Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl žvejybos laivų, plaukiojančių su Seišelių vėliava, veiklos galimybių ir jūrų biologinių išteklių naudojimo Europos Sąjungos jurisdikcijai priklausančiuose Majoto vandenyse, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo /* COM/2014/0138 final - 2014/0078 (NLE) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Per derybas dėl naujojo ES ir Seišelių partnerystės žuvininkystės sektoriuje susitarimo protokolo 2013 m. gegužės mėn. Seišeliai pažymėjo būtinybę derėtis dėl laivų, plaukiojančių su Seišelių vėliavomis, veiklos galimybių Majoto vandenyse, kurie nuo 2014 m. sausio 1 d. priklauso ES jurisdikcijai. Tai leistų su Seišelių vėliava plaukiojantiems laivams toliau vykdyti veiklą Majoto vandenyse nuo 2014 m. sausio 1 d. Su Seišelių vėliava plaukiojantys laivai šiuo metu Majoto vandenyse gali žvejoti pagal Majoto prefekto ir su Seišelių vėliavomis plaukiojančių laivų savininkų susitarimą. Iki šiol Majoto vandenyse veiklą pagal privatų susitarimą, kuriame numatyta, kad licencijos mokesčius laivai moka tiesiogiai Majotui, vykdė vidutiniškai 8 gaubiamaisiais tinklais žvejojantys Seišelių laivai. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI Šis susitarimas yra strategiškai svarbus Seišelių laivynui atsižvelgiant į tunų išteklių migraciją. Be to, juo bus dar labiau akcentuojami ir stiprinami mūsų ryšiai su Seišeliais. Susitarimas papildo ir atspindi galiojantį susitarimą, kuriuo ES laivams leidžiama naudoti išteklius Seišelių vandenyse, taip sustiprinant politinį signalą Seišeliams kaip svarbiausiam mūsų partneriui šiame regione. Todėl ES svarbu pasirašyti, laikinai taikyti ir sudaryti šį susitarimą su Seišeliais. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Europos Vadovų Taryba 2012 m. liepos 11 d. priėmė sprendimą, kuriuo iš dalies keičiamas dabartinis Majoto statusas (OL L 204, 2012 7 31), kad 2014 m. sausio 1 d. vietoj užjūrio šalies ar teritorijos jis galėtų tapti atokiausiu regionu. Todėl dabartinė Majoto IEZ 2014 m. sausio 1 d. taps ES vandenimis. Dėl Komisijos įgaliojimų vesti šias derybas buvo susitarta spalio 14 d., neužilgo po to buvo surengtos derybos su Seišeliais; jos baigėsi 2013 m. lapkričio 15 d. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Kadangi tai yra susiję su leidimu su Seišelių vėliava plaukiojantiems laivams vykdyti veiklą ES jurisdikcijai priklausančiuose vandenyse, ES biudžeto išlaidoms finansinių pasekmių nėra. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI Šiame susitarime numatyta galimybė ribotam skaičiui laivų šešerius metus vykdyti veiklą Majoto vandenyse, kurie nuo 2014 m. sausio 1 d. priklausys ES jurisdikcijai. Tai atspindi dabartines pagal Majoto susitarimą su laivų savininkais suteiktas galimybes. Naudojant šias galimybes būtų laikomasi IOTC mokslinių rekomendacijų dėl pajėgumų ir išteklių išsaugojimo. Norėdami vykdyti veiklą, Seišelių laivų savininkai turės sumokėti žvejybos leidimo mokesčius. Nustatant mokesčius už šiuos leidimus bus atsižvelgta į bendrus tarifus, dėl kurių buvo neseniai susitarta su Seišeliais naujame ES ir Seišelių ŽPS protokole. Mokesčiai už licencijas būtų vienintelė finansinė kompensacija, numatytina pagal šį naująjį susitarimą; ji bus mokama tiesiogiai Majotui, kad būtų galima vystyti jo valdymo ir kontrolės pajėgumus, taip pat plėtoti žuvininkystės valdymą ir pajėgumų didinimą. Seišelių Vyriausybei finansinio poveikio nėra. 2014/0078 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimo dėl žvejybos laivų, plaukiojančių su Seišelių vėliava, veiklos galimybių ir jūrų biologinių išteklių naudojimo Europos Sąjungos jurisdikcijai priklausančiuose Majoto vandenyse, pasirašymo Europos Sąjungos vardu ir laikino taikymo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnį kartu su 218 straipsnio 5 dalimi, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], kadangi: (1) 2012 m. liepos 11 d. Europos Vadovų Taryba priėmė sprendimą (2012/419/ES)[2], kuriuo nuo 2014 m. sausio 1 d. iš dalies keičiamas Majoto statusas Europos Sąjungos atžvilgiu, (2) Taryba įgaliojo Komisiją Europos Sąjungos vardu derėtis dėl Susitarimo su Seišelių Respublika dėl žvejybos laivų, plaukiojančių su Seišelių vėliava, veiklos galimybių ir jūrų biologinių išteklių naudojimo Europos Sąjungos vandenyse, t. y. išskirtinėje ekonominėje zonoje prie Majoto krantų; (3) po šių derybų, 2013 m. lapkričio 15 d., buvo parafuotas naujas susitarimas; (4) Sąjunga suinteresuota įgyvendinti Susitarimą su Seišelių Respublika, kuriuo nustatomos Seišelių žvejybos galimybės ir apibrėžiamos atsakingos žvejybos ir tvarios žuvininkystės Europos Sąjungos jurisdikcijai priklausančiuose Majoto vandenyse skatinimo sąlygos. Todėl Susitarimą reikėtų patvirtinti Sąjungos vardu; (5) susitarimo 8 straipsniu įsteigtas Jungtinis komitetas, atsakingas už susitarimo taikymo priežiūrą. Be to, laikydamasis šio susitarimo, Jungtinis komitetas gali patvirtinti tam tikrus Susitarimo pakeitimus. Siekiant palengvinti tokių pakeitimų patvirtinimą, tikslinga Europos Komisiją įgalioti, laikantis konkrečių sąlygų, juos patvirtinti taikant supaprastintą procedūrą; (6) kad Majoto valdžios institucijos galėtų įgyvendinti bendros žuvininkystės politikos taisykles nuo dienos, kurią Majotas tampa atokiausiu regionu, būtina nustatyti atitinkamą administracinę sistemą, kontrolę, fizinę infrastruktūrą ir numatyti atitinkamų pajėgumų didinimą. Tai taip pat padės nenukrypti nuo reikalavimo laikytis Sąjungos tarptautinių įsipareigojimų teikti ataskaitas. Todėl Majoto žuvininkystės institucijoms turėtų būti teikiamos būtinos finansinės priemonės, tam naudojant laivų savininkų tiesiogiai Majotui mokamų mokesčių lėšas; (7) Seišelių žvejybos laivynas Majoto vandenyse kelerius metus vykdė veiklą pagal Majoto ir laivų savininkų susitarimą, pagal kurį laivų savininkai mokėjo Majotui licencijos mokestį už žvejybą jo vandenyse. Taip atsirado stiprus Seišelių laivyno ir Prancūzijos atokiausio regiono Majoto vietos bendruomenės ryšys. Todėl, siekiant išlaikyti šį žvejybos operacijų ir su jomis susijusios naudos Majotui tęstinumą, reikėtų, kad visi su leidimais ir sužvejotų žuvų kiekiu pagal šį susitarimą susiję mokesčiai būtų tiesiogiai naudingi Majoto vietos bendruomenei; (8) naujasis Susitarimas turėtų būti pasirašytas Sąjungos vardu su sąlyga, kad jis bus sudarytas; (9) siekiant užtikrinti Europos Sąjungos laivų žvejybos veiklos tęstinumą, naujasis susitarimas turėtų būti laikinai taikomas nuo dienos, kai abi šalys jį pasirašys, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Europos Sąjungos vardu leidžiama pasirašyti susitarimą, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarime numatytos žvejybos galimybės ir finansinis įnašas, su sąlyga, kad minėtas susitarimas bus sudarytas. Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo. 2 straipsnis 1. Prancūzijai suteikiami įgaliojimai rinkti atokiausiam regionui Majotui skirtus mokesčius, susijusius su leidimais ir sužvejotu kiekiu, taip pat kitus mokesčius, kuriuos turi mokėti Seišelių laivų operatoriai, atsižvelgiant į leidimą Seišelių laivams vykdyti žvejybos veiklą ES vandenyse prie Majoto pagal Susitarimo priedo III skyriaus 1 skirsnio 8 ir 9 punktų ir 2 skirsnio nuostatas. Šias lėšas Prancūzija naudoja atitinkamai administracinei sistemai ir fizinei infrastruktūrai kurti, kontrolei nustatyti ir atitinkamiems pajėgumams didinti, kad Majoto administracija atitiktų BŽP reikalavimus. 2. Prancūzija Komisijai pateikia išsamius banko sąskaitos duomenis. 3. Kiekvienų šio susitarimo įgyvendinimo metų pabaigoje Prancūzija Komisijai pateikia išsamią mokėjimų, kuriuos atliko leidimą žvejoti gavę laivai, ir tų mokėjimų panaudojimo ataskaitą. 3 straipsnis Tarybos pirmininkui suteikiami įgaliojimai paskirti asmenį (-is), įgaliotą (-us) pasirašyti Susitarimą Sąjungos vardu. 4 straipsnis Laukiant, kol Susitarimas įsigalios, susitarimas yra laikinai taikomas nuo dienos, kai jį pasirašo abi šalys. 