EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.10.20 
SEK(2011) 1218 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
pridedamas prie dokumento 
Pasiūlymas dėl 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamento 
dėl prekybos vertybiniais popieriais naudojant is viešai neatskleis ta informacija ir 
manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka) 
 
ir 
 
Pasiūlymas dėl 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos d ėl baudžiam ųjų sankcijų už prekyb ą 
vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija ir už manipuliavim ą 
rinka 
{KOM(2011) 651 galutinis} 
{SEK(2011) 1217 galutinis}  
 
LT 2   LT 1. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Piktnaudžiavimo rinka direktyvos (PRD ) tikslas – padidi nti investuotoj ų pasitikėjimą 
ir rinkos vientisum ą draudžiant turintiesiems vieš ai neskelbiamos informacijos 
prekiauti susijusiomis finansin ėmis priemon ėmis (prekyba vertybiniais popieriais 
naudojantis viešai neatskleista informacija) ir manipuliuoti rinka, pavyzdžiui, skleisti 
melagingą informacij ą ar gandus ir vykdyti sandori us, kuriais užtikrinamas 
neįprastas kain ų lygis (manipuliavimas rinka). 
Piktnaudžiavimo rinka direktyva sukuria mos tam tikros piktnaudžiavimo rinka 
prevencijos ir nustatymo priemon ės, kaip antai viešai neatskleistos informacijos 
turinčių asmenų sąrašai, pranešimai apie įtartinus sandorius ir vadov ų akcijų sandorių 
atskleidimas. Be to, finansini ų priemoni ų, kuriomis prekiaujama reguliuojamoje 
rinkoje, emitentai direktyva įpareigojami kuo skubiau viešinti turim ą viešai 
neatskleist ą informacij ą, apribojant galimybes uždelsti tok į viešinimą. 
Siekiant užtikrinti tinkam ą įgyvendinim ą, direktyvoje nacionalin ėms 
kompetentingoms institucijoms suteikiami įgaliojimai atlikti tyrimus, imtis 
administracini ų priemoni ų ir taikyti veiksmingas,  proporcingas ir atgrasan čias 
sankcijas. 
Piktnaudžiavimo rinka direktyva sukurta sistema, skirta derinti pagrindines s ąvokas 
ir taisykles piktnaudžiavimo rinka srity je ir gerinti reguliavimo institucij ų 
bendradarbiavim ą. Tačiau Komisijos tarnybos nustat ė kelias problemas, kurios 
išsamiau aptariamos toliau. 
1.1. Naujų rinkų, platform ų ir nebiržini ų finansini ų priemoni ų reguliavimo spragos 
Jei finansine priemone leidžiama prek iauti reguliuojamoje rinkoje, bet kokiai 
prekybai ta priemone taikoma Piktnaudžia vimo rinka direktyva, nepaisant to, ar 
prekyba vyksta daugiašal ėje prekybos sistemoje, brokeri ų elektronin ėje sistemoje 
(„kryžmin ės prekybos tinkle“) ar ne biržoje. Be to, draudimas prekia uti vertybiniais 
popieriais naudojantis viešai neatskleis ta informacija, taikomas ir finansin ėms 
priemonėms, kuriomis neprekiaujama reguliuojamoje rinkoje, bet kuri ų vertė 
priklauso nuo tokios finansin ės priemon ės; tai netaikoma manipuliavimui rinka. 
Tačiau dėl rinkos poky čių priemon ėms, kuriomis prekiaujama reguliuojamose 
rinkose, tiek d ėmesio nebeskiriama. D ėl padidėjusios konkurencijos ir platesnio 
technologij ų naudojimo finansin ėmis priemon ėmis vis dažniau prekiaujama 
daugiašal ėse prekybos sistemose ir kitose or ganizuotose prekybos sistemose (pvz., 
kryžminės prekybos tinkluose). Taip pat auga ir nebiržin ės prekybos rinkos. Jei 
finansine priemone neleidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje ir ja prekiaujama 
tik daugiašal ėje prekybos sistemoje, kitokio tipo sistemoje ar ne biržoje, tokiai 
priemonei Piktnaudžiavimo rinka direktyva netaikoma. 
