Komisijos komunikatas Europos parlamentui ir Tarybai - Europos kalbų mokėjimo indikatorius /* KOM/2005/0356 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 1.8.2005 KOM(2005) 356 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Europos kalbų mokėjimo indikatorius TURINYS I ĮVADAS 3 1 Daugiakalbystė Europos visuomenėje 3 2 Turimų duomenų ribotumas 3 3 Patikimesnių duomenų poreikis 5 II INDIKATORIAUS ĮDIEGIMAS 6 1 Tikslas 6 2 Metodas 6 3 Tikslinė grupė 6 4 Skalė 7 5 Kalbos 7 6 Įgūdžiai 7 7 Kiti duomenys 7 8 Bendradarbiavimas 8 9 Europos kalbų mokėjimo indikatoriaus patariamoji taryba 8 10 Finansinis poveikis 9 11 Laiko pasirinkimas 9 III IŠVADA 9 I ĮVADAS 1 Daugiakalbystė Europos visuomenėje Europos Sąjunga, kurios pagrindas yra laisvas piliečių, kapitalo, prekių ir paslaugų judėjimas, šiuo metu jau yra 450 milijonų žmonių iš įvairios etninės, kultūrinės ir kalbinės aplinkos namai. Komisijos komunikate „Kalbų mokymosi ir lingvistinės įvairovės skatinimas: veiksmų planas 2004–2006 metams“[1] buvo dar kartą pabrėžta, kaip svarbu skatinti visuomenės ir atskirų asmenų daugiakalbystę Europos Sąjungoje. Gebėjimas suprasti kitas kalbas nei savo gimtoji kalba ir jomis bendrauti – tai pagrindinė visiems Europos piliečiams reikalinga savybė. Siekiant skatinti mobilumą Sąjungos viduje svarbu toliau gilinti užsienio kalbų įgūdžius[2]; tai padėtų kurti tikrąją Europos darbo rinką, suteikiant piliečiams galimybę visapusiškai pasinaudoti laisve dirbti ar mokytis kitoje valstybėje narėje. Be to, Europos įmonės, kuriose dirba praktinių kalbos ir tarpkultūrinių įgūdžių turintys darbuotojai, gali veiksmingai konkuruoti pasaulinėje rinkoje. Mokantis kitų kalbų ir jomis kalbant skatinamas atviresnis požiūris į kitus, į jų kultūrą ir pasaulėžiūrą. Reikia pridurti, kad mokantis kitų kalbų tobulinami pažinimo ir stiprinami gimtosios kalbos įgūdžiai, kaip antai skaitymas ir rašyba. Nepakanka mokytis tik vienos lingua franca . Komisijos tikslas yra tikroji daugiakalbė Europos visuomenė: visuomenė, kurioje atskirų asmenų daugiakalbystės rodiklis nuolat augs, kol kiekvienas pilietis greta savo gimtosios kalbos įgūdžių įgaus bent dviejų kalbų praktinius įgūdžius. 2002 m. kovo mėnesį Barselonoje valstybių ir vyriausybių vadovai, iškėlę tikslą iki 2010 m. padaryti Europos Sąjungos švietimo ir mokymo sistemas kokybiniu orientyru pasauliui, pakvietė „ tobulinti pagrindinių įgūdžių meistriškumą ir ypač mokyti mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus “[3]. Tuo pačiu jie pakvietė „ 2003 m. sukurti kalbų mokėjimo indikatorių “[4]. Šis sprendimas buvo priimtas dėl dabartinio duomenų apie tikruosius Europos Sąjungos žmonių kalbų įgūdžius stokos ir dėl būtinybės turėti patikimas sistemas, kuriomis būtų galima nustatyti pažangą siekiant šio naujo tikslo. 2 Turimų duomenų ribotumas Šiuo metu turimi duomenys yra tik: a) įvesties duomenys, kaip, pavyzdžiui, informacija apie kalbų mokymą mokyklose ir b) viešosios nuomonės apklausos rezultatai. Pavyzdžiui, iš įvesties duomenų matyti, kad mokinių, besimokančių užsienio kalbos pradinėje mokykloje skaičius didėja, kad kalbų, kurių mokosi įvairaus amžiaus žmonės, spektras yra itin siauras ir kad siūlomų kalbų įvairovė vis mažėja; vis labiau pastebima tendencija, kad „mokytis užsienio kalbos“ – tai reiškia „mokytis anglų kalbos“. Kaip matyti iš toliau pateiktos lentelės, užsienio kalbų, kurių mokomasi vidurinėje mokykloje, vidurkis anaiptol neprilygsta Barselonos Europos Vadovų Tarybos iškeltam tikslui mokyti dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus[5]. [pic] [pic] Šie įvesties duomenys, nors ir būdami vertingi, neleidžia susidaryti bendro įspūdžio apie kalbų mokymą. Pagal juos negalima spręsti, pavyzdžiui, apie mokinių bendravimo kompetenciją. Šiuo metu Eurostato