ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.12

Be to, šiuo metu taikomos sankcijos už žalą, padarytą saugomoms teritorijoms ir vandens telkiniams, taip pat užteršus dirvožemį. Principas „teršėjas moka“ buvo praktiškai pradėtas taikyti 2004 m. priėmus Atsakomybės už žalą aplinkai direktyvą, pagal kurią iš teršėjo gali būti pareikalauta atlyginti žalos aplinkai pašalinimo išlaidas. Be to, galioja Europos teisės aktai dėl atliekų tvarkymo, pakuočių, apsaugos nuo triukšmo, vandens ir oro taršos, klimato kaitos, gamtinių bei techninių pavojų ir nelaimingų atsitikimų, susijusių su pavojingomis medžiagomis (6).
2.1

Komisijos komunikate COM(2006) 589, paskelbtame neoficialiame ES valstybių ir vyriausybių vadovų susitikime, vykusiame Suomijos pirmininkavimo laikotarpiu 2006 m. spalio 20 d. Lahti mieste, Suomijoje, aptariami įvairūs inovacijų įtakos pramonės permainoms aspektai. Kaip nurodoma komunikate, ES ir jos valstybės narės turi daug inovacijų išteklių. Vis dėlto neapsieiname be paradoksų: mes, europiečiai, ką nors išrandame ir siekiame naujovių, tačiau dažnai mūsų išradimai netampa naujais produktais, nesukuria naujų darbo vietų ir nėra užpatentuojami; veikia daugybė mažų, labai novatoriškų naujų įmonių, tačiau jos retai išauga į dideles pasaulinio garso įmones; be to, kaip rodo daugelis pavyzdžių, nors kai kuriuose sektoriuose, pavyzdžiui, telekomunikacijų, naujovių (IRT) diegimas stipriai padidino našumą, kituose sektoriuose to pasiekti nepavyko. Inovacijoms ir pramonės permainoms reikia tikslių, lanksčių teisės aktų, reglamentuojančių patentų registraciją ir intelektinę nuosavybę. Todėl būtina persvarstyti ir patikslinti 2000 m. rugpjūčio 1 d. pasiūlymą priimti Tarybos reglamentą dėl Bendrijos patento atsižvelgiant į besikeičiančias ekonomikos tendencijas (žr. nuostatas dėl privalomų licencijų ir Bendrijos patento galiojimo pabaigos). Taigi reikia procedūrų, kurios palengvintų įregistruotų patentų naudojimą įvairiose pramonės ir (arba) prekybos srityse, ir pripažintų, kad intelektinė išradimo nuosavybė priklauso konkretiems subjektams — mokslininkams, vadovams, inžinieriams — arba subjektų grupėms net ir tais atvejais, kai jie yra įmonės arba administracinės struktūros dalis, o išradimas tai struktūrai nepriklauso.
6.1.2

Dėl to reikia remti tapatybės stiprinimo iniciatyvas: teikti pirmenybę didelių Europos projektų finansavimui, investuoti į ambicingas Europos ugdymo ir mokymo programas, įskaitant jaunuolių savanorišką civilinę tarnybą, raginti įžymius žmones paliudyti savo europietišką tapatybę, investuoti į tokias pat ambicingas Europos programas kultūros ir žiniasklaidos srityse, pasinaudojant fondų ir mecenavimo statusu, siekti ypatingos pažangos euro zonos ekonominės ir socialinės integracijos srityje. Be to, reikėtų priimti didelės politinės reikšmės sprendimų: Europos Parlamento narius rinkti tą pačią dieną, oficialiau ir aktyviau švęsti Europos dieną, nuo dabar pradėti įgyvendinti Europos gyventojų iniciatyvos teisę. Šios rekomendacijos plačiau aptariamos paskesniuose punktuose.
3.4.2

Pirmasis Penkerių metų veiksmų planas 2006–2010 m., kuriame numatoma apie 150 projektų, buvo pasirašytas 2005 m. lapkričio mėn. Be to, plane numatyta iki 20 vadinamų „minkštų“ regioninių projektų, skirtų priemonėms regioniniams tinklams įgyvendinti. Dėl labai menkų lėšų neseniai buvo drastiškai sumažintas prioritetinių infrastruktūros projektų skaičius; liko 22 projektai. SEETO koordinuojamą procesą galima palyginti su ankstesniu TINA procesu Europos Sąjungoje, kurio metu be pagrindinių transporto ašių/koridorių turi būti baigtas įgyvendinti regioninis tinklas.
4.6

