Komisijos personalo darbinis dokumentas - Pridedamas prie Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos parlamentui - Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga - Poveikio vertinimo santrauka {KOM(2006) 519 galutinis} {SEK(2006) 1163} /* SEK/2006/1164 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 20.9.2006 SEK(2006) 1164 KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS Pridedamas prie KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA {KOM(2006) 519 galutinis}{SEK(2006) 1163} 1. ŠIO DOKUMENTO TIKSLAS Šis dokumentas – tai Komisijos komunikato „Geresnis mokymas rūpinantis maisto sauga“[1] poveikio vertinimo santrauka. 2. BENDROSIOS APLINKYBėS Pagal Europos teisę[2] numatoma, kad Komisija rengtų mokymus už tikrinimą kaip laikomasi maistą ir pašarus reglamentuojančių ES teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės bei augalų sveikatos reikalavimų atsakingų valstybių narių kompetentingų institucijų darbuotojams. Šiuose mokymuose taip pat gali dalyvauti trečiųjų šalių, ypač besivystančių šalių, atstovai. Tokių mokymų tikslas – padėti geriau suprasti Bendrijos taisykles ir standartus bei sukurti vienodas kontrolę vykdančių institucijų kontrolės ir po to priimamų sprendimų sąlygas. Tikimasi, kad su oficialia kontrole susijęs suderinamumas ir kompetencija sustiprins vartotojų apsaugą visoje ES ir suteiks daugiau aiškumo maisto įmonėms, nes bus sukurtos vienodos sąlygos. Manoma, kad į ES mokymus įtraukus dalyvius iš trečiųjų šalių, jie geriau supras ES sanitarijos ir fitosanitarijos (SFS) standartus bei importo procedūras, o tai būtų naudinga trečiosioms šalims, kurios į ES importuoja maistą, pašarus, gyvus gyvūnus ir augalus. Be to, tikimasi, kad geriau suprantant ES taisykles ir procedūras sumažės kliūčių, ypač besivystančioms šalims, pateikti prekes ES rinkai, ir dėl to bus geriau laikomasi ES maisto standartų. Tuo pačiu sumažės ir bus supaprastinta sanitarijos ir fitosanitarijos kontrolė importuojant. 3. DABARTINIS MOKYMAS Komisijos Sveikatos ir vartotojų apsaugos generalinis direktoratas mokymus pradėjo organizuoti 2006 m., per tą laikotarpį mokymuose dalyvavo beveik 1 500 dalyvių. Šiuo tikslu Komisija paskelbė konkursų, skirtų įvairioms sritims, kaip antai maisto importo kontrolės procedūros pasienio tikrinimo postuose, maisto saugos valdymo sistemų įgyvendinimas ir tokių sistemų auditas, tinkamas gyvūninės kilmės šalutinių produktų tvarkymas ir šalinimas bei gerovės standartai, susiję su gyvūnų apsvaiginimu ir žudymu (skerdyklose arba ligų kontrolės atvejais). Kai kurie mokymai buvo surengti siekiant padėti būtent besivystančioms šalims. Šie mokymai apėmė vaisių, daržovių ir žuvininkystės produktų importo procedūras ir buvo skirti dalyviams iš Afrikos, Azijos ir Lotynų Amerikos. Kiti mokymai apie kontrolės aspektus, susijusius su paukščių gripu, buvo skirti dalyviams iš Pietryčių Azijos. 2006 m. patirtis rodo, kad Komisijos iniciatyvą labai vertina valstybės narės ir trečiosios šalys. Todėl svarbu, kad būtų stiprinama mokymo veikla ir kad būtų užtikrintas tinkamas mokymo programos valdymas ir vykdymas. 4. MOKYMAS ATEITYJE Komisija svarstė kai kurias būsimos mokymo organizavimo susijusiose srityse politikos alternatyvas: 1. Nesiimti jokių veiksmų. Nemanoma, kad tai būtų tinkamas sprendimas. ES lygiu nesant suderinto požiūrio, Bendrijos teisės įgyvendinimas ES gali būti nevieningas. Todėl apsaugos lygiai gali skirtis, o tai padarytų neigiamą poveikį vidaus rinkai. Be to, neigiamas poveikis prekybai su trečiosiomis šalimis gali veikti importo kontrolės procedūrų kokybę ir nuoseklumą. 