rengiama apklausa apie suaugusiųjų lavinimą, kuri 2006 metais bus atlikta šalyse, apims modulį, kuriame respondentai aprašys savo kalbų įgūdžius pagal Bendrųjų kalbų metmenų Europoje skalę. Apklausa apie suaugusiųjų lavinimą bus kartojama kas 5 metus. Ši apklausa pateiks vertingus duomenis apie suaugusių piliečių savo kalbų įgūdžių įvertinimą; tačiau ji buvo parengta ne tam, kad pateiktų objektyvų kalbų įgūdžių įvertinimą. Iki to laiko, kol bus gauti šie duomenys, vienintelė šiuo metu turima informacija apie kalbų įgūdžius – tai Eurobarometro nuomonių apklausos, kurių metu respondentų prašoma įvertinti savo įgūdžius, todėl jos rezultatų patikimumas yra ribotas. Pavyzdžiui, iš standartinių Eurobarometrų duomenų, kurie buvo renkami 2001 metais, matyti: [pic] Iš duomenų tarsi matyti „kalbų spraga“, t. y. kalbų įgūdžiai įvairiose šalyse yra labai nevienodi, iš ko galbūt būtų galima spręsti, kad įvairių valstybių narių požiūriai į kalbų mokymąsi skiriasi. Jau dabar visose valstybėse narėse užsienio kalbos mokymasis yra mokymo programos dalis, o tai atspindi tikras visų šalių valdžios institucijų, mokytojų ir mokinių pastangas.[6] Tai pirštų mintį, kad, norint sumažinti šią spragą, reikėtų ne tik mokytis daugiau kalbų, bet mokytis jų veiksmingiau. Todėl mūsų laukia dar ilgas kelias, kol kiekvienas pilietis įgaus kalbos ir kultūros įgūdžius, kurių reikia norint gauti naudos iš Europos Sąjungos pilietybės, ir kol valstybės narės įgyvendins savo valstybės ir vyriausybės vadovų reikalavimą, kad visi mokiniai mokytųsi mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus. 3 Patikimesnių duomenų poreikis Pažangą, padarytą siekiant šio tikslo, galima nustatyti tik naudojant patikimus duomenis apie užsienio kalbų mokymo ir mokymosi rezultatus; šie duomenys turi būti pagrįsti objektyviais kalbos mokėjimo tyrimais. Remiantis tokių duomenų analize galima būtų lengviau ir produktyviau palyginti valstybių narių kalbų politiką ir kalbų mokymo metodus, siekiant nustatyti gerą praktiką ir ja dalintis. Europos Vadovų Tarybos susitikimo Barselonoje metu valstybių ir vyriausybių vadovai pakvietė sukurti Europos kalbų mokėjimo indikatorių. Toks indikatorius būtų svarbi metodologinė pažanga; jis suteiktų svarbių ir patikimų duomenų politikams, mokytojams ir besimokantiems kalbų. Paskutinis tikslas yra suteikti valstybėms narėms pagrindines žinias, kuriomis remdamosi jos galėtų pritaikyti savo užsienio kalbų mokymo ir mokymosi strategiją. Be to, šis indikatorius turi būti matomas indikatorių grupės, kurią valstybės narės susitarė vystyti „Švietimo ir mokymo 2010“ procese, kontekste. II INDIKATORIAUS ĮDIEGIMAS Veiksmų plane „Kalbų mokymosi ir lingvistinės įvairovės skatinimas“ Komisija įsipareigoja sukurti tokį indikatorių. Komisija pradėjo šią veiklą su valstybių narių atstovais bendro susitarimo pagrindu, konkrečiai – su „Kalbų ir indikatorių bei standartų“ ekspertų darbo grupe, su kuria ji išsamiai tarėsi dėl principų, kuriais šis indikatorius turi būti grindžiamas. Šiuo metu parengiamasis darbas pasiekė etapą, kai reikia pasirinkti bendrus indikatoriaus parametrus, pirmojo duomenų rinkimo etapo metodą ir valdymo tvarką. Komisija pasiūlė dirbti taip, kaip išdėstyta toliau. P a r a m e t r a i 1 Tikslas Indikatoriaus tikslas – įvertinti bendrą užsienio kalbų mokėjimą kiekvienoje valstybėje narėje. Jis turėtų būti itin tikslus ir patikimas, kad vėliau jis būtų politiškai priimtinas. Kaip ir kitiems panašiems tarptautiniams indikatoriams, duomenys turi būti renkami reguliariais laiko tarpais, pvz., kas tris metus. 