Komisijos komunikatas - Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją /* KOM/2004/0338 galutinis */





KOMISIJOS KOMUNIKATAS - Kelias į Europos nanotechnologijos strategiją Santrauka Nanomokslai ir nanotechnologijos - tai naujas poziūris į mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą (MT ir TP), kuriuo siekiama valdyti pamatinę medziagos struktūrą ir elgseną atomų ir molekulių lygiu. Šios sritys atveria galimybes suprasti naujus reiskinius ir sukurti naujas materijos ypatybes, kurias galima panaudoti mikrolygiu ir makrolygiu. Nanotechnologija jau pradedama taikyti, ir ji turės įtakos kiekvieno piliečio gyvenime. Per pastarąjį desimtmetį Europos Sąjunga (ES) sukūrė stiprų nanomokslų zinių pagrindą. Kyla abejonių, ar mes sugebėsime islaikyti sias pozicijas kyla abejonių, nes ES investuoja santykinai maziau negu jos pagrindiniai konkurentai, ir ji neturi pasaulinės klasės infrastruktūros (,aukstos kokybės polių"), kuri galėtų sukaupti būtiną kritinę masę. Tai yra faktas, nors investicijos į nacionalines ES programas sparčiai, nors ir atsietai auga. Europos pranasumas nanomoksluose galų gale turi atsiskleisti komerciniuose gaminiuose ir procesuose. Nanotechnologija iskyla kaip viena is perspektyviausių ir sparčiai besiplėtojančių MT ir TP sričių, kurios suteikia naują postūmį dinamiskiems ziniomis pagrįstiems Lisabonos proceso tikslams. Tačiau nepaprastai svarbu, kad būtų sukurta naujovių diegimui palanki aplinka, visų pirma, mazoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Nanotechnologija turi būti plėtojama saugiai ir atsakingai. Būtina laikytis etikos principų, moksliskai analizuoti galimus pavojus sveikatai, saugai ir aplinkai, taip pat ir siekiant sukurti teisinę bazę. Būtina istirti poveikį visuomenei ir į jį atsizvelgti. Svarbu palaikyti dialogą su visuomene, nes tai padeda sutelkti dėmesį į tikrai rūpimas problemas, o ne į ,mokslinės fantastikos" scenarijus. Šiame komunikate siūlomi integruoto pobūdzio veiksmai, kurie palaikytų ir sustiprintų Europos nanomokslų ir nanotechnologijų MT ir TP. Jame nagrinėjamos problemos, kurios yra svarbios tam, kad, vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, būtų kuriamos ir visuomenei naudingai panaudojamos zinios. Šiuo poziūriu kaip tik laikas pradėti diskusijas institucijų lygiu, kad būtų imtasi nuoseklių veiksmų siekiant: - padidinti investicijas ir pagerinti MT ir TP koordinavimą, kad nanotechnologijos būtų geriau panaudojamos pramonėje, islaikant mokslinį pranasumą ir konkurenciją; - sukurti pasaulinės klasės konkurencingą MT ir TP infrastruktūrą (,aukstos kokybės polius"), kuri atsizvelgtų ir į pramonės, ir į mokslinių organizacijų poreikius; - skatinti mokslinių darbuotojų tarpdisciplininį svietimą bei mokymą ir didesnius jų sugebėjimus verslo srityje; - uztikrinti palankias sąlygas technologijos ir naujovių perdavimui, kad Europos MT ir TP pranasumai atsiskleistų gerovę kuriančiuose produktuose ir procesuose; - ankstyvoje stadijoje į MT ir TP integruoti visuomenei svarbius aspektus; - is anksto spręsti visus galimus pavojus visuomenės sveikatai, saugai, aplinkai ir vartotojams, renkant duomenis, kurių reikia rizikos vertinimui, integruojant rizikos vertinimą į kiekvieną nanotechnologija pagrįstų produktų gyvavimo ciklą, atitinkamai pritaikant esamus ir kuriant naujus metodus; - papildyti minėtus veiksmus bendradarbiavimo ir kitomis atitinkamomis iniciatyvomis tarptautiniu lygiu. Šiame komunikate aprasyti veiksmai taip pat atitinka Europos Vadovų Tarybos, 2000 m. posėdziavusios Lisabonoje ir paskelbusios įsipareigojimą plėtoti dinamiską ziniomis pagrįstą ekonomiką bei visuomenę, Europos Vadovų Tarybos, 2001 m. posėdziavusios Geteborge ir nustačiusios darnaus vystymosi tikslą, ir Europos Vadovų Tarybos, 2002 m. posėdziavusios Barselonoje ir nustačiusios tikslą skirti 3% BVP moksliniams tyrimams finansuoti [1], sprendimus. Jie taip pat prisideda prie Europos mokslinių tyrimų erdvės (ERA) plėtojimo [2] ir kartu juo remiasi. [1] Pirmininkaujančios salies isvadas galima parsisiųsti is http://ue.eu.int/en/Info/eurocouncil/index.htm [2] ,Europos mokslinių tyrimų erdvė: Naujo postūmio suteikimas - Stiprinimas - Perorientavimas - Naujų perspektyvų atvėrimas" KOM(2002) 565 galutinis. 1. Įvadas 1.1. Kas yra nanotechnologija? Šis terminas yra kilęs is graikų kalbos zodzio, reiskiančio ,neūzauga", moksle ir technologijoje priesdėlis ,nano" reiskia 10-9, t. y. vieną milijardinę (= 0.000000001) dalį. Vienas nanometras (nm) sudaro vieną milijardinę dalį metro, desimtimis tūkstančių kartų mazesnę uz zmogaus plauko storį. Terminas ,nanotechnologija" čia vartojamas kaip grupinis terminas, kuriuo zymimos įvairios nanomokslų ir nanotechnologijų sakos. Terminas ,nanotechnologija" reiskia mokslą ir technologiją atomų ir molekulių nanomastu ir mokslinius principus bei naujus pozymius, kuriuos galima suprasti ir suvokti, tik mąstant siai sričiai būdingomis sąvokomis. Paskui tokius pozymius galima stebėti ir panaudoti mikromastu ir makromastu, pavyzdziui, kuriant medziagas ir prietaisus, galinčius atlikti naujoviskas funkcijas ir duoti visiskai naujus rezultatus. 1.2. Kodėl nanotechnologija yra svarbi? Nanomokslas daznai aprasomas kaip ,horizontalus", ,pagrindinis" arba ,teikiantis galimybes", kadangi jis prasiskverbia praktiskai į visus technologijos sektorius. Daznai nanomoksle sueina kelios skirtingos mokslo sritys, jame taikomi tarpdisciplininiai arba ,konvergencijos" metodai, leidziantys sukurti naujoves, kurios gali padėti spręsti daugelį sių dienų visuomenei iskylančių problemų, tokias kaip: - medicinoje naudojamas priemones, tarp jų, pavyzdziui, diagnostines miniatiūrines priemones, kurias galima implantuoti ir diagnozuoti ligą ankstyvoje stadijoje. Nanotechnologija pagrįstos dangos gali pagerinti implantų biologinį aktyvumą ir suderinamumą. Savaime susidarantys karkasai paruosia dirvą naujoms audinių ir biologines ypatybes imituojančių medziagų inzinerijos kartoms, vedančioms tolesnėje ateityje į organų pakaitalų sintetinimą. Kuriamos naujoviskos vaistų padavimo į tikslią organizmo vietą sistemos; pastaruoju metu nanodalelės gali gydyti auglius, nukreipiant jas tiesiai į auglio ląsteles, pavyzdziui, sildant; - informacines technologijas, įskaitant didelio įrasų tankumo (pavyzdziui, 1 terabitas/ kv. colis) duomenų saugojimo terpes ir naujas lanksčių plastikinių displėjų technologijas. Tolesnėje ateityje molekulinės arba biomolekulinės nanoelektronikos, spintronikos ir kvantinio skaičiavimo įgyvendinimas galėtų atverti naujus kelius, vedančius toliau nei dabartinė kompiuterinė technologija; - energijos gamybai ir saugojimui gali būti naudingos, pavyzdziui, naujos kuro ląstelės ar lengvasvorės nanolygiu struktūruotos kietosios medziagos, kurios turi didelį potencialą nasiai saugoti vandenilį. Kuriamos nasios ekonomiskos saulės baterijos (pvz., saulės energijos ,dazai"). Tikimasi, kad nauji nanotechnologijos pasiekimai padės taupyti energiją, nes bus galima pagerinti izoliaciją, energijos perdavimą ir uztikrinti nasesnį apsvietimą; - medziagų moksle naudojant nanotechnologiją pasiekiama toli siekiančių rezultatų, kurie darys poveikį faktiskai visuose sektoriuose. Nanodalelytės jau naudojamos medziagoms stiprinti arba kosmetikos funkcionalumui padidinti. Naudojant nanostruktūras, galima pakeisti pavirsius ir padaryti juos nesibraizančius, neslampančius, svarius ir sterilius. Organinių molekulių implantavimas, taikant pavirsiaus nanostruktūravimą, padės sukurti biologinius jutiklius ir molekulinius elektroninius prietaisus. Galima labai pagerinti medziagų elgseną ekstremaliose sąlygose ir padaryti suolį, pavyzdziui, aeronautikoje ir kosmoso pramonėje; - apdirbamajai pramonei nanomastu reikalinga, kad moksliniuose tyrimuose ir gamybos procesuose būtų taikomas naujas tarpdisciplininis poziūris. Teoriskai yra du pagrindiniai keliai: einant pirmuoju, pradedama nuo mikrosistemų, kurios juo toliau, tuo labiau mazinamos (kelias ,nuo virsaus į apačią"); einant antruoju keliu, sekama gamta ir kuriamos struktūros nuo atomų ir molekulių lygio (kelias ,nuo apačios į virsų"). Pirmasis kelias gali būti lyginamas su surinkimu, antrasis - su sinteze. Keliu ,nuo apačios į virsų" zengiami dar tik pirmieji zingsniai, bet jo poveikio dabartiniams gamybos būdams