LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 218/7

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė. Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo

2013/C 218/02

REGIONŲ KOMITETAS

— teigiamai vertina tai, kad pripažįstama, jog kultūra yra vietos ir regionų vystymosi priemonė, ir kad akcentuojama pažangiosios specializacijos strategijų svarba ir holistinis požiūris į kūrybos vystimąsi;

— siūlo kurti kūrybiškas koncepcijas ir perduoti jas Europos kūrybingumo forumui, kuriame suburtos viešojo ir privataus sektorių bei savanorių grupės ieškotų būdų, kaip Europai kūrybiškai spręsti opias vietos ir Europos problemas;

— pabrėžia, jog svarbu nuo pat mažens ugdyti kūrybingumą tiek švietimo sistemoje, tiek per laisvalaikio užsiėmimus, nes taip jaunajai kartai suteikiamos galimybės kuo geriau pasinaudoti naujomis prieigos prie kultūros formomis ir geriau pasiruošti profesinei karjerai ateityje, visų pirma padedama jaunimui ir visuomenei prisitaikyti prie pokyčių, susijusių su perėjimu prie skaitmeninių technologijų;

— pritaria tam, kad komunikate dėmesys sutelkiamas į būtinumą supaprastinti dabartines taisykles ir sudaryti daugiau galimybių kultūros ir kūrybos sektoriams gauti išorės finansavimą;

— ragina siekti, kad kultūra ir kūryba būtų geriau integruotos į strategiją „Europa 2020“ ir pripažįstamos svarbios sąsajos su kitomis politikos sritimis, pavyzdžiui, pramone, turizmu, švietimu ir finansais.

Pranešėjas Anton ROMBOUTS (NL/ELP), Hertongenboso miesto meras Pamatinis dokumentas Komisijos komunikatas Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ COM(2012) 537 final

I. POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Padėties apžvalga

1. teigiamai vertina komunikatą „Kultūros ir kūrybos sektorių rėmimas siekiant ES ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo“ ir mano, kad tai – savalaikė strategija, kuria siekiama panaudoti visą šių sektorių potencialą socialiniam ir ekonominiam vystymuisi užtikrinti. Labiausiai džiaugiasi, kad atkreiptas dėmesys į kultūros ir kūrybos sektorių savybę generuoti augimą ir darbo vietas, šių sektorių indėlį į inovacijų skatinimą ir jų teigiamą poveikį kitiems sektoriams bei įvairių sričių politikai. Komunikatas rodo aukštą Europos Komisijos ir Regionų komiteto pozicijų dėl kultūros ir kūrybingumo potencialo skatinti augimą sinergijos lygį. RK pabrėžia, koks svarbus yra vietos ir regionų lygmuo kultūros ir kūrybos sektorių vystymuisi Europoje – apie tai jau kalbėta Regionų komiteto nuomonėje „Kultūros ir kūrybos sektorių potencialo išlaisvinimas“ (1), apie šio vaidmens svarbą kalbama ir komunikate;

2. primena, kad finansų ir ekonomikos krizės laikotarpiu kultūra ir kūrybos sektoriai taip pat gali padėti kūrybiškai įgyvendinti socialinės ir sveikatos politikos tikslus, skatindamos inovacijas ir kartu prisidėdamos prie augimo (2);

3. pakartoja, kad kultūra turi ir savitą vertę, kuri nepriklauso nuo ekonominių kultūros produktų aspektų, ir tvirtina, kad į šį dvejopą kultūros pobūdį būtina atsižvelgti nesutelkiant dėmesio tik į kultūros ekonominį naudingumą (3);

4. reiškia pasitenkinimą tuo, kad komunikate pripažįstama, jog strateginės investicijos į kultūros ir kūrybos sektorius vietos ir regionų lygmeniu duotų didelę naudą, ir teigiamai vertina raginimą ieškoti išsamaus strateginio atsako ir siekti visų lygmenų – pradedant vietos, baigiant ES – dalyvavimo;

5. teigiamai vertina tai, kad visame komunikate pripažįstama, jog kultūra yra vietos ir regionų vystymosi priemonė, ir kad akcentuojama pažangiosios specializacijos strategijų svarba;