Per daugelį metų socialiniai partneriai išsiugdė platų kolektyvinį atsakomybės už visuomenę suvokimą, o viešasis sektorius išmoko naudotis savo ištekliais ir įtaka. Socialiniai partneriai turi unikalios informacijos ir žinių apie darbo rinką, todėl gali greitai ir patikimai nustatyti poreikius. Taigi, jiems dalyvaujant, be papildomų išlaidų sustiprinami viešojo sektoriaus ištekliai. Diskusijose ir sprendimų priėmimo forumuose jie bando kūrybingai spręsti bendras problemas, o organizacijos vaidina labai svarbų vaidmenį, kadangi užtikrina politinių sprendimų priėmimą, įgyvendinimą ir ypač patvirtinimą. Taigi, taikant lankstumo ir užimtumo saugumo sistemą, valdžios institucijų veiksmai priklauso nuo to, ar su jomis bendradarbiauja socialiniai partneriai.
2.2

Reino techniniai norminiai aktai buvo nustatyti Manheimo akte, priimtame Centrinės Reino navigacijos komisijos (CCNR), įsikūrusios Strasbūre. Kai kurios valstybės narės šias teisės normas taiko visiems savo laivybos keliams. Be to, navigacijai Dunojumi taikoma ir Belgrado konvencija. Kadangi pastarosios struktūra skiriasi (Dunojaus komisija išleidžia rekomendacijas, o ne norminius aktus) ir, nepaisant to, dar taikomas ribotas ES teisės aktų skaičius, sukuriama sudėtinga Europos reglamentavimo sistema. Manheimo aktas galėtų tapti vienu iš kertinių techninių Europos teisės aktų, reglamentuojančių vidaus vandenų transportą.
2.2.1.2

Paklausa: su plėtra susijusį turizmo paklausos padidėjimą be jokios abejonės lemia trys pagrindiniai veiksniai. Pirma, atsiras vis daugiau ES piliečių, norinčių ar privalančių keliauti į kitas vietoves ir kitas ES šalis, į kurias iki tol buvo sudėtinga nuvykti dėl to, kad asmuo nebuvo Bendrijos pilietis, ir todėl turėjo sunkumų keliauti, arba dėl to, kad jis buvo ES pilietis, ir jam buvo sunku keliauti į kitas šalis, nepriklausančias ES. Antra, neabejotinai augsiantis naujųjų šalių gyvenimo lygis padidins žmonių norą keliauti. Galiausiai tikimasi, kad nauja ir geresnė transporto bei ryšių infrastruktūra paskatins keliones bei turizmą, persikėlimą dėl profesinių ar asmeninių priežasčių — trumpai tariant, kad kelionės ir su jomis susijęs turizmo sektorius augs.
2.4

Taikiam Pietų Europos atstatymui Europos Sąjunga suteikė ypatingą prioritetą ir dėl to labai spartino funkcionalios transporto infrastruktūros kūrimą. Papildant jau esamus koridorius, svarbius regionams X, V, VII, IV ir VIII, bei remiantis 1997 m. Helsinkio deklaracija bei patirtimi TINA procese, (5) buvo sukurta Pietų Europos transporto koncepcija. Ji apima intermodalinį infrastruktūros tinklą, taip vadinamąjį Pietryčių Europos vidaus regioninį transporto tinklą (South East Europe Core Regional Transport Network), kuris turėtų būti realizuojamas bendrai koordinuojant veiksmus. Suinteresuotosios valstybės (6) parengė Supratimo memorandumą (Memorandum of Understanding - MoU), kuriame, be kita ko, remiamasi bendradarbiavimu su socialinių ir ekonominių interesų sąjungomis regione ir su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuolatine tyrimų grupe.
5.7

