LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2.6.2010 
SEK(2010) 679 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
 
pridedama prie 
  
Pasiūlymas  
 
EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS  
 
kuriuo iš dalies kei čiamas Reglamentas (EB) Nr. 1060/2009 d ėl kredito reiting ų 
agentūrų 
  
{KOM(2010) 289 galutinis} 
{SEK(2010) 678}  
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIBR ĖŽIMAS  
Esminis KRA reglamento elementas – išor ės priežiūros tvarkos, pagal kuri ą Europos 
reguliavimo institucijos priži ūrės kredito reiting ų agentūrų vykdom ą kredito reiting ų 
suteikimą, taikymas1. KRA reglamentu nustatyta prieži ūros sistema grindžiama valstybi ų 
narių kompetenting ų institucij ų kolegijomis; ja sudaroma galimyb ė visoms susijusioms 
kompetentingoms institucijoms dalyvauti kredito reiting ų agentūros ar kredito reiting ų 
agentūrų grupės registracijos ir prieži ūros procese, nors galutin į sprendim ą visuomet priima 
buveinės valstyb ės narės kompetentinga institucija. Kredito reiting ų agentūrų priežiūros 
sistema buvo vienas iš sunkiausi ų klausim ų Tarybos ir Parlamento derybose, kurios 
sėkmingai baigtos 2009 m. balandžio 23 d. 2009 m. kovo m ėn. De Larosière ataskaita, po 
kurios buvo priimtas 2009 m. geguž ės 27 d. Komisijos komunikatas, politiniu lygmeniu 
atverta galimyb ė steigti Bendrijos agent ūrą, kuri užsiimt ų net tik kredito reiting ų agentūrų 
klausimais. Pri ėmus kompromisin į sprendim ą, jau KRA reglamente buvo numatyta, kad 
reikės peržiūrėti su prieži ūra susijusias to reglamento nuostatas atsižvelgiant į naujus politinio 
lygmens poky čius. Padėtis iš esm ės pasikeit ė Komisijai pasi ūlius naują Europos prieži ūros 
struktūrą, susijusią su trijų Europos prieži ūros institucij ų steigimu. 2009 m. gruodžio m ėn. 
Taryba iš principo sutiko tiesiogin ę kredito reiting ų agentūrų priežiūrą patikėti naujai Europos 
vertybinių popierių ir rinkų institucijai (EVPRI)2. 
Vis dėlto ne tik politinis poži ūris lemia tai, kad b ūtų svarstoma labiau centralizuota ES 
vykdoma kredito reiting ų agentūrų priežiūra. Yra akivaizdži ų faktų, kad toks poži ūris geriau 
atitiktų šio sektoriaus veiklos specifik ą:  
i) kredito reiting ų paslaugų mobilumas – paslauga gali b ūti nesunkiai teikiama iš 
skirtingų vietų (pvz., Pranc ūzijos kredito reiting ų agentūros Londono skyriuje 
dirbantis Vokietijos analitikas rengia Italijos bendrov ės reitingą);  
ii) tarpvalstybinis reiting ų poveikis naudotojams, esantiem s už jurisdikcijos geografini ų 
ribų (pvz,. Japonijos kredito reiting ų agentūros suteikti reitingai gali b ūti naudojami 
įvairių valstybių narių bankams skai čiuojant rizikos kapital ą). 
Kredito reiting ų agentūrų veikla labai skiriasi nuo bank ų arba draudimo įmonių veiklos. Ji 
nėra taip stipriai susieta su konkre čia teritorija (turint omenyje fizin į buvimą arba kapitalo 
investavim ą), ir su konkre čia kredito reiting ų agentūra susijusi ų įvykių konkrečioje 
jurisdikcijoje poveikis gali b ūti ne toks ryškus. 
                                                 
1 KRA reglamentu pakeistas ankstesnis politikos poži ūris, kuriuo remiantis buvo tikimasi, kad kredito 
reitingų agentūros į savo elgesio kodeksus įtrauks visas Tarptautin ės vertybini ų popierių komisijų 
organizacijos (IOSCO) kodekso nuostatas. Ta čiau toks savireguliavimo metodas nepasitvirtino, nes 
kredito reiting ų agentūros jo laik ėsi savanoriškumo pagrindu ir dažnai pasinaudodavo principu „laikykis 
arba paaiškink“ (angl. comply or explain ). Todėl nebuvo įmanoma atlikti išsamaus nepriklausomo 
tyrimo dėl faktinio reikalavim ų laikymosi. Prasid ėjus finans ų krizei išryšk ėjo dideli tr ūkumai, susij ę su 
kredito reiting ų agentūrų vidaus organizacija, skaidrumu ir konflikt ų valdymu, ir tai paskatino ES šioje 
srityje imtis naujos reiklesn ės politikos.  