6. pripažįsta, kad reikia tampriau susieti vietos ir regionų lygmens ir nacionalines strategijas, taip pat pritaria siūlymui būsimose sanglaudos politikos programose stengtis įvertinti kultūros ir kūrybos sektorių potencialą įgyvendinti regioninio vystymosi strategijas;

7. primena ankstesnes Regionų komiteto nuomones, kuriose jis yra pripažinęs Europos kultūros sostinės programą vertingu renginiu, pabrėžiančiu Europos kultūrų turtingumą, įvairovę ir bendrumą (4). Kartu su Europos paveldo ženklo iniciatyva, Kultūros sostinės programa turėtų ir toliau būti auditorijos formavimo ir piliečių dalyvavimo laboratorija;

8. teigiamai vertina Komisijos pasiūlymus kurti bendradarbiavimo programas, skirtas užtikrinti tarpusavio mokymąsi, kurti kontaktų tinklą, kuriame būtų lengviau keistis informacija, ir užtikrinti įvairovę. ES veiksmai taip pat bus reikalingi norint kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis padėti kūrybiniam sektoriui pakilti iš vietinio lygio į pasaulinį;

9. nepanašu, kad Komisijos pasiūlymai, kurie pateikti šiame komunikate, keltų kokių nors problemų subsidiarumo principo požiūriu. Tačiau ateityje reikės stebėti ES lygmeniu pasiūlytas ar priimtas konkrečias priemones ar veiksmus;

Rekomendacijos

ILGALAIKĖS VIZIJOS REIKALINGUMAS

10. atsižvelgdamas į dabartinius iššūkius, su kuriais susiduria Europa, RK pabrėžia, jog būtina igalaikė vizija, kuri padėtų pasukti klestėjimo ir geresnės visuotinės gyvenimo kokybės keliu. Tokia vizija turi būti glaudžiai susieta su kultūra ir kūrybingumu. RK sutinka, kad ES tarptautinė įtaka yra pagrįsta vaizduote, kūrybingumu ir inovacijomis ieškant naujų idėjų, koncepcijų bei projektų ir yra įsitikinęs, kad šiuo atžvilgiu kultūros ir kūrybos sektoriai gali įnešti svarų indėlį;

11. miestai ir regionai, siekiantys geresnės savo gyventojų gyvenimo kokybės, tai puikiai supranta. Reikia vizijos, kaip kovoje su nedarbu bei pažeidžiamų grupių atskirtimi būtų galima pasinaudoti Europos miestų ir regionų ypatumais. Ši vizija galėtų piliečiams įgauti konkretesnį pavidalą vietos ir regionų lygmeniu kuriant kūrybiškas koncepcijas ir perduodant jas Europos kūrybingumo forumui, kuriame suburtos viešojo ir privataus sektorių bei savanorių grupės ieškotų būdų, kaip Europai kūrybiškai spręsti opias vietos ir Europos problemas. Atsižvelgdamas į tai, RK nori ypač pabrėžti, kaip svarbu, kad kūrybingumui, problemų sprendimui ir meninių įgūdžių lavinimui bei kultūros žinioms tektų pagrindinė vieta visoje švietimo sistemoje;

12. todėl, kaip pažymima komunikate, svarbu įvairiapusiškai pasinaudoti kultūros ir kūrybingumo galia. Tam reikia ne tik pažangaus vertikalaus ir horizontalaus organizacinio modelio, kuris siūlomas komunikate, bet ir stengtis aprėpti visą kultūros ekosistemą. Tai reiškia, kad reikia sudaryti sąlygas piliečiams dalyvauti bendros kūrybos procese ir pripažinti, jog naudinga, kad kultūra ir kūrybingumas įleistų šaknis konkrečiose vietovėse;