potencijos siekia labai toli, ir jos gali tuos būdus gali visiskai pakeisti; - instrumentai, skirti medziagos ypatybių tyrimams nanomastu, jau tiesiogiai ar netiesiogiai skatina pazangą įvairiausiuose sektoriuose. Tunelinio zvalgymo mikroskopo isradimas tapo svarbia nanotechnologijos kūrimo gaire. Instrumentams taip pat tenka esminis vaidmuo plėtojant apdirbamosios pramonės procesus ,nuo virsaus į apačią" ir ,nuo apačios į virsų"; - maisto, vandens ir aplinkos tyrimuose galima pasiekti didelės pazangos, pritaikius nanotechnologijos pasiekimus, pavyzdziui, priemones, kuriomis aptinkami ir neutralizuojami mikroorganizmai ar pesticidai. Importuotų maisto produktų kilmę galima atsekti pagal naujoviskas miniatiūrines nanoetiketes. Nanotechnologijos pagrindu sukurtais atitaisomaisiais metodais (pavyzdziui, fotokatalizės metodais) galima atitaisyti aplinkai padarytą zalą ir isvalyti tersalus (pavyzdziui, naftą vandenyje ar dirvozemyje); - galima tikėtis padidinti saugumą, naudojant, pavyzdziui, naujoviskas, tiksliai orientuotas aptikimo sistemas, kurios anksti įspėja apie biologinius ar cheminius reagentus net atskirų molekulių lygiu. Nanozenklinimu galima patobulinti, pavyzdziui, banknotų apsaugą. Taip pat kuriami nauji kodavimo metodai duomenų apsaugai. Rinkoje jau atsirado keletas nanotechnologija pagrįstų gaminių, pavyzdziui, medicinos produktų (tokių kaip tvarsčiai, sirdies voztuvai ir t. t.); elektroniniai komponentai; nesibraizantys dazai; sporto įranga; nesiglamzančios ir dėmėms neimlios medziagos; kremai nuo saulės. Analitikai yra apskaičiavę, kad tokių produktų rinkos vertė siuo metu yra apie 2,5 milijardo eurų, bet vėliau, iki 2010 m., ji gali isaugti iki kelių simtų milijardų ar net trilijono [3]. [3] r., pavyzdziui, skaičius, pateiktus ,Naujos apdirbamosios pramonės dimensijos: JK nanotechnologijos strategija", DTI (2002), p. 24. Kadangi ateityje galima tikėtis gauti geresnius rezultatus su mazesniu zaliavų kiekiu, pritaikius metodą ,nuo apačios į virsų" visų pirma apdirbamojoje pramonėje, nanotechnologija teikia galimybes mazinti atliekų per visą produktų gyvavimo ciklą. Nanotechnologija gali padėti realizuoti darnų vystymąsi [4], ,Dienotvarkėje 21" [5] numatytus tikslus ir Aplinkos technologijos veiksmų planą [6]. [4] ,Darniai besivystanti Europa geresniam pasauliui: Europos Sąjungos darnaus vystymosi strategija" KOM(2001) 264. Taip pat zr. Jungtinių tautų tūkstantmečio deklaraciją (http://www.un.org/millennium/) [5] r. http://www.un.org/esa/sustdev/documents/agenda21/index.htm [6] r. http://europa.eu.int/comm/research/environment/etap_en.html 1.3. Kurį metodą reikėtų taikyti, norint uztikrinti nanotechnologijos saugą? Vadovaujantis Sutartimi, nanotechnologijos taikymas turi atitikti aukstus visuomenės sveikatos, saugos, vartotojų [7] ir aplinkos apsaugos [8] reikalavimus. Svarbu, kad si sparčiai besivystanti technologija kuo anksčiau nustatytų ir isspręstų (realias ar įsivaizduojamas) saugos problemas. Kad sėkmingu nanotechnologijų panaudojimu patikėtų vartotojai ir verslo pasaulis, toks panaudojimas turi būti grindziamas tvirtu moksliniu pagrindu. Be to, būtina numatyti viską, kas uztikrintų sveikatą ir saugą darbe. [7] Sutarties 152 ir 153 straipsniuose atitinkamai reikalaujama, kad "zmonių sveikatos auksto lygio apsauga [būtų] uztikrinama nustatant ir įgyvendinant visas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis" ir kad ,į vartotojų apsaugos reikalavimus [būtų] atsizvelgiama nustatant bei įgyvendinant kitas Bendrijos politikos ir veiklos kryptis". [8] Sutarties 174 straipsnyje, be kita ko, numatyta siekti sių tikslų: ,islaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę", ,apdairiai ir racionaliai naudoti gamtos isteklius" ir, remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti". Labai svarbu, kad is anksto kaip sudedamoji sių technologijų kūrimo dalis būtų sprendziami įvairūs rizikos aspektai nuo pat idėjų atsiradimo bei MT ir PT iki komercinio panaudojimo, siekiant uztikrinti nanoproduktų saugų kūrimą, gamybą, naudojimą ir salinimą. Nanotechnologijos taip pat kelia naujus issūkius vertinant ir valdant riziką. Todėl kartu su technologijų plėtra svarbu vykdyti atitinkamus mokslinius tyrimus kiekybiniams toksikologijos ir aplinkos toksikologijos srities duomenims gauti (įskaitant duomenis apie zmonių ir aplinkos reagavimą į dozes, apie veikimo trukmę ir intensyvumą), kad būtų galima įvertinti riziką ir prireikus koreguoti rizikos vertinimo procedūras. Veiksmai, susiję su visuomenės sveikata, aplinka, sauga ir vartotojų apsauga, aptariami siame dokumente vėliau. 2. Nanotechnologijos MT ir TP finansavimas ir veikla pasaulyje Atsizvelgdamos į nanotechnologijos potencialą, daugelis salių vykdo MT ir TP programas, į kurias ateina didelės ir augančios viesosios investicijos. Per pastarąjį desimtmetį susidomėjimas viesosiomis investicijomis į sią sritį nepaprastai isaugo: viesosios investicijos padidėjo nuo apytikriai 400 milijonų eurų 1997 m. iki daugiau kaip 3 milijardų siandien. Šiame skyriuje apzvelgiamos viesojo sektoriaus finansuojamos nanotechnologijos iniciatyvos. Nors nanotechnologijos MT ir TP finansavimo dydzio is privačių saltinių tiksliai nustatyti negalima, manoma, kad suma siekia arti 2 milijardų eurų: tai reiskia, kad visas nanotechnologijos MT ir TP finansavimas pasaulyje sudaro apie 5 milijardus eurų. Svarbu pabrėzti, kad bendros ES investicijos į MT ir TP is privačių saltinių sudaro 56%, ir siuo atzvilgiu ES atsilieka nuo JAV ir Japonijos, kur privačios investicijos sudaro atitinkamai 66% ir 73% [9]. [9] Europos Komisija ,Pagrindiniai skaičiai 2003-2004 m." (2003 m.). 2.1. Nanotechnologijos MT ir TP trečiosiose salyse 2000 m. paskelbusios Nacionalinę nanotechnologijos iniciatyvą (NNI), JAV ėmė vykdyti ambicingą nanotechnologijos MT ir TP programą; federalinės islaidos padidėjo nuo 220 milijonų JAV dolerių 2000 m. iki apytiksliai 750 milijonų JAV dolerių 2003 m.; jai 2005 metams prasoma 982 milijonų JAV dolerių biudzeto. Papildomą paramą teikia valstijos, skirdamos apie 300 milijonų JAV dolerių. Ilgalaikis JAV įsipareigojimas federaciniu lygiu neseniai buvo patvirtintas ,XXI amziaus nanotechnologijos plėtros aktu" 2005-2008 m. laikotarpiui, per kurį penkioms agentūroms (NSF, DoE, NASA, NIST ir EPA) skiriama 3,7 milijardo JAV dolerių, o iki 2008 m. dabartinis jų finansavimo lygis isaugs dvigubai. Atkreiptinas dėmesys į tai, kad į sią sumą neįeina su gynyba susijusios islaidos (DoD) ir kitos sritys, kurių finansavimas siuo metu sudaro apie vieną trečdalį federalinio nanotechnologijos biudzeto. 2001 m. Japonija įvardijo nanotechnologiją kaip vieną is savo mokslinių tyrimų prioritetų. Skelbiamas finansavimo lygis staigiai isaugo nuo 400 milijonų JAV dolerių 2001 m. iki mazdaug 800 milijonų JAV dolerių 2003 m., ir tokiu būdu jis prilygo JAV federaciniam finansavimo lygiui, o 2004 m. planuojama jį dar padidinti 20%. Pietų Korėja pradėjo vykdyti ambicingą desimties metų programą, kuriai viesasis sektorius skiria apie 2 milijonus JAV dolerių, o Taivanis įsipareigojo per seserius metus skirti apie 600 milijonų JAV is dolerių viesojo finansavimo saltinių. Kinija nanotechnologijai skiria vis daugiau isteklių, ir tai ypač reiksminga, turint galvoje jų perkamąją galią. Tarp visų pasaulio publikacijų Kinijos publikacijų dalis sparčiai didėja: desimtojo desimtmečio antroje pusėje ji padidėjo 200% ir vejasi ES bei JAV. Rusijos Federacija ir keletas Naujųjų nepriklausomų valstybių taip pat turi stiprias pozicijas nanotechnologijos srityje. Nanotechnologijai vis daugiau dėmesio skiria daug kitų regionų ir salių, įskaitant Australiją, Kanadą, Indiją, Izraelį, Lotynų Ameriką, Malaiziją, Naująją Zelandiją, Filipinus, Singapūrą, Pietų Afriką ir Tailandą. 