KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI IR AUDITO RŪMAMS

2020 m. Europos Sąjungos metinės ataskaitos

(2021/C 436/01)

TURINYS

PRATARMĖ 2

SVARBIAUSI FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI 3

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA 33

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 34

BALANSAS 35

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 36

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 37

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 38

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI 39

BIUDŽETO VYKDYMO ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS 130

SĄVOKŲ ŽODYNĖLIS 200

SANTRUMPOS 204

PRATARMĖ

2020-ieji buvo nepaprasti metai, kad ir kaip juos vertintume: dėl koronaviruso pandemijos kilus ekonominių ir politinių uždavinių, Europos Sąjungai teko itin greitai reaguoti ir priimti precedento neturinčius sprendimus. Europos Komisija veikė visose savo veiklos srityse, kad būtų išsaugotos gyvybės ir pragyvenimo šaltiniai, nacionalinėms sveikatos sistemoms ir įmonėms būtų teikiama parama, skatinamas atsigavimas ir atsparumas. Sutelkėme visas turimas priemones, kad padėtume valstybėms narėms koordinuoti savo nacionalinį atsaką ir kad labiausiai nukentėjusiems nuo krizės padėtume tokiomis priemonėmis kaip Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyva arba Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Siekiant padėti susidoroti su staiga išaugusiomis viešosiomis išlaidomis darbo vietoms išsaugoti, nukentėjusioms valstybėms narėms 2020 m. pagal SURE iš bendros 100 mlrd. EUR sumos jau išmokėta 39,5 mlrd. EUR. 2021 m. buvo toliau mokamos didelės išmokos.

Tačiau net kovodama su pandemija Europos Sąjunga siekė savo politikos tikslų, daug dėmesio skirdama jaunimui, darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui, taip pat klimato kaitai. Beveik pusė lėšų skirta priemonėms, kuriomis remiamas ekonomikos augimas ir mažinami regionų ekonominiai skirtumai. 29,7 mlrd. EUR dydžio ES finansavimo dalis buvo skirta mažiau išsivysčiusiems regionams, 16,4 mlrd. EUR – moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal programą „Horizontas 2020“. Be to, įgyvendinant 2020 m. ES biudžetą, žemės ūkio ir kaimo sritims teikta Europos žemės ūkio garantijų fondo ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai parama – bendri tam skirti įsipareigojimai sudarė 59 mlrd. EUR. 2020 m. biudžetas yra galutinis šios daugiametės finansinės programos biudžetas, ir bendra įvykdyto šio biudžeto įsipareigojimų suma, panaudota kuriant vertę visiems europiečiams, yra 181,7 mlrd. EUR.

Galiausiai, 2020-ieji taip pat buvo metai, kuriais susitarta dėl ES ilgalaikio 2021–2027 m.1 074 trln. EUR (2018 m. kainomis) dydžio biudžeto, papildyto 750 mlrd. EUR pagal priemonę „Next Generation EU“ – laikiną priemonę, kuria siekiama suteikti postūmį ekonomikos gaivinimo procesui ir paskatinti perėjimą prie tvaresnės ir skaitmeninės Europos.

Džiaugiuosi galėdamas pateikti 2020 m. Europos Sąjungos metines ataskaitas. Jose pateikiama išsami ES finansų ir praėjusių metų ES biudžeto vykdymo apžvalga, įskaitant informaciją apie neapibrėžtuosius įsipareigojimus, finansinius įsipareigojimus ir kitas Sąjungos prievoles. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos yra Komisijos integruoto finansinių ataskaitų rinkinio dalis ir esminė mūsų labai patobulintos finansinės atskaitomybės sistemos dalis.

Johannes HAHN Už biudžetą ir žmogiškuosius išteklius atsakingas Europos Komisijos narys

SVARBIAUSI FINANSINIŲ METŲ ASPEKTAI

Finansinių ataskaitų analize, parengta laikantis 2-os TVSASV rekomenduojamos praktikos gairės „Finansinės būklės ataskaitos aptarimas ir analizė“ principų, siekiama padėti skaitytojams suprasti, kaip ES darbinė, finansinė ir investicinė veikla atspindima įvairiose ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų dalyse. Šiame skirsnyje pateikta informacija nebuvo audituota. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.

TURINYS

1. PAGRINDINIAI 2020 M. SKAIČIAI 4

2. ATSAKAS Į KORONAVIRUSO GRĖSMĘ 5

2.1. ES atsako į koronaviruso grėsmę svarbiausi aspektai 5

2.2. Atsako iniciatyvos pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) ir priemonę SURE 7

3. ES ILGALAIKIS 2021–2027 M. BIUDŽETAS IR PRIEMONĖ „NEXT GENERATION EU“ 11

4. JUNGTINĖS KARALYSTĖS IŠSTOJIMAS IŠ EUROPOS SĄJUNGOS 13

4.1. Pagrindiniai faktai 13

4.2. JK dalis 14

4.3. ES metinės ataskaitos. Sumos, pagal Susitarimą dėl išstojimo mokėtinos Jungtinės Karalystės ir Jungtinei Karalystei 14

5. BIUDŽETO VYKDYMO SUVESTINĖ 17

6. FINANSINĖS PRIEMONĖS IR BIUDŽETO GARANTIJOS 18

6.1. Finansinės priemonės, finansuojamos iš ES biudžeto 18

6.2. Finansinis turtas, laikomas biudžeto garantijoms skirtuose garantijų fonduose 18

6.3. Paskolos ir susijusios pasiskolintos lėšos, skirtos finansinės paramos programoms 19

6.4. Neapibrėžtieji biudžetiniai įsipareigojimai finansinės paramos programoms 23

7. FINANSINIŲ ATASKAITŲ ANALIZĖ 24

7.1. PAJAMOS 24

7.2. IŠLAIDOS 25

7.3. TURTAS 26

7.4. ĮSIPAREIGOJIMAI 27

8. ES POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ 28

8.1. POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA 29

8.2. VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ 30

1. PAGRINDINIAI 2020 M. SKAIČIAI

2020 m. ES biudžetas. Įsipareigojimų asignavimų panaudojimas

181,7 mlrd. EUR panaudota ES politiniams tikslams siekti: ⇨ žr. Biudžeto vykdymo ataskaitų ir aiškinamųjų pastabų 4.2 lentelę





ES atsakas į koronaviruso grėsmę SURE. 2020 m. skirtos sumos Priemonė susitarta mlrd. EUR Valstybė narė suteikta mlrd. EUR „Next Generation EU“ 750 Italija 27,4 SURE* 100 Ispanija 21,3 Makrofinansinė parama 3,0 Lenkija 11,2 SPP 2,7 Belgija 7,8 SCSM 0,3 Portugalija 5,9 Iš viso 856,0 Rumunija 4,1 Graikija 2,7 Kitos 9,9 iš jų 39,5 mlrd. EUR išmokėta 2020 m. Iš viso 2020 m. skirta 90,3 ⇨ žr. 2.2 ir 3 punktus ⇨ žr. 2.2.6 punktą

Konsoliduotosios finansinės ataskaitos

ES konsoliduotosios finansinės ataskaitos apima daugiau kaip 50 subjektų (įskaitant Europos Parlamentą, Tarybą, Komisiją ir ES agentūras). Reikšmingiausias subjektas, kuriam konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose tenka 98 proc. viso turto, yra Europos Komisija.

ES ataskaitos rengiamos laikantis aukščiausių esamų standartų – tarptautinių viešojo sektoriaus apskaitos standartų (TVSAS). Laikantis šių standartų užtikrinama, kad ataskaitose piliečiams būtų pateikta aktuali, patikima, palyginama ir suprantama finansinė informacija. Jose pateikiama informacija apie ES finansinę būklę (balansas), taip pat išsamiai paaiškinamas jos turtas, įsipareigojimai, finansiniai įsipareigojimai ir prievolės. Iš jų taip pat matyti, kaip ES biudžetas buvo vykdomas visus metus.

mlrd. EUR 2020 m. 2019 m. TURTAS Finansinis turtas 113,1 71,2 Išankstinis finansavimas 62,7 51,4 Gautinos sumos 74,5 24,0 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 16,7 19,7 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai ir kitas turtas 13,0 12,6 Iš viso 280,0 178,9 ĮSIPAREIGOJIMAI Išmokos, mokamos pasibaigus tarnybos laikui 116,0 97,7 Finansiniai įsipareigojimai 95,0 54,5 Mokėtinos sumos 32,4 27,2 Sukauptos sumos 64,6 67,2 Kiti įsipareigojimai 5,4 4,8 Iš viso 313,5 251,5 GRYNASIS TURTAS Rezervai 5,1 5,0 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos (38,5 ) (77,6 ) Iš viso (33,4 ) (72,5 ) ⇨ žr. Finansinės būklės ataskaitos analizės 7 punktą

2. ATSAKAS Į KORONAVIRUSO GRĖSMĘ

2.1. ES ATSAKO Į KORONAVIRUSO GRĖSMĘ SVARBIAUSI ASPEKTAI

Nuo pat COVID-19 pandemijos protrūkio pradžios Europos Komisija ėmėsi ryžtingų veiksmų visuomenės sveikatos sektoriams stiprinti ir socialiniam bei ekonominiam poveikiui Europos Sąjungoje švelninti. Pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) Europos Komisija sutelkė visas turimas priemones, kad valstybėms narėms padėtų koordinuoti savo nacionalinį atsaką, ir teikė objektyvią informaciją apie viruso plitimą bei veiksmingas pastangas plitimui sustabdyti.

Veiksmų, kurių buvo imtasi, chronologija (1)

— Balandžio 2 d. Atsakas į koronaviruso grėsmę: Europos Komisija sutelkia kiekvieną eurą, kad būtų išsaugotos gyvybės ir galimybė išgyventi. — Balandžio 14 d. 2,7 mlrd. EUR iš ES biudžeto skiriama sveikatos priežiūros sektoriui paremti. — Balandžio 16 d. Pirmininkė U. von der Leyen: „Europos biudžetas bus Europos atsigavimo pagrindas“. — Balandžio 22 d. 3 mlrd. EUR finansinės paramos priemonių rinkinys dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių. — Gegužės 27 d. Proga Europai: atskleistas pagrindinis 2,4 trln. EUR Europos ekonomikos gaivinimo planas, kuriuo siekiama atsigauti ir paruošti dirvą naujai kartai. — Birželio 4 d. Europos Komisija įsipareigoja 300 mln. EUR skirti Vakcinacijos aljansui. — Liepos 21 d. Europos vadovai pasiekia susitarimą dėl gaivinimo plano ir Europos ilgalaikio 2021–2027 m. biudžeto. — Rugpjūčio 25 d. Europos Komisija pasiūlo pagal priemonę SURE 16 valstybių narių skirti 87,3 mlrd. EUR finansinę paramą. — Rugsėjo 17 d. Europos Komisija pristato tolesnius veiksmus įgyvendinant 672,5 mlrd. EUR vertės Europos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę. — Rugsėjo 22 d. Europos Komisija palankiai vertina tai, kad baigta rengta 100 mlrd. EUR vertės priemonės SURE garantijų sistema. — Spalio 7 d. Europos Komisija kaip socialinio poveikio obligacijas išleis ES SURE obligacijas, kurių vertė – iki 100 mlrd. EUR. — Spalio 27 d. Europos Komisija Italijai, Ispanijai ir Lenkijai pagal priemonę SURE išmoka pirmąsias 17 mlrd. EUR dydžio dalis. — Lapkričio 10 d. Europos Komisija palankiai vertina susitarimą dėl 1,8 trln. EUR dydžio ES ilgalaikio biudžeto ir priemonės „Next Generation EU“, skirtos padėti kurti žalesnę, labiau skaitmeninę ir atsparesnę Europą. — Lapkričio 17 d. Europos Komisija devynioms valstybėms narėms pagal priemonę SURE išmoka 14 mlrd. EUR. — Gruodžio 1 d. Europos Komisija penkioms valstybėms narėms pagal priemonę SURE išmoka 8,5 mlrd. EUR darbo vietoms išsaugoti. — Gruodžio 17 d. Europos Komisija palankiai vertina tai, kad patvirtintas ilgalaikis 2021–2027 m. ES biudžetas

2.2. ATSAKO INICIATYVOS PAGAL 2014–2020 M. DAUGIAMETĘ FINANSINĘ PROGRAMĄ (DFP) IR PRIEMONĘ SURE

Europos Sąjungos intervencinės priemonės pagal 2014–2020 m. DFP, skirtos kovai su COVID-19 pandemija, apėmė įvairius veiksmus – nuo skubių veiksmų, pvz., būtinų medicinos atsargų ir didesnio medicininių priemonių kaupimo, iki didesnio lankstumo naudojant Europos struktūrinių ir investicijų fondų finansinę paramą ir paskolų teikimo palankiomis sąlygomis tiek valstybėms narėms, tiek plėtros ir kaimyninėms šalims partnerėms. Bendra tiesioginė parama iš ES biudžeto 2020 m. buvo apie 70 mlrd. EUR. Ši suma apima įsipareigojimus, kuriuos buvo galima nukreipti su COVID-19 susijusiems veiksmams: 66 mlrd. EUR buvo gauti iš perskirstymui ir naujai nustatytiems prioritetams skirtų esamų programų lėšų, 4 mlrd. EUR – iš papildomai skirtų biudžeto lėšų. Pagrindinės iniciatyvos toliau išsamiau paaiškintos.

2.2.1. Skubios paramos priemonės (SPP) panaudojimas

Atsižvelgiant į su COVID-19 pandemija susijusios krizės gilumą, taip pat į poreikių, kuriems prireikė ES biudžeto paramos, mastą ir pobūdį, ES atnaujino skubios paramos priemonę 2 metų laikotarpiui, kad būtų galima finansuoti išlaidas, būtinas kovojant su COVID-19 pandemija laikotarpiu nuo 2020 m. vasario 1 d. iki 2022 m. sausio 31 d. (žr. Tarybos reglamentą (ES) 2016/369) (2). Siekiant paremti šio tikslo siekimą, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas (3). Taip pat atsižvelgiant į 2020 m. liepos 24 d. priimtą Sprendimą 13/2020, 2020 m. skubios pagalbos priemonei buvo skirta 2,7 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 2,6 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Dėl šio atnaujinimo Sąjungai sudarytos sąlygos taikyti priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias skaudiems padariniams vienai ar kelioms valstybėms narėms arba šie padariniai būtų sušvelninti, taip pat koordinuotai būtų tenkinami su COVID-19 pandemija susiję poreikiai, papildant pagal kitas ES priemones teikiamą paramą. Priemonę centralizuotai valdo Komisija, priemonė yra skirta tiesioginiams viešiesiems pirkimams ir dotacijoms, o tam tikrais atvejais ji bus papildyta veiksmais, įgyvendinamais pasitelkiant partnerius, pavyzdžiui, tarptautines organizacijas.

2020 m. Komisija su keliomis farmacijos bendrovėmis pasirašė išankstinius pirkimo susitarimus. Išankstiniai pirkimo susitarimai padeda sumažinti riziką, susijusią su gamintojų investicijomis į galimų vakcinų kūrimą, arba jais siekiama užtikrinti pristatymą, taigi, taip maksimaliai padidinamos galimybės greitai kurti, gaminti ir naudoti saugias ir veiksmingas vakcinas ir užtikrinti, kad ES piliečiai galėtų jomis pasiskiepyti. Komisija ES valstybių narių vardu rengė derybas su farmacijos bendrovėmis ir pasiekė, kad būtų pasirašyti šeši susitarimai, o 2020 m. pradėtos tolesnės tiriamosios derybos su kitais vakcinų gamintojais, tebetęsiamos 2021 m. Pirmąją vakciną, kuriai 2020 m. gruodžio 21 d. buvo suteiktas sąlyginis rinkodaros leidimas, pagamino „BioNTech-Pfizer“. Vakcinos platinimas pradėtas vos per kelias dienas, kad būtų spėta iki ES skiepijimo dienų, t. y. iki 2020 m. gruodžio 27, 28 ir 29 d. Leidimas suteiktas gavus palankią mokslinę rekomendaciją, pagrįstą Europos vaistų agentūros (EMA) pateiktu išsamiu vakcinos saugumo, veiksmingumo ir kokybės įvertinimu, taip pat gavus valstybių narių pritarimą.