13. nurodo, kad globalizuotame pasaulyje kultūra tampa esminiu konkrečios vietovės kokybės veiksniu, lemiančiu patrauklumą, taigi ir konkurencingumą įmonėms, investuotojams ir kūrybingiems bei versliems asmenims. Todėl gyvenimo kokybės gerinimas tapo svarbiu vietos ir regionų vystomųjų programų siekiu. Svarbu išlaikyti pusiausvyrą tarp įvairovės, kūrybinių ir kultūrinių išteklių bei atitinkamų paslaugų ir infrastruktūros. Šiuos klausimus geriausia spręsti vietos ir regionų lygmeniu, kur vietos ir regionų valdžios institucijos turi daugiausia galimybių susieti įvairovę ir identitetą su vystomosiomis programomis. Todėl ragina kurti mokslinių tyrimų ir inovacijų laboratorijų partnerystę, kad būtų išanalizuota, kaip vietovės kokybė lemia konkrečios vietovės pasirinkimą ir kokią įtaką daro ekonominiam bei socialiniam vystymuisi;

14. Europa yra ne tik svarbi ekonominė erdvė, bet ir bendra kultūra, kuri remiasi svarbiomis socialinį kapitalą kraunančiomis pasitikėjimo ir įtraukties vertybėmis, todėl yra pagrindas inovacijoms ir kūrybingumui. Be to, ši vienybę įvairovėje skatinanti atmosfera didina žmonių saugumo jausmą, o tai gerina piliečių gyvenimo kokybę ir didina Europos miestų ir regionų, kaip gerų gyventi vietų, patrauklumą, taigi, ir mūsų konkurencingumą;

KULTŪRA IR NOVATORIŠKOS VIETOVĖS

15. atkreipia dėmesį į tai, kad komunikate pabrėžiama, jog būtina susieti sektorius, jame mažiau akcentuojama būtinybė žinių ir kūrybinio kapitalo srautus įtvirtinti konkrečiose vietovėse. Kalbant apie „kultūros branduolius“ arba „kūrybingus rajonus“, RK pabrėžia, kad miestai ir regionai turi būti žinių tinklų centre, nes tik taip jie galės visapusiškai pasinaudoti laisvu idėjų, kapitalo ir žmonių judėjimu pasaulinėje tinklų ekonomikoje. Tokiems branduoliams kurti būtina vietos ir regionų valdžios institucijų parama, tačiau juos būtina įtraukti ir į Europos bei pasaulinius žinių tinklus, kad padidėtų jų efektyvumas;

16. kūrybingumą konkrečiose vietovėse įtvirtintų konkrečios vietos ir regionų iniciatyvos, pasižyminčios pažangumu, tvarumu ir strategiškumu. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka ypač svarbus vaidmuo. Kultūros vystymas vietos lygmeniu stiprina vietos identitetą ir išskirtinumą – kuriami kultūros produktai, kuriuos kitur perkelti nėra paprasta, todėl atsiranda unikali, tam tikrai vietovei būdinga vertė. Šie kultūriniai veiksniai svarbūs ir Europos lygmeniu;

17. mano, kad bendruomenė, investuojanti į kultūrą, švietimą ir sportą sukuria daugiau turto, gerovės ir saugumo. Šis paprastas faktas tinka tiek miestui, tiek kaimui, regionui ar šaliai, taip pat ir visam žemynui. RK ragina parengti drąsią ES lygmens darbotvarkę, kad Europa taptų įkvepiančiu ir patraukliu žemynu, šiandieniniam ir rytojaus jaunimui – „vieta, kurioje gera gyventi“, žemynu, kuriame kuriamos naujos darbo vietos, kur būsimos kartos galės gyventi saugioje ir švarioje aplinkoje, o gyvenimo kokybė bus aukšta;

18. mano, kad pasitikėjimas yra esminis vietovės kokybės veiksnys, nes tai – asmeninio saugumo pagrindas, leidžiantis žmonėms burtis, keistis idėjomis, generuoti kūrybinę mintį ir inovacijas. Tokios erdvės taip pat padeda į konkrečias vietoves pritraukti kūrybinius produktus, nematerialųjį paveldą ir kūrybingus žmones. Tai duoda ir ekonominės naudos, kadangi, pavyzdžiui, kultūra prisideda prie to, kad tam tikros vietovės tampa patrauklios turizmui. Svarbus ir socialinis matmuo, nes pasitikėjimo kultūra yra socialinės sanglaudos pagrindas;

