Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005-2008 m. Švedijos konvergencijos programos /* SEK/2006/0027 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.1.2006 SEK(2006) 27 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Švedijos konvergencijos programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Pagrindinė informacija 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir smarkiam tvariajam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Paktas buvo pirmą kartą iš dalies pakeistas. Šia reforma pripažįstamas Pakto naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, taip pat siekiama stiprinti jo efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįsivedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Švedijos konvergencijos programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Pagal reglamentą, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. vasario 8 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtas komitetas; jas taip pat gali nagrinėti ir Taryba. Šiose programose valstybės narės turi nurodyti biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslą ir nustatyti politikos priemones jam pasiekti ir išlaikyti, įskaitant su juo susijusias ekonomines prielaidas. Vykdant Pakto reformą ir atsižvelgiant į Sąjungos ekonomikos ir biudžeto nevienalytiškumą, atskiroms valstybėms narėms turėtų būti nustatomas skirtingas vidutinės trukmės tikslas, taip pat atsižvelgiant į fiskalinę tvarumo riziką. Reforma taip pat numatoma, kad ciklo metu, ekonomikos pakilimo laikotarpiais stiprinant biudžetinę drausmę, turėtų būti pasiektas labiau simetriškas požiūris į fiskalinę politiką, o į „pagrindines struktūrines reformas“, turinčias įrodomos teigiamos įtakos ilgalaikiam tvarumui, reikėtų atsižvelgti esant laikiniems nukrypimams nuo vidutinės trukmės tikslo arba suplanuotų jo patikslinimų. Komisija, atsižvelgdama į Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę, elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą patikslinto balanso apskaičiavimo metodiką ir bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires, išnagrinėjo neseniai pateiktą atnaujintą Švedijos konvergencijos programą ir, remdamasi toliau pateiktu vertinimu, priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją. Vertinimas 1. Šeštoji atnaujinta Švedijos konvergencijos programa, išsiųsta Komisijai 2005 m. lapkričio 24 d., apima 2005–2008 m. laikotarpį. Programa pagrįsta 2006 m. biudžeto įstatymu, kurį 2005 m. gruodžio 16 d. priėmė Parlamentas. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie kompensacijas darbuotojams). Švedijos programoje aiškiai neapibrėžtas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 2. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Švedijoje vidutiniškai augo kiek mažiau nei 3 %. Šį augimą lėmė smarkus našumo augimas ir teigiamas grynasis eksportas. Tačiau per pastaruosius kelerius metus darbo vietų augimas buvo vangus ir užimtumo rodikliai mažėjo, o nedarbas didėjo. Infliacija išliko žemesnė, palyginti su centrinio banko (Riksbank) nustatytu rodikliu – 2 % plius arba minus vienas procentinis punktas. Atnaujintame programos variante prognozuojamas toks realiojo BVP augimas: 2,4% 2005 m., po to iki 3,1 % 2006 m., 2,8 % 2007 m. ir 2,3 % 2008 m. Tikimasi, kad užimtumo augimas ateinančiais metais pagerės. Apskritai makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamas atnaujintas variantas, atrodo patikimas ir iš esmės atitinka Komisijos tarnybų vertinimą, įskaitant 2005 m. rudens prognozes. Skaičiavimai naudojant bendrai sutartą metodiką remiantis atnaujinto programos varianto duomenimis rodo, kad potencialūs BVP augimo rodikliai išlieka pakankamai aukšti, bet vidutinės trukmės laikotarpio tendencija – nedidelis sumažėjimas. 