Taip pat nuog ąstaujama, kad d ėl didėjančio prekybos įvairiose rinkose susiskaidymo 
gali atsirasti kli ūčių užtikrinant veiksming ą teisės aktų įgyvendinim ą, o dėl skirtingų 
priežiūros standart ų, kuriuos lemia prekybos vietos pob ūdis, gali susidaryti 
nevienodos s ąlygos. Be to, atsižvelgiant į tai, kad vis dažniau automatizuotomis 
prekybos priemon ėmis vykdomi dažni trumpalaik iai sandoriai, kyla klausim ų, kaip 
 
LT 3   LT reguliavimo institucijos priži ūri tokią prekybą ir ar Piktnaudžiavimo rinka 
direktyvoje pakankamai apr ėpiamos tam tikros strategijos, kurios gali b ūti 
vertinamos kaip piktnaudžiavimas. 
1.2. Biržos preki ų ir biržos preki ų išvestinių finansini ų priemoni ų rinkų reguliavimo 
spragos 
Rinka gali b ūti piktnaudžiaujama keliose rinkose ir tarpvalstybiniu mastu. Tod ėl kyla 
nuogąstavimų dėl biržos preki ų ir su jomis susijusi ų išvestinių finansini ų priemoni ų 
rinkų, kai rinkos vientisumo ir skaidrumo taisykl ės taikomos išvestini ų finansini ų 
priemonių rinkoms, ta čiau ne pagrindin ėms rinkoms. 
Šiuo metu pagal Piktnaudžiavimo rinka direktyv ą finansinės priežiūros institucijoms, 
prižiūrinčioms, kad finans ų rinkose neb ūtų piktnaudžiaujama, nenustatyta prievol ė 
atsižvelgti į fizinių prekių rinkų pokyčius. Taip pat nenustatyta prievol ė 
bendradarbiauti ir keistis informacija su fizini ų rinkų reguliavimo institucijomis ES 
ar trečiosiose šalyse. Toks fizini ų ir finansini ų rinkų reguliavimo institucij ų 
bendradarbiavimo tr ūkumas gali pakenkti ir fizini ų, ir finansini ų rinkų vientisumui. 
Biržos preki ų rinkoms netaikomos tos pa čios rinkos vientisumo ir skaidrumo 
taisyklės, kurios taikomos prekybai finans ų rinkose. Prekiauti išvestin ėmis 
finansinėmis priemon ėmis, jei tuo b ūdu iškreipiama finansini ų priemoni ų kaina, 
draudžiama. Ta čiau dabartin ė manipuliavimo rinka apibr ėžtis neapima prekybos 
išvestinėmis finansin ėmis priemon ėmis, kuria iškraipomos kainos pagrindin ėse 
fizinėse rinkose, ir prekybos fizin ėse rinkose, kuria iškraipomos finansini ų priemoni ų 
kainos. Reguliavimo institucijos išreišk ė nerimą dėl išvestini ų finansini ų priemoni ų 
rinkų naudojimo siekiant manipuliuoti pagrindin ėmis biržos preki ų rinkomis. 
Be to, n ėra bendrų taisyklių, kuriose b ūtų nurodyta, koki ą informacij ą būtina 
atskleisti biržos preki ų rinkose, ir nerimaujama d ėl to, kad pagrindin ė informacija 
apie biržos preki ų rinkas nepakankamai skaidri. Tai problema biržos preki ų 
išvestinių finansini ų priemoni ų rinkų investuotojams, nes išvestin ės finansin ės 
priemonės kainą iš esmės lemia pagrindin ė priemonė ar prekė. Tai taip pat problema 
ir priežiūros institucijoms, kurios negali steb ėti sandori ų šiose rinkose, kad nustatyt ų 
galimą piktnaudžiavim ą. 