5 straipsnis Sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas [1] OL C , , p. [2] OL L 204, 2012 7 31. PRIEDAS Europos Sąjungos ir Seišelių Respublikos susitarimas dėl žvejybos laivų, plaukiojančių su Seišelių vėliava, veiklos galimybių ir jūrų biologinių išteklių naudojimo Europos Sąjungos jurisdikcijai priklausančiuose Majoto vandenyse EUROPOS SĄJUNGA, toliau – ES, ir SEIŠELIŲ RESPUBLIKA, toliau – Seišeliai, toliau – Šalys, ATSIŽVELGDAMOS į susiklosčiusį glaudų ES ir Seišelių bendradarbiavimą, ypač pagal Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno grupės valstybių ir Europos bendrijos bei jos valstybių narių partnerystės susitarimą (Kotonu susitarimą) ir į abipusį norą bendradarbiauti intensyviau, PAŽYMĖDAMOS, kad ES ir Seišeliai palaikė glaudžius santykius žuvininkystės srityje pasirašius 1987 priimtą Europos ekonominės bendrijos ir Seišelių Respublikos susitarimą dėl žvejybos prie Seišelių krantų. Šio Susitarimo veikimas buvo sustiprintas priėmus Šalių žvejybos partnerystės susitarimą 2006 m., kuris vis dar galioja ir įgyvendinamas remiantis atitinkamu susitarimo protokolu, ATSIŽVELGDAMOS į Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos nuostatas, SUPRASDAMOS 1995 m. MŽŪO konferencijoje priimtame Atsakingos žuvininkystės kodekse nustatytų principų svarbą, BE TO, PAŽYMĖDAMA, kad ES ir Seišeliai yra Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) – tarpvyriausybinės organizacijos, įgaliotos valdyti tunų ir tuninių rūšių naudojimą Indijos vandenyne ir gretimose jūrose, narės, PASIRYŽUSIOS bendradarbiauti, atsižvelgdamos į abiejų Šalių interesus, kad įgyvendintų atsakingą žvejybą, užtikrinančią ilgalaikį gyvųjų jūros išteklių išsaugojimą ir tausų naudojimą, ĮSITIKINUSIOS, kad tokio bendradarbiavimo forma turi būti iniciatyvos ir priemonės, kartu arba kiekviena atskirai papildančios viena kitą, atitinkančios politiką ir užtikrinančios bendrą pastangų poveikį, NORĖDAMOS nustatyti išsamias Seišelių laivų žvejybą ES vandenyse bei Seišelių paramą atsakingai žuvininkystei tuose vandenyse sukurti reglamentuojančias taisykles ir sąlygas, NUSPRENDĖ: 1 straipsnis Taikymo sritis Šiame susitarime yra nustatomi principai, taisyklės ir procedūros, taikomi: – ekonominiam, finansiniam, techniniam ir moksliniam bendradarbiavimui žuvininkystės sektoriuje, siekiant užtikrinti atsakingą žvejybą ES vandenyse, kad būtų užtikrintas žuvininkystės išteklių išsaugojimas bei tausojantis naudojimas, – sąlygoms, pagal kurias Seišelių žvejybos laivai žvejoja ES vandenyse, kaip nurodyta pridedamame priede; – žvejybos ES vandenyse kontrolės priemonėms, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmiau minėtų taisyklių ir sąlygų; kad žuvų išteklių išsaugojimo ir valdymo priemonės būtų veiksmingos ir kad būtų užkertamas kelias NNN žvejybai. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame susitarime: (a) Seišelių valdžios institucijos – už žvejybą atsakinga Seišelių institucija; (b) Seišelių laivai – su Seišelių vėliava plaukiojantys ir Seišeliuose registruoti laivai; (c) ES valdžios institucijos – Europos Komisija; (d) ES vandenys – ES jurisdikcijai priklausantys Majoto vandenys; (e) Jungtinis komitetas – iš Europos Sąjungos ir Seišelių atstovų sudarytas komitetas, kurio funkcijos apibrėžtos šio susitarimo 8 straipsnyje . 3 straipsnis Susitarimo įgyvendinimo principai ir tikslai 1. Šalys įsipareigoja skatinti atsakingą žvejybą ES vandenyse, nediskriminuodamos šioje zonoje žvejojančių laivynų ir nepažeisdamos besivystančių Šalių atitinkamame geografiniame regione sudarytų susitarimų, įskaitant abipusius žvejybos susitarimus. 2. Žvejybos pagal šį susitarimą taisyklės turi atitikti Indijos vandenyno tunų komisijos (IOTC) rezoliucijas. 3. Šalys įsipareigoja užtikrinti, kad šis susitarimas būtų įgyvendinamas vadovaujantis ES bendrosios žuvininkystės politikos bei gero ekonominio ir socialinio valdymo principais. 4 straipsnis Statistinis ir mokslinis bendradarbiavimas siekiant atsakingos žvejybos 1. Šio susitarimo galiojimo laikotarpiu Europos Sąjunga ir Seišeliai stebi žuvininkystės išteklių būklę ES vandenyse; jei reikia, kurios nors Šalies prašymu rengiamas bendras mokslinis susitikimas. 2. Šalys taip pat keičiasi atitinkama statistine, biologine, išteklių išsaugojimo ir aplinkosaugos informacija, kurios gali reikėti valdant ir siekiant išsaugoti gyvuosius išteklius, ir bendradarbiauja atitinkamuose moksliniuose susitikimuose. 3. Remdamasi geriausia IOTC turima moksline informacija, Šalys gali konsultuotis tarpusavyje Jungtiniame komitete, kaip numatyta šio susitarimo 8 straipsnyje, ir prireikus susitarti imtis priemonių ES jūrų biologinių išteklių tausaus valdymo užtikrinimui. 5 straipsnis Seišelių laivų žvejyba ES vandenyse 1. ES įsipareigoja leisti Seišelių laivams užsiimti žvejybos veikla ES vandenyse pagal šio susitarimo ir jo priedo nuostatas. 2. Seišeliai užtikrina, kad jų laivai laikytųsi šio susitarimo nuostatų ir teisės aktų, reguliuojančių žvejybą ES. 6 straipsnis Žvejybos leidimai 1. Seišelių žvejybos laivai gali žvejoti ES vandenyse tik turėdami žvejybos leidimą arba jo kopiją, išduotą pagal šį susitarimą. 2. Žvejybos leidimo gavimo laivui tvarka, taikomi mokesčiai ir laivo savininkų mokėjimo būdas nustatomi priede. 7 straipsnis Rūšys Žvejybos leidimai bus išduoti tik toli migruojančioms rūšims žvejoti (rūšys, išvardytos 1982 m. Jungtinių Tautų jūrų teisės konvencijos I priede), išskyrus Alopiidae bei Sphyrnidae šeimas ir šias rūšis: Cetorhinus maximus, Rhincodon typus, Carcharodon carcharias, Carcharhinus falciformis, Carcharhinus longimanus. 8 straipsnis Jungtinis komitetas 1. Šio susitarimo taikymui kontroliuoti įsteigiamas Jungtinis komitetas. Jungtinis komitetas atlieka šias funkcijas: (a) stebi, kaip vykdomas, aiškinamas ir taikomas šis susitarimas; (b) palaiko ryšius, būtinus sprendžiant abiems Šalims svarbius žvejybos klausimus; (c) yra susitikimų, kuriuose draugiškai sprendžiami ginčai dėl Susitarimo aiškinimo ir įgyvendinimo, vieta; (d) prireikus iš naujo vertina žvejybos galimybes, remiantis mokslinėmis rekomendacijomis ir atitinkamai – finansinį įnašą; (e) nusprendžia, jei būtina, persvarstyti technines šio susitarimo ir priedo nuostatas; (f) atlieka visas kitas funkcijas, kurias Šalys gali nustatyti. 2. Jungtinis komitetas renkasi ne rečiau kaip kartą per metus pakaitomis ES ir Seišeliuose, jam pirmininkauja ta šalis, kurioje vyksta posėdis. Vienos iš Šalių prašymu Jungtinis komitetas šaukia specialų posėdį. 9 straipsnis Žvejybos galimybių koregavimas Jungtinio komiteto sprendimu Kaip numatyta Susitarimo 8 straipsnyje, Jungtinis komitetas gali persvarstyti priedo II skyriuje nurodytas žvejybos galimybes; jas Jungtinis komitetas gali pakoreguoti, jei IOTC rekomendacijomis ir nutarimais patvirtinama, kad toks pakoregavimas padės užtikrinti tausų Indijos vandenyno tunų ir tunams giminingų rūšių žuvų valdymą. 10 straipsnis Susitarimo įgyvendinimo sustabdymas 1. Šio susitarimo įgyvendinimas sustabdomas vienos iš šalių iniciatyva po konsultacijų Jungtiniame komitete, numatytame Susitarimo 8 straipsnyje, ir Šalims sutarus tarpusavyje, jei: (a) žvejybos veiklai ES vandenyse trukdo neįprastos aplinkybės, išskyrus gamtos reiškinius; (b) aiškinant ir įgyvendinant šį susitarimą ir jo priedą tarp šalių kyla ginčas, kuris negali būti išspręstas; (c) viena iš šalių nesilaiko šio susitarimo ir jo priedo nuostatų; (d) vienoje iš šalių padaryta svarbių politinės krypties pakeitimų, turinčių įtakos atitinkamoms šio susitarimo nuostatoms; (e) nesilaikoma bendrųjų įsipareigojimų, kaip numatyta priede; (f) viena iš šalių konstatuoja, kad pažeisti esminiai ir pamatiniai žmogaus teisių principai, kaip nustatyta Kotonu susitarimo 9 straipsnyje, ir atlikus minėto susitarimo 8 ir 96 straipsniuose nustatytą procedūrą; (g) nesilaikoma Tarptautinės darbo organizacijos pagrindinių darbo principų ir teisių deklaracijos, kaip numatyta Susitarimo 3 straipsnyje ir priedo I skyriaus 3 dalyje. 2. Norėdama sustabdyti Susitarimo taikymą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą praneša raštu ne vėliau kaip prieš tris mėnesius iki dienos, kurią šis sustabdymas turėtų įsigalioti. 3. Jei protokolo taikymas sustabdomas, Šalys ir toliau konsultuojasi tarpusavyje siekdamos draugiškai išspręsti ginčą. Šalims susitarus, Susitarimas vėl pradedamas taikyti, o finansinio įnašo suma sumažinama proporcingai ir pro rata temporis, atsižvelgiant į Susitarimo įgyvendinimo sustabdymo trukmę. 11 straipsnis Denonsavimas 1. Bet kuri šalis šį susitarimą gali nutraukti susiklosčius sudėtingoms aplinkybėms, pvz., išsekus atitinkamiems ištekliams arba Šalims nevykdant prisiimtų įsipareigojimų dėl kovos su neteisėta, nedeklaruota ir nereglamentuojama žvejyba. 2. Norėdama denonsuoti šį susitarimą, suinteresuotoji šalis apie savo ketinimą kitai šaliai praneša raštu likus ne mažiau kaip šešiems mėnesiams iki dienos, kurią šis protokolas turėtų būti denonsuotas. 