2010 M. Bendrojo biudžeto taisomojo biudžeto nr. 2 projektas įplaukų ir išlaidų suvestinė pagal skirsnius iii skirsnis – Komisija VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas VII skirsnis – Regionų komitetas /* KOM/2010/0108 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.3.19 KOM(2010)108 galutinis 2010 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 2 PROJEKTAS ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas VII skirsnis – Regionų komitetas (pateikta Komisijos) 2010 M. BENDROJO BIUDŽETOTAISOMOJO BIUDŽETO NR. 2 PROJEKTAS ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija VI skirsnis – Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas VII skirsnis – Regionų komitetas (pateikta Komisijos) Atsižvelgdama į: - Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, - 2007 m. birželio 7 d. Tarybos sprendimą 2007/436/EB, Euratomas dėl Europos Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[1], - 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[2], ypač į jo 37 straipsnį, - 2009 m. gruodžio 17 d. priimtą 2010 finansinių metų Europos Sąjungos bendrąjį biudžetą, - 2010 m. vasario 16 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto patvirtintą 2010 m. taisomojo biudžeto sąmatos projektą, - 2010 m. vasario 22 d. Regionų komiteto patvirtintą 2010 m. taisomojo biudžeto sąmatos projektą, dėl aiškinamajame memorandume nurodytų priežasčių Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2010 m. biudžeto taisomojo biudžeto Nr. 2 projektą. TURINYS 1. Įvadas 4 2. Su Lisabonos sutarties įsigaliojimu susijęs poveikis 4 2.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 4 2.1.1 Su Lisabonos sutarties įsigaliojimu susijęs taisomasis biudžetas 4 2.1.2 Pareigybių keitimas 5 2.2 Regionų komitetas 5 3. Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) biuro (agentūros) personalo plano pakeitimas 6 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas 7 ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex ( http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-lt.htm ). Informacijai skirtas suvestinės pagal skirsnius pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. 1. Įvadas Į 2010 m. taisomojo biudžeto Nr. 2 projektą (toliau – TBP) įtraukti šie elementai: - su Lisabonos sutarties įsigaliojimu susijęs poveikis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui (toliau – EESRK) ir Regionų komitetui (toliau – RK), nurodytas komitetų patvirtintuose atitinkamuose sąmatų projektuose; - Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (toliau – EERRI) biuro personalo plano pakeitimai be papildomų finansinių nuostatų. Grynasis finansinis šio taisomojo biudžeto poveikis yra 10,5 mln. EUR papildomų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 išlaidų kategoriją. 2. Su Lisabonos sutarties įsigaliojimu susijęs poveikis Per 2010 m. biudžeto procedūrą buvo sutarta, kad 5 išlaidų kategorijos marža pirmiausia bus naudojama papildomoms išlaidoms, tiesiogiai atsirandančioms įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, kuria iš dalies keičiama Europos Sąjungos sutartis ir Europos bendrijos steigimo sutartis, padengti. Todėl, priėmus pirminį 2010 m. biudžetą, atitinkamos papildomos išlaidos prireikus bus įtrauktos į taisomąjį biudžetą. Buvo pabrėžta, kad tokiu atveju kiek įmanoma reikėtų išsamiai apsvarstyti galimybę pertvarkyti turimus išteklius, prieš prašant skirti kokių nors papildomų išteklių. 