C 241/11

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 110/2008 dėl spiritinių gėrimų apibrėžimo, apibūdinimo, pateikimo, ženklinimo ir geografinių nuorodų apsaugos bei panaikinančio Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 1576/89 17 straipsnio 6 dalį

(2019/C 241/10)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/787 (1) 27 straipsnį.

TECHNINĖS BYLOS PAGRINDINĖS SPECIFIKACIJOS

„NORSK VODKA“ / „NORWEGIAN VODKA“

Bylos numeris PGI-NO-02240–2016 11 25

1. Registruotina geografinė nuoroda

„Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“

2. Spiritinio gėrimo kategorija

Degtinė (Reglamento (EB) Nr. 110/2008 II priedo 15 kategorija)

3. Spiritinio gėrimo apibūdinimas

Pagrindinės fizinės savybės

Degtinė yra neutralaus pobūdžio, kaip apibrėžta Reglamente (EB) Nr. 110/2008, įtrauktame į EEE susitarimą ir įgyvendintame 2006 m. spalio 11 d. Norvegijos reglamento Nr. 1148 dėl spiritinių ir aromatizuotų gėrimų 2 dalyje.

Degtinė yra skaidri, permatoma ir bespalvė.

Pagrindinės cheminės savybės

Didžiausias galutinio produkto sausosios medžiagos kiekis yra 1 g viename litre, kad būtų išlaikytas produkto grynumas ir išskirtinumas. Etilo alkoholio koncentracija yra bent 37,5 tūrio proc.

Etilo alkoholis gaminamas iš bulvių arba grūdų, kurie sugrūdami, fermentuojami ir distiliuojami Norvegijoje. Siekiant išgauti kuo grynesnę degtinę, gautame distiliate neturi būti daugiau nei 3 g metanolio 100 % etilo alkoholio hektolitre. Palyginti su Reglamento (EB) Nr. 110/2008 I priede nustatytu 10 gramų hektolitre absoliutaus alkoholio reikalavimu, šis reikalavimas yra 7 gramais 100 % etanolio hektolitre griežtesnis.

Pagrindinės juslinės savybės

„Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ yra gryna ir savo juslinėmis savybėmis neutrali degtinė. Tai svarbu, nes gryno distiliato pobūdis daugiausia nulemia produkto kokybę. Degtinė yra neutralaus skonio, su būdingu neįkyriu naudotų žaliavų poskoniu, todėl puikiai tinka įvairiems kokteiliams, o dėl neutralaus skonio ją galima gurkšnoti ir gryną.

Specifinės savybės, palyginti su tos pačios kategorijos spiritiniais gėrimais

„Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ yra neutralaus aromato gryno ir švaraus skonio gėrimas. Juslinių savybių grynumas yra gamybos proceso ir Norvegijos gamintojų aromato bei skonio sampratos rezultatas.

4. Geografinė vietovė

Degtinė „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ gaminama Norvegijos Karalystėje. Etilo alkoholis distiliuojamas ir degtinė gaminama Norvegijoje. Tačiau skiedimo vandeniu, apdorojimo po distiliacijos ir išpilstymo į butelius etapai gali būti vykdomi ne Norvegijos Karalystėje.

5. Spiritinio gėrimo gamybos metodas

Degtinės „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ gamyba susideda iš trijų etapų: rauginimo, distiliacijos ir apdorojimo po distiliacijos. Dėl istorinių priežasčių žaliavos gali būti importuojamos iš užsienio. Tačiau trys toliau aprašyti gamybos proceso etapai turi būti vykdomi nustatytoje geografinėje vietovėje, o maišymo su vandeniu apdorojant po distiliacijos ir išpilstymo į butelius etapai gali vykti ne nustatytoje vietovėje.

Rauginimas

Degtinės „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ gamybai naudojamos žaliavos yra bulvės arba grūdai. Naudojant grūdus, žaliava sumaišoma su karštu vandeniu, kad iš jos išsiskirtų krakmolas. Bulvės išverdamos siekiant išgauti tokio pavidalo krakmolą, kurį galėtų suskaidyti fermentai. Pridedama natūralių fermentų, pavyzdžiui, miežių salyklo arba egzogeninių krakmolą skaidančių fermentų, taip išgaunant melasos pavidalo skystį („raugalą“). Fermentai suskaido raugale esantį krakmolą į cukrų, o tada raugalas atvėsinamas. Į raugalą pridedama kultūrinių mielių siekiant paskatinti fermentaciją, kurios metu skystyje esantis cukrus paverčiamas etanoliu, kitais alkoholiais ir giminingais junginiais. Naudojant kultūrines mieles, priešingai, nei vykstant savaiminei fermentacijai, gaunamas gryno skonio alkoholinis skystis be perteklinių giminingų junginių, taip suteikiant galutiniam produktui grynesnį skonį.

