20.

pabrėžia, jog siekiant, kad LPS iš tiesų būtų naudingas ES ekonomikai, į derybinius nurodymus turėtų būti įtraukti šie aspektai: a) prekybos prekėmis ir paslaugomis liberalizavimas ir realios abiems šalims suteikiamos galimybės patekti į viena kitos prekių ir paslaugų rinką panaikinant nereikalingas reglamentavimo kliūtis, tuo pačiu užtikrinant, kad jokiomis susitarimo nuostatomis vienai iš šalių nebūtų draudžiama imtis proporcingų veiksmų reglamentavimo srityje, siekiant teisėtų politikos tikslų; šiuo susitarimu i) susitarimo šalims negali būti draudžiama nustatyti, reguliuoti, teikti ir remti visuotinės svarbos paslaugas ir turi būti numatytos tikslios nuostatos šiuo klausimu; ii) juo negali būti reikalaujama nei jokio sektoriaus privatizavimo, nei vyriausybėms draudžiama plėsti visuomenei teikiamų paslaugų spektrą; iii) juo vyriausybėms negali būti draudžiama susigrąžinti tų paslaugų, kurias vyriausybės anksčiau nusprendė privatizuoti, pvz., vandens, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų, valstybės kontrolę, arba sumažinti aukštų ES sveikatos, maisto, vartotojų, aplinkos, darbo ir saugos standartų ar apriboti viešąjį finansavimą meno ir kultūros, švietimo, sveikatos priežiūros ir socialinių paslaugų srityse, kaip tai buvo daroma ankstesniais prekybos susitarimais; reikėtų prisiimti įsipareigojimus, pagrįstus Bendruoju susitarimu dėl prekybos paslaugomis (GATS); šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad reikia išsaugoti Europos gamintojams taikomus standartus; b) kai į susitarimą gali būti įtrauktas skyrius dėl vidaus reglamentavimo, derybininkus neprivalo įtraukti jokių būtinumo testų; c) įsipareigojimai dėl antidempingo ir kompensacinių priemonių, kurios viršija PPO taisykles šioje srityje, galimai neįtraukiant jų taikymo, kai įgyvendinti pakankami bendri konkurencijos standartai ir vyksta bendradarbiavimas; d) nereikalingų netarifinių kliūčių mažinimas ir, kai įmanoma ir naudinga abiem šalims, savanoriškas bendradarbiavimo reguliavimo srityje dialogų stiprinimas ir plėtojimas, nevaržant kiekvienos susitarimo šalies galimybių vykdyti savo reglamentavimo, teisėkūros ir politinę veiklą, atsižvelgiant į tai, kad bendradarbiaujant reguliavimo srityje turi būti siekiama padėti valdyti pasaulio ekonomiką intensyvinant konvergenciją ir bendradarbiavimą tarptautinių standartų ir reguliavimo derinimo srityse, pvz., priimant ir įgyvendinant standartus, kuriuos nustatė JT Europos ekonomikos komisija (JT EEK), ir kartu užtikrinant aukščiausio lygio vartotojų (pvz., maisto saugos), aplinkos (pvz., gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos), socialinę ir darbo apsaugą; e) didelės lengvatos viešųjų pirkimų srityje visais valdžios lygmenimis, įskaitant valstybei priklausančias įmones ir ypatingų ar išskirtinių teisių turinčias įmones, kuriomis Europos bendrovėms būtų užtikrinta galimybė patekti į rinką strateginiuose sektoriuose ir tokio pat lygio atvirumas, kaip ES viešųjų pirkimų rinkose, atsižvelgiant į tai, kad supaprastintos procedūros ir skaidrumas, užtikrinami konkursų dalyviams, įskaitant dalyvius iš kitų šalių, taip pat gali būti veiksmingos kovos su korupcija ir vientisumo skatinimo priemonės viešojo administravimo srityje, taip pat jomis mokesčių mokėtojams gali būti teikiama ekonominė nauda, susijusi su tiekimo kokybe, veiksmingumu, efektyvumu ir atskaitomybe; garantijos, kad sudarant viešųjų pirkimų sutartis būtų taikomi ekologiniai ir socialiniai kriterijai; f) atskiras skyrius, kuriame būtų atsižvelgiama į labai mažų įmonių ir MVĮ poreikius ir interesus, susijusius su lengvesnio patekimo į rinką klausimais, įskaitant (tačiau ne tik) didesnį techninių standartų suderinamumą ir supaprastintas muitinės procedūras, siekiant sudaryti konkrečias verslo galimybes ir skatinti tų įmonių tarptautinimą; g) atsižvelgiant į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS, kad prekyba ir darnus vystymasis ES išimtinei kompetencijai ir kad darnus vystymasis yra neatsiejama ES bendros prekybos politikos dalis, griežtas