1.3. Reguliavimo institucijos nega li veiksmingai užtikrinti teis ės aktų vykdymo 
Pirma, reguliavimo institucijos neturi kai kuri ų būtinų įgaliojimų piktnaudžiavimui 
rinka nustatyti, pavyzdžiui , gauti pranešimus apie įtartinus sandorius ne biržos 
išvestinėmis finansin ėmis priemon ėmis, nors jomis gali b ūti naudojamasi siekiant 
piktnaudžiauti rinka. Reguliavimo institucijos kai kuriose valstyb ėse narėse negali iš 
telekomunikacij ų operatori ų gauti telefonini ų pokalbių išklotini ų, būtinų kaip 
įrodymai vykdant tyrim ą ir taikant sankcijas  už piktnaudžiavim ą rinka, vis ų pirma, 
už prekyb ą vertybiniais popieriais naudojantis viešai neatskleista informacija. Tod ėl 
tam tikri piktnaudžiavimo rinka atveja i, kuriems taikytinos administracin ės 
priemonės, gali likti nenustatyti ir už juos sankcijos gali b ūti nepritaikytos. Laikoma, 
kad galimyb ė gauti tokius duomenis yr a labai svarbi priemon ė, padedanti finans ų 
reguliavimo institucijoms įgyvendinti tyrimo ir teis ės aktų vykdymo prieži ūros 
funkcijas. Kai kurios reguliavimo institucijos neturi teis ės patekti į privačias patalpas 
ir atlikti dokument ų poėmį. Be to, reguliavimo institucijos gali netur ėti galimyb ės 
 
LT 4   LT susipažinti su svarbia pirmine informacija apie įtartinus sandorius iš asmen ų, 
informuojan čių apie galimus pažeidimus, nes šiems informacijos šaltiniams tr ūksta 
paskatų ir jie gali b ūti nepakankamai apsaugoti. Be t o, reguliavimo institucijoms 
trūksta priemoni ų spręsti klausimus, susijusius su bandymais manipuliuoti rinka, kai 
asmuo bando manipuliuoti rinka, bet jam nepavyksta. 
Antra, ne visos kompetentingos institucijos turi visus sankcij ų taikymo įgaliojimus, 
kuriais b ūtų užtikrinama, kad jos visais piktna udžiavimo atvejais gali taikyti 
tinkamas sankcijas. Pa vyzdžiui, 8 valstyb ėse narėse kompetentingos institucijos 
pažeidimų atveju neturi galimyb ės panaikinti licencij ų. Be to, gali b ūti laikoma, kad 
kai kuriose valstyb ėse narėse administracini ų baudų lygis yra žemas ir nepakankamai 
atgrasantis. Kai pelnas piktnaudžia ujant rinka yra didesnis nei tik ėtinos sankcijos, 
atgrasomasis sankcij ų poveikis sumenkinamas. Be to, ne visos kompetentingos 
institucijos užtikrina, kad ap ie pritaikytas sankcijas b ūtų pranešama viešai, o tai 
svarbus veiksnys siekiant ve iksmingai užtikrinti taisykli ų laikymąsi. Kai kuriose 
valstybėse narėse už tam tikrus prekybos vertybini ais popieriais naudojantis viešai 
neatskleista informacija ir manipuliavimo rinka pažeidimus nenumatyta baudžiam ųjų 
sankcijų, kurios turi svarb ų atgrasom ąjį poveikį. Tokie skirtumai kenksmingi 
bendrajai rinkai, paliekama galimyb ė kreiptis į reguliuojam ąjį arbitraž ą ir 
apsunkinamas teis ėsaugos institucij ų tarpvalstybinis bendradarbiavimas. 
1.4. Nepakankamas aiškumas ir teisinis tikrumas 
Piktnaudžiavimo rinka dire ktyvoje pateikiama tam tikr ų variantų ir suteikiama tam 
tikra veiksm ų laisvė, taip pat nuostat ų, kurių praktinį taikymą galima aiškinti įvairiai. 
Dėl tokių skirtumų ir neaiškum ų ėmė skirtis valstybi ų narių taikomos taisykl ės. De 
Larosière ataskaitoje t okie variantai ir veiksm ų laisvė paminėti kaip viena iš 
priežasčių, lemiančių konkurencijos iškraipym ą ir reguliuojam ąjį arbitraž ą, ir 
atitinkamai kaip kli ūtis veiksmingam bendrosios rinkos veikimui. Vis ų pirma, šis 
klausimas yra susij ęs su bendrai priimtos rinkos tvarkos samprata, emitent ų 
atskleidžiama viešai neatskleista informacija ir emitent ų direktori ų prievole pranešti 
apie savo finansini ų priemoni ų sandorius. 
