Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.) /* KOM/2011/0608 galutinis - 2011/0269 (COD) */





{SEC(2011)1130 final} {SEC(2011)1131 final} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS · Bendrosios aplinkybės Komunikate „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[1] Komisija pabrėžia reikmę veiksmingai šalinti tam tikras kliūtis, keliančias rimtą grėsmę socialinei sanglaudai ir konkurencingumui. Svarbiausios kliūtys – nepakankami įgūdžiai, prasti aktyvios darbo rinkos politikos ir švietimo sistemų rezultatai, socialinė marginalių grupių atskirtis ir menkas darbo jėgos judumas. Todėl pripažįstama reikmė daugiametės finansinės programos (DFP) įgyvendinimo laikotarpiu (2014–2020 m.) užtikrinti konkrečią vienkartinę paramą darbuotojams, atleistiems dėl esminių pasaulio prekybos sistemos struktūrinių pokyčių, kuriuos nulėmė didėjanti gamybos procesų ir prekybos modelių globalizacija. Ši konkreti parama, kaip ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu, turėtų būti teikiama iš Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (EGF), kuris yra viena iš dabartinių specialiųjų priemonių, kurias mobilizavus neviršijamos išlaidų pagal DFP ribos. Tame pačiame komunikate Komisija nurodo, kad Sąjunga EGF paramą turėtų teikti ir tais atvejais, kai ištikus netikėtai krizei, sukėlusiai rimtų vietos, regiono ar nacionalinės ekonomikos sutrikdymų, atleidžiama daug darbuotojų. EGF aprėptis bus dar labiau išplėsta ėmus ūkininkams teikti pereinamojo laikotarpio paramą, skirtą padėti prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų, atsiradusių dėl Sąjungos sudarytų prekybos susitarimų, susijusių su žemės ūkio produktais. · Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF), kuris 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui buvo įsteigtas Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006[2], yra Sąjungos solidarumo ir paramos priemonė, skirta remti darbuotojus, atleistus dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių, kai dėl jų atleidimo regiono ar vietos ekonomika patiria didelį neigiamą poveikį. EGF, iš kurio bendrai finansuojamos aktyvios darbo rinkos politikos priemonės, tikslas – palengvinti darbuotojų reintegraciją nuo rimto ekonomikos sutrikdymo nukentėjusiose srityse, sektoriuose, teritorijose ar darbo rinkose. Atsižvelgdama į 2008 m. finansų ir ekonomikos krizės mastą ir pagreitį, Komisija savo parengtame Europos ekonomikos atkūrimo plane[3] numatė peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006. Svarbiausias šios peržiūros[4] tikslas, be tam tikrų nuolatinių pakeitimų, grindžiamų pirmųjų EGF veiklos metų rezultatais, buvo nuo 2009 m. gegužės 1 d. iki 2011 m. gruodžio 30 d. išplėsti EGF aprėptį, kad Sąjunga galėtų solidariai paremti dėl tiesioginių finansų ir ekonomikos krizės padarinių atleistus darbuotojus bei padidinti bendro finansavimo normą nuo 50 proc. iki 65 proc., taip sumažindama valstybėms narėms tenkančią naštą. Atsižvelgdama į dabartinę ekonominę padėtį ir biudžeto konsolidavimo reikmę, Komisija pasiūlė[5] vadinamosios „krizės išlygos“ laikino taikymo laikotarpį pratęsti iki 2013 m. gruodžio 31 d., t. y. iki Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 įgyvendinimo laikotarpio pabaigos. Svarbiausias šio pasiūlymo tikslas – užtikrinti EGF veiklos tęstinumą būsimuoju programavimo laikotarpiu, vadovaujantis pagrindiniais 2014–2020 m. DFP principais, ir išplėsti EGF aprėptį – paramą pradėti teikti ir ūkininkams. Atsižvelgiant į Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 tikslus, pasiūlymu siekiama Sąjungos lygmeniu parodyti solidarumą su atleistais darbuotojais, kurie buvo atleisti išskirtinėmis aplinkybėmis, ir remti jų greitą reintegraciją į darbo rinką. Tokie siekiai numatyti ir strategijoje „Europa 2020“. Visų pirma EGF lėšomis bus remiami darbuotojai, atleisti dėl esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių, kaip buvo numatyta ir Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 