1. Įvadas

Europos Sąjunga yra „vertybių sąjunga“, kaip įtvirtinta Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnyje ir kaip savo pranešime apie Sąjungos padėtį 2017 m. rugsėjo 13 d. pabrėžė Europos Komisijos Pirmininkas J.-C. Junckeris. Europos Sąjungą įtvirtina trys pagrindiniai ramsčiai: pagrindinės teisės, demokratija ir teisinė valstybė. Atliekant visus ES veiksmus turi būti vadovaujamasi ES pagrindinių teisių chartija (toliau – Chartija). Joje nustatytas modernus pagrindinių teisių rinkinys, kurio, įgyvendindamos ES teisę, privalo laikytis ES institucijos ir valstybės narės.

Pagrindinės teisės taikomos visiems. Jų laikytis būtina siekiant užtikrinti, kad ES būtų ta vieta, kurioje žmonės gali klestėti, naudotis savo laisvėmis ir gyventi be diskriminacijos.

Iš šios ataskaitos matyti, kad 2017 m. įdiegtos struktūros ir priemonės, kuriomis Europos Sąjungoje skatinama pagrindinių teisių kultūra ir užtikrinama, kad Chartija žmonių gyvenime taptų tikrove, buvo aktualios. Europos socialinių teisių ramsčio paskelbimas 2017 m. lapkričio mėn. buvo dar vienas žingsnis siekiant, kad būtų daugiau lygybės ir mažiau atskirties.

Vis dėlto 2017 m. pagrindinėms teisėms Europos Sąjungoje taip pat iškilo pavojus. Kilo grėsmė teismų nepriklausomumui, o tai yra esminis teisinės valstybės elementas ir būtina veiksmingo pagrindinių teisių užtikrinimo ir naudojimosi jomis sąlyga. Dėl to Komisija pirmą kartą Tarybai pasiūlė priimti sprendimą pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį. Be to, buvo suabejota pilietinės visuomenės organizacijų, veikiančių pagrindinių teisių srityje, darbu ir šis darbas buvo apsunkintas. Kaip aptarta per 2017 m. metinį kolokviumą pagrindinių teisių klausimais, moterų teisės taip pat buvo pažeidžiamos.

Dar niekada nebuvo taip svarbu pabrėžti, kad laikytis Pagrindinių teisių chartijos ES institucijoms ir valstybėms narėms, įgyvendinančioms ES teisę, yra ne galimybė, o prievolė.



2. Chartijos taikymas Europos Sąjungoje ir ES institucijų iniciatyva 2.1. Pagrindinių teisių skatinimas ir apsauga

Socialinių teisių ir teisingumo skatinimas Europos Sąjungoje

Remiantis Chartijoje įtvirtintomis teisėmis, Europos socialinių teisių ramsčio deklaraciją 2017 m. lapkričio 17 d. kartu pasirašė ir iškilmingai paskelbė Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija. Ramsčio deklaracijoje nustatyta 20 pagrindinių principų ir teisių, padėsiančių remti teisingas ir gerai veikiančias darbo rinkas bei socialinės gerovės sistemas. Socialinių rodiklių suvestinėje stebimas ramsčio įgyvendinimas ir taip papildoma Europos semestro, kasmetinio ES ekonominės politikos koordinavimo ciklo, informacija.

Bendradarbiaudamos su socialiniais partneriais ir pilietine visuomene, šį ramstį privalo įgyvendinti ES valstybės narės. Sąjungos institucijos padeda nustatyti pagrindą. Pavyzdžiui, 2017 m. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Direktyvos dėl skaidrių ir nuspėjamų darbo sąlygų Europos Sąjungoje. Taip bus papildyti galiojantys įsipareigojimai ir bus sukurti nauji būtiniausi standartai, pagal kuriuos visiems darbuotojams, įskaitant dirbančius mažų garantijų darbą, bus užtikrintas didesnis darbo sąlygų nuspėjamumas ir aiškumas (Chartijos 31 straipsnis).

