LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 191/20

Paraiškos paskelbimas pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų geografinių nuorodų ir kilmės vietos nuorodų apsaugos 6 straipsnio 2 dalį

2011/C 191/11

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 510/2006 (1) 7 straipsnį. Prieštaravimo pareiškimai Komisijai turi būti pateikti per šešis mėnesius nuo paraiškos paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

TARYBOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 510/2006

„SCHWÄBISCHE SPÄTZLE/SCHWÄBISCHE KNÖPFLE“

EB Nr.: DE-PGI-0005-0738-02.02.2009

SGN ( X ) SKVN ( )

1. Pavadinimas:

„Schwäbische Spätzle“/„Schwäbische Knöpfle“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis:

Vokietija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas:

3.1. Produkto rūšis:

2.7 klasė. Tešlos gaminiai

3.2. Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas:

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ yra primenantys namų gamybą, netaisyklingos formos, nelygaus, akyto paviršiaus gaminiai iš tešlos su šviežiais kiaušiniais. Juos gaminant tąsi tešla leidžiama tiesiai į verdantį vandenį ar vandens garus. Bendrojoje kalbos vartosenoje abiem šiais pavadinimais vadinamas tas pats gaminys iš tokios pačios tešlos ir juos galima pakeisti vieną kitu. „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gali būti įvairių formų – nuo storų iki plonų, nuo ilgų iki trumpų. Jos apibrėžti beveik neįmanoma, nes ribos labai nedidelės ir kiekviename regione skirtingai suprantamos.

Savybės

Spalva ir (arba) išvaizda: natūrali, nuo aukso spalvos geltonos iki šviesiai geltonos.

Forma: netaisyklingos formos gaminiai iš tešlos su kiaušiniais; paviršius nelygus, akytas; primena namų gamybą; forma įvairi – nuo storų iki plonų, nuo ilgų iki trumpų.

Konsistencija ir (arba) tekstūra: standūs, verdami neištyžta ir (arba) nesulimpa, paviršius nelygus.

Kiaušinių kokybė: švieži kiaušiniai, atitinkantys tešlos gaminių taisykles (Leitsätze für Teigwaren).

Kiaušinių kiekis kilogramui kruopų ar miltų: džiovintuose „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ – ne mažiau kaip du kiaušiniai kilogramui kruopų, dažniausiai į vieną kilogramą kruopų dedami keturi ar šeši kiaušiniai;

šviežiuose „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“: ne mažiau kaip aštuoni kiaušiniai kilogramui kruopų ar miltų.

Kruopų kokybė: kietųjų kviečių kruopos arba speltos miltai.

Šviežių „Spätzle“ miltų kokybė: kvietiniai arba speltos miltai.

Vandens kokybė: šviežias geriamasis vanduo.

Druska: gali būti, bet ne daugiau kaip 1 proc.

Prieskoniai, žolelės, špinatai: gali būti.

Citrinų rūgštis: šviežiuose „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gali būti.

3.3. Žaliavos (taikoma tik apdorotiems produktams):

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ (džiovintų) sudedamosios dalys – kruopos, švieži kiaušiniai, geriamasis vanduo, galima pridėti druskos (ne daugiau kaip 1 proc.), prieskonių, žolelių ir špinatų. Į šviežius „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ galima įdėti citrinų rūgšties, o kruopas visai ar iš dalies pakeisti miltais.

3.4. Pašarai (taikoma tik gyvūninės kilmės produktams):

—

3.5. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje:

Siekiant užtikrinti tradicinio ir regionui būdingo produkto autentiškumą ir nuolatinę aukštą kokybę, „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gamyba turi vykti nustatytoje geografinėje vietovėje. Šviežio ir džiovinto produkto gamybos etapai iki ataušinimo ar džiovinimo tie patys. Tradiciškai „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gaminami rankomis, tik nuo XX amžiaus pradžios pradėtos naudoti mašinos. Sudedamosios dalys sumaišomos ir masė minkoma tol, kol tešla tampa tąsi. Pradėjus naudoti tešlos minkymo mašinas šis procesas dažniausiai vyksta mechanizuotai. Tešlai suteikiama forma ir ji leidžiama į verdantį vandenį ar vandens garus. Reikalingas subtilus tešlos konsistencijos, reikiamos virimo temperatūros ir laiko pojūtis ir patirtis, standartiškai tai apibrėžti beveik neįmanoma. Ypač svarbūs gamintojo amatininkiški įgūdžiai ir regione sukaupta praktinė patirtis. Gaminant džiovintus „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ jie pirmiausia apdžiovinami, vėliau galutinai išdžiovinami, o gaminant šviežius prireikus yra ataušinami, pasterizuojami ir dar kartą ataušinami iki 2–7 °C.

3.6. Specialios pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kitos taisyklės:

—

3.7. Specialios ženklinimo etiketėmis taisyklės:

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas:

Geografinė vietovė – Švabija – apima visą Badeną-Viurtembergą ir visą Bavarijos žemės Švabijos apygardą.