Egzistuoja daug ir įvairių kliūčių, su kuriomis susiduriama diegiant dalyvavimą skatinantį požiūrį. Kaip jau minėta ankstesnėje nuomonėje (1), jos apima tokius dalykus: — daugelis trečiųjų šalių nacionalinių vyriausybių labai nepatikliai žiūri į dialogą su NSS; — netgi tais atvejais, kai toks dialogas yra numatytas, realios NSS galimybės daryti įtaką apibrėžiant plėtros programas ir strategijas yra labai ribotos; — didelė administracinė tų šalių centralizacija nepalengvina NSS dalyvavimo apskritai, o dėl to yra marginalizuojamos nuošalesnės teritorijos, ypač kaimiškosios teritorijos, kurias sunkiausiai pasiekti ir kurios dažnai yra skurdžiausios; — nėra aiškių taisyklių ir standartų, taikomų efektyviam NSS dalyvavimui; ribotas pilietinės visuomenės organizacijos lygis: pagrindinė problema dažnai yra susijusi su tų žmonių, kurie turėtų dalyvauti procese, potencialo plėtra; — galimybė pasinaudoti finansiniais ištekliais, kuri yra glaudžiai susijusi su informacijos paskirstymu ir prieiga į tokią informaciją. Tiesą sakant, trečiųjų šalių NSS skundžiasi ne tik dėl to, kad dažnai neegzistuoja informacijos platinimo sistema; daugeliu atveju lėšų suteikimo procedūros yra per daug brangios ir komplikuotos, kaip pabrėžia NSS.
4.1

Metropolizacijos procesas apima didelių konurbacijų plitimą ir didesnę žmonių, veiklos ir sukuriamo turto koncentraciją besiplečiančioje geografinėje teritorijoje, kuri neturi aiškių fizinių ribų. Šis augimas dažnai sukelia socialinę ir erdvinę fragmentaciją (socialinė segregacija, erdvinė specializacija, nusikalstamumas ir saugumo stoka). Be to, priešingai nei miestai, metropoliai neturi politinių institucijų. Jie privalo spręsti savo problemas per derybas su skirtingais suinteresuotais subjektais. Erdvinė fragmentacija gali sulėtinti ir pristabdyti valstybines ir privačias investicijas. Todėl būtų naudinga parengti tokią regioninę politiką, kuri siektų sumažinti tokią erdvinę fragmentaciją, suderinant metropolinių zonų valdymą su tuo metu vykstančiais procesais. Teigiami tokios praktikos pavyzdžiai yra Barselona ir Štutgartas.
Rinkos priežiūra – kontrolė, draudimai, baudos – yra pavedama valstybėms narėms, o informacija apie pažeidimus skelbiama ICSMS (Rinkos priežiūros informacinė ir ryšių sistema) – Europos pranešimų ir informacijos apie gaminius, kurie neatitinka reikalavimų arba yra pavojingi, sistemoje. Pritariama pasiūlymui išplėsti ir pagerinti rinkos priežiūrą, nes 10–25 proc. tirtų gaminių neatitinka Ekologinio projektavimo direktyvos ( 12 ) . Kad valstybės narės galėtų vykdyti savo užduotis, rinkos priežiūrai būtini atitinkami ištekliai. Pažeidimų atveju reikėtų užtikrinti, kad rinkos priežiūros institucijos tinkamai išnagrinėtų pranešimus apie gaminių neatitiktį. Deja, pasitaiko neigiamų pavyzdžių, kai apeinamas atitikties vertinimas, kaip neseniai įvyko apsauginių kaukių nuo COVID-19 atveju. Institucijos turėtų nuolat atlikti atsitiktinius tikrinimus. Be to, kaip kompetentingos pranešėjos apie pažeidimus, turėtų būti įtrauktos vartotojų organizacijos. Papildant Kolektyvinio teisių gynimo direktyvą tai būtų greita ir veiksminga priemonė. Norint užtikrinti veiksmingą rinkos priežiūrą visose valstybėse narėse, šioje srityje Europos Komisija turi labai aktyviai veikti, kad atliekant vienodai griežtą kontrolę Europos ekonominėje erdvėje visoms įmonėms būtų sudarytos vienodos konkurencijos sąlygos. Be to, atkreipiamas dėmesys į tai, kad būtų galima pagerinti ICSMS svetainės tvarkymą ir informacijos joje teikimą.
1.6.

EESRK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą atleisti valstybes nares nuo pareigos laikytis paramos telkimo pagal temas reikalavimų 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje, suteikiant joms galimybę perskirstyti lėšas tarp teminių tikslų pagal tą patį to paties fondo prioritetą ir regionų kategoriją, atsižvelgiant į sparčius vietos situacijos pokyčius. Be to, EESRK teigiamai vertina nuostatą, kad išimties tvarka nuo invazijos dienos taip pat galima finansuoti išlaidas užbaigtiems arba visiškai įgyvendintiems veiksmams.
5.3.5.

