2017 m. gegužės mėn. komunikate Komisija nurodė, kad sustiprinti politiniai ir techniniai ryšiai ir kad Jungtinių Valstijų atstovai sutiko pradėti į rezultatus orientuotą procesą, kad penkios valstybės narės būtų įtrauktos į bevizio režimo programą. Be to, susijusios penkios valstybės narės taip pat įsipareigojo konstruktyviai ir teigiamai nusiteikus dirbti kartu ir glaudžiai koordinuoti savo veiksmus su Komisija ir Jungtinėmis Valstijomis, kad būtų kuo greičiau pasiektas visiškas vizų režimo abipusiškumas. Tokie veiksmai apima, be kita ko, abiem pusėms priimtinų laikinųjų priemonių paiešką. Apibendrinta, kokius reikalavimus dar turi įvykdyti penkios valstybės narės.

Be to, šio komunikato IV skyriuje pateikiamas abipusiškumo mechanizmo veiksmingumo Komisijos vertinimas, kaip nustatyta Reglamento 1b straipsnyje, ir naudojimosi deleguotaisiais įgaliojimais ataskaita, kaip nurodyta Reglamento 4b straipsnio 2 dalyje.

Komisija pateikė tris tolesnių veiksmų komunikatus – 2016 m. liepos mėn., 2016 m. gruodžio mėn. ir 2017 m. gegužės mėn. 2017 m. gegužės mėn. komunikate ne tik aptarta padaryta pažanga, bet ir nustatyta Komisijos pozicija atsižvelgiant į 2017 m. kovo 2 d. Europos Parlamento rezoliuciją dėl „Komisijos įsipareigojimų taikyti abipusiškumo principą vizų klausimu pagal Reglamento (EB) Nr. 539/2001 1 straipsnio 4 dalį“, kurioje Komisija paraginta pagal SESV 265 straipsnį priimti reikiamą deleguotąjį aktą ne vėliau kaip per du mėnesius nuo Rezoliucijos priėmimo dienos. Tame komunikate Komisija nurodė, kad, atsižvelgdama visų pirma į per pastaruosius 12 mėnesių padarytą pažangą ir tebevykstantį darbą, mano, jog deleguotojo akto, kuriuo laikinai sustabdomas vizos reikalavimo netaikymas Kanados ir Jungtinių Valstijų piliečiams, priėmimas šiuo metu duotų priešingų rezultatų ir nepadėtų siekti bevizio kelionių režimo visiems ES piliečiams tikslo. Komisija taip pat įsipareigojo toliau glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu ir Taryba, Kanada, Jungtinėmis Valstijomis ir susijusiomis valstybėmis narėmis, kad būtų paspartinta pažanga siekiant visiško vizų režimo abipusiškumo, ir iki 2017 m. gruodžio mėn. pabaigos pranešti apie pokyčius.

2017 m. rugpjūčio mėn. Komisijos narys D. Avramopoulos susitikime su JAV Valstybės departamento kovos su terorizmu koordinatoriumi Nathanu A. Salesu priminė, kad šis klausimas labai svarbus ES.

Paskutinis trišalis susitikimas su Jungtinėmis Valstijomis ir penkiomis susijusiomis valstybėmis narėmis dėl vizų režimo abipusiškumo techninių klausimų įvyko 2017 m. rugsėjo 11 d. Dalyviai apžvelgė esamą padėtį dėl likusių bevizio režimo programos reikalavimų, kaip antai atmestų prašymų išduoti vizą procentinės dalies, kuri yra pagrindinė kliūtis keturioms valstybėms narėms; pagrindines prašymų atmetimo priežastis; padėtį dėl jaunų žmonių pateiktų prašymų išduoti vizą ir galimybes vykdyti informacines kampanijas, kad sumažėtų atmestų prašymų išduoti vizą procentinė dalis.