2020 m. gruodžio 31 d. Komisija buvo pasirašiusi sutartis dėl 1 965 mln. dozių (iš jų 1 305 mln. buvo nustatytas kiekis, o 660 mln. – neprivalomas kiekis).

2021 m. Komisija pasirašė sutartis dėl dar 2 400 mln. dozių (dėl nustatyto arba neprivalomo kiekio). Tačiau už šias dozes visą sumą sumokės atitinkamos valstybės narės, taigi poveikio ES biudžetui nėra.

2.2.2. Parama moksliniams tyrimams

2020 m. gegužės 4 d. ES ir jos partneriai surengė tarptautinį lėšų rinkimo renginį, per jį rėmėjai iš viso pasaulio įsipareigojo skirti 9,8 mlrd. EUR, kad būtų pagreitintas pasaulinio masto bendradarbiavimas koronaviruso mokslinių tyrimų srityje. Tai apima Komisijos įsipareigojimą skirti 1,4 mlrd. EUR, o 1 mlrd. EUR šios sumos skirta pagal programą „Horizontas 2020“.

ES tenka pagrindinis vaidmuo remiant ir koordinuojant infekcinių ligų mokslinius tyrimus: 2007–2019 m. pagal Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintąją bendrąją programą ir programą „Horizontas 2020“ buvo investuota 4,1 mlrd. EUR, 2020 m. buvo prisiimta dar daugiau įsipareigojimų, papildančių jau įsipareigotą skirti 1 mlrd. EUR sumą koronaviruso moksliniams tyrimams. Naujausi viso įsipareigoto skirti ir pagal programą „Horizontas 2020“ jau sutelkto finansavimo, kuriuo siekiama prisidėti prie pasaulinio atsako į koronaviruso grėsmę lėšų rinkimo maratono, duomenys skelbiami internete. (4)

Be to, 2020 m. kovo 3 d., įgyvendinant naujoviškų vaistų iniciatyvą, remiamą pagal Europos Komisijos bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 2020“, paskelbtas specialus kvietimas skubos tvarka teikti pasiūlymus dėl terapinių vaistų ir diagnostikos priemonių, skirtų kovoti su koronaviruso infekcijomis, kūrimo, o tam skirtas ES 45 mln. EUR įnašas vėliau buvo padidintas iki 72 mln. EUR.

Galiausiai, 2020 m. birželio 8 d. Komisija pagal Europos inovacijų tarybos (EIC) bandomąją programą „Accelerator“ beveik 166 mln. EUR skyrė 36 įmonėms, kovojančioms su koronaviruso pandemija.

2.2.3. Tolesnis Sąjungos civilinės saugos mechanizmo stiprinimas (SCSM / rezervas „rescEU“)

Kaip SPP papildanti priemonė buvo sustiprintas SCSM / rezervas „rescEU“, kad būtų galima plačiau kaupti svarbiausius išteklius ir koordinuoti jų paskirstymą visoje Europoje (žr. Komisijos įgyvendinimo sprendimą (ES) 2019/570 (5) su pakeitimais, padarytais Komisijos įgyvendinimo sprendimu 2020/414 (6) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2020/452 (7)). Siekiant šio tikslo, 2020 m. biudžetas buvo iš dalies pakeistas, kad į jį būtų papildomai įtraukta 0,4 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 0,2 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų.

Sustiprinus SCSM / rezervą „rescEU“ padedama valstybėms narėms įsigyti tam tikros reikalingos įrangos (įskaitant terapinės, medicinos įrangos, asmeninės apsaugos priemonių, laboratorinių reikmenų), taip padidinant kiekį, taip pat papildant ir išplečiant prioritetinių prekių, įsigytų pagal Bendro pirkimo susitarimą, apimtį, laikantis suderinto požiūrio, dėl kurio valstybės narės gali laikytis tvirtos pozicijos derybose su pramonės atstovais dėl medicinos reikmenų prieinamumo ir kainos.

Tiesioginės dotacijos iš rezervo „rescEU“ sudaro 100 proc. bendro finansavimo iš ES biudžeto ir apims visą šių pajėgumų plėtojimo ir įrangos skirstymo finansavimą. Įsigyta įranga bus saugoma vienoje ar keliose valstybėse narėse, o sprendimų priėmimas dėl nacionalines atsargas viršijančių skubiosios pagalbos priemonių teikimo bus organizuojamas ES lygmeniu. Ji bus prieinama visoms valstybėms narėms ir bus naudojama, kai jos trūks nacionaliniu mastu.

2.2.4. Atsako į koronaviruso grėsmę iniciatyva (CRII ir CRII+)

Viena pirmųjų priemonių, ES pradėtų taikyti siekiant valstybės narėms suteikti finansinę paramą joms kovojant su krize, buvo iniciatyva CRII, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/460 (8). Sutelkus ES valstybėms narėms jau skirtas, bet dar nepanaudotas lėšas, iniciatyva padėjo nedelsiant padidinti valstybių narių ir regionų biudžetų likvidumą ir panaudoti sanglaudos politikos lėšas sveikatos priežiūros išlaidoms ir sutrumpinto darbo laiko tvarkai finansuoti, taip pat užtikrinti apyvartinio kapitalo paramą mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Neseniai išplėtus Europos Sąjungos solidarumo fondo aprėptį, buvo įtrauktos didelio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos. Taip buvo sudarytos sąlygos valstybėms narėms gauti paramą iš šio fondo siekiant padėti joms įveikti COVID-19 pandemiją.

Nuo balandžio mėn. iniciatyva CRII+, nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/558 (9), buvo supaprastinta tvarka, pagal kurią galima greitai pasinaudoti esamais Europos struktūriniai ir investicijų fondai su krize susijusioms priemonėms finansuoti, ir suteikta galimybė ES įnašą sanglaudos politikos programoms padidinti iki 100 proc., kai mokėjimo paraiškos pateiktos nuo 2020 m. liepos 1 d. iki 2021 m. birželio 30 d.

Gruodžio mėn. Komisija paskelbė abiejų iniciatyvų įgyvendinimo 2020 m. rezultatus. Nuo krizės pradžios ES sutelkė daug lėšų kovai su pandemijos padariniais. Mažosios ir vidutinės įmonės gavo daugiausia lėšų (daugiau kaip 10 mlrd. EUR). Tai joms padėjo išsilaikyti. 3 mlrd. EUR buvo skirti gyventojams, įskaitant socialinių paslaugų teikimą pažeidžiamoms grupėms ir darbuotojams skirtas laikino įdarbinimo programas. Galiausiai, be 10,2 mlrd. EUR iš ES biudžeto, kurie šiai sričiai jau buvo skirti 2014–2020 m., sveikatos sektoriui remti buvo skirti 7 mlrd. EUR (atkreipkite dėmesį, kad paramos gavėjų grupės iš dalies sutampa).

2.2.5. Parama plėtros šalims, kaimynystės priemonėje dalyvaujančioms šalims partnerėms bei platesnio masto parama

Iki dabar ES kovai su koronaviruso grėsme visame pasaulyje sutelkė per 38,5 mlrd. EUR. Taikant Europos komandos principą, sutelkiami ES, jos valstybių narių ir finansų įstaigų, įskaitant Europos investicijų banką ir Europos rekonstrukcijos ir plėtros banką, ištekliai, kad būtų remiamos šalys partnerės. Pusė 38,5 mlrd. EUR sumos, skirtos pasauliniam atsakui į koronaviruso pandemiją, jau išmokėta.

Be to, Komisija su finansinėmis įstaigomis partnerėmis sudarė dešimt 990 mln. EUR vertės finansinių garantijų susitarimų Europos darnaus vystymosi fondui – Išorės investicijų plano finansavimo priemonei – papildyti. Pagal tuos susitarimus iki 10 mlrd. EUR turėtų būti gauta investicijomis, skirtomis skatinti ES kaimynystės priemonėje dalyvaujančių šalių ir Afrikos šalių ekonominį atsigavimą ir stiprinti jų atsparumą.

Dar 500 mln. EUR buvo skirta pasaulinės prieigos prie COVID-19 vakcinos priemonės (COVAX) iniciatyvai paremti; šia iniciatyva siekiama suteikti vieną milijardą vakcinos nuo koronaviruso dozių mažų ir vidutinių pajamų Afrikos, Azijos, Karibų ir Ramiojo vandenyno, taip pat Europos pietinėms ir rytinėms kaimyninėms šalims. Komisija 100 mln. EUR, o Europos investicijų bankas 400 mln. EUR, užtikrintų Europos darnaus vystymosi fondo garantijomis, skyrė mažų ir vidutinių pajamų šalių dalyvavimui įgyvendinant COVAX išankstinį rinkos dalyvių įsipareigojimą. 2021 m. vasario 19 d. Europos Sąjunga paskelbė apie papildomus 500 mln. EUR priemonei COVAX, o Europos Komisija paskelbė apie 100 mln. EUR humanitarinę pagalbą, skirtą paremti pasirengimą skiepijimo kampanijoms Afrikoje.

2020 m. gegužės 25 d. Europos Parlamentas ir Taryba priėmė Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą (ES) 2020/701 (10) dėl makrofinansinės paramos teikimo dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių partnerių, kad būtų sudaryta galimybė atsirasti trumpalaikei politinei erdvei, kurioje būtų galima įgyvendinti priemones, skirtas kovoti su ekonominiais COVID-19 pandemijos padariniais, ir tam paskolų forma skirta didžiausia bendra 3 mlrd. EUR suma. 2020 m. iš viso 1,0 mlrd. EUR, kaip pirma dalis, išmokėta septynioms šalims (Ukrainai, Jordanijai, Šiaurės Makedonijai, Gruzijai, Kosovui (*1), Moldovai ir Juodkalnijai). Iki 2021 m. birželio mėn. iš viso 0,6 mlrd. EUR buvo išmokėta penkioms šalims kaip pirma (Albanijai, Tunisui) ir antra (Šiaurės Makedonijai, Kosovui, Juodkalnijai) dalys. Be to, buvo pasirašytas susitarimo memorandumas su Bosnija ir Hercegovina.

2.2.6. Laikina parama nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos, susijusios su COVID-19 pandemija, mažinti (SURE)

Įgyvendindama skubios paramos priemonių paketą, skirtą kovoti su ekonominiu COVID-19 pandemijos poveikiu, 2020 m. gegužės 19 d. ES priėmė Tarybos reglamentą (ES) 2020/672 (11), kuriuo nustatoma SURE priemonė, skirta padėti darbuotojams išlaikyti savo darbo vietas krizės metu. SURE yra laikina sistema, pagal kurią valstybėms narėms gali būti suteikta iki 100 mlrd. EUR vertės finansinė parama (paskolos palankiomis sąlygomis). Pagal šią priemonę valstybės narės gali prašyti ES finansinės paramos, kuri padėtų finansuoti nuo 2020 m. vasario 1 d. staigiai ir smarkiai padidėjusias nacionalines viešąsias išlaidas, kurios susidarė dėl reaguojant į krizę taikomų nacionalinių sutrumpinto darbo laiko sistemų ir panašių priemonių, be kita ko, skirtų savarankiškai dirbantiems asmenims, arba tam tikrų su sveikata susijusių priemonių, visų pirma darbo vietoje. Kad ES galėtų teikti finansinę paramą pagal SURE, Komisijai suteikiami įgaliojimai kapitalo rinkose arba kartu su finansų įstaigomis ES vardu skolintis iki 100 mlrd. EUR. SURE paskolos yra užtikrinamos ES biudžetu ir valstybių narių suteiktomis garantijomis, atsižvelgiant į jų dalį, sudarančią ES BNP. Bendra garantijų suma yra 25 mlrd. EUR. Priemonė yra ribotos trukmės ir taikoma iki 2022 m. gruodžio 31 d.

2020 m. gruodžio 31 d. Komisija pasiūlė iš viso 90,3 mlrd. EUR finansinę paramą 18 valstybių narių – Taryba jas visas jau buvo patvirtinusi. Didžioji šios sumos dalis (87,3 mlrd. EUR), skirta 16 valstybių narių, buvo pasiūlyta jau 2020 m. rugpjūčio mėn., o likusi 3 mlrd. EUR suma, skirta Vengrijai ir Airijai, buvo pasiūlyta 2020 m. spalio ir lapkričio mėn., atitinkamai taip:

Po pirmų trijų SURE obligacijų emisijų 2020 m. spalio ir lapkričio mėn. Komisija iš viso 15 valstybių narių (Belgijai, Kroatijai, Kiprui, Graikijai, Vengrijai, Italijai, Latvijai, Lietuvai, Maltai, Lenkijai, Portugalijai, Rumunijai, Slovakijai, Slovėnijai ir Ispanijai, žr. 6.3 punktą) iš viso išmokėjo 39,5 mlrd. EUR.

SURE įgyvendinimas buvo tęsiamas 2021 m. 2021 m. vasario ir kovo mėn. Komisija pasiūlė 230 mln. EUR Estijai ir dar 3,7 mlrd. EUR Belgijai, Kiprui, Graikijai, Latvijai, Lietuvai ir Maltai, taigi, bendra suma pagal SURE buvo padidinta iki 94,3 mlrd. EUR. Taryba šias papildomas sumas patvirtino 2021 m. kovo ir balandžio mėn. Po dar keturių obligacijų emisijų 2021 m. sausio, kovo ir gegužės mėn., Komisija išmokėjo dar 50,1 mlrd. EUR, ir bendra išmokėta suma buvo 89,6 mlrd. EUR.

Visų pagal priemonę SURE išleistų obligacijų paklausa gerokai viršijo pasiūlą (dauguma jų viršyta dviženkliais skaičiais) ir pritraukė įvairių ES ir tarptautinių investuotojų. Dėl to susidarė labai palankios kainų nustatymo sąlygos. ES pagal priemonę SURE išleistoms obligacijoms suteikiamas socialinio poveikio obligacijų ženklas. Investuotojams tai suteikia pasitikėjimo, kad sutelktos lėšos tikrai padės siekti socialinio tikslo. Surinktos lėšos paramą gaunančioms valstybėms narėms pervedamos paskolų forma, siekiant padėti joms padengti išlaidas, tiesiogiai susijusias su nacionalinių sutrumpinto darbo laiko tvarkos ir panašių priemonių, kuriomis reaguojama į pandemiją, finansavimu.

3. ES ILGALAIKIS 2021–2027 M. BIUDŽETAS IR PRIEMONĖ „NEXT GENERATION EU“

2020 m. ES ėmėsi precedento neturinčio atsako į koronaviruso krizę, ištikusią Europą ir visą pasaulį. Svarbiausia to atsako dalis – 2,018 trln. EUR vertės paskatų paketas einamosiomis kainomis (1,8 trln. EUR 2018 m. kainomis). Paketą sudaro 1,211 trln. EUR (1,074 trln. EUR 2018 kainomis) ES ilgalaikis 2021–2027 m. biudžetas, jam taip pat papildomai skirta 807 mlrd. EUR (750 mlrd. EUR 2018 m. kainomis) suma pagal laikiną priemonę „Next Generation EU“, skirtą atsigavimui sustiprinti (12). Visomis šiomis lėšomis bus padedama ištaisyti koronaviruso pandemijos sukeltą ekonominę ir socialinę žalą ir paskatinti pereiti prie šiuolaikiškos ir tvaresnės Europos.

Daugiau nei 50 proc. ilgalaikio biudžeto ir priemonės „Next Generation EU“ lėšų bus skirta naujiems prioritetams. Lėšos bus skirtos moksliniams tyrimams ir inovacijoms pagal programą „Europos horizontas“; teisingai klimato politikai ir skaitmeninei pertvarkai iš Teisingos pertvarkos fondo ir pagal Skaitmeninės Europos programą; ekonomikos parengčiai, atsigavimo lygiui ir atsparumui didinti pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, taikant Sąjungos civilinės saugos mechanizmą, iš rezervo „rescEU“, taip pat naujai sveikatos programai „EU4Health“.