Be to, norint veiksmingai taikyti neteisėtų narkotikų draudimą, reikia dirbti su visuomenės nariais, kad priklausomybių turintys žmonės nebūtų palikti vieni ir jiems nusprendus nebevartoti narkotikų būtų suteikta pagalba. Nepaisant to, kad kovai su prekyba narkotikais skiriama vis daugiau viešųjų lėšų, vis dar labai sudėtinga padėti žmonėms įveikti priklausomybę. Todėl EUDA, atsižvelgdama į geriausią ES valstybių narių patirtį, galėtų daugiau dėmesio skirti psichologinėms piktnaudžiavimo narkotikais priežastims.
Vis dėlto siūloma direktyva nėra tinkama priemonė šiems iššūkiams atremti. Be to, susidaro įspūdis, kad pasiūlyme daugiausia dėmesio akivaizdžiai skiriama kurjerių, važiuotojų ir apskritai žemesnės kvalifikacijos vietoje teikiamų paslaugų veiklai, neatsižvelgiant į tai, kad darbo skaitmeninėse platformose įvairovė yra gerokai didesnė. Siūlomas reglamentavimas visiškai nepritaikytas per platformas internetu dirbantiems asmenims. Be to, neatsižvelgiama į galimą ES teisės aktų poveikį interneto platformoms, kurios savo paslaugas gali teikti iš ES nepriklausančių šalių ( 8 ) . Reikėtų bent įvertinti, kokiu mastu būtų prarasta ir perkelta ši veikla už ES ribų (pvz., į JK).
3.3.

Todėl EESRK nuoširdžiai pritaria šiam Komisijos pasiūlymui dėl ES požiūrio siekiant sukurti energiją tausojančią, kokybišką fizinę aplinką be iškastinio kuro. Spartinant būtiną pertvarką ES lygmens priemonės yra veiksmingesnės. Be to, bendras požiūris ES lygmeniu padeda pasinaudoti vidaus rinkos privalumais, pavyzdžiui, masto ekonomija ir technologiniu valstybių narių bendradarbiavimu. Be to, tai padeda užtikrinti didesnį tikrumą investuotojams ir apskritai sustiprina Europos ir Europos įmonių, kaip pasaulinius standartus nustatančių šios srities lyderių, vaidmenį.
1.11.

GN sėkmei vartotojų informuotumas yra labai svarbus. EESRK ragina ES politikos priemonėmis aktyviai remti GN, kad būtų populiarinami žemės ūkio produktai, o GN pažymėtų produktų gamintojai galėtų pasinaudoti Komisijos arba valstybių narių teikiama rinkodaros parama ir patirtimi. Taip pat manome, kad valstybės narės turėtų skatinti, jog už patvirtintomis GN paženklintus produktus viešųjų pirkimų procesuose būtų skiriami papildomi balai. Be to, EESRK rekomenduoja pasiūlyme numatyti informavimo apie žaliosios infrastruktūros sistemą kampanijas, per kurias būtų skleidžiama visuomenei svarbi informacija per viešuosius nacionalinius ir ES televizijos kanalus.
2.9.

EESRK siūlo pertvarkyti paties Komiteto darbo procesus, susijusius su metinėmis prognozavimo ataskaitomis, kad būtų galima ex ante , t. y. rengiant atitinkamas ataskaitas, pateikti įžvalgų, ekspertinių žinių ir konkrečių pasiūlymų, o ne tik teikti pastabas ex post . Manome, kad tai pagerins informacijos, renkamos rengiant metines prognozavimo ataskaitas, kokybę, nes EESRK nariai palaiko tvirtus ir glaudžius ryšius su atitinkamais socialiniais ir ekonomikos sektoriais ir gali geriau aptikti svarbius vadinamuosius silpnus signalus, susijusius su svarbiais pokyčiais. Be to, EESRK gali perduoti ir skleisti prognozavimo rezultatus ir įžvalgas, taip padėdamas nacionaliniams pilietinės visuomenės subjektams geriau suprasti ES priimtus politinius sprendimus.
3.2.

