EUROPOS  
KOMISIJA   
Briuselis, 2015 05 13  
COM(2015) 269 final  
  
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Austrijos nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Austrijos stabilumo programos   
 
  
 
Rekomendacija  
TARYBOS REKOMENDACIJA  
dėl 2015  m. Austrijos nacionalinės reformų programos  
 
su Tarybos nuomone dėl 2015  m. Austrijos stabilumo programos  
EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,  
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 121  straipsnio 2  dalį ir 
148 straipsnio 4  dalį, 
atsižvelgdama į 1997  m. liepos 7  d. Tarybos reglamentą (EB) Nr.  1466/97 dėl biudžeto būklės 
priežiūros stipr inimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo1, ypač į jo 5 
straipsnio 2 dalį,  
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendaciją2, 
atsižvelgdama į Europos Parlamento rezoliucijas3, 
atsižvelgdama į Europos Vadovų Tarybos išvadas,  
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonomikos ir finansų komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Socialinės apsaugos komiteto nuomonę,  
atsižvelgdama į Ekonominės politikos komiteto nuomonę,  
kadangi:  
(1) 2010  m. kovo 26  d. Europos Vadovų Taryba pritarė Komisi jos pasiūlymui 
įgyvendinti naują augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją „Europa 2020“, grindžiamą 
geresniu ekonominės politikos koordinavimu. Strategija yra orientuota į tas svarbias 
sritis, kuriose reikia imtis veiksmų, kad būtų stiprinamas Europos tvara us augimo ir 
konkurencingumo potencialas;  
(2) remdamasi Komisijos pasiūlymais, 2010  m. liepos 13  d. Taryba priėmė 
rekomendaciją dėl valstybių narių ir Sąjungos bendrų ekonominės politikos gairių 
(2010 –2014  m.), o 2010  m. spalio 21  d. – sprendimą dėl valstybių narių užimtumo 
politikos gairių. Abejos gairės kartu sudaro integruotas gaires, ir į jas valstybių narių 
buvo paprašyta atsižvelgti formuojant nacionalinę ekonominę ir užimtumo politiką;  
(3) 2014  m. liepos 8  d. Taryba priėmė rekomendaciją dėl 2014  m. Austrijos  nacionalinės 
reformų programos ir pateikė nuomonę dėl atnaujintos 2014  m. Austrijos stabilumo 
                                                 