Distiliacija

Fermentuotas skystis distiliuojamas partijomis arba nuolat naudojant distiliavimo koloną. Distiliavimo kolonoje raugalo srovė perleidžiama per keletą lėkštinių pertvarų. Iš kolonos apačios leidžiami garai, kuriais raugalas kaitinamas iki virimo temperatūros, taip susidaro per perforuotas lėkštes judantys garai, kurie iš skystosios fazės pašalina alkoholius ir giminingus junginius. Alkoholiu prisotinti garai kondensuojasi viršutinėje kolonos dalyje. Gaunamas ne mažesnės nei 96,0 tūrio proc. etanolio alkoholio koncentracijos galutinis alkoholinis produktas, kuriame yra ne daugiau kaip 3 g metanolio 100 % etanolio hektolitre. Disitiliuojant lėkštinėse kolonose pašalinami giminingi junginiai ir galutinis produktas įgauna savo juslines savybes – gryną, švelnų skonį be deginančio poskonio.

Apdorojimas po distiliacijos

Grynas degtinės distiliatas skiedžiamas vandeniu siekiant išgauti nuo 37,5 tūrio proc. iki 60 tūrio proc. alkoholio koncentraciją. Skoniui sušvelninti į degtinę gali būti pridedama cukraus – ne daugiau nei 1 g sausojo produkto kiekio viename litre. Prieš išpilstant degtinę į butelius, gali būti vykdomas dar vienas gamybos procesas, t. y. filtracija medžio anglimis, kuris degtinei neturi jokios kitos įtakos, išskyrus tai, kad padeda išlaikyti jos neutralų pobūdį.

6. Ryšys su geografine aplinka arba kilme

Degtinė „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ turi gerą vardą ir išsiskiria ypatinga kokybe, o tai susiję su nustatyta geografine vietove.

Geras vardas

Remiantis norvegiško spirito gamybą liudijančiais rašytiniais šaltiniais, spirito varyklų tradicija Norvegijoje prasidėjo 1531 m. Bergene. Bergenas buvo Norvegijos žvejybos pramonės centras, kuriame kūrėsi prekybos tradicijos ir plėtojosi gastronomijos kultūra. Nors tuometinė Norvegija buvo Danijos Karalystės dalis, kaimiškoji Norvegija išlaikė savo regionines spirito gamybos tradicijas. Kai dėl nepalankių klimato sąlygų derlius Norvegijoje būdavo prastas ir kultūriniai augalai menkai teužderėdavo, bulves arba grūdus importuodavo iš kaimyninių šalių. Tokia yra dabartinių degtinei „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ gaminti naudojamų žaliavų kilmė.

XIX a. viduryje Norvegijoje veikė iki 9 000 spirito varyklų, tai daugiausia buvo mažesnės ūkiuose veikiančios varyklos. Norvegiškas spiritas buvo laikomas svarbiu produktu, skirtu vartoti namų ūkyje, taipogi ir vaistu, kuris padėdavo apsisaugoti nuo ligų šalto klimato sąlygomis. Tai lėmė didelį alkoholio vartojimą Norvegijoje, ir Norvegijos Vyriausybė norėjo sumažinti žalingą spirito vartojimo poveikį. Todėl buvo išleistas potvarkis, kuriuo visiems Norvegijoje veikiantiems spirito gamintojams nustatyta mažiausia leistina gamybos apimtis. Tai paskatino ūkininkus sutelkti jėgas ir steigti didesnius gamybos kooperatyvus, investuojant į geresnės kokybės ir didesnio pajėgumo nei buvusioji distiliavimo įrangą. Dėl to pagerėjo spirito kokybė ir nusistovėjo norvegiškam spiritui būdingos juslinės savybės – grynas ir neutralus skonis.

