Žmonių įgalėjimas užtikrinant kokybišką švietimą, mokymą ir įgūdžius

Įgūdžiai yra labai svarbūs ateičiai. Atsižvelgiant į vis dažnesnius darbo pokyčius ir lanksčias darbo sąlygas, norint klestėti reikia nuolat toliau mokytis. Įgūdžiai suteikia žmonėms galimybę naudotis sparčiai kintančios darbo vietos teikiama nauda. Per ateinančius penkerius metus pusė dabartinių darbuotojų turės atnaujinti savo įgūdžius. Tačiau šiuo metu pernelyg daug jaunuolių neturi pagrindinių ir skaitmeninių įgūdžių ir baigę mokyklą turi per mažai galimybių juos įgyti. Bet kurį konkretų mėnesį mokymuose dalyvauja tik vienas iš 10 suaugusiųjų, o dėl 1 mln. neužimtų IRT specialistų darbo vietų stringa investicijos į skaitmeninę transformaciją. Daugiau kaip 50 proc. įmonių, kurios 2018 m. įdarbino arba bandė įdarbinti IRT specialistus, pranešė, kad laisvas darbo vietas užpildyti sunku.

Siekiant įgyti įgūdžių labai svarbus švietimas ir mokymas. Valstybės narės turi pritaikyti nacionalines švietimo ir mokymo sistemas visoje Europoje, kad užtikrintų įtraukų, aukštos kokybės švietimą ir mokymą nuo ankstyvo amžiaus ir padėtų žmonėms prisiimti atsakomybę už savo nuolatinį tobulėjimą per visą karjerą. Reikia dėti daugiau pastangų, kad būtų patvirtinami įgūdžiai ir gebėjimai, įgyjami ne formaliojo švietimo ir mokymo sistemose. Jei įgūdžiai ir patirtis, įgyti darbo vietoje, užsiimant savanoriška veikla ar kitomis neformaliomis sąlygomis, būtų pripažįstami ir vertinami, jie galėtų tapti svarbiu naujo darbo ieškančių žmonių privalumu.

Norėdamos sužinoti, kokių įgūdžių mums reikia, nacionalinės ir regioninės valdžios institucijos turi bendradarbiauti su tais, kurie tai žino geriausiai: darbdaviais, darbuotojais, mokytojais ir instruktoriais. Nepastovioje ir kintančioje darbo rinkoje labai svarbu, kad visi žmonės turėtų plačias bendrąsias kompetencijas, kurios suteiktų gerą pagrindą jų gebėjimui prisitaikyti. Sprendžiant, ko reikėtų mokytis ir kaip, taip pat reikėtų atsižvelgti į tvirtą partnerystę tarp subjektų, ieškančių naujų talentingų darbuotojų, bei juos ugdančių ir mokančių institucijų, be to, reikėtų remtis šiuolaikiniais prognozavimo metodais ir absolventų karjeros stebėjimo rezultatais. Tai ypač svarbu regionuose, kuriuose mažėja gyventojų ir kuriuose darbdaviai neberanda kvalifikuotų darbuotojų. Tai taip pat būtina mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios yra mūsų ekonomikos pagrindas. Ketvirtadalis Europos MVĮ praneša, kad joms labai sunku rasti patyrusių darbuotojų ir vadovų. Apskritai to reikia visur, kur dėl skaitmeninės ir žaliosios pertvarkų reikės naujų įgūdžių. Profesinis rengimas ir mokymas, taip pat pameistrystės projektai gali padidinti tiek jaunimo, tiek suaugusiųjų įsidarbinimo galimybes ir patenkinti kintančius įmonių poreikius. Tokios investicijos į kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą kainuos ir atitinkamas išlaidas turi pasidalyti viešasis sektorius, darbdaviai ir susiję asmenys. Siekdama daugiausia dėmesio skirti įgūdžiams, įsidarbinimo galimybėms ir žmogiškajam kapitalui, Komisija 2020 m. pirmą ketvirtį atnaujins Europos įgūdžių darbotvarkę, be kita ko, pasiūlys rekomendaciją dėl Europos profesinio rengimo ir mokymo. Be to, ieškoma naujoviškų sprendimų, kad žmonės galėtų kontroliuoti savo mokymąsi ir karjerą; vienas iš tokių sprendimų pavyzdžių – darbingo amžiaus žmonėms skirta individualioji mokymosi sąskaita.

