EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.11.30 
SEK(2011) 1453 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS 
kuriuo nustatoma 2014–2020 m. verslo konkurencingumo ir maž ųjų bei vidutini ų 
įmonių programa 
 
{KOM(2011) 834 galutinis} 
{SEK(2011) 1452 galutinis}  
 
 1. ĮŽANGA  
Šia poveikio vertinimo ataskaita siekiama įvertinti numatom ą ES konkurencingumo ir maž ųjų 
ir vidutini ų įmonių (MVĮ) programos (2014–2020 m.), kuri ą Komisija pasi ūlė 2011 m. 
birželio 29 d. DFP komunikate1, poveikį.  
Rengdama ši ą iniciatyv ą Komisija konsultavosi su susijusiais suinteresuotaisiais subjektais ir 
išorės ekspertais. Komisija užsak ė atlikti tarpin į ir galutin į dabartinės programos (Verslumo ir 
inovacijų programa2) vertinim ą ir paramos gav ėjų administracini ų išlaidų tyrimą. Be to, 
Komisija sureng ė viešas konsultacijas3. Poveikio vertinimas grindžiamas dviej ų išorės tyrimų 
empiriniais duomenimis ir analize4. 
Atsižvelgiant į ilgalaikį ekonomikos kriz ės poveik į Europos ekonomikos, ypa č MVĮ, 
konkurencingumui ir verslumo potencialui, b ūtina ieškoti b ūdų, kaip Europos mastu išspr ęsti 
pagrindines problemas, d ėl kurių varžomas augimas. Kriz ė ir jos padariniai parod ė, kad 
nekoordinuot ų nacionalin ės politikos veiksm ų nauda yra ribota, nes jais nesukuriama kritin ė 
masė Europos įmonių veiklos rezultatams ir augimui pasaulio rinkose paveikti, be to, 
ilgalaikės perspektyvos poži ūriu jie nėra pakankamai nuosekl ūs. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Rinkos, instituciniai ir politiniai tr ūkumai mažina Europos įmonių, įskaitant MV Į, 
konkurencingum ą, ypač jų pajėgumą tapti tvaresn ėmis, taip pat menkina j ų augimo 
galimybes, nes joms sunku gauti finansavim ą ir patekti į pasaulio rinkas. 
Būtinos ypatingos pastangos, kad b ūtų remiami MV Į interesai, taip pat sektoriai, kuriuose jos 
veikia daugiausiai. MV Į yra vienas pagrindini ų ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo 
Europos S ąjungoje šaltini ų: jos sudaro 99 proc. vis ų Europos įmonių, sukuria dvi iš trij ų 
privačiame sektoriuje sukuriam ų darbo viet ų ir daugiau nei pus ę visos ES verslo sukuriamos 
pridėtinės vertės. Europoje per pastaruosius penkerius metus 80 proc. nauj ų darbo viet ų 
sukūrė MVĮ5. 
2.1. Konkrečios problemos, susijusios su konkurencingumu ir tvarumu 
Europos verslo aplinkai b ūdingas tarpvalstybinis reguliavimo susiskaldymas ir pernelyg 
didelė administracin ė našta, kuri ą kai kuriose valstyb ėse narėse patiria naujai besisteigian čios 
įmonės. Remiantis įvairių tyrimų duomenimis, 70–88 proc. įmonių mano, kad 
administraciniai sunkumai kitose ES valstyb ėse narėse yra „labai svarbus“ arba „svarbus“ 
veiksnys priimant sprendim ą, ar prad ėti verslą kitoje valstyb ėje narėje6. Tai prieštarauja 
                                                 
1  COM(2011) 500 galutinis. 
2  http://ec.europa.eu/cip/documents/implementation-reports/index_en.htm. 
3  http://ec.europa.eu/cip/public_consultation/index_en.htm. 
4  Economisti Associati  atliktas dabartin ę program ą pakeisian čios programos tyrimas ir turizmo sektoriaus 
tyrimas. 
5 Verslo strukt ūros statistikos duomen ų bazė (Eurostatas) 
 http://epp.eurostat.ec.europa .eu/portal/page/portal/europ ean_business/data/database .  
6 Europos verslo nuomon ės tyrimo grup ė, „Komerciniai gin čai ir skolų išieškojimas užsienyje“, 2010 07 14–
2010 08 13, http://ec.eur opa.eu/yourvoice/ebtp. 
 
 2bendram principui, kad dideli ų sąnaudų šalyse, pvz., Europos šalyse veikian čios įmonės turi 
būti pajėgios nuolatos prisitaikyti, kad išlikt ų konkurencingos pasaulio rinkoje. 
2.2. Konkrečios problemos, susijusios su verslumu, MV Į steigimu ir augimu 
Remiantis 2009 m. specialiai verslumui skirtu Eurobarometro tyrimu, savarankiškai dirbti 
norėtų tik 45 proc. Europos pilie čių, palyginti su 55 proc. Jungtini ų Amerikos Valstij ų ir 
71 proc. Kinijos gyventoj ų.  
2.3. Konkrečios problemos, susijusios su galimybe gauti finansavim ą 
Daugelyje valstybi ų narių MVĮ sunku gauti banko paskol ą. Remiantis išor ės tyrimu7, 
400 000–700 000 MV Į per formali ąją finansų sistemą negali gauti paskolos – finans ų įstaigos 
reikalauja dideli ų užstatų ir gerų finansini ų bei verslo rezultat ų, todėl iš viso negauta 40–70 
mlrd. EUR paskol ų. Be to, palyginti su JAV įmonėmis, naujai versl ą pradedan čios Europos 
įmonės, ypač MVĮ, turi mažiau galimybi ų gauti kitų rūšių finansavim ą, pvz., rizikos kapitalo. 
Todėl daug greitai augan čių Europos įmonių žvalgosi galimybi ų plėsti verslą ne Europoje, o 
JAV8.  
2.4. Konkrečios problemos, susijusios su galimybe pateikti į rinkas 
Remiantis 2010 m. ECB tyrimu, svarbiausia problema, su kuria susiduria Europoje 
veikiančios MVĮ, yra „rasti klient ų“ (28 proc.). Nors sukurta bendroji rinka, vykdydamos 
verslą kitose valstyb ėse narėse ir užsienyje MV Į susiduria su didel ėmis kliūtimis. Tod ėl tik 
25 proc. ES MV Į eksportuoja tiesiogiai už savo šalies rinkos rib ų ir tik 13 proc. eksportuoja 
už ES rib ų9. Tokia pad ėtis verčia susirūpinti, nes įmonių tarptautinimo vaidmuo labai svarbus 
darbo viet ų kūrimo ir augimo poži ūriu10. 
2.5. ES lygmens veiksm ų poreikis 
• ES lygmens veiksm ų naudą galima pagr įsti šiais penkiais pagrindiniais su papildoma 
Europos nauda susijusiais motyvais: naudos galima tik ėtis dėl bendrosios rinkos 
stiprinimo  šalinant rinkos susiskaldym ą tokiose srityse kaip rizikos kapitalo investicijos, 
tarpvalstybinis skolinimas bei kredito vert ės didinimas, taip pat informacinius bei 
organizacinius suvaržymus, d ėl kurių MVĮ negali pasinaudoti bendrosios rinkos 
teikiamomis galimyb ėmis;  
• galimybė pasiekti žym ų demonstracin į ir katalizatoriaus poveik į skleidžiant geriausi ą 
pramonin ę ir politikos patirt į. Pagal dabartin ę program ą geriausi verslumo ir MV Į 
skatinimo nacionaliniu, regioniniu ir vietos  lygmeniu pavyzdžiai atrenkami Europos 
įmonių apdovanojimo konkursui;  
• galimybė sukurti masto ekonomij ą tose srityse, kuriose atskiroms valstyb ėms narėms būtų 
sunku pasiekti reikiam ą kritinę masę. Pvz., MV Į rėmimo užsienyje srityje papildoma 
Europos nauda sukuriama sutelkiant nacionalines pastangas ir sukuriant paslaugas, kurioms, jei jos b ūtų
 teikiamos nacionaliniu lygmeniu, tr ūktų kritinės masės (pvz., remiant 
                                                 
