Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų reformos



Oficialusis leidinys 124 E , 15/05/2006 p. 0549 - 0556



P6_TA(2005)0237 JTO reforma Europos Parlamento rezoliucija dėl Jungtinių Tautų reformos Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į savo 2004 m. sausio 29 d. rezoliuciją dėl ES ir JT santykių [1], - atsižvelgdamas į Aukšto lygio komisijos dėl grėsmių, iššūkių ir pokyčių 2004 m. gruodžio 1 d. ataskaitą "Saugesnis pasaulis: bendra mūsų atsakomybė", - atsižvelgdamas į 2015 m sausio 17 d. JT Tūkstantmečio projekto pranešimą "Investavimas į vystymąsi: praktiškas planas siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų", - atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 21 d. JT Generalinio sekretoriaus pranešimą "Daugiau laisvės siekiant vystymosi, saugumo ir žmogaus teisių visiems", - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 103 straipsnio 2 dalį, A. kadangi Aukšto lygio komisijos ataskaitoje (toliau — ALKA) pateikiama daugiau nei šimtas rekomendacijų dėl būtinybės keisti ir reformuoti JT siekiant spręsti kylančias problemas bei pavojus, apimančoas skurdą, užkrečiamas ligas, aplinkos apsaugos pažeidimus, prievartą, terorizmą, masinio naikinimo ginklus, bei branduolinio ginklo neplatinimą; kadangi Generalinio sekretoriaus pranešime (toliau — GSP) pabrėžiama ir paremiama daugumą šių rekomendacijų, B. kadangi ALKA pateikia naują kolektyvinio saugumo viziją bei aptaria visas pagrindines grėsmes taikai tarptautiniu mastu ir saugumui visame pasaulyje, C. kadangi Generalinio sekretoriaus požiūriu, remiantis ALKA rekomendacijomis yra svarbu, kad vykdoma politika ir Jungtinių Tautų institucijų veikla būtų išanalizuota siekiant atitikti naujų pavojų sukeliamų sunkumų lygį, bei išvengti jų sprendimo pajėgumų sumažėjimo dėl padidėjusio nesutarimo tarp valstybių ir jų vienašališkų veiksmų, D. kadangi ALKA aiškiai nurodo, kad jėgos panaudojimas kai tai yra būtina turėtų būti laikomas paskutine galimybe ir tai reikia įtraukti į Saugumo Tarybos rezoliuciją dėl jėgos panaudojimo principų, visiškai pritaria "naujai normai", pagal kurią iškyla kolektyvinė tarptautinė atsakomybė saugoti nuo genocido arba kitokio didelio masto žmonių naikinimo pavojaus, kai vykdomi etniniai valymai arba atsiranda kitokie rimti tarptautinės humanitarinės teisės pažeidimai, kurių suverenios vyriausybės nesugeba arba nenori išvengti, E. kadangi tikras daugiašališkumas yra tinkamiausias įrankis problemoms ir sunkumams, su kuriais susiduria tarptautinė visuomenė, spręsti, remiantis sąlyga, kad jis paremtas tinkamai veikiančių institucijų pagalba ir veiksmingo sprendimų priėmimo bei jų vykdymo procesais, F. kadangi GSP pabrėžia veiksmų ir skubios reformos poreikį, bei pateikia konkrečių priemonių rinkinį, kurį turėtų patvirtinti valstybių ir vyriausybių vadovai iki 2005 m. rugsėjo, G. kadangi ES valstybių narių pastangos siekiant užtikrinti visuotinį šalių dalyvavimą daugiašalėse konvencijose turėtų būti didžiausios, Kolektyvinis saugumas 21 amžiuje: prevencija, supratimas ir atsakomybės pasidalijimas 1. pritaria GSP, sekusiam po ALKA, bei stipriai remia pagrindinį sprendimą siekti nuoseklios ir visapusiškos Jungtinių Tautų reformos siekiant pritaikyti organizaciją prie dabartinės padėties pasaulyje ir padaryti jos veiklą efektyvesne, teisingesne, atskaitomesne ir atitinkančią ilgalaikę perspektyvą 21-ame amžiuje kuriant kolektyvinį