1.5. Neproporcinga administracin ė našta emitentams, ypa č MVĮ 
Išsakyta nuog ąstavimų, kad tik nedaugelis MV Į siekia didinti kapital ą vertybini ų 
popierių rinkose, iš dalies tod ėl, kad pradin ės ir einamosios išlaidos, susijusios su 
įtraukimu į biržos s ąrašus, yra didesn ės nei nauda ir kad ES teis ės aktais MV Į 
sudaromos per didel ės kliūtys patekti į finansų rinkas. Jei PRD b ūtų pradėta taikyti 
daugiašal ėms prekybos sistemoms be joki ų pakeitim ų, MVĮ, kurios yra įtrauktos į 
tokių rinkų biržos sąrašus, tekt ų dar didesn ės išlaidos nei dabar, nes keleto valstybi ų 
narių MVĮ rinkose taikomas specialus reži mas, skirtas užtikrinti, kad MV Į išlaidos 
būtų mažesnės. Suinteresuotosios šalys kaip ypa č didelę problem ą šioje srityje 
paminėjo prievol ę atskleisti informacij ą, galinčią turėti įtakos kainoms, sudaryti 
viešai neatskleistos informacijos turin čių asmenų sąrašus ir pranešti apie vadov ų 
sandorius. Manoma, kad d ėl tokios prievol ės susidaro dideli ų išlaidų ir 
administracin ė našta mažesn ėms į biržos sąrašus įtrauktoms įmonėms. 
 
LT 5   LT 2. PAGRINDINIS SCENARIJUS IR SUBSIDIARUMO PRINCIPAS  
Jei nebus imamasi veiksm ų ES lygmeniu, tik ėtina, kad pirmiau aprašytos problemos 
nebus sprendžiamos koordinuotai ir pasikartos ateityje. Tod ėl tam tikroms rinkoms ir 
sandoriams neb ūtų taikomos piktnaudžiavimu i rinka taikomos taisykl ės, už tam 
tikrus piktnaudžiavimo atvejus neb ūtų taikomos sankcijos arba sankcijos b ūtų 
nepakankamos, o d ėl nacionalini ų teisės aktų skirtumų susidaranti administracin ė 
našta išlikt ų. Nors visos pirmiau išvardytos problemos turi svarbi ų pasekmių visoms 
valstybėms narėms, bendr ą jų poveikį galima gerai suvokti tik tarpvalstybiniame 
kontekste. Taip yra tod ėl, kad piktnaudžiauti rinka galima, kai finansin ė priemonė 
yra įtraukta į biržos sąrašus ar kai ja prekiaujama ne biržoje, taigi kyl a tikra rizika, 
kad nacionalin ės kovos su piktnaudžiavimu rinka priemon ės bus apeinamos ar 
neveiksmingos, jei nebus imamasi veiksm ų ES lygmeniu. Be to, b ūtinas nuoseklus 
požiūris, kad b ūtų išvengta reguliuojamojo arbitražo. Atsižvelgiant į tai ir taikant 
subsidiarumo princip ą, veiksmai tur ėtų būti įgyvendinami ES lygmeniu. 
Pagal proporcingumo princip ą reikalaujama, kad bet kokia intervencija b ūtų 
kryptinga ir kad tuo b ūdu nebūtų siekiama daugiau nei b ūtina tikslams įgyvendinti. 
Šiuo principu vis ą laiką remiamasi nustatant alternatyvius variantus, juos 
analizuojant ir lyginant. 
3. TIKSLAI  
Atsižvelgiant į pirmiau pateikt ą problemos analiz ę, bendrieji tikslai, d ėl kurių reikėtų 
peržiūrėti Piktnaudžiavimo rinka direktyv ą, yra šie: padidin ti rinkos vientisum ą ir 
investuotoj ų apsaugą, kartu kuriant vien ą taisyklių rinkinį ir vienodas s ąlygas ir 
didinant vertybini ų popierių rinkų patrauklum ą, siekiant pritraukti kapitalo MV Į. 
Norint pasiekti šiuos bendruosius tikslus, b ūtina įgyvendinti šiuos konkretesnius 
politikos tikslus: 
(1) užtikrinti, kad nustatant reguliavim ą būtų atsižvelgiama į rinkos poky čius; 
(2) užtikrinti veiksming ą piktnaudžiavimui rinka taikom ų taisykli ų 
įgyvendinim ą; 
(3) didinti piktnaudžiavimo rinka režimo veiksmingum ą užtikrinant didesn į 
aiškumą ir teisinį tikrumą; 
(4) kai įmanoma, mažinti administracin ę naštą, ypač MVĮ. 