7  Žr. 3 išnaš ą. 
8 2011 m. vasario m ėn. Paslaug ų inovacijų ekspertų grupės ataskaita „ Europe Innova , strategijos „Europa 
2020“ tiksl ų įgyvendinimas“. 
9  EIM, MV Į tarptautinimo galimyb ės, 2011 m. birželio m ėn. 
10  Ten pat. 
 
 3INT vykdymo užtikrinim ą). Kinijos INT MV Į pagalbos tarnyba, įsteigta pagal dabartin ę 
programą, teikia konsultacijas, kuriomis mažesni ųjų valstybių narių MVĮ kitaip negal ėtų 
pasinaudoti11;  
• nacionalini ų priemoni ų suderinamumo ir nuoseklumo  skatinimas dalijantis geriausia 
patirtimi Europos lygmeniu ir lyginam ąja analize12. Vienas geriausi ų sėkmingos 
lyginamosios analiz ės, finansuojamos pagal dabartin ę program ą, pavyzdži ų – įmonių 
steigimo proced ūrų supaprastinimo veiksmai;  
• unikali ES institucij ų patirtis:   
• tokią patirtį turi ES finans ų įstaigos, Europos investicij ų bankas (EIB) ir 
Europos investicij ų fondas (EIF)  – jų patirtis rengiant ir įgyvendinant MV Į naudingas 
finansavimo schemas neturi precedento. Patirtis, kuri ą sukaupė EIF per daugiau kaip 
10 metų, yra unikali ir vertinga;  
• apčiuopiamų rezultatų pasiekė Europos įmonių tinklas : daugiausia d ėmesio jis 
skyrė MVĮ tarptautinimui (vidaus rinkoje ir už jos rib ų) skatinti – per j į buvo teikiama 
informacija apie ES, be to, joms suteikta galimyb ė įsilieti į sprendim ų priėmimo 
procesą. Jo vaidmuo ypa č svarbus sprendžiant informacijos asimetriškumo problemas, 
su kuriomis susiduria MV Į, ir mažinant tarpvalstybini ų sandorių sąnaudas. Europos 
įmonių tinklo nauda – bendri metodai ir priemon ės, kuriais gali naudotis kvalifikuoti 
paslaugų teikėjai, kuriems įgaliojimus suteik ė ir kuriuos bendrai finansuoja j ų 
regioninės ir (arba) nacionalin ės valdžios institucijos; 
Taikant subsidiarumo princip ą priemonėmis, kurias numatoma taikyti pagal dabartin ę arba 
būsimą programą, siekiama ne pakeisti dabartinius naci onalinius veiksmus, bet juos papildyti. 
Valstybės narės įgyvendina daug iniciatyv ų, kuriomis skatinamas verslumas ir MV Į 
konkurencingumas, ta čiau būtina tas iniciatyvas koordinuoti ir dalytis geriausia patirtimi. 
Galima teigti, kad sprendžiant daugum ą su MVĮ susijusių klausimų, ES ir valstyb ės narės 
atlieka svarb ų papildom ąjį vaidmenį, nes sukuria plintam ąjį poveikį ir sinergij ą. Ypač svarbus 
vaidmuo tenka ES: ji integruotu b ūdu skatina veikl ą ir sukuria svertus visose politikos srityse. 
Be to, siekiant atsižvelgti į dabartinius biudžeto suvaržymus, r ūpestingai atrinktos tik tos 
priemonės, kurių papildoma ES nauda yra didžiausia. 
3. TIKSLAI  
Bendrasis pasi ūlymo tikslas – šalinti Europos ekonomikos  augimo suvaržymus ir taip pad ėti 
įgyvendinti strategijos „Europa 2020 tikslus“. 
Bendrieji gretutiniai tikslai, kuri ų siekiama šiuo pasi ūlymu, yra skatinti Europos ekonomikos 
konkurencingumo ir verslumo potencial ą, ypač susijusį su MVĮ steigimu ir augimu. 
                                                 
11 Per pirmuosius 3 metus INT interneto portale apsilank ė ir e. mokymo paslaugomis pasinaudojo 50 000 
skirtingų portalo lankytoj ų, užregistruota 2 mln. paieškos atitik čių; kasmet surengiama apie 30 mokom ųjų ir 
interaktyvi ų praktinių seminarų, iš kurių 2 / 3 surengiami Europoje MV Į rūpimais klausimais. 
12 EIM, 2011 m. birželio m ėn. 
 