3. Prieš tai esančioje dalyje minėto pranešimo pateikimas yra šalių konsultacijų pradžia. Tais atvejais, kai po šių konsultacijų priimamas sprendimas panaikinti Susitarimo nutraukimo prašymą, Susitarimas turi būti toliau įgyvendinamas visas. 12 straipsnis Taikoma teisė 1. ES vandenyse veiklą vykdantiems Seišelių žvejybos laivams taikomi ES teisės aktai ir kiti teisės aktai, nebent Susitarime ir priede yra nustatyta kitaip. 2. ES nedelsdama Seišeliams praneša apie savo Bendros žuvininkystės politikos arba teisės aktų pakeitimus. 13 straipsnis Konfidencialumas Abi Šalys užtikrina, kad viešoje erdvėje būtų prieinami tik su žvejybos veikla ES vandenyse susiję surinkti duomenys, laikantis atitinkamos IOTC rezoliucijos nuostatų. Duomenys, kurie gali būti laikomi konfidencialiais, naudojami tik Susitarimo įgyvendinimo reikmėms ir atitinkamų kompetentingų institucijų vykdomo žvejybos valdymo. stebėsenos, kontrolės ir priežiūros tikslais. 14 straipsnis Elektroninis keitimasis duomenimis 1. Seišeliai ir Europos Sąjunga įsipareigos nedelsdami įdiegti sistemas, reikalingas norint elektroniniu būdu keistis visa su Susitarimo ir priedo įgyvendinimu susijusia informacija ir dokumentais. 2. Abi Šalys nedelsdamos informuoja kitą šalį apie bet kokius kompiuterinių sistemų gedimus, kurie trukdo keistis minėta informacija ir dokumentais. Tokiomis aplinkybėmis su Susitarimo ir priedo įgyvendinimu susijusi informacija ir dokumentai priede nustatytu būdu automatiškai pakeičiami jų popierinėmis versijomis. 3. Dokumento elektroninė ir popierinė versijos turi būti laikomos lygiavertėmis. 15 straipsnis Laikotarpio vidurio peržiūra Šalys susitaria, kad siekiant įvertinti Susitarimo veikimą ir veiksmingumą, praėjus trejiems metams nuo Susitarimo laikino taikymo pradžios datos bus atliekama laikotarpio vidurio peržiūra. 16 straipsnis Įpareigojimai, galiojantys pasibaigus Susitarimo galiojimo laikotarpiui arba jį denonsavus Jei baigiasi Susitarimo galiojimo laikotarpis arba jis denonsuojamas, kaip numatyta 11 straipsnyje, Seišelių laivų savininkai ir toliau yra atsakingi už Susitarimo nuostatų ar ES teisės aktų pažeidimus, padarytus prieš pasibaigiant Susitarimo galiojimo laikotarpiui arba prieš jį denonsavus, ir skolingi už leidimų ar kitus mokesčius, nesumokėtus Susitarimo galiojimo laikotarpio pasibaigimo ar denonsavimo metu. 17 straipsnis Trukmė Šis susitarimas galioja šešerius metus nuo jo įsigaliojimo dienos, po to jis kaskart pratęsiamas papildomiems 6 metų laikotarpiams, jei jis nenutraukiamas remiantis 11 straipsnio nuostatomis. 18 straipsnis Laikinas taikymas Šis susitarimas imamas laikinai taikyti, kai Šalys praneša viena kitai apie tam tikslui reikalingų procedūrų užbaigimą. 19 straipsnis Įsigaliojimas Šis susitarimas įsigalioja tą dieną, kai šalys praneša viena kitai apie tam tikslui reikalingų procedūrų užbaigimą. Priedas Seišelių laivų žvejybos veiklos sąlygos I skyrius. Bendrosios nuostatos 1. Bendri įsipareigojimai Seišelių laivai, kuriems pagal šio susitarimo nuostatas išduotas žvejybos leidimas, laikosi ES bendros žuvininkystės politikos (BŽP) nuostatų dėl išsaugojimo ir kontrolės priemonių, kitų ES žvejybos laivų žvejybą jų veiklos zonoje reguliuojančių nuostatų ir šio susitarimo nuostatų. 2. Žvejybos zonos (a) ES praneša Seišeliams zonos, kurioje Seišelių laivai gali vykdyti veiklą prieš imant laikinai taikyti Susitarimą, geografines koordinates. (b) Laivams draudžiama gaubiamaisiais tinklais žvejoti tunų ir tunams giminingų žuvų būrius 24 mylių zonoje prie Majoto salos pakrantės, skaičiuojant nuo bazinių linijų, nuo kurių matuojami teritoriniai vandenys. (c) Apie bet kokius su žvejybos zonomis susijusius pakeitimus Seišelių valdžios institucijoms bus pranešama likus 4 savaitėms iki pakeitimo įsigaliojimo. 3. Nuostatos dėl darbo Žvejų įdarbinimą laivuose, kuriems pagal šį susitarimą leista žvejoti, reglamentuoja Tarptautinės darbo organizacijos (TDO) deklaracija dėl pagrindinių principų ir teisių darbe. II skyrius Taikymo laikotarpis ir žvejybos galimybės 1. 6 metų laikotarpiui Susitarimo 5 straipsnyje numatytos žvejybos galimybės paskirstomos taip: 8 tunus gaubiamaisiais tinklais žvejojantys laivai ir 2 aprūpinimo laivai 2. Seišelių laivai vykdyti žvejybos veiklą ES vandenyse gali tik tuomet, jei jie yra IOTC laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąraše ir turi žvejybos leidimą, išduotą pagal 6 straipsnio nuostatas ir sąlygas, nustatytas šiame susitarime pagal šio susitarimo priedą. III skyrius Žvejybos leidimai 1 skirsnis. Žvejybos leidimų paraiškų teikimas ir žvejybos leidimų išdavimas 1. Žvejybos leidimas – tai galiojanti teisė vykdyti žvejybos veiklą tame žvejybos leidime numatytomis sąlygomis, kurios nustatytos susitarime, arba galiojanti tokios veiklos vykdymo licencija. 2. Kad Seišelių laivas atitiktų reikalavimus žvejybos leidimui gauti pagal šį susitarimą, jis turi: (a) būti įtrauktas į Seišelių pateikiamą laivų, galinčių vykdyti žvejybos veiklą pagal šį susitarimą, sąrašą; (b) būti įtrauktas į IOTC laivų, kuriems leidžiama žvejoti, sąrašą. (c) per paskutinius 12 mėnesių vykdydamas žvejybos veiklą pagal ankstesnį privatų laivų savininkų ir Majoto susitarimą būti įvykdęs Majoto sąlygas ir įsipareigojimus pagal tą susitarimą; (d) nebūti įtrauktas į NNN sąrašą; (e) turėti ir pateikti duomenis, kurių reikalaujama pagal šį susitarimą, ir (f) užtikrinti, kad žvejybos leidimo paraiška atitiktų Susitarimo ir priedo reikalavimus. 3. Be to, Seišelių laivai, kuriems prašoma žvejybos leidimo, turi atitikti atitinkamas Tarybos reglamento (EB) Nr. 1006/2008 nuostatas dėl žvejybos leidimų. 4. Visiems Seišelių laivams, kuriems prašoma žvejybos leidimo, turėtų atstovauti Majote reziduojantis agentas, o nesant Majote reziduojančio agento – Seišeliuose reziduojantis agentas. Minėto agento pavardė ir adresas nurodomi žvejybos leidimo paraiškoje. 5. Atitinkamos Seišelių valdžios institucijos kompetentingai ES valdžios institucijai, kaip apibrėžta Susitarimo 2 straipsnyje, žvejybos leidimo paraišką dėl kiekvieno Seišelių laivo, pageidaujančio vykdyti žvejybos veiklą pagal šį susitarimą, pateikia ne vėliau kaip prieš 20 dienų iki leidimo įsigaliojimo dienos. 6. Jei laivo savininkas pagal 5 punktą žvejybos leidimo paraiškos nepateikia prieš leidimo įsigaliojimo pradžią, jis ar jo agentas tai gali padaryti leidimo galiojimo laikotarpiu, ne vėliau kaip likus 20 dienų iki žvejybos veiklos pradžios. Tokiais atvejais laivų savininkai ar jų agentai moka išankstinius mokesčius už visą žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį. 7. Kiekviena kompetentingai ES valdžios institucijai per delegaciją Mauricijuje pateikiama žvejybos leidimo paraiška parengiama pagal 1 priedėlyje pateiktą pavyzdį ir prie jos pridedami tokie dokumentai: (a) dokumentas, patvirtinantis išankstinio mokesčio sumokėjimą už žvejybos leidimo galiojimo laikotarpį; (b) kiti dokumentai arba pažymėjimai, kurių reikalaujama remiantis specialiomis taisyklėmis, pagal Susitarimą taikomomis atitinkamo tipo laivams. 8. Visi mokėjimai, susiję su leidimais ir laimikiu, atliekami į ES esančio banko sąskaitą, kurios rekvizitus ES pateikia prieš imant Susitarimą laikinai taikyti. Su banko pervedimais susijusias išlaidas padengia laivo savininkas arba jo agentas. 9. Mokesčiai apima visus nacionalinius ir vietos mokesčius, išskyrus uosto ir paslaugų mokesčius. 10. Visų Seišelių laivų žvejybos leidimai išduodami laivų savininkams arba jų agentams per 15 dienų nuo dienos, kai ES gauna visus 7 punkte nurodytus dokumentus. Šių žvejybos leidimų kopija siunčiama už Seišelius atsakingai Europos Komisijos delegacijai. 11. Žvejybos leidimas išduodamas konkrečiam Seišelių laivui ir negali būti perleidžiamas, išskyrus force majeure atvejus, kaip nurodyta 13 punkte. 12. Aprūpinimo laivams, plaukiojantiems su Seišelių vėliava ES vandenyse, taip pat būtinas leidimas; jiems taikomi tie patys įpareigojimai, kaip nustatyta priede. Žvejybos veiklą šiems laivams vykdyti draudžiama. 13. Įrodytu force majeure atveju Seišelių prašymu vieno Seišelių laivo žvejybos leidimas likusiu jo galiojimo laikotarpiu gali būti perleistas kitam reikalavimus atitinkančiam panašiomis charakteristikomis pasižyminčiam Seišelių laivui, nemokant jokio kito mokesčio. 