1 OL L 209, 1997  8 2, p. 1. 
2 COM(2015)  269. 
3 P8_TA(2015)0067, P8_TA(2015)0068, P8_TA(2015)0069.  
 
 programos. 2014  m. lapkričio 28  d. pagal Reglamentą (ES) Nr.  473/20134 Komisija 
pateikė nuomonę dėl Austrijos 2015  m. biudžeto plano projekto5; 
(4) 2014  m. lapkričio  28 d. Komisija priėmė metinę augimo apžvalgą6, kuria pradedamas 
2015  m. Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras. Tą pačią dieną 
Komisija pagal Reglamentą (ES) Nr.  1176/2011 priėmė Įspėjimo mechanizmo 
ataskaitą7, kurioje nenurodė, kad Austrija yra viena iš valstybių narių, dėl kurios 
reikės parengti nuodugnią apžvalgą;  
(5) 2014  m. gruodžio 18  d. Europos Vadovų Taryba patvirtino prioritetus, pagal kuriuos 
reikia skatinti investuoti, spartinti struktūrines reformas ir vykdyti atsakingą 
ekonomikos augi mui palankų fiskalinį konsolidavimą;  
(6) 2015  m. vasario 26  d. Komisija paskelbė 2015  m. Austrijos ataskaitą8. Joje įvertinta 
Austrijos pažanga įgyvendinant 2014  m. liepos 8  d. priimtas šaliai skirtas 
rekomendacijas;  
(7) 2015  m. balandžio 21  d. Austrija pateikė 20 15 m. nacionalinę reformų programą ir 
2015  m. stabilumo programą. Siekiant atsižvelgti į tarpusavio sąsajas, abi programos 
vertintos vienu metu;  
(8) šiuo metu Austrijai taikoma Stabilumo ir augimo pakto prevencinė dalis ir 
pereinamojo laikotarpio skolos taisyk lė 2014 –2016  m. laikotarpiu. 2015  m. 
stabilumo programoje vyriausybė planuoja 2015  m. nominalų deficitą laipsniškai 
sumažinti iki 2,2  % BVP ir toliau jį mažinti iki 0,5  % BVP 2019  m. Pagal stabilumo 
programą vidutinio laikotarpio tikslas – užtikrinti ne di desnį kaip 0,45  % BVP 
struktūrinį deficitą – buvo pasiektas 2014  m. ir vyriausybė planuoja šio tikslo laikytis 
visą programos laikotarpį. Tačiau iš perskaičiuoto struktūrinio balanso matyti, kad 
2015  m. nuo vidutinio laikotarpio tikslo bus nukrypta. Valdži os sektoriaus skolos 
santykis su BVP, manoma, pašoks iki 86,8  % 2015  m., tada laipsniškai sumažės iki 
79,7 % 2019  m. Makroekonominis scenarijus, kuriuo grindžiamos programos 
biudžeto projekcijos, yra tikėtinas. Tačiau priemonės, kurias taikant būtų pasiekt i 
planuojami deficito tikslai po 2016  m., nėra pakankamai sukonkretintos. Remiantis 
Komisijos 2015  m. pavasario prognoze, 2015  m. struktūrinis balansas turėtų 0,4  % 
BVP nukrypti nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Atsižvelgiant į prognozuojamą 
struktūrinio b alanso pablogėjimą 0,6  % BVP, palyginti su 0,3  % BVP struktūriniu 
koregavimu, kurio reikia norint pasiekti vidutinio laikotarpio tikslą, nuokrypis 
2016  m. bus didelis. Tai reikštų maždaug 0,9  % BVP nuokrypį nuo Stabilumo ir 
augimo pakto reikalavimo. Todėl reikės papildomų priemonių. Kartu iš stabilumo 
programos ir Komisijos 2015  m. pavasario prognozės matyti, kad bendroji skola 
2015 –2016  m. toliau mažės pagal pereinamojo laikotarpio skolos taisyklę. 
Remdamasi stabilumo programos vertinimu ir atsižvelgdama į  Komisijos 2015  m. 
pavasario prognozę, Taryba mano, kad yra rizika, jog Austrija nesilaikys Stabilumo 
ir augimo pakto nuostatų;  
(9) įvairių valdžios lygmenų santykiai išlieka sudėtingi, todėl mažėja pagrindinių viešojo 
administravimo sektorių veiksmingumas. Au strija ir toliau yra tarp šalių, kurių 
subnacionaliniai nuosavi mokesčiai, išreikšti BVP procentine dalimi, yra vieni 
žemiausių. Nepaisant tokio žemo mokesčių autonomijos lygio, subnacionalinės 
                                                 
4 OL L  140, 2013  5 27, p.  11. 
5 C(2014)  8811 final, 2014 11 28.  
6 COM(2014)  902, 2014  11 28. 
7 COM(2014)  904 final, 2014  11 28. 
8 SWD(2015)  39 final, 2015  2 26. 
 