19. į šiuos sudėtingus klausimus reikia žvelgti holistiškai. Kūrybingumas ir inovacijos remiasi žiniomis ir gebėjimais, taip pat socialiniais ir ekonominiais tinklais. Kūrybingumas turi būti vystomas strategiškai, kaip kolektyvinė, bendradarbiavimu grindžiama tarpusavio praturtinimo veikla. Šiuose procesuose dalyvauja ne tik kultūros ir kūrybos sektoriai, ar net ūkio subjektai, bet ir platesnė visuomenė;

20. todėl teigiamai vertiname tai, kad Komisija ketina paremti miestų administracijų tarpusavio mokymosi procesus, kad vietos politikai galėtų pasidalyti patirtimi, susijusia su kultūros poveikiu socialiniam ir ekonominiam miestų pagyvinimui, ir tą patirtį palyginti. Tačiau Regionų komitetas ragintų į kultūrą ir kūrybingumą pažvelgti plačiau, į tokius procesus įtraukiant regionus, piliečius, įmones ir ne pelno organizacijas. Tokiu mechanizmu galėtų tapti „Comenius“ programos regionų partnerystės modelis, kuris yra priemonė, skirta vietos švietimo vystymui, tačiau ją būtų galima pritaikyti ir kultūros bei kūrybos sektoriams;

21. primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį skatindamos ir puoselėdamos kultūrą savo teritorijoje, visų pirma, saugodamos kultūrinį paveldą ir skatindamos meno naujoves, išlaikydamos ir remdamos ne tik kultūros įstaigas ir iniciatyvas, bet ir mokymą bei kvalifikacijos kėlimą, organizuodamos festivalius ir kultūrinius renginius (5). Vietos ir regionų valdžios institucijos turi ypatingų galimybių suderinti skirtingus kultūros ir kūrybos ekosistemos elementus ir užtikrinti pakankamus išteklius, kurių reikia tiems, kurie dirba kultūros ir kūrybos sektoriuose;

EKONOMINIO POVEIKIO STIPRINIMAS

22. teigiamai vertina tai, kad Komisija pabrėžia, jog kultūros ir kūrybos sektoriai prisideda prie augimo ir darbo vietų kūrimo (šiuose sektoriuose sukuriama 3,3 proc. BVP, juose dirba 6,7 milijono žmonių, t.y. 3 proc. visų dirbančiųjų) (6). Akivaizdu, kad ekonominius privalumus gali neabejotinai padidinti siūloma naujoji strategija, kurios tikslas – padidinti šių sektorių konkurencingumą ir perkelti jų potencialą į kitus sektorius, taip pat maksimizuoti jų naudą kitoms sritims, pavyzdžiui, inovacijoms, informacinėms ir ryšių technologijoms (IRT) ir miestų regeneracijai. RK pabrėžia, jog svarbu pasinaudoti vietos ir regionų patirtimi ir išnagrinėti, kaip būtų galima kūrybos pramonę panaudoti kitų sričių augimui skatinti;

23. siekiant maksimizuoti šį poveikį reikia sudaryti geresnes sąlygas kultūros produktų kūrimui ir vartojimui bei kūrybingumo ugdymui. RK pabrėžia, jog svarbu nuo pat mažens ugdyti kūrybingumą tiek švietimo sistemoje, tiek per laisvalaikio užsiėmimus, nes taip jaunajai kartai suteikiamos galimybės kuo geriau pasinaudoti naujomis prieigos prie kultūros formomis ir geriau pasiruošti profesinei karjerai ateityje, visų pirma padedama jaunimui ir visuomenei prisitaikyti prie pokyčių, susijusių su perėjimu prie skaitmeninių technologijų;

