EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 06 17 COM(2021) 328 final 2021/0159(NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo {SWD(2021) 155 final}



2021/0159 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS dėl Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, atsižvelgdama į 2021 m. vasario 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/241, kuriuo nustatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė, ypač į jo 20 straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, kadangi: (1)COVID-19 protrūkis sutrikdė Graikijos ekonomiką. 2019 m. Graikijos bendrasis vidaus produktas einamosiomis kainomis, tenkantis vienam gyventojui (BVP vienam gyventojui), sudarė 55 % ES vidurkio. Pagal Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, Graikijos realusis BVP 2020 m. sumažėjo 8,2 % ir numatoma, kad 2020–2021 m. jis iš viso sumažės 4,5 %. Tarp vidutinio laikotarpio ekonominės veiklos rezultatus ilgiau veikiančių veiksnių – aukštas ilgalaikio nedarbo lygis ir vangus našumo augimas dėl ekonominės veiklos koncentracijos tradiciniuose ir mažai inovatyviuose sektoriuose; be to, privačiąsias investicijas stabdo didelė reglamentavimo našta, biurokratizmas ir lėta bei neveiksminga teisingumo sistema; (2)2019 m. liepos 9 d. ir 2020 m. liepos 20 d. per Europos semestrą Taryba Graikijai pateikė rekomendacijų. Visų pirma 2019 m. Taryba rekomendavo Graikijai 2019 ir 2020 m. imtis šių veiksmų: a) užtikrinti tvarų ekonomikos atsigavimą ir panaikinti perviršinį makroekonominį disbalansą, tęsiant ir baigiant reformas pagal 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės posėdyje po programos įgyvendinimo prisiimtus įsipareigojimus (2019 m. konkrečiai šaliai skirta rekomendacija Nr. 1), ir b) vykdyti su investicijomis susijusią ekonominę politiką, sutelkiant dėmesį į tvarų transportą ir logistiką, aplinkos apsaugą, energijos vartojimo efektyvumą, atsinaujinančiųjų išteklių energijos ir jungčių projektus, skaitmenines technologijas, mokslinius tyrimus ir plėtrą, švietimą, įgūdžius, įsidarbinamumą, sveikatą ir miesto teritorijų atnaujinimą, atsižvelgiant į regioninius skirtumus ir į būtinybę užtikrinti socialinę įtrauktį (2019 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2). 2020 m. Taryba rekomendavo Graikijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų: a) laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas atsigavimas; kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės laikotarpio fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas; stiprinti sveikatos sistemos atsparumą ir užtikrinti adekvačias ir vienodas galimybes gauti sveikatos priežiūrą (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 1); b) sušvelninti krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, be kita ko, įgyvendinant priemones, pavyzdžiui, sutrumpinto darbo laiko tvarką, ir užtikrinant veiksmingą aktyvumo skatinimo paramą (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2); c) skubiai imtis priemonių likvidumui ir nuolatiniam kreditų ir kitokio finansavimo srautui į ekonomiką užtikrinti, daugiausia dėmesio skiriant labiausiai nuo krizės nukentėjusioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms; siekiant remti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas; investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į saugų ir darnų transportą ir logistiką, švarią ir efektyvią energijos gamybą bei vartojimą, aplinkos infrastruktūrą ir labai didelio pralaidumo skaitmeninę infrastruktūrą ir įgūdžius; didinti viešojo administravimo veiksmingumą ir skaitmeninimą ir skatinti įmonių skaitmeninę transformaciją (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 3) ir d) tęsti ir užbaigti reformas laikantis 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės posėdyje po programos įgyvendinimo prisiimtų įsipareigojimų, kad, pradėjus laipsniškai mažinti dėl COVID-19 protrūkio nustatytus apribojimus, atsinaujintų tvarus ekonomikos atsigavimas (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 4). Įvertinusi pažangą, padarytą įgyvendinant šias šaliai skirtas rekomendacijas tuo metu, kai buvo pateiktas ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas, Komisija daro išvadą, kad padaryta didelė pažanga įgyvendinant rekomendacijas dėl veiksmingos kovos su pandemija, be kita ko, imantis tokių priemonių kaip trumpalaikio darbo tvarka ir likvidumo užtikrinimas nukentėjusioms įmonėms, taip pat rekomendaciją tęsti ir užbaigti reformas pagal 2018 m. birželio 22 d. Euro grupės posėdyje po programos įgyvendinimo prisiimtus įsipareigojimus; (3)2021 m. birželio 2 d. pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1176/2011 5 straipsnį dėl Graikijos Komisija paskelbė nuodugnią apžvalgą. Atlikusi analizę Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas, susijęs visų pirma su didele valdžios sektoriaus skola, neužbaigtu išorės perbalansavimu ir dideliu neveiksnių paskolų kiekiu, esant dideliam nedarbui ir vangiam potencialiam augimui; (4)[Tarybos rekomendacijoje dėl euro zonos ekonominės politikos euro zonos valstybėms narėms rekomenduota, be kita ko, įgyvendinant savo ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus, imtis šių veiksmų: inter alia, užtikrinti politikos kryptį, kuria remiamas ekonomikos gaivinimas, ir toliau didinti konvergenciją, atsparumą ir tvarų bei integracinį augimą. Tarybos rekomendacijoje taip pat rekomenduota stiprinti nacionalines institucines struktūras, užtikrinti makrofinansinį stabilumą, baigti kurti EPS ir stiprinti tarptautinį euro vaidmenį;] [If the Council recommendation is not adopted by the time of the CID adoption, the recital will be removed].] (5)2021 m. balandžio 27 d. pagal Reglamento (ES) 2021/241 18 straipsnio 1 dalį Graikija Komisijai pateikė nacionalinį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. Jis pateiktas po konsultacijų, vykdytų pagal nacionalinę teisinę sistemą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, socialiniais partneriais, pilietinės visuomenės organizacijomis, jaunimo organizacijomis ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Nacionalinė atsakomybė už ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą yra sėkmingo jo įgyvendinimo ir ilgalaikio poveikio valstybėje narėje ir patikimumo visoje Europoje pagrindas. Pagal to reglamento 19 straipsnį Komisija ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano aktualumą, efektyvumą, veiksmingumą ir darną įvertino vadovaudamasi to reglamento V priede pateiktomis vertinimo gairėmis; (6)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais turėtų būti siekiama Reglamentu (ES) 2021/241 nustatytos Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės ir Tarybos reglamentu (ES) 2020/2094 sukurtos ES ekonomikos gaivinimo priemonės bendrųjų tikslų, siekiant remti atsigavimą po COVID-19 krizės. Jais turėtų būti skatinama Sąjungos ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda, prisidedant prie Reglamento (ES) 2021/241 