2 Žr. pirmininkaujan čios valstyb ės narės kompromisinio teksto d ėl EVPRI reglamento (bendrasis 
požiūris), dėl kurio ECOFIN susitar ė 2009 m. gruodžio 2 d., 6 straipsnio 3 dal į 
http://register.consilium.europa.eu/ pdf/en/09/st16/st16751-re01.en09.pdf  .  
LT 3   LT Galiausiai, nors šiuo metu KRA reglamentu nustatyta prieži ūros sistema dar ne įdiegta, jau 
galima nustatyti tam tikrus tr ūkumus. Tr ūkumai ir d ėl jų kredito reiting ų agentūroms ir jų 
priežiūros institucijoms kylan čios pagrindin ės pasekmės: 
1.1. Susijusių priežiūros institucij ų įvairovė ir dėl kompetencijos kylan čių konfliktų 
rizika  
Sudėtinga prieži ūros sistema, apimanti i) privalom ą glaudų kompetenting ų institucij ų 
bendradarbiavim ą ir ii) tik kai kuri ų iš jų faktinį naudojim ąsi priežiūros ir reikalavim ų 
laikymosi užtikrinimo įgaliojimais, sudaryta siekiant užtikrinti, kad b ūtų gerai atstovaujama 
visų susijusių priežiūros institucij ų interesams ir kad į juos atsižvelgt ų galutinio sprendimo 
priėmėjai. Kartu reik ėjo atsižvelgti į specifinį reitingavimo veiklos pob ūdį. Todėl nebuvo 
labai griežtai nustatytos prieži ūros institucij ų geografin ės kompetencijos skiriamosios ribos, 
taigi buvo galima tik ėtis nesutarim ų ES viduje. Svarbiausia, kad ši politikos galimyb ė reiškia, 
kad kredito reiting ų agentūros būtų įpareigotos bendrauti su keliomis tos pa čios srities 
kompetentingomis institucijomis. Pagrindin ė dėl tokios situacijos kylanti problema – galimi 
konfliktai d ėl kompetencijos, d ėl ko gali atsirasti sprag ų (neveiksminga prieži ūra); 
dubliavimo (neveiksminga prieži ūra); arba arbitražo atvej ų/nevienod ų sąlygų.  
1.2. Skirtingo ir nenuoseklaus KRA reglamento taikymo, valstybi ų narių 
kompetentingoms institucijoms vykdan t individualius veiksmus, rizika  
Nepaisant keli ų elementų, skatinan čių glaudų atskirų priežiūros institucij ų bendradarbiavim ą 
(pvz., darbas kolegijose), da bartinis kredito reiting ų agentūrų priežiūros modelis vis d ėlto yra 
grindžiamas valstybi ų narių atskirų reguliavimo institucij ų naudojimusi prieži ūros ir 
reikalavim ų laikymosi užtikrinimo įgaliojimais.  Buveinės valstyb ės narės kompetentinga 
institucija gali nepaisyti kolegijos darbe dalyvaujan čių partnerių požiūrio. Taip pat yra 
galimybė, kad priiman čiosios valstyb ės narės kompetentinga institucija imt ųsi individuali ų 
veiksmų, kurių nepatvirtino sus ijusi kolegija. D ėl to, valstybi ų narių kompetentingoms 
institucijoms vykdant individualius ve iksmus, KRA reglamentas gali b ūti taikomas skirtingai 
ir nenuosekliai. 
1.3. Sunkus ir daug laiko užimanti s administracinis procesas  
Kredito reiting ų agentūrų reikalavim ų laikymosi išlaidos b ūtų gerokai didesn ės palaikant 
ryšius su keliomis prieži ūros institucijomis visoje ES. Prieži ūros institucij ų požiūriu, taikant 
griežtas koordinavimo ir konsu ltavimo taisykles, priimtas d ėl to, kad prieži ūros ir reikalavim ų 
laikymosi užtikrinimo procese da lyvauja visos suinte resuotosios valdžios institucijos, ES 
priežiūros institucij ų sistemai gali kilti sunkum ų siekiant laiku užtikrinti veiksmingus 
rezultatus3.  