2.2. Nanotechnologijos MT ir TP Europoje Europa anksti suprato nanotechnolgijos potencialą ir nanomoksluose, kur dirba jos sviesiausi protai, jau yra sukūrusi stiprią zinių bazę. Kai kurios salys vykdo specialias programas jau nuo desimtojo desimtmečio antrosios pusės. Nors kai kurios salys neturi specialių nanotechnologijos iniciatyvų, atitinkamus MT ir TP elementus galima rasti kitose programose (pavyzdziui, biotechnologijos, mikrotechnologijos ir pan.). Lyginant Europą, Japoniją ir JAV, negalima sakyti, kad nanotechnologijoje kai kurios jų tikrai pirmauja, o kitos atsilieka, bet tam tikros tendencijos jau pastebimos. Europos stipriąsias puses nanomoksluose rodo tai, kad 1997-1999 m. laikotarpiu ES publikacijos sudarė 32% visų pasaulio publikacijų palyginti su JAV 24% ir Japonijos 12% [10]. Tačiau panasu, kad siomis ziniomis ne visuomet naudojamasi pramonėje. Patentų analizė atskleidzia, kad sioje srityje ES tenka 36%, o JAV - 42%, ir tai rodo, kad MT ir TP pritaikymas pramonėje yra silpnoji ES vieta. [10] Trečioji Europos ataskaita dėl mokslo ir technologijos rodiklių, Europos Komisija (2003 m.) http://www.cordis.lu/indicators/third_report.htm Viesųjų investicijų lygis įvairiose valstybėse narėse labai skiriasi, vertinant absoliučiais ir santykiniais skaičiais (zr. priedą). Galima manyti, kad nanotechnologijos MT ir TP finansavimas is viesųjų saltinių Europoje padidėjo nuo 200 milijonų eurų 1997 m. iki siuo metu apytiksliai 1 milijardo eurų, is kurių apie du trečdaliai tenka nacionalinėms ir regioninėms programoms. Absoliučiais skaičiais vertinant, ES investuoja reiksmingus finansinius isteklius, kurių lygis panasus kaip JAV ir Japonijoje. Tačiau vertinant pagal tai, kiek investicijų tenka vienam gyventojui, matyti, kad 25 salių ES viesųjų investicijų vienam piliečiui vidutiniskai tenka 2,4 euro (25 salių ES - 2,9 euro) palyginti su 3,7 euro JAV ir 6,2 euro Japonijoje. Panasus vaizdas iskyla, vertinant pagal BVP: 25 salių ES investuoja 0,01%, palyginti su atitinkamai 0,01% ir 0,02% JAV ir Japonijoje. Šiuo metu visose 25 ES salyse, isskyrus Airiją, investicijų lygis vienam gyventojui yra mazesnis nei JAV ar Japonijoje. Taip pat reikėtų atsizvelgti į JAV ir Japonijos planus padidinti investicijas: JAV - iki 5 eurų vienam gyventojui iki 2006 m., o Japonijoje iki 8 eurų 2004 m. Todėl atrodo, kad ES atotrūkis nuo jos pagrindinių konkurentų toliau didės. Vienas pagrindinių skirtumų tarp ES ir mūsų konkurentų yra tai, kad, Europoje sparčiai daugėjant įvairiausių programų ir finansavimo saltinių, rizika nanotechnologijos MT ir TP srityje vis labiau issiskaido. EK 350 milijonų eurų įnasas pagal 6BP 2003 m. sudaro vieną trečdalį visų Europos islaidų nanotechnologijos srityje. Mūsų konkurentams būdingos koordinuotos ir (arba) centralizuotos nanotechnologijos mokslinių tyrimų ir plėtros programos. JAV, pavyzdziui, daugiau kaip du trečdaliai finansavimo skiriama per Nacionalinę nanotechnologijos iniciatyvą, kuri vykdoma pagal federacinę programą. Atrodo, kad ES negalės islikti konkurencinga pasauliniu lygiu, jei nesutelks pastangų ir jų nekoordinuos Bendrijos lygiu. Nanotechnologijos mokslinius tyrimus vykdo ir stojančiosios salys, kurios dalyvauja projektuose per ES mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros pamatines programas (BP). Šveicarija turi senas nanotechnologijos mokslinių tyrimų ir plėtros tradicijas, jos patentų ir publikacijų skaičius, tenkantis vienam gyventojui, yra vienas didziausių. Nanotechnologijos mokslinių tyrimų programos pradėtos taip pat vykdyti ir kitose 6BP asocijuotosiose salyse, pavyzdziui, Norvegijoje. Per ES bendrąsias programas jau remiama daug bendradarbiavimo pagrindais vykdomų projektų ir kitų iniciatyvų. Kurdamos tarptautinius bendradarbiavimo rysius, jos papildo sią veiklą svarbia europine dimensija ir veikia kaip nacionalinio ir privataus finansavimo katalizatorius. Nors ketvirtoji (4BP) ir penktoji (5BP) programos finansavo nemaza nanotechnologijos projektų [11], tik sestoji (6BP) [12] įvardijo nanotechnologiją kaip vieną is svarbiausių prioritetų. [11] Smulkesnė informacija projekto duomenų bazėje adresu http://www.cordis.lu/fp6/projects.htm. [12] r. http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm.. 3. Kelias į begaliniai mazą pasaulį: Penki pazangos skatinimo varikliai Šiandien pasaulio rinka ir ekonomikos augimui reikalingos naujovės, kurios savo ruoztu priklauso nuo mokslinių tyrimų. Pasaulinės klasės moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra yra esminė sio proceso dalis, bet reikia atsizvelgti ir į kitus veiksnius. Šiuo atveju nurodomi penki varikliai: moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra, infrastruktūra, svietimas ir mokymas, naujovės ir visuomenės dimensija. Bendrijos lygiu būtina imtis viso komplekso sinergetinių veiksmų, kad visi sie tarpusavyje priklausomi varikliai isnaudotų Europos mokslinių tyrimų erdvės potencialą. Tokiu integruotu poziūriu į nanomokslų ir nanotechnologijos mokslinius tyrimus ir plėtrą buvo paremtos pagrindinės ,EuroNanoForum2003" susitikimo [13], kurį 2003m. gruodzio mėnesį organizavo Mokslinių tyrimų GD (RTD) ir kuriame dalyvavo daugiau kaip 100 dalyvių is viso pasaulio, isvados. Is pastarojo meto Komisijos iniciatyvų minėtinas seminaras, kurį 2004 m. kovo mėnesį organizavo Sveikatos ir vartotojų apsaugos GD (SANCO) apie galimą riziką, susijusią su nanotechnologijomis [14]. GD RTD ir Jungtinis tyrimų centras (JRC) vykdo ir kitas iniciatyvas, skirtas, pavyzdziui, sprendimų sekų planams ir ateities prognozėms. [13] Smulkesnė informacija http://www.euronanoforum2003.org/. [14] Smulkesnė informacija: http://europa.eu.int/comm/health/ph_risk/events_risk_en.htm. 3.1. Moksliniai tyrimai ir technologijų plėtra: postūmį uztikrinančių veiksnių stiprinimas Atsizvelgiant į intelektinius, mokslinius ir techninius issūkius, su kuriais susidurs nanomokslai ir nanotechnologijos, pranasumas mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje yra esminis dalykas, kuris uztikrins Europos ilgalaikį konkurencingumą. Todėl esminę reiksmę čia turi parama moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai viesojo finansavimo forma, pasaulinės klasės mokslininkai ir mokslinių tyrimų grupių konkurencingumas Bendrijos lygiu. Be to, mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros procese įgytos zinios per nanotechnologiją turi būti realizuotos naujoviskuose produktuose ir procesuose, kurie gali padidinti Europos pramonės konkurencingumą. Šiuo atveju svarbu ne tik islaikyti pranasumą MT ir TP srityje, bet ir didinti investicijas į tokius mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, kurie yra svarbūs pramonei, ir kartu stiprinti MT ir TP Bendrijos lygiu bei gerinti įvairių valstybių nacionalinės politikos koordinavimą, siekiant sukurti kritinę masę. 3.1.1. Investicijų į zinias didinimas, siekiant sustiprinti Europos konkurencingumą Kuriant globalizuotoje rinkoje ir ziniomis pagrįstoje ekonomikoje materialias gėrybes ir naujas darbo vietas, esminę reiksmę turi konkurencingas naujų zinių kūrimas. Europos MT ir TP turi islaikyti pranasumą, bet kartu jie turi būti vykdomi laiku ir konkurencingomis sąnaudomis, kitaip kils grėsmė, kad pramonės veikla gali persikelti į tas sritis, kur zinios kuriamos nasiau. Jei mes pajėgsime pirmauti kuriant zinias, galėsime pakeisti dabartinę tendenciją ir ziniomis pagrįstą pramonę pritrauksime į Europą. Kyla pavojus, kad per ateinančius penkerius metus Europos viesosios investicijos į nanotechnologijos MT ir TP taps daug mazesnės uz mūsų pagrindinių konkurentų investicijas. Mums kyla pavojus, kad galime prarasti pagreitį, jei, atsizvelgdami į Lisabonoje iskeltus tikslus, iki 2010 m. nepadidinsime investicijų Europos lygiu bent tris kartus. Tokios investicijos turėtų būti daromos, laikantis ,3% BVP" siekio [15], o ne kitų MT ir TP programų sąskaita; jos turi būti skiriamos patiems sudėtingiausiems aspektams, visų pirma ziniomis pagrįstoms pramonės naujovėms (,nanoapdirbamajai pramonei"), makro-mikro-nano integracijos sąsajoms ir tarpdisciplininiams (konverguojantiems) MT ir TP. Taip pat naudinga gali būti sinergija su Europos gyvosios gamtos mokslų ir biotechnologijos strategija [16]. [15] ,Daugiau mokslinių tyrimų Europai: Siekiant 3% BVP" KOM(2002) 499 galutinis. [16] Gyvosios gamtos mokslai ir biotechnologija: Strategija Europai" KOM(2002) 27 Investicijos į MT ir TP turi būti padidintos ir Bendrijos, ir valstybių narių lygiu taip, kad jie papildytų vienas kitą ir sukurtų sinergiją. Kompetencijos ir kritinės masės kaupimui bei pranasumo didinimui esminę reiksmę turi bendradarbiavimo pagrindu vykdomi mokslinių tyrimų projektai. Tai ypač svarbu, siekiant greitos pazangos nanotechnologijoje per tarpdisciplininę MT ir TP. Šiuo atveju būtina sutelkti dėmesį į mokslinių tyrimų, infrastruktūros ir svietimo sinergiją, nes jie yra neatskiriami. Toks sisteminis poziūris labai padidins naujų zinių įgijimo galimybes, į Europą pritrauks ir joje islaikys geriausius nanotechnologijos MT ir TP srities protus. 