saugumą; ypač pritaria realistiniam ataskaitos ir pranešimo požiūriui, kurie kitaip nei ankstesnės reformos pasiūlymai pakankamai suderina viziją su konkrečiomis ir į praktiką orientuotomis veiksmų priemonėmis; 2. ragina Tarybą visiškai pritarti K. Annano pristatytam pranešimui dėl reformos, o Liuksemburgo Pirmininkavimui — siekti Tarybos sprendimo, kuris užtikrintų bendrą ES poziciją dėl konkrečių JT reformų; 3. aiškiai remia požiūrį, kad pažanga plėtros, saugumo ir žmogaus teisių srityse turi eiti koja kojon ir kad Jungtinių Tautų reforma neturėtų būti traktuojama kaip tikslas pats savaime, tačiau kaip neišvengiama išsamios politinių ir saugumo kriterijų bei faktorių, kuriems naujame pasaulyje kyla pavojus, analizės pasekmė; taigi rekomenduoja stiprinti Jungtinių Tautų sistemą ir institucijas, nes jos yra tinkamiausios ir vienintelės pasaulinės institucijos, potencialiai galinčios teisėtai ir veiksmingai skatinti ir užtikrinti kolektyvinį saugumą; 4. patvirtina griežtus savigynos sąvokos, jėgos panaudojimo ir atsakomybės ginant civilius gyventojus apribojimus, kuriuos apibrėžė Aukšto lygio komisija, vadovaudamasi JT chartijos dvasia ir formuluote, ir sutinka, kad toks apibrėžimas neturėtų trukdyti Saugumo Tarybai vykdyti prevencinio pobūdžio veiksmų, ir daryti tai daug aktyviau nei praeityje, nes ji yra vienintelis teisėtas organas tokiems veiksmams atlikti; primena, kad veiksmingai išvengti krizių bus galima tik tuo atveju, jei JT turės priemonių visą laiką stebėti ir sekti etninės, kalbinės arba religinės prigimties nesantaiką, kuri galėtų peraugti į krizę; 5. pakartoja, kad svarstydama, ar panaudoti jėgą, Saugumo Taryba visuomet turėtų atsižvelgti į penkis teisėtumo kriterijus: pavojaus rimtumą, tinkamus tikslus, paskutinės galimybės buvimą, tinkamas priemones ir pasekmes; sutinka, kad su jėgos panaudojimu ir leidimu ją panaudoti susiję principai turėtų būti nustatyti Saugumo Tarybos rezoliucijoje; siūlo, kad atsižvelgiant į kiekvieną atskirą atvejį ir veikiant atitinkamomis aplinkybėmis, Saugumo Tarybai būtų leidžiama deleguoti tam tikram laikui savo įgaliojimus pripažintai regioninei organizacijai pagal Chartijos VII skyriaus reikalavimus; 6. remia Aukšto lygio komisijos raginimą, patvirtintą GSP, didinti Tarptautinės atominės energijos agentūros (TAEA) vaidmenį ir suteikti jai didesnius įgaliojimus, įskaitant jos tikrinimo įgaliojimų stiprinimą, kad galėtų kovoti su branduolinio ginklo platintojais ir apsaugoti nuo atominio, biologinio ir cheminio (ABC) ginklo panaudojimo; ragina valstybes įgyvendinti visus Branduolinio ginklo neplatinimo sutarties, Biologinių ir toksinių ginklų konvencijos ir Cheminių ginklų konvencijos straipsnių reikalavimus, siekiant toliau stiprinti daugiašalę ginklų neplatinimo ir nusiginklavimo sistemą ir remti konkrečius pasiūlymus šioje srityje; 7. remia kuro taikiems tikslams tiekimo užtikrinimą, pavyzdžiui, kai TAEA veikia kaip garantas, skilimo medžiagų civiliams branduolinės energijos vartotojams tiekimas rinkos kainomis toms valstybėms, kurios savanoriškai atsisakė plėtoti vietinio urano sodrinimo ir plutonio atskyrimo įrangą; 8. remia Jungtinių Tautų kovos su terorizmu strategijos kūrimą, kuri gerbtų žmogaus teises ir įstatymus, įtraukiama pilietinė visuomenė bei remiamasi penkiais įtikinėjimo nevykdyti teroristinių veiksmų arba jo neremti ramsčiais, užkertant kelią teroristams patekti prie kapitalo