ir ilgalaikį pasaulio ekonomikos finansavimą. Kadangi kredito reitingas atitinka reitingų agentūros nuomonę konkrečiu metu dėl konkrečios valstybės, bendrovės, vertybinių popierių ar obligacijos kreditingumo, jis yra svarbus argumentas investuotojams ir kitiems rinkos dalyviams, kuris turi įtakos jų strateginiams sprendimams. KRA vaidmuo per pastarąją finansų krizę parodo, kokios jos svarbios pasaulinėse finansų rinkose, nes kredito reitingai įvairiopai paveikia vertybinių popierių rinkas, pavyzdžiui, jie daro įtaką emitento galimybei gauti kapitalo, sandorių struktūrai ir patikėtinių bei kitų subjektų pajėgumui įvykdyti konkrečias investicijas. Tai dar aktualiau ilgalaikių investicijų atvejų: tada KRA daro poveikį būdams, kuriais santaupos nukreipiamos ilgalaikių investicijų poreikiams tenkinti[1]. Europoje veikia nemažai mažų KRA (2009 m. priėmus europinius KRA teisės aktus[2], jų skaičius dar išaugo), kurios veikia aiškiai orientuodamosi į konkrečius pramonės sektorius (pavyzdžiui, draudimo sektorių), finansų rinkos segmentus (pavyzdžiui, savivaldybių obligacijas) ar konkrečias geografines teritorijos ir taip tenkindamos specializuotus rinkos poreikius. Pagal Reglamente dėl kredito reitingų agentūrų nustatytą reguliavimo tvarką reikalaujama, kad KRA būtų registruojamos Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (EVPRI), gautų jos leidimą ir būtų jos prižiūrimos. Pagal teisės aktus jos privalo griežtai laikytis nepriklausomumo taisyklių – tai išankstinė reitingų paslaugų teikimo sąlyga. Laikantis tos reguliavimo tvarkos, joms pavyko geriau užtikrinti paslaugų kokybę rinkoje ir taip ilgainiui tapti rimtais rinkos dalyviais. Tačiau, nepaisant gerų augimo galimybių, iki šiol tie nauji rinkos dalyviai dažnai lieka nedideli veikimo zonos ir geografinės orientacijos prasme. 1.1. Ataskaitos tikslas Pagrindinis tikslas, kurį šioje srityje vykdydama politiką yra išsikėlusi Komisija – tai gerinti veiksmingos konkurencijos koncentruotoje rinkoje sąlygas kredito reitingų agentūroms ir taip sudaryti sąlygas naujų rinkos dalyvių atėjimui į rinką ir jų augimui. Šis tikslas yra tvirtai susietas su tarptautiniu lygmeniu (G-20, Finansinio stabilumo tarybos (FSB) ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO)) dedamomis pastangomis didinti skaidrumą ir stiprinti konkurenciją kredito reitingų agentūrų rinkoje[3]. Siekdama, kad konkurencija toliau didėtų, Europos Komisija numatė papildomas priemones trečiojo KRA reglamento pasiūlyme. Tas reglamentas neseniai buvo priimtas ir įsigaliojo[4] (toliau – KRA III reglamentas). Pagal KRA III reglamento 39b straipsnio 3 dalį, „ne vėliau kaip 2013 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl galimybės įsteigti mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklą, siekiant padidinti konkurenciją rinkoje. Toje ataskaitoje įvertinama finansinės ir nefinansinės paramos tokio tinklo steigimui galimybė, atsižvelgiant į interesų konfliktus, kurie galėtų kilti dėl tokio viešojo finansavimo. Komisija, atsižvelgdama į toje ataskaitoje pateikiamus duomenis ir į EVPRI technines rekomendacijas, gali iš naujo įvertinti ir pasiūlyti iš dalies pakeisti 8d straipsnį[5]“ KRA III reglamente[6]. Bendras tokio tinklo steigimo tikslas – sustiprinti mažesnes KRA ir taip pagerinti jų augimo sąlygas, kad jos taptų konkurencingesnėmis rinkos dalyvėmis. 2 ataskaitos skirsnyje nustatoma ir analizuojama visų įmanomų politikos variantų, pagal kuriuos būtų galima įsteigti tokį tinklą siekiant nurodytojo tikslo, įgyvendinamumas. Analizuojami tokio įsteigimo operaciniai ir finansiniai aspektai. 