Jungtinės Valstijos taip pat pranešė apie pažangą, padarytą kuriant išvykimo oro transportu sistemą, kuri, kai pradės veikti, galės, kaip nustatyta JAV Imigracijos ir pilietybės akte, patikrinti mažiausiai 97 proc. užsienio keliautojų išvykimą. Jei ši sistema pradėtų veikti, Vidaus saugumo departamento sekretorius galėtų nukrypti nuo 3 proc. atmestų prašymų išduoti vizą reikalavimo ir galėtų rekomenduoti į bevizio režimo programą priimti šalis, kurių piliečių atmestų prašymų išduoti vizą procentinė dalis yra mažesnė nei 10 proc., su sąlyga, kad tos šalys laikosi visų su saugumu susijusių reikalavimų ir kad visomis tų šalių saugumo rizikos mažinimo priemonėmis užtikrinama, kad jų dalyvavimas bevizio režimo programoje nepakenktų Jungtinių Valstijų saugumo ir migracijos interesams. Per 2017 m. rugsėjo 20–21 d. Taline įvykusį ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų vyresniųjų pareigūnų trišalį susitikimą buvo aptarti naujausi pokyčiai ir pripažinta, kad padaryta techninio lygmens pažanga.

Be to, rugsėjo 25–29 d. Komisijos techninė delegacija apsilankė Bulgarijoje, Rumunijoje, Kipre, Lenkijoje ir Kroatijoje, kad aptartų padėtį dėl atitikties likusiems bevizio režimo programos reikalavimams. Komisija pasiūlė padėti penkioms valstybėms narėms toliau siekti atitikti likusius reikalavimus, be kita ko, rasti būdų, kaip sumažinti atmestų prašymų išduoti vizą procentinę dalį. Todėl Komisija pasiūlė į Jungtines Valstijas keliaujantiems piliečiams skirtas informacines kampanijas finansuoti ES vidaus saugumo fondo nacionalinių programų lėšomis. Siekdama toliau nagrinėti galimybes vykdyti tokias kampanijas, Komisija spalio 25 d. surengė tolesniems veiksmams skirtą vaizdo konferenciją, kad suteiktų daugiau informacijos apie finansavimo galimybes ir pasikeistų informacija ir geriausia praktika apie informacines kampanijas, kurios praeityje vykdytos valstybėse narėse. Kai kurios susijusios valstybės narės dabar svarsto šiuo tikslu panaudoti savo nacionalines programas. Komisija yra pasirengusi prireikus papildomai padėti valstybėms narėms.

Vizų režimo abipusiškumo klausimas svarstytas lapkričio 17 d. Vašingtone surengtame ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikime, kur abi pusės atkreipė dėmesį į padarytą pažangą bendradarbiavimu grindžiamose diskusijose, kuriomis siekiama abipusio ir saugaus bevizio kelionių režimo pagal jų atitinkamą teisinę sistemą, ir įsipareigojo tęsti savo veiksmus šioje srityje.

Kiek tai susiję su likusiais bevizio režimo programos reikalavimais, nurodytais ankstesniuose komunikatuose, du pagrindiniai JAV reikalavimai, kuriuos būtina atitikti, yra atmestų prašymų išduoti vizą procentinė dalis ir Sunkių nusikaltimų prevencijos ir kovos su jais (toliau – PCSC) susitarimo įgyvendinimas; tik juos atitikus būtų galima pradėti tolesnį proceso etapą, kai Valstybės departamentas pasiūlo šalį įtraukti į bevizio režimo programą ir tuo tikslu atliekamas išsamus tarpžinybinis saugumo patikrinimas. Per pastaruosius septynis mėnesius Kipras ir Rumunija padarė didelę pažangą informacijos apie pamestus ir pavogtus kelionės dokumentus teikimo Interpolui srityje. Be to, Rumunijos Parlamentas ratifikavo PCSC susitarimą, dabar jį turi ratifikuoti Jungtinės Valstijos. Bulgarija, Kroatija ir Kipras yra įsipareigoję iki galo įgyvendinti atitinkamus PCSC susitarimus. Susijusios valstybės narės yra užmezgusios ryšius, kad toliau spręstų šį klausimą.