 4Konkretūs tikslai yra pagerinti bendr ąsias ES verslo konkurencingumo ir tvarumo s ąlygas, 
skatinti verslum ą, gerinti galimybes gauti finansavim ą ir patekti į rinkas.  
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS  
Pasirinkus 1 galimyb ę (padėties nekeitimo ) naujoji programa, manoma, apimt ų tuos pačius 
konkurencingumo ir su MV Į susijusius aspektus kaip Verslumo ir inovacij ų programa (VIP) 
2013 m., o jos metinis biudžetas b ūtų maždaug 213 mln. EUR. 
Pagal 2 galimyb ę būtų nutrauktos  visos dabartin ės finansin ės intervencijos priemon ės, todėl 
būtų sutaupyta tiek biudžeto l ėšų, kiek nurodyta pagal 1 galimyb ę. 
3a scenarijus grindžiamas išor ės tyrimų rezultatais ir pateikiamas čia tik kaip orientyras 3b ir 
3c galimybi ų poveikiui įvertinti13.  
Pagal 3b galimyb ę intervencijos apr ėptis išlikt ų ta pati, o biudžetas santykinai padid ėtų. 
Pagal 3c galimyb ę biudžetas b ūtų didinamas kryptingai , o finansin ė parama b ūtų skiriama 
tik finansin ėms priemon ėms ir Europos įmonių tinklui. 
Toliau pateikiamos galimyb ės, svarstytos rengiant ši ą poveikio vertinimo ataskait ą. 
1 lentelė Galimybi ų apibendrinimas  
 1 galimyb ė 2 galimyb ė 3 galimyb ė 
 Nieko nekeisti  Nutraukti ES 
intervencines 
priemones  Išplėsti ES intervencines 
priemones  
Priemonės 213 mln. EUR per metus  0 mln. EUR per 
metus  3B galimyb ė:  340 mln. EUR per 
metus  
3C galimyb ė:  340 mln. EUR per 
metus  
1 – Europos 
konkurencingum
o didinimo 
veiksmai  Nustatant bendrus 
standartus, kei čiantis 
geriausia patirtimi ir rengiant sektori ų iniciatyvas 
kuriama geresn ė ekonomin ė 
ir reguliavimo aplinka (11 mln. EUR per metus).
 Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Be dabartin ės 
veiklos pradedami įgyvendinti 
papildomieji veiksmai naujose srityse (pvz., įmonių socialin ės 
atsakomyb ės) (14 mln. EUR per 
metus);
 
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
2 – MV Į 
politikos 
formavimas ir 
MVĮ 
konkurencingum
o skatinimas  SVA ir jo apžvalgoje 
nustatytų tiksl ų 
įgyvendinimas Europos ir 
nacionaliniu lygmeniu (pvz., principo „prad ėk nuo mažo“ 
skatinimas) (9 mln. EUR per metus).
 Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Taip pat kaip pagal 
bazinę galimyb ę (9 mln. EUR per 
metus);  
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
                                                 
13 Šio tyrimo prielaidos d ėl biudžeto neatitiko Komisijos galutinio pasi ūlymo dėl kitos DFP, nes tyrimas buvo 
užsakytas atlikti dar 2010 m., ta čiau kiekybin ė analizė tebėra aktuali. Tod ėl 3a scenarijus kitose lentel ėse 
neminimas.  
 
 53 – Naujos verslo 
koncepcijos, 
skirtos tvariems, 
naudotoj ų 
pageidavimais ir 
dizainu 
pagrįstiems 
vartojimo 
produktams 
kurti Analizė, susijusi su dizainu 
pagrįstomis vartojimo 
prekėmis, ir paramos 
priemonės IRT arba e. verslo 
srityse (1 mln. per metus).  Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Tokių priemoni ų 
kaip „pateikimo į rinką projektai“ 
naudojimas srityse, kuriose MV Į 
susiduria su kli ūtimis 
įsisavindamos nauj ąsias ekologiniu 
požiūriu tvarias technologijas ir 
naujas naudotoj ų poreikių nulemtas 
verslo koncepcijas (12 mln. EUR per metus);
 
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
4 – Turizmas  Dabartini ų turizmo srities 
iniciatyvų, bendrai 
finansuojam ų pagal KIP / 
VIP (pvz., tolesni veiksmai, atliekami po parengiam ųjų 
veiksmų tvariojo turizmo 
srityje (EDEN, CALYPSO)), t ęsimas (5 
mln. EUR per metus).
 Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Išplėsti intervencini ų 
priemonių aprėptį įtraukiant naujus 
veiksmus, susijusius su tvarumu ir produktų ir paslaug ų 
diversifikavimu (18 mln. EUR per metus);
 
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
5 – Verslumo 
skatinimo 
veiksmai  Skatinimas ugdyti verslui būtinus įgūdžius ir poži ūrį, 
įskaitant verslinink ų mainų 
programų rengimą (11 mln. 
EUR per metus).
 Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Taip pat kaip pagal 
bazinę galimyb ę, kartu ribotai 
didinant main ų skaičių (12 mln. 
EUR per metus);  
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
6 – Finansin ės 
priemonės Tęsiama parama, kuria 
augančioms įmonėms 
padedama gauti finansavim ą, daugiausia 
MVĮ teikiant garantijas ir 
rizikos kapitalo l ėšas (113 
mln. per metus).
 Nutraukiamos visos tiesioginės 
intervencin ės 
priemonės, susijusios 
su finansin ėmis 
priemonėmis, o ES 
veikla apribojama reguliavimo kli ūčių 
tarpvalstybiniam rizikos kapitalui gauti šalinimu.
 3B galimyb ė. Ištekliai padidinami 
beveik du kartus, paliekant t ą patį 
priemonių, kuriomis finansuojama 
tiek skola, tiek nuosavas kapitalas, skaičių (200 mln. EUR per metus);
 