3.1.2. Moksliniai tyrimai Bendrijos lygiu Konkurencingai ir skaidriai Bendrijos lygiu vykdomi moksliniai tyrimai yra pagrindinė priemonė Europos mokslinių tyrimų erdvėje (ERA) skatinti bei remti pasaulinės klasės MT ir TP. Tokiu būdu sutelkiamos ne tik zinios, bet ir geriausios mokslininkų, atstovaujančių įvairioms disciplinoms, grupės ir sukuriamos pramonės sakų ir universitetų sąveikos galimybės, kurios uztikrina dinamiską, nanotechnologijos pazangai naudingą įnasą į tarpdisciplininį MT ir TP procesą. Pagal ES pamatines programas jau yra paremta nemazai nanotechnologijos mokslinių tyrimų projektų. Nors padaryta nemaza pazanga, siekiant pranasumo MT ir TP srityje, tik 6BP pripazįsta pagrindinį vaidmenį nanotechnologijai ir mokslinių tyrimų bei plėtros veiklą koncentruoja į vieną teminę prioritetinę sritį, leisdama Komisijai spręsti sklaidos, dubliavimo ir skaidymo problemas. Sukurti du nauji instrumentai - Integruotieji projektai (IP) ir Aukstos kokybės tinklai (AKT). Juos papildo keletas kitų instrumentų ir veiksmų [17], įskaitant tikslinius mazoms ir vidutinėms įmonėms skirtus IP. [17] Informacija apie visus 6BP instrumentus: http://fp6.cordis.lu/fp6/home.cfm . Nuo to laiko, kai buvo paskelbti pirmieji kvietimai teikti pasiūlymus, buvo atrinkta ir sutarta dėl 20 IP ir AKT nanomokslų ir nanotechnologijų srityje. Integruotieji projektai sukaupia suinteresuotų dalyvių ir finansavimo lėsų kritinę masę, kuri leidzia siekti konkretaus tikslo. IP sujungia visus techninius ir netechninius MT ir TP aspektus ir gali uztikrinti perėjimą nuo nanomokslų prie nanotechnologijų, suvesdami kartu mokslininkų ir pramonės atstovų bendruomenes. Europos technologijos platformos yra nauja sąvoka, kuria nusakoma visų suinteresuotų dalyvių subūrimas ilgalaikei visiems svarbiai vizijai sukurti, sprendimų sekų planams sudaryti, ilgalaikiam finansavimui uztikrinti ir realizuoti nuoseklius valdymo principus. Šią sąvoką gali būti tikslinga vartoti, reaguojant į didesnės sinergijos ir geresnio koordinavimo tarp įvairių suinteresuotų asmenų poreikį tam tikroje technologinėje srityje. 3.1.3. Įvairių valstybių nacionalinės politikos koordinavimas Nacionalinės ir regioninės politikos bei programos uzima svarbią vietą nanotechnologijos MT ir TP finansavime Europoje. Tačiau pripazįstama, kad nacionalinės galimybės daznai yra nepakankamos pasaulinės klasės aukstos kokybės poliams sukurti. Todėl svarbu tas programas koordinuoti taip, kad būtų sujungiamos ir sutelkiamos pastangos, ir taip būtų uztikrinama kritinė masė bei didesnis poveikis Europos mokslinių tyrimų erdvėje trims pagrindiniams sinergijos asims: moksliniams tyrimams, infrastruktūrai ir svietimui. Siekiant paskatinti praktinį nanotechnologijų taikymą, padidinti ir isnaudoti tarpdisciplininį nanotechnologijų MT ir TP pobūdį, svarbu, kad nacionalinės (daznai) įvairių disciplinų programos ir jų akcentai būtų koordinuojamos taip, kad pastangos būtų sutelktos į kritinės masės sukūrimą taikomojoje MT ir TP, ir būtų pasinaudojama įvairiais moksliniais gebėjimais. Tai padėtų uztikrinti greitą zinių panaudojimą, kuriant naujoves visuose Europos regionuose. Iniciatyvos, tokios kaip Atviras koordinavimo metodas (AKM) [18]ir ERA-NET [19], gali paskatinti ir palaikyti programų ir jungtinės veiklos, kurią vykdo įvairios Europos organizacijos arba kuri yra vykdoma nacionaliniu ir regioniniu lygiu, koordinavimą. Kartu su tokiomis iniciatyvomis kaip priemonė pazangai matuoti gali būti taikomas atitinkamas lyginimas pagal tam tikrą atskaitos taską. [18] Kaip apibrėzta 2000 m Lisabonoje posėdziavusios Europos Vadovų Tarybos Pirmininkaujančios salies isvadose http://ue.eu.int/. [19] r. http://www.cordis.lu/coordination/home.html. 3.1.4. Sprendimų sekų planas ir ateities prognozės Technologijos sprendimų sekų planas - tai priemonė pazangai nanotechnologijoje apibrėzti, jai įvertinti ir sekti jos skverbtį į brandzius pramoninės plėtros etapus. Naudingas yra pats sprendimų sekų plano rengimo procesas, nes reikia, kad sąveikautų visi suinteresuoti dalyviai ir mąstytų apie galimus rezultatus, issūkius, poveikį ir ateities poreikius. Tačiau vienas bendras nanotechnologijos sprendimų sekų planas yra nerealus dalykas, nes si sritis yra per daug plati. Sekų planai turėtų būti taikomi pakankamai brandiems rinkos sektoriams. Šiuo metu rengiama keletas sprendimų sekų planų, į kuriuos svarų įnasą atnesa institutai, tokie kaip Jungtinio tyrimų centro Perspektyviųjų studijų institutas (IPTS). Sprendimų sekų planų kaip strateginės politikos įrankio sudarymui labai padeda ateities prognozės, ateities įvykių numatymas ir jų atitinkamas planavimas. Tai ypač svarbu dėl nanotechnologijos potencialaus trikdančio pobūdzio, kai reikia istirti potencialų socialinį poveikį. Tam reikia sukurti specialią metodiką, ir siuo metu kuriama ES auksto lygio ekspertų grupė: ,Naujosios technologijos bangos prognozės: nanotechnologijų, biotechnologijų ir infotechnologijų konvergencija, jų socialinis ir konkurencinis poveikis Europai". Veiksmai: Europos nanotechnologijos mokslinių tyrimų sritis 1. Kad ES galėtų islaikyti pirmąsias pozicijas nanomoksluose ir nanotechnologijose, MT ir TP turėtų sulaukti didesnio jos dėmesio. Uztikrindama sinergiją su nacionaliniu lygiu vykdomomis programomis, Komisija ragina valstybes nares: a) iki 2010 m. nuosekliai ir koordinuotai 3 kartus padidinti viesąsias investicijas į nanomokslus ir nanotechnologijas, atsizvelgiant į Lisabonos tikslus ir ,3% BVP" ribą; b) konkurencijos sąlygomis skatinti aukstą kokybę nanomoksluose Europos lygiu; c) intensyvinti nanotechnologijos MT ir TP, ieskoti jai pritaikymo materialių vertybių kūrimui, pabrėziant MVĮ dalyvavimą; d) islaikyti MT ir TP koncentraciją kitoje BP, kad būtų uztikrinta kritinė masė ir nanomokslų, nanotechnologijų, susijusios inzinerijos ir saugos aspektų sinergija; e) uztikrinti veiksmingą nacionalinių programų koordinavimą; f) didinti sprendimų sekų planų sudarymo ir prognozių pastangas Europos lygiu, uztikrinant aukstos kokybės centrų ir institutų, tokių kaip Perspektyviųjų studijų institutas, įnasą. 3.2. Infrastruktūra: Europos ,Aukstos kokybės poliai" Infrastruktūra - tai įrenginiai ir istekliai, kurie mokslininkų bendruomenei teikia pagrindines paslaugas. Jie gali būti vienoje vietoje, issisklaidę (issklaidytų isteklių tinklas) arba virtualūs (paslauga teikiama elektroniniu būdu). Norint toliau plėtoti nanotechnologiją, parodyti, kad mokslinius tyrimus galima pritaikyti produktams ar procesams, kurie savo ruoztu gali kurti materialias vertybes, vis labiau svarbu turėti moderniausią įrangą ir instrumentus. Esminę reiksmę spartesniam nanomokslų ir nanotechnologijų vystymui turi investicijos į labai įvairius pazangius įrenginius, instrumentus ir įrangą. Dėl nanotechnologijos tarpdisciplininio pobūdzio ir sudėtingumo, investicijomis į tokią infrastruktūrą daznai turi dalytis vietinio, regioninio, nacionalinio ir privataus lygio organizacijos. Infrastruktūrą naudinga klasifikuoti pagal tris skirtingus investicijų lygius: - investicijos iki kelių desimčių milijonų eurų paprastai vietiniu ir regioniniu lygiu, pavyzdziui Tarpdisciplininių nanotechnologijos mokslinių tyrimų centrai Jungtinėje Karalystėje ir Nanotechnologijos kompetencijos centrai, įsteigti Vokietijoje; - investicijos iki 200 milijonų eurų paprastai nacionaliniu lygiu, tipiski pavyzdziai būtų sie gerai Europoje ir visame pasaulyje zinomi centrai: MINATEC Prancūzijoje, IMEC Belgijoje ir MC2 Švedijoje; - investicijos virs 200 milijonų eurų, kurioms dar nėra tokio masto specializuotų nanotechnologijos įrenginių ES, bet jie yra kuriami trečiosiose salyse [20]. [20] Vienas pavyzdys - tai ,Kalifornijos nanosistemų institutas", kurio kūrimui yra skirta apie 300 milijonų JAV dolerių is federacinių, valstijų ir privačių fondų (zr. http://www.cnsi.ucla.edu/mainpage.html) Šiandien infrastruktūra ne visuomet atitinka pramonės reikalavimus. Šis neatitikimas gali būti dėl valdymo ar dėl geografinės padėties, jis gali būti susijęs su prieiga arba sunkumais, siekiant susitarti dėl intelektinės nuosavybės teisių (IPR) sąlygų. Tokie sprendimai kaip ,atvirosios laboratorijos", kurios pramonei būtų lengvai prieinamos, yra reti, bet jų labai reikia. Visų pirma kapitalo trūksta MVĮ, ir joms tokios prieigos galimybės būtų labai naudingos, norint paspartinti MT ir TP procesą bei sutrumpinti ,laiką iki rinkos". 