Pasiūlymo dėl Reglamento „FuelEU Maritime“ poveikis laivybai yra nevienodas, palyginti su kitomis pramonės šakomis: tinkamai įvardijamos trumpalaikės priemonės iki 2030 m., tačiau ilgalaikiai pokyčiai, kurie 2030–2050 m. padės gerokai sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, vis dar iš esmės yra tiksliniai, apimantys dar nesukurtas technologijas, jau nekalbant apie įsitvirtinusias. Kitaip tariant, laivybos sektoriaus kelias siekiant iki 2050 m. pasiekti poveikio klimatui neutralumą vis dar neaiškus ir apima įvairias technologines galimybes. Be to, kyla daug neatsakytų klausimų dėl šių alternatyvų tiekimo, saugos, paskirstymo ir sąnaudų. Todėl šio pasiūlymo reglamentuojamosiose dalyse turėtų būti numatytas tam tikras lankstumas, kad pramonė galėtų prie jo prisitaikyti. Be to, didelį laiko trūkumą lemia ilgas parengiamasis laikotarpis ir intensyvaus platesnio sektoriaus pradinių investicijų ciklo, apimančio visus suinteresuotuosius subjektus.
2.6.

Nors CORSIA ir ATLPS skirtos spręsti išmetamo CO 2 kiekio klausimus, jos veikia skirtingai. Naudojant ES ATLPS sumažinamas bendras leistinas išmetamas teršalų kiekis, įpareigojant oro transporto bendroves pirkti leidimus už individualius išmetamus teršalus. Tuo tarpu CORSIA įpareigoja oro transporto bendroves pirkti kompensacijas, kad būtų kompensuota už bendrą sektoriaus išmetamo teršalų kiekio augimą tam, kad būtų išvengta arba sumažinta kiekviena aviacijos išmetamo CO 2 tona kitame sektoriuje. ATLPS taikoma ES vidaus aviacijai. Tačiau tai apima keleivius, kurie iš vieno ES oro uosto vyksta į ES didelį oro transporto centrą tam, kad galėtų pasiekti tarptautinę paskirties vietą; tokiais atvejais išmetamas CO 2 kiekis būtų įkainotas visuose kelionių etapuose, kuriuose dalyvauja ES oro uostas. Tas pats keleivis galėtų persėsti į kitą lėktuvą, vykstantį į tą pačią tolimą vietą, dideliame oro transporto centre, esančiame netoli ES, pavyzdžiui, Londone, Stambule, Dubajuje, Dohoje ar Maskvoje; tačiau tokiu atveju per tolimą skrydį iš ne ES esančio oro transporto centro išmetamas CO 2 kiekis nebūtų įtrauktas į ES ATLPS. Reikėtų nagrinėti šiuos anglies dioksido nutekėjimo atvejus.
1.10.

Metiniai vidutiniai ekonominiai nuostoliai, atsirandantys dėl su klimatu susijusių nelaimių, siekia šimtus milijardų JAV dolerių. JT pranešime „Human Costs of Disasters“ aprašomas slogus vaizdus: per pastaruosius dvidešimt metų įvyko 7 348 didelės nelaimės, kurios pareikalavo apie 1,23 mln. aukų ir nuo kurių nukentėjo daugiau nei 4 mlrd. žmonių (daugelis ne vieną kartą). Be to, dėl šių nelaimių pasaulyje patirta apie 2,97 trln. JAV dolerių ekonominių nuostolių. Yra keli ES fondai, iš kurių galima finansuoti prisitaikymą prie klimato kaitos: Europos žaliojo kurso biudžetas, daugiametė finansinė programa ir priemonė „Next Generation ES“. EESRK ragina geriau paaiškinti įvairias galimybes ir taikyti naudotojui patogias procedūras, kad laiku būtų užtikrinta galimybė praktiškai gauti finansavimą. Be to, nutraukus subsidijas iškastiniam kurui ir vykdant žaliąją fiskalinę reformą, būtų atlaisvinti dideli valstybės biudžeto ištekliai, pašalinti sisteminiai neatitikimai ir gauta naujų pajamų prisitaikymui prie klimato kaitos finansuoti. EESRK kritiškai vertina tai, kad vis dar nepateiktas konkretus atitinkamų aplinkai kenksmingų subsidijų panaikinimo planas.
4.6.