2 Metodas Kadangi visoje Sąjungoje nėra parengta jokios standartinės apklausos apie kalbų įgūdžius, siūloma reaguoti į Barselonos Europos Vadovų Tarybos kvietimą „tobulinti pagrindinių įgūdžių meistriškumą ir ypač mokyti mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus“ atliekant specialiai parengtus mokėjimo tyrimus, atrenkant mokinius švietimo ir mokymo įstaigose visose valstybėse narėse. Rengiant tyrimus bus atsižvelgiama į ankstesnių svarbių Komisijos finansuotų projektų rezultatus, kad būtų užtikrintas optimalus išteklių panaudojimas. Šis metodas netaikomas visų suaugusių gyventojų visiems kalbų įgūdžiams nustatyti, nes šiam etape dėl metodologijos sunkumų, jos sudėtingumo ir administravimo išlaidų būtų sunku atlikti tyrimus esant tokiam gyventojų skaičiui. 3 Tikslinė grupė Atsižvelgiant į Barselonos Europos Vadovų Tarybos pakvietimą „ tobulinti pagrindinių įgūdžių meistriškumą ir ypač mokyti mažiausiai dviejų užsienio kalbų nuo labai jauno amžiaus... “ duomenis indikatoriui reikėtų rinkti iš mokinių, bebaigiančių privalomąjį mokslą arba profesinį mokymą, kurie iki to laiko turėtų būti pasiekę visus pagrindinius mokymo tikslus. Europos Sąjungoje mokyklos baigimo amžius yra labai įvairus. Kitiems tarptautiniams indikatoriams ir tyrimams (pavyzdžiui, PISA) paprastai priimtas 15 metų kompromisinis amžius. Komisijai tai atrodo tinkamas pasirinkimas ir šiam indikatoriui. Siūloma rinkti duomenis iš 15-mečių mokinių. 4 Skalė Indikatorius turėtų registruoti atrinktų kandidatų įgūdžius pagal šešis Bendrųjų kalbų metmenų Europoje (Europos Taryba)[7] skalės lygmenis. Šią skalę jau plačiai naudoja kelios valstybės narės nustatydamos savus standartus šioje srityje. 5 Kalbos Atsižvelgiant į Barselonos Europos Vadovų Tarybos pageidavimus, indikatorius turi įvertinti kiekvieno atrinkto kandidato mažiausiai dviejų kalbų, kitų nei gimtoji kalba, įgūdžius. Iš esmės indikatorius turėtų įvertinti visų švietimo ir mokymo sistemose mokomų pagrindinių pirmųjų ir antrųjų užsienio kalbų įgūdžius. Komisija siūlo, kad pirmajame etape dėl praktinių priežasčių turėtų būti tiriamas penkių visoje Europos Sąjungoje dažniausiai mokomų užsienio kalbų mokėjimas (t. y. anglų, prancūzų, vokiečių, ispanų ir italų[8]). Pirmojo tyrimų etapo metu sukaupta patirtis sudarytų sąlygas kituose etapuose praplėsti tiriamų kalbų ratą. 6 Įgūdžiai Indikatorius turėtų įvertinti keturis kalbų įgūdžius: skaitymą, klausymą, kalbėjimą ir rašybą. Gali būti taip, kad (vėlgi, dėl praktinių priežasčių) kalbėjimo gabumų nebus galima patikrinti pirmajame etape; jei taip atsitiktų, pirmojo tyrimų etapo metu sukaupta patirtis leistų kituose etapuose ištirti visus keturi kalbų įgūdžius. 7 Kiti duomenys Labai svarbu, kad valstybės narės galėtų indikatoriaus duomenis nagrinėti atitinkamame kontekste. Dažnai kalbos mokėjimui įtaką daro švietimo sistemai nepriklausantys veiksniai (kaip antai kalbos televizijoje, namų aplinka) ir veiksniai pačioje sistemoje (pavyzdžiui, mokytojo patirtis, bendras kalbos pamokų skaičius ir kt.). Todėl tyrimus reikėtų papildyti klausimynais mokytojams ir mokiniams, kurie leistų surinkti papildomą informaciją. Valdymo tvarka 8 Bendradarbiavimas Komisija įsipareigojo vykdyti Europos Vadovų Tarybos jai suteiktus įgaliojimus. Indikatorius, be abejonės, bus svarbus valstybėms narėms; jis bus turtingas naujų duomenų šaltinis, iš kurio bus galima gauti informaciją apie užsienio kalbų mokymo politiką ir praktiką bei ja keistis. Valstybės narės taip pat turi nemažai patirties kuriant tarptautinius indikatorius, ir ši patirtis turėtų būti visapusiškai panaudojama. Komisija mano, kad valstybės narės turėtų kiek galėdamos prisidėti kuriant ir įdiegiant indikatorių. Centrinį proceso koordinavimą ir centrinę pateiktos medžiagos analizę atliks Komisija, padedant išoriniam sutarties rangovui, laimėjusiam konkursą įprasta tvarka. Tačiau Komisijai prireiks valstybių narių paramos ir patarimo rengiant šį konkursą, prižiūrint tolesnį sutarties vykdymą, nustatant tinkamiausią tyrimų atlikimo būdą valstybėse narėse bei bendrai įdiegiant indikatorių. . Reikės sukurti struktūrą, kurios nariai bus įgalioti savo valstybių narių teikti Komisijai konsultacijas šios politikos ir techniniais klausimais bei pateikti ataskaitą apie indikatoriaus įdiegimą savo valstybėse narėse. Dabartinės ekspertų grupės neturi nei reikiamų įgaliojimų, nei būtinų techninių žinių tiriant kalbų įgūdžius arba kuriant tam skirtus indikatorius. 