3 skirsnyje daroma keletas išvadų, pagrįstų 2 skirsnio argumentais, ir siūlomos vidutinės ir (arba) ilgalaikės trukmės bendrojo tikslo siekimo priemonės. 1.2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Analizuodama mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo įgyvendinamumą, Komisija atliko visapusį konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis procesą, kad būtų galima išanalizuoti mažesnėms KRA rūpimus klausimus. Pirmame šia tema 2013 m. sausio mėn. vykusiame susitikime su Kredito reitingų agentūrų Europos asociacija EACRA (mažesnių kredito reitingų agentūrų asociacija) siekta geriau suvokti suinteresuotųjų šalių nusiteikimą įsteigti mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklą. Mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo steigimo klausimas buvo aptartas ir susitikimuose su pavieniais mažesnių kredito reitingų agentūrų atstovais. Po to, 2013 m. liepos 2 d., Komisija surengė apskritąjį stalą su mažesnėmis kredito reitingų agentūromis siekdama gauti išsamias nuomones apie mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo įgyvendinamumą. Apskritojo stalo diskusijoje dalyvavo 13 KRA ir EACRA atstovų, EVPRI atstovas ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovas[7]. Apskritojo stalo diskusija su dalyviais apie mažesnių KRA rinkos plėtrą ir tendencijas buvo vaisinga ir naudinga rengiant Komisijos ataskaitą. Be to, prieš apskritojo stalo diskusiją ir po jos Komisija gavo vertingų nuomonių raštu. Komisija taip pat prašė ir gavo technines konsultacijas iš EVPRI, kuri pateikė informacijos, naudingos rengiant šią ataskaitą[8]. 1.3. Šioje ataskaitoje taikoma mažesnių KRA apibrėžtis Pagal KRA reglamentą šioje ataskaitoje įvertinama „mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo“ įgyvendinamumas. KRA reglamento nuostatose, kuriomis siekiama sustiprinti konkurenciją mažesnių KRA rinkoje, nurodoma keletas ribų, susijusių su apyvarta, darbuotojų skaičiumi ir rinkos dalimi (tai išsamiai aprašoma toliau). Tačiau reglamente nėra pačių „mažesnių kredito reitingų agentūrų“ apibrėžties. Šioje ataskaitoje, remiantis EVPRI techninėse konsultacijose pateikta rinkos analize, „mažesnėmis kredito reitingų agentūromis“ laikomos 19 iš 22 registruotų KRA ir 2 sertifikuotos KRA (išsamus visų registruotų ir sertifikuotų KRA sąrašas pateiktas priede). Šiame įvertinime atsižvelgiama į didelius mažesnių ir didesnių KRA skirtumus, susijusius su darbuotojų skaičiumi, veiklos (pagal skelbiamų reitingų tipus) aprėptimi, grupės struktūra ir finansine apyvarta. 2. Mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo įgyvendinamumas Su KRA III reglamentu pateiktame poveikio vertinime atlikta pirminė galimo poveikio, kurį konkurencijai KRA rinkoje padarytų mažesnių kredito reitingų agentūrų tinklo įsteigimas, analizė. Remiantis konsultacijomis su suinteresuotosiomis šalimis padaryta išvada, kad tokio tinklo steigimas susilauktų tam tikro pritarimo. Naudodamasi tuo rengiant šią ataskaitą atliktu darbu Europos Komisija toliau įvertina tinklo įsteigimo pridėtinę vertę ir įvairius galimus variantus, koks tinklo tipas labiausiai atitiktų jam keliamus tikslus ir būtų lengviausiai įgyvendinamas. Atsižvelgiant į pirmiau nurodytus argumentus, pagal siūlomo bendradarbiavimo aprėptį ir pobūdį apibrėžti du tinklų tipai. Toliau pateikiami kiekvieno varianto teigiami ir neigiami aspektai ir aptariami kiekvieno varianto įgyvendinimo logistiniai klausimai. 