2005 m. ekonomikoje laisvų lėšų nėra daug, bet jau 2006 m. gamybos apimčių atotrūkis mažėja. Planuojama, kad infliacijos našta išliks nedidelė ir per programos laikotarpį palaipsniui pasieks Riksbank nustatytą 2 % tikslą. Infliacijos prognozės programoje atrodo tikroviškos. 3. Švedijos kronos kursas buvo palyginti stabilus euro atžvilgiu 2002–2004 m., bet pastaruoju metu smuktelėjo, nepaisant Švedijos stabilios makroekonominės aplinkos, tvirtų augimo perspektyvų ir einamosios sąskaitos pertekliaus, tikriausiai atspindėdamas santykinai mažas atpirkimo palūkanas. Ilgo termino Švedijos ir euro zonos vyriausybės obligacijų pelningumo nuokrypis 2004 m. pradžioje buvo apie 50 bazinių punktų, bet sumažėjo beveik iki nulio. 4. 2005 m. sausio 18 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Švedijos konvergencijos programos atnaujintame variante. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu, 2004 m. atnaujintame programos variante numatytas 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius – 0,6 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame programos variante prognozuojamas 1,6 % perteklius, nepaisant to, kad 2005 m. augimas buvo sumažintas. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, iš dalies dėl vienkartinių įmonėms taikomų mokesčių; išlaidos taip pat buvo ribojamos. 5. Švedijos biudžeto politikos struktūros tikslas – užtikrinti patikimus valstybės finansus esant visiškam užimtumui ir tvariajam augimui. Todėl, be kita ko, juo siekiama vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus pertekliaus, laikytis daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimo dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto. Atnaujintame variante numatomas toks valdžios sektoriaus perteklius: 1,6 % 2005 m., 0,9 % 2006 m., 1,2 % 2007 m. ir 1,7 % paskutiniaisiais 2008 m. Išlaidų ir pajamų santykis per prognozuojamą laikotarpį laipsniškai mažės. Nors pajamų santykis mažės laikotarpio pradžioje, išlaidų santykis – laikotarpio pabaigoje. Kadangi pensijų sistemoje ir savivaldybių subsektoriuje numatomas pastovus perteklius, centrinės valdžios sektoriaus deficitas keičia valdžios sektoriaus padėtį. Švedija šiuo metu iki 2007 m. pavasario taiko pereinamąjį laikotarpį, skirtą įgyvendinti 2004 m. kovo mėn. Eurostato sprendimą dėl antros pakopos pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo. Šio sprendimo įgyvendinimo poveikis valdžios sektoriaus balansui – kasmet tikslinant mažinti apytiksliai 1 % BVP. Apskritai palyginti su ankstesne programa, šiame atnaujintame variante iš esmės patvirtinamas planuojamas patikslinimas esant šiek tiek palankesniam makroekonominiam scenarijui. 6. Remiantis Komisijos tarnybų skaičiavimais pagal bendrai sutartą metodiką programos pagrindu apskaičiuotas pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas neskaitant vienkartinių ir laikinų priemonių 2006 m. bus apytiksliai sumažėjęs iki 1 % BVP nuo apytiksliai 1¾ % 2005 m. Todėl 2006 m. numatyta fiskalinė plėtra vyks mažėjant gamybos apimčių atotrūkiui ir gerėjant ciklo sąlygoms. Pagal ciklą patikslintas biudžeto balansas toliau gerėja iki 1½–2% 2007–2008 m. 7. Programoje pateikiamas nacionalinio pertekliaus tikslas – vidutiniškai 2 % per ciklą – yra pagrindinis vidutinės trukmės rodiklis atnaujintoje strategijoje. Jis taip pat yra Švedijos nacionalinės taisyklėmis pagrįstos biudžeto sistemos kertinis akmuo. Todėl 2 % BVP galima laikyti programos vidutinės trukmės tikslu. 8. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį būtų pasiekta pakankamai patikima riba perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslu reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Tačiau yra svarbu jį pasiekti norint užtikrinti ilgalaikį tvarumą. 