ir materialinių išteklių, atbaidant valstybes nuo pagalbos terorizmui, skatinant valstybių kovą prieš jį ir ginant žmogaus teises; 9. šiame kontekste pabrėžia, kad reikia pratęsti Kovos prieš terorizmą komiteto darbą ir paremti Kovos prieš terorizmą komiteto vykdomojo direktorato veiksmus siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi JT Saugumo Tarybos Rezoliucijos 1373 (2001); 10. laukia Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos sprendimo dėl visapusiškos konvencijos terorizmo atžvilgiu, pagrįstos aiškiu ir sutartu apibrėžimu, kurioje gerbiamos žmogaus teisės ir demokratinės laisvės, su nuoroda, inter alia, į 1999 m. konvencijoje dėl kovos su terorizmo finansavimu ir JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje 1566 (2004) pateiktus apibrėžimus, ir kurioje būtų pakartota, kad veiksmai, apibūdinti dvylikoje ankstesnių kovos su terorizmu konvencijų, yra terorizmas, ir nurodyta, kad jie taip pat yra nusikaltimas pagal tarptautinę teisę; taip pat skatina efektyvesnį bendradarbiavimą kitose prioritetinėse srityse, pavyzdžiui, drauge kovoti su organizuotu nusikalstamumu bei neteisėta prekyba mažais ginklais ir lengvąja ginkluote ir siekti visiškai išnaikinti pėstininkų minas; 11. visiškai sutinka dėl būtinybės išsivysčiusioms valstybėms aktyviau veikti taikos palaikymo operacijose visame pasaulyje, todėl ragina ES valstybes nares dėti daugiau pastangų siekiant armijas transformuoti į dalinius, tinkančius dislokavimui taikos palaikymo operacijose, bei turėti parengties būklėje esančias pajėgas, kurios galėtų veikti JT nurodomais tikslais; patvirtina savo įsipareigojimą pakartotinai suteikti postūmį vykdant konfliktų prevenciją ir taikos kūrimo procesus po konfliktų, taikos palaikymo pajėgoms suteikiant tinkamus įgaliojimus, pakankamai pajėgumų ir tinkamas pratybas siekiant išvengti civilinių ir humanitarinių krizių; sutinka su pasiūlymu, kad regioninių organizacijų vykdomos taikos palaikymo operacijos turėtų gauti Saugumo Tarybos leidimą; Apsiginti nuo skurdo: bendra ir subalansuota atnaujintos JT vystymosi politikos vizija 12. naudojasi proga paraginti visus dalyvius dėti pastangas, kad Tūkstantmečio plėtros tikslai (TPT) būtų pasiekti; pabrėžia, kad TPT numatytų plėtros reformų ir tikslų turi būti siekiama atsižvelgiant į kolektyvinio saugumo ir institucinių reformų srities pastangas; reiškia įsitikinimą, kad tik visapusė ir subalansuota visos JT sistemos reforma gali užtikrinti didesnę šiaurės ir pietų pusiausvyrą, o ji sustiprins JT autoritetą ir patikimumą jos narių akyse; 13. primena, kad turi būti įgyvendinti ankstesni valstybių donorių įsipareigojimai finansuoti vystymąsi, ypač siekiant didesnės tiesioginės pažangos kovoje su ŽIV/AIDS, maliarija ir tuberkulioze; pažymi, kad reikia sustiprinti JT valstybių komandas, kurios turėdamos gerai parengtus darbuotojus ir tinkamą aprūpinimą galėtų glaudžiai bendradarbiauti su tarptautinėmis finansinėmis institucijomis, siekiant TPT; 14. pabrėžia būtinybę toliau remti mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą, siekiant užtikrinti darnią aplinkos apsaugą, įvertinti klimato pokyčius ir reaguoti į ypatingus besivystančių šalių poreikius žemės ūkio, gamtinių išteklių ir aplinkosaugos valdymo srityje; 15. primena, kad sėkminga partnerystė yra abipusis procesas, kai besivystančios šalys siekia stiprinti valdymą, įveikti korupciją ir maksimizuoti vidaus