30 proc. ilgalaikio biudžeto ir priemonės „Next Generation EU“ lėšų bus išleista kovai su klimato kaita – tai didžiausia iki šiol Europos biudžeto dalis.

20 proc. priemonės „Next Generation EU“ lėšų bus investuota į ES skaitmeninę pertvarką. Šiomis lėšomis bus padedama ES daugiau investuoti į superkompiuterius, dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą, aukšto lygio skaitmeninius įgūdžius ir platesnį skaitmeninių technologijų naudojimą visoje ekonomikoje ir visuomenėje.

2026 ir 2027 m. 10 proc. metinių ilgalaikio biudžeto išlaidų bus panaudota biologinės įvairovės mažėjimo tendencijai stabdyti ir keisti į priešingą.

PRIEMONĖ „NEXT GENERATION EU“

Pagal priemonę „Next Generation EU“ (NGEU) gautos ir išleistos lėšos bus įtrauktos į 2021 m. metines ataskaitas. Pirma obligacijų emisija – per ją gauta 20 mlrd. EUR, išleidus dešimties metų obligaciją, kurios terminas baigiasi 2031 m., – įvykdyta 2021 m. birželio 15 d.

Priemonės „Next Generation EU“806,9 mlrd. EUR dydžio biudžetu bus padedama pašalinti tiesioginę ekonominę ir socialinę žalą, kurią sukėlė koronaviruso pandemija. Ši priemonė padės sukurti popandeminę Europos Sąjungą, kuri bus žalesnė, labiau skaitmeninė, atsparesnė ir geriau prisitaikiusi atremti dabartinius ir būsimus iššūkius.

Dalis lėšų – 385,8 mlrd. EUR – bus panaudota paskoloms, Sąjungos teikiamoms pavienėms valstybėms narėms. Tos valstybės narės tas paskolas grąžins. Kita dalis – 338,0 mlrd. EUR – bus teikiama dotacijų forma arba kaip biudžeto garantijos paramai investicijoms.

Priemonės „Next Generation EU“ pagrindas yra Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė – dotacijų ir paskolų teikimo priemonė reformoms ir investicijoms ES valstybėse narėse remti, jos bendra vertė yra 723,8 mlrd. EUR. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės lėšos bus paskirstytos pagal nacionalinius ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, kiekvienos valstybės narės rengiamus bendradarbiaujant su Komisija, ir pagal sutartinę paskirstymo schemą.

Be to, priemone „Next Generation EU“ bus sustiprintos kelios esamos ES programos:

— Sanglaudos pagal sanglaudai ir Europos teritorijoms skirtą ekonomikos gaivinimo pagalbos iniciatyvą „REACT-EU“, siekiant padėti šalinti COVID-19 padarinius pirmuosius kelerius atsigavimo metus,

— Teisingos pertvarkos fondo, siekiant užtikrinti, kad perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos duotų rezultatų visiems,

— kaimo plėtros, siekiant dar labiau remti ūkininkus,

— „InvestEU“, siekiant remti mūsų įmonių pastangas investuoti,

— „RescEU“, kad ES civilinės saugos mechanizmas turėtų pajėgumų reaguoti į didelio masto ekstremaliąsias situacijas,

— „Europos horizontas“, siekiant užtikrinti, kad ES turėtų pajėgumų finansuoti pažangesnius mokslinius tyrimus.

Priemonei „Next Generation EU“ finansuoti ES skolinsis rinkose, o ES biudžetu bus naudojamasi kaip garantija. Lėšos bus grąžinamos ilgą laikotarpį – iki 2058 m. Taip bus išvengta tiesioginio spaudimo valstybių narių nacionaliniams finansams, o ES valstybėms bus sudarytos sąlygos pastangas sutelkti į ekonomikos atsigavimą.

4. JUNGTINĖS KARALYSTĖS IŠSTOJIMAS IŠ EUROPOS SĄJUNGOS

4.1. PAGRINDINIAI FAKTAI

2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė (JK) išstojo iš Europos Sąjungos. Jos išstojimo sąlygos apibrėžtos Susitarime dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (13) – jis taip pat vadinamas Susitarimu dėl išstojimo. Sudarydama šį sandorį JK sutiko įvykdyti visus finansinius įsipareigojimus, jos prisiimtus jai esant ES nare. Susitarimas įsigaliojo 2020 m. sausio 31 d.

— 2020 m. sausio 31 d. Jungtinė Karalystė oficialiai pasitraukia iš Sąjungos ir įsigalioja Susitarimas dėl išstojimo. — 2020 m. vasario 1 d. – gruodžio 31 d. Pereinamasis laikotarpis. — 2021 m. kovo 31 d. ES Jungtinei Karalystei pateikia finansinę informaciją. — 2021 m. balandžio 16 d. ES Jungtinei Karalystei pateikia informaciją apie mokėtinas sumas. — 2021 m. birželio 30 d. Jungtinė Karalystė turi pradėti mokėti pirmąsias įmokas pagal Susitarimą dėl išstojimo. — 2021 m. rugsėjo 16 d. ES Jungtinei Karalystei pateikia informaciją apie mokėtinas sumas. — 2021 m. spalio 31 d. Turi prasidėti antrasis JK įmokų mokėjimo etapas.

Per pereinamąjį laikotarpį JK ir toliau prisidėjo prie ES biudžeto ir naudojosi juo, lyg būtų valstybė narė. Pasibaigus pereinamajam laikotarpiui, pagal Susitarimą dėl išstojimo JK toliau prisidės prie ES biudžeto. Taip pat, JK toliau naudosis iki 2021 m. patvirtintomis ES programomis ir išlaidomis, lyg būtų valstybė narė. JK taip pat atgaus tam tikras į ES biudžetą įmokėtas nustatyto dydžio sumas arba sumas, kurių įtraukimas į ES biudžetą yra susijęs su jos narystės laikotarpiu.

Dėl šių prievolių Europos Sąjungai atsiranda įsipareigojimų ir gautinų sumų, ir tai reikia apskaičiuoti bei atspindėti ES metinėse ataskaitose: 2020 m. metinėse ataskaitose šios sumos pateiktos pirmą kartą, nes tai metai, kuriais JK pasitraukė iš ES.

Todėl šiose metinėse ataskaitose pateikti išsamūs būsimų JK įnašų į ES biudžetą, reikalaujamų pagal Susitarimą dėl išstojimo, taip pat Jungtinei Karalystei mokėtinų sumų paaiškinimai. Tas sumas JK sumokės per ilgą laikotarpį.

Grynoji suma nustatyta visiškai laikantis trijų principų, kuriais Susitarime dėl išstojimo grindžiamas finansinis susitarimas:

— nė viena valstybė narė neturėtų mokėti daugiau arba gauti mažiau dėl JK išstojimo iš Sąjungos,

— JK turėtų sumokėti narystės metu prisiimtų įsipareigojimų dalį, tai pat

— JK neturėtų mokėti nei daugiau, nei anksčiau negu tuo atveju, jei ji būtų likusi valstybe nare. Tai pirmiausia reiškia, kad JK mokėtinos sumos yra grindžiamos faktiniu biudžeto rezultatu, t. y. patikslintu pagal įgyvendinimą.

Susitarime dėl išstojimo taip pat išsamiai pateikti įvairių sumų apskaičiavimo metodai, kaip paaiškinta toliau.

4.2. JK DALIS

Pagal Susitarimo dėl išstojimo 139 straipsnį nustatyta, kad JK finansinių įsipareigojimų dalis, nustatyta pagal Susitarimą dėl išstojimo, yra nuosavų išteklių, kuriuos 2014–2020 m. suteikė Jungtinė Karalystė, ir nuosavų išteklių, kuriuos per tą laikotarpį suteikė visos valstybės narės ir Jungtinė Karalystė, santykis. Patikslinimas, atsirandantis dėl PVM ir BNP likučių užskaitos 2014–2019 m. laikotarpiu, taip pat įtrauktas. Apskaičiuota JK dalis dar bus galutinai patikslinta 2022 m., kaip nustatyta Susitarimo dėl išstojimo 139 straipsnyje. JK 2021 m. dalis naudojama apskaičiuojant 136 straipsnio 3 dalies a bei c punktuose ir 140–147 straipsniuose nurodytas sumas.

JK dalis, apskaičiuota pagal Susitarimo dėl išstojimo 139 straipsnį, yra 12,358072326018200 proc.

4.3. ES METINĖS ATASKAITOS. SUMOS, PAGAL SUSITARIMĄ DĖL IŠSTOJIMO MOKĖTINOS JUNGTINĖS KARALYSTĖS IR JUNGTINEI KARALYSTEI

Susitarime dėl išstojimo nustatyti abiejų šalių mokėjimo įsipareigojimai, susiję visų pirma su šiomis sritimis:

— nuosavais ištekliais (136 straipsnis),

— neįvykdytais įsipareigojimais (140 straipsnis),

— už konkurencijos pažeidimus skirtomis baudomis (141 straipsnis),

— Sąjungos įsipareigojimais (142 straipsnis),

— neapibrėžtaisiais finansiniais įsipareigojimais ir finansinėmis priemonėmis (143 ir 144 straipsniai),

— Europos anglių ir plieno bendrijos grynuoju turtu (145 straipsnis),

— ES investicijomis į Europos investicijų fondą (EIF) (146 straipsnis),

— neapibrėžtaisiais įsipareigojimais, susijusiais su teismo bylomis (147 straipsnis).

Susitarime dėl išstojimo taip nustatyta metodika, kaip kasmet reikėtų vykdyti šias prievoles – trumpai tariant, ES du kartus per metus Jungtinei Karalystei teiks mokėtinų sumų ataskaitas, o JK kas mėnesį tas sumas apmokės. Ataskaitos bus kasmet atnaujinamos pagal faktinius skaičius.

Toliau lentelėje apibendrintos sumos, kurias Jungtinė Karalystė turi mokėti ES, taip pat bet kokios sumos, kurias ES turi mokėti Jungtinei Karalystei, ir gaunama grynoji visa ES gautina suma. Visi skaičiavimai atlikti visiškai laikantis Susitarimo dėl išstojimo. Šios prievolės yra susijusios su ankstesniais įsipareigojimais, kuriuos JK prisiėmė būdama ES valstybe nare ir per pereinamąjį laikotarpį iki 2020 m. gruodžio 31 d., jų nebeliks, kai tik tos prievolės bus įvykdytos arba jeigu jos netaps vykdytinomis. Mokėjimai bus atliekami laikantis Susitarimo dėl išstojimo 148 straipsnyje nurodytos tvarkos.

mlrd. EUR 140 straipsnis 142 straipsnis Kita 2020 12 31 Jungtinės Karalystės mokėtina suma 35,0 14,3 0,3 49,6 Jungtinei Karalystei mokėtina suma — — (2,1 ) (2,1 ) Grynoji iš JK gautina suma 35,0 14,3 (1,8 ) 47,5 Apskaičiuota suma, Jungtinės Karalystės mokėtina po 2021 m. 28,2 14,3 (1,9 ) 40,6 Apskaičiuota suma, Jungtinės Karalystės mokėtina 2021 m. 6,8 0,0 0,0 6,8

Bendrą sumą sudaro šie elementai:

136 straipsnis. Nuosavi ištekliai

136 straipsnyje nustatytos su nuosavais ištekliais susijusios nuostatos, taikytinos po 2020 m. gruodžio 31 d. JK turi teisę gauti jai tenkančią patikslinimų, susijusių su 2020 m. pertekliumi, dalį. Jai taip pat taikytini bet kokie su finansiniais metais iki 2020 m. siejami PVM ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių patikslinimai – šie patikslinimai bus apskaičiuojami kasmet iki 2028 m. gruodžio 31 d. Jungtinei Karalystei taikoma korekcija taip pat atnaujinama.

Reikalaujama, kad JK sumokėtų tradicinius nuosavus išteklius, jos gautus po 2021 m. vasario 28 d., bet susijusius su 2020 ir ankstesniais metais. Iš šios sumos atskaičiuojama jai tenkanti bendros 27 ES valstybių narių ir jos pateiktų tradicinių nuosavų išteklių sumos dalis. Tradicinių nuosavų išteklių atskira sąskaita visiškai panaikinama iki 2025 m. gruodžio 31 d.

2021 m. JK turi sumokėti 230 mln. EUR sumą.

140 straipsnis. Dar neįvykdyti įsipareigojimai (RAL)

Dar neįvykdyti įsipareigojimai arba RAL (pranc. Reste à liquider) yra bendra teisinių įsipareigojimų, kuriuos gavėjams prisiėmė ES ir kurie bus mokami ateinančius kelerius metus, suma. RAL yra įprasta visų daugiamečių biudžetų, tokių kaip ES biudžetas, ypatybė.

Taigi, tie įsipareigojimai yra susiję su projektais, programomis, susitarimais arba sutartimis, dėl kurių įsipareigojimai jau prisiimti iki 2020 m. gruodžio 31 d., bet kurie dar nebuvo iki galo įgyvendinti, ir mokėjimai dar tik bus atliekami. Dalis tų mokėjimų yra skirti JK gavėjams.

Remiantis Susitarimu dėl išstojimo JK savo Europos Sąjungai neįvykdytų įsipareigojimų dalį turi sumokėti 2020 m. gruodžio 31 d., t. y. iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. Iš bendros sumos išskaitomi bet kurie įsipareigojimai (arba jų dalys), kuriuos numatoma panaikinti (įsipareigojimų panaikinimas), ir sumos, susijusios su įsipareigojimais, finansuojamais asignuotosiomis pajamomis, arba su programomis, kurias gyvendinant JK nedalyvauja (atsisakymo dalyvauti nuostatos).

Kiti sumos, kurią JK turi sumokėti pagal šį straipsnį, patikslinimai yra susiję su 2014–2020 m. arba ankstesnių programavimo laikotarpių grynosiomis finansinėmis pataisomis ir tradiciniais nuosavais ištekliais, susijusiais su 2020 m. ir pateiktais 2021 m. sausio–vasario mėn.

JK tenkančiai RAL daliai apskaičiuoti kaip pradiniu tašku remtasi oficialiais biudžetiniais neįvykdytais įsipareigojimais, buvusiais 2020 m. gruodžio 31 d. (303,2 mlrd. EUR, žr. 4.4 lentelę, pateiktą biudžeto vykdymo lentelių dalyje). 2020 m. pabaigos duomenimis, JK tenkanti patikslintų RAL dalis buvo 36 mlrd. EUR – ji buvo pakoreguota atsižvelgiant į numatomą įsipareigojimų panaikinimą, ES gautiną 2020 m. pabaigoje ir sudarantį 35 mlrd. EUR, ir iš jų 6,8 mlrd. EUR suma bus sumokėta nuo 2021 m. birželio 30 d. iki gruodžio 31 d.

141 straipsnis. Už konkurencijos pažeidimus skirtos baudos

Europos Komisija ES konkurencijos taisykles taiko tiesiogiai, taip užtikrindama, kad visos bendrovės konkuruotų vienodomis sąlygomis ir sąžiningai pagal savo nuopelnus. Dėl to gali būti skiriamos baudos. ES paskirtas baudas subjektai, kurioms jos paskirtos, gali užginčyti (pasinaudodami teismo procesu), bauda nėra galutinė, kol nesibaigia visi tokie teismo procesai.

Europos Sąjunga Jungtinei Karalystei kasmet mokės jai priklausančią bet kokių baudų už konkurencijos pažeidimus, dėl kurių Sąjunga sprendimą priėmė iki 2020 m. gruodžio 31 d., dalį, kai tos baudos taps galutinėmis, t. y. subjektas, kuriam paskirta bauda, nepateiks apeliacinio skundo ES Teisingumo Teismui arba apeliacinis skundas bus atmestas ir jam reikės sumokėti baudą.