3 straipsnyje nurodytų šešių ramsčių. valstybių narių įgyvendinamais ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planais visoje Sąjungoje bus koordinuojamos pastangos investuoti ir reformuoti. Koordinuotai vienu metu vykdant šias reformas bei investicijas ir įgyvendinant tarpvalstybinius projektus, šios reformos ir investicijos viena kitą papildys ir turės teigiamą šalutinį poveikį visai Sąjungai. Todėl maždaug trečdalį priemonės poveikio valstybių narių ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui sudarys šalutinis kitose valstybėse narėse taikomų priemonių poveikis; Subalansuotas atsakas prisidedant prieš šešių ramsčių (7)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies a punktą ir V priedo 2.1 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas iš esmės (A reitingas) yra visapusiškas ir deramai subalansuotas atsakas į ekonominę ir socialinę padėtį ir taip tinkamai prisideda prie visų šešių Reglamento (ES) 2021/241 3 straipsnyje nurodytų ramsčių įgyvendinimo, atsižvelgiant į konkrečius atitinkamos valstybės narės uždavinius ir maksimalų atitinkamos valstybės narės finansinį įnašą bei prašomą paskolos paramą;

(8)Reglamento (ES) 2021/241 3 straipsnyje nurodyta, kad priemonės taikymo sritis – tai europinės svarbos politikos sritys, suskirstytos į šešis ramsčius: a) žalioji pertvarka; b) skaitmeninė transformacija; c) pažangus, tvarus ir integracinis augimas, įskaitant ekonominę sanglaudą, darbo vietų kūrimą, našumą, konkurencingumą, mokslinius tyrimus, plėtrą ir inovacijas, ir gerai veikianti vidaus rinka su stipriomis MVĮ; d) socialinė ir teritorinė sanglauda; e) sveikata ir ekonominis, socialinis bei institucinis atsparumas, siekiant, be kita ko, gerinti pasirengimą krizėms ir didinti reagavimo į krizes pajėgumus; ir f) naujai kartai, vaikams ir jaunimui skirtos politikos priemonės, kaip antai švietimas ir įgūdžiai. Plane numatytomis priemonėmis prisidedama prie visų šešių ramsčių. Be to, yra bendra pusiausvyra tarp c, d, e ir f ramsčių. Todėl planas iš esmės yra išsamus ir tinkamai subalansuotas atsakas į Graikijos ekonominę ir socialinę padėtį; (9)konkrečiau, kalbant apie žaliąją pertvarką, plane numatytos priemonės, kuriomis siekiama, kad Graikija pereitų prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių energijos šaltinių modelio, mažintų išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, didinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių naudojimo mastą, užtikrinti didesnį energijos vartojimo efektyvumą ir pastatų energinę renovaciją, diegti tvaraus transporto rūšis ir saugoti gamtinę aplinką. Reformos ir investicijos į skaitmeninę transformaciją susijusios su ryšio gerinimu ir plačiajuosčio ryšio aprėpties didinimu, viešojo administravimo ir pagrindinių ekonomikos sektorių skaitmeninimu, skaitmeninės infrastruktūros plėtojimu ir skaitmeninių įgūdžių ugdymu. Siekiant palaikyti pažangų ir integracinį augimą, plane numatytos priemonės, skirtos privačiosioms investicijoms, įskaitant investicijas į MVĮ, didinti, verslo aplinkai gerinti, mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų diegimo rezultatams skatinti, užimtumui didinti ir įgūdžiams su darbo vietomis sieti, viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumui didinti. Be to, tikslinėmis intervencinėmis priemonėmis siekiama stiprinti socialinę sanglaudą, sprendžiant su dalyvavimu darbo rinkoje, įgūdžių ugdymu ir lygiomis galimybėmis susijusias problemas, o kai kurios investicijos sudaromos palankesnės sąlygos teritorinei sanglaudai. Be to, siekiant sušvelninti neigiamą sukrėtimų poveikį ir geriau reaguoti į krizes, plane numatyta imtis veiksmų, kad būtų sprendžiamos įsisenėjusios sveikatos priežiūros ir socialinės apsaugos sistemų problemos (socialinis atsparumas), didinamas viešųjų pajamų tvarumas, finansų sektoriaus atsparumas ir ekonominės veiklos įvairumas (ekonominis atsparumas) ir užtikrinamas veiksmingas viešasis administravimas ir patikimas valdymas (institucinis atsparumas). Kalbant apie naujai kartai skirtas politikos priemones, visų švietimo lygmenų reformomis ir investicijomis siekiama skaitmeninti procesus ir infrastruktūrą ir ugdyti skaitmeninius jaunimo įgūdžius, o kitos priemonės sutelktos į ankstyvąjį ugdymą ir priežiūrą; (10)Graikija siekia skatinti privačiąsias investicijas, pasitelkdama paskolų priemonę, kurios lėšos turėtų būti platinamos šiais kanalais: i) per tarptautines finansų įstaigas – pagal veiklos susitarimus; ii) per komercinius bankus – pagal atvirą kvietimą į atranką; iii) per akcijų platformas – pagal įgaliojimo sutartį ir iv) per „InvestEU“ ES valstybės narės skyrių – pagal susitarimą dėl įnašo. Į minėtus susitarimus ir kvietimą į komercinių bankų atranką turėtų būti įtraukiamos nuostatos dėl remiamų įmonių atitikties Reglamentui (ES) 2021/241 ir Europos Komisijos techninėms gairėms dėl „reikšmingos žalos nedarymo“ principo (2021/C58/01) atrankos kriterijų, kuriais reikalaujama atlikti tvarumo patikrą, sudaryti neremiamų įmonių sąrašą, užtikrinti, kad nepriklausomas auditorius atliktų privalomą sandorių, kuriems netaikoma tvarumo patikra, atitikties teisiniams reikalavimams patikrą, ir atrinkti veiklą, atitinkančią susijusių Sąjungos ir nacionalinių aplinkos apaugos teisės aktų reikalavimus. Įsipareigojimą investuoti lėšas siekiant remti su klimatu susijusią ir skaitmeninę pertvarką tarptautinės finansų įstaigos, komerciniai bankai ir „InvestEU“ turėtų vykdyti taikydami Reglamento (ES) 2021/241 VI ir VII prieduose nurodytą metodiką, o nepriklausomi auditoriai turėtų patikrinti, ar laikomasi reikšmingos žalos nedarymo principo ir Reglamente (ES) 2021/241 nustatytų klimato ir skaitmeninimo tikslų; Visų ar didelės dalies konkrečiai šaliai skirtose rekomendacijose nustatytų uždavinių sprendimas (11)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies b punktą ir V priedo 2.2 skirsnį numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas padės veiksmingai spręsti visus ar didelę dalį uždavinių (A reitingas), nustatytų atitinkamose valstybei narei skirtose rekomendacijose, įskaitant mokestinius klausimus, ir rekomendacijose, pateiktose pagal Reglamento (ES) Nr. 1176/2011 6 dalį, skirtose Graikijai, arba uždavinius, nustatytus kituose atitinkamuose dokumentuose, kuriuos Komisija oficialiai priėmė per Europos semestrą. Kalbant apie 2019 m. šaliai skirtą rekomendaciją Nr. 1 ir 2020 m. šaliai skirtą rekomendaciją Nr. 4, politika, kurią Graikijos vykdo siekdama įgyvendinti 2018 m. birželio mėn. Euro grupės posėdyje prisiimtus konkrečius įsipareigojimus, bus toliau stebima vykdant griežtesnę priežiūrą; (12)rekomendacijos dėl neatidėliotino fiskalinės politikos atsako į pandemiją gali būti laikomos nepatenkančiomis į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano taikymo sritį. Laikydamasi bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos ir reaguodama į COVID-19 pandemiją ir dėl jos kilusį ekonomikos nuosmukį, Graikija ėmėsi biudžeto priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų paramą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Šis ryžtingas politikos atsakas sušvelnino BVP susitraukimą, o tai savo ruožtu apribojo valdžios sektoriaus deficito ir valstybės skolos augimą; (13)į planą įtraukta daug viena kitą papildančių reformų ir investicijų, kuriomis padedama veiksmingai spręsti visus arba didelę dalį ekonominių ir socialinių uždavinių, nustatytų rekomendacijose, kurias Taryba pateikė Graikijai per 2019 ir 2020 m. Europos semestrą, visų pirma susijusių su viešųjų finansų kokybe ir tvarumu; sveikatos sistemos prieinamumu ir atsparumu; aktyvia darbo rinkos politika; politika, kuria remiamos viešosios ir privačiosios investicijos į švietimą, įgūdžius ir įsidarbinamumą; moksliniais tyrimais ir plėtra; saugiu ir tvariu transportu bei logistika, švaria ir veiksminga energijos, įskaitant atsinaujinančiąją energiją, gamyba bei naudojimu ir energetikos tinklų jungčių projektais; aplinkosaugos infrastruktūra; miestų teritorijų atnaujinimu ir viešojo administravimo ir įmonių skaitmenine transformacija. Į planą taip pat įtraukta daug priemonių, kuriomis sprendžiami fiskalinės ir struktūrinės politikos, socialinės gerovės, finansinio stabilumo, darbo ir produktų rinkų ir viešojo administravimo modernizavimo sričių uždaviniai ir taip tęsiami, plečiami ir papildomi po programos įgyvendinimo prisiimti įsipareigojimai. Atsižvelgiant į tai, kad plane daug dėmesio skiriama investicijų, užimtumo ir našumo didinimo politikai, tikimasi, kad vidutiniu laikotarpiu, įgyvendinant planą, bus remiamas ekonomikos atgavimas ir taip prisidedama prie apdairios fiskalinės būklės ir skolos tvarumo užtikrinimo, įgyvendinant atitinkamą šaliai skirtą rekomendaciją (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 1). Siūlomomis įvairiomis aktyvios darbo rinkos politikos priemonėmis, skirtomis grupėms, kurioms reikia paramos, siekiama kurti darbo vietas ir kartu prisidėti prie žaliosios pertvarkos (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2). Plane remiamas svarbių Graikijos švietimo sistemos uždavinių sprendimas, numatomos didelės investicijos į įgūdžių ugdymą skatinant dalyvavimą mokymosi visą gyvenimą programose ir daug dėmesio skiriama skaitmeninei transformacijai abiejuose švietimo segmentuose (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 3 ir 2019 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2). Siūloma imtis tikslinių priemonių siekiant remti pažeidžiamų grupių, įskaitant neįgaliuosius ir benamius, romus ir itin skurdžiai gyvenančius asmenis, socialinę integraciją, be to, numatyta nemažai priemonių moterų dalyvavimui darbo rinkoje skatinti (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2); (14)plane numatyta paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas prioritetiniuose sektoriuose, įskaitant tuos, kuriais užtikrinamas indėlis į skaitmeninę ir žaliąją pertvarką, taikant su energijos vartojimo efektyvumu, tvariu transportu, aplinkos apsauga ir miestų teritorijų atnaujinimu susijusias priemones, proporcingas susijusiems uždaviniams pagal šaliai skirtas rekomendacijas dėl viešųjų ir privačiųjų investicijų (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 3 ir 2019 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2). Be to, plane remiamas su viešojo administravimo ir įmonių skaitmeninimu susijusių uždavinių sprendimas (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 3 ir 2019 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 2). Planas grindžiamas pagrindinėmis struktūrinėmis reformomis, kurios pradėtos pagal ekonominio koregavimo programas, siekiant pagerinti bendrą ekonomikos veikimą, ir kurios šiuo metu stebimos pagal griežtesnės priežiūros sistemą, ir jas papildo. Plane siūlomos plataus užmojo reformos, susijusios su verslo aplinka, darbo rinka ir socialine politika, sveikatos priežiūros sistema ir viešuoju administravimu, įskaitant mokesčių administravimą ir teisingumą. Šias reformas lydi investicijos, kuriomis remiamas jų įgyvendinimas (2020 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 4 ir 2019 m. šaliai skirta rekomendacija Nr. 1); (15)tikimasi, kad, sprendžiant minėtus uždavinius, įgyvendinamas planas taip pat padės ištaisyti Graikijoje susidariusį perviršinį makroekonominį disbalansą, susijusį visų pirma su didele valdžios sektoriaus skola, neužbaigtu išorės perbalansavimu ir dideliu neveiksnių paskolų kiekiu, esant dideliam nedarbui ir vangiam potencialiam augimui; Indėlis į augimo potencialą, darbo vietų kūrimą ir ekonominį, socialinį ir institucinį atsparumą (16)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies c punktą ir V priedo 2.3 skirsnį, numatoma, kad ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas turės didelį poveikį (A reitingas) Graikijos ekonomikos augimo potencialo didinimui, darbo vietų kūrimui, ekonominio, socialinio ir institucinio atsparumo didinimui, kartu prisidedant prie Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimo, be kita ko, propaguojant vaikams ir jaunimui skirtą politiką, taip pat ekonominio ir socialinio COVID-19 krizės poveikio mažinimui, taip sustiprinant ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą ir konvergenciją Sąjungoje; (17)iš Komisijos tarnybų atlikto modeliavimo matyti, kad dėl plano iki 2026 m. realus Graikijos BVP gali padidėti 2,1–3,3 %. Planas grindžiamas ir dera su 2020 m. lapkričio mėn. paskelbtu išsamiu Graikijos ekonomikos plėtros planu. Todėl juo siekiama šalinti pagrindines kliūtis ilgalaikiam Graikijos ekonomikos augimui, įskaitant didelį investicijų trūkumą ir poreikį gerinti švietimo kokybę, taip pat viešojo administravimo ir teisingumo sistemos veiksmingumą bei kokybę. Vykdant numatytą aktyvią darbo rinkos politiką ir darbuotojų perkvalifikavimą bei kvalifikacijos kėlimą yra galimybių padidinti dalyvavimo darbo rinkoje ir užimtumo lygį, be kita ko, moterų; (18)tikimasi, kad keliomis priemonėmis bus padidintas ekonomikos našumas. Kai kuriomis reformomis siekiama pagerinti verslo aplinką ir palengvinti verslo sąlygas, o prie to prisidės skaitmeninimo pažanga. Tikimasi, kad bus modernizuotas viešasis administravimas ir sumažinta reguliavimo ir administracinė našta, o patobulinus mokesčių administravimą turėtų būti lengviau kurti augimui palankesnę mokesčių aplinką. Plane numatyta plataus užmojo teisingumo sistemos veiksmingumo ir kokybės didinimo darbotvarkė: skaitmenizacija, teismų žemėlapių peržiūra ir investicijų į materialųjį ir žmogiškąjį kapitalą projektai. Be to, tikimasi, kad papildomomis lėšomis, suteiktomis privačiajam sektoriui pagal paskolų priemonę, bus skatinamos privačiosios investicijos; (19)plane pateikiamas išsamus priemonių, skirtų darbo rinkos trūkumams šalinti ir socialinei sanglaudai didinti, rinkinys. Šiomis priemonėmis ketinama stiprinti užimtumo ir socialinių institucijų pajėgumus. Tikimasi, kad, peržiūrėjus Darbo kodeksą ir dėl skaitmenizacijos ir geresnės darbo rinkos stebėsenos padidinus viešojo