4. POLITIKOS VARIANTAI  
Politikos variantai sugrupuoti pagal ve iklos tikslus remiantis pirmiau išd ėstytais 
konkrečiais tikslais. 
4.1. Užkirsti keli ą piktnaudžiavimui organizuotose  rinkose, platformose ir 
nebiržini ų sandorių atveju 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
 
LT 6   LT (2) 2 variantas – išpl ėsti piktnaudžiavimui rinka taikomas taisykles, kad jos 
apimtų kredito įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandorius. 
(3) 3 variantas – išpl ėsti manipuliavimui rinka taikom as taisykles, kad jos apimt ų 
ne biržos finansines priemones. 
(4) 4 variantas – išpl ėsti piktnaudžiavimui rinka taikomas taisykles, kad jos 
apimtų finansines priemones, kuriomis prekiaujama tik daugiašal ėse prekybos 
sistemose. 
(5) 5 variantas – išpl ėsti piktnaudžiavimui rinka taikomas taisykles, kad jos 
apimtų finansines priemones, kuriomis prekiaujama tik k itokiose prekybos 
sistemose (ne daugiašal ėse prekybos sistemose). 
(6) 6 variantas – išpl ėsti piktnaudžiavimui rinka taikomas taisykles, kad jos 
apimtų finansines priemones, kuriomis prekiaujama ne biržoje (dvišaliu 
pagrindu). 
(7) 7 variantas – sustiprinti dažn ų trumpalaiki ų sandorių priežiūrą. 
(8) 8 variantas – sugriežtinti investicini ų įmonių, valdančių prekybos sistemas, 
tokias kaip daugiašal ės prekybos sistemos, prieži ūrą. 
4.2. Užkirsti keli ą piktnaudžiavimui ri nka biržos preki ų ir su jomis susijusi ų 
išvestinių finansini ų priemoni ų rinkose 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
(2) 2 variantas – išpl ėsti viešai neatskleistos informacijos ir manipuliavimo rinka 
apibrėžtis, kad jos apimt ų biržos preki ų pirkimo neatid ėliotinus sandorius. 
(3) 3 variantas – apibr ėžti viešai neatskleist ą informacij ą, susijusi ą su biržos 
prekių išvestinėmis finansin ėmis priemon ėmis. 
(4) 4 variantas – prievol ė neatidėliotinų sandorių rinkų dalyviams atsakyti į 
kompetenting ų institucijų prašymus pateikti informacijos. 
(5) 5 variantas – skatinti finans ų ir fizinių rinkų reguliavimo institucij ų tarptautin į 
bendradarbiavim ą. 
(6) 6 variantas – reikalauti, kad biržos preki ų išvestini ų finansini ų priemoni ų 
emitentai skelbt ų informacij ą, galinčią turėti poveikį kainoms. 
(7) 7 variantas – apibr ėžti manipuliavim ą rinka, susijus į su biržos preki ų 
išvestinėmis finansin ėmis priemon ėmis. 
4.3. Užtikrinti, kad reguliavi mo institucijos tur ėtų pakankamai informacijos ir 
įgaliojimų, kad galėtų veiksmingai priži ūrėti taisykli ų vykdymą 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
 
LT 7   LT (2) 2 variantas – įvesti prievol ę pranešti apie įtartinus pavedimus ir nebiržinius 
sandorius. 
(3) 3 variantas – uždrausti ba ndymus manipuliuoti rinka. 
(4) 4 variantas – užtikrinti galimyb ę susipažinti su telekomunikacij ų operatori ų 
duomenimis ir telefonini ų pokalbių išklotinėmis, siekiant gavus teismo order į 
tirti piktnaudžiavim ą rinka ir už j į taikyti sankcijas. 
(5) 5 variantas – užtikrinti galimyb ę patekti į privačias patalpas dokument ų 
poėmiui atlikti, siekiant gavus teismo order į tirti piktnaudžiavim ą rinka ir už 
jį taikyti sankcijas. 
(6) 6 variantas – užtikrinti asmen ų, informuojan čių apie galimus pažeidimus, 
apsaugą ir juos skatinti. 