Metinėse ataskaitose suma, kuri turi būti sumokėta Jungtinei Karalystei dėl baudų, atskaitoma iš bendros sumos, kurią JK turi mokėti. Apskaičiuota JK tenkanti nesumokėtų baudų dalis 2020 m. gruodžio 31 d. buvo 1,8 mlrd. EUR. Ši suma bus sugrąžinta Jungtinei Karalystei per ilgą laikotarpį. Šis skaičius yra pagrįstas 2020 m. gruodžio 31 d. dar neišnagrinėtomis bylomis ir gali keistis, kad atspindėtų faktines sumas, įrašytas į biudžetą po to, kai baudos taps galutinėmis.

142 straipsnis. Sąjungos įsipareigojimai

JK įsipareigojo jai tenkančią Sąjungos įsipareigojimų dalį sumokėti iki 2020 m. pabaigos, išskyrus nurodytus įsipareigojimus, nustatytus Susitarime dėl išstojimo. Taigi, JK jai tenkančią su ES, kaip darbdave, susijusių įsipareigojimų (t. y. į pensiją išėjusių darbuotojų pensijų ir sveikatos draudimo sistemų išmokų) dalį, esančią 2020 m. gruodžio 31 d., mokės taip:

1. Pensijos ES pareigūnams. Pensijų ES darbuotojams išmokos yra įtrauktos į ES metinį biudžetą. Be to, ES pareigūnai pensijos įmokas moka per visą savo tarnybos laikotarpį. Šios įmokos į biudžetą įtraukiamos kaip pajamos, dėl to sumažėja įnašai, kurių reikia iš valstybių narių visam metiniam biudžetui finansuoti. ES valstybės narės įsipareigoja padengti į pensiją išėjusių ES darbuotojų pensijų išlaidas. Vykdydama šį įsipareigojimą JK nuo 2022 m. birželio mėn. mokės jai tenkančią ES pareigūnams mokamų metinių pensijų dalį, kol baigs galioti visos iki 2020 m. gruodžio 31 d. įgytos darbuotojų teisės į pensiją, ir tai truks kelis dešimtmečius. JK gali nuspręsti bet kuriuo metu įvykdyti savo prievolę sumokėdama aktuarinius įsipareigojimus, esančius tų metų pabaigoje, per 5 metų laikotarpį.

2. Europos Parlamento narių, Europos Komisijos narių, ES Teisingumo Teismo teisėjų ir kt. pensijos. JK jai tenkančią aktuarinių įsipareigojimų, esančių 2020 m. gruodžio 31 d., dalį sumokės per 10 metų laikotarpį, prasidedantį 2021 m. spalio mėn.

3. Bendra sveikatos draudimo sistema (BSDS). Tai sistema, apimanti ES darbuotojų, įskaitant pensininkus, sveikatos priežiūros išlaidas. ES pareigūnai ir pensininkai įnašus į sistemą moka visą tarnybos laikotarpį ir kai išeina į pensiją, įnašus moka ir ES, kaip darbdavė. Atsižvelgiant į principą, taikomą ir ES pareigūnų pensijų sistemai, JK mokės jai tenkančią ES biudžeto įnašų, skirtų į pensiją išėjusių darbuotojų sveikatos priežiūros išlaidoms padengti, dalį. Šios išmokos nuo 2022 m. birželio mėn. bus mokamos kelis dešimtmečius arba iki to laiko, kol nebeliks tų prievolių. Kalbant apie pareigūnų pensijas, JK gali pasirinkti bet kuriuo metu įvykdyti neįvykdytas prievoles sumokėdama aktuarinius įsipareigojimus, esančius tų metų pabaigoje, per 5 metų laikotarpį.

ES įsipareigojimai, susiję su pirmiau paminėtomis išmokomis, mokamomis pasibaigus tarnybos laikui, apskaičiuojami remiantis audituotu aktuariniu įvertinimu, grindžiamu tarptautiniais standartais. Suma, JK priskirtina 2020 m. gruodžio 31 d., yra 14,3 mlrd. EUR.

2021 m. JK turi sumokėti 11 mln. EUR, ir ši suma yra susijusi tik su atskiromis specialiomis pensijų sistemomis (pvz. EP narių). Likusios visų sistemų sumos nuo 2022 m. bus mokamos pagal pirmiau nurodytą tvarką.

143 ir 144 straipsniai. Finansinės priemonės ir biudžeto garantijos

Pagal šiuos straipsnius JK privalo finansuoti Europos Sąjungos neapibrėžtuosius įsipareigojimus, atsiradusius dėl operacijų, įvykdytų iki išstojimo dienos ir susijusių su jos skolinimo, skolinimosi ir garantijų teikimo veikla, jeigu juos prireiktų vykdyti ir jeigu jie nebūtų padengti JK tenkančia esamų garantijų fondų dalimi. ES grąžins Jungtinei Karalystei sumas, kurias JK jau yra įmokėjusi į garantijų fondus ir kurių galiausiai neprireiks.

Šios sumos pirmiausia yra:

— sumos, mokėtinos Jungtinei Karalystei dėl jai tenkančios Europos darnaus vystymosi fondo (EDVF) Garantijų fondo dalies, kai JK jau įmokėjo mokėdama biudžetines įmokas ir kai iki išstojimo nebuvo jokių patvirtintų operacijų, taigi JK netaikoma prievolė padengti tą sumą – 2021 m. Jungtinei Karalystei turi būti grąžinti 93 mln. EUR,

— su finansinėmis priemonėmis susijusios sumos, mokėtinos Jungtinei Karalystei – 46 mln. EUR,

— JK ir toliau yra atsakinga už jai tenkančią ES neapibrėžtųjų įsipareigojimų dalį (biudžeto garantijos – ESIF, išorės skolinimo įgaliojimo (ISĮ) operacijos ir kitos pasiskolintos sumos, ir pan.), jeigu prireiktų juos įvykdyti. Bendra didžiausia JK prievolė metų pabaigoje yra 12,9 mlrd. EUR – daugiau informacijos galima rasti Europos Sąjungos konsoliduotųjų metinių ataskaitų 4.1 pastaboje. JK neturi mokėti tų sumų, išskyrus atvejus, kai ateityje prireiktų vykdyti prievoles ir jos nebūtų dengiamos iš garantijos fondo. Tai laikoma sunkiai tikėtinu atveju.

145 straipsnis. Likviduojama Europos anglių ir plieno bendrija (likviduojama EAPB)

JK turi teisę gauti jai tenkančią 2020 m. gruodžio 31 d. likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos grynojo turto dalį – ši dalis Jungtinei Karalystei bus sumokėta per 5 metus. Bendra Jungtinei Karalystei mokėtina suma yra 183 mln. EUR (37 mln. EUR turi būti grąžinti, t. y. turi būti atlikta išskaita iš kitų 2021 m. mokėtinų sumų). Tai reiškia, kad nuo 2021 iki 2025 m. kiekvienais metais iš Jungtinės Karalystės mokėtinų sumų bus išskaitoma 37 mln. EUR suma.

146 straipsnis. Investicijos į EIF

Jungtinė Karalystė turi teisę į jai tenkančią ES investicijų į Europos investicijų fondo (EIF) akcinį kapitalą dalį, sumokėtiną lygiomis dalimis per 5 metus. Bendra Jungtinei Karalystei mokėtina suma yra 33 mln. EUR. Tai reiškia, kad nuo 2021 iki 2025 m. kiekvienais metais iš Jungtinės Karalystės mokėtinų sumų bus išskaitoma 7 mln. EUR suma.

147 straipsnis. Neapibrėžtieji įsipareigojimai, susiję su teismo bylomis

JK privalo kasmet mokėti jai tenkančią sumų, sumokėtų iš ES biudžeto dėl teismo bylų, susijusių su įvykiais iki 2020 m. gruodžio 31 d., dalį. Apskaičiuota JK tenkanti teismo bylų dalis, dėl kurios ateityje greičiausiai teks mokėti, metų pabaigoje yra 46 mln. EUR, tačiau JK neturi jos mokėti tol, kol (arba jeigu) bylos nebus išspręstos ir pirmiausia ES nebus atlikusi mokėjimo.

5. BIUDŽETO VYKDYMO SUVESTINĖ

2020 m. galutinį patvirtintą biudžetą sudarė 173,9 mlrd. EUR įsipareigojimų asignavimų ir 164,1 mlrd. EUR mokėjimų asignavimų. Didelį poveikį biudžeto vykdymui turėjo COVID-19 pandemija ir vėlesnė įvairius sektorius apėmusi krizė. Dėl šios krizės prireikė imtis ryžtingų veiksmų, siekiant sustiprinti ES visuomenės sveikatos sektorius ir sušvelninti socialinį bei ekonominį poveikį ES ir teikti paramą trečiosioms valstybėms. 2020 m. biudžetas buvo paskutinis biudžetas, vykdytas pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą. Jo įgyvendinimas buvo atidžiai stebimas ir aktyviai valdomas, dėl to iki galo įgyvendintos iš esmės beveik visos programos.

Iš viso 2020 m. panaudoti įsipareigojimų asignavimai sudarė 181,7 mlrd. EUR:

— 172,9 mlrd. EUR iš galutinio patvirtinto biudžeto,

— 1,1 mlrd. EUR iš asignavimų, perkeltų iš 2019 m.,

— 7,7 mlrd. EUR iš asignavimų, atsirandančių iš asignuotųjų pajamų.

Iš viso 2020 m. atlikti mokėjimai sudarė 173,3 mlrd. EUR:

— 161,8 mlrd. EUR iš galutinio patvirtinto biudžeto,

— 1,6 mlrd. EUR iš asignavimų, perkeltų iš 2019 m.,

— 9,9 mlrd. EUR iš asignavimų, atsirandančių iš asignuotųjų pajamų.

2020 m. visose išlaidų kategorijose pasiektas aukštas lėšų panaudojimo lygis. 2020 m. visų rūšių asignavimų (biudžeto, perkėlimų iš ankstesnių metų ir asignuotųjų pajamų) panaudojimas siekė 97 proc. įsipareigojimų ir 94 proc. mokėjimų. 2020 m. panaudojimo lygis, neskaičiuojant asignuotųjų pajamų, rodo, kad asignavimai buvo visiškai panaudoti (99,5 proc. įsipareigojimų asignavimų ir 98,5 proc. mokėjimų asignavimų).

Didžiausia pajamų dalis buvo nuosavi ištekliai, sudarę 91,9 proc. visų 174,3 mlrd. EUR pajamų, po jų – 4,7 proc. dalis iš įnašų ir grąžinamųjų išmokų, susijusių su ES susitarimais ir programomis, ir tai daugiausia susiję su pajamomis iš finansinių pataisų (ESI fondų, EŽŪGF ir EŽŪFKP).

2020 m. pabaigoje neįvykdyti įsipareigojimai (RAL) – skirtos, bet dar neišmokėtos sumos – sudarė 303,2 mlrd. EUR. Atsižvelgiant į skirtumą tarp galutiniame patvirtintame biudžete numatytų įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų (9,8 mlrd. EUR) ir į tai, kad dar neįvykdytų įsipareigojimų padidėjimas yra normalus pokytis, nes įsipareigojimų asignavimai kasmet didinami, kaip numatyta DFP, buvo numatyta padidinti asignavimus, palyginti su 2019 m. lygiu. Palyginti su 2019 m., neįvykdyti įsipareigojimai buvo 5,5 mlrd. EUR.

Biudžeto rezultatas (perteklius) sumažėjo nuo 3,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 1,8 mlrd. EUR 2020 m.:

mln. EUR 2020 m. 2019 m. Finansinių metų pajamos 174 306 163 918 Mokėjimai pagal einamųjų metų asignavimus (171 721 ) (157 428 ) Mokėjimų asignavimai, perkelti į N + 1 metus (2 086 ) (1 615 ) Atšaukti nepanaudoti asignavimai, perkelti iš N – 1 metų 78 75 Asignuotųjų pajamų raida (B) – (A) 1 398 (1 736 ) Nepanaudoti asignavimai einamųjų metų pabaigoje (A) 7 694 9 092 Nepanaudoti asignavimai ankstesnių metų pabaigoje (B) 9 092 7 356 Valiutos keitimo kursų pokyčiai per metus (207) 4 Biudžeto rezultatas 1 768 3 217

6. FINANSINĖS PRIEMONĖS IR BIUDŽETO GARANTIJOS

6.1. FINANSINĖS PRIEMONĖS, FINANSUOJAMOS IŠ ES BIUDŽETO

Pagal šio tipo biudžeto vykdymą lėšos arba jau yra pervestos į įgaliotųjų subjektų valdomas patikos sąskaitas ir jas galima panaudoti (kaip pinigus ir pinigų ekvivalentus, skolos vertybinius popierius arba investicijas į pinigų rinkos fondus arba sutelktus turto portfelius) būsimiems reikalavimams dėl garantijų išmokėjimo padengti, arba investuotos į nuosavybę. Iš ES biudžeto finansuojamų tiesiogiai ir netiesiogiai valdomų finansinių priemonių svarba ir apimtys pastaraisiais metais didėja. Skirtingai nei tradicinis metodas, pagal kurį biudžetas įgyvendinamas teikiant dotacijas ir subsidijas, šis metodas grindžiamas idėja, kad už kiekvieną iš biudžeto taikant finansines priemones išleistą eurą dėl sverto koeficiento galutinis paramos gavėjas gauna daugiau nei 1 EUR finansinės paramos. Iš ES biudžeto finansuojamos finansinės priemonės gali būti garantijų priemonės, nuosavo kapitalo priemonės ir paskolų priemonės. Manoma, kad biudžeto garantijų panaudojimas pagal 2021–2027 m. DFP padidės, palyginti su finansinių priemonių, kurios finansuotos visiškai iš ES biudžeto arba numatytos ES biudžete, naudojimu. Visų pirma, pagal programą „InvestEU“26,2 mlrd. EUR dydžio ES garantija bus skirta EIB grupei ir kitoms finansų įstaigoms įvairiems Sąjungos politikos tikslams paremti vykdant finansavimo ir investavimo operacijas.

6.2. FINANSINIS TURTAS, LAIKOMAS BIUDŽETO GARANTIJOMS SKIRTUOSE GARANTIJŲ FONDUOSE

Pagal šio tipo biudžeto vykdymą ES suteikia garantijas partneriams, kuriems finansavimas tik iš dalies skiriamas per Komisijos sukurtus garantijų fondus, ir taip ES biudžete atsiranda neapibrėžtieji įsipareigojimai, kurių prireikia, jeigu skirtų lėšų nepakanka reikalavimams padengti. ES suteikė garantijas paskoloms, teikiamoms už ES ribų (tai vadinama išorės skolinimo įgaliojimu arba ISĮ), ir skolos ir nuosavo kapitalo operacijoms, kurioms taikoma ESIF garantija, suteikta EIB grupei, taip pat garantijas operacijoms, kurioms taikoma EDVF garantija, suteikta EIB grupei ir kitoms finansų įstaigoms.

Siekdama sušvelninti riziką, kuri galėtų kilti ES biudžetui, jeigu EIB grupė arba kitos finansų įstaigos pareikalautų mokėti pagal garantiją, ES sukūrė specialius garantijų fondus, finansuojamus iš biudžeto. 2020 m. gruodžio 31 d. Komisija finansinį turtą laikė:

— Išorės veiksmų garantijų fonde (2,8 mlrd. EUR),

— ESIF garantijų fonde (8,0 mlrd. EUR) ir

— EDVF garantijų fonde (0,8 mlrd. EUR).

ES biudžete yra numatyti atidėjiniai Išorės veiksmų garantijų fondui, kad būtų padengta 9 proc. metų pabaigoje negrąžintų paskolų, skirtų veiklai trečiosiose šalyse ir garantuotų pagal EIB išorės skolinimo įgaliojimą. 2020 m. gruodžio 31 d. pirmiau nurodyta turto vertė apima riziką, susijusią su išmokėtomis 20,3 mlrd. EUR sumomis.