3.2.1. Nauji ,aukstos kokybės poliai" Europai Labai skubiai reikalinga pasaulinės klasės nanomokslų ir nanotechnologijų infrastruktūra, kuriai būtų būdinga europinė dimensija ir kuri atitiktų Europos interesą (,aukstos kokybės poliai"). Tokia infrastruktūra padarytų prieinamą ne tik pačią moderniausią įrangą, kuri vietoje gali būti neprieinama, bet ir apimtų visus tarpdisciplininių MT ir TP, svietimo ir prototipų kūrimo aspektus. Ji taip pat galėtų apimti viesojo ir privataus sektoriaus partnerystes ir tarnauti inkubatoriumi pradinėms iniciatyvoms ar veikloje gimusioms salutinėms idėjoms. Kad sukurtume būtiną kritinę masę, turime sutelkti savo isteklius į nedidelį infrastruktūrų skaičių Europoje. Sektoriai, kuriems naudos galėtų duoti tarpusavio sinergija, - tai nanoelektronika, nanobiologija ir nanomedziagos. Tačiau turint galvoje būtinybę mazinti susiskaldymą ir dubliavimą, reikia nepamirsti, kad svarbu uztikrinti konkurenciją, o per ją - aukstą MT ir TP kokybę. Būtina islaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp infrastruktūros Europos, nacionaliniu ir regioniniu lygiu. Per ilgesnį laikotarpį daug centrų ir (arba) issisklaidę centrai gali labai padėti islaikyti reikiamą konkurencijos lygį. Europos technologijos platformų ir tokių struktūrų kaip Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros strategijos forumas (ESFRI) įnasas gali būti labai vertingas, uztikrinant optimaliausią sprendimą. 3.2.2. ,Augimo iniciatyva" Bendradarbiaujant su Europos investicijų banku (EIB), komunikate ,Europos augimo iniciatyva, investuojant į tinklus ir zinias augimui ir uzimtumui skatinti" [21] buvo nubrėzta labai plati iniciatyva. Veiklai pradėti buvo pasiūlyta ,Spartaus starto programa", kuriai finansavimo laukiama daugiausia is bankų paskolų (per EIB iniciatyvą ,Naujovės 2010") ir privačių (pramonės) saltinių. [21] ,Europos augimo iniciatyva: investicijos į tinklus ir zinias, skatinančias augimą ir darbo vietas" KOM(2003) 690 Nanoelektronikos infrastruktūra yra įvardyta kaip viena is pirmosios siūlomų ,Spartaus starto" projektų bangos investicinių sričių. Kita sritis yra ateinančios kartos lazeriai (pavyzdziui, laisvųjų elektronų lazeriai), kurie gali, pavyzdziui, uzfiksuoti momentinę atskirų molekulių atominę struktūrą. Tokių įrenginių vertė nanomokslų ir nanotechnologijos plėtrai yra didziulė, ir čia būtina siekti sinergijos su kita veikla Europos bei nacionaliniu lygiu. Veiksmai: Infrastruktūra 2. Pasaulinės klasės infrastruktūros (,aukstos kokybės poliai"), kuriai būdinga europinė dimensija ir kuri atitinka Europos interesus, vaidmuo yra esminis, siekiant uztikrinti, kad ES padidintų savo konkurencingumą nanomoksluose ir nanotechnologijos MT ir TP. Komisija ragina valstybes nares: a) sukurti nuoseklią MT ir TP infrastruktūros sistemą, atsizvelgiant į visų suinteresuotų dalyvių poreikius, visų pirma į sinergiją su svietimu; b) imtis priemonių padidinti esamos infrastruktūros pridėtinę vertę, atsizvelgiant į pramonės, visų pirmą į MVĮ, poreikius. Komisija ypač pabrėzia, jog būtina: c) istirti ir sudėlioti visą esamos infrastruktūros vaizdą, kad būtų galima nustatyti, ko skubiausiai reikia nanotechnologijos ir visų pirma tarpdisciplininių MT ir TP pazangai paspartinti; d) prireikus sukurti naują specializuotą Europos lygio nanotechnologijos infrastruktūrą, kuri sukauptų pakankamą kritinę masę ir atsizvelgtų į pramonės poreikius; e) istirti finansų sinergijos galimybę su Europos investicijų banku, Europos investicijų fondu ir struktūriniais fondais. 3.3. Investicijos į zmogiskuosius isteklius Kad Europos Sąjunga galėtų realizuoti nanotechnologijos potencialą, jai reikia tarpdisciplininius tyrimus ismanančių mokslininkų ir inzinierių, kurie gali generuoti zinias ir uztikrinti, kad jos bus perkeltos į pramonę. Kad ES galėtų įvertinti ir valdyti nanotechnologijos keliamus zmonių sveikatai pavojus, jai taip pat reikia tinkamai parengtų toksikologų ir rizikos vertintojų. Nanotechnologija kaip nauja ir dinamiska sritis teikia puikiausią progą į mokslinių tyrimų sritį pritraukti daug jaunų mokslininkų ir kitų kvalifikuotų darbuotojų. Remiantis neseniai atliktu tyrimu [22], Europoje kiekvienam aktyviam asmeniui tenka 5,68 aktyvaus mokslininko palyginti su 8,08 JAV ir 9,14 Japonijoje. Atsizvelgiant į zmogiskuosius isteklius, kurių reikia Lisabonoje numatytai 3% BVP ribai pasiekti iki 2010 m., galima sakyti, kad Europai reikės 1,2 milijono papildomo mokslinio personalo (tarp jų - 700 000 mokslininkų) [23]. Labai svarbu, kad būtų sukurtos priemonės mokslininkams į Europą pritraukti ir islaikyti, įskaitant nevisiskai isnaudotą moterų potencialą. [22] Europos Komisija ,Pagrindiniai skaičiai 2003-2004 m." (2003), p. 44. ES skaičius atspindi 2001 m., JAV - 1997 m. , o Japonijos - 2002 m. [23] ,Investicijos į mokslinius tyrimus: Europos veiksmų planas" KOM(2003) 226 3.3.1. Jaunimo pritraukimas į ,nano" Svarbus čia pateikiamo sprendimo aspektas yra jaunesniosios kartos skatinimas nuo pat jaunų dienų dalyvauti diskusijose apie mokslą. ymių zmonių gyvenimo patirtis rodo, jog tikimybė, kad jaunuolis sieks mokslininko karjeros, labai priklauso nuo mokyklos mokytojų, tėvų ir ziniasklaidos sugebėjimo, Nobelio laureato Richard Feynman zodziais tariant, ismokyti pajausti ,atradimo malonumą". Su paprastomis nanotechnologijos sąvokomis galima supazindinti per praktinius mokslinius eksperimentus ir demonstravimus. Nanotechnologija labai tinka dėstyti vyresnėse gimnazijos klasėse, kadangi ji dėstoma ne pagal atskiras disciplinas, o kaip integruotas kursas. Tačiau labai svarbu, kad jaunesnioji karta pamėgtų ne tik mokslinius tyrimus, bet ir tai, ką mokslininkai ,daro". Pateikus mokslinius tyrimus kaip labai įdomų ir atsakingą darbą, kuris teikia daug galimybių, mokiniams būtų lengviau turimos informacijos pagrindu pasirinkti profesiją. Labai vertingos yra tokios iniciatyvos kaip ,Europos mokslininkų metai" [24]. [24] ,Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daug karjerų" KOM(2003) 436 3.3.2. Atskirų disciplinų ribų perzengimas Universitetai vaidina pagrindinį vaidmenį inių Europos plėtroje [25]. Galima įsivaizduoti bakalauro studijų kursus, kuriuose studentai būtų mokomi keleto disciplinų pagrindų, neatsizvelgiant į tai, kokios konkrečios srities diplomo jie siekia. Tai turėtų uztikrinti imlią, plačių paziūrų nanotechnologijos specialistų kartą, kuri sugebės dirbti kartu su kolegomis is kitų disciplinų. Praktinis mokymas per mokslinius tyrimus galėtų tapti esminiu nanotechnologijos elementu. [25] ,Universitetų vaidmuo zinių Europoje" KOM(2003) 58 Nanotechnologijoje turėtų būti numatytos naujos mokymo formos, perzengiant disciplinų tradicines ribas ir uztikrinant pasaulinės klasės tikslingą tarpdisciplininį mokymą universitetinių ir pouniversitetinių studijų lygiu. Taip pat turėtų būti numatyti kiti keliai, kurie uztikrintų priemones viesam ir privačiam finansavimui gauti, ir kiti akademinio pasaulio ir pramonės bendradarbiavimo būdai (pavyzdziui, akademinės ,pradinės iniciatyvos" ir ,rizikos kapitalo universitetai"). Tai galėtų būti vykdoma Europos lygio ,aukstos kokybės polių" kontekste (zr. 2 veiksmą) ir taip suteikti studentams idealią galimybę įgyti praktinės patirties, atliekant pačius naujausius mokslinius tyrimus. 