AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.REKOMENDACIJOS APLINKYBĖS

Globalizuotame pasaulyje, kuriame sunkūs nusikaltimai ir terorizmas tampa vis labiau tarpvalstybiniai ir universalūs, teisėsaugos institucijos turėtų būti visapusiškai pasirengusios bendradarbiauti su išorės partneriais, siekdamos užtikrinti piliečių saugumą. Todėl Europolui turėtų būti sudaryta galimybė keistis asmens duomenimis su trečiųjų šalių teisėsaugos institucijomis tiek, kiek reikia jo užduotims atlikti.

2017 m. gegužės 1 d. pradėjus taikyti Reglamentą 2016/794 ir pagal Sutartį derybas dėl tarptautinių susitarimų su trečiosiomis šalimis dėl keitimosi asmens duomenimis su Europolu Sąjungos vardu veda Komisija. Kiek to reikia Europolo užduotims atlikti, jis gali užmegzti ir palaikyti bendradarbiavimo santykius su išorės partneriais, sudarydamas darbinius ir administracinius susitarimus, kurie savaime negali būti teisiniu pagrindu keistis asmens duomenimis.

Atsižvelgdama į politikos strategiją, apibrėžtą Europos saugumo darbotvarkėje, Tarybos išvadose ir Visuotinėje strategijoje, į visos ES teisėsaugos institucijų veiklos poreikius ir galimą glaudaus bendradarbiavimo šioje srityje naudą, Komisija mano, kad, kaip nurodyta Vienuoliktoje pažangos, padarytos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą, ataskaitoje, trumpuoju laikotarpiu būtina pradėti derybas su aštuoniomis šalimis.

Atsižvelgdama į Europolo veiklos poreikius, Komisija įvertino prioritetines šalis. 2016–2020 m. Europolo strategijoje Viduržemio jūros regionas įvardijamas kaip prioritetinis, siekiant glaudesnės partnerystės. 2017–2020 m. Europolo išorės strategijoje taip pat pabrėžiama, kad būtinas glaudesnis Europolo ir Artimųjų Rytų ir Šiaurės Afrikos (MENA) bendradarbiavimas dėl dabartinės terorizmo grėsmės ir su migracija susijusių problemų.

Ši rekomendacija konkrečiai susijusi su derybomis su Turkija, nors bendradarbiavimą su bet kuria šalimi reikia vertinti atsižvelgiant į visą regioną. Šiuo metu susidariusi nestabili padėtis regione, visų pirma padėtis Sirijoje ir Irake, kelia didelį ilgalaikį pavojų ES saugumui, todėl šias problemas būtina nedelsiant spręsti. Tai susiję tiek su veiksminga kova su terorizmu ir susijusiu organizuotu nusikalstamumu, tiek su kylančiomis su migracija susijusiomis problemomis, pavyzdžiui, tarpininkavimu neteisėtai migracijai ir prekyba žmonėmis. Turkija taip pat parodė savo suinteresuotumą bendradarbiauti su ES teisėsauga kovos su terorizmu srityje, visų pirma CEPOL rengiamų bendrų mokymų srityje. Siekiant spręsti šias problemas, labai svarbus bendradarbiavimas su vietos teisėsaugos institucijomis.

Šiuo metu Europolo bendradarbiavimas su Turkija grindžiamas 2004 m. sudarytu strateginio bendradarbiavimo susitarimu. Šiuo susitarimu palengvinamas bendradarbiavimas keičiantis abi Šalis dominančia strategine arba techninio pobūdžio informacija, teisėsaugos patirtimi, teisės aktais, vadovais, technine literatūra ir kita teisėsaugos medžiaga ir mokymais. 2015 m. lapkričio mėn. ES ir Turkijos bendrame veiksmų plane susitarta stiprinti bendradarbiavimą su Europolu, atsiunčiant Turkijos ryšių palaikymo pareigūną. 2016 m. kovo 21 d. Europolas ir Turkija pasirašė ryšių palaikymo susitarimą, sudarantį sąlygas glaudžiau bendradarbiauti. Todėl 2016 m. gegužės mėn. į Europolą buvo komandiruotas Turkijos nacionalinei policijai atstovaujantis ryšių palaikymo pareigūnas, o tai lėmė kai kuriuos teigiamus pokyčius ir santykius. Tačiau šiais susitarimais neleidžiama keistis duomenimis, susijusiais su nustatytu asmeniu arba nustatytinais asmenimis.

Politinis kontekstas

Turkija yra svarbi Europos Sąjungos partnerė. Nuo 1964 m., kuomet Turkiją su ES susiejo asociacijos susitarimas, bendradarbiavimas su Turkija sustiprėjo. 1999 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba Turkijai suteikė šalies kandidatės statusą, o 2005 m. spalio mėn. pradėtos stojimo derybos. Bendradarbiavimo su Europolu stiprinimas yra svarbus siekiant įgyvendinti visus likusius vizų režimo liberalizavimo veiksmų plano kriterijus. 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikime susitarta plėsti ir stiprinti politinį dialogą visose srityse, įskaitant užsienio ir saugumo politiką, migraciją ir kovą su terorizmu.