14. Pirmojo laivo savininkas arba jo agentas per Europos Sąjungos delegaciją, atsakingą už Seišelius, panaikintą žvejybos leidimą grąžina ES. 15. Naujas žvejybos leidimas įsigalioja tą dieną, kai laivo savininkas panaikintą žvejybos leidimą grąžina ES. Už Seišelius atsakinga Europos Sąjungos delegacija informuojama apie žvejybos leidimo perleidimą. 16. Nepaisant šio priedo VI skyriaus „Kontrolė“ 2 punkto nuostatų, žvejybos leidimas ar jo elektroninė kopija visą laiką privalo būti laikomi laive. 2 skirsnis. Laivų savininkų mokestis, išankstinis mokėjimas ir mokesčių ataskaita 1. Laivų savininkų mokėtini mokesčiai apskaičiuojami pagal toliau nurodytą vienos sužvejotų žuvų tonos kainą: pirmaisiais Susitarimo taikymo metais – 110 EUR už toną, antraisiais ir trečiaisiais Susitarimo taikymo metais – 115 EUR už toną, ketvirtaisiais ir penktaisiais Susitarimo taikymo metais – 120 EUR už toną, šeštaisiais Susitarimo taikymo metais – 125 EUR už toną. 2. Toliau nurodomas metinis išankstinis mokestis, kurį turi sumokėti Seišelių laivų savininkai ES valdžios institucijoms pateikdami ES išduodamo žvejybos leidimo paraišką. Gaubiamaisiais tinklais tunus žvejojantys laivai Išankstinis mokestis už pirmuosius Susitarimo taikymo metus yra 11 000 EUR, t. y. suma, mokėtina už 100 t (110 EUR už toną) tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Majoto vandenyse. Išankstinis mokestis už antruosius ir trečiuosius Susitarimo taikymo metus yra 11 500 EUR, t. y. suma, mokėtina už 100 t (115 EUR už toną) tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Majoto vandenyse. Išankstinis mokestis už ketvirtuosius ir penktuosius Susitarimo taikymo metus yra 12 000 EUR, t. y. suma, mokėtina už 100 t (120 EUR už toną) tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Majoto vandenyse. Išankstinis mokestis už šeštuosius Susitarimo taikymo metus yra 12 500 EUR, t. y. suma, mokėtina už 100 t (125 EUR už toną) tunų ir jiems giminingų rūšių žuvų, sužvejotų Majoto vandenyse. 3. Sužvejotam žuvų kiekiui, viršijančiam 100 tonų, taikomas 1 dalyje numatytas metinis mokestis už toną. 4. ES valdžios institucijos parengia ankstesnių kalendorinių metų mokėtinų mokesčių ataskaitą remdamosi pateiktomis Seišelių laivų sužvejoto kiekio deklaracijomis ir kita ES valdžios institucijų turima informacija. Kopija taip pat pateikiama Seišelių valdžios institucijoms patikrinti. 5. Ataskaita Seišelių valdžios institucijoms išsiunčiama iki einamųjų metų kovo 31 d. Seišelių valdžios institucijos iki balandžio 15 d. ją perduoda laivo savininkui. 6. Jei laivo savininkas nesutinka su ES institucijų pateikta ataskaita, jis gali kreiptis į mokslinius institutus, atsakingus už Seišeliuose sužvejoto kiekio duomenų tikrinimą, ir vėliau juos aptarti su Seišelių valdžios institucijomis, kurios apie tai praneš Komisijai, kad iki einamųjų metų gegužės 31 d. būtų parengta galutinė ataskaita. Jei laivų savininkai iki tos dienos savo pastabų nepateikia, ES valdžios institucijų pateikta ataskaita laikoma galutine. Jei galutinėje ataskaitoje nurodyta suma yra mažesnė už avansą, minėtą 2 dalyje, likutis laivo savininkui negrąžinamas. Aprūpinimo laivai 7. Leidimai aprūpinimo laivams išduodami pagal tą pačią procedūrą, kaip ir žvejybos laivams, taikant išankstinį 3 000 EUR mokestį už leidimo išdavimą. Jei pasikeičia su aprūpinimo laivais susijusios nuostatos, mokesčiai arba sąlygos, ES apie tai praneša Seišeliams dar prieš pakeitimams įsigaliojant. IV SKYRIUS. Stebėsena 1 skirsnis Sužvejotų žuvų kiekio deklaravimas 1. Kol abi Šalys įdiegs elektroninę sužvejotų žuvų kiekio deklaravimo sistemą (angl. santrumpa ERS), kaip nurodyta toliau esančioje 5 dalyje, visi Seišelių laivai, kuriems pagal Susitarimą leidžiama žvejoti ES vandenyse, apie sužvejotų žuvų kiekį kompetentingai ES institucijai praneša tokiu būdu: (a) Seišelių laivai, kurie turi žvejybos ES vandenyse licenciją, kasdien užpildo kiekvienam jų reisui ES vandenyse skirtą sužvejotų žuvų kiekio deklaravimo formą, kaip nurodyta 2 priedėlyje. Forma pildoma ir tuomet, kai žuvų sužvejota nebuvo. Forma pildoma įskaitomai, ją pasirašo laivo kapitonas arba jo atstovas. (b) Būdami ES vandenyse Seišelių laivai reikalaujamą informaciją kas tris (3) dienas kompetentingoms ES institucijoms ir Seišeliams pateikia 2 priedėlyje nurodytu formatu. (c) a ir c punktuose nurodytą sužvejoto kiekio deklaravimo formą Seišelių laivai pateikia taip: – jei jie atvyksta į kurį nors Seišelių uostą, užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms pateikia per penkias (5) dienas nuo atvykimo dienos arba bet kuriuo atveju prieš išvykdami iš uosto, priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau; – visais kitais atvejais užpildytą formą Seišelių valdžios institucijoms išsiunčia per keturiolika (14) dienų nuo atvykimo į bet kurį uostą, išskyrus Viktorijos. (d) Šių sužvejoto kiekio deklaravimo formų kopijos tuo pat metu ir per tą patį 1dalies b punkte nustatytą laikotarpį privalo būti išsiųstos ES delegacijai Mauricijuje. 2 skirsnis Pranešimas apie sužvejotą kiekį įplaukiant į ES vandenis ir išplaukiant iš jų 1. Šiame priede su Seišelių vėliava plaukiojančių laivų reiso trukmė apibrėžiama taip: – laikotarpis nuo laivo įplaukimo į ES vandenis iki išplaukimo iš jų, – laikotarpis nuo įplaukimo į ES vandenis iki perkrovimo arba – laikotarpis nuo įplaukimo į ES vandenis iki žuvų iškrovimo ES. 2. Seišelių laivai ES valdžios institucijoms apie savo planuojamą įplaukimą į ES vandenis arba išplaukimą iš jų praneša ne vėliau kaip prieš šešias (6) valandas, o vykdydami žvejybos veiklą ES vandenyse kas tris dienas praneša apie per tą laikotarpį sužvejotas žuvis. 3. Pranešdami apie įplaukimą ir (arba) išplaukimą, Seišelių laivai taip pat praneša savo buvimo vietą pranešimo teikimo metu ir laive turimų sužvejotų žuvų kiekį ir rūšis. Tokie pranešimai siunčiami faksu arba e. paštu 4 priedėlyje nurodyta forma bei adresais. 4. Seišelių laivai, kurie, kaip nustatoma, žvejybos veiklą vykdo apie tai nepranešę ES valdžios institucijoms, laikomi laivais, kurie žvejybos veiklą vykdo be žvejybos leidimo. Tokiais atvejais taikomos VII skyriuje nurodytos sankcijos. 3 skirsnis Perkrovimas ir iškrovimas 1. Iškrovimas 1. Paskirtasis iškrovimo veiklos uostas Seišeliuose yra Viktorijos uostas (Mahė). 2. Visi Seišelių laivai, pageidaujantys sužvejotas žuvis iškrauti paskirtuosiuose Seišelių uostuose, ne vėliau kaip prieš 24 valandas kompetentingoms Seišelių valdžios institucijoms praneša: (a) iškrovimo uostą, (b) iškraunančio žvejybos laivo pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį; (c) iškrovimo datą ir laiką, (d) kiekvienos rūšies iškraunamų žuvų kiekį kilogramais, suapvalintą iki artimiausio šimto kilogramų, (e) produktų pateikimą. 3. Iškrovimas laikomas išplaukimu iš ES vandenų, kaip nustatyta šio skyriaus 2 skirsnio 1 dalyje. Todėl Seišelių laivai iškrovimų deklaracijas pateikia kompetentingoms Seišelių institucijoms. 2. Perkrovimas 1. Perkrauti jūroje draudžiama; visiems šią nuostatą pažeidusiems asmenims taikomos ES teisės aktuose numatytos reikalavimų vykdymo užtikrinimo priemonės. Perkraunama gali būti paskirtame Majoto uoste. 2. Jei perkraunama paskirtajame Majoto uoste, Seišelių laivų savininkai arba jų agentai kompetentingoms ES institucijoms ir atitinkamo uosto administracijai Majote ne vėliau kaip prieš 72 valandas pateikia tokią informaciją: (a) perkrovimo uostą arba rajoną, kuriame bus vykdoma operacija, (b) Seišelių laivų, iš kurių iškraunamos žuvys, pavadinimus ir tarptautinius radijo šaukinius, (c) žvejybos laivo ir (arba) laivo refrižeratoriaus, į kurį pakraunamos žuvys, pavadinimą ir tarptautinį radijo šaukinį, (d) perkrovimo datą ir laiką, (e) kiekvienos rūšies perkraunamų žuvų kiekį kilogramais, suapvalintą iki artimiausio šimto kilogramų, (f) produktų pateikimą. 3. Perkrovimas laikomas išvykimu iš ES vandenų, kaip nustatyta 2 skirsnio 1 dalyje. Todėl Seišelių laivai ne vėliau kaip per dvidešimt keturias (24) valandas nuo perkrovimo pabaigos arba bet kokiu atveju prieš laivui, iš kurio perkrauta, paliekant uostą (priklausomai nuo to, kas įvyksta anksčiau), ES kompetentingoms institucijoms pateikia sužvejotų žuvų kiekio deklaracijas, o jų kopijas pateikia uosto administracijai. 4 skirsnis. Laivų stebėjimo sistema (angl. VMS) Visi Seišelių žvejybos laivai, pagal šį susitarimą žvejojantys arba ketinantys žvejoti ES vandenyse, laikosi visų 6 priedėlio nuostatų dėl laivų stebėjimo sistemos. V skyrius Stebėtojai 1. Abi Šalys pripažįsta, kad svarbu atsižvelgti į IOTC nutarime Nr. 11/04 nustatytus įpareigojimus, susijusius su moksline stebėtojų programa. 