administravimo efektyvumą, taip pat sumažės neatsparumas sukrėtimams. Be to, tikimasi, kad šios priemonės prisidės prie sanglaudos, nes bus skatinamas dalyvavimas darbo rinkoje, įskaitant pažeidžiamų grupių dalyvavimą; (20)įgyvendinant planą, ketinama veiksmingai prisidėti prie daugybės užimtumo ir socialinių problemų, susijusių su Europos socialinių teisių ramsčio įgyvendinimu, sprendimo. Siekiant skatinti užtikrinti lygias galimybes ir galimybes dalyvauti darbo rinkoje, plane numatyta nauja mokymosi visą gyvenimą strategija ir darbuotojų kvalifikacijos kėlimo bei perkvalifikavimo sistemos modernizavimas. Vykdant reformą būtų pertvarkytos ir atnaujintos dabartinės padrikos programos parengiant naujas mokymo programas, susijusias su darbo rinkos poreikiais, ir kvalifikacijos kėlimo programų teikėjų vertinimo sistemą. Taip pat numatyta investuoti į tolesnį profesinio rengimo ir mokymo tobulinimą. Siekdama pagerinti darbo rinkos dinamiką, Graikija taip pat planuoja daug investuoti į kvalifikacijos kėlimo ir perkvalifikavimo programas; Reikšmingos žalos nedarymo principas (21)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies d punktą ir V priedo 2.4 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu numatoma užtikrinti, kad jokia ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatyta reformų ir investicinių projektų įgyvendinimo priemone nebūtų padaryta reikšminga žala aplinkos tikslams (A reitingas), kaip tai suprantama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį (principas „nedaryti reikšmingos žalos“); (22)kiekviena priemone ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatoma užtikrinti, kad nebūtų padaryta reikšminga žala nė vienam iš šešių aplinkos tikslų, kaip tai suprantama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2020/852 17 straipsnį, t. y. klimato kaitos švelninimui, prisitaikymui prie klimato kaitos, tausiam vandens ir jūrų išteklių naudojimui ir jų apsaugai, žiedinei ekonomikai, taršos prevencijai ir kontrolei ir biologinės įvairovės ir ekosistemų apsaugai ir atkūrimui. Vadovaudamasi Komisijos priimtomis techninėmis gairėmis dėl reikšmingos žalos nedarymo principo (2021/C 58/01), Graikija pateikė pagrindimą. Graikija pasisiūlė prireikus įgyvendinti švelninimo priemones, kad būtų išvengta reikšmingos žalos, kurios turėtų būti užtikrintos pasiekiant atitinkamas tarpines ir galutines reikšmes; (23)ypatingas dėmesys skiriamas horizontaliosioms schemoms, įskaitant tas, kurioms prašoma suteikti paskolą, kai reikalavimai laikytis reikšmingos žalos nedarymo principo yra įtraukti į schemų struktūrą ir turėtų būti nurodyti tarpinėse ar siektinose reikšmėse; Indėlis į žaliąją pertvarką, įskaitant biologinę įvairovę

(24)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies e punktą ir V priedo 2.5 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai dideliu mastu (A reitingas) prisidedama prie žaliosios pertvarkos, įskaitant biologinę įvairovę, arba dėl jos kylančių uždavinių. Paramos siekiant klimato srities tikslų priemonėms skiriamos lėšos sudaro 37,5 % visų plano asignavimų, apskaičiuotų pagal Reglamento (ES) 2021/241 VI priedo metodiką. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 17 straipsnį ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas atitinka 2030 m. nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pateiktą informaciją; (25)tikimasi, kad reformos ir investicijos labai prisidės prie Graikijos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo ir energetikos pertvarkos tikslų, nustatytų Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane (NEKSVP 2030) ir Anglies dioksido poveikio neutralumo užtikrinimo iki 2050 m. veiksmų gairėse, įgyvendinimo, taip prisidedant prie Sąjungos klimato kaitos tikslo ir uždavinio įgyvendinimo. Kai kurios investicijos, kuriomis prisidedama prie žaliosios pertvarkos, yra įtrauktos į platesnius nacionalinius planus, pavyzdžiui, ilgalaikę renovacijos strategiją, atliekų tvarkymo strategiją, miškų atkūrimo, žiedinės ekonomikos ir biologinės įvairovės didinimo planus, ir tikimasi, kad jos padės įgyvendinti šias strategijas; (26)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos priemonės, kuriomis sprendžiami įvairūs žaliosios pertvarkos srities uždaviniai. Kalbant apie švarią energiją, plane numatytos reformos ir investicijos, kuriomis tikimasi padidinti atsinaujinančiųjų energijos šaltinių dalį Graikijos energijos rūšių derinyje. Planuojamos didelės investicijos, kuriomis tikimasi padidinti senstančio Graikijos būsto fondo energinį efektyvumą ir kurios bus papildytos veiksmais, skirtais energijos nepriteklių patiriantiems namų ūkiams. Kitas svarbus indėlis į klimato ir aplinkos apsaugą yra susijęs su priemonėmis, kuriomis remiamas tvarus judumas: bus vykdomos reformos ir investicijos, kuriomis ketinama pagerinti miestų viešąjį transportą ir išplėsti elektra varomų transporto priemonių infrastruktūrą. Plane numatytos investicijos, kuriomis ketinama padidinti biologinę įvairovę, t. y. atsodinti miškus siekiant atkurti nualintas miškų ekosistemas ir sustiprinti aplinkos apsaugą, įdiegiant rūšių ir buveinių tipų stebėsenos sistemą. Plane numatytos investicijos į tvarų ūkininkavimą, kuriomis tikimasi skatinti inovacijas, saugoti aplinką gerinant žemės ūkio valdų aplinkosauginį profilį ir švelninti klimato kaitos poveikį. Galiausiai, paskolų priemonė turėtų būti skirta vykdyti su klimatu susijusiai veiklai pasirinktose intervencijos srityse, pavyzdžiui, privačiojo sektoriaus energijos vartojimo efektyvumo ir parodomiesiems projektams, kuriais sutaupoma daug energijos arba sumažinamas išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, naujiems atsinaujinančiųjų energijos šaltinių (saulės ir vėjo) pajėgumams ir pažangioms energetikos sistemoms; (27)atsižvelgiant į aplinkosaugos tikslus, nustatytus Reglamente (ES) 2020/852, į planą įtrauktos klimato kaitos švelninimo priemonės, kuriomis tikimasi sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, daugiausia didinant pastatų energinį efektyvumą. Plane numatyta nemažai su prisitaikymu prie klimato kaitos susijusių priemonių, įskaitant vietinius miestų planus, kuriais tikimasi palengvinti miestų atnaujinimą, padaryti juos atsparesnius klimato kaitos poveikiui ir patobulinti potvynių švelninimo infrastruktūrą. Be to, vandentiekos ir miesto nuotekų srities priemonės susietos su konkrečiais tikslais, kuriuos įgyvendinant tikimasi sumažinti vandens nuotėkį ir energijos suvartojimo mastą, taip prisidedant prie tausesnio vandens išteklių naudojimo. Galiausiai, kalbant apie biologinę įvairovę, plane numatyta miškų atsodinimo, daugiausia naudojant vietines rūšis, priemonė, pagal kurią tikimasi, kad miško teritorija padidės 16 500 ha; Indėlis į skaitmeninę pertvarką (28)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies f punktą ir V priedo 2.6 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane yra priemonių, kuriomis veiksmingai dideliu mastu (A reitingas) prisidedama