išteklius, skiriamus nacionalinės plėtros strategijoms, o išsivysčiusios valstybės remia šias pastangas, teikdamos didesnę plėtros paramą, užtikrindamos geresnį priėjimą prie savo rinkų ir siekdamos sumažinti besivystančių valstybių skolą; 16. pritaria požiūriui, kad ekonominė ir socialinė plėtra ir saugumas bei pagarba žmogaus teisėms ir aplinkos apsauga yra neatskiriamai susiję; pabrėžia, kad rizikos prevencija per plėtrą gali žymiai sumažinti politinės, karinės arba teroristinės kilmės pavojus, kylančius iš faktinės arba numanomos socialinės nelygybės, ekonominės neteisybės ir blogėjančios aplinkosauginės padėties; sveikina Aukšto lygio komisiją padarius išvadą, kad neegzistuoja grėsmių hierarchija ir kad negalima atskirti skirtingos prigimties grėsmių vienų nuo kitų; patvirtina, kad saugumo problemos yra glaudžiai susijusios su Tūkstantmečio plėtros tikslų įgyvendinimu ir konsolidacija; 17. visiškai pritaria konkretiems Generalinio sekretoriaus pasiūlymams šioje srityje, tarp jų pasiūlymui sudaryti tvarkaraštį išsivysčiusioms šalims padidinti oficialią plėtros paramą iki numatyto 0,7 proc. BNP, pripažinti ypatingus Afrikos poreikius, pradėti skubių ir veiksmingų iniciatyvų seriją ir siekti didesnės tiesioginės pažangos, įgyvendinant Tūkstantmečio plėtros tikslus, įskaitant ir mokesčio už būtiniausią medicinos pagalbą ir pradinį mokslą panaikinimą; 18. pritaria GSP pateiktai rekomendacijai stiprinti nevalstybinių subjektų vaidmenį siekiant Jungtinių Tautų tikslų, įskaitant naujus mechanizmus, skirtus užtikrinti pilietinės visuomenės, privataus sektoriaus ir tarptautinių institucijų atskaitomybę; 19. pritaria GSP pateiktai rekomendacijai sudaryti susitarimą dėl tarptautinės sistemos, skirtos spręsti klimato kaitos problemoms po 2012 m., kurioje dalyvautų visi pagrindiniai su klimato kaitą skatinančių medžiagų emisija susiję subjektai ir kuria būtų siekiama paremti visų ES valstybių narių tam tikro laikotarpio aplinkos apsaugos tikslus; 20. patvirtina, kad JT sprendimų priėmimo organai privalėtų turėti kompetenciją ir atsakomybę apibrėžti bendrosios gerovės reikšmę ir kurti normas, kuriomis siekiama išsaugoti ir ginti šią bendrąją gerovę, kaip antai: nustatyti tarptautines taisykles, kurios leistų geriau apibrėžti santykį tarp prekybos ir aplinkos apsaugos ir užtikrintų daugiašalių aplinkosaugos susitarimų pirmenybę prieš prekybos taisykles; Atnaujintos institucijos ir didesnis atstovavimas bei efektyvumas 21. reikalauja, kad būtina Jungtinių Tautų reforma jokiu būdu neturi būti ribojama arba nustelbta Saugumo Tarybos reformos ir kitų institucinių klausimų, net jeigu struktūros ir darbo metodų peržiūrėjimas siekiant geresnio atstovavimo ir patikimumo yra didžiausios svarbos klausimas; ragina valstybes nares dėti visas pastangas siekiant išvengti situacijos, kai galimi sunkumai siekiant susitarimo dėl naujos Saugumo Tarybos sudėties galėtų pakenkti visai reformai; 22. yra įsitikinęs, kad pagrindinis elementas, kuriuo reikia vadovautis, reformuojant Saugumo Tarybą, turi būti jos autoriteto, tikro jos atstovavimo visuose geografiniuose regionuose, teisėtumo, veiksmingumo ir esminio vaidmens tarptautinės taikos ir saugumo srityje stiprinimas; yra įsitikinęs, kad būtina pakeisti Saugumo Tarybos sudėtį atsižvelgiant į pakitusią tarptautinės sistemos padėtį ir į dabartines geopolitines realijas, didinant besivystančių valstybių Taryboje skaičių tam, kad