Kokybiškas švietimas ir mokymas padeda užtikrinti lygias galimybes ir galiausiai pasiekti gerų rezultatų. Europos švietimo erdvė, kuri bus sukurta iki 2025 m., sudarys palankesnes sąlygas besimokantiems asmenims judėti iš vienos Europos šalies į kitą ir pagerins prieigą prie kokybiško ir įtraukaus švietimo ir mokymo. 2020 m. trečią ketvirtį Komisija toliau plėtos Europos švietimo erdvės tikslus ir sukurs naują bendradarbiavimo švietimo ir mokymo srityje su valstybėmis narėmis sistemą, be kita ko, labiau sieks užtikrinti, kad jaunimas įgytų bent vidurinį išsilavinimą ir pakankamai pagrindinių įgūdžių. Pagal programą „Erasmus+“ bus toliau remiamas ir stiprinamas švietimas, mokymas, jaunimas ir sportas Europoje; 2021–2027 m. biudžetas gerokai padidintas. Ateityje siekiama, kad ši programa būtų lengviau prieinama mažiau galimybių turintiems jaunuoliams, taigi – įtraukesnė. Jeigu programa naudosis daugiau mokytojų, instruktorių ir akademikų, ji galės labiau suartinti mūsų sistemas ir padės naudotis dalijimosi geriausios praktikos pavyzdžiais teikiama nauda. Pagal Skaitmeninės Europos programą bus remiamas aukšto lygio skaitmeninių įgūdžių ugdymas, kad šias technologijas būtų galima diegti visoje ekonomikoje, taip pat bus stiprinami švietimo paslaugų teikėjų skaitmeniniai pajėgumai. Remdama valstybių narių veiksmus, 2020 m. antrą ketvirtį Komisija taip pat atnaujins Skaitmeninio švietimo veiksmų planą, kad pagerintų tiek jaunimo, tiek suaugusiųjų skaitmeninius įgūdžius ir užtikrintų, kad kiekviena švietimo organizacija būtų prisitaikiusi prie skaitmeninio amžiaus.

Mūsų jaunimas yra Europos ateitis. Jis nusipelno sėkmės. Žinoma, tėvai nori, kad jų vaikai turėtų gerą darbą ir karjeros galimybių. Vis dėlto pernelyg daug jaunuolių dažnai randa tik menkai apmokamą, laikiną ir nestandartinį darbą, todėl negali ugdyti savo talento ir planuoti ateities. Neįgaliems jaunuoliams, migrantų kilmės jaunuoliams ir jauniems tėvams kyla dar didesnė rizika atsilikti. Siekdama sustiprinti kovą su jaunimo nedarbu, 2020 m. antrą ketvirtį Komisija pateiks pasiūlymus sustiprinti Jaunimo garantijų iniciatyvą, pagal kurią jau dabar kasmet 3,5 mln. jaunuolių padedama įgyti profesinį pasirengimą, išsilavinimą ar gauti darbą. Naujoji Jaunimo garantijų iniciatyva padės jaunimui ugdyti įgūdžius ir įgyti darbo patirties, visų pirma kiek tai susiję su žaliąja ir skaitmenine transformacijomis.

Profesinio judumo ir ekonomikos pertvarkymo rėmimas

Visi – jauni ar seni – Europoje turėtų turėti galimybę laiku gauti specialiai pritaikytą paramą, įskaitant mokymą, kad turėtų geresnes galimybes gauti kokybišką darbą ar pradėti verslą. Beveik kiekvienas suaugęs asmuo tam tikru gyvenimo etapu ieško darbo. Kai kuriems pasiseka vos baigus mokyklą, vėliau jie lengvai keičia darbus, nes turi glaudų tinklą ir solidžios patirties. Kitiems – daug sunkiau. Jiems gali trūkti informacijos apie darbo galimybes, jie gali nesugebėti rasti darbo, atitinkančio jų įgūdžius ir patirtį, jų asmeninė ir šeiminė padėtis gali būti sudėtinga. Valstybinės ir privačios užimtumo tarnybos turėtų remti ne tik bedarbius, bet vis dažniau ir tuos, kuriems kyla pavojus netekti darbo dėl pasenusių įgūdžių.