1916 m. Norvegijoje įstatymais buvo uždrausta gaminti ir vartoti spiritinius gėrimus. 1927 m. panaikinus prohibiciją, norvegiškų alkoholinių gėrimų gamintojus kontroliavo Norvegijos Vyriausybė, kuri įtvirtino valstybinę alkoholio gamybos monopoliją ir perėmė teises į visus ankstesnius alkoholinių gėrimų receptus, į įrangą ir prekės ženklų teises. Įmonė „Vinmonopolet“ buvo įkurta kaip Norvegijos valstybinė alkoholio gamybos ir pardavimo monopolija. „Vinmonopolet“ nustatė degtinei „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ taikytiną alkoholio gryninimo standartą ir pastatė nuosavą rektifikavimo gamyklą, skirtą Norvegijoje gaminamam alkoholiui rektifikuoti/gryninti. 78 metus iki 2005 m. trukusi valstybinė gamybos monopolija padarė didelę įtaką norvegiško alkoholio gamybos tradicijai, ir degtinė „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ tapo tokia, kokia yra šiandien, – aukštos kokybės, mažai metanolio ir giminingų junginių turinčiu alkoholiniu gėrimu.

Degtinės kilmės svarbą įrodantis pavyzdys yra tai, kad suinteresuoti užsienio gamintojai neseniai bandė prekiauti ne Norvegijoje pagaminta degtine kaip produktu „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“. Geografine nuoroda „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ pažymėtas produktas buvo dukart gaminamas ir parduodamas už nustatytos geografinės vietovės ribų. Tai aiškiai rodo, kad geografine nuoroda „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ pažymėta degtinė yra pelniusi didelį pripažinimą ir yra labai vertinama ir kad ne Norvegijoje įsisteigę gamintojai nori pasinaudoti degtinės „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ kokybe bei geru vardu ir iš to pasipelnyti.

Norvegiškos degtinės pelnė keletą apdovanojimų pasauliniuose konkursuose, pvz., Tarptautiniame vyno ir spiritinių gėrimų konkurse („International Wine & Spirits Competition“), San Fransisko pasauliniame spiritinių gėrimų konkurse („San Francisco World Spirits Competition“) ir Tarptautiniame spiritinių gėrimų konkurse („International Spirits Challenge“).

Ypatinga kokybė

Gamybos procesas

Žaliavų fermentacija naudojant kultūrines mieles yra pagrindinis gamybos elementas norint išgauti gryną, mažai metanolio turintį alkoholį.

Distiliavimo kolonose, naudojamose gaminant partijomis arba nepertraukiamos gamybos būdu, įtaisytos lėkštinės kolonos, kuriose gryninamas alkoholis. Skirtingų gamintojų distiliavimo kolonų lėkščių skaičius ir dydis skiriasi, bet visi jie vienodai pajėgūs pagaminti gryną alkoholį, kuriame yra mažai metanolio.

Žmogiškieji veiksniai

Valdant distiliavimo kolonas itin svarbi yra distiliuotojo kompetencija. Distiliuotojas naudojasi turimomis žiniomis visais atitinkamais distiliacijos proceso etapais, kad galėtų reguliuoti distiliacijos greitį, o tai taip pat turi įtakos galutinio produkto grynumui.

Distiliuotojo kompetencija, susijusi su išskirtiniais norvegiškos degtinės receptais ir reikalavimu, kad distiliate būtų tik 3 g metanolio 100 % etilo alkoholio hektolitre bei ne daugiau nei 1 g sausosios medžiagos viename litre, yra labai svarbi produkto kokybei užtikrinti.

7. Europos Sąjungos, nacionalinės ir (arba) regioninės nuostatos

Pagrindiniai reikalavimai nustatyti Reglamente (EB) Nr. 110/2008, įtrauktame į EEE susitarimą ir įgyvendintame 2006 m. spalio 11 d. Norvegijos potvarkio Nr. 1148 dėl spiritinių ir aromatizuotų gėrimų 2 dalyje.

Geografinė nuoroda „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“ saugoma Europos ekonominėje erdvėje (ES ir EEE/ELPA valstybėse) nuo 1994 m., kaip EEE susitarimo XXVII skyriaus II priede nustatytas Reglamento (EEB) Nr. 1576/89 ir Reglamento (EB) Nr. 110/2008 nuostatų adaptavimo tekstas.

Geografinę nuoroda leidžiama pateikti dviem skirtingais, tačiau lygiaverčiais norvegų ir anglų kalbų pavadinimais: „Norsk Vodka“ / „Norwegian Vodka“.

8. Pareiškėjas

Norvegija Norvegijos žemės ūkio ir maisto ministerija Box 8007 Dep. N-0030 Oslo Norway

9. Geografinės nuorodos papildymas

—

10. Specialios ženklinimo taisyklės

—

(1) OL L 130, 2019 5 17, p. 1.