prireikus Tarybos narės galėtų imtis reikalingų veiksmų, taip pat įgyvendinant veiksmingesnius ir skaidresnius Tarybos darbo metodus; mano, kad abu Aukšto lygio komisijos pateikti pasiūlymai (A ir B modeliai) tinkamai atspindi geresnį atstovavimą, nors kiti pasiūlymai dėl reformų taip pat yra įmanomi, ir pabrėžia, kad nuolatinė ES vieta JT Saugumo Taryboje išlieka ES tikslu, kai tik tokios vietos sukūrimui bus sudarytos politinės, konstitucinės ir teisinės sąlygos; 23. pažymi pasiūlymą išplėsti JT Saugumo Tarybos sudėtį, sukuriant naujas vietas kiekvienai regioninei sričiai, tarp jų ir "Europai"; išreiškia nuomonę, kad šiame kontekste tinkamas sprendimas, kuris atitinka Sutartį dėl Konstitucijos Europai, ir kuris sukuria teisinį Sąjungos statusą bei Europos užsienio reikalų ministro pareigybę, yra skirti papildomą nuolatinę vietą ES; ragina valstybes nares rimtai apsvarstyti šį pasiūlymą, siekiant sustiprinti Europos įtaką pasaulyje, vykdant nuoseklią ir veiksmingą bendrąją užsienio ir saugumo politiką (BUSP); 24. tačiau mano, kad bet kokiu atveju, nepriklausomai nuo pasirinktos reformos procedūros, kai kurios papildomos vietos "Europai" turi būti skirtos pačiai ES; dėl to ragina Es Tarybą sukurti atitinkamą mechanizmą skirti ES valstybes nares, kurios kaip ES atstovės vykdys savo mandatą glaudžiai bendradarbiaudamos su kitomis ES valstybėmis narėmis, Vyriausiuoju įgaliotiniu BUSP ar būsimu Užsienio reikalų ministru, Komisija ir Europos Parlamentu tol, kol bus įvykdyti reikalavimai dėl vietos Europos Sąjungai; 25. visiškai remia ALKA pateiktą pasiūlymą įvesti Saugumo Taryboje indikatyvaus balsavimo mechanizmą, pagal kurį numatoma galimybė viešai pateikti narių poziciją, balsams "prieš" nesuteikiama veto teisė, o galutiniam balsavimui nesuteikiama teisinė galia, bet didinama veto teisės atsakomybė; 26. griežtai remia žmogaus teisių apsaugos stiprinimą ir jų skatinimą JT sistemoje, kurių rezultatai iki šiol, deja, ne visuomet buvo tokie veiksmingi, bei ragina skirti žymiai didesnę visų valstybių narių finansinę paramą JT Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biurui, taip pat remia aktyvų Vyriausiojo komisaro dalyvavimą Saugumo Tarybos darbe ir svarstymuose; šiuo požiūriu remia pasiūlymą dėl metinio Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro pranešimo, kuris turėtų pridėtinę vertę supažindinant su JT rekomendacijomis ir tuo pačiu leistų įvertinti valstybės bendradarbiavimo su JT mechanizmu lygį; 27. remia JT Žmogaus teisių komisijos (JTŽTK) pakeitimą mažesne nuolatine Žmogaus teisių taryba (ŽTT), kurią tiesiogiai rinktų Generalinė Asamblėja; narius dirbti šiame organe ji rinktų sustiprinta balsų dauguma, suteikiančia jai didesnį demokratinį svorį ir politinį autoritetą, iš tų valstybių, kurios nuosekliausiai ir skrupulingiausiai laikosi žmogaus teisių; remia JTŽTK darbo metodų papildymą "kolegų vertinimo" mechanizmu, kuris leistų reguliariai vertinti kiekvieną valstybę žmogaus teisių požiūriu; remia idėją susieti stojimą į ŽTT su valstybės narės įsipareigojimu paskelbti nuolatinį raginimą, kuris leistų laikytis JT mechanizmų ir procedūrų; mano, kad labai svarbu stiprinti nepriklausomų NVO vaidmenį ŽTT ir kad jų dalyvavimas reikalauja reformuoti NVO komitetą; 28. pakartotinai patvirtina visapusišką paramą Tarptautinio baudžiamojo teismo darbui ir skatina visas JT valstybes nares su juo bendradarbiauti; džiaugiasi specialiojo