prie skaitmeninės pertvarkos arba dėl tos pertvarkos kylančių uždavinių sprendimo. Paramos siekiant skaitmeninių tikslų priemonėms skiriamos lėšos sudaro 23,3 % visų plano asignavimų, apskaičiuotų pagal Reglamento (ES) 2021/241 VII priedo metodiką; (29)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos skaitmeninės pertvarkos sričių priemonės, kuriomis sprendžiami susiję uždaviniai, ir apskritai jis gerai dera su pagrindiniais Sąjungos skaitmeninės strategijos tikslais ir Komisijos 2021 m. metinėje tvaraus augimo strategijoje nustatytais skaitmenizacijos prioritetais. Šios priemonės susijusios su viešųjų paslaugų junglumu ir sąveikumu, kibernetiniu saugumu, dirbtiniu intelektu, skaitmeninių įgūdžių ugdymu, atvirųjų duomenų prieinamumu, taip pat moterų, vyresnio amžiaus žmonių ir pažeidžiamų grupių įgalėjimu bei lygiateisiu dalyvavimu skaitmeninėje visuomenėje. Į plano 2.1 komponentą įtrauktos investicijos, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas įrengti pastatuose šviesolaidinę infrastruktūrą, plėtoti 5G tinklus visuose pagrindiniuose Graikijos greitkeliuose, nutiesti šalies salas tarpusavyje jungiančius ir šalį su Kipru jungiančius jūrinius kabelius, taip pat panaudoti kosmoso technologijas ir taikomąsias programas. Reformomis sukuriama sistema, kurios reikia, kad būtų lengviau pereiti prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio ir 5G technologijos. 2.2 komponento priemonės skirtos valstybės sektoriaus subjektų skaitmeninei transformacijai, susijusiai su archyvais ir geresnėmis skaitmeninėmis paslaugomis, verslo procesų tobulinimu, didesniu sistemų ir duomenų sąveikumu, kibernetinio saugumo ir duomenų valdymo strategijomis ir politika, taip pat su platesniu pažangiųjų technologijų, kaip antai debesijos kompiuterijos ir didelių duomenų kiekių, naudojimu. 2.3 komponentu ir 4.1 komponento priemonėmis siekiama skatinti įmones, ypač MVĮ, naudotis skaitmeninėmis technologijomis sprendžiant pagrindinius e. įtraukties uždavinius. Tikimasi, kad šios iniciatyvos sudarys sąlygas sukurti skaitmeninio verslo ekosistemą ir padės MVĮ gauti skaitmeninių paslaugų, duomenų platformų ir erdvių, taip pat naujų kasos aparatų technologijų ir prekybos vietų terminalų. Tikimasi, kad 2.3 komponento priemonės kartu su kitomis 4.1 ir 4.6 komponentų priemonėmis prisidės prie Graikijos pramonės skaitmeninės pertvarkos, paspartins šalies perėjimą prie ketvirtosios pramonės revoliucijos ir pertvarkys įmonių verslo modelius, kad padidėtų jų konkurencingumas ir atsparumas. Į plano 3.2 komponentą taip pat įtrauktos priemonės, kuriomis siekiama mažinti dabartinę skaitmeninę žmogiškojo kapitalo takoskyrą, modernizuojant ir atnaujinant mokymosi visą gyvenimą sistemą ir užtikrinant rinkos poreikius atitinkantį darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą ir daugiausia dėmesio skiriant skaitmeniniams įgūdžiams. Tikimasi, kad tokios priemonės padės mažinti skaitmeninę atskirtį tarp gyventojų ir gerinti jų elementarius skaitmeninius įgūdžius. Galiausiai, paskolų priemonė turėtų būti skirta su skaitmenine veikla susijusioms veikloms, vykdomoms įvairiose intervencinėse srityse, visų pirma investicijoms į labai didelio pajėgumo plačiajuosčio ryšio tinklus, investicijoms, skirtoms MVĮ ir didelėms įmonėms skaitmeninti, investicijoms į kibernetinio saugumo technologijų kūrimą ir diegimą, pažangias skaitmenines technologijas ir kitų rūšių IRT infrastruktūrą; (30)panašu, kad plano priemonėmis, susijusiomis su skaitmenine pertvarka, tinkamai ištaisomi Graikijos skaitmenizacijos srities trūkumai, nurodyti Skaitmeninės ekonomikos ir visuomenės indekse (DESI). Tikimasi, kad šios priemonės veiksmingai papildys esamus nacionalinius planus ir iniciatyvas ir apskritai labai prisidės prie Graikijos ekonomikos ir visuomenės skaitmeninės transformacijos, nes padės didinti ekonomikos konkurencingumą ir atsparumą, kartu užtikrindamos įtrauktį. Be to, tikimasi, kad šiomis priemonėmis bus įnešta permainų ir jos turės ilgalaikį poveikį; Ilgalaikis poveikis (31)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies g punktą ir V priedo 2.7 skirsnį iš esmės (A reitingas) numatoma ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planu padaryti ilgalaikį poveikį Graikijai; (32)planą sudaro kelios reformos, kuriomis, kaip tikimasi, bus paskatinti ilgalaikiai politikos pokyčiai ir palengvintas veiksmingas jų įgyvendinimas. Reformos, kuriomis siekiama palengvinti administracinę verslo vykdymo naštą ir pagerinti reglamentavimo kokybę, padeda sudaryti įmonėms vienodas sąlygas ir išnaudoti Graikijos investicinį potencialą. Šiuo tikslu rinkos priežiūros stiprinimo priemonės turėtų palengvinti veiksmingą politikos vykdymą. Energetikos politikos srityje, racionalizuojant energiją iš atsinaujinančiųjų išteklių gaminančių elektrinių licencijavimo procedūrą, siekiama išspręsti lėtos elektrinių statybos problemą ir paremti Graikijos žaliąją pertvarką, kartu laikantis aplinkos teisės aktų. Finansų sektoriaus reformomis siekiama pagerinti sprendimų dėl kreditų priėmimą ir suteikti daugiau galių neveiksnių paskolų rinkai, sprendžiant informacijos asimetrijos problemą, ir sustiprinti kapitalo rinkas, taip didinant Graikijos ekonominį atsparumą būsimiems sukrėtimams. Tikimasi, kad svarbios iniciatyvos, kuriomis siekiama pagerinti valdymo sistemą visais viešojo administravimo lygmenimis, modernizuoti darbuotojų įdarbinimo procedūras ir stiprinti nacionalines viešųjų pirkimų ir kovos su korupcija sistemas, padės pašalinti būdingus struktūrinius trūkumus. Svarbiomis teisingumo sistemos reformomis siekiama ją modernizuoti ir padidinti jos kokybę ir veiksmingumą, be kita ko, peržiūrint teismų žemėlapį, vykdant skaitmenizaciją ir keliant teisėjų bei teismo tarnautojų kvalifikaciją; (33)į planą įtrauktomis investicijomis siekiama šalinti pagrindines nustatytų didžiausių uždavinių priežastis ir, žvelgiant iš finansinės ir biudžetinės perspektyvos, panašu, kad investicijos tvarios. Numatyta daug investicijų į viešojo administravimo – tiek centriniu, tiek savivaldybių lygmeniu – skaitmeninę infrastruktūrą. Tikimasi, kad kartu su išsamia procesų supaprastinimo programa taip bus paskatinti ilgalaikiai struktūriniai administracijos veiklos pokyčiai ir bus lengviau spręsti šiuo metu piliečiams ir įmonėms teikiamų skaitmeninių viešųjų paslaugų prastos kokybės problemą. Be to, tikimasi, kad dėl didelių investicijų į skaitmeninį mokesčių administravimą bus lengviau kovoti su mokesčių slėpimu ir kontrabanda ir bus sumažinta mokesčių mokėtojams tenkanti administracinė našta. Teisingumo sistemoje įdiegus skaitmeninius procesus ir priemones, o teisėjams ir teismų darbuotojams surengus mokymus, bus užtikrintas geresnis teismų darbas. Tikimasi, kad investicijos į švietimą, socialinę gerovę, sveikatos priežiūrą ir užimtumo paslaugas, taip pat į darbo jėgos kvalifikacijos kėlimą ir perkvalifikavimą, daugiausia dėmesio skiriant ekologiškiems ir skaitmeniniams įgūdžiams, padės užtikrinti šių