Esamu ataskaitiniu laikotarpiu ataskaitas pateikė ne tos pačios valstybės narės, kurios pateikė ataskaitas per pirmąjį ataskaitinį laikotarpį, taip pat skiriasi ataskaitinių laikotarpių trukmė, todėl lyginti šių dviejų ataskaitinių laikotarpių negalima (taip bet kuriuo atveju nebūtų prieita prie prasmingų išvadų). Todėl šioje ataskaitoje ataskaitiniai laikotarpiai nėra lyginami.

Nepaisant šio reglamento 26 straipsnyje nustatytos pareigos teikti ataskaitas, tuo metu, kai buvo rengiama ši ataskaita, šešios valstybės narės – Austrija, Belgija, Kipras, Vengrija, Nyderlandai ir Portugalija – nebuvo pateikusios nacionalinių ataskaitų. Kai kurios valstybės narės, nepaisydamos to, kad duomenų pateikimo terminas buvo 2015 m. rugsėjo 30 d., savo duomenis pateikė labai vėlai, o tai turėjo reikšmingos įtakos planuojant šios Komisijos ataskaitos rengimo laiką. Keliose ataskaitose nepateikta tam tikros būtinos informacijos, dėl to buvo sunku atlikti išsamią analizę. Taip pat būta atvejų, kai pateikti duomenys buvo susiję su kitu laikotarpiu, nei prašyta.

Tai antroji ataskaita, pateikta pagal Reglamentą (EB) Nr. 1071/2009, ir ji apima laikotarpį nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2014 m. gruodžio 31 d. Pirmoji ataskaita apėmė laikotarpį nuo 2011 m. gruodžio 4 d. (data, nuo kurios pradėtas taikyti reglamentas) iki 2012 m. gruodžio 31 d. Esamas ataskaitinis laikotarpis yra suderintas su ataskaita dėl socialinių teisės aktų, susijusių su kelių transportu, įgyvendinimo, kaip reikalaujama Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 26 straipsnio 2 dalyje. Dėl tokio suderinimo valstybės narės ir suinteresuotosios šalys gali nuosekliai apžvelgti sektorių, susijusį su vidaus rinka ir socialinėmis taisyklėmis, per tą patį ataskaitinį laikotarpį.

e) keitimosi informacija su kitomis valstybėmis narėmis apžvalga pagal 18 straipsnio 2 dalį, į kurią visų pirma įtraukiamas per metus nustatytų pažeidimų, apie kuriuos pranešta kitoms valstybėms narėms, ir gautų atsakymų skaičius, taip pat prašymų bei atsakymų, per metus gautų pagal 18 straipsnio 3 dalį, skaičius.“

c) kiekvienais metais išduotų profesinės kompetencijos pažymėjimų skaičius;

Remiantis šio reglamento 3 straipsniu, įmonės, kurios verčiasi profesine vežimo kelių transportu veikla, turėtų turėti faktinę ir nuolatinę buveinę valstybėje narėje, būti nepriekaištingos reputacijos, būti tinkamos finansinės būklės ir turėti reikalaujamą profesinę kompetenciją. Be to, šio reglamento 4 straipsnyje nustatyta kelių transporto įmonių pareiga paskirti transporto vadybininką, turintį profesinės kompetencijos pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, jog jis turi įgūdžių ir žinių, reikalingų vežimo operacijoms veiksmingai ir nuolat valdyti laikantis visų teisinių ir gamybinių reikalavimų. Atsakomybė už tai, kad būtų patikrinta, ar transporto įmonės atitinka Reglamente (EB) Nr. 1071/2009 nustatytas sąlygas, tenka valstybėms narėms. Be to, gerai organizuotas administracinis valstybių narių bendradarbiavimas yra ypač svarbus didinant Europos Sąjungoje veikiančių įmonių stebėsenos veiksmingumą.

Komisija užsakė atlikti reglamentų (EB) Nr. 1071/2009 ir Nr. 1072/2009 ex post vertinimo tyrimą. Atitinkamose šios ataskaitos dalyse remiamasi to tyrimo metu gauta informacija.

