2014 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 5 PROJEKTAS BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija /* COM/2014/0564 final */





2014 M. BENDROJO BIUDŽETO TAISOMOJO BIUDŽETO NR. 5 PROJEKTAS BENDROJI ĮPLAUKŲ SUVESTINĖ IŠLAIDŲ SUVESTINĖ PAGAL SKIRSNIUS III skirsnis – Komisija Atsižvelgdama į: – Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 314 straipsnį, ir į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnį, – 2012 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 966/2012 dėl Sąjungos bendrajam biudžetui taikomų finansinių taisyklių[1], ypač į jo 41 straipsnį, – 2013 m. gruodžio 2 d. Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 1311/2013, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa[2], ypač į jo 13 straipsnį, – 2013 m. lapkričio 20 d. patvirtintą Europos Sąjungos 2014 finansinių metų bendrąjį biudžetą[3], – 2014 m. balandžio 16 d. patvirtintą Taisomąjį biudžetą Nr. 1/2014[4], – 2014 m. balandžio 15 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 2/2014 projektą[5], – 2014 m. gegužės 28 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 3/2014 projektą[6], – 2014 m. liepos 9 d. patvirtintą Taisomojo biudžeto Nr. 4/2014 projektą[7], Europos Komisija biudžeto valdymo institucijai pateikia 2014 m. biudžeto Taisomojo biudžeto Nr. 5 projektą. ĮPLAUKŲ IR IŠLAIDŲ SUVESTINĖS PAGAL SKIRSNIUS PAKEITIMAI Įplaukų ir išlaidų suvestinės pagal skirsnius pakeitimai pateikiami svetainėje EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm). Informacijai skirtas šios suvestinės pakeitimų tekstas anglų kalba pateikiamas biudžeto priede. TURINYS 1. Įvadas. 3 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas. 3 2.1. Italija. Potvyniai Sardinijoje. 3 2.2. Graikija. Žemės drebėjimai Kefalonijoje. 4 2.3. Ledo audra Slovėnijoje. 6 2.4. Kroatija. Ledas ir potvyniai 7 3. Finansavimas. 8 4. Suvestinė lentelė pagal DFP išlaidų kategorijas. 9 1. Įvadas 2014 m. Taisomojo biudžeto Nr. 5 projektas susijęs su iš ES solidarumo fondo mobilizuojamomis lėšomis – 46 998 528 mln. EUR įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų suma. Lėšų mobilizavimas susijęs su potvyniais Italijoje (Sardinijoje) 2013 m. lapkričio mėn., 2014 m. sausio pabaigoje – vasario pradžioje žemės drebėjimu Graikijoje (Kefalonijoje), Slovėnijoje ir Kroatijoje vykusiomis ledo audromis ir po to Kroatijoje įvykusiu potvyniu. 2. ES solidarumo fondo lėšų mobilizavimas Dėl įvairių stichinių nelaimių (potvynių, žemės drebėjimų ir ledo audrų) paraiškas pateikusios ES valstybės narės – Italija, Graikija, Slovėnija ir Kroatija patyrė didelių nuostolių. Italija ir Graikija nukentėjo nuo nesusijusių, skirtingų nelaimių, o viena smarkiausių žiemos audrų Europoje padarė žalos keliose šalyse, ypač didelę žalą patyrė Slovėnija ir Kroatija. Nors 2014 m. birželio 28 d. įsigaliojo 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 661/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą[8], materialinės teisės normos negali būti taikomos atgaline data. Todėl Komisija paraiškas nuodugniai išnagrinėjo pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiančio Europos Sąjungos solidarumo fondą, pradines nuostatas, visų pirma jo 2, 3 ir 4 straipsnius. Toliau apibendrinti svarbiausi vertinimo elementai. 2.1. Italija. Potvyniai Sardinijoje (1) 2013 m. lapkričio 18–19 d. Sardiniją užklupo smarkios liūtys, dėl kurių daug upių išsiliejo iš krantų ir kilo didžiuliai potvyniai. (2) Italijos paraiška gauta 2014 m. sausio 24 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2013 m. lapkričio 18 d. (3) Potvynis yra gamtinės kilmės, todėl atitinka pagrindinę ES solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Italijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad bendri tiesioginiai nuostoliai sudarė 652 418 691 EUR, o tai nesiekia Italijai 2014 m. taikytinos didelės stichinės nelaimės ribos – 3,8 mlrd. EUR (t. y. 