4.4. Užtikrinti nuoseklias, veiksmingas ir atgrasan čias sankcijas 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
(2) 2 variantas – bendros b ūtiniausios administracini ų priemoni ų ir sankcij ų 
taikymo taisykl ės. 
(3) 3 variantas – vienodos administracin ės priemon ės ir sankcijos. 
(4) 4 variantas – reikalavimas nustatyti baudžiam ąsias sankcijas. 
(5) 5 variantas – bendros b ūtiniausios baudžiam ųjų sankcijų taikymo taisykl ės. 
(6) 6 variantas – geresnis sankcij ų taikymo užtikrinimas. 
4.5. Mažinti ar šalinti galimyb ę pasirinkti ir veiksm ų laisvę 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
(2) 2 variantas – suderinti bendrai priimt ą rinkos tvark ą. 
(3) 3 variantas – panaikinti bendrai priimt ą rinkos tvark ą ir laipsniškai panaikinti 
esamą tvarką. 
4.6. Paaiškinti tam tikras pagrindines s ąvokas  
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
(2) 2 variantas – paaiškinti uždelsto viešai neatskleistos informacijos atskleidimo 
sąlygas. 
(3) 3 variantas – pranešti apie uždelst ą viešai neatskleistos informacijos 
atskleidim ą. 
(4) 4 variantas – nustatyti uždelsto atskleidimo s ąlygas sistemiškai svarbiais 
atvejais. 
 
LT 8   LT (5) 5 variantas – paaiškinti vadov ų sandorių atskleidim ą. 
4.7. Sumažinti administracin ę naštą, ypač MVĮ 
(1) 1 variantas – joki ų veiksmų ES lygmeniu. 
(2) 2 variantas – MV Į režimas, susij ęs su viešai neatskleistos informacijos 
atskleidimu. 
(3) 3 variantas – MV Į išimtis, susijusi su viešai neatskleistos informacijos 
atskleidimu. 
(4) 4 variantas – suderinti viešai neatskleistos informacijos turin čių asmenų 
sąrašus. 
(5) 5 variantas – MV Į išimtis, susijusi su viešai neatskleistos informacijos 
turinčių asmenų sąrašais. 
(6) 6 variantas – panaikinti prievol ę pranešti apie vadov ų sandorius. 
(7) 7 variantas – suderinti reikalavimus pranešti apie vadov ų sandorius nustatant 
didesnę ribą visiems emitentams, įskaitant MV Į. 
(8) 8 variantas – MV Į režimas, susij ęs su pranešimu apie vadov ų sandorius. 
5. PASIRINKT Ų VARIANT Ų POVEIKIO VERTINIMAS  
Įvairūs politikos variantai išbandyti remiantis j ų veiksmingumo ir našumo kriterijais 
siekiant su jais susijusi ų tikslų. Palyginus politikos variantu s, padarytos šios išvados: 
– Organizuotos rinkos, platform os ir nebiržiniai sandoriai  – pasirinktas variantas 
yra 2, 3, 4, 5, 7 ir 8 variant ų derinys. Suderinus 4, 5 ir 8 variantus b ūtų užtikrintos 
vienodos s ąlygos, aukšto lygio investuotoj ų apsauga ir finansini ų priemoni ų rinkų 
vientisumas, kad ir kokioje pr ekybos vietoje tomis priemon ėmis leidžiama 
prekiauti. Suderinus 2 ir 3 variantus b ūtų užtikrinta, kad b ūtų taip pat aiškiai 
uždrausta manipuliuoti pagrindini ų finansini ų priemoni ų rinka naudojantis ne 
biržos išvestin ėmis finansin ėmis priemon ėmis, tokiomis kaip kredito 
įsipareigojim ų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai. 7 variantas pad ėtų reguliavimo 
institucijoms nustatyti manipuliavimo rinka strategijas naudojantis dažnais 
trumpalaikiais sandoriais ir už tai taikyti sankcijas. 