pranešėjo pareigybės sukūrimu kovos su terorizmu ir tarptautinės žmogaus teisių teisės suderinamumo klausimais; pripažįsta reikšmingą Tarptautinio Teisingumo Teismo vaidmenį ir remia požiūrį, kad reikia apsvarstyti priemones, stiprinančias Teismo darbą; 29. pritaria Aukšto lygio komisijos nuomonei, kad turi būti stiprinamas Generalinio sekretoriaus vaidmuo, didinama jam suteikta veiksmų laisvė ir atsakomybė taikos ir saugumo stiprinimo srityje; šiuo požiūriu pabrėžia būtinybę suteikti Generaliniam sekretoriui reikalingą veiksmų laisvę ir išteklius savo nuožiūra organizuoti darbo sąlygas ir darbo struktūrą taip, kad JT administracija galėtų tinkamai atsižvelgti į reformos prioritetus; 30. išreiškia susirūpinimą dėl kaltinimų, kad JT taikos palaikymo pajėgos naudojo seksualinį ir fizinį smurtą, inter alia, Demokratinėje Kongo Respublikoje, Bosnijoje ir Kosove; smerkia tai, kad niekam nebuvo pareikšti kaltinimai ir niekas nebuvo nubaustas dėl seksualinio smurto ir prievartavimų šių konfliktų metu, ir ragina JT spręsti problemas, užtikrinant, kad organizacija išlaikytų kovotojo už žmogaus teises lyderio pozicijas pasaulyje; 31. sveikina pasiūlymą įkurti Taikos kūrimo komisiją, taip pat Taikos kūrimo paramos biurą JT sekretoriate, dalyvaujant tarptautinėms finansinėms institucijoms, siekiant sustiprinti organizacijos galimybę išlaikyti pastangas kuriant taiką laikotarpiu po konflikto; ragina įsteigti civilines taikos palaikymo pajėgas ("baltuosius šalmus"), kurios galėtų atlikti ne karinės prigimties veiksmus; tvirtai pritaria poreikiui užtikrinti didesnę humanitarinės paramos dalyvių apsaugą ir saugų, netrukdomą darbą su nukentėjusiais gyventojais; pabrėžia papildomų lėšų skyrimo Generaliniam sekretoriui poreikį tarpininkavimo misijai ir remia Pagalbos teisinei valstybei skyriaus bei Demokratijos fondo nacionalinėms pastangoms remti atkuriant teisinę valstybę ir demokratiją įkūrimą; 32. primygtinai reikalauja atgaivinti Generalinę Asamblėją, įgyvendinti geresnę jos darbo konceptualizaciją ir supaprastinti darbotvarkę tam, kad būtų galima skubiai ir veiksmingai reaguoti į pagrindines šiandienos pasaulio problemas; sumažinti komitetų narių skaičių ir sutelkti veiksmus, siekiant tobulinti rezoliucijas ir padidinti šio organo autoritetą; ragina sukurti mechanizmus pačioje Generalinėje Asamblėjoje nuolatiniam ryšiui su pilietine visuomene palaikyti; 33. ragina patobulinti Ekonominę ir socialinę tarybą (angl. ECOSOC) gerokai sumažinant narių skaičių ir sustiprinant jos sprendžiamąsias galias, siekiant performuoti ją taip, kad būtų lygiavertė Saugumo Tarybai, veikianti ekonomikos, finansų, plėtros, biotechnologijų, komunikacijų sistemų, etikos, taip pat klimato ir biotopo pokyčių srityje; ragina sukurti glaudžių ir nuolatinių konsultacijų mechanizmą tarp reformuotos ECOSOC ir Bretton Woods institucijų, taip pat Pasaulio prekybos organizacijos (PPO), nes tai leistų ECOSOC tinkamai įvertinti JT vystymosi darbotvarkės pažangą ir taptų visuotiniu aukšto lygio plėtros bendradarbiavimo forumu; ragina sukurti geresnį koordinavimo mechanizmą tarp įvairių Jungtinių Tautų agentūrų, kurios vykdo savo veiklą ECOSOC globoje; remia pasiūlymą dėl kas dvejus metus rengiamo Bendradarbiavimo vystymosi tikslais forumo ir ECOSOC vykdomojo komiteto įkūrimą; 34. mano, kad GSP reformos pasiūlymai socialinėje ir ekonominėje srityje nepatenkina faktinių organizacijos, kurioje