2.1. Integruotas tinklas Integruoto tinklo aprėptis būtų platesnė, o bendradarbiavimas – glaudesnis. Remdamasi mažesnių KRA atstovų nuomonėmis, Komisija nustatė keletą galimų aprėpties sričių. Todėl šiame įvertinime nustatytos tokios sritys, kuriose integruotas tinklas potencialiai sukurtų pridėtinės vertės: bendros duomenų platformos, kurioje būtų kaupiama esminė reitingų rengimo informacija, plėtra, bendros metodikos rengimas ir naudojimas, su įvairiausiais klausimais, tokiais kaip vidaus kontrolė, investuotojų švietimas, komunikacija, metodikos ir atitiktis teisės aktų reikalavimams, susijusių specialybės žinių ir geriausios patirties mainai. Tačiau iš mažesnių KRA gauti atsiliepimai apie tokio tinklo įsteigimą buvo nevienareikšmiai. Komisijos surengtoje apskritojo stalo diskusijoje tik mažuma dalyvių pritarė aprašytajam integruotam tinklui, kurį Komisija pasiūlė svarstyti pirmiausia. Integruoto tinklo varianto analizė taip pat parodė, kad mažesnėms KRA kyla įvairių sunkumų įsteigti tinklą, kuriame būtų bendradarbiaujama glaudžiau. Visų pirma, jų verslo modeliai ir uždaviniai dažnai labai skiriasi, todėl tampa sunku integruoti didelį dalyvių skaičių į vieną tinklą. Be to, jos veikia skirtingose rinkos nišose, taiko skirtingą su geografine aprėptimi susijusią metodiką ir strategijas. Dėl viso to būtų sunku įsteigti tokį tinklą, kuris atitiktų jų poreikius. Mažesnės KRA, kurios veikia konkurencinėje aplinkoje, mano, kad sunku dalyvauti tinkle kartu su konkurentais, kurie orientuojasi į tą pačią geografinę ir (arba) nišinę rinką. Todėl suinteresuotosios šalys nurodė, kad tinklai, įskaitant tinklus, kuriuos sudarytų ribotas mažesnių KRA skaičius, turėtų veikiau rastis dėl rinkos paskatų, o ne būti oficialiai steigiami Europos Komisijos. Be to, tokio integruoto tinklo įsteigimas šiuo etapu galėtų būti laikomas didele investicija, kurios grąža nebūtų akivaizdi. Šiuo etapu nėra aiškaus ir perspektyvaus verslo argumento už KRA tinklus, kaip atskirai rinkoje veikiančius subjektus. Procesas galbūt palengvėtų sukūrus specialią tvarką tinklams, pagal kurią būtų leidžiama jų dalyviams registruotis EVPRI kaip KRA su nauju tinklo skiriamuoju pavadinimu, sykiu išsaugant savą skiriamąjį pavadinimą. Pagal galiojančią reguliavimo tvarką tinklus steigti leidžiama, tačiau tik naudojant tą patį skiriamąjį pavadinimą. Tokia speciali tvarka galėtų sudaryti geresnes sąlygas steigti ad hoc tinklus, kuriuose kelios KRA sutelktų išteklius, kad galėtų skirti konkrečios reitingų klasės ar geografinės srities reitingus. Galiausiai esama rizikos, kad bet kuris toks integruotas tinklas galėtų paskatinti antikonkurencinį elgesį. Tai prieštarautų Europos Sąjungos tikslams didinti reitingų sektoriaus įvairovę. Be to, visomis aplinkybėmis reikėtų užtikrinti ES konkurencijos teisės laikymąsi. Informacijos mainų aprėptis ir tipas turėtų visiškai atitikti Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 101 straipsnį[9]. Kalbant apie tokį visiškai integruoto mažesnių KRA tinklo įsteigimą, reikėtų, kad Europos Komisija, siekdama projekto parengimo ir „įsibėgėjimo“, skirtų nemenką finansavimą ir imtųsi atitinkamų projekto palaikymo veiksmų. Apskaičiuota, kad tinklo, kuriame dalyvautų 15 KRA, finansavimas turėtų svyruoti nuo 900 000 iki 1 950 000 EUR kasmet[10], nelygu tinklo aprėptis. Jei būtų nuspręsta imtis tokios iniciatyvos, ji galbūt derėtų su viena iš dviejų 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos dalių. Konkrečiai, galima iniciatyva galėtų būti remiama pagal programas „Horizontas 2020“ ar COSME. Projekto finansavimo sėkmės prielaida būtų tvirta sektoriaus suinteresuotųjų šalių atsakomybė už projektą: jos turėtų padėti rengti paraišką, kuri būtų pateikta vienai iš tų ES programų su aiškiai nurodytu projekto modeliu ir aprėptimi. Tokio finansavimo sąlyga – teigiamas atitinkamo Komisijos padalinio įvertinimas projekto paraiškos atžvilgiu pagal