/* KOM/2010/0766 galutinis */ KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl konsultacijų su Bisau Gvinėjos Respublika pagal peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradžios





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.12.20 KOM(2010) 766 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl konsultacijų su Bisau Gvinėjos Respublika pagal peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradžios KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI dėl konsultacijų su Bisau Gvinėjos Respublika pagal peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnį pradžios 1. Pagrindiniai faktai Nuo nepriklausomybės paskelbimo 1975 m. Bisau Gvinėja palaiko glaudžius ryšius su Europos Sąjunga, kuri jau skyrė daugiau nei 500 mln. EUR šiam bendradarbiavimui remti. Tačiau dėl etninių konfliktų, neproporcingai didelės įtakos, kurią daro neprofesionali ir labai politizuota kariuomenė, bei vyraujančio skurdo šalis ir toliau lieka silpna. Be to, jau keletą metų įvairiuose visuomenės sluoksniuose (kariuomenėje, politinėse partijose, vyriausybėje ir kt.) jaučiamas korupcijos, finansuojamos iš prekybos narkotikais, poveikis; dėl laisvo judėjimo nuostatų sienas pereiti nesudėtinga, o saugumo padėtis Kazamanse ir Konakrio Gvinėjoje įtempta, todėl prekyba narkotikais trikdo ir kaimynines valstybes. Dėl 2009 m. pirmąjį pusmetį vėl pablogėjusios politinės ir saugumo padėties šalyje kovo mėn. buvo nužudyti ginkluotųjų pajėgų štabo vadas ir Respublikos Prezidentas Joao Vieira. Tų pačių metų birželio mėn. buvo nužudyti teritorinio administravimo ministras ir buvęs gynybos ministras ir sulaikyti kiti asmenys. Visi jie – Prezidentui Vieirai artimi asmenys ir, anot valdžios institucijų, dalyvavo rengiant valstybės perversmą. Nežiūrint visų šių tragiškų įvykių, išankstiniai prezidento rinkimai, surengti Prezidentui Vieirai pakeisti, įvyko sklandžiai. Liepos 26 d. surengtame antrajame rinkimų ture nugalėjo Malam Bacai Sanha (PAIGC), surinkęs 63,31 % balsų. Išrinktas penkerių metų kadencijai, 2009 m. rugsėjo 8 d. jis pradėjo eiti Prezidento pareigas; Ministru pirmininku paskirtas Carlos Gomes. Inauguracinėje kalboje naujasis Prezidentas pabrėžė, kad jo prioritetai – nacionalinis susitaikymas, kova su nebaudžiamumu ir saugumo sektoriaus reforma. Taigi po kelių dienų jūrų laivyno vadas, garsus reformų šalininkas admirolas José Zamora Induta, buvo paskirtas ginkluotųjų pajėgų štabo vadu. Spalio mėn. pabaigoje Prezidentas iš esmės pertvarkė vyriausybę; pertvarkymas buvo susijęs su dauguma ministerijų, paskirta naujų asmenų. Kiek vėliau paskirtas naujas generalinis prokuroras, kurio užduotis – pagerinti prokuratūros darbą nusikalstamumo prevencijos ir kovos su juo srityje, taip pat atliekant oficialius tyrimus, kurių tikslas – nustatyti už 2009 m. kovo ir birželio mėn. politines žmogžudystes atsakingus asmenis. Atrodė, kad naujoji valdžios grupė ėmė kovoti su šalies blogybėmis ryžtingiau nei jos pirmtakai. Tačiau šalies politiniam gyvenimui daroma karinių sluoksnių įtaka ir toliau kelia didelį susirūpinimą bei silpnina šalį. ES bandė pagerinti šią padėtį, nuolat didindama savo paramą Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformos, būtinos civilinei kariškių kontrolei atkurti, lydimosioms priemonėms. ES ne tik teikia paramą iš Europos plėtros fondo (EPF), bet ir remia valdžios institucijas, įgyvendinančias saugumo