2.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas 2.1.1 Su Lisabonos sutarties įsigaliojimu susijęs taisomasis biudžetas Europos ekonomikos ir socialinių reiklų komitetas (toliau – EESRK arba Komitetas) atliko išsamią visiško Lisabonos sutarties įgyvendinimo poveikio ir pasekmių analizę. Aukštu politiniu lygmeniu Komiteto pirmininkas ir Biuras ne kartą aptarė visiško Sutarties nuostatų įgyvendinimo būdus ir priemones. Šios analizės ir diskusijų metu Komitetas ypač daug dėmesio skyrė: - Sutartimi įvestoms naujoms (energetika, Europos mokslinių tyrimų erdvė, sportas[3]) arba išplėstoms politikos sritims, dėl kurių į Komitetą bus vis dažniau kreipiamasi oficialių konsultacijų, taip pat naujoms galimybėms išplėsti Komiteto vaidmenį tam tikrose srityse, kuriose su EESRK jau reguliariai konsultuojamasi privaloma tvarka arba pasirinktinai (sveikatos, socialinės politikos, visuotinės ekonominės svarbos paslaugų, laisvės, saugumo ir teisingumo srityse); - galimam Komiteto vaidmeniui bendradarbiaujant su ES institucijomis tapti tų institucijų ir organizuotos pilietinės visuomenės struktūrinio dialogo ES lygmens platforma (Europos Sąjungos sutarties 11 straipsnis); - galimam Komiteto vaidmeniui, susijusiam su piliečių iniciatyvos teisės įgyvendinimu, atliekant tiek konsultacinę, tiek institucinės jungties tarp organizuotos pilietinės visuomenės ir ES institucijų funkciją; - galimai stebėsenos funkcijai, kurią atlikdamas Komitetas tikrintų, kaip įgyvendinama naujojoje Sutartyje nustatyta horizontalioji socialinė nuostata, taip pat, ar Sąjungos politikos priemonėmis atsižvelgiama į socialinius reikalavimus (jeigu Europos teisės aktai prieštarautų socialiniams tikslams, šiuos teisės aktus Teisingumo Teismas galėtų paskelbti negaliojančiais); - poreikiui Komitetui keisti savo struktūras ir procedūras, kad jis galėtų laiku pateikti nuomones Europos Parlamentui, atsižvelgiant į dabar Parlamentui nustatytą įpareigojimą konsultuotis su Komitetu Sutartyje nustatytais atvejais. Todėl Komitetui apsvarsčius ir apskaičiavus išlaidas nuspręsta, kad visapusiškam Lisabonos sutarties nuostatų įgyvendinimui reikėtų tokių papildomų išteklių: 4,14 mln. EUR per 6 mėn. laikotarpį, įskaitant 22 naujus etatus (14 – AD5 lygio, 6 – AD9 ir 2 – AST3 lygio). 2.1.2 Pareigybių keitimas Be to, EESRK prašo 3 AST pareigybes perkelti į AD kategoriją, kad būtų galima išvengti analogiškos procedūros pagal pareigūnų tarnybos nuostatų 47 straipsnį. Kad būtų pakoreguoti kelių pareigybių lygiai pagal pareigų pobūdį, EESRK prašo taip pakeisti pareigybes: 2 AST7 pareigybes perkelti į AD7 lygį, 1 AST5 pareigybę perkelti į AD5 lygį. Prašomam pareigybių keitimui Komitetas neprašo skirti papildomų asignavimų. Patikslintas personalo planas įtrauktas į biudžeto priedą. 2.2 Regionų komitetas Lisabonos sutartyje numatytas Regionų komiteto (toliau – RK arba Komitetas) kompetencijos išplėtimas tiesiogiai paveiks jo veiklą ir labai padidins darbo krūvį. - Sutartyje labai sustiprintas ES vietos ir regioninis aspektas: apibrėžtas naujasis teritorinės sanglaudos tikslas, pripažįstamas naujas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo paruošiamajame teisėkūros proceso etape ir teisinio poveikio vertinimo procese. Sutartyje taip pat pabrėžiama svarbi šių valdžios institucijų funkcija organizuojant bendrus interesus tenkinančias paslaugas. Šiose srityse Komitetas, vietos