Tvarios Europos investicijų planu, šiandien pristatytu Europos žaliojo kurso investicijų planu, bus padedama finansuoti minėtą pertvarką Europoje. Perėjimas prie žalesnės ekonomikos kai kuriuose regionuose ir sektoriuose gali turėti didesnį poveikį nei kituose. Neatsiejama šio plano dalis yra Teisingos pertvarkos mechanizmas, įskaitant specialų Teisingos pertvarkos fondą, iš kurio bus remiami regionai, kurie, manoma, patirs didesnį pertvarkos poveikį; taip bus siekiama užtikrinti, kad niekas nebūtų paliktas nuošalyje. Taigi ES yra įsipareigojusi užtikrinti, kad aplinkos tvarumas būtų neatsiejamas nuo socialinio tvarumo. Investicijomis bus plėtojama nauja ekonominė veikla, jos padės kurti naujas darbo vietas, mažinti mūsų anglies pėdsaką, užtikrinti įperkamą energiją ir įgyti naujų įgūdžių. Be to, Modernizavimo fondas rems darbuotojų perskirstymą, perkvalifikavimą ir kvalifikacijos kėlimą, švietimą, darbo paiešką ir startuolius ir drauge sudarys sąlygas teisingai pertvarkai nuo anglies priklausančiuose regionuose. Galiausiai, siekdamas parodyti solidarumą su atleistais darbuotojais ir savarankiškai dirbančiais asmenimis ir teikti jiems paramą, priemonių gali imtis Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas.

Kurti daugiau darbo vietų

Europos ekonomika auga jau septintus metus iš eilės. 2020 ir 2021 m. ekonomika turėtų toliau augti, net jeigu augimo perspektyvos ir suprastėjo. Darbo rinkos tebėra stiprios, o nedarbas toliau mažėja, nors ir lėčiau.

Europa turi remtis šiuo tvirtu pagrindu, kad užtikrintų, jog ateityje Europos socialinė rinkos ekonomika toliau kurtų daugiau ir geresnių darbo vietų. Šios transformacijos esmė bus pramonės strategija, kuri bus pateikta 2020 m. pirmą ketvirtį ir kurios tvirtas pagrindas bus bendroji rinka. Strategija suteiks mūsų įmonėms galimybę diegti inovacijas ir kurti naujas technologijas; taip bus skatinamas žiediškumas ir kuriamos naujos rinkos. Socialiniai ir užimtumo aspektai yra neatsiejama strategijos dalis. Taigi galimybė pasinaudoti pramonės transformacijos teikiama nauda suteikiama visiems piliečiams, įmonėms, regionams ir miestams. 2020 m. pirmą ketvirtį Komisija taip pat pasiūlys specialią strategiją mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Joms tenka 85 proc. per pastaruosius penkerius metus sukurtų naujų darbo vietų. Siekiant Europoje kurti darbo vietas, labai svarbu skatinti inovacijas, užtikrinti finansavimą ir mažinti MVĮ tenkančią biurokratinę naštą.

Europos regioninės plėtros fondas, „Europos socialinis fondas +“ ir Sanglaudos fondas toliau atliks svarbų vaidmenį remiant socialinę ir teritorinę sanglaudą mūsų valstybėse narėse, regionuose ir kaimo vietovėse, kad jie neatsiliktų nuo pasaulyje vykstančios skaitmeninės ir žaliosios transformacijos. Komisijos pasiūlyme dėl kitos daugiametės finansinės programos 2021–2027 m. nustatytas bendras asignavimas sanglaudos politikai yra 373 mlrd. EUR dabartinėmis kainomis. Prie teritorinės sanglaudos prisidės ir Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai bei Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondas. Komisijos pasiūlyme taip pat raginama įgyvendinti programą „InvestEU“, pagal kurią turėtų būti sutelkta 650 mlrd. EUR investicijų, iš kurių 50 mlrd. EUR būtų skirta socialinės infrastruktūros projektams ir socialinėms investicijoms į švietimą ir įgūdžius, socialinį verslumą ir mikrofinansavimą. Be to, pagal programą „InvestEU“ bus pristatyti partnerystės modeliai, kuriais bus siekiama didesnio poveikio, taip pat nauji verslo ir finansų modeliai, kuriais bus gerinami socialiniai rezultatai ir drauge išlaisvinamas investuotojų ir filantropinio kapitalo potencialas.