2. Nacionalinių mokymo institucijų keitimasis patirtimi . Tam tikrose valstybėse narėse yra susiformavusi tradicija rengti mokymus kontrolę atliekantiems darbuotojams. Mokymas nėra vienodai išvystytas visose valstybėse narėse, tačiau paaiškėjo, kad kai kurios valstybės narės turi vieną ar daugiau mokymo institucijų, kuriose dirba aukštos kvalifikacijos mokymo srities darbuotojai. Bendradarbiavimo sistemos kūrimas būtų toliau nagrinėjamas, tačiau nepanašu, kad tokia sistema apimtų visus poreikius. Todėl jos nereikėtų vertinti kaip vienintelės alternatyvos. 3. Rengti ir vystyti Bendrijos mokymo strategiją rūpinantis maisto sauga. Valstybės narės itin pritaria, kad mokymas ES lygiu yra būtinas. Tokios pozicijos atsiradimą paskatino poreikis sukurti horizontalų požiūrį į tam tikrus klausimus, kuriuos visi turėtų bendrai ir vienodai suprasti. Be to, yra poreikis rengti mokymus trečiosioms šalims, visų pirma besivystančioms šalims, mokymą organizuojant pagal Bendrijos sistemą, kad būtų užtikrintas vienodumas ir nuoseklumas. 4. Gerinti teisinę sistemą . Baltojoje knygoje dėl maisto produktų saugos nustatyti tikslai buvo pasiekti. Artimiausiais metais patirtis taikant naujas taisykles parodys, ar dar yra gerinimo galimybių. Jei reikės tolesnių tobulinimų, jie bus susiję su nedideliais pakeitimais, ir neprireiks naujų teisės aktų leidimo iniciatyvų. Žinoma, tolesnė naujų teisės aktų leidyba negali pakeisti mokymų poreikio, todėl tai nėra alternatyva, kurią reikėtų svarstyti apibrėžiant būsimą ES mokymo strategiją. Komisija mano, kad reikia organizuoti mokymą ES lygiu ir rengti mokymo strategiją, papildančią mokymo veiklą, kuri gali būti geriau vystoma nacionaliniu lygiu. Manoma, kad vidutiniškai 6 000 dalyvių (apie 10 % potencialių dalyvių) mokymas būtų tinkamas, techniškai įmanomas ir sudarantis teisingą pagrindą siekiant užtikrinti mokymą „tipiškam tikslinės grupės atstovų skaičiui“. Siekiant šio tikslo buvo analizuojamos kai kurios įgyvendinimo alternatyvos: Komisijos valdomos sutartys, specializuota Komisijos paslauga, reguliavimo įstaiga ir vykdomosios įstaigos atliekama mokymo veikla. Komisija ir toliau nagrinės galimybę, kad mokymo programą vykdytų vykdomoji įstaigą. Tai leistų Komisijai pagrindinį dėmesį skirti pagrindinėms užduotims, t. y. mokymo prioritetams nustatyti, mokymo programai rengti ir mokymo kokybei tikrinti. Ši idėja kilo atsižvelgiant į Komisijos poreikį išlaikyti mokymo veiksmų kontrolę, užtikrinti, kad laikomasi Europos mokymo aspekto, ir ekonomiškai naudoti išteklius. Atsižvelgiant į didelį žmogiškųjų ir finansinių išteklių poreikį kitos mokymo organizavimo alternatyvos (specializuota Komisijos paslauga arba reguliavimo įstaiga) atrodo netinkamomis. 5. SVARSTYMAI DėL FINANSAVIMO Remiantis pradiniame 2006 m. mokymo veiksmų etape įgyta patirtimi numatoma, kad, atsižvelgiant į tam tikrus parametrus, kaip antai dalyvių skaičius per metus, vidutinė kurso trukmė ir dalyvių skaičius kurse, bendros metinės mokymo programos sąnaudos sudarytų nuo 19,8 mln. EUR (pirmaisiais mokymo metais) iki 13,2 mln. EUR. Didesnės sąnaudos mokymo veiklos pradžioje aiškinamos tikėtinu didesniu prašymų dalyvauti mokymuose skaičiumi tuo laikotarpiu, ypač iš trečiųjų šalių, kai dalyvių skaičius gali pasiekti 9 000. Numatoma, kad po pirmųjų 2 metų prašymų dalyvauti mokymuose skaičius sumažės. Nuo 2011 m., kai tikimasi 6 000 dalyvių per metus, bendros numatomos vykdomosios įstaigos mokymo programos įgyvendinimo sąnaudos turėtų sudaryti apie 14 767 000 EUR. Poveikio vertinimas taip pat rodo, kad pasirinkus vykdomosios įstaigos alternatyvą, mokymo programa būtų įvykdyta mažesnėmis sąnaudomis nei pasirinkus kitas alternatyvas: Komisijos valdomų sutarčių atveju prireiktų 15 168 000 EUR, o specializuotos Komisijos paslaugos atveju – 17 141 143 EUR. [1] Žr. dokumentą COM(2006) 519. [2] 2004 m. baland˛io 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 882/2004 dėl oficialios kontrolės, kuri atliekama siekiant užtikrinti, kad būtų įvertinama, ar laikomasi pašarus ir maistą reglamentuojančių teisės aktų, gyvūnų sveikatos ir gerovės taisyklių, 51 straipsnis (OL L 191, 2004 5 28, p. 1).