ir plataus užmojo darnaus vystymosi skyrius būtinai turėtų būti įtrauktas į bet kokį galimą susitarimą; nuostatos dėl veiksmingų dialogo, stebėsenos ir bendradarbiavimo priemonių, įskaitant privalomas ir įgyvendinamas nuostatas, kurioms būtų taikomi tinkami ir veiksmingi ginčų sprendimo mechanizmai ir pagal kurias, be įvairių vykdymo užtikrinimo metodų, būtų numatytas sankcijomis pagrįstas mechanizmas ir būtų sudarytos sąlygos tinkamai dalyvauti socialiniams partneriams ir pilietinei visuomenei bei glaudžiai bendradarbiauti su atitinkamų tarptautinių organizacijų ekspertais; šio skyriaus nuostatos dėl darbo ir prekybos aplinkos apsaugos aspektų bei darnaus vystymosi svarbos prekybos ir investicijų kontekste, kurios apima nuostatas, kuriomis skatinamas atitinkamų tarptautiniu lygmeniu priimtų principų ir taisyklių, pvz., pagrindinių darbo standartų, keturių prioritetinių TDO su valdymu susijusių konvencijų ir daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų, įskaitant susijusius su klimato kaita, laikymasis ir veiksmingas įgyvendinimas; h) reikalavimas, kad šalys skatintų įmonių socialinę atsakomybę, be kita ko, atsižvelgiant į tarptautiniu mastu pripažintas priemones, ir EBPO tam tikriems sektoriams skirtų gairių ir JT verslo ir žmogaus teisių pagrindinių principų laikymasis; i) išsamios nuostatos dėl investicijų liberalizavimo Sąjungos kompetencijos ribose, kuriose būtų atsižvelgta į naujausius politikos pokyčius, pvz., 2017 m. gegužės 16 d. Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nuomonę Nr. 2/15 dėl ES ir Singapūro LPS; j) griežtos ir vykdytinos priemonės, apimančios intelektinės nuosavybės teisių pripažinimą ir apsaugą, įskaitant vynų ir spiritinių gėrimų bei kitų žemės ūkio ir maisto produktų geografines nuorodas (GN); supaprastintos muitinės procedūros ir paprastos ir lanksčios kilmės taisyklės, tinkamos sudėtingoms pasaulinėms vertės grandinėms (PVG), be kita ko, didinant jų skaidrumą ir atskaitomybę ir, kai įmanoma, taikant daugiašales kilmės taisykles ir kitais atvejais – nesudėtingas kilmės taisykles, pvz., tarifo subpozicijos pokytį; k) subalansuoti ir plataus užmojo rezultatai žemės ūkio ir žuvininkystės skyriuose, kuriuos taikant būtų galima paskatinti konkurencingumą ir kurie būtų naudingi ir vartotojams, ir gamintojams, tik jei juose būtų tinkamai atsižvelgiama į visų Europos gamintojų ir vartotojų interesus, atsižvelgiant į tai, kad yra daug pažeidžiamų žemės ūkio produktų, kuriems turėtų būti taikomas atitinkamas režimas, pvz., taikant tarifines kvotas arba taikant atitinkamus pereinamuosius laikotarpius, tinkamai atsižvelgiant į bendrą prekybos susitarimų žemės ūkio srityje poveikį ir į derybų sritį neįtraukiant pažeidžiamiausių sektorių; įtraukiama tinkama naudoti, veiksminga, tinkama ir greitai pritaikoma dvišalė apsaugos sąlyga, kuria suteikiama galimybė laikinai sustabdyti lengvatų taikymą, jeigu dėl prekybos susitarimo įsigaliojimo importo padidėjimas darytų arba galėtų daryti didelę žalą pažeidžiamiems sektoriams; l) plataus užmojo nuostatos, kuriomis sudaromos galimybės skaitmeninei ekosistemai visapusiškai veikti ir skatinami tarpvalstybiniai duomenų srautai, įskaitant tokius principus kaip sąžininga konkurencija ir plataus užmojo tarpvalstybinio duomenų perdavimo taisykles, ir kurios nedaro poveikio esamoms ir būsimoms ES duomenų apsaugos ir privatumo taisyklėms, atsižvelgiant į tai, kad duomenų srautai yra labai svarbi paslaugų ekonomikos varomoji jėga ir pagrindinis pasaulinių vertės grandinių elementas tradicinės gamybos įmonių atveju, todėl privalomi vietos nustatymo reikalavimai turėtų būti kuo labiau apriboti; duomenų apsauga ir privatumas nėra prekybos kliūtys, bet pagrindinės teisės, įtvirtintos ES sutarties 39 straipsnyje ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsniuose; m) konkrečios ir nedviprasmiškos nuostatos dėl užjūrio šalims ir teritorijoms (UŠT) ir atokiausiems regionams (OR) taikomo režimo, siekiant užtikrinti, kad šių derybų metu būtų tinkamai atsižvelgiama į jų konkrečius interesus;