ESIF garantijų fondas pradėjo veikti 2016 m. Pagal iš dalies pakeistą ESIF reglamentą (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2396 (14)) ESIF ES garantijos viršutinė riba buvo padidinta iki 26 mlrd. EUR (nuo pradinės 16 mlrd. EUR sumos), o garantijų fondo riba sumažėjo iki 35 proc. (nuo pradinių 50 proc.) viso ES garantijos įsipareigojimo. Todėl, dabar tikimasi, kad bendra ESIF garantijų fondo suma sudarys 9,1 mlrd. EUR. Visas turtas, kuris 2020 m. gruodžio 31 d. sudarė ESIF garantijų fondą, yra 8,0 mlrd. EUR ir juo garantuojama 18,9 mlrd. EUR išmokėtų sumų.

Pagal EDVF reglamentą (Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/1601 (15)) turi būti suteikta iki 1,5 mlrd. EUR EDVF garantijų (papildomai padidintų išorės įnašais) siekiant paremti investicijas šalyse partnerėse Afrikoje, taip pat Europos kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse. Konsoliduotųjų metinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose (žr. 4.1.1 pastabą) ES EDVF garantiją parodo kaip neapibrėžtuosius įsipareigojimus. 2020 m. gruodžio 31 d. galiojo penkiolika EDVF garantijos susitarimų, neviršijant bendros 1 370 mln. EUR sumos. Galimiems būsimiems reikalavimams pagal garantiją padengti įsteigtas EDVF garantijų fondas. 2020 m. gruodžio 31 d. į fondą iš viso gauta 0,8 mlrd. EUR įnašų suma. Kadangi dauguma garantijos susitarimų su partneriais buvo sudaryta 2020 m., programa yra įsibėgėjusi ir iki 2020 m. pabaigos partneriai buvo pasirašę 438 mln. EUR garantija užtikrintų operacijų.

Įsigaliojus 2021–2027 m. daugiametei finansinei programai, EDVF Garantijų fondo grynasis turtas nuo 2021 m. sausio 1 d. buvo perkeltas į bendrą atidėjinių fondą (BAF) (16) – jame laikomi atidėjiniai finansiniams įsipareigojimams, atsirandantiems dėl biudžeto garantijų ir finansinės pagalbos programų pagal 2021–2027 m. DFP, padengti. Tikimasi, kad EDVF garantijų fondo ir Išorės veiksmų garantijų fondo turtas į BAF bus perkeltas 2021 m.

6.3. PASKOLOS IR SUSIJUSIOS PASISKOLINTOS LĖŠOS, SKIRTOS FINANSINĖS PARAMOS PROGRAMOMS

Finansinę paramą valstybėms narėms ir trečiosioms šalims dvišalių paskolų, finansuojamų iš kapitalo rinkų pasinaudojant ES biudžeto garantija, forma teikia Komisija, remdamasi Europos Parlamento ir Tarybos sprendimais.

2020 m. Komisija, veikdama ES vardu, valdė keturias pagrindines programas, pagal kurias ji gali teikti paskolas, ir tai yra:

— mokėjimų balanso (MB) pagalba,

— Europos finansinės padėties stabilizavimo priemonės (EFSM) pagalba,

— makrofinansinė parama (MFP) ir

— SURE pagalba.

ES skolinimui reikalingas kapitalas yra gaunamas kapitalo rinkose arba iš finansų įstaigų. ES skolinimosi ir skolinimo veikla, susijusi su finansinės paramos programomis, nepriskiriama biudžeto operacijoms. Apskritai, taip gautas kapitalas valstybei gavėjai skolinamas vadovaujantis kompensaciniu principu, t. y. nustatoma ta pati atkarpa, terminas ir suma. Nors taikoma kompensacinė metodika, finansinių priemonių skolos tvarkymas yra teisinis ES įsipareigojimas, kuriuo užtikrinama, kad visi obligacijų mokėjimai būtų atlikti laiku sumokant visą sumą. Komisija yra nustačiusi procedūrą, kad užtikrintų paskolos grąžinimą net paskolos įsipareigojimų neįvykdymo atveju.

2020 m. gruodžio 31 d. suteiktos finansinės paramos paskolų nominalioji suma buvo:

mlrd. EUR Iš viso suteikta paskolų Iš viso išmokėta metų pabaigoje Iš viso grąžinta metų pabaigoje Neįvykdyti įsipareigojimai metų pabaigoje SURE Belgija 7,8 2,0 — 2,0 Bulgarija 0,5 — — — Kroatija 1,0 0,5 — 0,5 Kipras 0,5 0,3 — 0,3 Čekija 2,0 — — — Graikija 2,7 2,0 — 2,0 Vengrija 0,5 0,2 — 0,2 Airija 2,5 — — — Italija 27,4 16,5 — 16,5 Latvija 0,2 0,1 — 0,1 Lietuva 0,6 0,3 — 0,3 Мalta 0,2 0,1 — 0,1 Lenkija 11,2 1,0 — 1,0 Portugalija 5,9 3,0 — 3,0 Rumunija 4,1 3,0 — 3,0 Slovakija 0,6 0,3 — 0,3 Slovėnija 1,1 0,2 — 0,2 Ispanija 21,3 10,0 — 10,0 90,3 39,5 — 39,5 EFSM Airija 22,5 22,5 — 22,5 Portugalija 26,0 24,3 — 24,3 48,5 46,8 — 46,8 MFP Ukraina 5,0 4,4 (0,6 ) 3,8 Tunisas 1,4 0,8 — 0,8 Jordanija 1,1 0,6 — 0,6 Kita 1,5 0,8 (0,2 ) 0,6 9,0 6,6 (0,8 ) 5,8 Mokėjimų balansas Latvija 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 3,1 2,9 (2,7 ) 0,2 Iš viso 150,9 95,8 (3,5 ) 92,3

Metų pabaigoje negrąžintų sumų grąžinimo tvarkaraštis:

mlrd. EUR SURE EFSM MFP IŠ VISO 2021 m. — 9,8 — 9,8 2022 m. — 2,7 — 2,7 2023 m. — 3,5 0,1 3,6 2024 m. — 2,6 0,6 3,2 2025 m. 8,0 2,4 — 10,4 2026 m. — 4,0 0,1 4,1 2027 m. — 3,0 0,2 3,2 2028 m. — 2,3 0,2 2,5 2029 m. — 1,4 0,9 2,3 2030 m. 10,0 — 0,1 10,1 2031 m. — 2,2 0,9 3,1 2032 m. — 3,0 0,1 3,1 2033 m. — 2,1 0,5 2,6 2034 m. — 0,2 0,2 2035 m. 8,5 2,0 1,9 12,4 2036 m. — 1,0 — 1,0 2038 m. — 1,8 — 1,8 2040 m. 7,0 — — 7,0 2042 m. — 3,0 — 3,0 2050 m. 6,0 — — 6,0 Iš viso 39,5 46,8 5,8 92,1

SURE

Priemonė SURE buvo nustatyta 2020 m. siekiant teikti finansinę paramą valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų dėl COVID-19 pandemijos jų teritorijoje. Šia priemone papildomos nacionalinės priemonės, kurių imasi nukentėjusios valstybės narės.

Didžiausia finansinės paramos suma visoms valstybėms narėms neviršija 100 mlrd. EUR. 2020 m. valstybės narės pasirašė paskolos priemonės susitarimų, kurių vertė 85,9 mlrd. EUR, ir iš šios sumos 39,5 mlrd. EUR buvo išmokėta. Paskolų grąžinimo terminas įvairus – 5, 10, 15, 20 ir 30 metų.

EFSM

EFSM buvo nustatyta siekiant teikti finansinę paramą visoms valstybėms narėms, patiriančioms arba realiai galinčioms patirti didelių ekonominių ir finansinių sunkumų dėl išimtinių aplinkybių, kurių jos negali kontroliuoti. 2011–2014 m. finansinė parama pagal EFSM buvo suteikta Airijai ir Portugalijai, su sąlyga, kad bus vykdomos reformos. Šios programos galiojimas baigėsi ir jokių papildomų paskolų nebegalima imti, nors ji ir toliau naudojama, pvz., tokioms konkrečioms užduotims: pratęsti Airijai ir Portugalijai suteiktų paskolų grąžinimo terminą ir teikti pereinamojo laikotarpio paskolas. 2021 m. vasario mėn. Airija ir Portugalija paprašė pratęsti sumų, grąžintinų 2021 m. birželio mėn. (4,8 mlrd. EUR) ir 2021 m. rugsėjo mėn. (5 mlrd. EUR), grąžinimo terminą. 2021 m. Komisija paskolino 4,8 mlrd. EUR 2021 m. birželio mėn. grąžintinoms paskoloms refinansuoti – jų terminas pratęstas 15 metų.

2020 m. nebuvo nei naujų operacijų, nei paskolų grąžinimo.

MAKROFINANSINĖ PARAMA

Makrofinansinė parama (MFP) – finansinė parama, kurią ES teikia šalims partnerėms, nepriklausančioms ES ir patiriančioms mokėjimų balanso krizę. Ji teikiama vidutinės trukmės arba ilgalaikės paskolos arba dotacijos arba jų derinio forma, ir ją gali gauti tik šalys, kurios naudojasi TVF pagalbos programa.

2020 m. Komisija priėmė pasiūlymą dėl 3 mlrd. EUR makrofinansinės paramos, skirtos dešimčiai plėtros ir kaimyninių šalių partnerių, priemonių rinkinio, kad padėtų joms sumažinti koronaviruso pandemijos ekonominius padarinius. Šį sprendimą Europos Parlamentas ir Taryba priėmė 2020 m. gegužės 25 d.

Iš viso 2020 m. pagal DFP buvo išmokėta 1,7 mlrd. EUR.

MOKĖJIMŲ BALANSAS

Mokėjimų balanso pagalba yra paramos programa, skirta euro zonai nepriklausančioms šalims, kurios susiduria su mokėjimų balanso sunkumais arba kurioms tokie sunkumai gresia. Mokėjimų balanso pagalba teikiama kaip vidutinės trukmės paskolos, su sąlyga kad bus įgyvendinama politika, skirta pagrindinėms ekonominėms problemoms spręsti. Paprastai ES mokėjimų balanso pagalba siūloma bendradarbiaujant su Tarptautiniu valiutos fondu (TVF) ir kitomis tarptautinėmis institucijomis ar valstybėmis.

2020 m. nebuvo nei naujų operacijų, nei paskolų grąžinimo.

6.4. NEAPIBRĖŽTIEJI BIUDŽETINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI FINANSINĖS PARAMOS PROGRAMOMS

ES skolinimasis yra tiesioginiai ir besąlygiški ES įsipareigojimai ir juos garantuoja ES valstybės narės (neapibrėžtieji biudžetiniai įsipareigojimai). Ne ES šalių paskoloms finansuoti pasiskolintas lėšas apdraudžia Išorės veiksmų garantijų fondas. Jeigu valstybė narė gavėja nevykdytų savo įsipareigojimų, skola būtų tvarkoma, jeigu įmanoma, iš turimo Komisijos iždo likučio. Jeigu tai būtų neįmanoma tuo metu, Komisija reikiamas lėšas surinktų iš valstybių narių. ES valstybės narės teisiškai pagal ES nuosavų išteklių teisės aktus (Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 609/2014 (17) 14 straipsnį) įpareigojamos pateikti pakankamai lėšų ES įsipareigojimams vykdyti. Todėl investuotojams tenka tik ES, o ne finansuojamų paskolų gavėjo kredito rizika. Kompensaciniu perskolinimu užtikrinama, kad ES biudžete nebūtų prisiimta jokios palūkanų normos arba užsienio valiutos kurso rizikos.

Pagal priemonę SURE valstybėms narėms teikiamos paskolos yra grindžiamos valstybių narių savanoriškai suteiktų garantijų, sudarančių 25 proc. finansinės pagalbos didžiausios sumos, sistema. Kiekvienos valstybės narės įnašas į bendrą garantijos sumą atitinka jos santykinę visų Europos Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) dalį, remiantis 2020 m. ES biudžetu.

Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos sprendimuose dėl kiekvienos šalies programos nustatoma bendra suteikta suma, išmokos dalių skaičius ir ilgiausias (vidutinis) paskolos paketo terminas. Vėliau Komisija ir atitinkama valstybė narė susitaria dėl paskolos ir (arba) finansavimo parametrų, visų pirma dėl jų dalių grąžinimo terminų. Be to, visos, išskyrus pirmąją, paskolos dalys priklauso nuo politikos sąlygų laikymosi teikiant bendrą ES ir TVF finansinę paramą, ir tai yra dar vienas veiksnys, darantis poveikį finansavimo operacijų laikui. Tai reiškia, kad emisijos laiko parinkimas ir išpirkimo terminai priklauso nuo susijusios ES skolinimo veiklos. Finansavimas išimtinai vykdomas eurais, o išpirkimo terminai svyruoja nuo 3 iki 30 metų.

7. FINANSINIŲ ATASKAITŲ ANALIZĖ

7.1. PAJAMOS

ES konsoliduotosios pajamos apima sumas, susijusias su prekybos ir neprekybinėmis operacijomis; pastarosios yra svarbiausios. Pagrindinių pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų kategorijų (jas sudaro BNP ištekliai, tradiciniai nuosavi ištekliai, PVM ištekliai, baudos ir išlaidų susigrąžinimas, bet jų nesudaro vienkartinis pajamų poveikis, susijęs su JK išstojimu iš ES 2020 m.) penkerių metų tendencija pateikta toliau.

Penkerių metų pajamų iš pagrindinių neprekybinių operacijų tendencija

(mln. EUR)

Kadangi biudžeto pajamos turėtų prilygti biudžeto išlaidoms (arba jas viršyti), pagrindinis pirmiau parodytos pajamų tendencijos veiksnys yra kiekvienais metais mokamos įmokos.

2020 m. konsoliduotosios pajamos sudarė 224,0 mlrd. EUR, ir tai reikšmingas padidėjimas, kurio vertė 63,7 mlrd. EUR arba 39,7 proc. ankstesnių metų skaičiaus (160,3 mlrd. EUR). Pagrindinė šio pokyčio priežastis – finansinis JK pasitraukimo iš Europos Sąjungos poveikis (47,5 mlrd. EUR). Jeigu šis vienkartinis poveikis būtų pakoreguotas, 2020 m. konsoliduotosios pajamos būtų 176,5 mlrd. EUR, ir ši suma vis tiek būtų didesnė 16,2 mlrd. EUR arba 10,1 proc., palyginti su ankstesniais metais. Šį pakoreguotą padidėjimą daugiausia nulėmė tai:

— pajamos iš BNP (bendrųjų nacionalinių pajamų), pagrindinis ES veiklos pajamų elementas, padidėjo nuo 108,8 mlrd. EUR 2019 m. iki 125,4 mlrd. EUR 2020 m. 16,6 mlrd. EUR arba 15,3 proc. padidėjimas pirmiausia atsirado dėl to, kad padidėjo 2020 m. mokėjimų asignavimų poreikis pagrindinėms ES politikos priemonėms, pvz., ES vakcinų nuo COVID-19 strategijai (įgyvendinamai pagal Skubios paramos priemonę) ir sanglaudos sričiai (patvirtinus Išplėstinę atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą), sustiprinti.

— Kitos pajamos iš neprekybinių operacijų padidėjo nuo 2,1 mlrd. EUR 2019 m. iki 7,1 mlrd. EUR 2020 m. 5,0 mlrd. EUR padidėjimą labiausiai nulėmė valstybių narių įnašas į Inovacijų fondą, pradėjusį veikti 2020 m. (2,1 mlrd. EUR), biudžeto pertekliaus, perkelto iš ankstesnių metų, padidėjimas (3,2 mlrd. 2020 m., palyginti su 1,8 mlrd. EUR 2019), taip pat valstybių narių 0,8 mlrd. EUR įnašas Skubios paramos priemonei (SPP) papildyti.