ir regionų lygmens interesams atstovaujantis politinis organas, dar turi atlikti ir sverto tarp ES institucijų ir vietos bei regionų valdžios institucijų vaidmenį. Todėl veikla šiose srityse taps viena iš pagrindinių Regionų komiteto kasdienės veiklos sričių. - Sutartyje aiškiai nurodytas subsidiarumo principo regioninis ir vietos aspektas, kuriuo įtvirtinama RK teisė pradėti bylą Europos Sąjungos Teisingumo Teisme. Vertinant visų politikos sričių ES teisės aktų galimą teritorinį poveikį regionams ir ES iniciatyvų poveikį, reikės išsamesnės teisinės ES teisėkūros aktų analizės įvairiais jų priėmimo etapais, taip pat reikės nuolat vykdyti tolesnę priežiūrą, kaip atsižvelgiama į RK nuomones. - Iki 2009 m. lapkričio mėn. galiojusioje Sutartyje buvo nustatyta 10 sričių, dėl kurių buvo privaloma konsultuotis su RK. Lisabonos sutartimi nustatoma papildoma nauja sritis (energetika), dėl kurios privaloma konsultuotis su RK, o dar 5 iš esamų 10 sričių išplečiamos ir (arba) suintensyvinama jų veikla. Dėl to numatoma, kad RK turės teikti daugiau nuomonių, jam reikės daugiau šių sričių specialiųjų žinių bei sistemingesnės tolesnės priežiūros, kaip atsižvelgiama į nuomones visose srityse, dėl kurių konsultacijos privalomos. Be to, atsižvelgiant į dabar Europos Parlamentui nustatytą įpareigojimą konsultuotis su Regionų komitetu, Komitetas privalo galėti laiku pateikti kokybiškas nuomones. Kad RK galėtų tinkamai veikti pagal šias naujas kompetencijos sritis ir vykdyti naujas užduotis, reikės gerokai išplėsti jo veiklą. Kad didesnes užduotis būtų galima vykdyti tik turimais ištekliais, juos reikėtų smarkiai perskirstyti, be to, mažiau dėmesio būtų skiriama kitoms sritims. Tačiau RK yra jauna institucija, kuri kol kas neturėjo galimybių sukurti pakankamai tvirtų struktūrų, kurios leistų perskirstyti išteklius tokiu mastu. Todėl siekiant tinkamai vykdyti didesnes užduotis ir pareigas, reikia papildomų finansinių ir žmogiškųjų išteklių. Numatoma, kad reikės papildomų 6,4 mln. EUR (8 % padidinti dabartinį 2010 m. biudžetą) ir 37 naujų papildomų etatų, įskaitant 6 laikinuosius darbuotojus frakcijų sekretoriatams ir pirmininko kabinetui. 3. EUROPOS ELEKTRONINIų RYšIų REGULIUOTOJų INSTITUCIJOS (EERRI) BIURO (AGENTūROS) PERSONALO PLANO PAKEITIMAS 2010 m. biudžeto valdymo institucija skyrė 3,47 mln. EUR (2,57 mln. EUR administracinėms išlaidoms ir 0,9 mln. EUR veiklos išlaidoms) specialistų ir pagalbines administravimo paslaugas EERRI teikiančiam biurui. Atsižvelgiant į netikrumą dėl teisinio pagrindo, buvusį teikiant preliminarų 2010 m. biudžeto projektą, ir į būsimą susitarimą su Europos reguliuotojais, į galutiniame 2010 m. biudžete patvirtintą personalo planą įtrauktas tik bendras darbuotojų skaičius pagal pareigų grupę neskirstant pagal lygius. Kad Komisija galėtų sukurti EERRI biurą ir jam įdarbinti reikiamus darbuotojus, reikia iš dalies pakeisti 2010 m. personalo planą jį papildant detaliu personalo planu pagal lygius, kad EERRI biuras atitiktų visas sąlygas ir taptų savarankiškas ir savo funkcijas vykdytų pagal priimtą teisinį pagrindą[4]. Siūlomiems pakeitimams atlikti nereikia papildomų išlaidų, kadangi atitinkami administraciniai asignavimai jau patvirtinti 2010 m. biudžete. Visas kiekvienos pareigų grupės darbuotojų skaičius nesikeičia. Patikslintas personalo planas pateikiamas biudžeto priede. 