9. Balanso atžvilgiu biudžeto prognozių rizika programoje, atrodo, yra teigiama. Taip yra todėl, kad pastarieji nacionalinių sąskaitų duomenys rodo, jog 2005 m. augimas buvo didesnis, nei buvo prognozuota programoje. Be to, pastarieji grynųjų pinigų duomenys rodo, kad mokestinės pajamos baigiantis 2005 m. augo stipriau, nei buvo numatyta atnaujintame biudžeto variante. Todėl biudžetas gali būti vykdomas geriau, nei buvo numatyta programoje. 10. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo iš esmės pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl 2006 m. ekspansinio biudžeto jo būklė nukryps nuo vidutinės trukmės tikslo apytiksliai 1 % BVP 2006 ir 2007 m.; dėl to kyla rizika nepasiekti vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį. Be to, yra susirūpinimas, kad stipri ekspansinė fiskalinė pozicija 2006 m. (pagal ciklą patikslintam biudžetui smunkant beveik 1 procentiniu punktu) gali būti nevisiškai tinkama, nes šis laikotarpis gali būti laikomas „pakilimo laikotarpiu“. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daug daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma per visą programos laikotarpį numatoma pakankamai patikima riba, kad dėl įprastų ciklinių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Šis vertinimas taip pat bus tinkamas, kai 2007 m. laikantis Eurostato reikalavimų bus perklasifikuotos antros pakopos pensijų kaupimo sistemos ir jos nebus įtraukiamos į valdžios sektoriaus sąskaitas. Apskritai, biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 11. Numatoma, kad bendrasis skolos santykis toliau mažės ir 2008 m. pasieks 46 % BVP. Skola iš esmės kaupiasi dėl centrinės valdžios sektoriaus, kurio biudžetas deficitinis, o pensijų sistemos perteklius daugiausiai investuojamas į nevalstybinį turtą, taip stabdant bendrojo skolos santykio mažėjimą. Skolos santykis, neįskaitant finansinio turto, yra neigiamas, t. y. valdžios sektoriaus būklę galima apibrėžti kaip grynojo turto poziciją. Numatoma, kad ji pagerės nuo apytiksliai -6 % BVP 2004 m. iki beveik -9 % 2008 m. Šios prognozės atrodo pagrįstos. 12. Atrodo, kad Švedijoje nėra rimtos valstybės finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažesnis nei 60 % pamatinė vertė ir prognozuojama, kad jis ir bus mažesnis, nei ši vertė per didžiąją dalį programos laikotarpio. Švedijos strategija – tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią ribojamos išlaidos pensijoms ir įtraukiamas turto kaupimas, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, tuo tarpu numatoma konsolidacija 2 % vidutinės trukmės tikslui pasiekti programos laikotarpio pabaigoje padeda pagerinti valstybės finansų tvarumą. 13. Numatytos priemonės iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires valstybės finansų srityje, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Nors planuojama išlaikyti pakankamai stiprią vidutinės trukmės biudžeto būklę, nukrypimas nuo vidutinės trukmės tikslo 2006–2007 m. gali būti procikliškas ir taip pat sukelti pavojų nepasiekti vidutinės trukmės tikslo programos laikotarpio pabaigoje. 14. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Švedijos nacionalinėje reformų programoje labai akcentuojama tvarioji plėtra ir pabrėžiama, kad svarbūs uždaviniai yra pasiekti ir išlaikyti aktyvų darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo valandų skaičių, kurie turės didelės įtakos valstybės finansams ateityje. Į nacionalinę reformų programą įtrauktas 2006 m. biudžetas, kuriuo taip pat pagrįstas atnaujintas programos variantas, ir šiuo atžvilgiu abu dokumentai yra nuoseklūs. 15. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 9 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2005–2008 m. Švedijos konvergencijos programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[3], ypač į jo 9 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama i Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 16. 