Be to, 2017 m. balandžio 26 d. Komisija priėmė iniciatyvą remti dirbančių tėvų ir prižiūrinčiųjų asmenų profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. Iniciatyva apima teisėkūros , kuriomis siekiama vyrams ir moterims, turintiems priežiūros pareigų, užtikrinti geresnes galimybes pasiekti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą ir naudotis pagal lyčių aspektus subalansuota atostogų tvarka bei lanksčia darbo tvarka. Pagal šią iniciatyvą taip pat numatytos politikos priemonės, kuriomis remiamos valstybių narių pastangos teikti prieinamas, įperkamas ir kokybiškas institucinės priežiūros paslaugas ir šalinti moterims teikiamas ekonomines paskatas nedirbti (Chartijos 21, 23, 24, 25, 26 ir 33 straipsniai).

Taip pat 2017 m. lapkričio 11 d. Komisija priėmė veiksmų planą, skirtą kovai su vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumu. Šiuo planu visų pirma siekiama: gerinti vienodo darbo užmokesčio principo taikymą; kovoti su segregacija; suteikti didesnę vertę moterų įgūdžiams, pastangoms ir atsakomybei; viešinti nelygybės apraiškas ir stereotipus; didinti informuotumą apie vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą ir kurti tvirtesnius partnerystės ryšius jo problemai spręsti.

Siekiant su ramsčiu suderinti valstybių narių užimtumo politikos gaires, jos taip pat buvo persvarstytos. Užimtumo gairės yra bendri užimtumo ir socialinės politikos prioritetai ir tikslai, kuriuos pasiūlė Komisija, dėl kurių susitarė nacionalinės vyriausybės ir kuriuos patvirtino Taryba. Jie yra pagrindas pagal Europos semestrą vertinti atskiras šalis ir teikti konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas. Atliekant peržiūrą pagrindinis dėmesys skiriamas ramsčio principams, susijusiems su minimaliomis pajamomis, tinkamo dydžio bedarbio pašalpomis ir aktyvia parama užimtumui.

2017 m. socialinė politika ir toliau buvo viena iš pagrindinių Europos semestro veiklos sričių. Socialinių teisių skatinimas yra svarbi struktūrinių reformų, kuriomis siekiama skatinti socialinį teisingumą ir lygybę, dalis. 2017 m. Komisija atidžiai stebėjo valstybių narių pastangas gerinti ir didinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje ir kovoti su palankių sąlygų neturinčių grupių, pvz., romų, diskriminacija, kovoti su segregacija mokyklose ir skatinti įtraukaus švietimo reformą. Tai parodė, kad tam tikros valstybės narės dar susiduria su problemomis įtraukdamos romų vaikus į aukštos kokybės įtraukaus bendrojo švietimo sistemą ir integruodamos romų jaunimą į darbo rinką. Visų pirma Komisija pasiūlė, kad Taryba konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas šioje srityje skirtų Bulgarijai, Rumunijai, Slovakijai ir Vengrijai. Komisija taip pat atidžiai stebėjo su šia sritimi susijusį Čekijos darbą.

Be to, Komisija pasiūlė konkrečiai šaliai skirtas rekomendacijas skirti Airijai – dėl kokybiškos vaikų priežiūros ir socialinės infrastruktūros, įskaitant socialinį būstą, gerinimo, ir Ispanijai – dėl paramos šeimai ir kokybiškos vaikų priežiūros gerinimo.

2017 m. balandžio mėn. Komisija priėmė Komunikatą dėl vaikų migrantų apsaugos, kuriame išdėstyti ES veiksmai šioje srityje ir pateiktos rekomendacijos valstybėms narėms, kaip užtikrinti, kad būtų geriau apsaugoti migracijos procese dalyvaujantys vaikai. Imdamasi tolesnių veiksmų, Taryba 2017 m. birželio 8 d. priėmė išvadas. Komunikate aptariamas greitesnis vaikų tapatybės nustatymas ir būtinybė jiems suteikti skubią apsaugą, greitesnis šeimos ryšių atsekimas ir statuso nustatymas, procedūrinių garantijų įgyvendinimas, įskaitant veiksmingą nelydimų vaikų globą, vaikui tinkamas priėmimas ir veiksminga integracija. Globa yra viena iš svarbiausių procedūrinių vaiko interesų ir gerovės garantijų. Komisija ėmėsi veiksmų, kad būtų sukurtas Europos globos institucijų tinklas, kuris palengvintų atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų bendradarbiavimą ir keistųsi gerąja globos patirtimi.