9 Europos kalbų mokėjimo indikatoriaus patariamoji taryba Todėl Komisija siūlo įkurti patariamąją tarybą, sudarytą iš valstybių narių atstovų (toliau – EKKI patariamoji taryba), kuriai teks šios užduotys: - teikti Komisijai konsultacijas dėl tyrimo priemonių rengimo konkurso sąlygų ir konkurso dalyvių atrankos kriterijų; - teikti Komisijai konsultacijas vertinant sutarties rangovo darbą; - teikti konsultacijas dėl tinkamos duomenų rinkimo valstybėse narėse tvarkos, standartų ir techninių protokolų; - užtikrinti sparčią pažangą įdiegiant indikatorių valstybėse narėse; - stebėti rezultatus. Valstybės narės (arba valstybių narių kompetentingos institucijos, kaip antai, statistikos tarnybos), laikydamosi Komisijos, pasitarus su patariamąja taryba, nustatytų protokolų ir standartų, imsis visų reikiamų priemonių įgyvendinant surinktus duomenis. Šios priemonės apims: - tyrimams atrinktų institucijų dalyvavimo organizavimą; - tyrimo medžiagos paskirstymą stebėtojams ir praktinį pasirengimą testams; - atsakymų surinkimą ir jų įvertinimo tvarkos, laikantis centrinių standartų, nustatymo; - rezultatų perdavimą centriniam koordinatoriui. Todėl, Tarybai nurodžius, kad ji pritaria čia išdėstytam metodui, Komisija įkurs patariamąją tarybą ir paprašys kiekvieną valstybę narę paskirti jai po vieną atstovą. 10 Finansinis poveikis Buvo atlikta pagrindinių išlaidų sąmata (grindžiama pagrindinėmis išlaidomis PISA tyrimui). Pagal tai buvo patvirtintos atitinkamos Socrates ir Leonardo da Vinci programų 2005 m. biudžeto išlaidos; panašios sumos bus skirtos 2006 m., o nuo 2007 m. Komisija pasiūlė tokias išlaidas susieti su nauja programa visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje. Kokio valstybių narių išteklių kiekio prireiks, priklausys nuo to, kokia metodika bus pasirinkta pasikonsultavus su valstybių narių atstovais. Tačiau aišku, kad pirmiau išdėstytos užduotys neišvengiamai pareikalaus išlaidų. Jų dydį galima apytiksliai numatyti pagal atitinkamas nacionalinių biudžetų išlaidas PISA tyrimui. 11 Laiko pasirinkimas Komisija pageidauja sušaukti pirmąjį EKKI patariamosios tarybos posėdį iki 2005 m. pabaigos, kad 2006 m. pavasarį būtų galima surengti konkursą dėl indikatoriaus centrinio koordinavimo bei 2007 m. suorganizuoti pirmąjį pasiūlytų tyrimo priemonių išbandymą. III IŠVADA Europos kalbų mokėjimo indikatorius turi savo vertę. Iš jo mes daugiau sužinosime apie jaunųjų europiečių daugiakalbystės gebėjimus, apie kuriuos negalime sužinoti jokiais kitais būdais. Tačiau tuo pačiu metu šis indikatorius turi ir platesnę simbolinę reikšmę. Barselonos Europos Vadovų Taryba, pakviesdama sukurti indikatorių, taip pat pastebėjo, kad mažiausiai dviejų užsienio kalbų mokymas nuo labai jauno amžiaus buvo svarbi pagrindinių įgūdžių dalis – visų Europos piliečių prigimtinės teisės dalis. Tokiu būdu Europos Vadovų Taryba pabrėžė, kad Europos Sąjunga – tai įvairiausių kultūrų ir kalbų žmonių namai, o jų mokymasis – europietiško identiteto dalis. Komisija prašo Tarybos pareikšti pritarimą šiame komunikate išdėstytam Europos kalbų mokėjimo indikatoriaus įdiegimo metodui, kad būtų galima sparčiai atlikti parengiamuosius darbus. Norint laikytis grafiko, reikėtų, kad Taryba savo pritarimą pareikštų iki šių metų pabaigos. FICHE FINANCIÈRE 1. DÉNOMINATION DE LA PROPOSITION : The European Indicator