2. Seišelių laivai, kuriems pagal šį susitarimą leidžiama žvejoti ES vandenyse, priima ES valdžios institucijų paskirtus stebėtojus, išskyrus tuos atvejus, kai, atsižvelgiant į saugumo reikalavimus, neturima pakankamai vietos. Nuostatos, susijusios su stebėtojų įlaipinimu, yra šios: (a) jei įmanoma, Seišelių laivai pagal regioninę stebėjimo programą priima į laivą vieną stebėtoją; (b) ES valdžios institucijos sudaro Seišelių laivų, į kuriuos turi būti priimtas stebėtojas, sąrašą, ir į laivus paskirtų stebėtojų sąrašą. Šie sąrašai nuolat atnaujinami. Sąrašai Seišelių valdžios institucijoms pateikiami iš karto juos sudarius, o vėliau – kas tris mėnesius, jei jie atnaujinami; (c) ES valdžios institucijos atitinkamiems Seišelių laivų savininkams arba jų agentams praneša stebėtojo, kuris turi būti priimtas į jų laivą, pavardę ne vėliau kaip likus 15 dienų iki stebėtojo planuojamo priėmimo į laivą. 3. Stebėtojų laive praleidžiamas laikas neviršija laiko, būtino jų pareigoms atlikti, išskyrus tuos atvejus, kai stebėtojas paskirtas pagal regionines stebėjimo programas – tuomet jis (ji) gali likti laive ir atlikti pagal programą nustatytas užduotis. Apie tai ES valdžios institucijos Seišelių laivų savininkams arba jų agentams praneša tuo pat metu, kai praneša į atitinkamą Seišelių laivą paskirto stebėtojo pavardę. 4. Stebėtojų priėmimo į laivą sąlygas bendru sutarimu nustato laivų savininkai arba jų agentai ir ES valdžios institucijos po to, kai paskelbiamas paskirtų Seišelių laivų sąrašas. 5. Per dvi savaites ir apie tai įspėję prieš 10 dienų atitinkamų Seišelių laivų savininkai praneša, kuriame ES uoste ir kuriomis dienomis jie ketina priimti stebėtojus į laivą. 6. Jei stebėtojas į laivą priimamas užsienio uoste, jo kelionės išlaidas padengia laivo savininkas. Jei Seišelių laivas, kuriame yra ES stebėtojas, išplaukia iš ES vandenų, turi būti imamasi visų būtinų priemonių, kad stebėtojas kuo greičiau laivo savininko sąskaita sugrįžtų į ES, išskyrus atvejus, kai stebėtojas darbą Seišelių laive tęsia pagal kitą susitarimą ar stebėtojų programą. 7. Jeigu stebėtojas neatvyksta į sutartą vietą sutartu laiku ir per dvylika (12) valandų nuo sutarto laiko, Seišelių laivų savininkai automatiškai atleidžiami nuo įsipareigojimo priimti stebėtoją į laivą. 8. Su stebėtojais laive elgiamasi kaip su pareigūnais. Jis atlieka tokias užduotis: (a) stebi Seišelių laivų vykdomą žvejybos veiklą; (b) tikrina Seišelių laivų, vykdančių žvejybos veiklą, buvimo vietą; (c) registruoja naudojamą žvejybos įrankį; (d) tikrina į laivo žurnalą įrašytus ES vandenyse sužvejotų žuvų kiekio duomenis; (e) tikrina priegaudos procentinę dalį ir įvertina į jūrą išmetamų žuvų kiekį; (f) kartą per savaitę faksu, e. paštu arba kitomis ryšio priemonėmis praneša žvejybos duomenis, įskaitant laive turimą ES vandenyse sužvejotų žuvų kiekį ir priegaudą. 9. Seišelių laivų kapitonai daro viską, kas įmanoma, kad būtų užtikrintas laive esančių stebėtojų fizinis ir psichologinis saugumas. 10. Be to, kiek tai įmanoma, stebėtojams sudaromos visos jų pareigoms vykdyti reikalingos sąlygos. Kapitonas jiems suteikia galimybę naudotis jų pareigoms vykdyti reikalingomis ryšio priemonėmis, susipažinti su dokumentais, tiesiogiai susijusiais su laivo žvejybos veikla, įskaitant, visų pirma, laivo žurnalą ir navigacijos knygą, ir patekti į atitinkamas laivo dalis, jei tai būtina stebėtojų pareigų vykdymui palengvinti. 11. Būdamas laive, stebėtojas: (a) privalo imtis visų reikalingų veiksmų tam, kad užtikrintų, jog dėl jo priėmimo į laivą sąlygų ir buvimo jame nenutrūktų žvejybos operacijos ir nebūtų trukdoma jų vykdyti; (b) tinkamai elgiasi su laive esančiomis medžiagomis ir įranga ir gerbia visų laivo dokumentų slaptumą; (c) stebėjimo laikotarpio pabaigoje ir prieš palikdamas Seišelių laivą parengia ir pasirašo veiklos ataskaitą, kuri turi būti perduota kompetentingoms ES valdžios institucijoms, o jos kopija – Seišeliams. Stebėtojams paliekant Seišelių laivą, ataskaitos kopija įteikiama kapitonui. 12. Seišelių laivų savininkai padengia stebėtojų apgyvendinimo laive tomis pačiomis sąlygomis, kuriomis apgyvendinami pareigūnai, išlaidas. 13. Stebėtojų atlyginimą ir taikomus mokesčius moka kompetentingos ES valdžios institucijos. VI skyrius Kontrolė 1. Seišelių laivai laikosi galiojančios ES teisės, susijusios su žvejybos įrankiais bei jų techninėmis specifikacijomis, ir su visomis kitomis jų žvejybos veiklai taikomomis techninėmis priemonėmis, taip pat laikosi Indijos vandenyno tunų komisijos nustatytų išsaugojimo, valdymo ir kitų priemonių. 2. Seišeliai atnaujina savo laivų, kuriems pagal šį susitarimą yra išduotas žvejybos leidimas, sąrašą. Parengtas ir kiekvieną kartą atnaujintas sąrašas perduodamas už žuvininkystės kontrolę atsakingoms ES valdžios institucijoms. 3. Seišelių laivų kapitonai, vykdantys žvejybos veiklą ES vandenyse, bendradarbiauja su ES įgaliotais ir aiškiai nurodytais pareigūnais, tikrinančiais ir kontroliuojančiais žvejybos veiklą. 4. Siekiant, kad patikrinimų procedūros būtų atliekamos saugiau ir lengviau ir nepažeidžiant ES teisės nuostatų, laivo sustabdymas patikrinimui atlikti turi būti vykdomas taip, kad būtų galima atpažinti patikrinimų platformas ir nustatyti, kad inspektoriai yra ES įgalioti tokias užduotis atlikti. 5. ES Seišeliams pateikia visų patikrinimams jūroje naudojamų platformų sąrašą, kaip nurodyta FAO UNFSA rekomendacijose. Šiame sąraše, inter alia, turėtų būti pateikiama: · žvejybos patruliavimo laivų pavadinimai, · jų duomenys ir · nuotraukos. 6. Seišelių arba jų paskirtos įstaigos prašymu ES gali leisti, kad Seišelių inspektoriai, vykstant kontrolei krante, stebėtų Seišelių laivų veiklą, įskaitant perkrovimus. 7. Kai patikrinimas baigiamas ir inspektorius pasirašo patikrinimo ataskaitą, ją pasirašo ir, jei reikia, komentarus bei pastabas pateikia kapitonas. Įtariamo pažeidimo procedūrų atveju šiuo parašu Šalių teisės nepažeidžiamos. Prieš patikrinimo grupei paliekant laivą patikrinimo ataskaitos kopija įteikiama Seišelių laivo kapitonui. 8. Šie įgalioti pareigūnai nelieka laive ilgiau nei būtina jų pareigoms atlikti. 9. Seišelių laivų, atliekančių iškrovimo ir perkrovimo operacijas ES uostuose, kapitonai suteikia galimybę ir padeda ES ir (arba) Seišelių įgaliotiems pareigūnams tikrinti tokią veiklą. 10. Jei nesilaikoma šio skyriaus nuostatų, ES pasilieka teisę sustabdyti pažeidimą padariusio Seišelių laivo žvejybos leidimo galiojimą, kol bus atlikti formalumai, ir laivui skirti galiojančiuose ES teisės aktuose nustatytą nuobaudą. Apie tai pranešama Seišeliams. VII SKYRIUS Reikalavimų vykdymo užtikrinimas 1. Sankcijos 1. Jei nesilaikoma bet kurios iš ankstesnių skyrių nuostatų, netaikomos gyvųjų jūros išteklių valdymo ir išsaugojimo priemonės arba nesilaikoma ES teisės aktų, Seišelių laivams taikomos ES teisės aktuose nustatytos nuobaudos ir sankcijos. 2. Seišeliams nedelsiant išsamiai pranešama apie kiekvieną sankciją ir pateikiama visa su ja susijusi informacija. 3. Jei pritaikius sankciją žvejybos leidimo galiojimas sustabdomas arba jis paskelbiamas negaliojančiu, Seišeliai gali paprašyti, kad likusį laikotarpį, kurį toks žvejybos leidimas būtų galiojęs, jis būtų pakeistas kitam savininkui priklausančiam Seišelių laivui skirtu žvejybos leidimu. 2. Žvejybos laivų areštas ir sulaikymas 1. ES valdžios institucijos nedelsdamos informuoja Seišelius apie Seišelių žvejybos laivo, vykdančio veiklą pagal Susitarimą, areštą ir (arba) sulaikymą ir per 48 valandas persiunčia patikrinimo ataskaitos, kurioje išsamiai išdėstomos arešto ir (arba) sulaikymo aplinkybės ir priežastys, kopiją. 2. Keitimosi informacija procedūra arešto ir (arba) sulaikymo atveju (a) Gavus pirmiau minėtą informaciją ir laikantis ES teisės aktuose, susijusiuose su areštu ir (arba) sulaikymu, numatytų teismo procedūrų terminų ir jų vykdymo tvarkos, rengiamas Europos Komisijos ir kompetentingų Seišelių valdžios institucijų konsultacinis posėdis. (b) Posėdyje Šalys pasikeičia naudingais dokumentais arba informacija, kurie gali padėti išsiaiškinti konstatuotų faktų aplinkybes. Laivo savininkui arba jo agentui pranešama apie posėdžio išvadas ir po arešto ir (arba) sulaikymo taikytinas priemones. 