dalyvauja visos pagrindinės išsivysčiusios ir besivystančios valstybės, poreikių, siekiant tinkamai įvertinti prekybos, finansų, aplinkos, ekonominį ir socialinį vystymąsi; visiškai remia ALKA pranešime pateiktą pasiūlymą performuoti G-20 grupę, kurioje Europos Sąjunga yra institucinė narė, o Tarptautinis Pinigų Fondas ir Pasaulio Bankas yra ex-officio nariai, į vadovų grupę, kurioje nuolat dalyvautų PPO, JT Generalinis sekretorius, ECOSOC pirmininkas ir Vyriausiasis žmogaus teisių komisaras; 35. siūlo, kad egzistuojanti, tačiau neveikli ir atgyvenusi Globos Taryba būtų pakeista Žlungančių valstybių taryba, kuri Jungtinių Tautų vardu koordinuotų tarptautinį bendradarbiavimą su žlungančiomis valstybėmis ir būtų atsakinga už konfliktų prevenciją jose; siūlo, kad Saugumo Taryba jai suteiktų mandatą laikinai administruoti tautas ar teritorijas, kuriose oficialios valstybės struktūros žlugo arba netrukus žlugs; 36. ragina stiprinti tarptautinį aplinkosaugos valdymą, keičiant Jungtinių Tautų Aplinkos programą (JTAP) į specializuotą JT aplinkos agentūrą, kuriai būtų skiriama pakankamai lėšų, materialinių ir žmogiškųjų išteklių, kad ji turėtų visuotinę narystę ir įgaliojimus stebėti, kaip vyriausybės, tarptautinės ekonominės institucijos ir tarptautinės korporacijos užtikrina teisinių daugiašalių aplinkos apsaugos susitarimų vykdymą, kad ji galėtų teikti rekomendacijas aplinkosaugos mokslo, technikos ir teisės klausimais; ragina imtis naujų priemonių, užtikrinant darnią aplinkos plėtrą, atsižvelgiant į klimato pokyčius, dykumų atsiradimo, biologinės įvairovės ir gamtinių draustinių nykimo problemas; ragina paaiškinti PPO ir JT sistemos aplinkos apsaugos susitarimų jurisdikcinį santykį, įskaitant ginčų sprendimo mechanizmą; 37. atkreipia dėmesį į tai, kad 2004 m. lapkričio mėn. dėl JTAP ir UNDP (Jungtinių tautų vystymo programa) buvo pasirašytas memorandumas, kuriame numatyta JTAP parama šalims paprašius padėti stiprinti sugebėjimus vykdyti aplinkosaugos įsipareigojimus, kurie yra vienas iš pagrindinių darnios plėtros ramsčių; remia šį požiūrį ir pritaria nuomonei, kad būtina užtikrinti reikalingus išteklius abiem programoms veiksmingai bendradarbiauti; 38. pabrėžia, kad Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO) yra viena iš pagrindinių Jungtinių Tautų sistemos agentūrų, pasauliniu mastu atsakinga už švietimą, mokslą (ir vandenį) ir kultūrą (įskaitant komunikacijas ir žiniasklaidą); ragina organizacijai priklausančias valstybes nares skirti UNESCO daugiau biudžeto) lėšų siekiant sustiprinti svarbų organizacijos mandatą; skatina JT Generalinį sekretorių UNESCO lėšas sistemiškai naudoti skurdo mažinimo ir švietimo politikos srityse bei saugant kultūrinę įvairovę; 39. ragina įsteigti Jungtinių Tautų Parlamentinę Asamblėją (JTPA) JT sistemoje, kuri padidintų demokratinį organizacijos profilį ir sustiprintų vidinį demokratijos procesą bei leistų pasaulio pilietinei visuomenei tiesiogiai dalyvauti sprendimų priėmimo procese; patvirtina, kad Parlamentinei Asamblėjai turėtų būti suteiktos tikros teisės gauti informaciją, dalyvavimo ir kontrolės teisės, bei galimybė priimti rekomendacijas, skirtas JT Generalinei Asamblėjai; 40. siūlo, kad pirmasis žingsnis būtų surengti Parlamentinį susitikimą prieš valstybių ir vyriausybių vadovų susitikimą 2005 m. rugsėjį, kuris papildytų Antrąją pasaulinę parlamento pirmininkų konferenciją, numatytą 2005 