Pagal Europos Komisijos iniciatyvą „Įgūdžių paktas“ pradėti įgyvendinti projektai ALBATTS (baterijų technologijų mokymo ir įgūdžių aljansas, angl. Alliance for Batteries Technology Training and Skills), DRIVES (naujoviškų profesinių įgūdžių plėtojimas ir moksliniai tyrimai, angl. Development and Research on Innovative Vocational Educational Skills) ir COSME (Europos daugiametė įmonių konkurencingumo ir MVĮ programa). EESRK mano, kad ypač svarbu apibrėžti ir įgyvendinti mokymo projektus, susijusius su naujais įgūdžiais, skirtais ekologiniam projektavimui, taip pat baterijų diagnostikai siekiant jas taisyti, atnaujinti ir perdirbti, aktyviai dalyvaujant socialiniams partneriams ir bendradarbiaujant galimų nacionalinių mechanizmų ar tam tikrose tiesiogiai susijusiose užimtumo srityse. Siekiant padidinti produktų ir procesų tvarumą, pagerinti jų kokybę ir saugą bei sumažinti išlaidas, reikalingi moksliniai tyrimai ir inovacijos. Tai reiškia, kad reikia nedelsiant suteikti pirmenybę baterijų moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai, laikantis holistinio požiūrio visoje baterijų vertės grandinėje ir ilgainiui skiriant dideles ir nuolatines investicijas, apimančias tiek trumpalaikių, tiek ilgalaikių mokslinių tyrimų prioritetus.
Be to, reguliavimo institucijos turi būti informuojamos apie bandymus vieną pavojingą cheminę medžiagą pakeisti cheminėmis medžiagomis, kurioms būdingos panašios pavojingos savybės, ir jų vengti. Pavyzdžiui, per- ir polifluoralkilintos cheminės medžiagos turėtų būti vertinamos kaip grupė, o ne atskirai. Iš naujų mokslinių tyrimų matyti, kad kai kurios ankstesnių per- ir polifluoralkilintų cheminių medžiagų alternatyvos gali būti ne ką saugesnės ( 2 )
4.3.

EESRK pabrėžia, kad sienų ertmių ir grindų izoliacija yra paprasčiausia ir pigiausia išmetamo CO 2 kiekio mažinimo priemonė. Tačiau ir šios, palyginti pigios priemonės, net jei jos sumažina energijos sąnaudas, yra per brangios daugeliui būsto savininkų. Todėl EESRK ragina nacionalines vyriausybes šioms priemonėms sukurti dotacijų sistemą. Nyderlanduose atlikti skaičiavimai rodo, kad vienam būstui pakanka skirti 2 000 EUR šiems izoliavimo darbams atlikti. Be didžiulio išmetamo CO 2 kiekio sumažinimo, tokia sistema taip pat leidžia sukurti daug darbo vietų statybų sektoriuje, kuris labai nukentėjo nuo COVID-19. Panašiai ir Prancūzijoje, neseniai buvo nustatyta bendra visiems namų ūkimas skirta šiluminės būsto renovacijos išmoka „MaPrimeRenov“.
2.5.

Tačiau biologinei įvairovei tebekyla didelė grėsmė, nepaisant galiojančių teisinių priemonių ir daugybės politinių įsipareigojimų sustabdyti jos mažėjimą: — dar 1998 m. buvo pristatyta ES biologinės įvairovės strategija, o 2001 m. ES valstybių ir vyriausybių vadovai pagal Geteborgo strategiją įsipareigojo iki 2010 m. sustabdyti biologinės įvairovės nykimą (šis procesas jau to metu Europoje vyko labai sparčiai) ir per tą patį laikotarpį atkurti buveines ir gamtines sistemas, — 2006 m. Komisija pateikė biologinės įvairovės veiksmų planą (6), kurį sudaro 160 priemonių, skirtų pasiekti 2010 m. nustatytą tikslą. Tačiau šis tikslas nebuvo pasiektas ir tai lėmė akivaizdus atotrūkis tarp užmojų ir realių veiksmų, kurį EESRK ne kartą kritikavo daugelyje nuomonių, — 2011 m. gegužės mėn., priėmus Biologinės įvairovės konvenciją, kurioje pabrėžiama būtinybė dar geriau informuoti visuomenę apie biologinės įvairovės išsaugojimo privalumus (13 straipsnis), ES pristatė kitą biologinės įvairovės strategiją, kurioje numatytos priemonės buvo labai panašios į ankstesnėse strategijose ir iki to laiko priimtose klimato veiksmų programose pasiūlytas priemones. Ši strategija turėjo padėti sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir ekosisteminių paslaugų blogėjimą Europos Sąjungoje iki naujo nustatyto termino – 2020 m., — 2017 m. Komisija priėmė veiksmų planą, skirtą paremti valstybių narių pastangas išsaugoti rūšis ir buveines, kuriame buvo nustatyta 15 veiksmų, įgyvendintinų iki 2019 m. siekiant užtikrinti, kad būtų vykdomos gamtos apsaugos direktyvos.
3.2.