1.4. Paskatų nesuderinimo rizika: ar nacionalin ės institucijos gali deramai 
atsižvelgti į kredito reiting ų agentūrų europinę svarbą? 
Valstybių narių kompetentingos institucijos gali suvokti kredito reiting ų agentūrų priežiūros 
svarbą daugiausia žvelgdamos iš nacionalin ės perspektyvos, netur ėdamos visos informacijos 
                                                 
3 Pavyzdžiui, nor ėdama imtis prieži ūros priemon ės (pvz., sustabdyti reitingo naudojim ą) buveinės 
valstybės narės kompetentinga institucija gali tur ėti apie tai pranešti kolegijai ir kolegijos tarpininkui, 
vėliau dėl siūlomos priemon ės konsultuotis su kolegija, o jei negalima pasiekti susitarimo – 
konsultuotis su CESR ir v ėliau – vėl su kolegija. Kompetentinga institucija gali priimti sprendim ą tik 
atlikusi šiuos veiksmus. 
LT 4   LT apie kredito reiting ų agentūrų veiklos pasaulin į pobūdį ir poveik į. Ypač tais atvejais, kai 
pagrindinis kredito reiting ų agentūros poveikis jau čiamas ne jos registracijos valstyb ėje 
narėje, egzistuoja rizika, kad buvein ės kompetentinga institucija neskirs pakankamai ištekli ų 
šios kredito reiting ų agentūros prieži ūrai. Gali kilti konflikt ų dėl to, kad buvein ės valstybės 
narės kompetentinga prieži ūros institucija, kuri paprastai b ūna atsakinga už tos valstyb ės 
narės finansų rinką ir yra atskaitinga savo šalies nacionalin ėms politin ėms institucijoms, turi 
prisiimti pagrindin ę atsakomyb ę už Europos mastu veikian čias kredito reiting ų agentūras, 
kurių veikla turi daugiausia įtakos ne j ų buveinės valstyb ės narės jurisdikcijai 
priklausan čioms finans ų rinkoms. D ėl tokio neišvengiamo konflikto EVPRI ir Komisijai gali 
tekti imtis koordinavimo ir reikalavim ų laikymosi užtikrinimo veiksm ų, reikalaujan čių daug 
laiko ir sąnaudų.  
2. SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI  
1 skirsnyje nurodyt ų problemų neįmanoma veiksmingai spr ęsti valstybi ų narių lygmeniu, nes 
jos kyla d ėl esamų ES teisės aktų ir gali b ūti sprendžiamos tik kei čiant ES teis ės aktus. 
Europos Komisija mano, kad si ūlomais sprendimais laikomasi subsidiarumo ir 
proporcingumo princip ų, atsižvelgiant į kredito reiting ų agentūrų sektoriaus ypatumus.  
3. TIKSLAI  
KRA reglamento pakeitimu siekiama: užtikrinti veiksming ą kredito reiting ų agentūrų 
priežiūrą ES; supaprastinti kredito reiting ų agentūrų sektoriaus prieži ūros sistem ą ir užtikrinti 
teisinį tikrumą kredito reiting ų agentūroms ir rinkos dalyviams. Veiklos lygmens tikslai yra 
šie: i) užtikrinti vien ą kontaktin į centrą ir aiškias funkcijas, ii) užtikrinti nuosekl ų taikymą, iii) 
užtikrinti didesn į veiksmingum ą ir iv) užtikrinti geresn į priežiūros institucijoms skirt ų paskatų 
derėjimą atsižvelgiant į prižiūrimų subjektų visos Europos mastu vykdom ą veiklą. 
4. POLITIKOS GALIMYB ĖS 
Kad būtų pasiekti ankstesniame skirsnyje išvardy ti tikslai, Komisijos tarnybos išanalizavo 
skirtingas politikos galimybes: 
4.1. 1 galimyb ė. Status quo (dabartinis KRA reglamentas)4 
Ši galimyb ė reikštų pagrindini ų dabartinės priežiūros strukt ūros element ų, dėl kurių susitarta 
derybose d ėl KRA reglamento, išsaugojim ą.  
                                                 
4 Žinoma, kad ši galimyb ė, reiškianti dabartiniu KRA reglamentu nustatyt ą priežiūros sistem ą, nebūtų 
įmanoma, jei EVPRI prad ėtų vykdyti jai pavestas funkcijas, kaip numatyta, nuo 2011 m. pradžios. 