sektoriaus reformą, nuo 2008 m. gegužės mėn. vykdydama pagalbos pagal Bendrą saugumo ir gynybos politiką (BSGP) misiją, kurios tikslas – remti valdžios institucijų, ypač kariuomenės, policijos ir prokuratūros, saugumo sektoriaus reformos strategiją. Nežiūrint padarytos pažangos, 2010 m. balandžio 1 d. nuogąstavimai pasitvirtino: grupė maištaujančių kariškių, vadovaujamų ginkluotųjų pajėgų štabo vado pavaduotojo generolo Antonio Injai, suėmė štabo vadą Zamorą (kuris dar tebėra sulaikytas) ir ministrą pirmininką; pastarajam buvo grasinta mirtimi, tačiau po kelių sulaikymo valandų jis buvo išleistas į laisvę. Po šio maišto generolas Injai de facto tapo ginkluotųjų pajėgų štabo vadu, o 2010 m. birželio 25 d. Prezidentas, nepaisydamas tarptautinės bendruomenės perspėjimų, vyriausybės siūlymu jį oficialiai paskyrė eiti šias pareigas. 2. Europos Sąjungos reakcija Balandžio 2 d. Vyriausiosios įgaliotinės pareiškime ES pasmerkė balandžio 1 d. maištą, kurį apibūdino kaip esamos konstitucinės tvarkos pažeidimą, ir paprašė Gvinėjos Bisau valdžios institucijų dėti pastangas demokratinei tvarkai atkurti. Panašius pareiškimus paskelbė ir Afrikos Sąjunga bei ECOWAS (Vakarų Afrikos valstybių ekonominė bendrija). Balandžio 13 d. Tarybos politinis ir saugumo komitetas (PSK) padarė išvadą, kad reikia apsvarstyti būsimus Europos Sąjungos įsipareigojimus Bisau Gvinėjoje, ir kad svarbu civilinės valdžios institucijoms suteikti bet kokią paramą, reikalingą griežtai reaguoti į padėtį. Balandžio 14 d. Tarybos Afrikos darbo grupė paprašė Europos Sąjungos misijos Bisau vadovų kreiptis į Bisau Gvinėjos valdžios institucijas ir pradėti sustiprintą politinį dialogą pagal Kotonu susitarimo 8 straipsnį, kad būtų išnagrinėti šie klausimai: i) nedelsiant išlaisvintas ginkluotųjų pajėgų štabo vadas ir kiti nuo 2010 m. balandžio 1 d. kalinami asmenys; ii) nustatyti balandžio 1 d. įvykiuose dalyvavusių asmenų teisinę atsakomybę ir skirti jiems drausmines nuobaudas; iii) paklusti teisėtoms demokratinėms valdžios institucijoms ir gerbti jas. Šis susitikimas įvyko 2010 m. balandžio 19 d. Balandžio 26 d. Tarybos Afrikos darbo grupė išnagrinėjo Europos Sąjungos misijos Bisau vadovų ataskaitą ir nutarė priminti: i) didžiulę saugumo sektoriaus reformos svarbą šalies demokratijai ir stabilumui; ii) kad būsimi ES įsipareigojimai Bisau Gvinėjoje priklausys nuo tolesnių politinių pokyčių šalyje. Balandžio 30 d. PSK įgaliojo Tarybos generalinį sekretoriatą ir paragino Komisiją: i) nedelsiant pasiūlyti keletą trumpalaikių priemonių padėčiai vietoje pagerinti; ii) pasitelkiant visas ES turimas priemones iki birželio mėn. pabaigos parengti ES strateginę įsipareigojimų Bisau Gvinėjoje peržiūrą; galutinis sprendimas dėl ES įsipareigojimų, ypač dėl BSGP, turėjo būti priimtas 2010 m. liepos mėn., remiantis šia strategine peržiūra ir tolesniais pokyčiais Bisau Gvinėjoje. Gegužės 7 d. Taryba dar kartą patvirtino, kad BSGP įsipareigojimai Bisau Gvinėjos saugumo sektoriaus reformos srityje po rugsėjo 30 d. priklausys nuo: i) atkurtos konstitucinės tvarkos; ii) buvusio ginkluotųjų pajėgų štabo vado Zamoros Indutos išlaisvinimo; iii) balandžio 1 d. įvykiuose dalyvavusių asmenų baudžiamojo persekiojimo; iv) su saugumo sektoriaus reforma susijusių teisės aktų rinkinio priėmimo. Gegužės mėn., remiantis Tarybos generalinio sekretoriato pasiūlytomis trumpalaikėmis priemonėmis, Bisau Gvinėjoje surengta bendra