of Language Competence – Implementation 2. CADRE ABM / EBA (GESTION/ÉTABLISSEMENT DU BUDGET PAR ACTIVITÉS) Domaine(s) politique(s) concerné(s) et activité(s) associée(s): Education et culture Culture et langues 3. LIGNES BUDGÉTAIRES 3.1 Lignes budgétaires (lignes opérationnelles et lignes connexes d'assistance technique et administrative (anciennes lignes BA)), y compris leurs intitulés: 15.02.02.02 Socrates 15.03.01.02 Leonardo da Vinci puis, à partir de 2007, la ligne budgétaire qui correspondra au programme Lifelong Learning dont la proposition de décision a été adoptée par la Commission en juillet 2004. 3.2 Durée de l'action et de l'incidence financière: L’action débutera en 2005 ; elle pourrait avoir un caractère permanent ; elle durera au minimum 3 ans. 3.3 Caractéristiques budgétaires (ajouter des lignes le cas échéant): Ligne budgétaire | Nature de la dépense | Nouvelle | Participation AELE | Participation pays candidats | Rubrique PF | 15.02.02.02 Socrates | DNO | CD | NON | OUI | OUI | N° 3 | 15.03.01.02 Leonardo da Vinci | DNO | CD | NON | OUI | OUI | N° 3 | 4. RÉCAPITULATIF DES RESSOURCES 4.1 Ressources financières 4.1.1 Article Récapitulatif des crédits d'engagement (CE) et des crédits de paiement (CP) millions d'euros (à la 3 ème décimale) Nature de la dépense | Section n° | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | Total | Dépenses opérationnelles[9] | Crédits d'engagement (CE) | 8.1 | a | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Crédits de paiement (CP) | b | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Dépenses administratives incluses dans le montant de référence[10] | Assistance technique et administrative – ATA (CND) | 8.2.4 | c | - | - | - | - | MONTANT TOTAL DE RÉFÉRENCE | Crédits d'engagement | a+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Crédits de paiement | b+c | pm | pm | pm | pm | pm | pm | pm | Dépenses administratives non incluses dans le montant de référence[11] | Ressources humaines et dépenses connexes (CND) | 8.2.5 | d | 0,054 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,594 | Frais administratifs autres que les ressources humaines et coûts connexes, hors montant de référence (CND) | 8.2.6 | e | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,516 | Total indicatif du coût de l'action TOTAL CE y compris coût des ressources humaines | a+c+d+e | 0,140 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 1,110 | TOTAL CP y compris coût des ressources humaines | b+c+d+e | 0,140 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 0,194 | 1,110 | Remarque: La mise sur pied de l'indicateur n'entraînera pas de dépense opérationnelle supplémentaire à charge du budget de l'Union: les dépenses correspondantes seront supportées par les programmes Socrates et Leonardo da Vinci (puis Lifelong Learning) sans augmentation des dotations globales de ces programmes; de là la mention "pm" reprise ci-dessus. Pour information, la contribution annuelle de ces programmes au financement de l'indicateur devrait être globalement de l'ordre de 2,5 MioEUR. Détail du cofinancement Néant. Il n'y aura pas de cofinancement des dépenses centrales impliquées par ce projet (les Etats membres ne prendront en charge que les dépenses, décentralisées, d'administration des enquêtes). 4.1.2 Compatibilité avec la programmation financière ( Proposition compatible avec la programmation financière existante. ( Cette proposition nécessite une reprogrammation de la rubrique concernée des perspectives financières. ( Cette proposition peut nécessiter un recours aux dispositions de l'accord interinstitutionnel[12] (relatives à l'instrument de flexibilité ou à la révision des perspectives financières). The appropriations from 2007 are subject to the approval of the next financial programming period. 