Ateinančiais mėnesiais Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su penkiomis susijusiomis valstybėmis narėmis, toliau visais lygmenimis nuosekliai dirbs su Jungtinėmis Valstijomis. Šiuo metu penkios susijusios valstybės narės ir Jungtinės Valstijos bendradarbiauja glaudžiau: tinkamai imamasi tolesnių veiksmų dėl klausimų, nustatytų per ankstesnius trišalius susitikimus, kaip antai informacijos apie prarastus ir pavogtus kelionės dokumentus teikimo Interpolui, taip pat dėl dvišalių dalijimosi informacija susitarimų su Jungtinėmis Valstijomis, be to, aktyviai dirbama atmestų prašymų išduoti vizą procentinės dalies reikalavimo srityje, be kita ko, vykdant informacines kampanijas. Padaryta akivaizdi pažanga. Komisija JAV atstovus paragins paspartinti procesą ir sukurti išvykimo oro transportu sistemą ir yra pasirengusi pasidalyti ES patirtimi, susijusia su naujomis technologijomis ir sistemomis, kurias ji šiuo metu kuria ir diegia prie savo išorės sienų (pvz., automatizuoti sienos kontrolės vartai, būsima atvykimo ir išvykimo sistema, ETIAS).

Reguliarūs aukšto lygio susitikimai (pvz., teisingumo ir vidaus reikalų vyresniųjų pareigūnų susitikimas 2018 m. vasario 27–28 d. ir ES ir JAV teisingumo ir vidaus reikalų ministrų susitikimas 2018 m. gegužės mėn.) ir techniniai susitikimai, kaip antai būsimas trišalis susitikimas, kuris galėtų būti surengtas pirmąjį 2018 m. pusmetį, leis dar labiau paspartinti pažangą.

IV.Abipusiškumo mechanizmo veiksmingumo vertinimas

Pagal Reglamento 1b straipsnį ne vėliau kaip 2018 m. sausio 10 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia ataskaitą, kurioje įvertinamas abipusiškumo mechanizmo veiksmingumas, ir prireikus pateikia pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo iš dalies keičiamas šis reglamentas.

Reglamentas (EB) Nr. 539/2001 buvo peržiūrėtas 2013 m. Reglamentu (ES) Nr. 1289/2013, kai valstybės narės ir Europos Parlamentas paragino užtikrinti, kad vizų režimo abipusiškumo mechanizmas būtų veiksmingesnis ir leistų užtikrinti valstybių narių solidarumą bei galimybę taikyti griežtesnes priemones trečiosioms šalims, kurios neužtikrina visiško vizų režimo abipusiškumo. Peržiūrėtu mechanizmu numatyta, kad valstybės narės privalo Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai pranešti apie esamus ir naujus atvejus, kai trečiosios šalys nesilaiko abipusiškumo principo. Iškart po valstybių narių pranešimų Komisija, konsultuodamasi su susijusia valstybe nare, turi imtis veiksmų kartu su susijusia trečiąja šalimi, visų pirma politikos, ekonomikos ir prekybos srityse, kad vėl būtų taikomas arba įvestas bevizis kelionių režimas.

Per vėliausiai šešis mėnesius nuo pranešimų apie abipusiškumo principo nesilaikymą paskelbimo dienos ir vėliau reguliariai bent kas šešis mėnesius Komisija turi arba priimti įgyvendinimo aktą, pagal kurį laikinai ne ilgiau kaip šešiems mėnesiams sustabdomas bevizio režimo taikymas atitinkamos trečiosios šalies tam tikrų kategorijų piliečiams, arba pateikti ataskaitą Reglamento (EB) Nr. 539/2001 4a straipsnio 1 dalyje nurodytam komitetui, kurioje įvertinama padėtis ir nurodomos priežastys, dėl kurių ji nusprendė nesustabdyti bevizio režimo taikymo. Komisija, svarstydama, kokių tolesnių veiksmų imtis, turi atsižvelgti į priemonių, kurių ėmėsi susijusios valstybės narės, siekdamos užtikrinti bevizį režimą atitinkamos trečiosios šalies atžvilgiu, rezultatus ir į veiksmus, kurių Komisija, pasikonsultavusi su susijusiomis valstybėmis narėmis, ėmėsi kartu su atitinkamos trečiosios šalies valdžios institucijomis. Reglamente taip pat reikalaujama, kad Komisija atsižvelgtų į bevizio režimo taikymo sustabdymo pasekmes Sąjungos ir jos valstybių narių išorės santykiams su ta trečiąja šalimi.