III.Duomenų apie vykdomą profesinę vežimo kelių transportu veiklą analizė

1. Kelių transporto sektoriaus apžvalga nepriekaištingos reputacijos, finansinės būklės ir profesinės kompetencijos požiūriu

Šioje ataskaitos dalyje, remiantis valstybių narių pateikta informacija, aptariamas nacionalinių reikalavimų pateikimas, patikrinimų organizavimas, reikalavimų laikymosi lygis ir sunkumai, su kuriais susidurta. Atsižvelgiant į tai, kad valstybių narių pateiktos ataskaitos yra fragmentiškos, ši apžvalga nėra išsami. Prireikus valstybių narių ataskaitos yra papildomos pirmiau minėto įvertinimo tyrimo duomenimis.

Kaip tam tikromis sąlygomis leidžiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 3 straipsnio 2 dalį, kelios valstybės narės nustato nacionalinius reikalavimus, kuriuos, norint verstis profesine vežimo kelių transportu veikla, reikia įvykdyti kartu su keturiais reikalavimais, išdėstytais reglamente (nuolatinė ir faktinė buveinė, nepriekaištinga reputacija, tinkama finansinė būklė ir reikalaujama profesinė kompetencija). Pavyzdžiui, Slovakija nustatė papildomą reikalavimą, kuriuo nustatomas minimalus transporto vadybininko amžius – 21 metai. Austrija nustatė sąlygą, kad kelių transporto vežėjas savivaldybėje ar kitoje to paties arba šalia esančio administracinio rajono savivaldybėje turėtų reikiamas stovėjimo vietas ne keliuose. Ispanijoje taikomas papildomas reikalavimas pareiškėjams turėti tris transporto priemones, kurių bent vienos krovumas yra 60 tonų. Prancūzija, Italija ir Latvija nusprendė išplėsti pareigos laikytis taisyklių dėl galimybės verstis profesine vežimo kelių transportu veikla taikymo sritį, kad į ją patektų krovinių vežėjai, naudojantys kelių transporto priemones, kurių leistina pakrautos transporto priemonės masė neviršija 3,5 tonos.

Valstybės narės labai įvairiai tikrina atitiktį šiems keturiems reglamente išdėstytiems reikalavimams dėl galimybės verstis profesine vežimo kelių transportu veikla, nevienodas ir jų atliekamų patikrinimų skaičius.

Estija pranešė, kad atitikties reglamento reikalavimams patikrinimai atliekami vadovaujantis rizika grindžiama sistema ir tikrinamos daugiausia tos įmonės, kurioms yra didesnė tikimybė padaryti sunkius kelių transporto taisyklių pažeidimus ar pažeidimus daryti dažniau.

Airijoje nepriekaištingos reputacijos, finansinės būklės ir profesinės kompetencijos patikrinimas atliekamas bent kas penkerius metus kiekvienai įmonei atnaujinant leidimą. Be to, gali būti dažniau tikrinami kai kurie vežėjai, kurie, kaip manoma, kelia didesnę riziką arba yra atsidūrę kompetentingos valdžios institucijos akiratyje. Nepriekaištingos reputacijos patikrinimą atlieka nacionalinei policijai pavaldi nacionalinė patikimumo tikrinimo tarnyba – ji tikrina transporto vadybininko ir bet kurio kito atitinkamo asmens patikimumą. Ši patikimumo tikrinimo tarnyba pateikia kompetentingai valdžios institucijai kaltinamųjų nuosprendžių sąrašą, kuriuo galima naudotis siekiant nustatyti nepriekaištingą reputaciją. Paprastai per penkerių metų vežėjo licencijos galiojimo laikotarpį vežėjas neturi teikti papildomos informacijos licencijas išduodančiai institucijai. Taip būtų tik jei institucija nustatytų su tuo vežėju susijusią riziką.

Latvijoje patikrinimai, ar laikomasi finansinei būklei keliamų reikalavimų, atliekami remiantis įmonių registro teikiamų metinių ataskaitų informacija. Be to, ar laikomasi visų keturių reikalavimų, patikrinama prieš suteikiant leidimą atlikti vežimo operacijas. Daugeliu atveju leidimų galiojimas sustabdytas, Valstybinės mokesčių inspekcijos prašymu, jai nusprendus sustabdyti transporto įmonės ekonominę veiklą. Latvijoje sertifikuotos Bendrijos licencijų originalų kopijos ir licencijos verstis nacionaline vežimo veikla yra išduodamos kiekvienai konkrečiai transporto priemonei ir tik iki dvylikos mėnesių trukmės laikotarpiui, todėl, jei nesilaikoma keturių reikalavimų, sertifikuotos Bendrijos licencijų originalų kopijos ir licencijos verstis nacionaline vežimo veikla nėra atnaujinamos. Tikrinama transporto vadybininko, įmonės ir jos valdybos narių nepriekaištinga reputacija. Kai įmonės transporto vadybininkas arba valdybos nariai yra pakeičiami, patikrinama kiekvieno naujo nario nepriekaištinga reputacija.