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis), todėl pagal Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamentą ši stichinė nelaimė nelaikoma „didele stichine nelaime“. (5) Italija pateikė išsamų nuostolių išskaidymą, pagal kurį daugiausia nuostolių patyrė kelių ir transporto infrastruktūra – 156,5 mln. EUR, hidrauliniai ir vandentiekio tinklai – 224,6 mln. EUR ir viešieji pastatai – 40,6 mln. EUR. Bendra privačių asmenų patirtų nuostolių suma siekia 38,3 mln. EUR. (6) Bendra tiesioginių nuostolių suma yra mažesnė, nei nustatyta didelės nelaimės riba Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti, todėl paraiška išnagrinėta remiantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytu „ypatingos regioninės nelaimės“ kriterijumi, kuriuo nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šiuos kriterijus regionas gali išskirtinai pasinaudoti fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo stichinės, kuri padarė žalos didžiajai daliai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei jo ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ar atokiausieji regionai, apibrėžti Sutarties 349 straipsnyje. Sardinija į šią kategoriją nepatenka. Reglamente raginama „labai atidžiai“ nagrinėti paraiškas, kurios pateikiamos remiantis „ypatingos regioninės nelaimės“ nuostatomis. (7) Kaip nurodyta Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje (2002–2003 m.)[9], Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti rimtus regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o paramos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant svarbiems regioniniams įvykiams. (8) Viena iš Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytų sąlygų Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti – padaryta žala didžiajai daliai regiono, dėl kurio teikiama paraiška, gyventojų. Italijos paraiškoje nurodyta, kad iš 1,288 mln. gyventojų, gyvenančių 310 nukentėjusių savivaldybių, dėl nelaimės tiesiogiai nukentėjo 1,031 mln. žmonių. Todėl galima daryti išvadą, kad dėl nelaimės tiesiogiai nukentėjo didžioji gyventojų dalis. (9) Kalbant apie reikalavimą pademonstruoti, kad padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei regiono ekonominiam stabilumui, paraiškoje aprašoma, kad dėl nelaimės nukentėjo didžioji dalis Sardinijos teritorijos (išskyrus nedidelę dalį salos rytuose). Paraiškoje akcentuojamas svarbių infrastruktūrų (tokių, kaip transporto, vandens ir elektros tiekimo) sugadinimas ir sutrikdymas, potvynių poveikis gamtai, verslui, turizmui ir gyvenamiesiems namams. Be to, numatoma, kad sumažės kasyba ir karjerų eksploatavimas ir žemės ūkio prekių eksportas. Pranešta apie didelę žalą damboms Nuoro provincijoje. Dėl kelių ir transporto tinklo sutrikdymo ir sugadinimo gyventojai patyrė nemažai problemų, ypač tie, kurie keliauja į darbą ir atgal. Italija apskaičiavo, kad kelių ir tiekimo tinklo remontas truks iki 2 metų ir ilgiau. Pranešta apie privačiam verslui (dažnai šeimos verslui) padarytą žalą, taip pat apie žalą žemės ūkio sektoriui, kurio vaidmuo Sardinijoje itin svarbus. (10) Italijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamento 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 20,9 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Apskaičiuota, kad daugiausia išlaidų bus patirta siekiant iškart pasirūpinti kultūros paveldo prevencine infrastruktūra ir neatidėliotinomis apsaugos priemonėmis. (11) Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas atitinka „pereinamojo laikotarpio regiono“ reikalavimus. Italijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal Sardinijai skirtas ESI fondų programas ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. (12) Italijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.2. Graikija. Žemės drebėjimai Kefalonijoje (1) 2014 m. sausio 26 – vasario 3 d. Kefalonijos salos šiaurės rytuose įvyko smarkus žemės drebėjimas (5,8 balų pagal Richterio skalę), po kurio sekė keli stiprūs požeminiai smūgiai ir be namų liko 3 000 žmonių, buvo ir keletas žuvusių. Labai daug namų smarkiai apgadinta, o žmonės turėjo būti apgyvendinti palapinėse arba armijos laivuose. (2) Graikijos paraiška gauta 2014 m. kovo 28 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2014 m. sausio 26 d. (3) Žemės drebėjimas yra gamtinės kilmės, todėl atitinka pagrindinę ES solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad bendri tiesioginiai nuostoliai sudarė 147 332 790 EUR, o tai nesiekia Graikijai 2014 m. taikytinos didelės stichinės nelaimės ribos – 1,2 mlrd. EUR (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), todėl ši stichinė nelaimė pagal Europos Sąjungos solidarumo fondo reglamentą nelaikoma „didele stichine nelaime“. (5) Bendra tiesioginių nuostolių suma yra mažesnė, nei nustatyta didelės nelaimės riba Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti, todėl paraiška išnagrinėta remiantis Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 2 straipsnio 2 dalies paskutinėje pastraipoje nurodytu „ypatingos regioninės nelaimės“ kriterijumi, kuriuo nustatomos sąlygos, kuriomis galima mobilizuoti Solidarumo fondo lėšas „esant išskirtinėms aplinkybėms“. Pagal šiuos kriterijus regionas gali išskirtinai pasinaudoti fondo pagalba, jei jis nukentėjo nuo ypatingos nelaimės, dažniausiai nuo stichinės, kuri padarė žalos didžiajai daliai jo gyventojų ir kurios padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei jo ekonominiam stabilumui. Reglamente raginama ypatingą dėmesį skirti atokiems ir izoliuotiems regionams, tokiems kaip salos ar atokiausieji regionai, apibrėžti Sutarties 349 straipsnyje. Nukentėjęs Graikijos regionas į šią kategoriją nepatenka. Reglamente raginama „labai atidžiai“ nagrinėti paraiškas, kurios pateikiamos remiantis „ypatingos regioninės nelaimės“ nuostatomis. (6) Kaip nurodyta Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje (2002–2003 m.), Komisijos nuomone, siekiant, kad regionines nelaimes apibūdinantys konkretūs kriterijai būtų prasmingi nacionaliniu požiūriu, reikia atskirti rimtus regioninius įvykius nuo tiesiog vietinės reikšmės įvykių. Pagal subsidiarumo principą už vietinės reikšmės įvykius yra atsakingos nacionalinės valdžios institucijos, o paramos iš Solidarumo fondo galima tikėtis esant svarbiems regioniniams įvykiams. (7) Viena iš Reglamente (EB) Nr. 2012/2002 nustatytų sąlygų Solidarumo fondo lėšoms mobilizuoti – padaryta žala didžiajai daliai regiono, dėl kurio teikiama paraiška, gyventojų. Graikijos paraiškoje nurodyta, kad nuo žemės drebėjimų nukentėjo visi Jonijos salų gyventojai – apie 208 000 žmonių, o labiausiai nukentėjo Kefalonijos ir Itakės salos, kuriose buvo paskelbta nepaprastoji padėtis. Kitos Jonijos salų dalys nukentėjo ne taip smarkiai. Po pirmo žemės drebėjimo smūgio tūkstančiai žmonių turėjo praleisti naktis armijos palapinėse arba būti apgyvendinti laivuose. Dingo elektra. Vasario 3 ir 4 d. įvyko pakartotiniai stiprūs žemės drebėjimai, dėl kurių be pastogės liko 3 000 žmonių. Seisminis aktyvumas tęsėsi iki kovo mėn. Daug salos gyventojų ilgai negalėjo sugrįžti į savo namus dėl pakartotinių požeminių smūgių. Be to, smarkiai nukentėjo viešieji pastatai. Mokyklos ir vaikų darželiai buvo uždaryti iki vasario mėn. vidurio. Dėl krentančių uolų nuolaužų ir nuošliaužų keliai tapo nepravažiuojami. Remiantis pateiktais patikimais įrodymais galima daryti išvadą, kad tiesiogiai nukentėjo didžioji regiono gyventojų dalis. (8) Kalbant apie reikalavimą