tokių paraiškų teisinius reikalavimus. Tokiam ES finansuojamam projektui taip pat reikėtų nemažų tolesnių Europos Komisijos veiksmų, susijusių su finansavimo paraiškos pateikimu ir tolesniu projekto įgyvendinimu. Be to, Komisijos prašyta, kad ji šioje ataskaitoje įvertintų galimą interesų konfliktą, kylantį dėl finansinės ir nefinansinės paramos kiekvienam iš politikos variantų. Tačiau, analizuojant šį konkretų variantą, toks įvertinimas neatliktas, nes variantas buvo atmestas: buvo nustatyta keletas esminių kliūčių, kilo abejonių dėl konkurencijos aspekto, susijusio su galimai pasikeisima informacija. Tokia analizė atlikta tik pasirinktam politikos variantui. 2.2. Bendradarbiavimo tinklas Bendradarbiavimo tinklo įsteigimas įvertintas kaip pirmiau aprašyto integruoto tinklo modelio alternatyva. Tai reikštų paviršutiniškesnę bendradarbiavimo formą. Tinklas galėtų būti mažesnių KRA forumas, kuris sudarytų sąlygas sukurti mažesnių KRA reguliarių mainų ir bendradarbiavimo struktūrą. Analize siekta parodyti, kiek toks forumas galėtų būti platforma, kurioje būtų keliami mažesnėms KRA aktualūs klausimai ir keičiamasi informacija bei geriausia patirtimi, ypač galimų KRA III reglamento įgyvendinimo sunkumų ir bendros svarbos strateginiais klausimais. Taip pat įvertintas tokio forumo potencialas prisidėti prie mažesnių KRA patekimo į rinką kliūčių mažinimo ir augimo stiprinimo, kaip aprašyta 3 skirsnyje. Tokių rezultatų būtų lengviau pasiekti tobulinant KRA III reglamento priemonių poveikio vertinimą ir galbūt nustatant papildomas šioje srityje įgyvendintinas priemones. Buvo išnagrinėta ir tai, ar bendradarbiavimo tinklas galėtų būti naudingas ieškant kitų būdų, sudarančių emitentams geresnes sąlygas atskleisti informaciją KRA, kad būtų lengviau suteikti neužsakytus kredito reitingus emitento įmonėms, įskaitant smulkiuosius emitentus. Tinklo veiklos dalimi galėtų būtų diskusijos apie mažesnių KRA tarpvalstybinio augimo kliūčių pašalinimą ES nepriklausančiose šalyse. Komisija galėtų dalyvauti tinklo veikloje, pavyzdžiui, sudarinėti darbotvarkę ir pirmininkauti posėdžiams. Taip viena iš bendradarbiavimo tinklo funkcijų galėtų būti mažesnių KRA ir Europos Komisijos dialogas reglamentavimo klausimais. Toks dialogas padėtų Komisijai gauti informacijos apie galimas problemas, su kuriomis susiduria mažesnės KRA, ir rengti būsimas Komisijos ataskaitas, kurias reikia pateikti įgyvendinant KRA III reglamentą. Antai, KRA III reglamente reikalaujama, kad Komisija įvertintų: reikalavimą naudotis maža KRA, kai užsakymai teikiami daugiau nei vienai KRA, laikantis taisyklės „laikytis reikalavimo arba paaiškinti, kodėl nesilaikai“; rotacijos taisyklės taikymą taip pat kitoms priemonėms; poreikį imtis kitų iniciatyvų, kuriomis būtų skatinama konkurencija reitingų skyrimo rinkoje[11]. Į svarstymus, kaip palaipsniui stiprinti ir plėsti bendradarbiavimo aprėptį ir pobūdį, buvo atsižvelgta aptariant ir galimo tinklo darbą. Tai turėtų padėti tinklui pagal poreikius ilgainiui keistis. Šiuo aspektu tinklo tikslas galėtų būti siekti nustatyti potencialias tolesnio mažesnių KRA bendradarbiavimo plėtros kliūtis ir teikti siūlymus dėl tokių kliūčių šalinimo. Tačiau, kaip minėta, visada reikėtų užtikrinti ES konkurencijos teisės laikymąsi. Nors mažesnės KRA bendradarbiavimo tinklo atžvilgiu nėra nusiteikusios vien priešiškai, jos diskusijose nurodė, kad, svarstant proporcingą reglamentavimą, kuriuo būtų atsižvelgta į mažesnių KRA ypatumus, jos labiausiai suinteresuotos esamu dialogu reglamentavimo klausimais su Komisija. Kalbant apie posėdžių formą, tinklas galėtų veikti plenarinių posėdžių forma, o siekiant aptarti atskirus klausimus būtų steigiamos darbo grupės, kurios vėliau teiktų ataskaitas plenariniuose posėdžiuose. Bendradarbiavimo tinklui įsteigti reikalinga finansinė parama būtų skiriama vien tik posėdžiams surengti. Komisija galėtų užtikrinti organizacinę ir logistinę forumo paramą. 