3. Arešto ir (arba) sulaikymo problemos sprendimas (a) Dėl įtariamo pažeidimo siekiama susitarti draugiškai. Ši procedūra baigiama ne vėliau kaip per tris darbo dienas nuo arešto ir (arba) sulaikymo dienos, laikantis ES teisės aktų. (b) Jei problema išsprendžiama draugišku Susitarimu, sureguliavimas vyksta pagal ES teisės aktuose numatytą procedūrą. Jei problemos draugišku susitarimu išspręsti negalima, pradedama teismo procedūra. (c) Kai įsipareigojimai, nustatyti draugišku Susitarimu, įvykdomi ir teismo procedūra baigiama, Seišelių laivas paleidžiamas ir jo kapitonui keliami kaltinimai atšaukiami. 4. Seišeliams pranešama apie visas pradėtas teismo procedūras ir skirtas nuobaudas. Priedėliai 1. Žvejybos leidimų paraiškų forma 2. Tunų žvejybos laivų sužvejotų žuvų kiekio deklaracija 3. Pranešimų teikimo forma 4. Elektroninės su žvejybos veikla susijusių duomenų perdavimo sistemos (ERS) valdymo ir įgyvendinimo gairės 5. VMS pranešimų siuntimas. Buvimo vietos ataskaita 6. VMS gairės 1 priedėlis Žvejybos leidimo paraiška I. PAREIŠKĖJAS 1. Pareiškėjo vardas ir pavardė 2. Gamintojų organizacijos arba laivo savininko atstovo pavadinimas 3. Gamintojų organizacijos arba laivo savininko atstovo adresas 4. Tel. Faksas El. paštas 5. Kapitono vardas ir pavardė Pilietybė: El. paštas 6. Laivo savininkas arba frachtuotojas, jei kitas nei nurodytas pirmiau II. LAIVO IDENTIFIKAVIMO DUOMENYS 1. Laivo pavadinimas 2. Vėliavos valstybė Registracijos uostas 3. Išoriniai žymenys MMSI TJO Nr. RFMO Nr. 5. Dabartinės registracijos data (DD/MM/MMMM) ......./......./......... Ankstesnės registracijos valstybė (jei yra).….…………………………………………………… 6. Pastatymo vieta Data (DD/MM/MMMM) …...../…..../…….….. Tarptautinis radijo šaukinys 7. Radijo dažnis HF: ……………………………… VHF: …………………............ Palydovinis laivo tel. TECHNINIAI LAIVO DUOMENYS 1. Laivo ilgis (MTS) .................................... Laivo plotis (MTS) ................................... Bendroji talpa …………………….……….…… Grynoji talpa…..……...…..…………….. 2. Korpuso medžiaga Plienas ¨ Medis ¨ Poliesteris ¨ Kita ¨ ………………………………………………………………… 3. Variklio tipas Variklio galia (AJ) Variklio gamintojas: 4. Didžiausias įgulos narių skaičius 5. Konservavimo laive būdas Ledas ¨ Šaldymas ¨ Mišrus ¨ Užšaldymas¨ 6. Dienos (24 val.) perdirbimo pajėgumas tonomis Žuvų triumų skaičius Bendras žuvų triumų tūris (m3) 7. Laivo tipas ¨ Gaubiamaisiais tinklais žvejojantis laivas ¨ Ūdomis žvejojantis laivas ¨ Pagalbinis laivas (*) 8. VMS. Automatinio buvimo vietos nustatymo įrangos duomenys Gamintojas Modelis Serijos Nr. Programinės įrangos versija Palydovinio ryšio operatorius (MCSP) IV. ŽVEJYBOS VEIKLA 1. Leidžiamas žvejybos įrankis 2. Vandenys, kuriuose leidžiama žvejoti 3. Žvejojamų žuvų rūšys ______________________________________________________________________________ 4. Pageidaujamas licencijos laikotarpis – nuo (DD/MM/MMMM) ……… / …… / ………. iki ….…./ …….. / ……..… 5. Priegaudos šalinimo reikalavimas – pagal ES teisės aktus. 6. Ataskaitų teikimo reikalavimas – pagal ES teisės aktus. Aš, toliau pasirašęs, tvirtinu, kad šioje paraiškoje nurodyta informacija yra teisinga, tiksli ir pateikta sąžiningai Išduota ________________________________________, _____ _______________________ 20__ ___ Pareiškėjo parašas _______________________________________________________________ TIK OFICIALIAM NAUDOJIMUI Licencijos mokestis EUR _________________________________________Dokumentų tvarkymo mokesčiai EUR __________________________________ ¨ Čekio Nr.: _________________________ ¨ Banko pervedimo Nr. __________________________Kvito Nr. _______ Kasininko parašas ______________________________________________________ Data (DD/MM/MMMM) ____ / _____ / _____ (*) Jei įmanoma, prie šios formos turėtų būti pridėtas žvejybos laivų, kuriems padeda šis pagalbinis laivas, sąrašas. Sąraše turėtų būti nurodytas pavadinimas ir RFMO (IOTC) numeris. 2 priedėlis Statement of catch form for tuna seiners / Fiche de déclaration de captures pour thoniers senneurs DEPART / SALIDA / DEPARTURE || ARRIVEE / LLEGADA / ARRIVAL || NAVIRE / BARCO / VESSEL || PATRON / PATRON / MASTER || FEUILLE PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE HEURE / HORA / HOUR LOCH / CORREDERA / LOCH || || || HOJA / SHEET N° DATE FECHA DATE || POSITION (chaque calée ou midi) POSICION (cada lance o mediadia) POSITION (each set or midday) || CALEE LANCE SET || CAPTURE ESTIMEE ESTIMACION DE LA CAPTURA ESTIMATED CATCH || ASSOCIATION ASSOCIACION ASSOCIATION || COMMENTAIRES OBSERVATIONES COMMENTS || || COURANT CORRIENTE CURRENT || || || || || || 1 ALBACORE RABIL YELLOWFIN || 2 LISTAO LISTADO SKIPJACK || 3 PATUDO PATUDO BIGEYE || AUTRE ESPECE préciser le/les nom(s) OTRA ESPECIE dar el/los nombre(s) OTHER SPECIES give name(s) || REJETS préciser le/les nom(s) DESCARTES dar el/los nombre(s) DISCARDS give name(s) || || || || || || || Route/Recherche, problèmes divers, type d'épave (naturelle/artificielle, balisée, bateau), prise accessoire, taille du banc, autres associations, … Ruta/Busca, problemas varios, tipo de objeto (natural/artificial, con baliza, barco), captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, … Steaming/Searching, miscellaneous problems, log type (natural/artificial, with radio beacon, vessel), by catch, school size, other associations, … || || || || || || || || || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || Nom Nombre Name || Taille Talla Size || Capture Captura Catch || || || || || || || || || || Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || || PARAŠAS DATA 3 priedėlis Elektroninės su žvejybos veikla susijusių duomenų perdavimo sistemos (ERS) valdymo ir įgyvendinimo gairės 1 skirsnis Bendrosios nuostatos 1. Kiekviename Seišelių laive, kuriam suteiktas leidimas žvejoti ES vandenyse, turi būti sumontuota elektroninė sistema (toliau – ERS), kuria galima registruoti ir perduoti duomenis, susijusius su laivo žvejybos veikla (toliau – ERS duomenys), kai laivas plaukioja žvejybos rajone, apibrėžtame priedo I skyriaus 2 punkto a papunktyje (toliau – žvejybos rajone). 2. Seišelių laivas, kuriame nėra ERS sistemos arba kurio ERS sistema neveikia, įplaukti į ES žvejybos rajoną ir vykdyti žvejybos veiklos negali. 3. ES valdžios institucijos Seišeliams pateikia informaciją apie ES Žvejybos stebėjimo centrą (toliau – ES ŽSC), atsakingą už stebėsenos veiklą, numatytą pagal šį susitarimą. 4. Seišelių žvejybos stebėsenos centras (ŽSC) turi automatiškai ir nedelsdamas ES ŽSC perduoti skubius iš Seišelių laivo gautus ERS pranešimus (COE, COX, PNO). Kasdienės sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos (FAR) automatiškai ir nedelsiant perduodamos Seišelių ŽSC. 5. Seišeliai užtikrina, kad jų ŽSC būtų aprūpintas reikiama technine ir programine įranga reikalinga ERS duomenims automatiškai perduoti XML formatu, prieinamu adresu http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, ir būtų įdiegęs duomenų apsaugos procedūrą, pagal kurią ERS duomenys galėtų būti registruojami ir saugomi kompiuteriu nuskaitomu formatu ne mažiau kaip trejus metus. 6. Visi 5 punkte nurodyto formato pakeitimai arba atnaujinimai pažymimi, nurodoma jų data ir juos turi būti galima naudoti praėjus šešiems mėnesiams po jų įdiegimo. 7. ERS duomenys perduodami naudojant elektronines ryšių priemones, vadinamas DEH (angl. data exchange highway), kurias valdo ES institucijos. 8. ES ir Seišeliai paskiria po vieną ERS korespondentą, kuris veikia kaip ryšių palaikymo centras. (a) Atitinkami ERS korespondentai skiriami ne trumpesniam kaip šešių mėnesių laikotarpiui. (b) ES ŽSC ir Seišelių ŽSC apsikeičia ERS korespondentų pavardėmis, adresais, telefonais, teleksais ir el. pašto adresais. (c) Apie visus pirmiau pateiktų ERS korespondentų kontaktinių duomenų pakeitimus nedelsiant pranešama. 2 skirsnis ERS duomenų rengimas ir perdavimas 1. Seišelių laivas: (a) kasdien perduoda kiekvienos ES žvejybos rajone praleistos dienos ERS duomenis; (b) po kiekvieno tinklo ištraukimo registruoja tikslingai sužvejotų ir laive paliktų, kaip priegauda sužvejotų ir laive paliktų ar atmestų kiekvienos rūšies žuvų kiekius; (c) turi deklaruoti ES išduotame žvejybos leidime nurodytų rūšių žuvų išmestą ar sugadintą kiekį; (d) prie kiekvienos rūšies nurodo jos FAO Alfa 3 kodą; (e) nurodo kiekį gyvojo svorio kilogramais, arba, jei reikia, žuvų skaičių; (f) į ERS duomenis įtraukia perkrautus ir (arba) iškrautus kiekvienos ES išduotame žvejybos leidime nurodytos rūšies žuvų kiekius; (g) kaskart įplaukdamas į ES žvejybos rajoną (COE ataskaita) ir išplaukdamas iš jo (COX ataskaita) į ERS duomenis įtraukia specialų pranešimą, kuriame nurodo įplaukimo arba išplaukimo metu laive laikomus kiekvienos ES išduotame žvejybos leidime nurodytos rūšies žuvų kiekius; (h) ERS duomenis 1 skirsnio 5 dalyje nurodytu formatu kasdien ne vėliau kaip 23:59 val. (UTC) perduoda Seišelių ŽSC. 2. Kapitonas yra atsakingas už užregistruotų ir perduotų ERS duomenų tikslumą. 