pademonstruoti, kad padariniai labai dideli ir ilgai atsilieps gyvenimo sąlygoms regione bei regiono ekonominiam stabilumui, paraiškoje aprašomos nelaimės pasekmės visam Jonijos salų regionui, kur didžiausią poveikį patyrė Kefalonijos ir Itakės salos, kurių namams, viešiesiems pastatams, infrastruktūroms ir tinklams, uosto ir oro uosto įrenginiams, taip pat kultūros, švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigoms padaryta didelė žala. Paraiškoje aprašoma didelė žala gyventojams, pateikiama išsami informacija apie pasekmes ekonomikai, ypač turizmo sektoriui ir ūkininkavimo bei žvejybos sektoriui, dėl kurių saloje ir taip sulėtėjusi ekonominė veikla dar labiau nukentėjo. Tačiau ekonominės pasekmės kur kas platesnio masto ir daro didelį poveikį visam regionui. Ypač turizmas, kuris yra vienintelis svarbiausias ekonomikos sektorius, nukentėjo nuo infrastruktūroms ir kultūros vietovėms padarytos fizinės žalos bei dėl atšauktų kelionių. Kadangi nesugebėta užtikrinti pakankamai kokybiško susisiekimo keliais ir jūra ir sutriko vietos gyventojų ekonominis gyvenimas, daug įmonių nutraukė veiklą. Be to, Graikija praneša, kad dėl pirmo stipraus žemės drebėjimo Kefalonijoje reikėjo nugriauti 100 namų, apie 1 000 namų smarkiai apgadinta, o 1 400 namų nukentėjo ne taip stipriai ir yra laikinai netinkami gyventi. Dėl problemų, susijusių su vandens tiekimu ir kanalizacija, gyvenimo sąlygos dar labiau pablogėjo. (9) Graikijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Tarybos Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 76,8 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžiausia išlaidų dalis (50 mln. EUR) skirta kelių tinklui nedelsiant atkurti. (10) Nukentėjęs regionas pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas atitinka „pereinamojo laikotarpio regiono“ reikalavimus. Graikijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal Jonijos saloms skirtas ESI fondų programas ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. (11) Graikijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.3. Ledo audra Slovėnijoje (1) Slovėnija nukentėjo nuo vienos smarkiausių per dešimtmečius žiemos audrų, nusiaubusios dalį Europos ir padariusios žalos keliose šalyse, įskaitant Kroatiją, Serbiją, Rumuniją ir Bulgariją. Slovėnija daugiausia nukentėjo 2014 m. sausio 30 – vasario 27 d., kai beveik pusę šalies miškų nuniokojo ledas, o ketvirtadalyje namų pradingo elektra sunkiam sniegui nutraukus elektros laidus ir išvarčius medžius. (2) Slovėnijos paraiška gauta 2014 m. balandžio 4 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2014 m. sausio 30 d. (3) Ledo audra yra gamtinės kilmės, todėl atitinka pagrindinę ES solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Bendrą tiesioginę žalą Slovėnijos valdžios institucijos įvertino 428 733 722 EUR. Ši suma atitinka 1,23 % Slovėnijos BNP ir viršija 209,6 mln. EUR ribą, 2014 m. taikomą Slovėnijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota visų tiesioginių nuostolių suma viršija ribą, ši nelaimė priskiriama prie „didelių stichinių nelaimių“. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. (5) Kalbant apie nelaimės poveikį ir pasekmes, Slovėnijos valdžios institucijos praneša apie miškams, elektros energijos tiekimo įrenginiams, viešiesiems ir privatiems pastatams, įmonėms, transporto ir kelių tinklui padarytą didelę žalą. Nukentėjo 160 iš 212 savivaldybių dvylikoje Slovėnijos regionų. Ledas, sniegas arba potvyniai padarė žalos kultūros paveldo vietovėms. Dėl atšiaurių sąlygų ir pažeistų elektros linijų 120 000 namų ūkių liko be elektros, o tai sudaro daugiau kaip 15 % Slovėnijos gyventojų. Pasinaudojus ES civilinės saugos mechanizmu, o taip pat pagal dvišalius susitarimus, 11 šalių atsiuntė Slovėnijai 172 elektros generatorių rinkinius, iš kurių 