m. rugsėjo 7– 9 d. Niujorke; patvirtina pasiruošimą į šiuos parlamentinius renginius nusiųsti delegaciją; visiškai remia Demokratijos Fondo sukūrimą, kurio tikslas būtų skatinti, kurti ir stiprinti demokratiją visame pasaulyje, kaip raginama GSP; 41. ragina valstybes nares remti ir stiprinti "JT demokratijos lyderių pasitarimą", kuris skatina JT valstybių narių demokratijos plėtrą ir padeda kurti demokratines struktūras JT sistemoje, yra sektinas pavyzdys jaunoms demokratijoms ir atima galimybę iš nedemokratinių autoritarinių valstybių pirmininkauti svarbiems JT organams ir tokiu būdu kenkti JT autoritetui; 42. sveikina Generalinio sekretoriaus iniciatyvą surengti "Kvietimą dalyvauti visuotinėje Focus 2005 programoje dėl pasaulio iššūkių"; ragina valstybes nares remti šią iniciatyvą ir pasirašyti, ratifikuoti arba kitaip prisijungti prie sutarčių, kurios įtrauktos į programą "Focus 2005" ir prie kurių jos dar nėra prisijungusios; prašo Tarybą ir Komisiją skatinti šią iniciatyvą trečiosiose šalyse ir remti jų pastangas pasirašyti, ratifikuoti arba prisijungti prie šių sutarčių iki 2005 m. rugsėjo mėn.; 43. primena sėkmingą Jungtinių Tautų bendradarbiavimą su Europos Sąjunga gelbėjimo operacijose ir likviduojant cunamio padarinius; pritaria Generalinio sekretoriaus rekomendacijai JT darbe remtis regioninių organizacijų sėkme, ypač kuriant griežtas normas, užtikrinančias politinį stabilumą ir saugančias mažumų, vietos tautų ir perkeltųjų asmenų teises; pritaria rekomendacijai teikti didesnę paramą Afrikai ir Afrikos Sąjungai; ragina stiprinti Jungtinių Tautų ir Europos Sąjungos bendradarbiavimą atsižvelgiant į tai, kad ES yra tinkamai pasirengusi veiksmingai derinti su kitomis valstybėmis ar regionais pasaulinių politikos priemonių, įskaitant susijusių su Tarptautiniu baudžiamuoju teismu, Kioto protokolu arba tarptautiniu draudimu naudoti pėstininkų minas, įgyvendinimą; 44. pakartoja savo nuomonę dėl to, kad remiantis ES Konstitucija labai svarbu skleisti ES diplomatinį atstovavimą JT, gerinant ES ir JT tarpusavio santykius ir didinant ES įtaką tarptautinėje arenoje; dėl to skatina Tarybą ir Komisiją aktyviai siekti sujungti savo ryšių skyrius ir delegacijas į bendrą išorinę ES delegaciją JT būstinėse Niujorke, Ženevoje, Vienoje ir Nairobyje; 45. labai ragina ES valstybes nares nedelsiant pritarti po ALKA parengtame GSP pateiktiems reformos pasiūlymams, dėti visas pastangas ir pasitelkti visas reikalingas priemones bendradarbiaujant su ES institucijomis šioms reformoms atitinkamose srityse įgyvendinti; 46. ragina biurą sudaryti ekspertų grupę, kuri parengtų išsamų pradinį projektą apie tai, kaip turėtų būti vykdoms JT reforma, atsižvelgiant į JT Chartiją ir ES institucijas; 47. nutaria pradėti seriją informacinių kampanijų plačiajai visuomenei Europoje ir už ribų informuoti apie istorinę JT reformos reikšmę ir jos įtaką Europos institucinei sistemai; * * * 48. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliucijąTarybai ir Komisijai, ES valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, JT Generaliniam sekretoriui, JT Saugumo Tarybos pirmininkui, JT Generalinės Asamblėjos pirmininkui, JT ECOSOC pirmininkui ir JT reformai skirtos Aukšto lygio komisijos nariams, taip pat JAV kongresui, Tarpparlamentinei Sąjungai ir Europos Tarybos parlamentinei asamblėjai. [1] OL C 96 E, 2004 4 21, p. 79. --------------------------------------------------