24. komunikate pripažįstama, kad kultūros ir kūrybos sektoriai galėtų pasinaudoti įvairiausiomis finansinėmis priemonėmis, įskaitant „Kūrybišką Europą“, „Erasmus visiems“, sanglaudos politikos fondus, programą „Horizontas 2020“, COSME programą ir Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Taip pat reikėtų pripažinti betarpišką regionų ir vietos valdžios institucijų sąlytį su kultūros sritimi. Daugelyje Europos vietų miestams ir regionams ne tik tenka didžiausia kultūros finansavimo dalis, jie yra tapę kultūros ir kūrybinių eksperimentų bei inovacijų laboratorijomis ir jiems teko svarbus vaidmuo vystant kultūros ir kūrybingumo branduolius;

25. pabrėžia, kad būtina toliau teikti valstybės pagalbą kultūrai; todėl ragina Komisiją priimant naujas valstybės pagalbos filmams ir kitiems audiovizualiniams kūriniams taisykles, persvarstyti teritorinį išlaidų kriterijų, kad nebūtų pakenkta šių kūrinių teritoriniam poveikiui;

26. reikia skatinti gerą kultūros valdymą ir tai daryti vadovaujantis Tarybos išvadomis, priimtomis per 2012 m. lapkričio 26–27 d. Briuselyje vykusį 3201-ąjį Tarybos posėdį, skirtą švietimui, jaunimui, kultūrai ir sportui;

SĄLYGŲ KULTŪROS IR KŪRYBOS SEKTORIAMS GERINIMAS EUROPOJE

27. Komisija siūlo įvairių veiksmų, skirtų skatinti sudaryti tinkamas sąlygas kultūros ir kūrybos sektorių klestėjimui. Šie veiksmai skirti įgūdžių ugdymui, galimybių gauti finansavimą gerinimui, naujų verslo modelių viešinimui, auditorijos formavimui, prieigos prie tarptautinių rinkų ir ryšių su kitais sektoriais gerinimui. Tačiau kultūros ir kūrybos sektoriui iškyla ir specifinių iššūkių. Kultūros ir kūrybos sektoriuje dominuoja labai mažos įmonės, mažos ir vidutinio dydžio įmonės ir savarankiškai dirbančių asmenų įmonės, kuriems reikia iniciatyvos ir organizavimo vietos lygmeniu. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dirbti veiksmingiau, informuodamos vietos įmones, kaip ir kokiomis priemonėmis aktyvinti vietos ir regionų lygmens kultūrinę veiklą (7).

28. mano, kad partnerystė yra būtina kultūros ir kūrybos sektoriams, ir teigiamai vertina priemones, kuriomis siekiama užtikrinti partnerystę/aljansus bei sudaryti tinkamas sąlygas geriausios praktikos perdavimui, žinių puoselėjimui, tinklų, kuriuose būtų keičiamasi patirtimi, susijusia su galimybėmis išnaudoti kultūros ir kūrybos sektorių potencialą, kūrybai (8). Reikėtų pagalvoti apie kūrybos ir kultūros sektorių teminių tinklų kūrimą, kad Europos lygmeniu žinios būtų perduodamos efektyviau;

29. atkreipia dėmesį į Komisijos ketinimą tobulinti kultūros ir kūrybos sektorių ES reguliavimo aplinką ir pritaria tam, kad dėmesys sutelkiamas į būtinumą supaprastinti dabartines taisykles ir sudaryti daugiau galimybių kultūros ir kūrybos sektoriams gauti išorės finansavimą;

30. vis dėlto mano, kad, plečiantis debesų kompiuterijai, Komisija turėtų skubiai nustatyti aiškią intelektinės nuosavybės teisių ir autoriaus teisių reguliavimo sistemą;

POLITIKOS PRIEMONĖS

31. palankiai vertina tai, kad komunikate akcentuojamos penkios pagrindinės politikos varomosios jėgos: gebėjimų ugdymas, galimybių gauti finansavimą didinimas, naujų verslo modelių propagavimas ir auditorijos ugdymas; sektorių ir kitų sričių bendradarbiavimo skatinimas ir tarptautinio poveikio didinimas;