3C galimyb ė. Kryptinga veiklos 
plėtra atsižvelgiant į padidėjusį su 
rizikos pasidalijimu susijus į rizikos 
ir mišriojo kapitalo finansavim ą 
(280 mln. EUR per metus).  
7 – Europos 
įmonių tinklas  Tinklo vaidmuo ir apr ėptis 
nekeičiami (60 mln. EUR 
per metus). 
 Nutraukiama visa 
tiesioginė finansin ė 
parama regioniniams tinklo konsorciumams.
 3B galimyb ė. Taip pat, kaip 
pasirinkus bazin ę galimyb ę (60 
mln. EUR per metus);  
3C galimyb ė. Pertvarkyti tinkl ą 
taip, kad per j į būtų galima kreiptis 
dėl nuosavo kapitalo finansavimo 
(60 mln. EUR per metus).  
8 – MV Į 
rėmimas 
užsienyje  Tęsiamos dabartin ės 
iniciatyvos (t. y. ribota finansinė parama tam 
tikroms iniciatyvoms, pvz., Kinijos INT MV Į pagalbos 
tarnyba) (2 mln. EUR per metus).
 Nutraukiamos vis ų 
formų tiesiogin ės 
iniciatyvos.  3B galimyb ė. Tam tikr ų priemoni ų 
išplėtimas, tarp j ų: a) koordinavimo 
ir informacijos sklaidos veikla; b) finansinė parama esamoms MV Į 
pagalbos strukt ūroms pagrindin ėse 
trečiosiose rinkose; c) galimas ES 
paramos centr ų sukūrimas, jei 
tinkama (12 mln. EUR per metus);
 
3C galimyb ė. Nutraukiamos vis ų 
 
 6formų tiesioginės iniciatyvos.  
9 – Tarptautinis 
bendradarbiavi
mas pramon ės 
srityje  Tęsiamos dabartin ės 
iniciatyvos, skiros MV Į ir 
pramoniniam bendradarbiavimui su vadinamosios artimosios Europos tre čiosiomis 
šalimis, kuriuo siekiama lengvinti ES ir tre čiųjų šalių 
pramonės politikos ir 
reguliavimo sistem ų 
konvergencij ą (1 mln. EUR 
per metus). 
 Nutraukiama visa dabar vykdoma veikla.
 3B galimyb ė. Tam tikr ų priemoni ų 
išplėtimas, tarp j ų: a) pramon ės ir 
reguliavimo atstov ų dialogas su 
trečiosiomis šalimis; b) verslo 
atstovų dialogas su tre čiosiomis 
šalimis; c) bendradarbiavimas MV Į 
pramonės politikos srityje (3 mln. 
EUR per metus);  
3C galimyb ė. Nutraukiama visa 
dabar vykdoma veikla.  
5. POVEIKIO VERTINIMAS  
Atliktas, kiek įmanoma, vis ų galimybi ų kiekybinis ir kokybinis poveikio vertinimas. 
Pabandyta kiekybiškai įvertinti svarbiausi ą poveikį pagal BVP (prid ėtinę vertę), sutelkto 
skolinimo ir (arba) investicij ų vertę ir užimtum ą, taip pat pagal įmonių, kurioms suteikiama 
pagalba, skai čių. Tačiau kiekybiškai įvertinti nebuvo įmanoma netiesiogini ų priemoni ų, t. y. 
tų, kuriomis siekiama sukurti arba palengvinti rinkos s ąlygas MV Į ir kurių galutinis poveikis 
priklausyt ų nuo rinkos dalyvi ų ir administracij ų elgsenos. Tod ėl kiekybiškai vertintas tik 
finansinių priemoni ų ir (mažesniu mastu) Europos įmonių tinklo poveikis.  
Vertinant si ūlomų galimybi ų veiksmingum ą, atliekant kiekybin ę analizę nagrinėti du 
aspektai: i) si ūlomų priemoni ų išlaidų efektyvumas, nustatomas kaip biudžeto išlaid ų ir 
tikėtino poveikio ribini ų darbo vietos s ąnaudų ir biudžeto išlaid ų požiūriu santykis ir ii) 
administracin ės išlaidos, apskai čiuotos pagal administracinio personalo s ąnaudų ir viso 
biudžeto santyk į. Dėl finansini ų priemoni ų: atliekant analiz ę atsižvelgta į įvairių priemoni ų 
valdymo išlaidas, pvz., mokes čius Europos investicij ų fondui ir finans ų tarpininkams.  
1 galimyb ė. Nieko nekeisti  
Pasirinkus ši ą galimyb ę siūlomos programos tikslai b ūtų įgyvendinti tik iš dalies. 
Atsižvelgiant į ekonomikos kriz ės poveikį verslui, 1 galimyb ė reikštų, kad iniciatyvos, kurios 
šiuo metu n ėra iki galo įgyvendintos, taip ir likt ų neįgyvendintos, ir tos sritys, kuriose tikrai 
reikia plėsti ES veiksm ų mastą (pvz., finansini ų priemoni ų) nukentėtų dėl to, kad jose neb ūtų 
nuoseklių, gerovę didinančių ES iniciatyv ų. 
a) Veiksmingumas . Vis dėlto manoma, kad ekonominis poveikis  būtų reikšmingas tiek 
tiesioginės, tiek netiesiogin ės paramos poži ūriu. Dėl grynojo finansini ų priemoni ų poveikio: 
manoma, kad d ėl jų BVP padid ėtų maždaug 660 mln. EUR ir b ūtų pritraukta papildomai apie 
1,8 mlrd. EUR, kuriuos b ūtų galima lengviau pasiskolinti ir (arba) investuoti į nuosavą 
kapitalą. Tikimasi, kad d ėl tinklo  veiklos įmonės, kurioms teikiama parama, gal ėtų pasiekti 
200 mln. EUR didesn ę apyvartą. Tikimasi teigiamo finansini ų priemoni ų socialinio poveikio : 
bus sukurta ir (arba) išsaugot a daugiau kaip 16 000 darbo viet ų maždaug 26 000 remiam ų 
įmonių. Be to, manoma, kad d ėl Tinklo  veiklos bus sukurta ir (arba) išsaugota 1 000 
darbo viet ų, taip pat kasmet bus sukurta 900 nauj ų produkt ų, paslaug ų ar proces ų. 
Numatomas teigiamas poveikis aplinkai , nes kuriant tinklus, fina nsuojant ir investuojant į 
efektyviai išteklius naudojan čius ir maž ą poveikį aplinkai daran čius sprendinius per Europos 
įmonių tinklą bus teikiama su aplinka susijusi parama. Pvz., tikimasi, kad iki 2011 m. tinklo 
partneriai bus suteik ę su aplinka susijusi ų paslaugų maždaug 7 500 MV Į ir pasiraš ę 
 
