Per pirmuosius dvejus metus ERNP buvo sėkmingai naudojamasi reaguojant į Ebolos krizę Vakarų Afrikoje (2014 m.), miško gaisrus Graikijoje (2015 m.), miško gaisrus Kipre, Prancūzijoje ir Portugalijoje (2016 m.), žemės drebėjimą Ekvadore (2016 m.), geltonosios karštinės protrūkį Kongo Demokratinėje Respublikoje (2016 m.) ir uraganą „Matthew“ Haityje (2016 m.). Vis dėlto tapo akivaizdu, kad esama tam tikrų trūkumų. Komisija potencialiai reikšmingą trūkumą nustatė dviejose srityse – kovos su miško gaisrais lėktuvų ir pastogės bei susijusios pagalbos.

Jei yra ERNP nepriklausančių išteklių, kuriuos pasitelkus būtų galima panaikinti ERNP trūkumą, šioje ataskaitoje daroma išvada, kad nėra bendrų ES reagavimo pajėgumų trūkumo. Vis dėlto reikia pažymėti, kad, kalbant apie ERNP nepriklausančius išteklius, esama mažiau jų prieinamumo ir kokybės garantijų negu ERNP užregistruotų išteklių atvejais. ERNP užregistruoti moduliai turi būti parengti išvykti ir (arba) būti prieinami operacijoms nukentėjusiojoje valstybėje per nustatytą valandų skaičių, taip pat reikia atlikti jų sertifikavimo procedūrą, per kurią peržiūrimi dokumentai ir organizuojami mokymai bei pratybos. Negalima garantuoti, kad tokios pat procedūros taikomos ERNP nepriklausantiems ištekliams.

Siekiant užtikrinti, kad ES būtų pasirengusi reaguoti į nelaimes, reikia kritiškai įvertinti jos reagavimo pajėgumus. Šioje ataskaitoje apžvelgiama pažanga, padaryta siekiant ERNP tikslų, ir įvertinamas esamo reagavimo pajėgumų trūkumo reikšmingumas. Šioje ataskaitoje ne tik kiekybiškai palyginami tikslai ir laimėjimai; ji taip pat grindžiama patirtimi, įgyta per pastaruosius dvejus Sąjungos civilinės saugos mechanizmo taikymo metus. Iš šios patirties analizės matyti, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtina peržiūrėti arba pritaikyti pajėgumų tikslus.

Vis dar esama turimų išteklių spragų arba trūkumo. Trūksta: 1) kovos su miško gaisrais lėktuvų ir 2) pastogės pajėgumų. Reikėtų papildomai įvertinti, ar turima pakankamai kitų rūšių išteklių. Tokius vertinimus reikėti atlikti dėl a) cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių nelaimių atvejais reikalingų išteklių, b) Europos medicinos korpuso didelių lauko ligoninių ir medicininės evakuacijos pajėgumų, c) nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų ir d) ryšių grupių. Taip pat gali prireikti peržiūrėti kai kuriuos iš dabartinių pajėgumų tikslų, kad būtų atsižvelgiama į kintančius rizikos vertinimus ir veiklos srityje įgytą patirtį.

Pradinis šios srities ERNP tikslas buvo du kovos su miško gaisrais moduliai naudojant lėktuvus. Paskui Prancūzija užregistravo vieną modulį. Be to, Komisija per 2016 m. miško gaisrų sezoną, kaip atsarginius pajėgumus, bendrai finansavo vieną Italijos naudojamą gaisro gesinimo orlaivį. Tai reiškia, kad šis orlaivis 2016 m. vasarą buvo priskirtas prie ERNP, o Komisija, siekdama užtikrinti galimybes juo pasinaudoti didelių nelaimių atvejais, finansavo jo laikymo parengties sąlygomis išlaidas. Kaip paaiškėjo, šie abu ištekliai buvo labai naudingi.

Vis dėlto iš 2016 m. vasaros įvykių, visų pirma – miško gaisrų Portugalijoje, paaiškėjo, kad veiklos požiūriu būtina ir politiniu požiūriu svarbu, kad prie ERNP būtų priskirta daugiau kovos su miško gaisrais lėktuvų. Portugalija, naudodamasi Sąjungos civilinės saugos mechanizmu, pagalbos paprašė tuomet, kai dėl techninių priežasčių nebuvo galima naudotis nė vienu Prancūzijos kovos su miško gaisrais lėktuvu (įskaitant vieną ERNP užregistruotą modulį), o ERNP atsarginis orlaivis buvo dislokuotas Korsikoje. Nors ERNP atsarginis orlaivis iš Korsikos buvo nukreiptas į Portugaliją, dėl bendro gaisrų gesinimo lėktuvų, kuriuos būtų galima pasitelkti naudojantis Sąjungos civilinės saugos mechanizmu, trūkumo Portugalija buvo priversta priimti Maroko ir Rusijos pagalbą (atitinkamai po du orlaivius „Canadair“ ir „Beriev“).

Todėl nustatyta, kad kovos su miško gaisrais modulių naudojant lėktuvus srityje esama potencialiai reikšmingo trūkumo, ir Komisija ragina dalyvaujančias valstybes imtis veiksmų šiam trūkumui pašalinti.

3.2. Pastogė ir susijusi pagalba

Nustatyti ERNP pastogės pajėgumų tikslai: dvi avarinės laikinos stovyklavietės, šimtas vienetų papildomų pastogės pajėgumų ir šeši papildomi pastogės rinkiniai. Šiuo metu dar nėra nė vienos avarinės laikinos stovyklavietės, o ERNP užregistruotas tik vienas papildomų pastogės pajėgumų vienetas. Kalbant apie ERNP nepriklausančius pajėgumus, atrodo, kad taip pat nėra daug prieinamų su pastoge susijusios pagalbos išteklių (žr. priedą).