Komisijos, Tarybos ir Tarybos Afrikos darbo grupei pirmininkaujančios valstybės misija. Po misijos padaryta išvada, kad Bisau Gvinėjos valdžios institucijos, nors ir pritaria ES teiginiams apie maištą, negali patenkinti jos prašymo atkurti konstitucinę tvarką. Todėl 2010 m. liepos 5 d. pateiktame pareiškime Vyriausioji įgaliotinė išreiškė didžiulę nuostabą dėl generolo Antonio Injai paskyrimo ginkluotųjų pajėgų štabo vadu, atsižvelgiant į tai, kad jis buvo pagrindinis balandžio 1 d. maišto rengėjas. Vyriausioji įgaliotinė dar kartą pabrėžė savo susirūpinimą dėl neteisėto Zamoros Indutos sulaikymo ir paprašė Bisau Gvinėjos valdžios institucijų jį išlaisvinti. Savo pareiškime Vyriausioji įgaliotinė laikėsi nuomonės, kad padėtis Bisau Gvinėjoje gali būti laikoma Bisau Gvinėjos įsipareigojimų pažeidimu žmogaus teisių, demokratijos ir teisinės valstybės – esminių Kotonu susitarimo nuostatų – srityje, ir paragino persvarstyti visus Europos Sąjungos įsipareigojimus Bisau Gvinėjoje. Smerkiančius pareiškimus paskelbė Afrikos Sąjunga, ECOWAS ir Jungtinės Amerikos valstijos. Liepos 7 d. Tarybos Afrikos darbo grupė išnagrinėjo naują ES misijos Bisau vadovų ataskaitą. Tarybos Afrikos darbo grupė i) palankiai priėmė misijos vadovų pasiūlymus; ii) apgailestavo dėl generolo Injai paskyrimo ginkluotųjų pajėgų štabo vadu ir laikėsi nuomonės, kad šis paskyrimas gali pažeisti demokratijos ir teisinės valstybės principus ir esmines Kotonu susitarimo nuostatas; iii) paragino misijos vadovus pateikti pavienių asmenų, atsakingų už nuolatinį nestabilumą ir (arba) dalyvaujančių neteisėtoje veikloje, ir kuriems galėtų būti taikomos tikslinės ES sankcijos, sąrašą; iv) palankiai įvertino vieningą tarptautinės bendruomenės reakciją ir patvirtino, kad svarbu glaudžiai derinti mūsų ir likusios tarptautinės bendruomenės, ypač Afrikos Sąjungos, ECOWAS ir Jungtinių Tautų, reakciją. Liepos 9 d. PSK nusprendė: i) užbaigti dabartinę BSGP misiją, susijusią su saugumo sektoriaus reforma; ii) paraginti Tarybos sekretoriatą ir Komisiją teikti pasiūlymus, kaip sustiprinti ES veiksmus Bisau Gvinėjoje pasitelkiant patirtį saugumo sektoriaus reformos srityje. Galiausiai liepos 27 d. raštu Vyriausioji įgaliotinė pranešė Ministrui pirmininkui apie tai, kad 2010 m. rugsėjo 30 d. bus visiškai užbaigta dabartinė BSGP misija ir kad, atsižvelgiant į dabartinę politinę padėtį bei poreikį persvarstyti visus Europos Sąjungos įsipareigojimus Bisau Gvinėjoje, nauja misija nebus dislokuota. 3. Komisijos pasiūlymas Komisija laikosi nuomonės, kad 2010 m. balandžio 1 d. maištas ir vieno iš pagrindinių jo rengėjų paskyrimas ginkluotųjų pajėgų štabo vadu iš esmės pakeitė politinę ir saugumo padėtį Bisau Gvinėjoje ir yra Bisau Gvinėjos įsipareigojimų pažeidimas žmogaus teisių ir teisinės valstybės – esminių Kotonu susitarimo nuostatų – srityje. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu pasirašyto, o 2010 m. birželio 22 d. Uagadugu peržiūrėto AKR ir EB partnerystės susitarimo 96 straipsnio 2 dalyje nurodomos esminės 9 straipsnyje apibrėžtos nuostatos, kuriomis grindžiama partnerystė. Demokratijos, teisinės valstybės ir žmogaus teisių principai yra esminės susitarimo nuostatos, kuriomis remiamasi vykdant susitarimo šalių vidaus ir tarptautinę politiką. Atsižvelgdama į šiuos principus ir į sąlygas, kuriomis 2010 m. balandžio 1 d. Bisau Gvinėjoje įvyko kariškių maištas, Komisija konstatuoja, kad