2006 m. sausio 24 d. Taryba išnagrinėjo atnaujintą Švedijos konvergencijos programą, kurioje apžvelgiamas 2005–2008 m. laikotarpis. Programoje iš esmės remiamasi naujajame elgesio kodekse nustatytu stabilumo ir konvergencijos programų struktūros modeliu. Programoje esama spragų pateikiant privalomus ir neprivalomus duomenis, numatytus naujajame elgesio kodekse (ypač trūksta duomenų apie kompensacijas darbuotojams). Švedijos programoje aiškiai neapibrėžtas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas, kaip reikalaujama elgesio kodekse. 17. Per pastarąjį dešimtmetį metinis realusis BVP Švedijoje vidutiniškai augo kiek mažiau nei 3 %. Šį augimą lėmė smarkus našumo augimas ir teigiamas grynasis eksportas. Tačiau per pastaruosius kelerius metus darbo vietų augimas buvo vangus ir užimtumo rodikliai mažėjo, o nedarbas didėjo. Programos pagrindiniame makroekonominiame scenarijuje numatoma, kad realiojo BVP augimas pakils nuo 2,4 % 2005 m. iki 3,1 % 2006 m. ir bus vidutiniškai 2,5 % per kitus dvejus programos laikotarpio metus. Per pirmus dvejus programos laikotarpio metus augimo perspektyva rodo ciklo sąlygų pagerėjimą, kurios toliau, kaip numatoma, liks iš esmės neutralios. Remiantis šiuo metu turima informacija šis scenarijus atrodo patikimas. Infliacijos projekcijos programoje atrodo realistiškos. 18. 2005 m. sausio 18 d. pareikšdama nuomonę Taryba patvirtino biudžeto strategiją, pateiktą 2004 m. Švedijos konvergencijos programos atnaujintame variante. 2005 m. biudžeto įgyvendinimo klausimu 2004 m. atnaujintame programos variante numatytas 2005 m. valdžios sektoriaus perteklius – 0,6 % BVP, tuo tarpu dabartiniame atnaujintame variante prognozuojamas 1,6 % perteklius, nepaisant to, kad 2005 m. augimas buvo sumažintas. Apskritai gautos pajamos buvo didesnės nei tikėtasi, iš dalies dėl vienkartinių įmonėms taikomų mokesčių; išlaidos taip pat buvo ribojamos. 19. Biudžeto politikos struktūros tikslas – užtikrinti patikimus valstybės finansus esant visiškam užimtumui ir tvariajam augimui. Todėl, be kita ko, juo siekiama vidutiniškai 2 % BVP per ciklą valdžios sektoriaus pertekliaus, laikytis daugiametės nustatytos aukščiausios centrinės valdžios išlaidų nominalios ribos ir reikalavimo dėl subalansuoto savivaldybių biudžeto balanso. Atnaujintame variante numatomas toks valdžios sektoriaus perteklius: 1,6 % 2005 m., 0,9 % 2006 m., 1,2 % 2007 m. ir 1,7 % paskutiniaisiais 2008 m. Išlaidų ir pajamų santykis per prognozuojamą laikotarpį laipsniškai mažės. Nors pajamų santykis mažės 2006 m. (laikotarpio pradžioje) dėl mokesčių mažinimo, išlaidų santykis mažės laikotarpio pabaigoje dėl prognozuojamo darbo rinkos pagerėjimo. Palyginti su ankstesniu, dabartiniame atnaujintame programos variante iš esmės patvirtinamas panašus planuojamas fiskalinis patikslinimas esant šiek tiek palankesniam makroekonominiam scenarijui. 20. Programoje pateikiamas nacionalinio pertekliaus tikslas – vidutiniškai 2 % per ciklą – yra pagrindinis vidutinės trukmės rodiklis atnaujintoje strategijoje. Jis taip pat yra Švedijos nacionalinės taisyklėmis pagrįstos biudžeto sistemos kertinis akmuo. Todėl 2 % BVP galima laikyti programos vidutinės trukmės tikslu, nes jis atitinka vidutinės trukmės tikslo principus, numatytus Stabilumo ir augimo pakte ir elgesio kodekse. Per programos laikotarpį planuojama, kad struktūrinis balansas, apskaičiuotas pagal bendrai sutartą metodiką, pagerės nuo apytiksliai 1 % BVP 2006 m. iki apytiksliai 1½-2 % BVP 2008 m. 21. Kadangi pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daugiau, nei pagal minimalų lyginamąjį standartą (apskaičiuotas deficitas – apytiksliai 1/2 % BVP), įvykdžius jį būtų pasiekta pakankamai patikima riba perviršinio deficito atveju. Tinkamumo atžvilgiu programos vidutinės trukmės tikslu reikalaujama daug daugiau, nei tikimasi pagal skolos santykį ir vidutinį potencialų gamybos apimčių augimą ateityje. Tačiau yra svarbu jį pasiekti norint užtikrinti ilgalaikį tvarumą. 