 7bendradarbiavimo susitarimus su daugiau kaip 400 su aplinka susijusi ų paslaugų teikėjais. 
Tikimasi šiokios tokios sinergijos  tarp įvairių programos dedam ųjų, ypač finansini ų 
priemonių ir Europos įmonių tinklo. D ėl kitų sričių veiklos: remiantis Švedijos ir JK 
nacionalini ų program ų pavyzdžiu sukurtas Europos moter ų verslo ambasadori ų tinklas, per 
kurį buvo remiamos ir skatinamos moterys, norin čios arba besirengian čios steigti nauj ą 
įmonę, bus nuo 2011 m. papildytas Europos moter ų verslininki ų kuravimo tinklu, per kur į bus 
teikiamos kuravimo paslaugos neseniai versl ą pradėjusioms verslinink ėms.  
b) Efektyvumas . Apskai čiuotasis finansini ų priemoni ų vienos darbo vietos išlaid ų 
efektyvumas (vertinamas pagal vienos darbo vietos suk ūrimo ir (arba) išsaugojimo s ąnaudas) 
yra 2 735 EUR. Vertinant bendr ąsias administracines s ąnaudas, darbuotoj ų sąnaudų poveikis 
visam biudžetui yra 5,8 proc. – daugiausia d ėl personalo s ąnaudų. 
c) Derėjimo požiūriu dabartin ės programos intervencijos logika bus susieta su kitais ES 
konkurencingumo ir MV Į politikos aspektais, pvz., su susijusiomis strategijos „Europa 2020“ 
pavyzdinėmis iniciatyvomis arba Smulkiojo verslo akto prioritetais. 
2 galimyb ė. Veiklos nutraukimas  
Pasirinkus ši ą galimybę nebūtų pasiekti politikos tikslai, o jos poveikis, palyginti su bazine 
galimybe, daugiausia b ūtų neigiamas vertinant tiek socialiniu, tiek poveikio aplinkai poži ūriu. 
a) Veiksmingumas . Vienintelis teigiamas šios galimyb ės poveikis b ūtų mažesnės išlaidos.  
b) Efektyvumas . Pasirinkus ši ą galimybę labai sumaž ėtų valstybių narių programų valdymo 
efektyvumas, nes, nelikus koordinavimo pagal visos Europos program ą, būtų suskaldytas 
atskirtų nacionalini ų programų valdymas.  
c) Darna . Nutraukimo galimyb ė turėtų neigiamo poveikio, nes laikantis skirting ų nacionalini ų 
požiūrių nenuosekliai b ūtų formuojama konkurencingumo politika, be to, nelikt ų ES 
dimensijos. 
3 galimyb ė. Plėtra 
Nagrinėtos skirtingo masto dabartin ės programos pl ėtros galimyb ės bazine galimybe 
pasirinkus išor ės tyrime numatyt ą scenarijų, kuris nelaikomas tinkama galimybe.  
3a galimyb ė. Optimali pl ėtra 
Pasirinkus 3a scenarij ų dideliu mastu b ūtų pasiekti programos tikslai, ta čiau kaina b ūtų 
nerealistiška.  
a) Veiksmingumas . Palyginti su baziniu scenarijumi, galima tik ėtis teigiamo tiesioginio 
finansinių priemoni ų ekonominio poveikio : apskaičiuota, kad vidutiniškai maždaug 2,3 mlrd. 
EUR per metus padid ėtų BVP ir 7,2 mlrd. EUR padid ėtų papildomas skolinimas ir (arba) 
investicijos į nuosavą kapitalą. Nemanoma, kad tinklo  veikla duot ų kokių nors papildom ų 
rezultatų, palyginti su baziniu scenarijumi. Pasirinkus š į scenarijų taip pat labai padid ėtų kitos 
veiklos  biudžetas, o vertinant kokybiniu poži ūriu veikla, kuria siekiama gerinti Europos 
konkurencingum ą ir verslum ą lemtų tai, kad susijusi politika ES ir valstybi ų narių lygmeniu 
būtų įgyvendinama remiantis geriausia patirtimi. Be to, ši galimyb ė turėtų teigiamo socialinio 
poveikio užimtumo poži ūriu: daugiausia naudos v ėlgi tikimasi iš finansini ų priemoni ų, 
kurios, kaip tikimasi, pad ėtų sukurti ir (arba) išsaugoti daugiau kaip 50 000 darbo viet ų, nes 
 