3. Išvados ir tolesni veiksmai Analizuojant mažesnių KRA tinklo įsteigimo variantų įgyvendinamumą, išryškėjo įvairių rinkos kliūčių, trukdančių įsteigti integruotą tinklą, ir keletas kliūčių, ribojančių galimą bendradarbiavimo tinklo aprėptį. Be to, konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis paaiškėjo, kad dabartinėmis sąlygomis sektoriaus atstovai neremia jokios formos mažesnių KRA tinklo steigimo ir nelinkę prisiimti už jį atsakomybės. Mažesnės KRA veikiau tvirtino, kad reikia palaikyti struktūrinį dialogą arba sukurti forumą dalyvaujant Europos Komisijai, kuriame būtų aptariama KRA rinkos ir reglamentavimo būklė, ypač mažesnėms KRA aktualūs klausimai. Nors bendradarbiavimo tinklą, kuriame būtų ribotai keičiamasi informacija, įsteigti būtų įmanoma, atrodo, kad jis nelabai atitinka nustatytus mažesnių KRA poreikius. Be to, kaip ataskaitoje taip pat nurodyta, įsigaliojus KRA III reglamentui jau nustatytas priemonių kompleksas, kurio tikslas yra stiprinti konkurenciją ir remti mažesnių KRA augimą reitingų skyrimo rinkoje. Tačiau dėl daugelio tų priemonių reikia priimti tolesnius deleguotuosius ir įgyvendinimo aktus, kuriuos turi parengti Europos priežiūros institucijos ir priimti Komisija. Tas procesas dabar tebevyksta. Kalbant apie priemones, kurios 2013 m. birželio 20 d. įsigaliojo kartu su KRA reglamentu, dar nepraėjo pakankamai laiko, kad būtų galima įvertinti tų priemonių poveikį konkurencijai. Toks tų priemonių poveikio įvertinimas turėtų būti atliktas prieš pasirenkant mažesnių KRA bendradarbiavimo formą, kad ji būtų įvertinta ir kad būtų pasiūlytas atitinkamas politikos variantas. Kai bus galima išanalizuoti tų priemonių poveikį, taigi ir likusius mažesnių KRA poreikius, atsiras ir galimybė apsvarstyti, ar tinklas ir toliau yra perspektyvus sprendimas, o jei taip – nustatyti jo aprėptį ir tipą atsižvelgiant į aspektus, susijusius su konkurencijos teise. Be to, pradėjus dialogą reglamentavimo klausimais su sektoriumi, atsirastų galimybių šį procesą patobulinti ir padaryti sklandesnį. Atsižvelgiant į šiuos argumentus, šioje ataskaitoje siūloma palaipsniui įvertinti poreikį įsteigti tinklą per vidutinės arba ilgos trukmės laikotarpį. 3.1 Trumpalaikiai politikos variantai Komisija kaip tinklo įsteigimo alternatyvą ir proporcingiausią artimiausio laikotarpio sprendimą siūlo pradėti dialogą reglamentavimo klausimais. Išanalizavus rinką ir suinteresuotųjų šalių nuomones išryškėjo, kad šiuo metu mažesnės KRA junta poreikį šitokia forma keistis informacija apie KRA rinkos būklę, ypač klausimais, kurie aktualūs smulkesniems rinkos dalyviams. Šio dialogo dalis galėtų būti periodinė reitingų agentūrų sektoriaus rinkos pokyčių apžvalga; jis sudarytų sąlygas aptarti reglamentavimo klausimus, susijusius su KRA reglamentavimu. Tas dialogas reglamentavimo klausimais galėtų vykti viename ar keliuose metiniuose renginiuose, kuriuose suinteresuotosios šalys turėtų progą pareikšti nuomonę apie rinkos būklę ir su Europos Komisija aptarti reglamentavimo klausimus, kurie ypač svarbūs mažesnėms KRA, panašiai kaip nurodyta bendradarbiavimo tinklo varianto aprašyme. 