— Finansinės pajamos padidėjo nuo 1,8 mlrd. EUR 2019 m. iki 3,4 mlrd. EUR 2020 m. 1,6 mlrd. EUR, arba 88,9 proc., padidėjimą labiausiai nulėmė delspinigių už pavėluotus mokėjimus padidėjimas; tai konkrečiau pasakytina apie JK TNI bylas (0,5 mlrd. EUR) ir su JK nesusijusias bylas (0,5 mlrd. EUR), taip pat apie pajamas iš obligacijų įmokų, susijusias su priemone SURE (0,7 mlrd. EUR).

— Pajamos iš baudų sumažėjo nuo 4,3 mlrd. EUR 2019 m. iki 0,5 mlrd. EUR 2020 m. Tokį sumažėjimą (3,8 mlrd. EUR, arba 88,4 proc.) nulėmė ir tai, kad 2020 m. buvo mažiau baudų, ir tai, kad paskirtos baudos buvo mažesnės. 2020 m. pagrindinės baudos iš viso sudarė 0,26 mlrd. EUR („Orbia“, „Clariant“ ir „Celanese“), o 2019 m. didžiausių bylų baudos siekė 3,1 mlrd. EUR („Google“, dvi „Forex“ bylos ir „MasterCard“).

Pirmiau paminėtus pokyčius nusvėrė sumažėjusios pajamos iš tradicinių nuosavų išteklių – jos sumažėjo nuo 21,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 19,6 mlrd. EUR 2020 m. (sumažėjo 1,6 mlrd. EUR, arba 7,5 proc.) – ir sumažėjusios dėl finansinių pataisų susigrąžintinos lėšos – jos sumažėjo nuo 2,6 mlrd. EUR 2019 m. iki 1,4 mlrd. EUR 2020 m. (sumažėjo 1,2 mlrd. EUR, arba 46,2 proc.).

7.2. IŠLAIDOS

Pagrindinė išlaidų, pripažįstamų konsoliduotosiose finansinėse ataskaitose, sudedamoji dalis – pervedamosios išmokos pagal pasidalijamąjį valdymą, kurios apima šiuos fondus: i) Europos žemės ūkio garantijų fondą (EŽŪGF); ii) Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai ir kitas kaimo plėtros priemones iii) Europos regioninės plėtros fondą ir Sanglaudos fondą ir iv) Europos socialinį fondą (ESF). Šiems fondams teko 109,7 mlrd. EUR, arba 65,9 proc. visų 2020 m. patirtų išlaidų, t. y. 166,6 mlrd. EUR (2019 m. – 103,9 mlrd. EUR, arba 66,8 proc.). Šioje diagramoje išlaidos pateiktos detaliai.

Valstybių narių 2020 finansinių metų pagrindinių išlaidų (pagal pasidalijamąjį valdymą) santykinis svoris

Taikant tiesioginį valdymą patirtas išlaidas sudaro Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų biudžeto vykdymo išlaidos. Pagal netiesioginį valdymą biudžetą vykdo ES agentūros, ES įstaigos, trečiosios valstybės, tarptautinės organizacijos ir kiti subjektai.

ES tam tikrus būsimus mokėjimų įsipareigojimus pripažįsta išlaidomis, nors jos kol kas neįtrauktos į pinigais grindžiamas biudžeto sąskaitas. Didelės sumos yra parodytos kaip žemės ūkio ir kaimo plėtrai mokėtinos sumos bei sukauptos sąnaudos, taip pat kaip pensijų ir išmokų darbuotojams įsipareigojimai, susiję su Komisijos narių, ES institucijų narių ir darbuotojų teisėmis į pensiją ir kitomis teisėmis pasibaigus tarnybos laikui.

Apskritai, išlaidos padidėjo 7,1 proc., arba 11,1 mlrd. EUR – nuo 155,5 mlrd. EUR iki 166,6 mlrd. EUR, palyginti su 2019 m., ir labiausiai tokį padidėjimą nulėmė tai, kad:

— ERPF ir SF išlaidos padidėjo nuo 35,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 41,1 mlrd. EUR 2020 m. 5,9 mlrd. EUR, arba 16,8 proc., padidėjimą nulėmė tai, kad įsibėgėjus DFP įgyvendinimui buvo geriau įgyvendinamos programos.

— ESF išlaidos padidėjo nuo 11,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 13,7 mlrd. EUR 2020 m. 2,5 mlrd. EUR, arba 22,3 proc., padidėjimą daugiausia nulėmė pagerėjęs įgyvendinimas.

— Taikant tiesioginį valdymą Komisijos patirtos išlaidos padidėjo nuo 18,9 mlrd. EUR 2019 m. iki 22,1 mlrd. EUR 2020 m. 3,2 mlrd. EUR, arba 16,9 proc., padidėjimą labiausiai nulėmė išlaidos vakcinoms nuo COVID-19 (1,6 mlrd. EUR), taip pat išlaidos pagal kaimynystės ir pasirengimo narystei priemones (0,6 mlrd. EUR).

— EŽŪGF išlaidos sumažėjo nuo 44,0 mlrd. EUR 2019 m. iki 40,5 mlrd. EUR 2020 m. 3,5 mlrd. EUR, arba 8 proc., sumažėjimą labiausiai nulėmė sumų, kurių prireikė tiesioginėms išmokoms, kuriomis siekta prisidėti prie ūkininkų pajamų, sumažėjimas 2,6 mlrd. EUR.

7.3. TURTAS

Didžiausia balanse įrašyto turto dalis yra susijusi su finansiniu turtu (išskyrus pinigus ir pinigų ekvivalentus) – ji sudaro 40,4 proc. viso ES turto; po finansinio turto eina gautinos sumos ir išankstinis finansavimas – atitinkamai 26,6 ir 22,4 proc.

ES konsoliduotojo turto sudėtis

2020 m. gruodžio 31 d. visas turtas sudarė 280,0 mlrd. EUR, t. y. padidėjo apie 101,1 mlrd. EUR, arba 56,5 proc., palyginti su ankstesniais metais (2019 m. – 178,9 mlrd. EUR), labiausiai dėl šių pagrindinių pokyčių:

— gautinos sumos padidėjo nuo 24,0 mlrd. EUR 2019 m. iki 74,5 mlrd. EUR 2020 m. Reikšmingas 50,5 mlrd. EUR padidėjimas pirmiausia yra susijęs su JK pasitraukimu iš Europos Sąjungos ir su dėl to susidariusiomis gautinomis sumomis (47,5 mlrd. EUR).

— Paskolos padidėjo nuo 52,7 mlrd. EUR 2019 m. iki 93,3 mlrd. EUR 2020 m. Reikšmingas 40,6 mlrd. EUR arba 77,0 proc. padidėjimas pirmiausia atspindi pagal priemonę SURE kaip finansinė parama suteiktas paskolas (39,5 mlrd. EUR).

— Išankstinis finansavimas padidėjo nuo 51,4 mlrd. EUR 2019 m. iki 62,7 mlrd. EUR 2020 m. 11,3 mlrd. EUR, arba 22,0 proc., padidėjimą labiausiai nulėmė tai, kad 2020 m. nebuvo susigrąžintas 2019 m. metinis išankstinis finansavimas, susijęs su Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvos priemonėmis (6,6 mlrd. EUR), ir išankstinis finansavimas, skirtas vakcinų kūrimui kovojant su COVID-19 pandemija (1 mlrd. EUR).

16,7 mlrd. EUR pinigų likutį metų pabaigoje sudaro šie pagrindiniai elementai:

— 9,4 mlrd. EUR mokėjimų suma, nepanaudota metų pabaigoje; iš jos, 7,9 mlrd. EUR yra susiję su asignuotosiomis pajamomis. Į asignuotąsias pajamas įtraukti pinigai (1,3 mlrd. EUR), gauti pardavus apyvartinius taršos leidimus ir susigrąžinti iš EIB po to, kai valstybės narės juos paskyrė Inovacijų fondui.

— 2,4 mlrd. EUR suma, priklausanti finansinėms priemonėms, pirmiausia yra susijusi su pinigų ekvivalentais, kuriuos Komisijos vardu valdo patikėtiniai ir kurie skirti konkrečioms iš ES biudžeto finansuojamoms finansinių priemonių programoms įgyvendinti, ir pinigai bei pinigų ekvivalentai, laikomi garantijų fonduose, susijusiuose su biudžeto garantija. Pinigai, priklausantys finansinėms priemonėms ir garantijų fondams, gali būti naudojami tik įgyvendinant atitinkamas programas.

— 1,6 mlrd. EUR suma, priklausanti agentūroms ir bendrosioms įmonėms ir tų subjektų vardu valdoma Komisijos iždo.

— Pinigai, susiję su 1,5 mlrd. EUR baudomis, yra pinigai, daugiausia susiję su pinigais, gautais iš Komisijos skirtų baudų, kurių atžvilgiu bylos dar nebaigtos nagrinėti, ir mažesnė jų suma yra susijusi su galutinai gautomis baudomis, į biudžetą perkeltinomis kitais metais.

— Pinigai (1,4 mlrd. EUR), susiję su kitomis konsoliduotosiomis institucijomis, agentūromis ir įstaigomis.

Išankstinis finansavimas

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad išankstinio finansavimo lygiui didelį poveikį daro DFP ciklas, pavyzdžiui, galima numanyti, kad DFP laikotarpio pradžioje valstybėms narėms pagal sanglaudos politiką bus išmokėti dideli avansai ir šiomis sumomis valstybės narės toliau galės naudotis iki programų užbaigimo. Taip pat išmokamas metinis išankstinis finansavimas, kuris turi būti panaudotas per metus arba susigrąžintas kitais metais, kai užbaigiamas metinis sąskaitų ciklas. Komisija deda visas pastangas siekdama užtikrinti deramą išankstinio finansavimo lygį. Turi būti išlaikyta pakankamo projektų finansavimo užtikrinimo ir išlaidų pripažinimo laiku pusiausvyra.

Visa išankstinio finansavimo suma (išskyrus kitus avansus valstybėms narėms ir įnašus į patikos fondą „Bêkou“ ir patikos fondą Afrikai) ES balanse yra 55,5 mlrd. EUR (2019 m. – 44,4 mlrd. EUR) ir beveik visa ši suma susijusi su Komisijos veikla. Maždaug 58 proc. Komisijos išankstinio finansavimo yra susiję su pasidalijamuoju valdymu, t. y. biudžeto vykdymas yra perduotas valstybėms narėms (priežiūros veiklą toliau vykdo Komisija).

Komisijos išankstinis finansavimas pagal valdymo būdus

7.4. ĮSIPAREIGOJIMAI

Svarbiausi balanso įsipareigojimų straipsniai visų pirma yra šie keturi straipsniai: i) pensijų įsipareigojimai ir kitų išmokų darbuotojams, mokamų pasibaigus tarnybos laikui, įsipareigojimai; ii) pasiskolintos lėšos; iii) mokėtinos sumos trečiosioms šalims ir iv) sukauptos sąnaudos.

ES konsoliduotojo balanso įsipareigojimų sudėtis

2020 m. gruodžio 31 d. visi įsipareigojimai sudarė 313,5 mlrd. EUR, t. y. padidėjo 62,0 mlrd. EUR, arba 24,7 proc., palyginti su ankstesniais metais (251,5 mlrd. EUR).

Pagrindiniai pokyčiai buvo susiję su tokiais veiksniais:

— Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams, mokamos pasibaigus tarnybos laikui, padidėjo nuo 97,7 EUR 2019 m. iki 116,0 EUR 2020 m. 18,3 mlrd. EUR, arba 18,7 proc., padidėjimą labiausiai nulėmė aktuariniai nuostoliai dėl finansinių prielaidų, atsiradę diskonto normai dar labiau sumažėjus.

— Pasiskolintos lėšos padidėjo nuo 52,6 mlrd. EUR 2019 m. iki 93,2 mlrd. EUR 2020 m. 40,6 mlrd. EUR, arba 77,2 proc., padidėjimas daugiausia rodo SURE obligacijų emisijos sumas, 2020 m. pabaigoje sudariusias 39,5 mlrd. EUR.

— Mokėtinos sumos padidėjo nuo 27,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 32,4 mlrd. EUR 2020 m. 5,2 mlrd. EUR, arba 19,1 proc., padidėjimą labiausiai nulėmė atvirieji prašymai kompensuoti išlaidas pagal 2014–2020 m. DFP, gauti pačioje metų pabaigoje ir neišnagrinėti arba neapmokėti dėl to, kad nebuvo mokėjimų asignavimų.

Iš viso gauti prašymai kompensuoti išlaidas ir sąskaitos faktūros, balanse pripažinti mokėtinomis sumomis

Grynasis turtas

Turtą viršijantys įsipareigojimai nereiškia, kad ES institucijos ir įstaigos yra patekusios į sunkią finansinę padėtį, greičiau tai rodo, kad tam tikri įsipareigojimai bus finansuojami iš būsimų metinių biudžetų. Pagal kaupiamosios apskaitos taisykles daug išlaidų yra pripažįstamos einamaisiais metais, nors jos gali būti faktiškai apmokėtos kitais arba dar vėlesniais metais ir dengiamos iš būsimų biudžetų; susijusios pajamos bus apskaitomos tik būsimais laikotarpiais. Didžiausios minėtinos sumos yra EŽŪGF veiklos lėšos (didžioji jų dalis paprastai išmokama kitų metų pirmąjį ketvirtį) ir išmokų darbuotojams įsipareigojimas (mokėtinas ateinančius kelis dešimtmečius). Didelis iš valstybių narių pareikalautinų sumų sumažėjimas nuo 77,6 mlrd. EUR 2019 m. iki 38,5 mlrd. EUR 2020 m. pirmiausia atsirado dėl pajamų, susijusių su grynosiomis sumomis, kurias turi sumokėti JK pagal Susitarimą dėl išstojimo, pasirašytą jai išstojus iš Sąjungos 2020 m. (žr. ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų 2.6.1.2 pastabą).

8. ES POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA, VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

Europos Sąjunga (ES) – sąjunga, kuriai valstybės narės suteikia kompetenciją siekti jų bendrų tikslų. Sąjunga yra grindžiama šiomis vertybėmis: pagarba žmogaus orumui, laisve, demokratija, lygybe, teisine valstybe ir pagarba žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises. Šios vertybės yra bendros valstybėms narėms, gyvenančioms visuomenėje, kurioje vyrauja pliuralizmas, nediskriminavimas, tolerancija, teisingumas, solidarumas ir moterų bei vyrų lygybė.

8.1. POLITINĖ IR FINANSINĖ SISTEMA

ES sutartys

Pagrindiniai tikslais ir principai, kuriais vadovaujasi Sąjunga ir Europos institucijos, yra apibrėžti Sutartyse. Sąjunga ir ES institucijos gali veikti tik neperžengdamos kompetencijos, kuri, siekiant Sutartyse nustatytų tikslų, joms šiose Sutartyse suteikta, ribų ir vadovaudamosi subsidiarumo bei proporcingumo principais (18). Kad galėtų siekti savo tikslų ir vykdyti savo politiką, Sąjunga pasirūpina reikiamomis finansinėmis priemonėmis. Komisija yra atsakinga už Sąjungos bendrojo intereso rėmimą, be kita ko, biudžeto vykdymą ir programų valdymą bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir laikantis patikimo finansų valdymo principų.

Sutartyje nustatytų tikslų ES siekia naudodamasi įvairiomis priemonėmis, viena jų – ES biudžetas. Kitos, pavyzdžiui, yra bendra teisės aktų sistema arba bendros politikos strategijos.

Komisijos politiniai prioritetai

Komisijos politiniai prioritetai apibrėžiami Komisijos pirmininko nustatytose politinėse gairėse. 2019 m. gruodžio 1 d. kadenciją pradėjo Pirmininkės U. von der Leyen vadovaujama Komisija. Ji daugiausia dėmesio skirs šiems šešiems plataus užmojo tikslams:

ŠEŠI PLATAUS UŽMOJO TIKSLAI

Europos žaliasis kursas

— Siekis tapti pirmuoju neutralaus poveikio klimatui žemynu.

Prie skaitmeninio amžiaus prisitaikiusi Europa

— Galimybių žmonėms suteikimas naujosios kartos technologijomis.