 8įmonių, kurioms teikiama parama, skai čius būtų maždaug 65 000 didesnis, palyginti su bazine 
galimybe, o tinklas  leistų sukurti ir (arba) išsaugoti dar 1 750 darbo viet ų per metus. Tikimasi, 
kad teigiamas poveikis aplinkai  būtų daug didesnis, palyginti su bazine galimybe, nes 
padaugėtų iniciatyv ų, kuriomis siekiama paremti ekologiškai tvarius procesus ir produktus 
tam tikruose pramon ės sektoriuose ir turizmo srityje . Išplėtus tinklą padidėtų ES aplinkos 
apsaugos taisykli ų sklaida tre čiosiose šalyse ir b ūtų apibendrinta geriausia patirtis.  
b) Efektyvumas . Apskaičiuota, kad vienos darbo vietos išlaid ų efektyvumas b ūtų 4 732 EUR. 
Manoma, kad viso biudžeto darbuotoj ų sąnaudos (daugiausia d ėl žymaus finansini ų 
priemonių biudžeto padid ėjimo) sudaryt ų 2,6 proc. 
c) Darna . Pagal šį scenarijų dabartinė veikla išple čiama, kad b ūtų perkelta į kitų sričių ES 
politiką ir programas ir taip padid ėtų galima papildoma ES lygmens intervencini ų priemoni ų 
nauda. 
3b galimyb ė. Subalansuota pl ėtra 
Pasirinkus subalansuotos pl ėtros galimyb ę būtų pakankamu mastu pasiekti politikos tikslai, 
nes būtų užtikrinta pusiausvyra ir atitinkamai paskirstyti riboti biudžeto ištekliai. 
a) Veiksmingumas . Manoma, kad d ėl finansini ų priemoni ų ekonominio poveikio  BVP 
padidėtų maždaug 500 mln. EUR, palyginti su bazi niu lygiu, o skolinimasis ir (arba) 
investicijos į nuosavą kapitalą papildomai padid ėtų apie 1,7 mlrd. EUR. Palyginti su bazine 
galimybe, papildomo tinklo  poveikio nesitikima.  
Biudžeto asignavimai kitai veiklai  būtų padidinti siekiant tinkamesn ės aprėpties. Šiek tiek 
padidinus Europos konkurencingumo stiprinimo biudžet ą būtų galima, kitaip nei pasirinkus 
bazinę galimybę, įgyvendinti kai kuriuos naujus veiksmus, įtrauktus į strategijos „Europa 
2020“ pavyzdin ę iniciatyv ą „Integruota globalizacijos eros pramon ės politika“, pvz., su 
įmonių socialine atsakomybe susijusias iniciatyvas. D ėl MVĮ politikos pl ėtros: būtų išlaikytas 
toks pats biudžetas kaip pagal bazin į scenarijų, o tikėtinas poveikis taip pat b ūtų toks pats. 
Dėl MVĮ rėmimo ne ES rinkose: žymiai padidinus finansin ę paramą padidėtų tiesioginis MV Į 
dalyvavimas pagrindin ėse pasaulio rinkose, nes joms b ūtų teikiama speciali parama. Geresnis 
tarptautinis bendradarbiavimas taip pat tur ėtų teigiamo poveikio įmonių tarptautinimui. 
Šią galimybę vertinant socialinio poveikio požiūriu tikėtina, kad finansin ėmis priemon ėmis 
būtų paremta 13 000 įmonių, todėl būtų sukurta ir (arba) išsaugota 11 000 daugiau darbo viet ų 
nei pasirinkus bazin ę galimybę.  
Kita veikla  tikimasi pagerinti ES ir nacionalinio lygmens politikos formuotoj ų 
bendradarbiavim ą; didelis d ėmesys būtų skirtas geriausios patirties, kurios poveikis yra 
aiškiai juntamas, pavyzdži ų nustatymui ir sklaidai. Numatomos priemon ės apskritai yra 
skirtos vis ų grupių ūkinės veiklos vykdytojams, tod ėl jomis nediskriminuojama. Veikla, kuria 
numatoma skatinti verslum ą, yra išimtis, nes ja bus siekiama daryti poveik į tam tikroms 
specifinėms grupėms. Šiais veiksmais siekiama skatinti ir remti vis ų Europos socialini ų 
grupių (įskaitant socialines įmones, ilgalaikius bedarbius, vyresnio amžiaus darbuotojus, 
migrantus ir etines mažumas) atstov ų verslumą. Pvz., tikimasi, kad veikla, kuria skatinamas 
verslumas, tur ės tiesioginio poveikio užimtumui: d ėl įmonių paramos gav ėjų tarptautinimo 
bus sukurta 300–400 papildom ų darbo viet ų.  
Poveikis aplinkai  greičiausiai nebus daug didesnis, palyginti su bazine galimybe. 
 
 9Manoma, kad, palyginti su bazine galimybe, bendras poveikis d ėl įvairių programos 
dedamųjų sinergijos  būtų žymus, nes tikimasi, kad sustiprintas įvairių priemoni ų 
finansavimas pagerins ES ir nacionalinio lygmens politikos formuotoj ų bendradarbiavim ą. 
Didelis d ėmesys būtų skirtas geriausios patirties pavyzdži ų nustatymui ir sklaidai. Tinklas 
būtų centrinė įvairių sudedam ųjų dalių jungtis, didinanti sinergijos tarp priemoni ų (pvz., MV Į 
rėmimo užsienyje ir tarptautinio bendradarbiavimo pramon ės srityje) mast ą. Kitas tik ėtinos 
sinergijos pavyzdys yra Europos įmonių tinklo ir finansini ų priemoni ų sąveika. Pvz., d ėl 
tinklo naudojimo finansin ėms priemon ėms skatinti nebeliks poreikio vykdyti skatinam ąją 
veiklą. Veikla, kuria skatinama stiprinti Europos konkurencingum ą, viena vertus, ir veikla, 
kuria formuojama MV Į politika, kita vertus, taip pat viena kit ą papildys, nes ja siekiama 
pagerinti bendr ąsias sąlygas, kuriomis veikia Europos įmonės. 
b) Efektyvumas . Apskaičiuota, kad vienos darbo vietos išlaid ų efektyvumas b ūtų 2 824 EUR. 
Vertinant bendr ąsias administracines s ąnaudas, numatoma, kad darbuotoj ų sąnaudų poveikis 
visam biudžetui b ūtų 4,1 proc.  
c) Darna . Šia galimybe siekiama tinkamos įvairių tikslų pusiausvyros, kad b ūtų padidinta 
galima papildoma ES lygmens intervencini ų priemoni ų nauda keliose srityse, susijusiose su 
ES konkurencingumo ir MV Į politika ir nustatytose strategijos „Europa 2020“ pavyzdin ėse 
iniciatyvose ir kitose ES programose. 
3c galimyb ė. Kryptinga pl ėtra 
Pasirinkus 3c galimyb ę ir dėmesį sutelkiant tik ties konkre čia Europos ekonomikos 
konkurencingumo ir verslumo problem ų grupe būtų iš dalies pasiekti politikos tikslai. 
a) Veiksmingumas .  Vertinant šios galimyb ės ekonomin į poveikį manoma, kad teigiamo ir 
kiekybiškai įvertinamo poveikio galima tik ėtis dėl padidėjusių galimybi ų gauti finansavim ą. 
Palyginti su bazine galimybe, sutelkus išteklius daugiausia finansin ėms priemon ėms būtų 
galima dar labiau sumažinti nustatyt ą MVĮ finansavimo rinkos atotr ūkį. Struktūrinis poveikis 
rizikos kapitalo rinkai b ūtų nežymus. Vis d ėlto, palyginti su baziniu scenarijumi, manoma, 
kad finansin ėmis priemon ėmis būtų paskatintas maždaug 0,3 mlrd. EUR vert ės BVP 
padidėjimas, o dar 1,1 mlrd. EUR b ūtų lengviau pasiskolinti ir (arba) investuoti į nuosavą 
kapitalą.  
Pasirinkus ši ą galimyb ę finansin ėmis priemon ėmis būtų tenkinami augan čių įmonių 
(pirmiausia t ų, kurios ketina prad ėti veikti tarptautin ėse rinkose) finansiniai poreikiai. 
Gavusios daugiau l ėšų, neseniai įsteigtos įmonės galėtų pasinaudoti paskol ų garantijomis ir 
nuosavu kapitalu. Daugiau kaip pus ė išteklių pagal šį scenarijų būtų skirta nuosavo kapitalo 
priemonėms.  
Tam tikro papildomo poveikio, palyginti su baziniu scenarijumi, tikimasi d ėl to, kad 
pasikeistų Tinklo  prioritetai – jis tapt ų vieta, kurioje MV Į būtų padedama gauti finansavim ą. 
Tačiau šio poveikio negalima įvertinti kiekybiškai.  
Pagrindin ės ekonomin ės sąnaudos pasirinkus ši ą galimybę būtų nepasinaudojimo papildoma 
Europos verte, kuri gal ėtų būti sukurta kita, mažesnio masto remiam ąja veikla, vykdoma 
pagal bazin ę ir 3b galimyb ę, alternatyviosios s ąnaudos. Ne įmanoma kiekybiškai įvertinti jų 
ekonominio poveikio, nes daugiausia tai netiesiogin ės priemon ės.  
Pasirinkus ši ą galimybę finansinės priemon ės turėtų teigiamo socialinio poveikio : palyginti 
su bazine galimybe, per metus papildomai b ūtų sukurta 5 300 darbo viet ų. Vis dėlto ši 
 