3.2 Vidutinės ir ilgalaikės trukmės politikos galimybės Nagrinėdamos dialogo reglamentavimo klausimais veiklos rezultatus ir pagal KRA III reglamentą priimtų priemonių poveikio įvertinimą, Komisijos tarnybos vėliau įvertins mažesnių KRA tinklo pridėtinę vertę ir, jeigu jis pasirodys įmanomas, apibrėš priemones, kurių reikia imtis norint sukurti reglamentavimo sistemą, kuri leistų tinklams veikti efektyviai. [1] Taip pat žr. Žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“, COM(2013) 150 final, http://ec.europa.eu/internal_market/finances/financing-growth/long-term/index_en.htm [2] 2009 m. rugsėjo 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų (OL L 302, 2009 11 17, p. 1), toliau – KRA reglamentas. [3] Po komunikato, kurį G-20 paskelbė po 2012 m. lapkričio 4–5 d. susitikimo kviesdama IOSCO toliau dirbti siekiant „didinti kredito reitingų agentūrų skaidrumą ir konkurenciją“, 2013 m. balandžio mėn. IOSCO pateikė G-20 ataskaitą „Kredito reitingų agentūrų skaidrumas ir konkurencija“; ji taip pat atlieka einamuosius darbus (daugiau informacijos http://www.iosco.org/library/briefing_notes/pdf/IOSCOBN01-13.pdf). Be to, siekdama svarstyti šiuos klausimus, IOSCO inicijavo 2004 m. gruodžio mėn. priimto Kredito reitingų agentūrų veiklos pagrindų kodekso peržiūrą (paskelbta http://www.iosco.org/library/pubdocs/pdf/IOSCOPD180.pdf), kurią numatoma pabaigti iki 2014 m. vasaros. 2013 m. rugpjūčio mėn. FSB pateikė G-20 pažangos ataskaitą dėl darbo kredito reitingų agentūrų srityje; ataskaita apima ir IOSCO nuveiktus tos srities darbus. [4] 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 462/2013, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 dėl kredito reitingų agentūrų, OL L 146, 2013 5 31, p. 1. [5] KRA reglamento 8d straipsnyje dėl naudojimosi daugeliu KRA nustatyta, kad: „1. Kai emitentas ar susijusi trečioji šalis ketina paskirti bent dvi kredito reitingų agentūras nustatyti tos pačios emisijos ar subjekto kredito reitingus, emitentas ar susijusi trečioji šalis turi apsvarstyti galimybę paskirti bent vieną kredito reitingo agentūrą, kuriai tenka ne didesnė nei 10 % bendra rinkos dalis, kurią emitentas ar susijusi trečioji šalis gali įvertinti kaip galinčią reitinguoti atitinkamą emisiją ar subjektą, jeigu, remiantis 2 dalyje nurodytu EVPRI sąrašu, esama tokios kredito reitingų agentūros, kuri galėtų reitinguoti konkrečią emisiją ar subjektą. Kai emitentas ar susijusi trečioji šalis nepaskiria bent vienos kredito reitingų agentūros, kuriai tenka ne didesnė nei 10 % bendra rinkos dalis, tai turi būti patvirtinta dokumentais. 2. Siekdama palengvinti emitento ar susijusios trečiosios šalies pagal 1 dalį vykdomą vertinimą, EVPRI savo interneto svetainėje kasmet paskelbia registruotų kredito reitingų agentūrų sąrašą, kuriame nurodo joms tenkančią bendrą rinkos dalį ir suteikiamų kredito reitingų tipus, ir kuriuo emitentas gali naudotis pradėdamas vykdyti vertinimą. 3. Šio straipsnio tikslais bendra rinkos dalis matuojama darant nuorodą į metinę apyvartą, susidariusią vykdant kredito reitingavimo veiklą ir teikiant papildomas paslaugas grupės lygiu.“ [6] KRA reglamento 39b straipsnio 3 dalis. [7] Apskritojo stalo protokolas skelbiamas adresu http://ec.europa.eu/internal_market/rating-agencies/docs/130702_minutes_en.pdf [8] EVPRI, „Techninės konsultacijos dėl mažųjų ir vidutinių kredito reitingų agentūrų tinklo įgyvendinamumo“, 2013 m. lapkričio 21 d., skelbiama http://www.esma.europa.eu/system/files/2013-1703_technical_advice_on_the_feasibility_of_a_network_of_small_and_medium-sized_cras_0.pdf [9] Taip pat žr. Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 101 straipsnio taikymo horizontaliesiems bendradarbiavimo susitarimams gaires, OL C 11, 2011 1 14, p. 1–72, nuo 55 punkto. [10] Su KRA III teisėkūros pasiūlymu pateiktas poveikio vertinimas, X priedas, p. 161. [11] 39 straipsnio 4 ir 5 dalys.