Naujų darbo vietų kūrimas yra susijęs ne tik su ekonomikos augimu. Tai juo labiau pasakytina apie socialinę ekonomiką, kuri tenkina socialinius poreikius. Europos socialinės ekonomikos sektoriuje dirba apie 13,6 mln. žmonių. Socialinės įmonės ir organizacijos gali skatinti dalyvavimą, iniciatyvas ir grąžą vietos bendruomenėse, kartu priartindamos visus prie darbo rinkos. Socialinė ekonomika teikia novatoriškus sprendimus švietimo, sveikatos priežiūros, energetikos pertvarkos, būsto ir socialinių paslaugų teikimo srityse. Be to, gali būti pateikta naujų vietos žaliųjų susitarimų, kuriais būtų kuriami aljansai įvairiose teritorijose. Taip piliečiai ir įmonės gali būti skatinami prisidėti sprendžiant su klimato kaita susijusios pertvarkos uždavinius. 2021 m. Komisija paskelbs socialinės ekonomikos veiksmų planą, kuriuo bus siekiama didinti socialines investicijas, socialines inovacijas ir socialinių įmonių potencialą kurti darbo vietas, įskaitant vietas, skirtas labiausiai nuo darbo rinkos nutolusiems asmenims. Socialiai atsakingi viešieji pirkimai taip pat gali padėti užtikrinti, kad esamos lėšos būtų naudojamos taip, kad būtų remiama įtrauktis, pavyzdžiui, suteikiant darbo galimybių neįgaliesiems arba asmenims, kuriems gresia skurdas.

Lygybės skatinimas

Mūsų Sąjunga tvirta ir vieninga dėl žmonių, kultūros ir tradicijų įvairovės. Tačiau Europa judėti į priekį gali tik naudodama visą savo turtą, talentus ir potencialą. Tai reiškia, kad reikia sukurti teisingesnę visuomenę, kurioje vienodų lūkesčių turintys asmenys turėtų ir vienodas galimybes juos įgyvendinti. Nors socialinės lygybės užtikrinimo srityje Sąjungos visuomenių rezultatai vieni geriausių pasaulyje, dar reikia daug nuveikti. Europa turi stiprinti įsipareigojimą siekti įtraukties ir lygybės visomis prasmėmis, nepriklausomai nuo asmenų lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar tikėjimo, negalios, amžiaus ar seksualinės orientacijos. Lygybė yra vienas svarbiausių šios kadencijos Komisijos politinės darbotvarkės klausimų: pirmą kartą paskirta vien už lygybę atsakinga Komisijos narė, taip pat sukurta nauja speciali darbo grupė.

Ypatingą dėmesį reikia skirti moterų padėčiai. Žemas moterų užimtumo lygis kenkia ekonomikai ir joms pačioms. Nepaisant didesnio moterų išsimokslinimo, jų karjera trumpesnė ir fragmentiškesnė nei vyrų – dažnai dėl su priežiūra susijusių įsipareigojimų. Nors moterys gyvena ilgiau, jų karjeros raida lėtesnė, pajamos ir pensijos – mažesnės. Kai kuriuose sektoriuose moterų per mažai. Tai pasakytina apie skaitmeninio sektoriaus profesijas: mažiau nei penktadalis IRT specialistų yra moterys. Moterų pensijos vidutiniškai siekia tik du trečdalius vyrų pensijų: šis skirtumas dar didesnis nei darbo užmokesčio srityje. Siekiant užtikrinti, kad moterys galėtų siekti karjeros ir gauti teisingą atlyginimą, būtina kovoti su stereotipais darbo rinkoje. Geresnės vaikų priežiūros ir ilgalaikės priežiūros paslaugos padeda užtikrinti, kad moterys ir vyrai lygiau dalytųsi priežiūros pareigas. 2020 m. pirmą ketvirtį Komisija pasiūlys naują Europos lyčių lygybės strategiją, kad būtų pasistūmėta mažinant vyrų ir moterų darbo užmokesčio skirtumą (be kita ko, taikant privalomas darbo užmokesčio skaidrumo priemones) ir pensijų skirtumą, kad būtų gerinamos moterų galimybės patekti į darbo rinką, taip pat didinamas vadovaujamas pareigas įmonėse ir organizacijose einančių moterų skaičius.

Žmonėms naudinga ekonomika – neįgaliesiems naudinga ekonomika. Europos prieinamumo aktas suteiks galimybių kurti prieinamus produktus ir paslaugas. Technologijos kartu su pritaikytu darbu ir darbo vietomis gali atverti galimybių neįgaliesiems, taip pat žmonėms ir įmonėms, tenkinantiems jų poreikius. Vis dėlto neįgalieji ir toliau patiria sunkumų siekdami naudotis švietimo ir mokymo, užimtumo, socialinės apsaugos sistemų ir sveikatos priežiūros paslaugomis. Jiems taip pat dažnai sunku aktyviai dalyvauti politiniame ar kultūriniame savo bendruomenių gyvenime. Komisija toliau įgyvendins Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvenciją. Remdamasi šiuo metu atliekamo 2010–2020 m. Europos strategijos dėl negalios vertinimo rezultatais, 2021 m. Komisija pateiks sustiprintą strategiją dėl negalios.