 10galimybė turėtų neigiamo poveikio, nes, pagal bazin į scenarijų nebevykdant mažesnio masto 
veiklos, b ūtų prarastos papildomos europin ės naudos galimyb ės. Be veiklos, kuria siekiama 
remti užsienyje veikian čias MVĮ, Europos MV Į negalės, kaip rodo neseniai atlikt ų tyrimų 
rezultatai, s ėkmingai pasinaudoti besiformuojan čios rinkos ekonomikos šalyse esan čiomis 
galimybėmis, todėl ši galimyb ė turėtų neigiamo ekonominio ir socialinio poveikio. 
Teigiamas  poveikis aplinkai  greičiausiai būtų ne ką didesnis, nei pasirikus bazin ę galimybę.  
Bendras poveikis d ėl įvairių siūlomos programos sudedam ųjų dalių sinergijos  pagal šį 
scenarijų būtų menkesnis nei pagal bazin į scenarijų, nes galima tik ėtis tik finansini ų 
priemonių ir tinklo sinergijos. 
b) Efektyvumas . Apskaičiuota, kad vienos darbo vietos išlaid ų efektyvumas b ūtų 4 385 EUR. 
Vertinant bendr ąsias administracines s ąnaudas, manoma, kad darbuotoj ų sąnaudų poveikis 
visam biudžetui b ūtų 4,9 proc. – daugiausia d ėl personalo s ąnaudų. 
c) Darna . Ši galimyb ė turi trūkumų: nebūtų pakankamos sinergijos ir s ąsajų su kitais ES 
tikslais ir programomis, nes daugiausia d ėmesio būtų skiriama ES įmonių galimybėms gauti 
finansavim ą. 
6. GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  
Atsižvelgiant į tai, kas išd ėstyta, toliau pateikiamose lentel ėse galimyb ės vertinamos pagal j ų 
poveikį (bazinė galimybė naudojama kaip atskaitos taškas ir pagal j ą vertinamos visos kitos 
galimybės (2 lentel ė)) ir pagal veiksmingumo, efektyvumo ir der ėjimo kriterijus (3 lentel ė). 
Kiekvienos iš ši ų dviejų galimybi ų, pagal kurias numatyta pl ėtra, veiksmingumas priklauso 
nuo priemon ės sudėties. 3b galimyb ė, palyginti su 3c galimybe, turi didesn ę garantijos 
priemonės dalį, todėl (dėl daug didesnio garantij ų sverto efekto) pasirinkus ši ą galimybę 
naudos gaut ų daug daugiau įmonių ir būtų sukurta daugiau darbo viet ų, o tai lemia didesn ę 
pridėtinę vertę (BVP) vienam biudžeto ištekli ų vienetui. 3c galimyb ė yra pagr įsta naujų 
produktų ir paslaug ų, finansuojam ų rizikos kapitalu, koncepcijomis ir ilgalaik ės perspektyvos 
požiūriu gali sukurti didesn ę pridėtinę vertę ir paskatinti didesn į augimą. Rizikos kapitalo 
naudojimas tarpvalstybiniu mastu taip pat gali prisid ėti prie nuosavo kapitalo rinkos k ūrimo ir 
sustiprinti verslumo ekosistem ą, kurios poveikis ekonomikai trukt ų ilgiau.    
2 lentelė. Galimybi ų poveikio palyginimas  
 Biudžetui Ekonominis Socialinis Aplinkai 
1 galimyb ė 
(bazinė) 213 mln. EUR per 
metus660 mln. EUR 
per metus 
padidėjęs BVP 
 1,8 mlrd. EUR 
papildomo 
skolinimo ir 
(arba) investicij ų 
į nuosavą kapitalą 
 200 mln. EUR 
per metus 
padidėjusi parama 26 000 
įmonių 
sukuriama ir (arba) 
išsaugoma 17 000 
darbo viet ų 
 sukuriama 900 
naujų produktų, 
paslaugų ar proces ų 
per metus Iki 2011 m. įtraukta 
ne mažiau kaip 7 500 
MVĮ į daugiau kaip 
400 
bendradarbiavimo 
susitarimų, 
pasirašytų su 
aplinkos paslaug ų 
teikėjais. 
 
 
 11apyvarta  
2 galimyb ė 0 mln. EUR per metus 0 0 0 
3b galimyb ė 
(ribota plėtra) 340 mln. EUR per 
metuspapildomai 500 
mln. EUR 
padidėjęs BVP 
1,7 mlrd. EUR 
papildomo 
skolinimo ir 
investicijų į 
nuosavą kapitaląparama 
papildomoms 
13 000 įmonių  
papildomai 
sukuriama ir (arba) 
išsaugoma 12 500 
darbo viet ų 
įsteigiama 200 
papildom ų naujų 
įmonių Jokio pasikeitimo, 
palyginti su bazine 
galimybe
3c galimyb ė 
(tikslinė plėtra) 340 mln. EUR per 
metuspapildomai 300 
mln. EUR 
padidėjęs BVP 
1,1 mlrd. EUR 
papildomo 
skolinimo ir 
investicijų į 
nuosavą kapitaląpapildomai 
sukuriama ir (arba) 
išsaugoma 5 300 
darbo viet ų Jokio pasikeitimo, 
palyginti su bazine 
galimybe
 