3. Seišelių ŽSC automatiškai ir nedelsdamas ERS duomenis nusiunčia į ES ŽSC. 4. ES ŽSC atsiunčia ERS duomenų gavimo patvirtinimo pranešimą ir visus ERS duomenis tvarko konfidencialiai. 3 skirsnis Seišelių laive esančios ERS įrangos gedimas ir (arba) ERS duomenų neperdavimas iš laivo į Seišelių ŽSC 1. Seišeliai nedelsdami praneša Seišelių laivo kapitonui ir (arba) savininkui ar jo atstovui apie bet kokį laive esančios ERS įrangos gedimą ar ERS neveikimą; duomenys perduodami tarp laivo ir Seišelių ŽSC. 2. Seišeliai ES institucijoms praneša apie sutrikimus ir taisomąsias priemones, kurių buvo imtasi. 3. Jei sugenda Seišelių laive esanti ERS įranga, kapitonas ir (arba) savininkas per 10 dienų ją pataiso arba pakeičia nauja. Jei Seišelių laivas per minėtąjį 10 dienų laikotarpį atvyksta į uostą, tęsti žvejybos veiklą ES žvejybos rajone negavęs ES leidimo jis gali tik kai ERS sistema ima vėl visiškai veikti. 4. Seišelių laivas po techninio ERS gedimo iš uosto išplaukti gali tik tada, jei: (a) Seišelių ir ES vertinimu, sistema vėl visiškai veikia arba (b) Seišelių laivas neketina atnaujinti savo žvejybos veiklos ES vandenyse, ir Seišelių kompetentinga institucija jam leidžia išplaukti iš uosto. (c) Pastaruoju atveju, prieš leisdami laivui išplaukti iš uosto, Seišeliai apie savo sprendimą praneša ES. 5. Kol ERS bus pataisyta per 3 dalyje nurodytą laikotarpį, bet kuris Seišelių laivas, kuris vykdo veiklą ES žvejybos rajone su sugedusia ERS sistema, kiekvieną dieną, ne vėliau kaip iki 23:59 val. (UTC), privalo visus ERS duomenis siųsti Seišelių ŽSC ir ES, naudodamas bet kurias kitas turimas elektronines ryšių priemones. 6. ERS duomenis, kurie ES institucijoms negalėjo būti perduoti ERS Sistema dėl 1 dalyje nurodyto ERS gedimo, Seišelių ŽSC perduoda ES ŽSC drauge sutartu alternatyviu elektroniniu formatu. Toks alternatyvus perdavimas laikomas prioritetu, nes įprastų perdavimo vėlavimo terminų taikyti neįmanoma. 7. Jei ES ŽSC tris dienas iš eilės negauna Seišelių laivo ERS duomenų, ES gali nurodyti Seišelių laivui nedelsiant atplaukti į ES paskirtą uostą apžiūrai. 4 skirsnis ŽSC veiklos sutrikimas. ES ŽSC negauna ERS duomenų 1. Kai vienos iš Šalių ŽSC negauna ERS duomenų, jis nedelsdamas apie tai informuoja kitos Šalies ŽSC ir, jei reikia, padeda spręsti šią problemą. 2. Seišelių ŽSC ir ES ŽSC sutaria dėl alternatyvių elektroninio ryšio priemonių, kuriomis būtų perduodami ERS duomenys ŽSC veiklos sutrikimo atveju, ir nedelsdami informuoja vienas kitą apie visus pakeitimus. 3. Kai ES ŽSC nurodo, kad ERS duomenų nebuvo gauta, o Seišelių ŽSC nustato problemos priežastis, Seišeliai imasi reikiamų priemonių problemai išspręsti. Seišelių ŽSC praneša ES ŽSC apie problemą, rezultatus ir priemones, kurių imtasi per 24 valandas nuo nustatyto veiklos sutrikimo. 4. Jei problemai išspręsti reikia daugiau kaip 24 valandų, Seišelių ŽSC, naudodamas vieną iš alternatyvių elektroninio ryšio priemonių, minimų 3 skirsnio 6 punkte, nedelsdamas išsiunčia trūkstamus ERS duomenis ES ŽSC. 5. ES praneša savo kompetentingoms kontrolės tarnyboms (MCS) apie veiklos sutrikimą, kad sutrikus Seišelių ŽSC veiklai ir tai ŽSC neperdavus ERS duomenų Seišelių laivai nebūtų įtariami padarę pažeidimą. 5 skirsnis ŽSC techninė priežiūra 1. Apie planinius techninės ŽSC priežiūros darbus (pagal techninės priežiūros programą), dėl kurių gali sutrikti ERS duomenų perdavimas, kitam ŽSC turėtų būti pranešama ne vėliau kaip prieš 72 valandas, jei įmanoma, nurodant darbų datą ir trukmę. Apie nenumatytus pertrūkius, gedimus ar neplaninius techninės priežiūros darbus kitam ŽSC turėtų būti pranešama kuo greičiau. 2. Atliekant techninės priežiūros darbus, ERS duomenų teikimas gali būti uždelstas, kol sistema vėl ims veikti. Kai tik darbai baigiami, atitinkami ERS duomenys nedelsiant pateikiami. 3. Jei techninė priežiūra trunka daugiau kaip 24 valandas, ERS duomenys kitam ŽSC perduodami naudojant vieną iš alternatyvių elektroninio ryšio priemonių, minimų 3 skirsnio 6 punkte. 4. Seišeliai ir ES praneša savo kompetentingoms kontrolės tarnyboms apie techninę priežiūrą, kad dėl techninės ŽSC priežiūros darbų, dėl kurių nebuvo perduoti duomenys, Seišelių laivai nebūtų įtariami padarę pažeidimą. 4 priedėlis Pranešimų teikimo forma Įplaukimo ataskaita (COE)[1] Turinys || Perdavimas Paskirties šalis || FRA Veiklos kodas || COE Laivo pavadinimas || TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS (IRCS) || Įplaukimo vieta || LT/LG Įplaukimo data ir laikas (UTC) || DD/MM/MMMM – VV:MM Laive esančių žuvų kiekis pagal rūšis (metrinės sistemos tonomis, Mt): || Gelsvauodegiai tunai (YFT) || (Mt) Didžiaakiai tunai (BET) || (Mt) Dryžieji tunai (SKJ) || (Mt) Kitos (nurodyti) || (Mt) Išplaukimo ataskaita (COX)[2] Turinys || Perdavimas Paskirties šalis || FRA Veiklos kodas || COX Laivo pavadinimas || TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS (IRCS) || Įplaukimo vieta || LT/LG Išplaukimo data ir laikas (UTC) || DD/MM/MMMM – VV:MM Laive esančių žuvų kiekis pagal rūšis (metrinės sistemos tonomis, Mt): || Gelsvauodegiai tunai (YFT) || (Mt) Didžiaakiai tunai (BET) || (Mt) Dryžieji tunai (SKJ) || (Mt) Kitos (nurodyti) || (Mt) Sužvejotų žuvų kiekio ataskaitos (CAT) forma, esant ES žvejybos rajonuose[3] Turinys || Perdavimas Paskirties šalis || FRA Veiklos kodas || CAT Laivo pavadinimas || TARPTAUTINIS RADIJO ŠAUKINYS (IRCS) || Ataskaitos data ir laikas (UTC) || DD/MM/MMMM – VV:MM Laive esančių žuvų kiekis pagal rūšis (metrinės sistemos tonomis, Mt): || Gelsvauodegiai tunai (YFT) || (Mt) Didžiaakiai tunai (BET) || (Mt) Turinys || (Mt) Kitos (nurodyti) || (Mt) Žvejybos įrankių panaudojimų skaičius po paskutinės ataskaitos || Visos ataskaitos perduodamos kompetentingai institucijai toliau nurodytu paštu, e. paštu arba faksu. E. paštas cnsp-france@developpement-durable.gouv.fr Faksas (+33) 2 97 55 23 75 Pašto adresas Avenue Louis Bougo, F-56410 Etel, FRANCE 5 priedėlis VMS pranešimų siuntimas Buvimo vietos ataskaita Duomenys || Kodas || Privaloma/Neprivaloma || Pastabos Įrašo pradžia || SR || P || Duomenys, susiję su sistema – nurodoma registravimo pradžia Gavėjas || AD || P || Pranešimo duomenys – gavėjas. Alfa-3 ISO valstybės kodas Siuntėjas || FS || P || Pranešimo duomenys – siuntėjas. Alfa-3 ISO valstybės kodas Pranešimo tipas || TM || P || Pranešimo duomenys – pranešimo tipas „POS“ Radijo šaukinys || CR || P || Duomenys, susiję su laivu – laivo tarptautinis radijo šaukinys Vidaus identifikavimo numeris; nuoroda į Susitariančiąją Šalį || IR || N || Duomenys, susiję su laivu – Susitariančiosios Šalies unikalus numeris (vėliavos valstybės ISO-3 kodas ir numeris) Išorės registravimo numeris || XR || N || Duomenys, susiję su laivu – numeris, esantis ant laivo borto Vėliavos valstybė || FS || N || Duomenys, susiję su vėliavos valstybe Platuma || The || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis – Š/P LLMM (WGS–84) Ilguma || Lo || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinatės laipsniais ir minutėmis – R/V LLMM (WGS–84) Data || DA || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Valanda || TI || P || Duomenys, susiję su laivo buvimo vieta – koordinačių registravimo data UTC (MMMMMMDD) Įrašo pabaiga || ER || P || Su sistema susiję duomenys – nurodoma pranešimo perdavimo pabaiga Simboliai: ISO 8859.1 Kiekvieno duomenų perdavimo struktūra yra tokia: – du pasvirieji brūkšniai (//) ir kodas SR žymi pranešimo pradžią, – du pasvirieji brūkšniai (//) ir srities kodas žymi duomenų elemento pradžią, – vienas pasvirasis brūkšnys (/) skiria srities kodą ir duomenis, – duomenų poros atskiriamos tarpeliu, – kodas „ER“ ir du pasvirieji brūkšniai (//) žymi pranešimo pabaigą. – Neprivalomi duomenys turi būti įterpti tarp įrašo pradžios ir pabaigos. 6 priedėlis Laivų stebėjimo sistema (VMS) Bendrieji principai 1. Visi Seišelių laivai, žvejojantys arba ketinantys žvejoti ES žvejybos rajone, kaip nustatyta priedo I skyriaus 2 punkto a papunktyje (toliau – žvejybos rajonas), laikosi visų toliau pateiktų nuostatų dėl Susitarimo priedo IV skyriaus 4 skirsnyje nurodytos laivų stebėjimo sistemos. 