32. Komisijos dokumente aiškiai pripažįstama, kad kultūros ir kūrybos sektoriai yra susiję su kitomis politikos sritimis, įskaitant IRT, turizmą ir kt. Tačiau reikėtų aiškiau pabrėžti sąsajas su švietimo politika. RK taip pat ragina laikytis iniciatyvesnės pozicijos ir remti sąveikos tarp kultūros ir kūrybos sektorių vystymą, taip pat šių sektorių sąveiką su ekonominiais ir socialiniais subjektais kitose srityse, tuo paremiant naujas ir novatoriškas veiklos sritis, tokias, kaip mišrios medijos, socialinės medijos, skaitmeninė leidyba, kūrybinis turizmas (9) ir kt.;

33. pritaria pasiūlymui kurti daugiasluoksnę strategiją, kuri būtų dvikryptė ir apimtų tiek horizontalųjį, tiek vertikalųjį politikos matmenis. Vertikalioji veiksmų kryptis – holistinis požiūris į integruotas strategijas – yra ypač svarbi, nes ja aiškiai pripažįstamos sąsajos su kitomis politikos sritimis, pavyzdžiui, pramone, turizmu, švietimu, finansais ir kt.;

34. pritaria minčiai, kad Europos kultūros sostinių ir Europos paveldo ženklo iniciatyvas ir toliau reikėtų naudoti kaip auditorijos formavimo ir piliečių dalyvavimo „laboratorijas“. Reikėtų pripažinti, kad tokios vietos lygmens iniciatyvos nacionaliniuose ir pasauliniuose kultūros ir kūrybos sektorių tinkluose kuria reikšmingas kūrybines erdves ir branduolius, taip pat padeda priartinti pasaulinę kultūrą prie vietos bendruomenių;

35. pabrėžia, kad reikia daugiau informacijos ir duomenų apie tai, kaip veikia kultūros ir kūrybos sektoriai ir koks yra jų poveikis – tai padėtų kūrybinėms įmonėms gauti komercinį finansavimą. Reikėtų paraginti Eurostatą efektyviau ir savalaikiškiau kaupti statistinius duomenis apie Europos kultūrą. Be to, būtų galima atlikti kultūros ir kūrybos sektorių tyrimus konkrečiuose vietos ir regionų kontekstuose, siekiant išanalizuoti, kaip veikia įvairios kultūros ekosistemos įvairiose ES vietovėse – tai leistų nuolat atnaujinti informaciją apie geriausią praktiką ir nustatyti svarbiausias tendencijas kultūros ir kūrybos sektoriuose;

36. ragina siekti, kad kultūra ir kūryba būtų geriau integruotos į strategiją „Europa 2020“, konkrečiai, per pavyzdines iniciatyvas „Skaitmeninė darbotvarkė“, „Naujų įgūdžių ir darbo vietų kūrimo darbotvarkė“ ir „Inovacijų sąjunga“, tuo pripažįstant faktą, kad pažangiam, tvariam ir integraciniam augimui reikia ne tik įmonių, bet ir visos žinių sistemos ir sveikos kultūrinės ekosistemos.

37. atkreipia dėmesį, kad galiausiai Komisija siūlo strategijos įgyvendinimo pažangą stebėti taikant atvirąjį koordinavimo metodą. RK nori ypač atkreipti dėmesį, kad nacionaliniai atstovai sistemingai tartųsi su vietos ir regionų lygmens subjektais, kad klausimai būtų sprendžiami kuo patikimesniu būdu.

2013 m. gegužės 30 d., Briuselis Regionų komiteto Pirmininkas Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

(1) CdR 181/2010 fin.

(2) CdR 181/2010 fin.

(3) CdR 401/2011 fin.

(4) CdR 191/2011 fin.

(5) CdR 172/2007 fin.

(6) 2010 m. Europos konkurencingumo ataskaita. Kiti šaltiniai teigia, kad rodikliai didesni – 4,5 proc. BVP ir 8,5 milijono darbuotojų (TERA Consultants, 2010 m.).

(7) CdR 401/2011 fin.

(8) CdR 181/2010 fin.

(9) OBPO (2009 m.) „Kultūros poveikis turizmui“ (The Impact of Culture on Tourism) OECD: Paris.