Ispanijoje taikomi du metodai, kuriais kontroliuojama atitiktis galimybės verstis profesine veikla vertinimo kriterijams. Pirmasis metodas – įmonės paprašomos pateikti dokumentus, kuriais įrodoma, kad jos atitinka tuos keturis reikalavimus. Taikant antrąjį metodą inspektoriai lankosi įmonių patalpose ir atlieka patikrinimus vietoje. Ispanijoje kelių transporto įmonės privalo kreiptis dėl savo leidimo atnaujinimo kas dvejus metus, todėl atitiktis keturiems reikalavimams patikrinama kas dvejus metus. Be to, kasmet atliekamos patikros, per kurias patikrinama, ar įmonės, kurių leidimas neatnaujintas, nevykdo kokios nors transporto veiklos. 2013 m. tuo klausimu buvo patikrintos 354 įmonės ir trims buvo pritaikytos sankcijos už tai, kad vykdė transporto veiklą neturėdamos leidimo tą daryti, o 2014 m. buvo patikrintos 1 184 įmonės ir buvo nustatyti 36 pažeidimai.

Lenkijoje dirba 400 inspektorių, kurie atsakingi už patikrinimus keliuose ir krovinių vežėjų patalpose. Inspektorių surinkta informacija persiunčiama Tarptautiniam transporto biurui ir vietos valdžios institucijoms, kurios išduoda Bendrijos licencijas ir tikrina, ar laikomasi Reglamente (EB) Nr. 1071/2009 išdėstytų keturių reikalavimų. Lenkijoje nuolatine ir faktine buveine laikoma vieta, kurioje yra techninė įranga ir įtaisai, tinkami transporto veiklai konstruktyviai ir nuolat vykdyti, ir kurioje yra ne mažiau kaip vienas iš toliau nurodytų elementų: transporto priemonių stovėjimo vieta, iškrovimo vieta, transporto priemonių techninės priežiūros įranga.

Vokietijoje rizikos lygio nustatymo sistema buvo taikoma tik regioniniu lygmeniu, bet nuo 2014 m. liepos mėn. tokia sistema taikoma visoje šalyje. Už pažeidimus skiriami 5 taškai (sunkiausi pažeidimai), 3 taškai (sunkesni ar sunkūs pažeidimai) arba 1 taškas (kiti pažeidimai). Padidėjęs įmonės rizikos lygis nustatomas, jei ji yra sukaupusi 5 taškus (įmonės, kurios turi iki 10 transporto priemonių), 8 taškus (iki 50 transporto priemonių) arba 11 taškų (daugiau kaip 50 transporto priemonių).

Jungtinės Karalystės vairuotojų ir transporto priemonių standartų agentūra nuo 2006 m. taiko vadinamąją OCRS sistemą (angl. Operator Compliance Risk Score – vežėjų atitikties rizikos balai). Ši sistema buvo patobulinta 2012 m., siekiant pagerinti galimybę pagal ją prognozuoti. OCRS integruoja informaciją apie techninės apžiūros pažeidimus, kurie susiejami su kitais pažeidimais.

Danijoje tikrinama visų naujų pareiškėjų nacionalinei arba Bendrijos licencijai gauti tinkama finansinė būklė, profesinė kompetencija, skolos ir nuolatinė buveinė. Nepriekaištingos reputacijos patikrinimai atliekami tik jei policija yra pranešusi apie kokią nors problemą arba jei yra kokių nors kitų požymių, kad gali būti problemų. Pažeidimai registruojami 5 metus ir tai yra pažeidimai, kuriuos policija nustato per patikrinimus keliuose. Danijos institucija paprastai patikrina visus naujus pareiškėjus, taip pat maždaug 250 esamų vežėjų. Pastarieji pasirenkami pagal rizikos lygio vertinimo sistemą. Vežėjai privalo atitikti pirminį finansinės būklės reikalavimą – turėti 150 000 DKK (apie 20 000 EUR), kad galėtų gauti pirmas dvi licencijas, o Reglamente (EB) Nr. 1071/2009 reikalaujama tik 9 000 EUR, kai naudojama viena transporto priemonė, ir po 5 000 EUR už kiekvieną papildomą transporto priemonę. Danijoje už kiekvieną papildomą transporto priemonę reikalaujama turėti 40 000 DKK (apie 5 400 EUR). Be to, įmonė negali turėti didesnių nei 50 000 DKK (apie 6 700 EUR) įsiskolinimų valdžios institucijoms. Tikrindama tinkamą finansinę įmonės būklę, Danijos transporto institucija šiuo klausimu kreipiasi informacijos į Danijos mokesčių inspekciją.