šios esminės nuostatos buvo sunkiai ir akivaizdžiai pažeistos, ir laikosi nuomonės, kad ši padėtis yra ypatingos skubos atvejis pagal minėto susitarimo 96 straipsnio 2 dalies b punktą. Todėl Komisija mano, kad reikia pradėti konsultacijas su Bisau Gvinėjos valdžios institucijomis ir apsvarstyti galimus šios krizės sprendimo būdus siekiant atkurti demokratinę tvarką. Šios konsultacijos bus surengtos pagal peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnį, ir jose visų pirma bus siekiama su atitinkamomis valdžios institucijomis aptarti įsipareigojimų sąrašą, tarp kurių: - išlaisvinti neteisėtai kalinamą viceadmirolą Zamorą Indutą ir kitus per 2010 m. balandžio 1 d. įvykius suimtus asmenis; - visiškai nepriklausomai pradėti ir užbaigti tyrimus, susijusius su 2009 m. kovo 1 d. – 2010 m. balandžio 1 d. įvykiais; - Bisau Gvinėjos ginkluotųjų pajėgų vadais paskirti sąžiningus, smurto veiksmuose ir antikonstitucinėje veikloje nedalyvavusius asmenis; - valdžios institucijos turi pritarti visoms ekspertų misijoms ir civilinėms bei karinėms priemonėms, pasiūlytoms ECOWAS, Portugališkai kalbančių šalių bendrijos (PKŠB) ir (arba) kitų partnerių saugumo sektoriaus reformai kontroliuoti bei prisidėti prie jos ir politikams apsaugoti; - priimti, patvirtinti ir paskelbti saugumo sektoriaus reformos teisės aktų rinkinį; - vyriausybė turi patvirtinti saugumo sektoriaus reformos įgyvendinimo veiksmų programą; - bet kokie kiti įsipareigojimai, kurie galėtų pagerinti šalies demokratinį valdymą ir padėti vykdyti saugumo sektoriaus reformą. Palaikant tokį dialogą Bisau Gvinėjos valdžios institucijoms būtų sudarytos sąlygos imtis priemonių dabartinei krizei išspręsti, o Europos Sąjungai – nuspręsti, kaip remdamasi šiuo dialogu ji galėtų paremti iniciatyvas, kad būtų laikomasi Kotonu susitarimo principų. Taigi Komisija siūlo Tarybai pakviesti Bisau Gvinėjos Respubliką dalyvauti konsultacijose pagal peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnį, kaip siūloma pridedamame laiško projekte. Laukdama šių konsultacijų rezultatų Komisija imsis laikinų apsaugos priemonių, susijusių su vystomojo bendradarbiavimo veiksmais Bisau Gvinėjoje, išskyrus mokėjimus pagal jau pradėtas vykdyti sutartis, humanitarinius ar tiesiogiai gyventojams naudingus veiksmus, regioninius arba kovos su tarptautiniu nusikalstamumu projektus, taip pat pasirengimo priemones būsimiems projektams įgyvendinti, jei nepažeidžiamos konkrečios įvairių priemonių ir finansinių susitarimų sąlygos. Remiantis jau nusistovėjusia praktika ir atsižvelgiant į ypatingą Bisau Gvinėjos padėtį, Afrikos Sąjunga, ECOWAS ir PKŠB bus pakviestos dalyvauti šiose konsultacijose. PRIEDAS Rašto projektas Gerbiamasis Respublikos Prezidente, Gerbiamasis Ministre Pirmininke, Po 2010 m. balandžio 1 d. maišto Europos Sąjunga (ES) keletą kartų išreiškė savo susirūpinimą dėl kai kurių aukšto rango kariškių nepagarbos demokratiniam teisėtumui ir žmogaus teisių pažeidimų Bisau Gvinėjoje. Ji paprašė Jūsų valdžios institucijų imtis priemonių konstitucinei tvarkai atkurti. 