Patikimumas ir efektyvumas : duomenimis grindžiamas DI, naudojamas norint numatyti koronaviruso plitimą, gali sukelti problemų, nes duomenų apie koronavirusą per mažai, kad DI rezultatai būtų patikimi. Be to, duomenų sukaupta nedaug ir jie yra neišsamūs ir nereprezentatyvūs. Naudojant šiuos duomenis mašinų mokymosi metodams gali atsirasti daug klaidingai neigiamų ir klaidingai teigiamų rezultatų.
2.2.4.

ex ante vertinimus pagal Proporcingumo patikros direktyvą ex ante proporcingumo vertinimus pagal Proporcingumo tikrinimo direktyvą. Be to, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas atliekant proporcingumo patikrą turėtų būti norma, o ne išimtis. Komitetas labai palankiai vertina ketinimą gerinti ribojamojo reguliavimovertinimus pagal Proporcingumo patikros direktyvą ( 5 ) . Tačiau Komisija turėtų teikti struktūrinę pagalbą ir parengti gaires valstybėms narėms, kaip atlikti naujai planuojamo nacionalinio profesijų reglamentavimoproporcingumo vertinimus pagal Proporcingumo tikrinimo direktyvą. Be to, suinteresuotųjų subjektų dalyvavimas atliekant proporcingumo patikrą turėtų būti norma, o ne išimtis.
3.4.

Be to, DI amžiuje reikalingas etiškas mąstymas, kuriuo reikia pagrįsti skaitmeninių sprendimų ir DI plėtojimą ir naudojimą, atsižvelgiant į žmogaus teises. Be žmogiškųjų sumetimų, reikėtų suprasti su skaitmeninimu ir DI susijusius aplinkos ir klimato aspektus – tiek šių technologijų teikiamas galimybes, tiek su jomis susijusius pavojus. Šie etikos ir kiti klausimai turi būti sprendžiami taikant dalyvaujamąjį valdymą, kuris reiškia pilietinės visuomenės ir socialinių partnerių įtraukimą į įvairias sritis ir procesus.
2.3.

Vertindama siūlomus pakeitimus Komisija turėtų atsižvelgti į tai, kad pasaulinė laivybos pramonė yra visapusiškai įsipareigojusi iki 2030 m. sumažinti išmetamo CO 2 kiekį mažiausiai 40 % ir toliau dėti pastangas, kad iki 2050 m. išmetamo CO 2 kiekis būtų sumažintas 70 % (palyginti su 2008 m.). Be to, laikydamasi Paryžiaus susitarimo tikslų, ji įsipareigojusi iki 2050 m. sumažinti išmetamų ŠESD kiekį mažiausiai 50 % (palyginti su 2008 m.). 2018 m. balandžio mėn. JT TJO priėmė pradinę strategiją (jos peržiūra numatoma 2023 m.), kuria nustatoma konkrečių trumpalaikių išmetamo CO 2 kiekio mažinimo priemonių rengimo ir tvirtinimo sistema, taip pat vidutinės trukmės ir ilgalaikių priemonių, skirtų tinkamai sumažinti išmetamų teršalų kiekį per sutartus terminus ir atsižvelgiant į įgyvendinimo tvarkaraščius, galimybės. Strategija atitinka priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo nuo dabar iki 2050 m. veiksmų planą, dėl kurio buvo susitarta su JT TJO.
1.10.

EESRK rekomenduoja VPG atstovams ES lygmeniu susitikti ne rečiau kaip du kartus per metus ir du kartus per metus rengti oficialius institucinius VPG posėdžius , taip pat naudojantis vaizdo konferencijų galimybe, be to, bent kartą per metus – surengti tiesioginį posėdį.