3.3.3. Mokslininkai ir inzinieriai, turintys verslumo gyslelę Pastaruoju metu mokslininko karjera susilaukė dėmesio Europos lygiu; isryskintos tam tikros silpnosios pusės, įskaitant įdarbinimo metodus, darbo sąlygas ir skirtingas vyrų ir moterų karjeros galimybes [26]. Visų pirma susirūpinimą kelia kliūtys mokslininkų ir inzinierių mobilumui is mokslinių tyrimų sektoriaus į pramonę ir atvirksčiai (t. y. darbo vertinimas, remiantis publikacijų ir patentų vertinimu); tuo gali būti padaryta zala technologijos perdavimui ir naujovėms nanotechnologijoje. [26] ,Mokslininkai Europos mokslinių tyrimų erdvėje: viena profesija, daug karjerų" KOM(2003) 436 Siekiant sukurti dinamiską ziniomis pagrįstą visuomenę, nuomonė, kad mokymasis baigiasi, kai prasideda darbingas gyvenimas, kenkia nasumui; siai problemai yra skirtas Įgūdzių ir mobilumo veiksmų planas [27]. Nanotechnologija yra dinamiska sritis, kurioje būtina nuolatos mokytis, kad būtų galima sekti naujausius pasiekimus. Nanotechnologijai artėjant prie rinkos, būtina mokytis imtis pradinių iniciatyvų ir plėtoti veikloje gimusias salutines idėjas, valdyti intelektinės nuosavybės teisių (IPR) portfelį, saugos ir darbo sąlygas (įskaitant sveikatą ir saugą darbe) ir mokytis kitų papildomų įgūdzių, kurie yra svarbūs tam, kad naujoves kuriantys asmenys galėtų gauti geresnį finansavimą savo iniciatyvų plėtojimui. [27] ,Paversti Europos mokymosi visą gyvenimą erdvę tikrove" KOM(2001) 678 ir Komisijos įgūdzių ir mobilumo veiksmų planas KOM(2002) 72 Veiksmai: investavimas į zmogiskuosius isteklius 3. Komisija ragina valstybes nares padėti: a) nustatyti svietimo poreikius nanotechnologijos srityje ir pateikti geriausios praktikos bei (arba) bandomųjų studijų rezultatų pavyzdzius; b) apibrėzti ir įgyvendinti naujus kursus bei mokymo programas, rengti mokytojus ir kurti mokomąją medziagą, kuri skatintų tarpdisciplininį poziūrį į nanotechnologiją mokykloje ir pouniverstitetinėse studijose; c) integruoti papildomus įgūdzius į pouniversitetines studijas ir į mokymą visą gyvenimą, pavyzdziui, verslumo, sveikatos ir saugos darbe, patentavimo, salutinių idėjų plėtojimo mechanizmų, bendravimo ir kt. įgūdzius; Komisija mato, kad sia proga galima: d) istirti jungtinio Marie Curie [28] kvietimo teikti pasiūlymus nanomokslų ir nanotechnologijos srityje galimybes; [28] r. http://europa.eu.int/mariecurie-actions e) įsteigti "Europos apdovanojimą nanotechnologijos srityje", kuris skatintų tarpdisciplininį ir verslų mokslininkų poziūrį. 3.4. Pramonės naujovių kūrimas, nuo zinių prie technologijos Šiandieninėje globalizuotoje rinkoje ilgalaikė ekonominė sėkmė vis daugiau priklauso nuo zinių generavimo, valdymo ir panaudojimo. Norint įgyti naujas zinias, reikia investuoti į MT ir TP, o norint kurti pramonės naujoves, reikia zinių kaip kurti materialias gėrybes. Tokiu būdu ratas uzsidaro, ir į MT ir TP galima investuoti naują privatų kapitalą. Kaip Europos pramonė gali pasinaudoti mūsų stiprybėmis nanomoksluose, kad galėtų jas realizuoti gerovę kuriančiuose produktuose ir paslaugose? Norint duoti naują postūmį pramonės sakoms, kurios dėl stiprios tarptautinės konkurencijos tampa nekonkurencingomis, ir plėtoti naujas ziniomis pagrįstas Europos pramonės sakas, labai svarbu sugebėti atrakinti sių zinių potencialą per nanotechnologijas. Naujovių kūrimo politikai būtinas integruotas poziūris [29], kuris bus kuriamas būsimame Naujovių kūrimo veiksmų plane [30]. Greta bet kokiai moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai nepaprastai svarbių bendrųjų veiksnių [31], tokių kaip veikiančios ir konkurencingos rinkos, mokesčių politika, kuri remia naujoves, finansinės priemonės [32], kvalifikuoti zmogiskieji istekliai, viesojo ir privataus sektoriaus partnerystės ir infrastruktūra, nanotechnologija turi skirti dėmesį trims papildomiems veiksniams: fundamentalių zinių patentavimui, reguliavimui ir metrologijai. [29] ,Inovacijų politika: Sąjungos poziūrio atnaujinimas Lisabonos strategijos kontekste" KOM(2003) 112 [30] r. http://europa.eu.int/comm/enterprise/innovation/index.htm [31] r., pavyzdziui, "Investicijos į mokslinius tyrimus: Europos veiksmų planas" KOM(2003) 226 [32] r., pavyzdziui, ,Mazų ir vidutinių įmonių galimybės gauti finansavimą" KOM(2003) 713 3.4.1. Dabartinės pramonės galimybės ir issūkiai Nanotechnologija teikia didziules galimybes įmonėms realizuoti papildomas ir esmines naujoves. Kartu nanotechnologija daugeliui įmonių kelia pavojų, kad jos gali nepamatyti nanotechnologijos galimybių pakankamai anksti ir prarasti savo konkurencingumą. Svarbiausias veiksnys čia gali būti stiprios kultūros, kuri remia ir skatina verslininkus imtis rizikos tokiose srityse kaip nanotechnologija, ir pagrindinių palankių naujovėms sąlygų Europoje stoka. Įvairios Europos pramonės sakos veikia stiprios konkurencijos aplinkoje. Dėl įvairių priezasčių joms gali trūkti kapitalo, ir dėl to jos gali skirti tik ribotus isteklius moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių kūrimui. Pastarojo meto duomenys rodo, kad ES privačios investicijos į MT ir TP sudaro 1,09% BNP, palyginti su 1,85% JAV ir 2,2% Japonijoje [33]. Nors nanotechnologijos srityje tokių duomenų nėra, galima manyti, kad pramonės investicijos į ją Europoje yra atitinkamai mazesnės uz JAV ir Japonijos investicijas. [33] Europos Komisijos ,Pagrindiniai skaičiai 2003-2004 m." (2003) 3.4.2. Įmonių steigimas ir rizikos kapitalas nanotechnologijoje Dauguma nanotechnologijos sričių yra dar ankstyvoje savo issivystymo stadijoje; sėkmingai dirbantys mokslininkai daznai tampa verslininkais ir pradeda kurti savo įmones. Is daugelio simtų tokių per pastaruosius kelerius metus įsteigtų įmonių, pusė yra Jungtinėse Amerikos Valstijose ir tik ketvirtoji jų dalis Europos Sąjungoje [34]. Atsizvelgiant į tai, kad MVĮ suteikia apie du trečdalius darbo vietų Europoje, akivaizdu, kad reikia daugiau pastangų naujų ir naujoviskų įmonių steigimui skatinti [35]. [34] "Mazas mokslas, dideli pinigai", Nature Biotechnology, t. 21, Nr. 10, 2003 m. spalis, p. 1127 [35] ,Veiksmų planas: Europos verslo darbotvarkė" KOM(2004) 70 Bankai ir rizikos kapitalo valdytojai labai atsargiai renkasi, teikdami rizikos kapitalą, ypač tokiose srityse, kuriose, jų manymu, yra daug techninės rizikos, negalima uztikrinti tiekimo rinkai laiku arba kuriose gali atsirasti neigiamų etinių, sveikatos ar aplinkos padarinių. inių nuosavybei įrodyti paprastai reikalingi patentai, naujieji verslininkai privalo ne tik islaikyti pirmąsias pozicijas nanotechnologijoje, bet ir derinti tai su įzvalgumu valdymo ir verslo strategijos srityje. Naujieji verslininkai daznai skundziasi, kad jiems siūlomi kreditai (o ne rizikos kapitalas) ir kad jie negauna jokios paramos valdymo srityje; tai didina jų patiriamą ar įsivaizduojamą riziką. Nepaisant technologinės sėkmės, pradinių iniciatyvų įmonės gali zlugti dėl to, kad nepasiekia finansinio pelningumo lūzio tasko - dėl vadinamojo ,mirties slėnio". Tai gali tapti astria problema nanotechnologijoje, kur MT ir TP procesas reikalauja ilgalaikio įsipareigojimo. Šiuo atveju Europos investicijų bankas (EIB) gali atlikti svarbų vaidmenį, suteikdamas paskolas ir stiprindamas nanotechnologijos įmonių kapitalo bazę. 3.4.3. Patentavimas Pramonės konkurencingumui esminę reiksmę turi nuosavybės teisės į zinias, suteikiamos kaip intelektinės nuosavybės teisės (INT), nes tai padeda pritraukti pradines investicijas ir uztikrinti pajamas ateityje. Nuo devintojo desimtmečio pradzios nanotechnologijos patentų skaičius nuolat auga. Bendrai valdyti intelektinės nuosavybės teises gali būti nelengva tokioje srityje kaip nanotechnolgija, kur dėl tarpdisciplininio srities pobūdzio sueina įvairių kultūrų ir paziūrų mokslininkai bei pramoninkai. Kadangi nanotechnologijoje ypač pabrėziamos zinios, joje iskyla fundamentalūs klausimai apie tai, kas turėtų ar neturėtų būti patentuojama (pvz., atskirų molekulių lygiu). Susitarimas dėl sąvokų ir apibrėzimų Europos, idealiu atveju tarptautiniu, lygiu, atliks esminį vaidmenį, padėdamas islaikyti investuotojų pasitikėjimą ir isvengti iskraipymų, kurie gali iskilti dėl skirtingo vietos elgesio su intelektinės nuosavybės teisėmis ar jų isaiskinimo. 3.4.4. Reguliavimas Tinkamas ir laiku atliekamas reguliavimas visuomenės sveikatos, vartotojų apsaugos ir aplinkos srityse taip pat turi esminę reiksmę, uztikrinant vartotojų, darbuotojų ir investuotojų pasitikėjimą. Būtina kuo labiau isnaudoti esamus reguliavimo mechanizmus. Tačiau ypatingas nanotechnologijų pobūdis reikalauja juos pakartotinai isnagrinėti ir galbūt pakeisti. Čia būtina taikyti iniciatyvius metodus. Pagrindas tolesniems veiksmams sia kryptimi turėtų būti nanomokslų zinių pazanga vykdant mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą Europos ir nacionaliniu lygiu. Suderintas reguliavimas ne tik uztikrina nuoseklumą ir padeda isvengti rinkos iskraipymų, bet ir vaidina pagrindinį vaidmenį, mazinant riziką ir uztikrinant sveikatos bei aplinkos apsaugą. Dabartinis reguliavimas daznai remiasi parametrais, kurie gali pasirodyti netinkami tam tikriems nanotechnologijos taikomiesiems aspektams, pavyzdziui, palaidoms nanodalelėms. Pavyzdziui, įvairios ribos daznai apibrėziamos, nustatant gamybos apimtis ar masę, zemiau kurių medziagai gali būti nebetaikomas joks reguliavimas. Tokių ribų tinkamumas turėtų būti dar kartą apsvarstytas ir prireikus pakeistas. 