svarbiausių paslaugų atsparumą ir įtraukiai bei tvariai pagerinti jų kokybę. Taip pat numatytos didelės investicijos, kad būtų lengviau įgyvendinti ilgalaikius aplinkosaugos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo politikos tikslus, įskaitant pastatų renovaciją siekiant efektyvesnio energijos vartojimo, strateginius žaliuosius miestų atnaujinimo projektus, lignitu užterštų teritorijų žemės rekultivavimo priemones, elektra varomų transporto priemonių įkrovimo infrastruktūros įrengimą ir priemones, skirtas miškų atsodinimui ir tvariam ūkininkavimui remti. Prailginti plano poveikį taip pat galima užtikrinant jo ir kitų Sąjungos finansuojamų (be kita ko, iš sanglaudos politikos fondų ir „InvestEU“ lėšų) programų sąveiką, visų pirma iš esmės sprendžiant giliai įsišaknijusias teritorines problemas ir skatinant subalansuotą vystymąsi; Stebėsena ir įgyvendinimas (34)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies h punktą ir V priedo 2.8 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pasiūlyta tvarka yra tinkama (A reitingas), kad būtų užtikrinta veiksminga ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano stebėsena ir įgyvendinimas, įskaitant numatomą tvarkaraštį, tarpines bei siektinas reikšmes ir susijusius rodiklius; (35)ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pateikiama valdymo kontrolės sistema, kurią sudaro keturios įstaigos: Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių koordinavimo agentūra, šakinių ministerijų kompetentingos tarnybos, vykdomosios institucijos ir Finansų audito komitetas (EDEL). Bendra atsakomybė už įgyvendinimo ir stebėsenos koordinavimą tenka neseniai įsteigtai Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių koordinavimo agentūrai, kuri pavaldi Finansų ministerijai. Dauguma vykdomųjų institucijų, atsakingų už priemonių įgyvendinimą, dar nenustatytos. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 20 straipsnio 5 dalies e punktą Graikija turėtų tinkamai sukurti valdymo ir kontrolės sistemą iki pirmojo mokėjimo prašymo pateikimo Europos Komisijai, kad būtų laikomasi to reglamento 22 straipsnio. Plane pateikiama išsami numatytų stebėsenos ir ataskaitų teikimo procesų apžvalga; (36)Graikijos plane numatytos tarpinės ir siektinos reikšmės yra tinkama plano įgyvendinimo stebėsenos sistema. Apskritai jos yra pakankamai aiškios ir išsamios, kad būtų galima atsekti ir patikrinti jų įvykdymą. Be to, tarpinės ir siektinos reikšmės yra tinkamos ir priimtinos, nes jų taikymo sritis atspindi bendrą priemonių tikslą; (37)tarpinės ir siektinos reikšmės taip pat aktualios jau užbaigtoms priemonėms, kurios atitinka reikalavimus pagal Reglamento 17 straipsnio 2 dalį. Tam, kad prašymas išmokėti lėšas būtų pagrįstas, šios tarpinės ir siektinos reikšmės turi būti patenkinamai pasiektos; (38)valstybės narės turėtų užtikrinti, kad apie finansinę paramą pagal priemonę būtų pranešama ir patvirtinama pagal Reglamento (ES) 2021/241 34 straipsnį. Techninės paramos, reikalingos planams įgyvendinti, valstybės narės gali prašyti pagal techninės paramos priemonę; Išlaidų įvertinimas (39)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies i punktą ir V priedo 2.9 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pateiktas visų numatytų plano išlaidų sumos pagrindimas yra iš dalies (B reitingas) pagrįstas, patikimas, atitinka išlaidų veiksmingumo principą ir yra proporcingas tikėtinam nacionaliniam ekonominiam ir socialiniam poveikiui;

(40)pateiktas išsamus išlaidų suskirstymas pagal priemones; priemonių išlaidų apskaičiavimo metodika skyrėsi, dažniausiai taikytas principas „iš apačios į viršų“. Didžiosios daugumos priemonių išlaidos vertinamos kaip pagrįstos, tikėtinos, ekonomiškai efektyvios ir proporcingos. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visų numatytų išlaidų suma taip pat yra proporcinga plane numatytų priemonių tikėtinam socialiniam ir ekonominiam poveikiui, o pateiktas išlaidų įvertinimo pagrindimas iš esmės yra pakankamas. Kai kurios vertintos išlaidos vidutiniškai viršijo panašių projektų išlaidų intervalą. Išlaidų vertinimą atliko išorės konsultantas, o jį patvirtino Graikijos nacionalinė produktyvumo taryba. Galiausiai, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos atitinka išlaidų veiksmingumo principą ir yra proporcingos numatomam nacionaliniam ekonominiam ir socialiniam poveikiui; Finansinių interesų apsauga (41)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies j punktą ir V priedo 2.10 skirsnį, ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pasiūlyta tvarka yra tinkama (A reitingas), kad naudojant pagal tą reglamentą skirtas lėšas būtų užkirstas kelias korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, jie būtų nustatyti ir ištaisyti, ir ta tvarka numatoma veiksmingai užkirsti kelią dvigubam finansavimui pagal tą reglamentą ir kitas Sąjungos programas. Tai netrukdo taikyti kitų įrankių ir priemonių, kuriais skatinama laikytis ES teisės ir užtikrinama, kad jos būtų laikomasi, be kita ko, siekiant užkirsti kelią korupcijai, sukčiavimui ir interesų konfliktams, jiems nustatyti ir pašalinti, taip pat siekiant apsaugoti Sąjungos finansus pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092; (42)nustatyta papildoma tarpinė reikšmė, pagal kurią reikalaujama nustatyti teisinius Finansų audito komiteto įgaliojimus ir sukurti valdymo kontrolės ir audito sistemas, kad būtų galima: a) užtikrinti duomenų rinkimą ir tarpinių bei siektinų reikšmių pasiekimo stebėseną; b) sudaryti sąlygas rengti valdymo deklaracijas, audito santrauką ir mokėjimo prašymus ir c) nustatyti procedūras, būtinas duomenims apie paramos gavėjus, rangovus, subrangovus ir tikruosius savininkus rinkti ir saugoti pagal Reglamento (ES) 2021/241 22 straipsnį, kad iki 2021 m. rugsėjo 30 d. būtų pateiktas pirmasis mokėjimo prašymas. Reikėtų parengti specialią sistemos kūrimo audito ataskaitą. Ataskaitoje turėtų būti analizuojami visi nustatyti susiję trūkumai ir taisomieji veiksmai, kurių imtasi arba planuojama imtis; (43)Graikijos sukurta kontrolės ir audito sistema yra nuosekliai parengta taip, kad atitiktų Reglamento (ES) 2021/241 reikalavimus. Vidaus kontrolės sistema grindžiama patikimais procesais ir struktūromis: kontrolės ir audito dalyvių vaidmenys ir atsakomybė yra aiškūs, atitinkamos kontrolės funkcijos yra tinkamai atskirtos ir užtikrinamas auditą atliekančių dalyvių nepriklausomumas. Finansų audito komitetas atlieka auditus, siekdamas patikrinti, ar vykdomosios institucijos, kurios turi valdyti ir įgyvendinti patvirtintus projektus, taiko procedūras, skirtas užkirsti kelią sukčiavimo, korupcijos ir interesų konfliktų atvejams naudojant pagal Reglamentą (ES) 2021/241 skirtas lėšas, juos nustatyti ir ištaisyti, įskaitant priemones, kuriomis siekiama išvengti dvigubo finansavimo iš kitų Sąjungos programų, taip pat ar laikomasi taikomų taisyklių. Kiekviena vykdomoji institucija įvertinama pagal jai būdingą ir kontrolės riziką, o Finansų audito komitetas, remdamasis rizikos veiksnių eiliškumo tvarka, nustato audito prioritetus. Dvigubo finansavimo pagal Reglamentą (ES) 2021/241 ir kitas Sąjungos programas išvengiama vykdant kelių lygmenų kontrolę. Nepriklausomi atestuoti auditoriai turėtų atlikti vykdomųjų institucijų, atsakingų už investicijų ir reformų įgyvendinimą ir valdymą, auditą. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių koordinavimo agentūrai pavesta bendrai koordinuoti ir stebėti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą, ji yra Graikijos valdžios institucijų ir Komisijos bendras kontaktinis punktas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonių koordinavimo agentūra mokėjimo prašymus kartu su valdymo deklaracija ir Finansų audito komiteto atliktų auditų santrauka Komisijai turėtų teikti kas pusmetį, patikrinusi, ar pasiektos tarpinės ir siektinos reikšmės, ir naudodamasi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės valdymo informacine sistema. Tikimasi, kad už kontrolę atsakingi veikėjai turės teisinių galių ir administracinių gebėjimų vykdyti numatytas funkcijas ir užduotis; (44)Graikija nurodė, kad, siekiant įvykdyti konkrečius plane aprašytus valdymo ir ataskaitų teikimo reikalavimus, kuriama IT priemonė, skirta tarpinėms ir siektinoms reikšmėms valdyti ir ataskaitoms dėl jų teikti. Pagal Reglamento (ES) 2021/241 20 straipsnio 5 dalies e punktą Graikija turėtų įgyvendinti šią priemonę, kad būtų laikomasi to reglamento 22 straipsnio; Plano darna (45)pagal Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalies k punktą ir V priedo 2.11 skirsnį, į planą dideliu mastu (A reitingas) įtrauktos reformų įgyvendinimo priemonės ir viešųjų investicijų projektai, kurie laikomi darniais veiksmais; (46)Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane pateiktos reformos ir investicijos papildo viena kitą. Jos grindžiamos išsamiu augimo planu, kuriuo užtikrinamas jo nuoseklumas siekiant prisidėti prie pažangaus, integracinio ir tvaraus ekonomikos vystymosi ateityje. Keturi pagrindiniai plano ramsčiai: i) žalioji pertvarka, ii) skaitmeninė transformacija, iii) užimtumas, įgūdžiai ir socialinė sanglauda ir iv) privačiosios investicijos ir ekonomikos transformacija, yra tarpusavyje labai susiję ir vienas kitą stiprina. Juose numatytos su skaitmenine transformacija susijusios priemonės, kurios yra pagrindinės priemonės, sudarančios sąlygas užtikrinti Graikijos perėjimą prie žaliosios ir žiedinės ekonomikos. Taip pat tikimasi, kad su klimatu ir tvarumu susijusių kriterijų įtraukimas į žaliosios pertvarkos ramstį paskatins skaitmeninių technologijų diegimą ir palengvins skaitmeninio ramsčio įgyvendinimą. Tikimasi, kad strateginės investicijos į daugiašalius skaitmeninius projektus ir naujas technologijas padės pasiekti mastą ir sąveikumą. Trečiuoju ramsčiu tikimasi užtikrinti, kad žalioji ir skaitmeninė pertvarka būtų teisinga visoje Graikijos visuomenėje, pirmenybę teikiant tvariam darbo vietų kūrimui, švietimo sistemos ir įgūdžių tobulinimui bei aukštos kokybės ir veiksmingų sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugų teikimui. Ketvirtuoju ramsčiu siekiama sutelkti privačiąsias ir viešąsias investicijas, kad būtų didinamas konkurencingumas, remiamas našumas ir ilgalaikis augimas bei kuriamos naujos darbo vietos, taip pat sukurti institucines struktūras, kurios, kaip tikimasi, padės Graikijoje įgyvendinti žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; Lygybė (47)tikimasi, kad plane numatytos priemonės padės spręsti problemas, susijusias su lyčių lygybe ir lygiomis galimybėmis visiems. Tarp numatytų priemonių – tikslinės reformos ir investicijos užimtumo, įgūdžių, sveikatos ir socialinės sanglaudos srityse. Tarp paramos gavėjų yra ilgalaikiai bedarbiai, neįgalieji ir benamiai, tautinių mažumų atstovai, migrantai ir prieglobsčio prašytojai bei itin skurdžiai gyvenantys žmonės. Be to, planu siekiama didinti privačiojo ir viešojo sektoriaus informuotumą apie įvairovę ir tobulinti stebėsenos mechanizmus. Kalbant apie lyčių lygybę, plane numatyta priemonių, kuriomis siekiama skatinti moterų dalyvavimą darbo rinkoje, be kita ko, skiriant tikslines užimtumo subsidijas, taikant kvalifikacijos kėlimo programas ir didinant ankstyvojo ugdymo ir priežiūros įstaigų skaičių. Lygybės aspektas numatytas ir keliose kitose priemonėse, kuriomis aiškiai nesiekiama skatinti užtikrinti lygių galimybių. Plano įgyvendinimo etapu turėtų būti užtikrinta, kad būtų renkami pagal lytį ir etninę kilmę suskirstyti duomenys, siekiant geriau įvertinti su lygybe susijusias problemas ir imtis veiksmų joms spręsti; Saugumo įsivertinimas (48)į planą įtrauktas investicijų į skaitmeninius pajėgumus ir ryšį saugumo įsivertinimas. Kalbant apie investicijas į ryšį, visų pirma į 5G tinklus, plane nurodomos atitinkamos saugumo problemos ir susijusi rizika, taip pat nustatomos kiekvienos iš jų mažinimo priemonės, kurios turi būti įgyvendintos remiantis bendraisiais objektyviais kriterijais, įtrauktais į 5G tinklams skirtą ES kibernetinio saugumo priemonių rinkinį; Tarpvalstybiniai ir daugiašaliai projektai (49)į planą įtraukti keli tarpvalstybiniai ir daugiašaliai projektai, daugiausia skirti skaitmeniniam ramsčiui įgyvendinti. Numatyti skaitmeninio pobūdžio investiciniai projektai, pavyzdžiui, investicija į 5G koridorius, kuria taip pat tikimasi paremti tarpvalstybinį koridorių Salonikai–Sofija–Belgradas, ir investicija į mažus palydovus, kuria tikimasi užtikrinti sąveiką su Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) iniciatyva. Be to, tikimasi, kad pagal investicijų projektą „Jūriniai šviesolaidiniai kabeliai“ bus remiamas jūrinių šviesolaidinių kabelių, skirtų sujungti žemyninei Graikijai su jos salomis ir Kipru, įrengimas. Plane taip pat numatyta investuoti į naujas itin našias kompiuterines sistemas, siekiant atnaujinti esamą nacionalinės mokslinių tyrimų ir technologijų infrastruktūros sistemą ir ją sujungti su EuroHPC superkompiuteriais, ir sukurti nacionalinį kibernetinio saugumo operacijų centrą ir sujungti jį į tinklą su panašiais kitų valstybių narių centrais. Į planą taip pat įtraukta Europos bendrosios duomenų infrastruktūros paslaugų sistema, t. y. numatytas centrinės debesijos kompiuterijos infrastruktūros ir paslaugų teikimas; Konsultavimosi procesas (50)plane yra specialus skyrius, kuriame aprašomas konsultavimosi procesas, vykęs prieš pateikiant planą Komisijai. Plane taip pat išvardyti suinteresuotieji subjektai, su kuriais nuo 2020 m. liepos mėn. iki 2021 m. balandžio mėn. buvo konsultuojamasi ir kurie prisidėjo prie plano rengimo, įskaitant vietos ir regioninių valdžios institucijų, pramonės ir kitų ekonominių asociacijų, NVO ir pagrindinių socialinių partnerių atstovus. Plane taip pat pateikiami rekomendacijų dėl reformų ir investicijų, į kurias buvo atsižvelgta rengiant planą, pavyzdžiai. Siekiant užtikrinti, kad atitinkami subjektai prisiimtų atsakomybę, labai svarbu, kad visos vietos valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai, įskaitant socialinius partnerius, dalyvautų įgyvendinant plane numatytas investicijas ir reformas; Teigiamas įvertinimas (51)Komisijai teigiamai įvertinus Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą ir padarius išvadą, kad planas pakankamai atitinka vertinimo kriterijus, nustatytus Reglamente (ES) 2021/241, pagal to reglamento 20 straipsnio 2 dalį šiame sprendime turėtų būti išdėstytos planui įgyvendinti būtinos reformos ir investiciniai projektai, atitinkamos tarpinės, siektinos reikšmės ir rodikliai, taip pat planui įgyvendinti kaip negrąžintina finansinė ir paskolos parama Sąjungos teikiama suma; Finansinis įnašas