5. Ryšys su geografine vietove:

5.1. Geografinės vietovės ypatumai:

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gamybos tradicija geografinėje vietovėje siekia šimtmečius ir švabiškai virtuvei turi didelę reikšmę. Ypač svarbūs gamintųjų amatininkiški įgūdžiai ir regione sukaupta praktinė patirtis. Tradiciškai „Spätzle“ gaminami rankomis – tešla plonu sluoksniu uždedama ant lentelės ir nuo jos specialiu grandikliu „nugremžiama“ į verdantį vandenį. Taip gauti leistinukai, vadinami „Spätzle vom Brett“ („Spätzle“ tiesiai nuo lentos), tebelaikomi ypatingu kokybės ženklu. Dėl darbo ekonomikos priežasčių geografinėje vietovėje jau XX amžiaus pradžioje pradėtos naudoti mašinos, kuriomis pagaminti „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ primena namų gamybą, t. y. atrodo lyg pagaminti rankomis. Siekiant išlaikyti „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ autentiškumą ir panašumą į namų gamybą, buvo užregistruoti pirmieji praktika pagrįsti patentai (plg., pvz., Deutsches Reichpatent 471046). Su „Spätzle“ gamybos žiniomis, Švabijos regione sukauptomis nuo ištakų iki dabartinių laikų, galima susipažinti daugelyje parodų (plg. „Spätzle und Knöpfle — Geschichte(n) rund um das Leibgericht der Schwaben“ („Spätzle“ ir „Knöpfle“ – istorija (-os) apie švabų mėgstamą patiekalą), rengėjas Blickfang: Alte Zeiten, Ofterdingenas; „Spätzle – Schaben, pressen, hobeln“ („Spätzle“ – gaminti, spausti, tarkuoti), Freilichtmuseum Beuren (Beuren muziejus po atviru dangumi). Daugybė kulinarinių konkursų ir keletas „Spätzle“ gamybos pasaulio rekordų patvirtina geografinės vietovės išskirtinumą, susiejamą su žmogiškaisiais veiksniais. Vietos gyventojų „Spätzle“ gamybos praktinė patirtis perduodama iš kartos į kartą ir turi didelę reikšmę vėlesnėms gaminio savybėms. „Spätzle“ gamybos tradicija Švabijoje siekia XVIII amžių. 1725 m. Viurtembergo tarybos narys ir asmeninis gydytojas Rosino Lentilio pavadinimais „Knöpflein“ ir „Spazen“ apibūdino „viską, kas gaminama iš miltų“ („alles was aus Mehl zubereitet wird“). Tuo metu spelta Švabijos-Alemanijos teritorijoje buvo plačiai paplitusi. Regione, kuriame vyravo smulkūs ūkeliai ir skurdas, nereiklus, net prastose žemėse derintis javas buvo labai populiarus. Kadangi speltos miltuose daug glitimo, dėl kurio sunkiais laikais tešla pavykdavo net ir be kiaušinių, „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gaminti iš pradžių naudota spelta. „Spätzle“ išpopuliarėjo Münsinger Alb regione. Prasidėjus industrializacijai ir gerėjant gyvenimui, „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ iš paprasto kasdienio maisto tapo ypatingu patiekalu, valgomu per šventes. Viename 1937 m. Švabijos valstiečių ūkio aprašyme „Spätzle“ vadinamas šventiniu valgiu. Metais anksčiau gimtinę apdainavęs poetas Sebastian Blau „Spätzle“ pakėlė iki regioninės švabų tapatybės simbolio: „… die Spätzle sind das Fundament unserer Küche, der Ruhm unseres Landes, … das A und O der schwäbischen Speisekarte …“ („… „Spätzle“ yra mūsų virtuvės pamatas, mūsų šalies šlovė, … Švabijos valgiaraščio esmė ...“). Geografinėje vietovėje, kuri šiaip yra geografiškai nepalankioje vietoje, dėl tradicinių regioninių „Spätzle“ gamybos procesų ir ištobulintų amatininkiškų įgūdžių gaminamas aukštos kokybės produktas. Šiandien „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ yra beveik visų tešlos gaminių gamintojų ir gastronomų asortimente, o nuo devintojo dešimtmečio produktas sėkmingai eksportuojamas. Geografinėje vietovėje gyvenantiems žmonėms „Spätzle“ įgijo jų tapatybę formuojančią reikšmę. Didelę „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ reikšmę švabiškai virtuvei, be kita ko, įrodo ir 1827 m. pirmą kartą išleistas romanas „Die Geschichte von den sieben Schwaben“ („Istorija apie septynis švabus“), kuriame pasakojama, kad Švabijoje įprasta per dieną valgyti penkis kartus – penkis kartus sriubą ir du kartus su ja „Knöpfle“ arba „Spätzle“ („dass man täglichs Tags fünf Mal ißt, und zwar fünf Mal Suppe, und zwei Mal dazu Knöpfle oder Spätzle“). Elise Henle 1892 m. aiškino, kad moteriai Švabijoje pridera mokėti gaminti „Spätzle“: „s isch koi richtigs Schwobe-Mädla, des net Spätzla kocha ka“. Naujaisiais laikais Švabijos rašytojas Siegfried Ruoß kulinarinėje knygoje „Schwäbische Spätzleküche“ (Švabiška „Spätzle“ virtuvė) priskaičiuoja per 50 Švabijos regione žinomų „Spätzle“ receptų.