– Biržos preki ų išvestinės finansin ės priemon ės – pasirinktas varian tas yra 3, 4, 5 ir 
7 variantų derinys. Suderinus šiuos variantus, b ūtų paaiškintos esamos apibr ėžtys 
ir draudimai, užtikrinta, kad b ūtų įtrauktos visas finansines priemones apiman čios 
manipuliavimo strategijos, ir sudarytos vienodos s ąlygos investuotojams. Tokio 
varianto tr ūkumai – rizikos ribojimas gamintojams gali tapti brangesnis, o 
priežiūros institucijoms reik ėtų investuoti į papildomas duomen ų tvarkymo ir 
stebėsenos priemones. Tokio varianto pr ivalumai – investuotojams bus aišku, 
kokios informacijos jie gali tik ėtis gauti ir kaip elgtis išvestini ų finansini ų 
priemonių rinkose. 
 
LT 9   LT – Reguliavimo institucij ų įgaliojimai – pasirinktas variantas yra 2, 3, 4, 5 ir 6 
variantų derinys. Ši ų variantų derinys leis užtikrinti, kad reguliavimo institucijos 
turėtų pakankamus įgaliojimus piktnaudžiavimo rinka atvejams nustatyti, ypa č 
padės nustatyti įtartinus nebiržinius sandorius ir  pavedimus, taip pat taikyti 
sankcijas už bandymus manipuliuoti rinka. Tokiu rinkiniu bus užtikrinta, kad, kai 
yra pagrindo įtarti piktnaudžiavim ą rinka, kompetentingos institucijos tur ėtų 
įgaliojimų gauti telekomunikacij ų operatori ų telefonini ų pokalbių išklotines ir 
patekti į privačias patalpas remiantis apsaugos nuostatomis ir pagal Privatumo ir 
elektronini ų ryšių direktyvą ir Pagrindini ų teisių chartiją. Be to, rinkinys pad ės 
lengviau nustatyti piktnaudžiavimo at vejus, nes bus užtikrinta asmen ų, 
informuojan čių apie galimus pažeidimus, apsauga nuo susidorojimo ir j ų 
skatinimas. 
– Sankcijos  – pasirinktas variantas yra 2, 4 ir 6 variant ų derinys. Šie variantai, 
papildantys vienas kit ą, užtikrins veiksmingas, proporcingas ir atgrasan čias 
sankcijas piktnaudžiavimo rinka atvejais. Pagal Sutarties (SESV) 83 straipsnio 2 
dalį laikoma, kad siekiant už tikrinti vidaus rinkos veikim ą labai svarbi ir 
proporcinga priemon ė – reikalavimas taikyti baudžiam ąsias sankcijas už prekyb ą 
vertybiniais popieriais naudojantis vi ešai neatskleista informacija ir 
manipuliavim ą rinka, kaip apibr ėžta ES lygmeniu. 
– Variantai ir veiksm ų laisvė – pasirinktas 3 variantas. Taikant š į variantą, sumažėtų 
teisinio netikrumo priežas čių, būtų aiškesnė taikytina teisin ė sistema, o tai b ūtų 
žingsnis kuriant vien ą bendrą ES taisykli ų rinkinį. 
– Svarbiausios s ąvokos – pasirinktas variantas yra 3, 4 ir 5 variant ų derinys. Ši ų 
variantų derinys leist ų užtikrinti didesn į teisinį tikrumą dėl uždelsto informacijos 
atskleidimo ir vadov ų sandorių ir iš direktyvos paša linti pasirinkimo galimyb ę. 
– MVĮ ir administracin ė našta  – pasirinktas variantas yra 2, 4, 5 ir 7 variant ų 
derinys. Šie keturi variantai leist ų veiksmingai sumažinti administracin ę naštą, 
susijusią su reikalavimais emitentams piktnaudž iavimo rinka srityje, ir sukurti 
MVĮ skirtą specifinį piktnaudžiavimo rinka režim ą, joms numatant mažesn ę 
administracin ę naštą. 
6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Komisija steb ės, kaip valstyb ės narės taiko su piktnaudžiavimu rinka susijusio teis ės akto 
iniciatyvoje pasi ūlytus pakeitimus. Teis ės akto taikymo pasekm ės galėtų būti vertinamos 
praėjus trejiems metams po priemon ės įsigaliojimo, teikiant ataskait ą Tarybai ir Parlamentui. 
Ataskaitoje galima b ūtų remtis nacionalini ų kompetenting ų institucij ų duomenimis apie 
sankcijas už piktnaudžiavim ą rinka, taip pat Europos vertybini ų popierių ir rinkų institucijos 
ataskaita apie reguliavimo institucij ų patirtį.