Tokiu atveju EVPRI tur ėtų papildom ų įgaliojimų, kurie savo ruožtu tur ėtų poveikio jai priskirtoms 
kredito reiting ų agentūrų registracijos ir prieži ūros funkcijoms. Vis d ėlto manoma, kad svarbu remtis 
dabartiniu KRA reglamentu kaip pagrindiniu scenarijumi, nes (dar) n ėra iki galo aiškus b ūsimo EVPRI 
reglamento turinys ir ypa č tai, kaip atitinkamai bus pakeistas dabartinis KRA reglamentas. Aprašant 2 
galimybę pateiktas galimas scenarijus, kaip gal ėtų būti taikomas dabartinis KRA reglamentas įdiegus 
(būsimą) EVPRI sistem ą. 
LT 5   LT 4.2. 2 galimyb ė. Kolegijų struktūra ir EVPRI 
Ši galimyb ė atitinka pad ėtį, kuri būtų priėmus EVPRI reglament ą, kurį Komisija pasi ūlė 
2009 m. rugs ėjo 23 d., ir išlaikius dabartiniame KRA reglamente numatyt ą priežiūros sistem ą. 
4.3. 3 galimyb ė. EVPRI tenka tiesiogin ė kredito reiting ų agentūrų grupių arba vis ų 
ES įsikūrusių kredito reiting ų agentūrų priežiūra 
Pasirinkus ši ą galimybę būtų pakeistas KRA reglamentas, siekiant nustatyti centralizuot ą ES 
veikiančių kredito reiting ų agentūrų priežiūrą. EVPRI atitekt ų bendroji kompetencija 
sprendžiant su kredito reiting ų agentūrų registracija ir nuolatine registruot ų kredito reiting ų 
agentūrų priežiūra susijusius klausimus, taip pat klausimus, susijusius su tre čiosiose šalyse 
įsikūrusių ir pagal sertifikavimo ir patvirtinimo tvark ą ES veikl ą vykdančių reitingų agentūrų 
reitingais. Tos funkcijos apimt ų administracini ų priemoni ų naudojim ą ir rekomendacij ų, 
susijusių su sankcij ų ir periodini ų baudų taikymu, teikim ą Komisijai.  
Remiantis šia bendra galimybe galima i šskirti du alternatyvius scenarijus.  
4.3.1.  3a galimyb ė. Kredito reiting ų agentūrų (jų grupių) teisėtas buvimas daugiau negu 
vienoje valstyb ėje narėje 
EVPRI kompetencija apsiribot ų daugiau negu vienoje valstyb ėje narėje teisėtai veikian čių 
kredito reiting ų agentūrų (jų grupių) priežiūra.  
4.3.2.  3b galimyb ė. Visos ES esan čios kredito reiting ų agentūros 
Šiuo atveju EVPRI b ūtų vienintel ė institucija, kuri priži ūrėtų visas ES esan čias kredito 
reitingų agentūras. Be to, pagal ši ą sistemą, jei EVPRI tekt ų visi be išimties kredito reiting ų 
agentūrų priežiūros įgaliojimai, EVPRI b ūtų suteikta tinkama kompetencija nagrin ėti teisės 
aktų pažeidimus. Kad EVPRI gal ėtų vykdyti naujus su kredito reiting ų agentūrų priežiūra 
susijusius įgaliojimus, b ūtina numatyti sankcij ų taikymo įgaliojimus. Ta čiau būtina nuspr ęsti, 
ar sankcijos tur ėtų būti paliktos valstybi ų narių kompetencijai, ar sankcij ų taikymo 
įgaliojimus priskirti EVPRI arba Komisijai. Nauja sistema tur ėtų būti siekiama užtikrinti 
vienodas s ąlygas ir nuosekl ų sankcijų taikymą visoje ES. 
5. GALIMYBI Ų ANALIZ Ė IR LYGINIMAS  
Atskiros galimyb ės vertinamos remiantis šiais kriterijais : vienas kontaktinis centras ir aiškios 
funkcijos, nuoseklus taikymas, dide snis veiksmingumas ir prieži ūros institucijos 
kompetencijos adekvatumas.  