5.2. Produkto ypatumai:

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ yra primenantys namų gamybą, netaisyklingos formos, nelygaus, akyto paviršiaus gaminiai, kitaip negu kiti tešlos gaminiai, iš tešlos su šviežiais kiaušiniais. Juos gaminant tąsi tešla leidžiama tiesiai į verdantį vandenį ar vandens garus, o gatavas produktas gali būti įvairių formų – nuo plonų iki storų, nuo ilgų iki trumpų. Tai vieninteliai tešlos gaminiai, pirmą kartą verdami jau gamybos metu. Drėgna tešla arba spaudžiama per skylėtą skardą, arba per ją laša į verdantį vandenį. Šio proceso metu tešlą galima ir pjaustyti.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto, kuriam suteikta SKVN, kokybės ar savybių arba geografinės vietovės ir kurios nors produkto, kuriam suteikta SGN, savybės, gero vardo ar kitos ypatybės ryšys:

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ ypatingumo ir jų geografinės kilmės priežastinis ryšys kyla iš ypač gero vardo, sietino su jų kilme. Tai yra tradiciniai Švabijos regionui būdingi tešlos gaminiai, žinomi ir vertinami ne tik šiame regione, bet ir už jo ribų. Tai patvirtina daugybė nacionalinės valdžios institucijos gautų nuomonių ir 2002 m. atlikta vartotojų apklausa.

Kad „Spätzle/Knöpfle“, kaip nacionalinis Švabijos patiekalas („schwäbisches Nationalgericht“), švabiškoje virtuvėje turi ypač didelę reikšmę ir yra labai vertinami, matyti iš daugybės literatūros šaltinių, spaudos straipsnių ir regioninių kulinarinių knygų.

Šiandien „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ yra beveik visų tešlos gaminių gamintojų ir gastronomų asortimente, o nuo devintojo praėjusio šimtmečio dešimtmečio produktas sėkmingai eksportuojamas. Geras „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ vardas pirmiausia sietinas su Švabijos regione taikoma tradicine gamyba ir gerai išugdytais amatininkiškais įgūdžiais – rankomis pagaminti „Spätzle“ vertinami labiausiai. Net juos gaminant mašinomis reikalingas subtilus pojūtis ir patirtis, todėl gamintojų amatininkiški įgūdžiai ir regione sukaupta praktinė patirtis ypač svarbūs. Taigi galima daryti išvadą, kad „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ žinomumas glaudžiai susijęs su kilmės regionu.

„Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ gerai žinomi vartotojams ir dėl savo regioninės kilmės turi gerą vardą, sietiną su ilga jų, kaip tradicinio Švabijos regiono gaminio, tradicija bei šiame regione išugdytais „Spätzle“ gamybos amatininkiškais įgūdžiais – rankomis pagaminti „Spätzle“ laikomi ypatingu kokybės ženklu. Dar 1965 m. visoje šalyje Štutgarto vartotojų kooperacijos Konsumgenossenschaft Stuttgart e.G. atlikta apklausa parodė, kad labiausiai „Spätzle“ vertinami Štutgarto ir Roitlingeno regionuose. Ir Švabijos krašto literatūroje gausu eilėraščių, kuriuose apdainuojamas švabų mėgstamas patiekalas, pavyzdžiui, 1838 m. laikraštyje Schwarzwälder Bote išspausdinti eilėraščiai „Das Lob der Schwabenknöpfle“ (Pagyros švabų „Knöpfle“), „Schwäbische Leibspeisa“ („Švabų mėgstamas patiekalas“) ar „Spätzles-Lied“ („Spätzle“ daina). „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ minimi ir daugybėje švenčių bei papročių, pristatomi turistams per tradicinių patiekalų savaites ar kursus, seminarus ir „Spätzle“ gamybos konkursus. Pastaruoju metu „Schwäbische Spätzle/Schwäbische Knöpfle“ tenka ir Švabijos regiono „kulinarinio ambasadoriaus“ vaidmuo.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją:

(Reglamento (EB) Nr. 510/2006 5 straipsnio 7 dalis)

2008 m. gegužės 23 d.Markenblatt Nr. 21, 7a-aa dalis, p. 33858

(http://www.register.dpma.de/DPMAregister/geo/detail.pdfdownload/127)

(1) OL L 93, 2006 3 31, p. 12.