 vyriausybės turi keletą išlaidų ir administracinių pareigų. Dė l labai sudėtingų ir 
nesuderintų pajamų ir išlaidų pareigų nelengva įgyvendinti plataus masto politikos 
reformas;  
(10) Austrijos pensijų sistemos ilgalaikiam fiskaliniam tvarumui vis dar neigiamą poveikį 
daro struktūriniai trūkumai. Nepanašu, kad ligšiolinėmis  Austrijos reformomis būtų 
pavykę užtikrinti sistemos ilgalaikį fiskalinį tvarumą. Pirma, faktinis senatvės 
pensijos amžius išlieka gerokai mažesnis už teisės aktais nustatytą pensinį amžių. 
Antra, teisės aktais nustatytas moterų pensinis amžius yra geroka i mažesnis nei vyrų 
ir iki 2024  m. ilginamas nebus. Trečia, teisės aktais nustatytas pensinis amžius dar 
vis nesusietas su nuolat ilgėjančia tikėtina gyvenimo trukme Austrijoje. Austrija 
ėmėsi kelių priemonių, siekdama ilginti faktinį senatvės pensijos amž ių, kuris dabar 
yra 59,7  m. (2014  m.), tačiau nesiekia ES vidurkio, t.  y. 63,1  m. (2013  m.). Taikomos 
profesinio gyvenimo ilginimo priemonės, kuriomis mažinamos galimybės naudotis 
ankstyvo išėjimo į pensiją ir neįgalumo sistemomis. Be to, padidintos metinė s 
baudos, taikomos anksti išėjusiesiems į pensiją, ir pailgintas pensinis stažas, 
suteikiantis teisę naudotis tokiomis sistemomis. Kol kas neaišku, ar šiomis 
priemonėmis iš tikro bus padarytas numatomas teigiamas poveikis biudžetui;  
(11) Austrijos sveikatos priežiūros išlaidos yra vienos didžiausių ES. Vykdoma (2013 –
2016  m.) sveikatos priežiūros sistemos reforma nuo 2016  m. siekiama nustatyti 
nekintamą išlaidų dydį, išreikštą BVP procentine dalimi. Vis dėlto net ir tuo atveju, 
jei reformos pavyks, sveikatos p riežiūros sistemos fiskaliniam tvarumui ir 
veiksmingumui dar vis kyla struktūrinių sunkumų. Jau dabar reikia imtis priemonių 
dėl laikotarpio po 2016  m. Pavyzdžiui, daugiau ligonių reikėtų gydyti 
daugiadisciplinėse pirminės ambulatorinės priežiūros įstaigos e, o vidutinė gydymo 
ligoninėje trukmė turėtų būti toliau trumpinama;  
(12) Austrijai vis dar sudėtinga užtikrinti ilgalaikę tinkamos kvalifikacijos darbo jėgos 
pasiūlą. Nedarbo lygis (5,6  %) yra vienas mažiausių ES, tačiau tam tikrų darbo jėgos 
segmentų potenci alas darbo rinkoje nėra visiškai panaudotas. Austrija ėmėsi keleto 
priemonių profesiniam gyvenimui ilginti, moterų dalyvavimui darbo rinkoje 
paprastinti ir migrantų kilmės darbo jėgos potencialui labiau panaudoti (pavyzdžiui, 
patobulinta jų kvalifikacijos pripažinimo procedūra). Tačiau pastarąsias reformas 
reikia atidžiai stebėti, o siekiant visiškai panaudoti šių grupių potencialą darbo 
rinkoje, reikia imtis daugiau priemonių;  
(13) 2015  m. kovo 13  d. Austrija pristatė išsamią mokesčių reformą, kuria siekiama 
permoduliuoti gyventojų pajamų mokesčio laiptelius ir tarifus, visų pirma gyventojų 
pajamų mokesčio mažiausią tarifą sumažinti nuo 36,5  % iki 25  %. Skaičiuojama, kad 
mokesčio lengvata sudarys 4,9  mlrd.  EUR, be to, numatoma 300  mln. EUR 
papildomų išlaidų šeim os politikai ir mokslinių tyrimų veiklai remti. Pagal pasiūlymą 
šis mokesčių perkėlimas bus iš dalies finansuojamas kovojant su mokesčių slėpimu, 
mažinant viešąsias išlaidas, kai kuriose srityse iki 13  % padidinant lengvatinius PVM 
tarifus ir pakeliant kap italo pajamų mokestį nuo 25  % iki 27,5  %. Šios planuojamos 
reformos iš esmės atitinka 2014  m. Tarybos rekomendacijas. Greičiausiai jomis bus 
padidintos nedidelius atlyginimus galinčių uždirbti asmenų ir antrųjų šeimoje 
uždirbančių asmenų paskatos dirbti ir  remiamos disponuojamosios pajamos. Tačiau 
reformą reikėtų įgyvendinti nedarant poveikio biudžetui;  
(14) Austrijos mokyklų sistemai būdingas mažas mokyklos nebaigusių asmenų skaičius, 
daug žemesnis nei ES vidurkis. Stipri ir puikiai veikianti profesinio rengimo  ir 
mokymo sistema į rinką išleidžia daug aukštos kvalifikacijos darbuotojų. Vis dėlto 
dar vis sudėtinga pagerinti jaunuolių, kurių socialinės ir ekonominės sąlygos yra 
 