22. 2005 m. galutinis biudžetas galėjo būti vykdomas geriau, nei buvo numatyta programoje. Ypač tokį vertinimą patvirtina pastarieji grynųjų pinigų duomenys apie mokestines pajamas ir ketvirtines nacionalines sąskaitas. 23. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, programoje numatomos biudžetinės priemonės atrodo iš esmės pakankamos, kad programos vidutinės trukmės tikslas būtų pasiektas iki programos laikotarpio pabaigos. Tačiau dėl 2006 m. ekspansinio biudžeto jo būklė nukryps nuo vidutinės trukmės tikslo apytiksliai 1 % BVP 2006 ir 2007 m.; dėl to kyla rizika nepasiekti vidutinės trukmės tikslo per programos laikotarpį. Be to, yra susirūpinimas, kad stipri ekspansinė fiskalinė pozicija 2006 m. (pagal ciklą patikslintam biudžetui smunkant beveik 1 procentiniu punktu) gali būti nevisiškai tinkama, nes šis laikotarpis gali būti laikomas „pakilimo laikotarpiu“. Tačiau, kaip minėta pirmiau, pagal programos vidutinės trukmės tikslą reikalaujama daug daugiau, nei nustatyta Stabilumo ir augimo pakte. Visų pirma per visą programos laikotarpį numatoma pakankamai patikima riba, kad dėl įprastų ciklinių svyravimų nebūtų pažeista 3 % BVP deficito riba. Šis vertinimas taip pat bus tinkamas, kai 2007 m. laikantis Eurostato reikalavimų bus perklasifikuotos antros pakopos pensijų kaupimo sistemos ir jos nebus įtraukiamos į valdžios sektoriaus sąskaitas. Apskritai, biudžeto būklė yra gera ir biudžeto strategija yra fiskalinės politikos, vykdomos laikantis Pakto, pavyzdys. 24. Apskaičiuota, kad skolos santykis 2005 m. pasieks apytiksliai 51 %, t. y. gerokai mažiau nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje numatoma, kad skolos santykis sumažės iki 46 % BVP iki 2008 m. 25. Atrodo, kad Švedijoje nėra rimtos valstybės finansų tvarumo rizikos dėl numatomų biudžeto išlaidų senėjančiai visuomenei. Bendrosios skolos lygis šiuo metu yra mažesnis, nei 60 % pamatinė vertė ir prognozuojama, kad jis ir bus mažesnis nei ši vertė per didžiąją dalį programos laikotarpio. Švedijos strategija – tvarumo klausimai yra fiskalinės politikos dėmesio centre, įskaitant pensijų sistemos reformą, pagal kurią ribojamos išlaidos pensijoms ir įtraukiamas turto kaupimas, teigiamai veikia ilgalaikę valstybės finansų perspektyvą. Šiuo metu palanki biudžeto būklė padeda apriboti numatomą senėjančios visuomenės poveikį biudžetui, tuo tarpu prognozuojama konsolidacija 2 % vidutinės trukmės tikslui pasiekti programos laikotarpio pabaigoje padeda pagerinti valstybės finansų tvarumą[4]. 26. Numatytos priemonės valstybės finansų srityje iš esmės atitinka ekonominės politikos bendrąsias gaires, įtrauktas į 2005–2008 m. laikotarpio integruotas gaires. Nors planuojama išlaikyti pakankamai tvirtą vidutinės trukmės biudžeto būklę, nukrypimas nuo vidutinės trukmės tikslo 2006–2007 m. gali būti procikliškas ir taip pat sukelti pavojų nepasiekti vidutinės trukmės tikslo programos laikotarpio pabaigoje. 27. Atsižvelgiant į atnaujintą Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui, 2005 m. spalio 21 d. pateiktoje Švedijos nacionalinėje reformų programoje labai akcentuojama tvarioji plėtra ir pabrėžiama, kad svarbūs uždaviniai yra pasiekti ir išlaikyti aktyvų darbo jėgos dalyvavimą darbo rinkoje ir darbo valandų skaičių, kurie turės didelės įtakos valstybės finansams ateityje. Į nacionalinę reformų programą įtrauktas 2006 m. biudžetas, kuriuo taip pat pagrįstas atnaujintas programos variantas, ir šiuo atžvilgiu abu dokumentai yra nuoseklūs. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto projekcijų palyginimas 1 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 3.6 | 2.4 | 3.1 | 2.8 | 2.3 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3.6 | 2.5 | 3.0 | 2.8 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 3.5 | 3.0 | 2.5 | 2.3 | Nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 0.9 | 1.5 | 1.5 | 2.0 | 2.0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1.0 | 0.7 | 1.4 | 1.8 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 1.3 | 1.5 | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialaus BVP %) | 2005 m. lapkričio mėn. KP2 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.1 | -0.1 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM6 | -0.3 | -0.4 | -0.1 | 0.0 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | -0.1 | 0.1 | -0.2 | -0.4 | Nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 1.6 | 1.6 | 0.9 | 1.2 | 1.7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1.6 | 1.4 | 0.8 | 1.1 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 0.7 | 0.6 | 0.4 | 0.9 | Nėra duomenų | Pirminis balansas (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 3.2 | 3.2 | 2.5 | 3.0 | 3.6 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 3.4 | 3.2 | 2.6 | 2.9 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 2.8 | 2.8 | 2.7 | 3.3 | Nėra duomenų | Pagal ciklą patikslintas balansas (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP2 | 1.7 | 1.8 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 1.8 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP2 | 0.8 | 0.5 | 0.5 | 1.2 | Nėra duomenų | Struktūrinis balansas3 (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP4 | 1.1 | 1.6 | 0.9 | 1.1 | 1.7 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM5 | 1.2 | 1.4 | 0.9 | 1.1 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. lapkričio mėn. KP | 51.1 | 50.9 | 49.4 | 47.8 | 46.0 | 2005 m. lapkričio mėn. KOM | 51.1 | 50.6 | 49.4 | 47.8 | Nėra duomenų | 2004 m. lapkričio mėn. KP | 51.7 | 50.5 | 50.0 | 49.0 | Nėra duomenų | Pastabos: 1 Į biudžeto projekciją neįtrauktas 2004 m. kovo 2 d. Eurostato sprendimo dėl pensijų kaupimo sistemų klasifikavimo, kuris turi būti įgyvendintas iki 2007 m. pavasario pranešimo, poveikis. Atsižvelgiant į šį poveikį valdžios sektoriaus balansas būtų 0,6 % 2005 m., -0,1 % 2006 m., 0,2 % 2007 m. ir 0,7 % 2008 m., tuo tarpu bendroji valstybės skola būtų 51,4 % 2005 m., 49,9 % 2006 m., 48,3 % 2007 m. ir 46,5 % 2008 m. 2 Komisijos tarnybos skaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. 3 Pagal ciklą patikslintas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinų priemonių. 4 Programoje nepateikiama išsamios informacijos apie vienkartinės ir kitas laikinas priemones. Tačiau Švedijos Finansų ministerija pateikė vienkartinių priemonių apskaičiavimą – 0,6 % BVP 2004 m. ir 0,2 % BVP 2005 m. 5 Vienkartinės ir kitos laikinos priemonės pagal Komisijos tarnybų 2005 m. rudens prognozę (0,6 % BVP 2004 ir 0,2 % 2005 m.; mažinančios deficitą). 6 Remiantis apskaičiuotu potencialiu augimu 2,5 %, 2,6 %, 2,8 % ir 2,7 % atitinkamai 2004-2007 m. laikotarpiu. Šaltinis: Konvergencijos programa (KP); 2005 m. rudens Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų skaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonė „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo patikslinimas ir stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurią 2005 m. spalio 11 d. priėmė ECOFIN taryba. [3] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [4] Informacija apie ilgalaikį tvarumą pateikiama Komisijos tarnybų atliktame programos techniniame vertinime, kuris bus paskelbtas tinklalapyjehttp://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.