Antrame mechanizmo taikymo etape, jei per 24 mėnesius nuo paskelbimo dienos (šiuo atveju iki 2016 m. balandžio 12 d.) trečioji šalis nepanaikina vizos reikalavimo, Komisija yra įpareigota priimti deleguotąjį aktą, kuriuo laikinai 12 mėnesių sustabdomas vizos reikalavimo netaikymas tos trečiosios šalies piliečiams (Reglamento 1 straipsnio 4 dalies f punktas).

2014 m. Komisija gavo pranešimus apie abipusiškumo principo nesilaikymo atvejus iš penkių valstybių narių: Bulgarijos, Kroatijos, Kipro, Lenkijos ir Rumunijos. Šie pranešimai pateikti dėl Kanados, Jungtinių Valstijų, Australijos, Brunėjaus ir Japonijos.

Per tą laiką Australija panaikino oro uosto tranzitinės vizos reikalavimą Bulgarijos piliečiams (2014 m. spalio mėn.) ir Kroatijos bei Rumunijos piliečiams (2015 m. birželio mėn.). Taigi užtikrintas visiškas vizų režimo su Australija abipusiškumas. Brunėjus (kaip pranešė Kroatija) pradėjo taikyti bevizį režimą Kroatijos piliečiams ir pradėjo leisti 90 dienų bevizį buvimą šalyje Lichtenšteino piliečiams – apie tai oficialiai pranešta 2016 m. balandžio 13 d. Japonija (kaip pranešė Rumunija) 2015 m. gruodžio 17 d. pranešė Rumunijai, kad Rumunijos piliečiams, įskaitant laikinųjų pasų turėtojus, bevizio režimo taikymas pratęstas iki 2018 m. gruodžio 31 d. Taigi visiškas vizų režimo su Japonija abipusiškumas užtikrinamas iki 2018 m. gruodžio 31 d. Kanada, kaip jau nurodyta šio komunikato III punkte, teisę visiems Bulgarijos ir Rumunijos piliečiams atvykti be vizų suteikė 2017 m. gruodžio 1 d. Taigi taip pat pasiektas visiškas vizų režimo su Kanada abipusiškumas.

Vertinimas

Mechanizmo veiksmingumas

Per pastaruosius dvejus su puse metų abipusiškumo principo nesilaikymo atvejų gerokai sumažėjo, o Jungtinės Valstijos lieka vienintelė trečioji šalis, įtraukta į šalių, kurių piliečiams vizų reikalavimas netaikomas, ES sąrašą, kuri bevizį režimą taiko ne visų ES valstybių narių piliečiams. Todėl galima teigti, kad apskritai vizų režimo abipusiškumo mechanizmas, iš dalies pakeistas Reglamentu (ES) Nr. 1289/2013, yra veiksmingas. Esamu mechanizmu nustatyti instituciniai terminai ir konkrečios priemonės, taikomi reaguojant į abipusiškumo principo nesilaikymo atvejus, be kita ko, siekiant koordinuotu būdu paskatinti trečiųjų šalių pažangą, aiškiai ir skaidriai nustatant veiksmus, įskaitant laikiną bevizio režimo taikymo sustabdymą.

Šis mechanizmas atlieka prevencinę funkciją tais atvejais, kai trečioji šalis svarsto (vėl) taikyti vizos reikalavimą vienos ar kelių valstybių narių piliečiams. Komisijos nuomone, tam tikra apimtimi mechanizmas paskatino trečiąsias šalis panaikinti esamus vizos reikalavimus.