83 buvo didelio pajėgumo. Iš viso nukentėjusiose Slovėnijos zonose buvo įrengta 1 400 elektros generatorių rinkinių ir generatorių siekiant tiekti elektrą neatidėliotiniems nukentėjusių gyventojų poreikiams tenkinti ir geriamojo vandens pumpavimo stočių veikimui užtikrinti. Pačiame įvykių įkarštyje buvo uždaryta 40 % vaikų darželių, pradinių bei vidurinių mokyklų. Be to, miškų sektoriui padaryta didelė žala. Slovėnija apskaičiavo, kad nukentėjo daugiau kaip 50 % visų miškų (žala siekė 214 mln. EUR). Numatoma, kad valymo ir atkūrimo priemonės užtruks ilgai. Paraiškoje patvirtinta, kad ledo audros padarė didelės žalos. (6) Slovėnijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 266,0 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžiausia gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (80 mln. EUR) tenka infrastruktūros ir energetikos sritims. (7) Dalis nukentėjusių regionų pagal Europos struktūrinių ir investicinių (ESI) fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami „mažiau išsivysčiusių regionų“ kategorijai, o dalis – „labiau išsivysčiusių regionų“. Slovėnijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal Slovėnijai skirtas ESI fondų programas ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. (8) Slovėnijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 2.4. Kroatija. Ledas ir potvyniai (1) Kroatija nukentėjo nuo to paties meteorologinio reiškinio, dėl kurio Slovėnija turėjo kreiptis dėl pagalbos iš ES solidarumo fondo. Ypač nukentėjo šiaurės vakariniai regionai ir dalis šiaurės Adrijos regiono. Be to, nuo vasario 12 d. tirpstant ledui ir sniegui kilo potvynis, kuris padarė dar daugiau žalos svarbioms pagrindinėms viešosioms infrastruktūroms ir privačiai bei viešai nuosavybei. (2) Kroatijos paraiška gauta 2014 m. balandžio 9 d., nepasibaigus 10 savaičių terminui po pirmųjų nuostolių užfiksavimo 2014 m. sausio 31 d. (3) Ledo audra ir potvynis yra gamtinės kilmės, todėl atitinka pagrindinę ES solidarumo fondo taikymo sritį. (4) Bendrą tiesioginę žalą Kroatijos valdžios institucijos įvertino 291 904 630 EUR. Ši suma atitinka 0,69 % Kroatijos BNP ir viršija 254,2 mln. EUR ribą, 2014 m. taikomą Kroatijai (t. y. 0,6 % BNP, remiantis 2012 m. duomenimis), kad būtų mobilizuotos Solidarumo fondo lėšos. Kadangi apskaičiuota visų tiesioginių nuostolių suma viršija ribą, ši nelaimė priskiriama prie „didelių stichinių nelaimių“. Bendra tiesioginė žala yra finansinės paramos dydžio apskaičiavimo pagrindas. Kaip apibrėžta reglamento 3 straipsnyje, finansinė parama gali būti naudojama tik svarbiausioms gelbėjimo operacijoms. (5) Kalbant apie nelaimės poveikį ir pasekmes, Kroatijos valdžios institucijos pranešė, kad nukentėjo 5 zonos: Primorjės–Kalnų Kotaro, Karlovaco, Sisako–Moslavinos, Varaždino ir Zagrebo. Dėl sunkaus ledo ant medžių ir infrastruktūros objektų, medžiai virto, jų kamienai lūžo, o elektros linijos (padengtos iki 10 cm ledo sluoksniu) nutrūko, todėl keliai tapo nepravažiuojami ir padėtį dar labiau pablogino tai, kad daug gyvenviečių liko be elektros. Dingus elektrai per visą audrą sutriko viešasis vandens tiekimas ir tai labai apsunkino kasdienį gyventojų gyvenimą ir viešųjų institucijų bei įmonių funkcionavimą. Dėl nuvirtusių medžių keliai tapo nepravažiuojami, todėl nukentėję gyventojai negalėjo atvykti į darbą, o kai kurie buvo atkirsti. Siekiant padėti vyresnio amžiaus gyventojams ir atkirstų zonų gyventojams buvo pasitelktos specialiosios pajėgos. Dėl nuvirtusių medžių penkioms dienoms buvo nutrūkęs traukinių eismas M202 Zagrebo–Rijekos geležinkelio linija. Padėtis panaši ir viešajame kelių tinkle. Kroatija praneša, kad nukentėjo visas 35 kV tinklas (93 km), iš viso sugadinta 503 km elektros linijų ir 98 elektros stulpai. Nuo ledo audros nukentėjo daugiau kaip 56 000 