4.2.3 Incidence financière sur les recettes ( Proposition sans incidence financière sur les recettes ( Incidence financière - L'effet sur les recettes est le suivant: 4.2 Ressources humaines FTE (y compris fonctionnaires, personnel temporaire et externe) - voir détail sous le point 8.2.1. Besoins annuels | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | Total des effectifs de ressources humaines | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 5. CARACTÉRISTIQUES ET OBJECTIFS Des précisions relatives au contexte de la proposition sont exigées dans l'exposé des motifs. La présente section de la fiche financière doit contenir les éléments d'information complémentaires ci-après: 5.1 Réalisation nécessaire à court ou à long terme L'action vise à court terme l'élaboration de l’indicateur européen de compétence linguistique qui a été demandé par le Conseil européen de Barcelone de 2002. L’existence de ce nouvel indicateur comblera une vide que les états membre ont constaté. 5.2 Valeur ajoutée de l'implication communautaire, compatibilité de la proposition avec d'autres instruments financiers et synergie éventuelle L’implication communautaire permettra la coordination d’un travail en commun des États Membre pour la mise en œuvre d’un projet qui a été demandé par les chefs d’État et de Gouvernement. L’approche proposée à été choisie parce qu’elle implique un équilibre efficace et performant entre une action décentralisée et hétérogène, et une action complètement centralisée. 5.3 Objectifs, résultats escomptés et indicateurs connexes de la proposition dans le cadre de la gestion par activités (ABM) L’action proposée contribuera à l’objectif "Promouvoir la diversité linguistique". Il s'agit de promouvoir la diversité linguistique et l’apprentissage des langues par la mise en oeuvre d'une stratégie communautaire et des actions linguistiques dans les programmes d'éducation et de formation, afin d'améliorer quantitativement et qualitativement les connaissances de langues dans l'Union européenne. Les résultats escomptés seront la définition d’un nouvel indicateur de compétence en langues et la création de tests de langue et la récolte de données pour alimenter cet indicateur. Les tests seront administrés à un échantillon quantitatif et représentatif dans chaque pays, afin de mesurer son niveau de compétence en langues. Les compétences seront mesurées selon les 6 niveaux établis dans le Cadre Commun de Référence en Langues. Les indicateurs principaux de la réussite de cette action seront : - l'existence d'un système UE de tests pour recueillir les données sur les compétences en langues d’un échantillon d’élèves, dans chaque pays; - l'existence et la qualité des données ainsi recueillies ; et - à travers l’analyse de ces données, des comparaisons des ‘output’ et de l’efficacité des différents systèmes d’apprentissage de langues, - permettant ainsi au états membres d’y apporter les réorientations nécessaires. 5.4 Modalités de mise en œuvre (indicatives) Indiquer ci-dessous la (les) modalité(s) [13] de mise en œuvre choisie(s). ( Gestion centralisée ( directement par la Commission ( indirectement par délégation à: ( des agences exécutives, ( des organismes créés par les Communautés, tels que visés à l'article 185 du règlement financier, ( des organismes publics nationaux/organismes avec mission de service public. ( Gestion partagée ou décentralisée ( avec des Etats membres ( avec des pays tiers ( Gestion conjointe avec des organisations internationales (à préciser) Remarques: La proposition de la Commission est que la coordination centrale soit assurée par la Commission (et donc que les coûts centraux, notamment les coûts de réunions du Board et les coûts de la création de tests, de la coordination de leur correction, de l’établissement des données finales par pays et de l’indicateur lui-même soient couverts par le budget communautaire). Les tâches d’administration des tests dans un échantillon d’institutions dans tous les pays seront assurées par les États membres (et les coûts supportés par eux). Cette fiche financière ne concerne que les coûts à charge du budget communautaire. 