Turkija ir ES dar kartą patvirtino savo įsipareigojimą kovoti su „Da’esh“ ir užsienio teroristų kovotojų keliama grėsme, taip pat su PKK, kurią ES yra įtraukusi į teroristinių organizacijų sąrašą, toliau keliama grėsme. 2016 m. birželio mėn., plėtojant ES ir Turkijos kovos su terorizmu dialogą, abi šalys susitarė išnagrinėti būdus, kaip būtų galima stiprinti bendradarbiavimą keitimosi informacija, teisėsaugos ir teisminio bendradarbiavimo, taip pat su terorizmu susijusių deportacijų ir terorizmo finansavimo, srityse. Suinteresuotumas stiprinti bendradarbiavimą dalijimosi informacija srityje buvo pakartotas 2017 m. lapkričio mėn. plėtojant ES ir Turkijos kovos su terorizmu dialogą; Europole numatoma surengti aukšto lygio seminarą bendradarbiavimo kovojant su terorizmu ir neteisėta prekyba ginklais klausimais.

Be to, Turkija ir ES pakartojo savo įsipareigojimą bendradarbiauti, siekiant paskatinti tarptautinius veiksmus, pvz., Pasaulinio kovos su terorizmu forumo, tarptautinės kovos su „Da’esh“ koalicijos pastangas ir Finansinių veiksmų darbo grupės (FATF) iniciatyvas .

Bendradarbiavimas migracijos srityje buvo suintensyvintas pagal bendrą veiksmų planą, inicijuotą 2015 m. lapkričio 29 d. ES ir Turkijos aukščiausiojo lygio susitikime ir 2016 m. kovo 18 d. ES ir Turkijos pareiškime, siekiant sustabdyti neteisėtą migraciją iš Turkijos į ES, visapusiškai laikantis ES ir tarptautinių standartų. Nepaisant sudėtingų aplinkybių, ES ir Turkijos pareiškimas duoda apčiuopiamų rezultatų. Nuo pareiškimo įsigaliojimo neteisėtai sieną kertančių asmenų skaičius ir toliau išlieka daug mažesnis, taip pat pavyko sumažinti žuvusiųjų skaičių.

Veiklos poreikiai

Remiantis 2017 m. SOCTA ir 2017 m. TE-SAT duomenimis, pirmiau minėtomis diskusijomis, taip pat, be kita ko, Europolo vidaus ekspertų žiniomis, bendradarbiauti su Turkija visų pirma būtina siekiant kovoti su šiais nusikaltimais:

Terorizmas. Neseniai įvykdyti teroristiniai išpuoliai rodo terorizmo grėsmę tiek Turkijoje, tiek ES. Islamistinis terorizmas, visų pirma „Da’esh“, tačiau taip pat „Al-Qaeda“, kelia bendrą grėsmę. Kalbant apie Europos užsienio teroristus kovotojus, Turkija buvo pagrindinis tranzito centras jiems keliaujant į Siriją ir Iraką ir grįžtant iš jų. Tiek Turkija, tiek ES pakartojo savo įsipareigojimą sustabdyti šį srautą. Turkijos institucijos dėjo dideles pastangas šiuo klausimu, tačiau pabrėžė, jog svarbu gauti išankstinę informaciją apie įtariamus keliautojus. Pastarieji įvykiai taip pat parodė, kad dėl nepakankamo, pavėluoto ar nesuderinto keitimosi informacija sulaikyti keliautojai galėtų jų nenustačius grįžti į Europą.

Be to, PKK yra vertinama kaip kelianti nedidelę grėsmę Europoje, tačiau ES pripažino, kad ji kelia rimtą grėsmę Turkijoje. ES įtraukė PKK į teroristinių organizacijų sąrašą.

Keičiantis operatyvine informacija bus remiamas bendradarbiavimas kovojant su šia terorizmo grėsme, be kita ko, su lėšų rinkimo, propagandos ir verbavimo veikla ES.

Neteisėtas migrantų gabenimas. Neteisėtai migrantus gabenantys asmenys per Turkiją neteisėtai įveža migrantus iš Azijos, Afrikos ir Artimųjų Rytų į Europą. Neteisėti migrantai į Turkiją patenka per rytines Turkijos sausumos sienas su Iranu, Iraku ir Sirija, taip pat oro sienas, visų pirma tranzitu per Stambulo oro uostą. Pats Stambulas veikia kaip neteisėtų migrantų centras prieš jiems pajudant link sausumos sienų su Bulgarija ir Graikija arba link Egėjo jūros pakrantės.