hektarų miškų, iš kurių beveik 10 000 hektarų buvo sunaikinta. Apibendrinant, potvynis užliejo 1 180 namų ir 1 390 ūkinių pastatų ir iš viso nuo jo nukentėjo 3 720 gyventojų. Jungtinių Tautų vyriausiojo pabėgėlių reikalų komisaro biuras padėjo Kroatijos Raudonajam Kryžiui palengvinti nukentėjusiųjų nuo rekordinio potvynio padėtį Sisako mieste. Be to, Kroatija pranešė apie keletą nuošliaužų, padariusių žalos transporto infrastruktūrai. (6) Kroatijos valdžios institucijos apskaičiavo, kad svarbiausių gelbėjimo operacijų, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento (EB) Nr. 2012/2002 3 straipsnio 2 dalį, išlaidos siekia 135,2 mln. EUR ir šią sumą išskaidė pagal operacijų tipą. Didžiausia gelbėjimo operacijų išlaidų dalis (daugiau kaip 105,4 mln. EUR) susijusi su nelaimės ištiktų vietovių, įskaitant gamtos zonas, valymo operacijomis. (7) Nukentėję regionai pagal struktūrinių fondų (2014–2020 m.) nuostatas priskiriami „mažiau išsivysčiusių regionų“ kategorijai. Kroatijos valdžios institucijos nepranešė Komisijai apie ketinimą perskirstyti finansavimą pagal Kroatijai skirtas ESI fondų programas ir skirti lėšas atkūrimo priemonėms. (8) Kroatijos valdžios institucijos nurodė, kad reikalavimus atitinkančių išlaidų draudimas nepadengs. 3. Finansavimas Pagrindinė Fondo įsteigimo priežastis – solidarumas, todėl Komisija laikosi požiūrio, kad pagalba iš šio Fondo turėtų būti laipsniška. Tai reiškia, kad, remiantis ankstesne praktika, nustatytą ribą (t. y. 0,6 % BNP arba 3 mlrd. EUR 2002 m. kainomis, atsižvelgiant į mažesniąją iš šių sumų) viršijančiai žalai padengti reikėtų skirti didesnę pagalbą nei žalai, kuri nesiekia tos ribos, padengti. Anksčiau nustatant asignavimus didelėms nelaimėms buvo taikomas toks koeficientas: 2,5 % visos tiesioginės žalos, jei ji nesiekia ribos, ir 6 % žalos daliai, viršijančiai tą ribą. Pagalbos iš Solidarumo fondo apskaičiavimo metodika nustatyta 2002–2003 m. Solidarumo fondo metinėje ataskaitoje ir patvirtinta Tarybos bei Europos Parlamento. Siūloma taikyti tokias pačias procentines normas ir skirti tokio dydžio pagalbą: Nelaimė || Tiesioginiai nuostoliai (EUR) || Riba (mln. EUR) || Suma, pagrįsta 2,5 % koeficientu (EUR) || Suma, pagrįsta 6 % koeficientu (EUR) || Bendra siūlomos pagalbos suma (EUR) || Potvynis Italijoje || 652 418 691 || 3 752,330 || 16 310 467 || ~ || 16 310 467 || Žemės drebėjimas Graikijoje || 147 332 790 || 1 168,231 || 3 683 320 || ~ || 3 683 320 || Ledo audra Slovėnijoje || 428 733 722 || 209,587 || 5 239 675 || 13 148 803 || 18 388 478 || Ledo audra ir potvynis Kroatijoje || 291 904 630 || 254,229 || 6 355 725 || 2 260 538 || 8 616 263 || IŠ VISO || 46 998 528 Kadangi tai pirmasis 2014 m. sprendimas mobilizuoti Fondo lėšas, bendra pirmiau siūlomos pagalbos suma – 530,6 mln. EUR – atitinka Reglamento dėl daugiametės finansinės programos nuostatas dėl viršutinės ribos (500 mln. EUR 2011 m. kainomis); taip pat yra užtikrinta, kad 2014 m. spalio 1 d. Fonde bus likęs reikalaujamas šios sumos ketvirtadalis, kad būtų galima patenkinti iki metų pabaigos atsirasiančius poreikius. Apibendrinant, kiekvienam iš šių atvejų siūloma iš Solidarumo fondo mobilizuoti lėšų ir į 2014 m. biudžeto 13 06 01 punktą įtraukti atitinkamus asignavimus kaip įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimus. Kadangi Solidarumo fondas yra speciali priemonė, kaip apibrėžta DFP reglamente, atitinkami asignavimai turėtų būti įtraukti į biudžetą viršijant atitinkamas DFP viršutines ribas. 