Atsižvelgdama į poveikio vertinimo išvadas, Europos Komisija mano, kad reikia teikti teis ės 
akto, kuriuo b ūtų iš dalies pakeistas KRA reglamentas, pasi ūlymą. Pasiūlymu turėtų būti 
siekiama spr ęsti problemas, nustatytas atliekant poveikio vertinim ą:  
– suteikiant EVPRI visus be išimties kredito reiting ų agentūrų priežiūros įgaliojimus. EVPRI 
bus suteikti įgaliojimai prašyti pateikti informacij ą, pradėti tyrimus ir vykdyti patikrinimus 
vietoje. Prireikus EVPRI vykdydama prieži ūros veiklą gali prašyti nacionalini ų vertybini ų 
popierių rinkų priežiūros institucij ų pagalbos. Pastarosioms taip pat gali b ūti perduotos 
specifinės priežiūros užduotys (pvz., išklausyti asmen į, atlikti patikrinimus vietoje), o už 
šią veiklą liktų visapusiškai at sakinga EVPRI. 
LT 6   LT – Suteikiant Komisijai sankcij ų taikymo, remiantis EVPRI prašymu, įgaliojimus taikant 
aiškiai apibr ėžtą sistemą, kuri turi b ūti sukurta pri ėmus deleguotus teis ės aktus. Sankcijos, 
įskaitant baudas ir periodines baudas, bus apibr ėžtos taip, kad b ūtų proporcingai 
reaguojama į atskirus pažeidimus ir kad b ūtų užtikrintas atgras omasis poveikis. 
Reglamente bus pateiktas KRA reglamento nuostat ų pažeidim ų, dėl kurių galima taikyti 
baudas tais atvejais, kai kredito reiting ų agentūra taip elg ėsi tyčia arba d ėl aplaidumo, 
sąrašas.  
6. POVEIKIO ANALIZ Ė 
Iš poveikio vertinimo aišku, kad priimtiniausios galimyb ės, kurias pasirinkus b ūtų galima 
geriausiai pasiekti šiai Komisijos iniciatyvai įgyvendinti nustatytus tikslus, yra: EVPRI 
vykdoma tiesiogin ė visų ES registruot ų kredito reiting ų agentūrų priežiūra ir sankcij ų taikymo 
įgaliojimų centralizavimas juos priskiriant Komisijai, kuri veikt ų atsižvelgdama į EVPRI 
rekomendacijas. 
Kadangi dabartine iniciatyva siekiama supaprastinti kredito reiting ų agentūrų priežiūrą, jos 
galimi privalumai gali b ūti grindžiami išlaidomis, kurios buvo patirtos d ėl finansų krizės, prie 
kurios nemažai prisid ėjo kredito reiting ų agentūros. Net jei kredito reiting ų agentūroms būtų 
priskirti labai nedideli tiesio giniai ir neti esioginiai d ėl krizės patirti nuostoliai, efektyvios ir 
veiksmingos prieži ūros sistemos privalumai yra didžiuliai. Privalumai Tr ūkumai 
1 Paprastesnis sprendim ų priėmimo 
procesas – nekilt ų konflikt ų dėl 
kompetencijos  1 Reikia nuo nulio prad ėti kurti prieži ūros 
funkciją 
2 Nėra rizikos, kad ES teis ė bus skirtingai 
taikoma atskirose valstyb ėse narėse  2 Vietin ės kredito reiting ų agentūros turės 
palaikyti ryšius su ES lygmens prieži ūros 
institucija (n ėra tarpinės grandies) 
3 Akivaizdžiai didesnis veiksmingumas – 
nebus sud ėtingų koordinavimo 
procedūrų, o ištekliai ir patirtis bus 
sukaupti vienoje organizacijoje 
4 Prieži ūros institucijos pozicija, 
gebėjimai ir įgaliojimai atitinka 
pagrindini ų sektoriaus dalyvi ų ES mastu 
vykdomą veiklą 
5 Vienodos s ąlygos siekiant užtikrinti 
sankcijų atgrasom ąjį poveik į ir 
visapusiškai nuoseklus sankcij ų 
taikymas visoje ES 
LT 7   LT 7. STEBĖSENA  IR VERTINIMAS 
Komisija yra Sutarties serg ėtoja, todėl ji stebės, kaip EVPRI įgyvendina Reglament ą dėl 
kredito reiting ų agentūrų. Teisinės priemon ės taikymo rezultat ų vertinimas gali b ūti 
atliekamas pra ėjus trejiems metams nuo jos įsigaliojimo – Komisijai pateikiant ataskait ą 
Tarybai ir Europos Parlamentui.