3.4.5. Metrologija ir standartai Norint uztikrinti, kad ES galėtų realizuoti komercinį nanotechnologijos potencialą, pramonei ir visuomenei reikia patikimų kiekybinių apibūdinimo priemonių ir matavimo metodų, kuriais remsis būsimųjų produktų ir paslaugų konkurencingumas bei patikimumas. Reikia sukurti metrologiją ir standartus, kurie padėtų sparčiai vystyti sią technologiją, ir uztikrintų būtiną naudotojų pasitikėjimą jos procesų ir produktų teikiamais rezultatais. Reikia sukurti naujoviskus matavimo metodus, kurie atitiktų nanotechnologijos reikalavimus. Tai sunkius uzdavinius kelianti veiklos sritis. Nanomastu sunku atskirti trikdzių poveikį matavimo instrumentams ir paties matavimo duomenis. Tam tikrose srityse siuo metu tiesiog nėra metrologijos priemonių. Reikia atlikti nemaza ikinorminių mokslinių tyrimų ir darbų, atsizvelgiant į tai, kad pramonei reikia greito matavimo ir kontrolės priemonių. Neseniai Europos standartizacijos komitetas (CEN) [36] sudarė specialią nanotechnologijos darbo grupę. [36] Smulkesnė informacija: http://www.cenorm.be/ (CEN Rezoliucija BT C005/2004) Veiksmai: Pramonės naujovės, nuo zinių prie technologijos 4. Pabrėzdama koordinuoto poziūrio Europoje į naujovių ir verslumo, susijusio su nanotechnologija, skatinimo naudą, Komisija: a) ragina valstybes nares kurti sąlygas, kurios pagal Lisabonos tikslus skatintų pramonės investicijas į MT ir TP bei naujas naujovėmis paremtas įmones; b) akcentuoja, jog reikia gilinti sėkmingo nanotechnologijų panaudojimo pramonėje perspektyvų ir sąlygų tyrimus; c) skatina Europos investicijų banką ir Europos investicijų fondą prisidėti prie nanotechnologijos naujovių kapitalo pagrindo stiprinimo ir ragina valstybes nares tirti struktūrinių fondų panaudojimą MT ir TP iniciatyvoms regioniniu lygiu; d) mano, jog stipri, suderinta ir ne per brangi INT sistema yra labai svarbus elementas, skatinantis technologijų perkėlimą ir naujoves; e) ragina valstybes nares skatinti glaudesnį patentų biurų bendradarbiavimą, kad būtų sukurta nasesnė pasaulinė patentavimo sistema [37]; [37] r. baigiamąjį OECD ministrų lygio mokslo ir technologijos politikos komiteto komunikatą, 2004 m. sausio 29-30 d. (zr. http://www.oecd.org/) f) kviečia valstybes nares persvarstyti galiojančius teisės įstatymus, atsizvelgiant į visus nanotechnologijos ypatumus, ir suformuoti bendrą Europos poziūrį; g) ragina valstybes nares suintensyvinti ir koordinuoti veiklą metrologijos, standartų ir normų srityje ir taip stiprinti Europos pramonės konkurencingumą. 3.5. Visuomenės dimensijos integravimas Kai kas kritikuoja mokslinę bendruomenę, kad ji per daug nutolusi nuo demokratijos mechanizmų, jai trūksta visuomenei būdingo supratimo, rizikos ir naudos suvokimo, jos veikloje visuomenė nedalyvauja ir neturi galimybės kontroliuoti. Nors galimas nanotechnologijos praktinis pritaikymas gali pagerinti gyvenimo kokybę, su ja kaip ir su bet kuria nauja technologija gali būti susijusi tam tikra rizika; visa tai turėtų būti atvirai pripazinta ir istirta. Kartu būtina atkreipti deramą dėmesį ir įvertinti, kaip visuomenė suvokia nanotechnologiją ir jos keliamus pavojus. Visų interesams būtų naudinga laikytis iniciatyvių pozicijų ir visuomenės susirūpinimą visiskai integruoti į MT ir TP procesą, tirti jo naudą, riziką ir kokias gilesnes pasekmes jis gali turėti visuomenei. Kaip jau nurodyta [38], tai turi būti padaryta kuo anksčiau, o ne tikėtis, kad viskas bus priimta post factum. Šiuo atzvilgiu sudėtinga ir nanotechnologijos neregimumas kelia issūkį mokslui ir tiems kurie skambina pavojaus varpais dėl rizikos. [38] r., pavyzdziui, ,Nanotechnologija: revoliucinės galimybės ir pasekmės visuomenei", 3-iasis jungtinis EB-NSF seminaras nanotechnologijos klausimais, Lecce, Italija (2002), ir ,Socialiniai ir ekonominiai nanotechnologijos issūkiai", ESRC, JK (2003) 3.5.1. Atsakingas nanotechnologijos vystymas Etikos principus būtina gerbti ir atitinkamais atvejais juos įtvirtinti teisinėmis normomis. Šie principai yra įtvirtinti Europos pagrindinių teisių chartijoje [39] ir kituose Europos bei tarptautiniuose dokumentuose [40]. Reikėtų atsizvelgti ir į Europos etikos grupės (EEG) [41], kuri tiria su nanotechnologijos pritaikymu medicinoje susijusius etikos aspektus, nuomonę. [39] r. http://www.europarl.eu.int/charter/default_en.htm [40] r. http://europa.eu.int/comm/research/science-society/ethics/legislation_en.html [41] r. http://europa.eu.int/comm/european_group_ethics/index_en.htm Pagrindinės etikos vertybės yra sios: pagarbos orumui principas; asmeninio nepriklausomumo principas; teisingumo ir geradarystės principas; mokslinių tyrimų laisvės principas; ir proporcingumo principas. Būtina suvokti, kad sie principai yra svarbūs ir nanotechnologijos taikymui zmonėms, ir kitoms sritims. Be to, tam tikros nanotechnologijos taikomosios priemonės, pavyzdziui, miniatiūriniai jutikliai, gali turėti specialų poveikį privatumo ir asmens duomenų apsaugai. Būtina, kad nanotechnologijos vystymas būtų vykdomas atvirai pagal demokratinius principus, ir jį turi būti galima atsekti ir patikrinti. Nepaisant kai kurių raginimų nanotechnologijos moksliniams tyrimams pritaikyti moratoriumą, Komisija yra įsitikinusi, kad tai duotų visiskai priesingus rezultatus. Dėl to visuomenė ne tik netektų galimos naudos, bet ir atsirastų ,technologiniai rojai", t. y. zonos, kur moksliniai tyrimai vykdomi be jokios reguliavimo sistemos ir gali būti netinkamai naudojami. Pasekmės būtų daug blogesnės, nes tokiomis aplinkybėmis mes nebegalėtume sekti įvykių ir įsikisti. Iki siol taikytą atsargumo principą [42] galima taikyti tik tuo atveju, jei yra nustatyti realūs ir rimti pavojai. [42] ,Komisijos komunikatas apie atsargumo principą" KOM(2000) 1 3.5.2. Informacija, informacijos perdavimas ir dialogas: nematomo dalyko supratimas ,Kas yra nanotechnologija?" 2001 m. atlikta 16 000 asmenų nuomonių apklausa [43] parodė, kad nanotechnologiją zmonės menkai supranta. Kadangi nanotechnologija yra sudėtinga ir jos mastelis nematomas, visuomenei gali būti sunku suvokti sią sąvoką. Pavadinimai spaudoje, pavyzdziui, apie savaime besidauginančius nanorobotus, kurių siuo metu mes negalime sukurti, bet kurie daznai pateikiami kaip tiesioginis pavojus, rodo, kad būtina skubiai teikti informaciją apie dabartinius nanotechnologijos mokslinius tyrimus ir jų galimą praktinį pritaikymą. Pavyzdziui, ,nanoTruck" [44] yra puikus pavyzdys, kaip galima padidinti visuomenės supratimą apie nanotechnologiją. [43] Europos Komisija "Europiečiai, mokslas ir technologija" Eurobarometras 55.2, 2001 m. gruodis. [44] Daugiau informacijos: http://www.nanotruck.net . Jei rimtai nesistengsime perduoti informacijos, nanotechnolgijos naujovės nepelnytai gali susilaukti neigiamo visuomenės pripazinimo. Būtinas veiksmingas abipusis dialogas, kuriame atsizvelgiama į visuomenės nuomonę ir galima matyti, kad ji daro įtaką MT ir TP politikai [45]. Ilgalaikei nanotechnologijos plėtrai lemiamą reiksmę turi visuomenės pasitikėjimas ir pritarimas, kuris leis mums pasinaudoti jos potencialia nauda. Akivaizdu, kad mokslo bendruomenė turės patobulinti savo bendravimo ir informacijos perdavimo įgūdzius. [45] ,Mokslas ir visuomenė - veiksmų planas", KOM(2001) 714 Veiksmai: Visuomenės dimensijos integravimas 5. Pabrėzdama, jog reikia skirti daugiau dėmesio nanotechnologijos visuomeniniams aspektams, Komisija: a) ragina valstybes nares taikyti atvirą ir iniciatyvų nanotechnologijos MT ir TP valdymą, kuris uztikrintų visuomenės suvokimą ir pasitikėjimą; b) skatina dialogą su ES piliečiais ir vartotojais, kuris skatintų informuotus sprendimus nanotechnologijos MT ir TP klausimais, paremtus objektyvia informacija ir idėjų mainais; c) dar kartą patvirtina, jog laikysis etikos principų, kad nanotechnologijos MT ir TP vykdoma atsakingai ir skaidriai. 