Be to, per pabėgėlių ir (arba) migracijos krizę Europoje greitai paaiškėjo, kad sudėtinga suteikti pastogę tuomet, kai visos dalyvaujančios valstybės vienu metu patiria spaudimą. Vyriausybių turimos atsargos buvo greitai išnaudotos, ir, krizei pasiekus aukščiausią lygį, Europos prekybos rinka patyrė didelį spaudimą, todėl buvo labai vėluojama pristatyti konteinerius ir padidėjo kainos. Bendradarbiavimas su kariuomene tik iš dalies padėjo palengvinti padėtį.

Susiklosčius įvairioms situacijoms, kurios būdingos dalyvaujančių valstybių rizikos profiliams, labai svarbu gebėti greitai sutelkti masinę pastogės pagalbą. Savanoriška, ad hoc teikiama savitarpio pagalba gali būti ne pats veiksmingiausias ir ekonomiškai efektyviausias būdas užtikrinti galimybes naudotis šiais pajėgumais, ypač kai jų vienu metu prireikia kelioms dalyvaujančioms valstybėms.

Todėl Komisija nustatė, kad pastogės ir susijusios pagalbos srityje esama potencialiai reikšmingo trūkumo, ir ragina dalyvaujančias valstybes pradėti diskusijas dėl geriausio šios problemos sprendimo būdo.

4.Išteklių rūšys, kurias reikia papildomai įvertinti

Tam tikrais atvejais reikėtų papildomai įvertinti, ar turima pakankamai tam tikrų rūšių išteklių. Tokius vertinimus reikia atlikti dėl cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių (ChBRB) nelaimių atvejais reikalingų išteklių, Europos medicinos korpuso didelių lauko ligoninių ir medicininės evakuacijos pajėgumų, nuotoliniu būdu pilotuojamų orlaivių sistemų ir ryšių grupių.

4.1. Cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių nelaimių atvejais reikalingi ištekliai

ES turi būti pakankamai pasirengusi atremti chemines, biologines, radiologines ir branduolines nelaimes. Pastaruoju metu suaktyvėjusi teroristų veikla Europoje ir kaimyniniuose regionuose gali būti pagrindas ateityje peržiūrėti ChBRB nelaimių srities pajėgumų tikslus.

Šiuo metu ERNP neužregistruota pakankamai pajėgumų, kad būtų galima vykdyti paieškos ir gelbėjimo operacijas užkrėstoje aplinkoje arba reaguoti į situacijas, kai reikia dezinfekuoti sąlytį su ChBRB medžiagomis turėjusius asmenis. Vis dėlto dalyvaujančios valstybės pranešė Komisijai, kad turi pakankamai ERNP nepriklausančių išteklių.

Komisija ragina dalyvaujančias valstybes toliau ERNP registruoti šių rūšių išteklius ir diskutuoti dabartinių pajėgumų tikslų tinkamumo klausimu.

4.2. Europos medicinos korpusas

Ebolos krizė priminė, kad būtina toliau plėtoti Europos pajėgumus kovoti su ligų protrūkiais ir mažinti nelaimių padarinius sveikatai. Šioje srityje toliau dirbama kuriant Europos medicinos korpusą, kuriame suburiamos visos ERNP priklausančios medikų ir visuomenės sveikatos specialistų komandos ir moduliai.

Europos medicinos korpuso pajėgumų tikslai dar nėra nustatyti pakankamai tiksliai. Pavyzdžiui, vis dar nėra aiškių greitosios medicinos pagalbos komandų tikslų, nes Europos Sąjungoje pereinama prie Pasaulio sveikatos organizacijos greitosios medicinos pagalbos komandų klasifikavimo (1, 2 ir 3 rūšies komandos) sistemos. Vis dėlto yra požymių, kad dalyvaujančioms valstybėms gali pritrūkti didelių lauko ligoninių pajėgumų (t. y. 3 rūšies greitosios medicinos pagalbos komandų).

Be to, kas jau paminėta, verta pažymėti, kad, ilgam laikui dislokuojant intensyvaus reagavimo pajėgumus, pavyzdžiui, greitosios medicinos pagalbos komandas (2 ir 3 rūšys) ir kilnojamas laboratorijas, taip pat lauko ligoninėms sustiprinti reikalingus inžinerinius pajėgumus, gali atsirasti didelių veiklos išlaidų. Šiuo metu pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą šios išlaidos nėra bendrai finansuojamos ES lėšomis, todėl kelios dalyvaujančios valstybės nesiryžo ERNP registruoti savo išteklių.

Kalbant apie medicininei evakuacijai skiriamus išteklius, galima naudotis keliais ERNP priklausančiais ir nepriklausančiais lėktuvais ir sraigtasparniais. Vis dėlto, atsižvelgiant į didelių nelaimingų atsitikimų riziką, reikėtų didinti turimų išteklių kiekį. Kadangi situacijos, kai gali prireikti medicininės evakuacijos išteklių, yra labai įvairios, taip pat reikia peržiūrėti pagal Sąjungos civilinės saugos mechanizmą nustatytas medicininės evakuacijos pajėgumų rūšis. Pavyzdžiui, Ebolos virusine liga sergančių asmenų medicininės evakuacijos sistema buvo sukurta tik tuomet, kai ekstremalioji situacija pasiekė aukščiausią tašką.