6. CONTRÔLE ET ÉVALUATION 6.1 Système de contrôle Selon les procédures appliqués pour les programmes Socrates et Leonardo da Vinci. 6.2 Évaluation 6.2.1 Évaluation ex-ante Cette proposition répond au constat des Chefs d’État et de Gouvernement lors du Conseil européen de Barcelone que l’Union ne possède pas de données fiables sur les compétences linguistiques de ses citoyens et à sa demande relative à l’établissement d’un Indicateur Européen de Compétences Linguistiques. Une étude élaborée par un consultant externe a confirmé la non-existence de tests en langues adaptés pour être utilisés pour recueillir les données requises à l'échelle européenne[14] La proposition a été rédigée suite à des discussions détaillées avec le groupe d’experts nationaux en matière de langues et avec le groupe d’experts nationaux en matière d'Indicateurs et Benchmarks. 6.2.2 Mesures prises suite à une évaluation intermédiaire/ex-post (leçons tirées des expériences antérieures similaires) Aucune évaluation intermédiaire n’existe à présent. 6.2.3 Conditions et fréquence des évaluations futures Les résultats de cette action seront pris en compte et communiqués notamment dans le contexte des futurs rapports sur le processus ‘Éducation et Formation 2010’. 7. MESURES ANTIFRAUDE Selon les procédures appliquées pour les programmes Socrates et Leonardo da Vinci. 8. DÉTAIL DES RESSOURCES 8.1 OBJECTIFS DE LA PROPOSITION EN TERMES DE COÛTS Crédits d'engagement en millions d'euros (à la 3 ème décimale) 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | Fonctionnaires ou agents temporaires[15] (XX 01 01) | A*/AD | 0,25 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | B*, C*/AST | 0,25 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 | Personnel financé[16] par art. XX 01 02 | Autres effectifs financés[17] par art. XX 01 04/05 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | TOTAL | 0,5 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | 1,0 | Note: ces ressources humaines additionnelles sont prévues par la décision APS 2006. 8.2.2 Description des tâches découlant de l'action Gestion du Groupe d’experts des États membres (préparation des réunions, documents), gestion d’appels d’offres, conseils politiques. 8.2.3 Origine des ressources humaines (statutaires) Lorsque plusieurs origines sont indiquées, veuillez indiquer le nombre de postes liés à chacune d'elles). ( Postes actuellement affectés à la gestion du programme à remplacer ou à prolonger ( Postes pré-alloués dans le cadre de l'exercice de APS/APB pour l'année 2006. ( Postes à demander lors de la prochaine procédure de APS/APB ( Postes à redéployer en utilisant les ressources existantes dans le service concerné (redéploiement interne) ( Postes nécessaires pour l'année n mais non prévus dans l'exercice de APS/APB de l'exercice concerné 8.2.4 Autres dépenses administratives incluses dans le montant de référence (XX 01 04/05 – Dépenses de gestion administrative) millions d'euros (à la 3 ème décimale) Ligne budgétaire (n° et intitulé) | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | TOTAL | 1. Assistance technique et administrative (comprenant les coûts de personnel afférents) | Agences exécutives[18] | Autre assistance technique et administrative | - intra muros | - extra muros | Total assistance technique et administrative | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 