4. Visuomenės sveikata, sauga, aplinkos ir vartotojų apsauga Kartu su moksliniais tyrimais ir plėtra bei technologijų pazanga turi būti atliekama potencialių su nanotechnologija susijusių pavojų sveikatai ir aplinkai mokslinė analizė ir vertinimas. Šiuo metu yra vykdomos tam tikros specializuotos studijos, stengiantis įvertinti galimą riziką, kuri taip pat tiriama, vykdant 6BP integruotuosius projektus ir aukstos kokybės tinklų projektus nanotechnologijos srityje. Nenumatytu būdu visų pirma gali elgtis nanodalelės, nes jos yra labai mazos [46]. Čia gali iskilti specialūs sunkumai, susiję, pavyzdziui, su jų gamyba, salinimu, tvarkymu, saugojimu ir gabenimu. Būtina atlikti mokslinius tyrimus, kad būtų galima nustatyti atitinkamus parametrus ir prireikus parengti teisės aktus, atsizvelgiant į visą dalyvaujančių subjektų grandinę nuo mokslininkų ir darbuotojų iki vartotojų. Tokiuose moksliniuose tyrimuose taip pat reikia atsizvelgti į nanotechnologijų poveikius per visą jų gyvavimo ciklą, taikant, pavyzdziui, gyvavimo ciklo vertinimo priemones. Kadangi sios problemos yra svarbios visame pasaulyje, būtų naudinga sistemingai telkti zinias tarptautiniu mastu. [46] r., pavyzdziui, EB finansuojamus projektus: Nanopathology ,Nanodalelyčių vaidmuo biologinių medziagų sukeltoms patologijoms" (QLK4-CT-2001-00147); Nanoderm ,Odos kokybė kaip kliūtis ultra smulkioms dalelėms" (QLK4-CT-2002-02678); Nanosafe ,Rizikos vertinimas, gaminant ir naudojant nanodaleles, sukūrus prevencines priemones ir praktikos kodeksus" (G1MA-CT-2002-00020) Apskritai, visuomenės sveikata, aplinkos ir vartotojų apsauga reikalauja, kad nanotechnologijų plėtros dalyviai - mokslininkai, kūrėjai, gamintojai ir platintojai - spręstų galimos rizikos problemas is anksto ir kuo anksčiau, remdamiesi patikimais moksliniais duomenimis bei analize ir taikydami tinkamus metodus. Tai nėra lengva, nes numatyti nanotechnologijomis paremtų produktų ypatybes sunku ir reikia atsizvelgti į klasikinės fizikos ir kvantinės mechanikos poveikį. Daugeliu atzvilgių medziagos kūrimas nanotechnologijomis gali būti sulygintas su naujos cheminės medziagos kūrimu. Dėl to, sprendziant nanotechnologijų visuomenės sveikatai, aplinkai ir vartotojams keliamus galimus pavojus, reikia įvertinti, kaip galima panaudoti esamus ir sukurti naujus, specialiai nanotechnologijai pritaikytus toksikologijos ir ekotoksikologijos duomenis (įskaitant duomenis apie reagavimą į dozes ir veikimo trukmę). Taip pat reikia istirti ir prireikus pakoreguoti rizikos vertinimo metodus. Praktikoje būtina, kad, sprendziant su nanotechnologijomis susijusią galimą riziką, rizikos vertinimas būtų taikomas kiekvienoje nanotechnologija pagrįstų produktų gyvavimo ciklo stadijoje. Veiksmai: Visuomenės sveikata, aplinkos ir vartotojų apsauga 6. Siekdama remti aukstą visuomenės sveikatos, saugos, aplinkos ir vartotojų apsaugos lygį, Komisija pabrėzia, jog būtina: a) kuo anksčiau nustatyti ir spręsti (tikras ar įsivaizduojamas) saugos problemas; b) didinti paramą sveikatos, aplinkos, rizikos ir kitų susijusių aspektų integravimą į MT ir TP veiklą ir specialiąsias studijas; c) remti duomenų apie toksikologiją ir ekologinę toksikologiją rinkimą (įskaitant duomenis apie reagavimą į dozes) ir įvertinti zmonių ir aplinkos galimybes istverti toksikologinių veiksnių poveikį. Komisija valstybes nares ragina skatinti: d) prireikus tikslinti rizikos vertinimo procedūras, kad būtų galima atsizvelgti į konkrečias problemas, susijusias su nanotechnologijos naudojimu; e) visuose technologijos gyvavimo ciklo etapuose (nuo idėjos gimimo, MT ir TP, apdirbimo proceso, platinimo, naudojimo ir salinimo) vertinti riziką zmonių sveikatai, aplinkai, vartotojams ir darbuotojams. 5. Tolesnis zingsnis: tarptautinis bendradarbiavimas Tarptautinis bendradarbiavimas - tai pagrindinė vertybė, kuria pasaulis gali naudotis, siekdamas pazangos MT ir TP bei 6BP srityje, nes tokiu atveju projektuose gali dalyvauti mokslinių tyrimų grupės praktiskai is visų salių. Tai ypač svarbu nanotechnologijai, kur reikia daug fundamentalių zinių ir kur yra daug mokslinių ir techninių issūkių, reikalaujančių pasaulio mastu sukaupti kritinę masę. Tarptautinis bendradarbiavimas gali paspartinti MT ir TP, greičiau uzpildydamas zinių spragas, ir, pavyzdziui, padėti paruosti dirvą naujiems metrologijoms sprendimams ir standartams. Mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimus, kurie apima ir nanotechnologiją, su ES yra sudarę keletas salių. Visų pirma, yra vienas įgyvendinimo susitarimas tarp Europos Komisijos (EK) ir Nacionalinio mokslo fondo (NSF, JAV) ir kitas - su Mokslo ir technologijos ministerija (MOST, Kinija). Tokie įgyvendinimo susitarimai teikia pagrindą glaudesniam bendradarbiavimui ir leidzia pradėti bendras iniciatyvas. Nuo 1999 m. EK-NSF koordinavo keletą kvietimų dalyvauti projektuose ir pradėjo vykdyti 20 projektų. Atsizvelgiant į 6BP patirtį, reikia didinti tarptautinį bendradarbiavimą nanotechnologijoje ir nanomoksluose ir su salimis, kurios ekonominiu atzvilgiu yra toliau pazengusios (dalytis ziniomis ir naudotis kritine mase), ir su maziau ekonominiu atzvilgiu pazengusiomis salimis (kad joms būtų prieinamos zinios ir būtų isvengta ,zinių apartheido"). Visų pirma skubiai reikia dalytis su nanotechnologija susijusiomis ziniomis sveikatos, saugos ir aplinkos klausimais, kad jų teikiama nauda būtų prieinama visiems piliečiams. Bendrai nustatyti MT ir TP principai nanotechnologijoje galėtų būti isdėstyti savanoriskai priimtame dokumente (pavyzdziui, ,gero elgesio kodekse"), kuriuo vadovautųsi ES kartu su salimis, kurios aktyviai vykdo mokslinius tyrimus ir laikosi panasaus į mūsų įsipareigojimo atsakingai ziūrėti į technologijų plėtrą. Šiuo atveju labai naudinga būtų apsikeisti nuomonėmis su, pavyzdziui, JAV, Japonijos, Šveicarijos ir Rusijos atstovais, nes tai padėtų paruosti dirvą tolesnėms iniciatyvoms. Veiksmai: Tarptautinis bendradarbiavimas 7. Komisija, laikydamasi savo tarptautinių įsipareigojimų, visų pirma susijusių su Pasaulio prekybos organizacija, skatina: a) tarptautines diskusijas ir vieningą nuomonę pasauliniu mastu rūpimais klausimais, tokiais kaip: visuomenės sveikata, sauga, aplinka, vartotojų apsauga, rizikos vertinimas, reglamentavimas, metrologija, nomenklatūra ir normos; b) didinti maziau industrializuotų salių galimybes gauti pagrindinių zinių, kad tai padėtų isvengti ,zinių apartheido"; c) stebėjimą ir dalijimąsi informacija, susijusia su moksliniu, technologiniu, ekonominiu ir socialiniu nanotechnologijų vystymu; d) nustatyti tarptautinį ,elgesio kodeksą", kad pasauliniu mastu būtų uztikrintas sutarimas dėl pagrindinių atsakingo nanotechnologijos vystymo principų. Priedas: Nanotechnologijos finansavimas is viesųjų saltinių (Atkreipkite dėmesį, kad pateiktieji duomenys yra paimti is kelių saltinių [47]) [47] Azija (APNF, ATIP, nABACUS); Europa (Bundesministerium für Bildung und Forschung (Vokietija), Enterprise Ireland, Generalinis mokslinių tyrimų sekretoriatas (Graikija), Inspection générale de l'administration de l'éducation nationale et de la recherche (Prancūzija), Nanoforum, Nacionaliniai informacijos centrai, CORDIS Nanotechnologijos duomenų bazė, įvairūs saltiniai); USA (NSF); kiti įvairūs saltiniai. 1 pav.: Bendrieji viesųjų islaidų lygiai technologijoje 2003 m.: Europoje (įskaitant Šveicariją, Islandiją ir Norvegiją kaip 6BP asocijuotąsias salis), Japonijoje, JAV ir kitose salyse (1 EUR = 1 USD). >REFERENCE TO A GRAPHIC> 2 pav.: 2003 m. 15 salių ES finansavimo lygis kartu su kai kuriomis stojančiosiomis salimis (Čekija, Latvija, Lietuva, Slovėnija) ir pagrindinėmis asocijuotomis salimis (Šveicarija, Islandija ir Norvegija) ir EB absoliučiais skaičiais (eurais). >REFERENCE TO A GRAPHIC> 3 pav.: Didziųjų trečiųjų salių (isskyrus JAV ir Japoniją) nanotechnologijos programų finansavimas absoliučiais skaičiais, isreikstais JAV doleriais, 2003 m. Vertinant siuos skaičius, reikėtų atsizvelgti į didelius perkamosios galios skirtumus. >REFERENCE TO A GRAPHIC> 4 pav.: Palyginamasis 15 salių ES, 25 salių ES, kai kurių stojančiųjų salių (Čekija, Latvija, Lietuva, Slovėnija), pagrindinių 6BP asocijuotųjų salių (Šveicarija, Islandija ir Norvegija), JAV ir Japonijos finansavimo, tenkančio vienam gyventojui, 2003 m. (1EUR = 1USD) lygis. >REFERENCE TO A GRAPHIC>