4. Suvestinė lentelė pagal DFP išlaidų kategorijas Išlaidų kategorija || 2014 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1 ir TBP Nr. 2 ir Nr. 4/2014) || Taisomojo biudžeto Nr. 5/2014 projektas || 2014 m. biudžetas (įskaitant TB Nr. 1 ir TBP Nr. 2–5/2014) ĮA || MA || ĮA || MA || ĮA || MA 1. || Pažangus ir integracinis augimas || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 || || || 63 986 340 779 || 66 374 487 058 Viršutinė riba || 63 973 000 000 || || || || 63 973 000 000 || Marža || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1a || Konkurencingumas augimui ir užimtumui skatinti || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 || || || 16 484 010 779 || 12 028 322 326 Viršutinė riba || 16 560 000 000 || || || || 16 560 000 000 || Marža || 75 989 221 || || || || 75 989 221 || 1b || Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 || || || 47 502 330 000 || 54 346 164 732 Viršutinė riba || 47 413 000 000 || || || || 47 413 000 000 || Marža || -89 330 000 || || || || -89 330 000 || Lankstumo priemonė || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Marža || 0 || || || || 0 || 2. || Tvarus augimas. Gamtos ištekliai || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 || || || 59 267 214 684 || 56 564 930 369 Viršutinė riba || 59 303 000 000 || || || || 59 303 000 000 || Marža || 35 785 316 || || || || 35 785 316 || Iš jų: Europos žemės ūkio garantijų fondas (EŽŪGF). Su rinka susijusios išlaidos ir tiesioginės išmokos || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 || || || 43 778 100 000 || 43 776 956 403 Tarpinė viršutinė riba || 44 130 000 000 || || || || 44 130 000 000 || Grynasis EŽŪGF ir EŽŪFKP lėšų tarpusavio pervedimas || 351 900 000 || || || || 351 900 000 || Marža || || || || || || 3. || Saugumas ir pilietybė || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 || || || 2 171 998 732 || 1 677 039 976 Viršutinė riba || 2 179 000 000 || || || || 2 179 000 000 || Marža || 7 001 268 || || || || 7 001 268 || 4. || Europos vaidmuo pasaulyje || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 || || || 8 325 000 000 || 6 842 004 256 Viršutinė riba || 8 335 000 000 || || || || 8 335 000 000 || Marža || 10 000 000 || || || || 10 000 000 || 5. || Administravimas || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 || || || 8 404 517 081 || 8 405 389 881 Viršutinė riba || 8 721 000 000 || || || || 8 721 000 000 || Marža || 316 482 919 || || || || 316 482 919 || Iš jų: institucijų administracinės išlaidos || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 || || || 6 797 392 438 || 6 798 265 238 Tarpinė viršutinė riba || 7 056 000 000 || || || || 7 056 000 000 || Marža || 258 607 562 || || || || 258 607 562 || 6. || Kompensacijos || 28 600 000 || 28 600 000 || || || 28 600 000 || 28 600 000 Viršutinė riba || 29 000 000 || || || || 29 000 000 || Marža || 400 000 || || || || 400 000 || Iš viso || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 || || || 142 183 671 276 || 139 892 451 540 Viršutinė riba || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 || || || 142 540 000 000 || 135 866 000 000 Lankstumo priemonė || 89 330 000 || || || || 89 330 000 || Nenumatytų atvejų rezervas || || 4 026 700 000 || || || || 4 026 700 000 Marža || 445 658 724 || 248 460 || || || 445 658 724 || 248 460 || Specialios priemonės || 456 181 000 || 350 000 000 || 46 998 528 || 46 998 528 || 503 179 528 || 396 998 528 Iš viso || 142 639 852 276 || 140 242 451 540 || || || 142 686 850 804 || 140 289 450 068 [1] OL L 298, 2012 10 26, p. 1. [2] OL L 347, 2013 12 20, p. 884. [3] OL L 51, 2014 2 20, p. 1. [4] OL L 204, 2014 7 11, p. 1. [5] COM(2014) 234, 2014 4 15. [6] COM(2014) 329, 2014 5 28. [7] COM(2014) 461, 2014 7 9. [8] 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 661/2014, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2012/2002, įsteigiantis Europos Sąjungos solidarumo fondą, OL L 189/143, 2014 6 27. [9] 2002–2003 m. metinė ataskaita ir Patirties, įgytos per vienerius metus taikant naująją priemonę, ataskaita, COM(2004) 397 galutinis, 2004 m. gegužės 26 d.