4. Suvestinė lentelė pagal finansinės programos išlaidų kategorijas Finansinė programa Išlaidų kategorija, išlaidų subkategorija | 2010 m. finansinė programa | 2010 m. biudžetas (įskaitant TBP Nr. 1) | TBP Nr. 2/2010 | 2010 m. biudžetas (įskaitant TBP Nr. 1 ir 2) | |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA |ĮA |MA | | 1. TVARUSIS AUGIMAS | | | | | | | | | | 1a. Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti |14 167 000 000 | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | | |14 861 853 2563 |11 342 270 803 | |1b. Sanglauda augimui ir užimtumui skatinti |49 388 000 000 | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | |49 387 592 092 |36 384 885 000 | | Iš viso | 63 555 000 000 | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | |64 249 445 345 |47 727 155 803 | | Marža[5] | | |-194 445 345 | | | |-194 445 345 | | | 2. GAMTOS IŠTEKLIŲ IŠSAUGOJIMAS IR VALDYMAS | | | | | | | | | | Iš kurių su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos |47 146 000 000 | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | |43 819 801 768 |43 701 207 586 | | Iš viso | 59 955 000 000 | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | |59 498 833 302 |58 135 640 809 | | Marža | | |456 166 698 | | | |456 166 698 | | | 3. PILIETYBĖ, LAISVĖ, SAUGUMAS IR TEISINGUMAS | | | | | | | | | | 3a. Laisvė, saugumas ir teisingumas |1 025 000 000 | |1 006 487 370 |738 570 370 | | |1 006 487 370 |738 570 370 | |3b. Pilietybė |668 000 000 | |668 000 000 |659 387 500 | | |668 000 000 |659 387 500 | | Iš viso | 1 693 000 000 | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | |1 674 487 370 |1 397 957 870 | | Marža[6] | | |18 512 630 | | | |18 512 630 | | | 4. ES KAIP PASAULINIO MASTO VEIKĖJA[7] |7 893 000 000 | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | | 8 141 006 470 |7 787 695 183 | | Marža | | | 875 530 | | | | 875 530 | | | 5. ADMINISTRAVIMAS[8] |7 882 000 000 | |7 898 452 499 |7 897 947 499 |10 530 924 |10 530 924 |7 908 983 423 |7 908 478 423 | | Marža | | | 63 547 501 | | | | 53 016 577 | | | IŠ VISO | 140 978 000 000 |134 289 000 000 |141 462 224 986 |122 946 397 164 |10 530 924 |10 530 924 |141 472 755 910 |122 956 928 088 | | Marža | | |539 657 014 |11 671 484 836 | | |529 126 090 |11 660 953.912 | | [1] OL L 163, 2007 6 23, p. 17. [2] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [3] 194 straipsnio 2 dalis (energetikos politika), 182 straipsnio 5 dalis (Europos mokslinių tyrimų erdvė) ir 165 straipsnio 4 dalis (sportas). [4] 2009 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1211/2009 dėl Europos elektroninių ryšių reguliuotojų institucijos (EERRI) ir Biuro įsteigimo (OL L 337, 2009 12 18, p. 1). [5] Skaičiuojant maržą pagal 1a išlaidų kategoriją (500 mln. EUR) į Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondą (EGF) neatsižvelgta. Viršutinę ribą viršijanti 195 mln. EUR suma padengiama panaudojant lankstumo priemonę. [6] Europos Sąjungos solidarumo fondo (ESSF) suma įtraukiama viršijant atitinkamų išlaidų kategorijų ribas, kaip numatyta 2006 m. gegužės 17 d. tarpinstituciniame susitarime (OL C 139, 2006 6 14). [7] Skaičiuojant 2010 m. 4 išlaidų kategorijos maržą, neatsižvelgta į asignavimus, susijusius su Neatidėliotinos pagalbos rezervu (248,9 mln. EUR). [8] Skaičiuojant 5 išlaidų kategorijos maržą iki viršutinės ribos, atsižvelgiama į 2007–2013 m. finansinės programos 1 išnašą – 80 mln. EUR darbuotojų įnašų į pensijų sistemą.