3 lentelė. Galimybi ų palyginimas pagal tris kriterijus  
 Biudžetas Veiksminguma
s Efektyvumas Der ėjimas 
1 galimyb ė 
(bazinė) 213 mln. EUR per 
metus0 0 0 
2 galimyb ė 0 mln. EUR per 
metus--- - --- 
3b galimyb ė 
(ribota plėtra) 340 mln. EUR per 
metus++ 0 ++ 
3c galimyb ė 
(tikslinė plėtra) 340 mln. EUR per 
metus- + -- 
Paaiškinimas: (---) labai neigiama, (--) neigiama, (-) veik iau neigiama, (0) jokio pasikeitimo, (+) veikiau 
teigiama, (++) teigiama, (+++) labai teigiama.  
Akivaizdu, kad pasirinkus 2 galimyb ę nebūtų sprendžiamos svarbiausios konkurencingumo ir 
verslumo problemos. Be to, nutraukus program ą nebeliktų ES paramos šalinant ekonomikos 
krizės poveikį smulkiajam verslui.  
Vienintelis realus pasirinkimas (be esamos pad ėties nekeitimo pagal 1 galimyb ę) yra 3b ir 3c 
galimybės. Pagal 3c galimyb ę biudžetas skiriamas tik dviem priemon ėms, o pagal 3b 
galimybę būtų bandoma siekti įvairių iniciatyv ų pusiausvyros, kad b ūtų padidinta galima 
 
 12papildoma ES lygmens intervencini ų priemoni ų nauda kuo įvairesnėse veiklos srityse. Be to, 
pasirinkus ši ą galimybę būtų pasiekta įvairių finansini ų priemoni ų pusiausvyra. Tod ėl 3b 
galimybė yra geresn ė vertinant j ą programos tiksl ų įvykdymo ir suderintos Europos 
remiamosios veiklos užtikrinimo poži ūriu. Konkurencingumas n ėra vienareikšmis, tod ėl, 
sutelkus išteklius vien tik ties finansin ėmis priemon ėmis ir tinklu, norimas rezultatas neb ūtų 
pasiektas. Vis d ėlto veiklos įvairinimas turi kain ą. Tai reiškia, kad prireikt ų daugiau 
darbuotoj ų, todėl padidėtų administracin ės išlaidos. Be to, vieš ų konsultacij ų su 
suinteresuotaisiais subjektais rezultata i rodo, kad daugiau kaip 80 proc. respondent ų remia 
numatom ą veiklą. 3b galimyb ė laikoma tinkamiausia, nes ja užtikrinamas visa apimantis 
sprendimas.  
7. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS 
Būsimos programos steb ėsenos ir vertinimo sistema b ūtų pagrįsta griežta loginiu ryšiu 
tarpusavyje susijusi ų tikslų hierarchija ir atitinkamais rodikliais, taip pat b ūtų laikomasi 
holistinio steb ėsenos ir numatytos veiklos rezultat ų vertinimo metodo. Palyginti su dabartine 
programa, duomen ų surinkimo ir analiz ės sistema, taip pat vertinimo ir steb ėsenos metodas 
būtų pagerinti taip: 
• būtų nustatyti nauji konkret ūs rodikliai ir steb ėsenos tvarka ; 
• būtų nustatytos kryžminės nuorodos į pavyzdinius strategijos „Europa 2020“ rodiklius , 
siekiant kontroliuoti programos valdymo proces ą ir labiau prisid ėti prie strategijos 
„Europa 2020“ steb ėsenos proceso; 
• būtų taikomi fakt ų palyginimo metodai , siekiant, jeigu reikia, palyginti atrinktus paramos 
gavėjus ir paramos negavusius subjektus ir nustatyti programos poveik į siūlomiems 
rodikliams kei čiantis ekonomin ėms sąlygoms;  
• jeigu reikia, būtų atliekamas  teminis  įvairių būsimos programos dali ų vertinimas .  
Stebėsenos sistema ir dabartin ės programos vertinimo rodikliai jau nagrin ėti atliekant special ų 
išorės tyrimą ir VIP galutin į vertinimą. Atlikus tyrim ą pateiktos rekomendacijos panaudotos 
siekiant pagerinti dabartin ės programos, kuri bus vykdoma iki 2013 m., steb ėseną. Be to, 
įgyvendinant dabartin ę program ą ir rengiant b ūsimos programos steb ėsenos sistem ą bei 
rodiklius taip pat bus atsižvelgta į nesenai atlikto VIP IAS veiklos rezultat ų audito 
rekomendacijas. Šiuo tikslu dabar rengiama dabartin ės programos rezultat ų vertinimo 
ataskaita. 
Bus nustatytas reikalavimas atlikti naujosios programos tarpin į ir ex post  vertinimą, kad būtų 
įvertinta pažanga, padaryta siekiant tiksl ų, ir rezultatai. Tarpinis vertinimas bus baigtas iki 
2017 m. pabaigos, kad juo b ūtų galima remtis rengiant program ą pakeisian čią priemonę. Ex 
post vertinimas bus atliktas per dvejus metus nuo programos užbaigimo. 
Finansinių priemoni ų atveju b ūsimoji steb ėsenos ir vertinimo sistema bus grindžiama tiek 
reguliariai teikiama naudos gav ėjų informacija, kuri ą rinks finans ų tarpininkai, tiek 
nereguliariais imtimis pagr įstais tyrimais, kuriuos atliekant bus išsamiau nagrin ėjami tam tikri 
aspektai. Atliekant programos vertinim ą, bus atliekami papildomi tyrimai. Konkre čiai, 
atliekant tok į vertinim ą naudos gav ėjų padėties raida bus lyginama su įmonių, kurios 
nesinaudoja min ėtomis priemon ėmis, raida. Tam prireiks išsami ų tyrimų, nes, aišku, esama 
veiksnių, turinčių poveikio atskiros įmonės raidai, kuriuos reikia atskirti nuo programos 
 
 13poveikio. Svarbiausi aspektai, kuriuos reikia įvertinti atliekant tokius tyrimus, yra prarastas 
augimas ir užimtumas d ėl to, kad buvo atsisakyta suteikti garantij ą arba nebuvo patenkinta 
rizikos kapitalo paraiška. Vertinim ų aprėptis taip pat bus išpl ėsta įtraukiant poveikio įmonių 
tarptautinimui vertinim ą. Kad finans ų tarpininkai ir galutiniai naudos gav ėjai išvengt ų 
neproporcingos naštos, min ėtam tikslui b ūtini duomenys bus renkami atliekant imtimi 
grindžiamus tyrimus, o ne nustatant duomen ų teikimo prievoles.