8.2.5 Coût des ressources humaines et coûts connexes non inclus dans le montant de référence millions d'euros (à la 3 ème décimale) Type de ressources humaines | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | Fonctionnaires et agents temporaires (XX 01 01) | 0,054 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | Personnel financé par art. XX 01 02 (auxiliaires, END, personnel intérimaire, etc.) (indiquer la ligne budgétaire) | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | Coût total des ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0,054 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | 0,108 | Calcul – Fonctionnaires et agents temporaires Se référer au point 8.2.1 le cas échéant Application du forfait de 108 kEUR par homme/an. Calcul - Personnel financé par article XX 01 02 Se référer au point 8.2.1 le cas échéant Néant. Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence millions d'euros (à la 3ème décimale) 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 et suiv. | TOTAL | XX 01 02 11 01 – Missions | XX 01 02 11 02 – Réunions et conférences | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,516 | XX 01 02 11 03 - Comités[19] | XX 01 02 11 04 - Études et consultations | XX 01 02 11 05 - Systèmes d'information | 2. Total autres dépenses de gestion (XX 01 02 11) | 3. Autres dépenses de nature administrative (préciser en indiquant la ligne budgétaire) | Total des dépenses administratives autres que ressources humaines et coûts connexes (NON inclus dans le montant de référence) | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,086 | 0,516 | Les besoins en ressources humaines et administratives seront couverts à l’intérieure de la dotation allouée à la DG gestionnaire dans le cadre de la procédure d’allocation annuelle. Calcul - Autres dépenses administratives non incluses dans le montant de référence: Montant retenu pour les réunions du comité consultatif (Board de représentants des Etats membres): 4 réunions par an * 25 participants (un par EM) * 860 EUR [1] KOM(2003) 449 galutinis [2] Komisijos įgūdžių ir mobilumo v؀ࠄࠈࠊࡘ࢚࢜ࣘࣚࣜࣞঔতদন৖৘৚ড়ਔਖਘਚਜeiksmų plano (KOM (2002) 72 galutinis) 18 veiksme siūloma pagal visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistemą visose valstybėse narėse gilinti kalbų ir įvairių kultūrų mokymosi įgūdžiu. [3] Barselonos Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvados, 2002 m. kovo 15–16 d., pirmininkavimo išvados, I dalis, 43.1 [4] (žr. ten pat) [5] Pagrindiniai duomenys apie kalbų mokymą Europos mokyklose. ( Eurydice , 2005 ; ISBN 92 894 8681-3) [6] Eurydice , 2005 op. cit [7] Bendrieji kalbų metmenys Europoje: Mokymasis, mokymas, vertinimas ; Cambridge University Press 2001 ; ISBN 0 521 80313 6 [8] Eurydice, 2005 op. Cit; 47–52 puslapiai. [9] Dépenses ne relevant pas du Chapitre xx 01 du Titre xx concerné. [10] Dépenses relevant de l'article xx 01 04 du Titre xx. [11] Dépenses relevant du Chapitre xx 01, sauf articles xx 01 04 et xx 01 05. [12] Voir points 19 et 24 de l'accord interinstitutionnel. [13] Si plusieurs modalités sont indiquées, veuillez donner des précisions dans la partie «Remarques» du présent point. [14] Report « Language Skills Indicator » by Anne West, Professor of Education Policy, Centre for Educatinal Research, Department of Social Policy, London School of Economics and Political Science 2003 [15] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [16] Dont le coût n'est PAS couvert par le montant de référence. [17] Dont le coût est inclus dans le montant de référence. [18] Il convient de mentionner la fiche financière se rapportant spécifiquement à l'agence/aux agences exécutive(s) concernée(s). [19] Préciser le type de comité ainsi que le groupe auquel il appartient.