2010 m. balandžio 19 d. ES susitiko su Jūsų šalies valdžios institucijomis, o 2010 m. gegužės mėn. surengta bendra (Komisijos, Tarybos ir Ispanijos) misija, deja, iš daugelio faktorių matyti, kad Jūsų šalis tų priemonių nesiėmė; be to, išaugo prekyba narkotikais, o tai kelia itin didelį susirūpinimą ES. 2010 m. liepos 5 d. pareiškime Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja aktyviai sureagavo į generolo Injai paskyrimą ginkluotųjų pajėgų štabo vadu, kartu primindama didžiulį savo susirūpinimą dėl neteisėto viceadmirolo Zamoros Indutos kalinimo ir prašydama Jūsų valdžios institucijų jį išlaisvinti. Savo 2010 m. liepos 27 d. raštu Vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotoja Jums pranešė apie 2010 m. rugsėjo 30 d. visiškai užbaigiamą dabartinę ES paramos saugumo sektoriaus reformai misiją ir apie tai, kad atsižvelgiant į dabartinę politinę padėtį bei poreikį palaikant sustiprintą politinį dialogą persvarstyti visus Europos Sąjungos įsipareigojimus Bisau Gvinėjoje, nauja misija nebus dislokuota. Taigi, taikydami peržiūrėto Kotonu susitarimo 96 straipsnio 2 dalies a punktą ir laikydamiesi nuomonės, kad buvo rimtai ir akivaizdžiai pažeistos esminės šio susitarimo 9 straipsnio nuostatos, ES ir jos valstybių narių vardu kviečiame Jūsų šalį dalyvauti konsultacijose, siekiant, kaip numatyta susitarime, kartu nuodugniai ir konstruktyviai išnagrinėti padėtį ir, jei reikės, ją ištaisyti. Pagrindinis šių konsultacijų tikslas – su atitinkamomis valdžios institucijomis aptarti įsipareigojimų, kad būtų paisoma žmogaus teisių ir teisinės valstybės principų, sąrašą: - išlaisvinti neteisėtai kalinamą viceadmirolą Zamorą Indutą ir kitus per 2010 m. balandžio 1 d. įvykius suimtus asmenis; - visiškai nepriklausomai pradėti ir užbaigti tyrimus, susijusius su 2009 m. kovo 1 d. – 2010 m. balandžio 1 d. įvykiais; - Bisau Gvinėjos ginkluotųjų pajėgų vadais paskirti sąžiningus, antikonstitucinėje veikloje ir smurto veiksmuose nedalyvavusius asmenis; - valdžios institucijos turi pritarti visoms civilių ir karinių ekspertų misijoms, pasiūlytoms ECOWAS, Portugališkai kalbančių šalių bendrijos (PKŠB) ir (arba) kitų partnerių saugumo sektoriaus reformai kontroliuoti bei prisidėti prie jos ir politikams apsaugoti; - priimti, patvirtinti ir paskelbti saugumo sektoriaus reformos teisės aktų rinkinį; - vyriausybė turi patvirtinti saugumo sektoriaus reformos įgyvendinimo veiksmų programą; - bet kokie kiti įsipareigojimai, kurie galėtų pagerinti šalies demokratinį valdymą ir padėti vykdyti saugumo sektoriaus reformą. Diskusijos turėtų padėti Bisau Gvinėjos institucijoms nustatyti tinkamas priemones esamai padėčiai ištaisyti. Siūlome, kad šios konsultacijos įvyktų Europos Sąjungos Tarybos pastate Briuselyje per 30 dienų nuo šio rašto gavimo dienos. Konsultacijose bus nagrinėjami įvairūs valdymo klausimai, tarp jų teisėkūros ir teismų srityje, todėl pageidautina, kad jose dalyvautų aukščiausio lygio šalies pareigūnai. Diskusijose pakviestos dalyvauti Afrikos Sąjunga, ECOWAS ir PKŠB. Laukdama šių konsultacijų rezultatų Komisija imsis laikinų apsaugos priemonių, susijusių su vystomojo bendradarbiavimo veiksmais Bisau Gvinėjoje, išskyrus mokėjimus pagal jau pradėtas vykdyti sutartis, humanitarinius ar tiesiogiai gyventojams naudingus veiksmus, regioninius arba kovos su tarptautiniu nusikalstamumu projektus, taip pat pasirengimo priemones būsimiems projektams įgyvendinti, jei nepažeidžiamos konkrečios įvairių priemonių ir finansinių susitarimų sąlygos. Pagarbiai Komisijos vardu (Andris Piebalgs) | Tarybos vardu (Catherine Ashton) | Kopijos: Bisau Gvinėjos Respublikos ambasadoriuiAKR ir ES Ministrų Tarybos pirmininkuiAKR Ambasadorių komiteto pirmininkuiAKR valstybių grupės generaliniam sekretoriui