Rumunija taiko rizikos lygio vertinimo sistemą, kad pažeidimų patikrinimai būtų tikslingi. Joje atsispindi visi kiekvienos transporto įmonės kelių transporto pažeidimai. Jei įmonė atidaro padalinį, patikrinama jo nuolatinė ir faktinė buveinė.

Nyderlanduose Nyderlandų karališkoji nacionalinio ir tarptautinio transporto krovinių vežimo organizacija parengė metodą, padedantį nustatyti vežėjus, kuriems iškyla rizika, kad jie nebevykdys tinkamos finansinės būklės reikalavimo. Vežėjai, kurie patenka į šią rizikos kategoriją, bus atidžiai stebimi. Jei didelės rizikos vežėjas negali įvykdyti tinkamos finansinės būklės reikalavimo per Reglamento (EB) Nr. 1071/2009 13 straipsnyje nustatytą terminą, Bendrijos licencija panaikinama. Pagal šį metodą vežėjai privalo tenkinti tinkamos finansinės būklės reikalavimą visą Bendrijos licencijos galiojimo laikotarpį, o ne tik paraiškos teikimo laikotarpiu. Rizikos lygio vertinimas taip pat taikomas nustatant, ar turima reikalaujama profesinė kompetencija.

Suomijoje rizikos lygio vertinimo sistema yra susijusi su nepriekaištingos reputacijos patikromis. Sistemingi visų atitinkamų asmenų nepriekaištingos reputacijos patikrinimai laikomi sudėtinga užduotimi. Būtent dėl šios priežasties yra reikalingas rizikos lygio vertinimas.

Kalbant apie sunkumus, patiriamus dėl atliekamų nuolatinės ir faktinės buveinės patikrinimų, kurie laikomi labiau susijusiais su didesniu išteklių naudojimu nei kiti patikrinimai, kelios reikalavimų vykdymo priežiūros institucijos pabrėžia, kad patikrinimai yra sudėtingi ir kad trūksta administracinių gebėjimų kontroliuoti visas kelių transporto įmones, registruotas konkrečioje valstybėje narėje.

Kiekvienoje valstybėje narėje atliekamų patikrinimų, susijusių su keturiais reikalavimais dėl galimybės verstis profesine vežimo kelių transportu veikla, skaičius labai skiriasi. Pavyzdžiui, Bulgarijoje 2014 m. buvo patikrintos 5 640 įmonių nuolatinės ir faktinės buveinės, o Estijoje 2013–2014 m. laikotarpiu buvo atlikta 120 patikrinimų. Estijoje 2013–2014 m. laikotarpiu buvo atlikta 50 nepriekaištingos reputacijos patikrinimų ir 50 profesinės kompetencijos patikrinimų. Rumunijoje 2013 m. buvo atlikti 2 543 nepriekaištingos reputacijos patikrinimai, o 2014 m. – 2 760. Ispanijoje 2013–2014 m. laikotarpiu buvo atlikta 12 415 tyrimų, susijusių su galimybės verstis profesine vežimo kelių transportu veikla vertinimo kriterijais (10 495 susiję su krovinių vežėjais ir 1 920 – su keleivių vežėjais).

Galiausiai, kalbant apie atitikties galimybės verstis profesine krovinių vežėjų veikla reikalavimams lygį, turimi duomenys rodo, kad šis lygis gana aukštas. Pavyzdžiui, Rumunijoje 2014 m. iš 5 640 įmonių, kurių nuolatinė ir faktinė buveinė patikrinta, nustatyta, kad tik 49 neatitinka nuolatinės ir faktinės buveinės kriterijaus. Airija taip pat praneša apie aukštą atitikties lygį, bet nenurodo pažeidimų skaičiaus.