(52)Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visos numatytos išlaidos yra 31 164 331 515 EUR. Kadangi ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planas pakankamai atitinka vertinimo kriterijus, nustatytus Reglamente (ES) 2021/241, vadovaujantis šio reglamento 20 straipsnio 2 dalimi, be to, visų jame numatytų išlaidų suma yra didesnė už Graikijai teikiamą didžiausią finansinį įnašą, Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planui skiriamas finansinis įnašas turėtų būti lygus Graikijai teikiamo finansinio įnašo visai sumai; (53)pagal Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalį didžiausio finansinio įnašo Graikijai apskaičiavimas turėtų būti atnaujintas ne vėliau kaip 2022 m. birželio 30 d. Iš esmės pagal to reglamento 23 straipsnio 1 dalį dabar Graikijai turėtų būti pateikta suma, dėl kurios teisinis įsipareigojimas būtų prisiimtas ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Jei būtina, atnaujinus didžiausią finansinį įnašą, Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, nepagrįstai nedelsdama turėtų iš dalies pakeisti šį sprendimą, kad įtrauktų atnaujintą didžiausią finansinį įnašą; (54)be to, papildomoms reformoms ir investicijoms remti Graikija paprašė paskolos paramos. Didžiausia Graikijos prašomos paskolos suma neviršija 6,8 % jos 2019 m. bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) einamosiomis kainomis. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano visų numatytų išlaidų suma yra didesnė už bendrą Graikijai teikiamo finansinio įnašo ir prašomos paskolos paramos sumą; (55)teiktina parama turi būti finansuojama lėšomis, kurias remdamasi Tarybos sprendimo (ES, Euratomas) 2020/2053 5 straipsniu Komisija skolinasi Sąjungos vardu. Parama turėtų būti išmokama dalimis, kai Graikija patenkinamai pasieks nustatytas atitinkamas su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu susijusias tarpines ir siektinas reikšmes; (56)Graikija paprašė išankstinio finansavimo, sudarančio 13 % finansinio įnašo ir 13 % paskolos. Ta suma turėtų būti skirta Graikijai vadovaujantis įsigaliojusiu finansavimo susitarimu, numatytu Reglamento (ES) 2021/241 23 straipsnio 1 dalyje, ir įsigaliojusiu paskolos susitarimu, numatytu to reglamento 15 straipsnio 2 dalyje; (57)šis sprendimas neturėtų daryti poveikio jokių procedūrų, susijusių su Sąjungos lėšų skyrimu pagal bet kurią kitą Sąjungos programą, išskyrus Reglamentą (ES) 2021/241, arba procedūrų, kurios susijusios su vidaus rinkos veikimo iškraipymu ir gali būti vykdomos, visų pirma pagal Sutarties 107 ir 108 straipsnius, rezultatams. Jis nėra viršesnis už reikalavimą, kad pagal Sutarties 108 straipsnį valstybės narės praneštų Komisijai apie galimos valstybės pagalbos atvejus, PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimo patvirtinimas Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įvertinimas remiantis Reglamento (ES) 2021/241 19 straipsnio 3 dalyje numatytais kriterijais patvirtinamas. Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane numatytos reformos ir investiciniai projektai, jo stebėsenos ir įgyvendinimo tvarka ir tvarkaraštis, įskaitant atitinkamas tarpines ir siektinas reikšmes, taip pat su paskolos mokėjimu susijusias papildomas tarpines ir siektinas reikšmes, atitinkami rodikliai, susiję su numatytų tarpinių ir siektinų reikšmių pasiekimu, ir Komisijai užtikrinamos visapusiškos prieigos prie pagrindinių susijusių duomenų tvarka yra išdėstyti šio sprendimo priede. 2 straipsnis

Finansinis įnašas 1.Sąjunga Graikijai kaip negrąžintiną paramą pateikia 17 769 942 602 EUR finansinį įnašą. Dėl pateikiamos 13 515 279 418 EUR sumos turi būti teisiškai įsipareigota ne vėliau kaip 2022 m. gruodžio 31 d. Jei pagal Reglamento (ES) 2021/241 11 straipsnio 2 dalį atnaujinus apskaičiavimą gauta suma Graikijai yra lygi šiai sumai arba už ją didesnė, dėl pateikiamos papildomos 4 254 663 184 EUR sumos turi būti teisiškai įsipareigota nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2023 m. gruodžio 31 d. 2.Sąjungos finansinį įnašą Komisija Graikija pateikia dalimis pagal priedą. 2 310 092 538 EUR suma pateikiama kaip išankstinio finansavimo mokėjimas, lygus 13 % finansinio įnašo. Išankstinį finansavimą ir paramos dalis Komisija gali išmokėti viena ar keliomis dalinėmis išmokomis. Dalinių išmokų dydis priklauso nuo turimo finansavimo. 3.Išankstinis finansavimas skiriamas vadovaujantis įsigaliojusiu finansavimo susitarimu, numatytu Reglamento (ES) 2021/241 23 straipsnio 1 dalyje. Išankstinis finansavimas patvirtinamas jį proporcingai atskaičius iš paramos dalių mokėjimo. 4.Paramos dalių išmokėjimas pagal finansavimo susitarimą priklauso nuo turimo finansavimo ir pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnį priimto Komisijos sprendimo, kad Graikija patenkinamai pasiekė nustatytas atitinkamas su ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu susijusias tarpines ir siektinas reikšmes. Įsigaliojus 1 dalyje nurodytiems teisiniams įsipareigojimams, tam, kad atitiktų mokėjimo reikalavimus, tarpinės ir siektinos reikšmės turi būti pasiektos ne vėliau kaip 2026 m. rugpjūčio 31 d. 3 straipsnis

Paskolos parama 1.Sąjunga Graikijai pateikia ne didesnę kaip 12 727 538 920 EUR paskolą. 2.Paskolos paramą Komisija Graikijai pateikia dalimis pagal priedą. 1 654 580 060 EUR suma pateikiama kaip išankstinio finansavimo mokėjimas, lygus 13 % paskolos. Išankstinį finansavimą ir paramos dalis Komisija gali išmokėti viena ar keliomis dalinėmis išmokomis. Dalinių išmokų dydis priklauso nuo turimo finansavimo. 3.Išankstinis finansavimas skiriamas vadovaujantis įsigaliojusiu paskolos susitarimu, numatytu Reglamento (ES) 2021/241 15 straipsnio 2 dalyje. Išankstinis finansavimas patvirtinamas jį proporcingai atskaičius iš paramos dalių mokėjimo. 4.Paramos dalių išmokėjimas pagal paskolos susitarimą priklauso nuo turimo finansavimo ir pagal Reglamento (ES) 2021/241 24 straipsnį priimto Komisijos sprendimo, kad Graikija patenkinamai pasiekė nustatytas papildomas su paskola ir ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimu susijusias tarpines ir siektinas reikšmes. Kad atitiktų mokėjimo reikalavimus, papildomos su paskola susijusios tarpinės ir siektinos reikšmės turi būti pasiektos ne vėliau kaip 2026 m. rugpjūčio 31 d. 4 straipsnis

Sprendimo adresatas