Žmonėms tarnaujanti ekonomika

— Socialinio sąžiningumo ir gerovės siekimas.

Pasaulyje stipresnė Europa

— Stiprindama unikalų savo, kaip atsakingos pasaulinės lyderės, prekės ženklą, daugiau siekianti Europa.

Europinės gyvensenos propagavimas

— Lygybę puoselėjančios Sąjungos, kurioje visi turime vienodas galimybes, kūrimas.

Naujas postūmis Europos demokratijai

— Mūsų demokratijos puoselėjimas, apsauga ir stiprinimas.

Daugiametė finansinė programa ir išlaidų programos

kad ES lėšų gavėjams ir bendrą finansavimą teikiančioms nacionalinėms valdžios institucijoms būtų pateikta nuosekli ilgalaikė vizija. Nustatomos didžiausios metinės visų ES išlaidų ir pagrindinių išlaidų kategorijų sumos (viršutinės ribos). Visų išlaidų kategorijų viršutinių ribų suma yra įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba. DFP priimama Taryboje vienbalsiai pritarus visoms valstybėms narėms ir gavus Europos Parlamento leidimą. Naujoji 2021–2027 m. daugiametė finansinė programa buvo priimta 2020 m. gruodžio 17 d.

Metinis biudžetas

Komisijos parengtą metinį biudžetą paprastai iki gruodžio mėn. vidurio tvirtina Europos Parlamentas ir Taryba, laikydamiesi SESV 314 straipsnyje nustatytos procedūros. Pagal biudžeto subalansuotumo principą visos pajamos turi būti lygios visoms atitinkamų finansinių metų išlaidoms (mokėjimų asignavimams).

Pagrindinis ES finansavimo šaltinis yra nuosavų išteklių pajamos, kurias papildo kitos pajamos. Nuosavi ištekliai yra trijų rūšių: tradiciniai nuosavi ištekliai (daugiausia muitai), nuosavi ištekliai iš pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir nuosavi ištekliai iš bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP). Kitos pajamos, gaunamos iš ES veiklos (pvz., už konkurencijos pažeidimus skirtos baudos), paprastai sudaro mažiau nei 10 proc. visų pajamų (neatsižvelgiant į vienkartinį JK išstojimo iš ES poveikį 2020 m. metinėse ataskaitose). Visa biudžetui finansuoti reikalingų nuosavų išteklių suma nustatoma iš visų išlaidų atėmus kitas pajamas.

Valdymo būdai

ES biudžetas vykdomas trimis valdymo būdais (pagal juos nustatoma, kaip pinigai išmokami ir valdomi):

— Pasidalijamasis valdymas. Didelė biudžeto dalis (apie 3/4 biudžeto) Komisijos yra valdoma pagal pasidalijamojo valdymo su valstybėmis narėmis principą, visų pirma struktūrinių fondų ir žemės ūkio srityse.

— Tiesioginis valdymas. Komisija taip pat pati valdo programas ir gali specialių programų įgyvendinimą pavesti vykdomosioms įstaigoms.

— Netiesioginis valdymas. Sprendimai dėl išlaidų taip pat gali būti netiesiogiai valdomi per kitas įstaigas Europos Sąjungoje arba už jos ribų. Finansiniame reglamente ir (arba) susitarimuose dėl įnašo apibrėžiami būtini šių subjektų kontrolės ir ataskaitų teikimo mechanizmai ir Komisijos vykdoma priežiūra, kai biudžeto vykdymo užduotys pavedamos nacionalinėms agentūroms, Europos investicijų banko grupei, trečiosioms šalims, tarptautinėms organizacijoms (pvz., Pasaulio bankui arba Jungtinėms Tautoms) ir kitiems subjektams (pvz., ES decentralizuotoms agentūroms, bendrosioms įmonėms).

Finansinis reglamentas

Bendrajam biudžetui taikomas Finansinis reglamentas (FR) (19) yra svarbiausias ES finansų reglamentavimo struktūros teisės aktas. Jame išsamiai apibrėžiamos ES biudžeto vykdymui taikomos finansinės taisyklės ir įvairių subjektų, dalyvaujančių užtikrinant, kad pinigai būtų naudojami patikimai ir kad būtų pasiekti nustatyti tikslai, vaidmuo.

8.2. VALDYMAS IR ATSKAITOMYBĖ

8.2.1. Institucinė struktūra

ES institucine struktūra siekiama skatinti jos vertybes, siekti jos tikslų, tarnauti jos, jos piliečių ir valstybių narių interesams, taip pat užtikrinti jos politikos ir veiksmų nuoseklumą, veiksmingumą ir tęstinumą. Organizacinę struktūrą sudaro institucijos, agentūros ir kitos ES įstaigos, įtrauktos į ES konsoliduotąsias ataskaitas laikantis Finansiniame reglamente nustatytų konsolidavimo kriterijų ir taikytinų apskaitos taisyklių (žr. subjektų, kurių atskaitomybę reikia konsoliduoti, sąrašą ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų 9 pastaboje).

Europos Parlamentas bendrai su Taryba vykdo teisėkūros ir biudžetines funkcijas. Komisija yra politiškai atskaitinga Europos Parlamentui. Taryba taip pat vykdo politikos formavimo ir koordinavimo funkcijas vadovaudamasi Europos Vadovų Tarybos nustatytomis Sąjungos bendrosiomis politinėmis gairėmis ir prioritetais.

Europos Komisija yra vykdomoji Europos Sąjungos institucija. Ji propaguoja Sąjungos bendruosius interesus ir tuo tikslu imtasi atitinkamų iniciatyvų. Ji užtikrina, kad valstybės narės taikytų Sutartis, ir prižiūri, kaip jos taiko Sąjungos teisę, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui. Ji vykdo koordinavimo, vykdomąsias ir valdymo funkcijas, vykdo biudžetą ir valdo programas.

Komisija vykdo biudžetą daugiausia bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis (20). Drauge jos užtikrina, kad asignavimai būtų naudojami vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais. Pasidalijamojo valdymo atvejais reglamentuose valstybėms narėms nustatomi biudžeto vykdymo kontrolės ir audito įpareigojimai ir su tuo susijusios pareigos. Juose taip pat nustatomos kiekvienos ES institucijos pareigos ir išsamios su jų išlaidomis susijusios taisyklės.

8.2.2. Komisijos valdymo struktūra

Komisijos valdymo tvarka ir tai, kaip ja užtikrinama, kad Komisija veiktų kaip šiuolaikiška, atskaitinga ir į rezultatus orientuota institucija, aprašyta 2020 m. birželio 24 d. Komunikate dėl Europos Komisijos valdymo (C(2020) 4240).

Komisija vykdo šias funkcijas vadovaujama Komisijos narių kolegijos, kuri nustato prioritetus ir prisiima visą politinę atsakomybę už Komisijos darbą. Kaip kolegija, Komisija veiklą vykdo vadovaudamasi savo pirmininko politinėmis gairėmis – pirmininkas, pateikdamas pirmininko politines gaires, pristato tikslus, kurių ketina siekti. Pirmininkas priima sprendimą dėl Komisijos vidaus organizacinės struktūros, siekdamas užtikrinti veiklos nuoseklumą, veiksmingumą ir kolegialumą. Vidaus tvarka nustatoma griežtos kontrolės ir valdymo priemonių struktūra, ir dėl šios struktūros Komisijos narių kolegija gali prisiimti politinę atsakomybę už Komisijos veiklą (21).

Komisijos narių kolegija praktinį biudžeto vykdymą ir finansų valdymą paveda generaliniams direktoriams ir tarnybų vadovams, vadovaujantiems Komisijos administracinei struktūrai. Remiantis šiuo decentralizuotu požiūriu kuriama administravimo kultūra, kuri skatina valstybės tarnautojus prisiimti atsakomybę už veiklą, kurią jie kontroliuoja, ir reikalauja, kad jie užtikrintų veiklos, už kurią jie yra atsakingi, vykdymą.

8.2.3. Komisijos finansų valdymas

Su finansų valdymu susijusios funkcijos ir pareigos Komisijoje aiškiai apibrėžtos (pvz., Finansiniame reglamente ir vidaus taisyklėse (22)) ir atitinkamai įgyvendinamos. Kaip deleguotieji leidimus suteikiantys pareigūnai, Komisijos generaliniai direktoriai ir tarnybų vadovai yra atsakingi už patikimą ES išteklių finansinį valdymą, Finansinio reglamento nuostatų laikymąsi, rizikos valdymą ir tinkamos vidaus kontrolės sistemos sukūrimą.

Leidimus suteikiančių pareigūnų atsakomybė apima visą valdymo procesą, pradedant tuo, ką reikia padaryti, norint pasiekti institucijos nustatytus politikos tikslus, ir baigiant veiklos valdymu, kiek tai susiję su pačia veikla ir patikimu finansų valdymu. Užduotys gali būti toliau perdeleguotos direktoriams, skyrių vadovams ir kitiems asmenims, kurie tokiu būdu tampa perdeleguotaisiais leidimus suteikiančiais pareigūnais. Kiekvienas deleguotasis leidimus suteikiantis pareigūnas gali pasitelkti vieną ar du direktorius, atsakingus už rizikos valdymą ir vidaus kontrolę, prižiūrėti ir stebėti, kaip įgyvendinamos vidaus kontrolės sistemos.

Komisijos centrinės tarnybos teikia rekomendacijas ir patarimus, taip pat skatina geriausią praktiką, be kita ko, veiklą vykdant Organizacinio valdymo tarybai.

Finansiniame reglamente reikalaujama, kad kiekvienas leidimus suteikiantis pareigūnas parengtų metinę veiklos ataskaitą (MVA), kurioje būtų nurodoma, kas per metus pasiekta, taip pat aprašoma vidaus kontrolė ir finansų valdymas. Metinėje veiklos ataskaitoje patvirtinama, kad ištekliai buvo naudojami laikantis patikimo finansų valdymo principų ir kad taikomos kontrolės procedūros, kuriomis užtikrinamos būtinos garantijos, susijusios su pagrindinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu. Metinė ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaita yra pagrindinė priemonė, kuria Komisijos narių kolegija prisiima politinę atsakomybę už finansinį ES biudžeto valdymą.

Komisijos apskaitos pareigūnas centralizuotai atsako už iždo valdymą, susigrąžinimo procedūras, apskaitos taisyklių nustatymą remiantis tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS), apskaitos sistemų tvirtinimą ir Komisijos bei ES konsoliduotųjų metinių ataskaitų rengimą. Be to, apskaitos pareigūnas turi pasirašyti metines ataskaitas, pareikšdamas, kad jose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai. Metines ataskaitas tvirtina Komisijos narių kolegija. Apskaitos pareigūnas veikia nepriklausomai ir jam tenka didelė atsakomybė, susijusi su finansinių ataskaitų teikimu Komisijoje.

Komisijos vidaus auditorius taip pat atlieka centralizuotą ir nepriklausomą funkciją ir teikia nepriklausomas konsultacijas, nuomones ir rekomendacijas dėl Komisijos, ES agentūrų ir kitų autonominių įstaigų vidaus kontrolės sistemų kokybės ir veikimo.

Audito pažangos komitetas užtikrina vidaus auditoriaus nepriklausomumą ir stebi vidaus audito darbo kokybę ir tolesnius veiksmus, kurių Komisija imasi atsižvelgdama į vidaus ir išorės audito rekomendacijas, taip pat į su biudžeto įvykdymo patvirtinimu susijusius Europos Audito Rūmų nustatytus faktus ir rekomendacijas dėl metinių konsoliduotųjų ES finansinių ataskaitų patikimumo. Tai, kad komitetas atlieka patariamąją funkciją, padeda apskritai toliau didinti Komisijos veiksmingumą ir efektyvumą siekiant tikslų ir sudaro geresnes sąlygas kolegijai vykdyti Komisijos valdymo, rizikos valdymo ir vidaus kontrolės praktikos priežiūrą.

8.2.4. Išorės auditas ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūra

Laikantis patikimo finansų valdymo principų, lėšos turi būti valdomos veiksmingai, efektyviai ir ekonomiškai. Veikia visapusišku atsiskaitymu, vidaus auditu ir politine kontrole grindžiama atskaitomybės sistema, reikalinga norint suteikti pagrįstą patikinimą, kad ES lėšos yra sėkmingai ir tinkamai panaudotos.

Europos Audito Rūmai kasmet tikrina ataskaitų patikimumą, tai, ar visos pajamos gautos ir visos išlaidos patirtos teisėtai ir tvarkingai, taip pat ar finansų valdymas ir biudžeto sudarymo kokybiniai aspektai, įskaitant veiklos rezultatų aspektą, yra patikimi. Europos Audito Rūmų metinės ataskaitos paskelbimas yra biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros pradžia. Auditoriai taip pat rengia specialiąsias ataskaitas dėl konkrečių išlaidų ar politikos sričių arba tam tikrais biudžeto ar valdymo klausimais.

Tarybai pateikus rekomendaciją, Europos Parlamentas sprendžia, ar galutinai pritarti tam, kaip Komisija įvykdė ES biudžetą atitinkamais metais (tai vadinama biudžeto įvykdymo patvirtinimu). Vykdant metinę biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrą užtikrinama, kad Komisija būtų politiškai atskaitinga už ES biudžeto vykdymą.

Biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimas priimamas taip pat remiantis Komisijos integruotosiomis finansinėmis ir atskaitomybės ataskaitomis, Komisijos narių klausymais Europos Parlamente ir pateiktais atsakymais į Komisijai adresuotus klausimus raštu.

KONSOLIDUOTŲJŲ ATASKAITŲ PASTABA

2020 m. Europos Sąjungos konsoliduotosios metinės ataskaitos parengtos remiantis informacija, kurią institucijos ir įstaigos pateikė pagal Europos Sąjungos bendrajam biudžetui taikomo Finansinio reglamento 246 straipsnio 2 dalį. Pareiškiu, kad ataskaitos parengtos pagal šio Finansinio reglamento XIII antraštinę dalį, laikantis apskaitos principų, taisyklių ir metodų, nurodytų finansinių ataskaitų aiškinamuosiuose raštuose.

Iš šių institucijų ir įstaigų apskaitos pareigūnų gavau visą informaciją, kurios patikimumą patvirtino minėtieji pareigūnai ir kuri būtina ataskaitoms, kuriose nurodyti Europos Sąjungos turtas, įsipareigojimai ir biudžeto vykdymas, parengti.

Remdamasi šia informacija ir tokiomis patikromis, kurios, mano manymu, buvo būtinos Europos Komisijos ataskaitoms pasirašyti, patvirtinu, kad esu pagrįstai įsitikinusi, jog ataskaitose visais reikšmingais aspektais teisingai parodyta Europos Sąjungos finansinė būklė, operacijų rezultatai ir pinigų srautai.

Rosa ALDEA BUSQUETS Komisijos apskaitos pareigūnė 2021 m. birželio 18 d.