2. Seišelių laivui, kuriame nėra VMS laivo buvimo vietos nustatymo įrangos (angl. santrumpa VLD) arba kurio VLD neveikia, neleidžiama įplaukti į ES žvejybos rajoną vykdyti žvejybos veiklos. 3. Seišelių laivų buvimo vieta ir judėjimas, be kita ko, stebimi naudojant VMS, nediskriminuojant ir remiantis toliau nustatytomis nuostatomis. 4. VMS tikslais ES valdžios institucijos ES žvejybos stebėsenos centrams (ŽSC) praneša ES žvejybos rajono geografines koordinates (ilgumas ir platumas). 5. ES valdžios institucijos šią informaciją, išreikštą dešimtainės sistemos laipsniais pagal koordinačių sistemą WGS-84 datum elektroniniu formatu perduos kompetentingoms Seišelių institucijoms. 6. ES valdžios institucijos ir Seišelių ŽSC keisis informacija apie jų atitinkamus kontaktinius duomenis, konkrečiai elektroninius adresus, naudodami https formatą arba, jei reikia, kitą saugų ryšių protokolą, taip pat apie atitinkamuose ŽSC naudotinas specifikacijas ir visas alternatyvias veiklos sutrikimo atvejais naudotinas ryšio priemones. 7. Visuose Seišelių laivuose, kuriems išduotas žvejybos leidimas, turi būti įmontuota tinkamai veikianti VLD, kuria galima automatiškai ir nuolat siųsti laivo buvimo vietos geografines koordinates Seišelių ŽSC. 8. Duomenys siunčiami kas valandą. 9. Susitariama, kad, bet kuriai šaliai paprašius, bus keičiamasi informacija apie naudojamą VMS įrangą, siekiant užtikrinti, kad taikant šias nuostatas minėta įranga visiškai atitiktų kitos Šalies reikalavimus. 10. Prireikus Šalys susitaria tinkamu metu persvarstyti šias nuostatas, be kita ko, atitinkamai išnagrinėti su atskirais Seišelių laivais susijusius sutrikimų ar nukrypimų nuo normos atvejus. Apie visus tokius atvejus ES valdžios institucijos turės pranešti Seišelių kompetentingoms institucijoms ir Europos Komisijai ne vėliau kaip likus 15 dienų iki peržiūros, kuri vykdoma Jungtiniame komitete. 11. Bet kokie dėl šių nuostatų aiškinimo ar taikymo kylantys ginčai sprendžiami Šalims konsultuojantis tarpusavyje Susitarimo 8 straipsnyje numatytame Jungtiniame komitete. VMS integralumas 12. Laivui vykdant veiklą ES vandenyse Seišelių laivo kapitonui arba jo įgaliotam asmeniui draudžiama išjungti VLD, trukdyti jos veikimui arba bet kokiu būdu paveikti Seišelių ŽSC perduodamus duomenis. 13. Kapitonas atsako už užregistruotų ir išsiųstų VMS duomenų tikslumą. 14. Visų pirma kapitonas užtikrina, kad: (a) duomenys niekaip nebūtų pakeisti; (b) prie palydovinio sekimo įrenginio prijungta (-os) antena (-os) nebūtų niekaip užstojama (-os); (c) niekaip nebūtų pertraukiamas elektros tiekimas palydovinio ryšio siųstuvams; (d) Seišelių laivo buvimo vietos nustatymo įranga nebūtų pašalinta iš tos vietos, kurioje ji iš pradžių buvo įmontuota; (e) kompetentingai ES valdžios institucijai būtų nedelsiant pranešta apie bet kokį Seišelių laivo buvimo vietos nustatymo įrangos pakeitimą; (f) už bet kurio iš pirmiau minėtų įsipareigojimų nevykdymą kapitonui gali būti taikomos sankcijos, numatytos ES teisės aktuose. 15. VMS techninės ir programinės įrangos sudėtinės dalys, kiek įmanoma, apsaugomos nuo klastojimo, t. y. negalima įvesti ar siųsti klaidingų duomenų apie buvimo vietą ir jų neturi būti galima reguliuoti rankiniu būdu. 16. Sistema yra visiškai automatinė ir veikia bet kuriuo metu, nepriklausomai nuo aplinkos sąlygų. Palydovinę buvimo vietos nustatymo įrangą draudžiama sunaikinti, sugadinti, padaryti neveikiančia ar kaip kitaip trukdyti jos veikimui. 17. Laivo buvimo vietos koordinatės bus nustatomos su ne didesne kaip 100 m paklaida ir 99 % pasikliaujamuoju intervalu. VMS duomenų perdavimas 18. Kai pagal šį susitarimą žvejojantis Seišelių laivas įplaukia į ES žvejybos rajoną, Seišelių ŽSC automatiškai 8 dalyje nurodytu dažnumu realiuoju laiku laivo buvimo vietos ataskaitas perduoda ES ŽSC. 19. VMS pranešimai atpažįstami pagal šiuos triraidžius kodus: (a) ENT – pirmoji VMS duomenų ataskaita, kurią kiekvienas laivas perduoda įplaukdamas į ES žvejybos rajoną; (b) POS – visos VMS duomenų ataskaitos, kurias kiekvienas laivas perduoda būdamas ES žvejybos rajone; (c) EXI – pirmoji VMS duomenų ataskaita, kurią kiekvienas laivas perduoda išplaukęs iš ES žvejybos rajono. 20. Pranešimų perdavimo dažnumas gali būti keičiamas ir pranešimai perduodami ne rečiau kaip kas 30 minučių, jei yra svarių įrodymų, kad Seišelių laivas daro pažeidimą. (a) Šiuos įrodymus kartu su prašymu pakeisti dažnumą ES ŽSC pateikia Seišelių ŽSC ir Europos Komisijai. Gavęs prašymą Seišelių ŽSC nedelsdamas automatiškai ir realiuoju laiku siunčia duomenis ES ŽSC. (b) ES ŽSC apie stebėsenos procedūros pabaigą nedelsdamas praneša Seišelių ŽSC ir Europos Komisijai. (c) Seišelių ŽSC ir Europos Komisijai pranešama apie bet kokios tikrinimo procedūros, atliekamos remiantis šiame punkte nurodytu specialiu prašymu, eigą. 21. 19 punkte nurodyti pranešimai perduodami elektroniniu būdu naudojant https formatą arba kitą saugų ryšių protokolą, remiantis anksčiau atitinkamų ŽSC sudarytais susitarimais. Seišelių laive esančios VMS įrangos gedimas 22. Jei kyla techninių problemų, susijusių su Seišelių laive įrengta VLD, arba šios įrangos veikimo sutrikimų, laivo kapitonas Seišelių ŽSC 19 punkte nurodytą informaciją perduoda bet kuria 6 punkte nurodyta ryšio priemone, pradėdamas nuo to momento, kai kompetentinga ES institucija pranešė apie gedimą ar veikimo trikdžius. 23. Kol Seišelių laivas būna ES žvejybos rajone, kas keturias valandas pateikiama bent viena bendra buvimo vietos ataskaita. Šioje bendroje buvimo vietos ataskaitoje nurodoma laivo buvimo vieta kas valandą, kurią to laivo kapitonas užregistravo per minėtas keturias valandas, kaip nurodyta 5 priedėlyje. 24. Seišelių ŽSC nedelsdamas šiuos pranešimus perduoda ES ŽSC. Prireikus arba jei kyla abejonių, ES kompetentinga institucija gali prašyti konkretaus Seišelių laivo buvimo vietos ataskaitos kas valandą. 25. Sugedusi įranga suremontuojama arba pakeičiama, kai tik Seišelių laivas grįžta iš žvejybos reiso. Naujas žvejybos reisas pradedamas tik tuomet, kai įranga pataisoma arba pakeičiama nauja, ir leidus Seišelių kompetentingai institucijai, kuri apie tokį leidimą informuoja ES valdžios institucijas. ŽSC veiklos sutrikimas. ES ŽSC negauna VMS duomenų 26. Jei vienas iš ŽSC negauna VMS duomenų, jis nedelsdamas apie tai informuoja kito ŽSC ryšių korespondentą ir, jei reikia, abu bendradarbiauja spręsdami problemą. 27. Seišelių ŽSC ir ES ŽSC sutaria dėl alternatyvių elektroninio ryšio priemonių, kuriomis prieš pradedant laikinai taikyti Susitarimą būtų perduodami VMS duomenys ŽSC veiklos sutrikimo atveju, ir nedelsdami informuoja vienas kitą apie visus pakeitimus. 28. Kai ES ŽSC nurodo, kad VMS duomenų nebuvo gauta, Seišelių ŽSC nustato problemos priežastis ir imasi reikiamų priemonių problemai išspręsti. Seišelių ŽSC praneša ES ŽSC apie rezultatus ir priemones, kurių imtasi, per 24 valandas nuo nustatyto veiklos sutrikimo. 29. Jei problemai išspręsti reikia daugiau kaip 24 valandų, Seišelių ŽSC, naudodamas vieną iš alternatyvių elektroninio ryšio priemonių, minimų 27 dalyje, išsiunčia trūkstamus VMS duomenis ES ŽSC. 30. ES apie tai praneša savo kompetentingoms stebėsenos, kontrolės ir priežiūros tarnyboms (MCS), kad dėl ŽSC sistemų veiklos sutrikimo ES ŽSC negavus VMS duomenų Seišelių laivams nebūtų taikoma jokia pažeidimo procedūra. ŽSC techninė priežiūra 31. Apie planinius techninės ŽSC priežiūros darbus (pagal priežiūros programą), dėl kurio greičiausiai sutriks keitimasis VMS duomenimis, kitam ŽSC privaloma pranešti ne vėliau kaip prieš 72 valandas, jei įmanoma, nurodant techninės priežiūros darbų datą ir trukmę. Apie neplaninius techninės priežiūros darbus kitam ŽSC pranešama kuo greičiau. 32. Per techninės priežiūros darbus VMS duomenys gali būti kaupiami, kol sistema vėl ims veikti. Kai tik darbai baigiami, sukaupti VMS duomenys nedelsiant išsiunčiami. 33. Jei darbai trunka ilgiau kaip 24 valandas, VMS duomenys kitam ŽSC perduodami 27 dalyje nurodytomis alternatyviomis elektroninio ryšio priemonėmis. 34. ES valdžios institucijos apie padėtį informuoja savo kompetentingas stebėsenos, kontrolės ir priežiūros tarnybas, kad Seišelių laivams nebūtų taikoma jokia pažeidimo procedūra dėl to, kad vykstant ŽSC techninės priežiūros darbams nebuvo perduoti VMS duomenys. [1] Pateikiama likus šešioms (6) valandoms prieš įplaukiant į ES žvejybos rajonus. [2] Pateikiama likus šešioms (6) valandoms prieš išplaukiant iš ES žvejybos rajonų. [3] Kas tris dienas įplaukus į ES žvejybos rajonus.