 prastos, ypač migrantų kilmės jaunuolių, išsilavinimo lygį ir kartu galimybes 
įsidarbin ti. Naujos vidurinių mokyklų sistemos ( Neue Mittelschule ) įgyvendinimo 
įvertinimas atskleidė trūkumus, kuriuos dar teks šalinti;   
(15) atsižvelgdama į Europos semestrą, Taryba nuolatos Austrijai rekomenduoja didinti ir 
skatinti paslaugų sektoriaus konkurenciją , tačiau iki šiol imtasi mažai politikos 
veiksmų. Kelioms profesijoms iki šiol taikomi reikalavimai dėl teisinės formos, 
akcijų turėjimo ir įkainių, kurie tampa reguliavimo kliūtimi patekti į rinką ir trukdo 
kitų valstybių narių specialistams arba speciali stų įmonėms steigti savo verslą 
Austrijoje. Dalyvaudama tarpusavio vertinimo procese, Austrija peržiūri taisykles, 
taikomas norintiems dirbti pagal tam tikras profesijas, ir profesinės veiklos 
rezultatus, kad galėtų įvertinti, ar jie proporcingi ir tarnauj a bendram interesui. 
Palyginti su kitų valstybių narių konkurencijos institucijomis, Austrijos federalinei 
konkurencijos institucijai trūksta išteklių ir tai jai trukdo dirbti veiksmingai;  
(16) Austrijos bankų sektorius išlieka atsparus, tačiau susiduria su kel iomis problemomis 
tiek vidaus rinkoje, tiek dėl pažeidžiamų užsienio pozicijų. 2014  m. toliau gerėjo 
bankų sektoriaus kapitalizacija, tačiau Austrijos bankų pelningumas patiria 
spaudimą. 2014  m. penkios iš šešių Austrijos kredito įstaigų (išskyrus 
Österrei chische Volksbanken  (ÖVAG )), atlikus išsamų ECB įvertinimą, įvertintos 
teigiamai. Restruktūrizuodama ÖVAG  ir Hypo Group Alpe Adria  (HGAA), Austrija 
padarė didelę pažangą. Vis dėlto 2015  m. vasario mėn. nustatyta, kad Heta Asset 
Resolution , nuo HGAA atsisky rusios turto valdymo bendrovės, kapitalo trūkumas 
siekia 7,6  mlrd.  EUR. Vyriausybė, kuriai priklauso 100  % bendrovės Heta Asset 
Resolution  akcijų, ėmėsi veiksmų ir paskelbė 15  mėn. 10  mlrd.  EUR vertės 
bendrovės obligacijų pagrindinės sumos ir palūkanų mokė jimo moratoriumą, pirmą 
sykį pasinaudodama naujomis priemonėmis, numatytomis Bankų gaivinimo ir 
pertvarkymo direktyvoje;  
(17) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija atliko išsamią Austrijos ekonominės 
politikos analizę ir ją paskelbė 2015  m. šalies ataskait oje. Be to, ji įvertino stabilumo 
programą ir nacionalinę reformų programą, taip pat įvertino veiksmus, kurių Austrija 
ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija 
įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei  bei ekonominei Austrijos 
politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES taisyklių ir gairių, nes ES priemonėmis 
prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų būtina stiprinti bendrą Europos 
Sąjungos ekonomikos valdymą. Jos rekomendacijos atsižvelgiant į Europo s semestrą 
pateiktos toliau išdėstytose 1 –4 rekomendacijose;  
(18) atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrinėjo Austrijos stabilumo programą ir 
savo nuomonę9 visų pirma pateikė toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje;  
(19) atsižvelgdama į Europos semestrą, Komisija taip pat atliko visos euro zonos 
ekonominės politikos analizę. Remdamasi šia analize, Taryba pateikė konkrečias 
rekomendacijas valstybėms narėms, kurių valiuta yra euro. Austrija taip pat turėtų 
užtikrinti, kad šios rekomendacijos būtų įgyvendintos visiška i ir laiku,  
REKOMENDUOJA Austrijai 2015 –2016  m. imtis šių veiksmų:  
1. 2015 –2016  m. vengti nuokrypio nuo vidutinio laikotarpio tikslo. Užtikrinti, kad 
mokesčių reforma, kuria siekiama mažinti darbuotojams tenkančią mokesčių naštą, 
neturėtų poveikio biudžetui. Suderinti įvairių valdžios lygmenų finansavimo ir 
išlaidų pareigas. Imtis priemonių ilgalaikiam pensijų sistemos tvarumui užtikrinti, be 
                                                 
9 Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr.  1466/97 5 straipsnio 2 dalį.  
 
 kita ko, paankstinant vyrų ir moterų teisės aktais nustatyto pensinio amžiaus 
suvienodinimą ir susiejant tei sės aktais nustatytą pensinį amžių su tikėtina gyvenimo 
trukme.  
2. Stiprinti priemones, kuriomis didinamas vyresnio amžiaus darbuotojų – vyrų ir 
moterų – dalyvavimas darbo rinkoje, kartu gerinant teikiamas vaikų priežiūros ir 
ilgalaikės priežiūros paslauga s. Imtis veiksmų palankių sąlygų neturinčių jaunuolių 
išsilavinimo lygiui kelti.  
3. Šalinti neproporcingas kliūtis paslaugų teikėjams ir tarpdalykines paslaugas 
teikiančių įmonių steigimo kliūtis.  
4. Spręsti galimo finansų sektoriaus pažeidžiamumo problemą , susijusią su užsienio 
pozicija ir nepakankama turto kokybe.  
Priimta Briuselyje  
 Tarybos vardu  
 Pirmininkas