KONSOLIDUOTOSIOS FINANSINĖS ATASKAITOS IR AIŠKINAMOSIOS PASTABOS (1)

TURINYS

BALANSAS 35

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA 36

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA 37

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA 38

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI 39

1. SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI 39

2. BALANSO PASTABOS 53

3. PELNO IR NUOSTOLIŲ ATASKAITOS PASTABOS 91

4. NEAPIBRĖŽTIEJI ĮSIPAREIGOJIMAI IR TURTAS 100

5. BIUDŽETINIAI IR TEISINIAI ĮSIPAREIGOJIMAI 105

6. FINANSINĖS RIZIKOS VALDYMAS 110

7. SUSIJUSIŲ ŠALIŲ TEIKIAMA INFORMACIJA 124

8. ĮVYKIAI PO PASKUTINĖS ATASKAITINIO LAIKOTARPIO DIENOS 126

9. KONSOLIDAVIMO MASTAS 126

BALANSAS

mln. EUR Pastaba 2020 12 31 2019 12 31 ILGALAIKIS TURTAS Nematerialusis turtas 2.1 620 515 Nekilnojamasis turtas, įranga ir įrenginiai 2.2 11 682 11 380 Investicijos, apskaitytos taikant nuosavybės metodą 2.3 588 591 Finansinis turtas 2.4 99 214 66 714 Išankstinis finansavimas 2.5 34 519 26 240 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.6 45 813 3 607 192 434 109 047 TRUMPALAIKIS TURTAS Finansinis turtas 2.4 13 881 4 514 Išankstinis finansavimas 2.5 28 229 25 206 Iš prekybos gautinos sumos ir neprekybinės susigrąžintinos sumos 2.6 28 681 20 367 Atsargos 2.7 80 68 Pinigai ir pinigų ekvivalentai 2.8 16 742 19 745 87 613 69 900 IŠ VISO TURTO 280 047 178 947 ILGALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Pensijos ir kitos išmokos darbuotojams 2.9 (116 020 ) (97 659 ) Atidėjiniai 2.10 (3 878 ) (3 707 ) Finansiniai įsipareigojimai 2.11 (84 399 ) (53 071 ) (204 297 ) (154 437 ) TRUMPALAIKIAI ĮSIPAREIGOJIMAI Atidėjiniai 2.10 (1 527 ) (1 116 ) Finansiniai įsipareigojimai 2.11 (10 649 ) (1 446 ) Mokėtinos sumos 2.12 (32 408 ) (27 241 ) Sukauptos sąnaudos ir būsimojo laikotarpio pajamos 2.13 (64 584 ) (67 230 ) (109 167 ) (97 033 ) IŠ VISO ĮSIPAREIGOJIMŲ (313 464 ) (251 470 ) GRYNASIS TURTAS (33 418 ) (72 523 ) Rezervai 2.14 5 062 5 037 Iš valstybių narių pareikalautinos sumos1 (2) 2.15 (38 480 ) (77 560 ) GRYNASIS TURTAS (33 418 ) (72 523 )

FINANSINĖS VEIKLOS ATASKAITA

mln. EUR Pastaba 2020 m. 2019 m. PAJAMOS Pajamos iš neprekybinių operacijų BNP ištekliai 3.1 125 393 108 820 Tradiciniai nuosavi ištekliai 3.2 19 559 21 235 PVM ištekliai 3.3 17 858 18 128 Baudos 3.4 452 4 291 Susigrąžintos išlaidos 3.5 1 355 2 627 Susitarimas dėl JK išstojimo 3.6 47 456 — Kita 3.7 7 116 2 072 219 190 157 174 Pajamos iš prekybos operacijų Finansinės pajamos 3.8 3 434 1 817 Kita 3.9 1 404 1 298 4 838 3 116 Visos pajamos 224 028 160 289 IŠLAIDOS Patirtos valstybių narių 3.10 Europos žemės ūkio garantijų fondas (40 461 ) (43 951 ) Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai ir kitos kaimo plėtros priemonės (14 467 ) (13 541 ) Europos regioninės plėtros fondas ir Sanglaudos fondas (41 118 ) (35 178 ) Europos socialinis fondas (13 677 ) (11 218 ) Kita (2 701 ) (2 608 ) Patirtos Komisijos, vykdomųjų įstaigų ir patikos fondų 3.11 (22 094 ) (18 942 ) Patirtos kitų ES agentūrų ir įstaigų 3.12 (3 530 ) (3 131 ) Patirtos trečiųjų šalių ir tarptautinių organizacijų 3.12 (4 178 ) (4 085 ) Patirtos kitų subjektų 3.12 (3 257 ) (2 875 ) Darbuotojų ir pensijų išlaidos 3.13 (11 995 ) (11 613 ) Finansinės išlaidos 3.14 (2 188 ) (1 491 ) Kitos išlaidos 3.15 (6 946 ) (6 862 ) Iš viso išlaidų (166 612 ) (155 493 ) METŲ EKONOMINIS REZULTATAS 57 416 4 796

PINIGŲ SRAUTŲ ATASKAITA

mln. EUR 2020 m. 2019 m. Ekonominis metų rezultatas 57 416 4 796 Pagrindinė veikla Amortizacija 113 107 Nusidėvėjimas 1 047 1 022 Paskolų (padidėjimas) / sumažėjimas (40 624 ) 1 255 Išankstinio finansavimo (padidėjimas) / sumažėjimas (11 301 ) (1 472 ) Iš prekybos gautinų sumų ir neprekybinių susigrąžintinų sumų (padidėjimas) / sumažėjimas (50 519 ) 691 Atsargų (padidėjimas) / sumažėjimas (12) 5 Pensijų ir kitų išmokų darbuotojams įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) 18 360 17 203 Atidėjinių padidėjimas / (sumažėjimas) 581 693 Finansinių įsipareigojimų padidėjimas / (sumažėjimas) 40 531 (1 389 ) Mokėtinų sumų padidėjimas / (sumažėjimas) 5 166 (4 985 ) Sukauptų sąnaudų ir būsimojo laikotarpio pajamų padidėjimas / (sumažėjimas) (2 645 ) 4 041 Ankstesnių metų biudžeto perteklius, įtrauktas kaip nepiniginės pajamos (3 218 ) (1 803 ) Išmokų darbuotojams įsipareigojimo (negrynųjų pinigų pokyčio, neįtraukto į finansinės veiklos ataskaitą) pakartotinis vertinimas (15 155 ) (14 164 ) Kiti nepiniginiai pokyčiai 63 111 Investicinė veikla Nematerialiojo turto ir nekilnojamojo turto, įrangos bei įrenginių vertės (padidėjimas) / sumažėjimas (1 566 ) (1 392 ) Investicijų, apskaitytų taikant nuosavybės metodą, (padidėjimas) / sumažėjimas 3 (1) Parduoti laikomo finansinio turto (padidėjimas) / sumažėjimas (1 180 ) (2 964 ) Tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus arba deficito (padidėjimas)/sumažėjimas (62) (121) GRYNIEJI PINIGŲ SRAUTAI (3 004 ) 1 633 Pinigų ir pinigų ekvivalentų grynasis padidėjimas / (sumažėjimas) (3 004 ) 1 633 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pradžioje 19 745 18 113 Pinigai ir pinigų ekvivalentai metų pabaigoje 16 742 19 745

GRYNOJO TURTO POKYČIŲ ATASKAITA

mln. EUR Iš valstybių narių pareikalautinos sumos Sukauptas perteklius / (deficitas) Kiti rezervai Tikrosios vertės rezervas Grynasis turtas LIKUTIS 2018 12 31 (66 424 ) 4 730 231 (61 464 ) Garantijų fondo rezervo pokytis (21) 21 — — Tikrosios vertės pokyčiai — — 160 160 Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai (14 164 ) — — (14 164 ) Kita 56 (105) — (49) 2018 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (1 803 ) — — (1 803 ) Ekonominis metų rezultatas 4 796 — — 4 796 LIKUTIS 2019 12 31 (77 560 ) 4 646 391 (72 523 ) Garantijų fondo rezervo pokytis (173) 173 — — Tikrosios vertės pokyčiai — — 105 105 Išmokų darbuotojams įsipareigojimų pakartotiniai vertinimai (15 155 ) — — (15 155 ) Kita 210 (252) — (42) 2019 m. biudžeto vykdymo rezultatas, pervestas valstybėms narėms (3 218 ) — — (3 218 ) Ekonominis metų rezultatas 57 416 — — 57 416 LIKUTIS 2020 12 31 (38 480 ) 4 566 496 (33 418 )

FINANSINIŲ ATASKAITŲ AIŠKINAMIEJI RAŠTAI

Reikėtų atkreipti dėmesį, kad šiose lentelėse su JK susijusios sumos taip pat yra pateiktos kategorijoje „Valstybės narės“, nes, nors JK pasitraukė iš Sąjungos 2020 m. vasario 1 d., pereinamuoju laikotarpiu iki 2020 m. gruodžio 31 d. su Sąjunga ji tebeturėjo finansinių ryšių, lygiaverčių valstybės narės ryšiams.

1. SVARBIAUSI APSKAITOS PRINCIPAI

1.1. TEISINIS PAGRINDAS IR APSKAITOS TAISYKLĖS

ES ataskaitos rengiamos pagal 2018 m. liepos 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES, bei panaikinamas Reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 966/2012, toliau – Finansinis reglamentas (FR).

Pagal Finansinio reglamento 80 straipsnį ES finansinės ataskaitos rengiamos remiantis kaupiamosios apskaitos taisyklėmis, kurios grindžiamos tarptautiniais viešojo sektoriaus apskaitos standartais (TVSAS). Siekiant užtikrinti ES konsoliduotųjų finansinių ataskaitų vidaus nuoseklumą, visos institucijos ir ES įstaigos, kurių atskaitomybė konsoliduojama, taiko šias Komisijos apskaitos pareigūno patvirtintas apskaitos taisykles.

Naujų ir iš dalies pakeistų Europos Sąjungos apskaitos taisyklių taikymas

Naujos Europos Sąjungos apskaitos taisyklės, kurios taikomos metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2020 m. sausio 1 d. arba vėliau

Nėra naujų Europos Sąjungos apskaitos taisyklių, kurios būtų taikomos metiniams ataskaitiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2020 m. sausio 1 d. arba vėliau.

Naujos patvirtintos, bet 2020 m. gruodžio 31 d. dar neįsigaliojusios apskaitos taisyklės

2020 m. gruodžio 17 d. Europos Komisijos apskaitos pareigūnas patvirtino pataisytą ES apskaitos taisyklę Nr. 11 „Finansinės priemonės“, ji galioja ataskaitiniams laikotarpiams, prasidedantiems 2021 m. sausio 1 d. arba vėliau. Pataisyta ES apskaitos taisyklė Nr. 11 buvo atnaujinta atsižvelgiant į 41-ąjį TVSAS „Finansinės priemonės“, ir joje nustatyti ES subjektų finansinio turto ir finansinių įsipareigojimų įtraukimo į finansinę atskaitomybę principai.

Pagrindiniai pakeitimai ir jų tikėtinas poveikis ES 2021 m. ataskaitoms aprašyti toliau.

Nauji finansinio turto klasifikavimo ir vertinimo principai

Pataisytoje ES apskaitos taisyklėje Nr. 11 nustatytas principais grindžiamas finansinio turto klasifikavimo metodas taikant du kriterijus: subjekto taikomą jo finansinio turto valdymo modelį ir to turto sutartyje numatytų pinigų srautų charakteristikas. Pagal šiuos kriterijus finansinis turtas klasifikuojamas šiose kategorijose: amortizuota savikaina vertinamo finansinio turto, finansinio turto tikrąja verte, vertinant grynąjį turtą ir (arba) nuosavą kapitalą, arba tikrąja verte vertinamo finansinio turto kaip pertekliaus ir deficito.

Finansinis turtas, kuriam taikomos sutarties sąlygos ir kuris yra tik pagrindinė suma ir palūkanos, klasifikuojamas kaip amortizuota finansinio turto savikaina (jeigu finansinis turtas laikomas taikant valdymo modelį, kuriuo siekiama laikyti finansinį turtą siekiant gauti sutartyje numatytus pinigų srautus) arba kaip finansinis turtas tikrąja verte, vertinant grynąjį turtą ir (arba) nuosavą kapitalą (jeigu finansinis turtas laikomas taikant valdymo modelį, kurio tikslas pasiekiamas tiek gaunant sutartyje numatytus pinigų srautus, tiek parduodant finansinį turtą). Finansinis turtas, neatitinkantis kriterijų, kad jį būtų galima klasifikuoti kaip amortizuotą finansinio turto savikaina arba kaip finansinį turtą tikrąja verte, vertinant grynąjį turtą ir (arba) nuosavą kapitalą, visų pirma finansinis turtas, kai sutartyje numatyti pinigų srautai nėra tik pagrindinė suma ir palūkanos, arba kai turtas laikomas taikant kitus valdymo modelius, klasifikuojamas kaip tikrąja verte vertinamas finansinis turtas kaip perteklius ir deficitas.

Taikant šiuos principus, 2021 m. ES metinėse ataskaitose visos investicijos į nuosavą kapitalą, dabar klasifikuojamos kaip laikomas parduoti turtas, bus perklasifikuotos į tikrąja verte vertinamą finansinį turtą kaip perteklių ir deficitą. Numatoma, kad skolos vertybiniai popieriai taip pat bus perklasifikuoti į tikrąja verte vertinamą finansinį turtą kaip perteklių ir deficitą, atsižvelgiant į tai, kad ES valdo tuos turto portfelius ir vertina jų rezultatus tikrąja verte. Susijusį tikrosios vertės rezervą bus leista panaudoti grynajam turtui.

Naujas vertės sumažėjimo modelis

Dabartinis vertės sumažėjimo modelis yra grindžiamas patirtais nuostoliais, o pataisytoje ES apskaitos taisyklėje Nr. 11 nustatytas ateities perspektyvomis grindžiamas vertės sumažėjimo modelis, paremtas numatomais kredito nuostoliais, atsižvelgiant į visus galimus su įsipareigojimų neįvykdymu susijusius įvykius ir bet kokį kredito vertės didinimą, esantį sudėtine sutarties sąlygų dalimi. Kalbant apie taikytiną laikotarpį, taikomas etapinis metodas: jeigu kredito rizika labai nepadidėja, atidėjiniai vertinami pagal sumą, lygią 12 mėnesių tikėtiniems kredito nuostoliams (1 etapas). Jeigu kredito rizika labai padidėja (2 etapas) ir kai finansinio turto vertė sumažėja dėl kredito, atidėjiniai yra lygūs viso laikotarpio numatomiems kredito nuostoliams. Naujasis vertės sumažėjimo modelis taikomas visam finansiniam turtui, vertinamam kaip amortizuota finansinio turto savikaina, arba tikrąja verte, vertinant grynąjį turtą ir (arba) nuosavą kapitalą, paskolų įsipareigojimams ir finansinių garantijų sutartims.

Numatoma, kad dėl naujojo ateities perspektyvomis grindžiamo vertės sumažėjimo modelio 2021 m. ES metinėse finansinėse ataskaitose bus pripažinti papildomi atidėjiniai, – visų pirma tai pasakytina apie paskolas, kuriomis šalims partnerėms teikiama finansinė parama pagal makrofinansinės paramos ir Euratomo programas.

Finansinės garantijos apskaitymas

Pagal dabartinę ES apskaitos taisyklę Nr. 11 dauguma finansinių garantijų – visų pirma garantijos, teikiamos nemokamai arba už minimalų mokestį, – apskaitomos taikant ES apskaitos taisyklės Nr. 10 „Atidėjiniai, neapibrėžtieji įsipareigojimai ir neapibrėžtasis turtas“ principus, taigi arba pripažįstamos kaip atidėjiniai, arba atskleidžiamos kaip neapibrėžtieji įsipareigojimai – tai priklauso nuo nuostolio tikimybės.

Pataisyta ES apskaitos taisykle Nr. 11 reikalaujama visoms finansinių garantijų sutartims taikyti finansinių garantijų apskaitos reikalavimus, ir pirmiausia jos turi būti pripažįstamos tikrąja verte arba pagal numatomą viso laikotarpio kredito nuostolį, jeigu negalima nustatyti jokio patikimo tikrosios vertės mato. Vertinant vėliau, finansinių garantijų sutartys turėtų būti vertinamos didesne iš šių sumų: i) atidėjinių nuostoliams suma ir ii) pradine pripažinta suma, atėmus, kai taikytina, sukauptą pajamų amortizaciją, pripažįstamą pagal ES apskaitos taisyklės Nr. 4 „Pajamos iš prekybos operacijų“ principus.

Dėl to numatoma, kad 2021 m. ES finansinėse ataskaitose esamos finansinių garantijų sutartys bus klasifikuojamos ne kaip finansiniai atidėjiniai, bet kaip finansinių garantijų įsipareigojimai, ir bus iš naujo įvertinti pagal didesnę iš šių sumų: numatomą viso laikotarpio kredito nuostolį ir, jeigu taikytina,