1 straipsnyje dėl EGF taikymo srities. Be to, EGF galės būti naudojamas ir netikėtų krizių atvejais, kai dėl jų smarkiai sutrinka vietos, regiono ar nacionalinė ekonomika. Netikėta krize būtų galima laikyti, pavyzdžiui, didelį svarbių prekybos partnerių ekonomikos nuosmukį, finansų sistemos žlugimą, kaip jau nutiko 2008 m., rimtą energijos ar būtiniausių prekių tiekimo sutrikimą, gaivalines nelaimes ir pan. EGF lėšomis taip pat bus remiami ūkininkai, kad galėtų prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų, atsiradusių dėl tam tikro prekybos susitarimo, pavyzdžiui, Sąjungos sudaryto susitarimo dėl žemės ūkio produktų. Tokius prekybos susitarimus planuojama po derybų sudaryti su MERCOSUR šalimis arba tai gali būti Pasaulio prekybos organizacijos pagal Dohos vystymosi darbotvarkę sudaryti susitarimai. Kad EGF išliktų vertinga Europos lygmens priemone, paraiška darbuotojams skirti EGF paramą gali būti pateikta, kai atleistų darbuotojų skaičius pasiekia nustatytą minimalią ribą. Įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006 sukaupta patirtis parodė, kad priimtina riba – 500 atleistų darbuotojų per tam tikrą ataskaitinį laikotarpį, tačiau nedidelėse darbo rinkose ar išskirtinėmis aplinkybėmis būtų paliekama galimybė teikti paraiškas atleidus ir mažiau darbuotojų. Žemės ūkio sektoriuje EGF parama būtų teikiama remiantis kitu pagrindu. Dėl prekybos susitarimų besiderančios Komisijos tarnybos teiks išankstinę informaciją apie tai, kuriems sektoriams ar produktams dėl prekybos susitarimų padidėjęs eksportas, tikėtina, padarys poveikį. Parafavus tokį prekybos susitarimą, Komisijos tarnybos toliau stebės sektorius ar produktus, kuriems gali daryti poveikį potencialiai smarkiai augantis importas į Sąjungą ir mažėjančios kainos, ir įvertins tikėtiną poveikį sektoriaus pajamoms. Tuo remdamasi Komisija nustatys žemės ūkio sektorius ar produktus ir prireikus regionus, kurie atitinka EGF paramos skyrimo reikalavimus. Valstybės narės galės teikti paraiškas skirti EGF paramą, tačiau jos turės įrodyti, kad reikalavimus atitinkančiuose sektoriuose patirta didelių su prekyba susijusių nuostolių, kad šiuose sektoriuose dirbantiems ūkininkams padarytas neigiamas poveikis ir kad nustatyti bei numatyti tą poveikį patiriantys ūkininkai. Siekiant užtikrinti, kad EGF parama būtų teikiama visiems darbuotojams, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio, sąvoka „darbuotojas“ apima ne tik pagal neterminuotas darbo sutartis dirbančius asmenis, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 1927/2006, bet ir pagal terminuotas darbo sutartis dirbančius asmenis, taip pat laikinuosius (per agentūrą įdarbintus) darbuotojus, labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkus ir vadovus bei savarankiškai dirbančius asmenis (įskaitant ūkininkus). EGF parama teikiama tik tam tikromis sąlygomis – kai darbuotojai atleidžiami iš darbo arba kai ūkininkams, įsigaliojus atitinkamam prekybos susitarimui, tenka pertvarkyti dalį veiklos, todėl pasiūlyme pateikiama konkrečių nuostatų, susijusių su atleidžiamų darbuotojų skaičiavimu. EGF padeda siekti strategijoje „Europa 2020“ iškeltų ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo tikslų. Todėl daugiausia dėmesio skiriama aktyvioms darbo rinkos priemonėms, kuriomis siekiama kuo greičiau rasti atleistiems darbuotojams stabilią darbo vietą. Šiame pasiūlyme, kaip ir Reglamente (EB) Nr. 1927/2006, finansinė parama iš EGF skiriama aktyvių darbo rinkos priemonių paketui. Pasyvių priemonių iš šio fondo finansuoti negalima, nes tai nesuderinama su strategijos „Europa 2020“ ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo siekiais. Išmokos gali būti mokamos tik tada, jei jos padeda atleistiems darbuotojams naudotis aktyviomis darbo rinkos politikos priemonėmis. Kad būtų užtikrinta pagrįsta išties aktyvių darbo rinkos politikos priemonių ir aktyvumą skatinančių išmokų pusiausvyra, suderintame aktyvių darbo rinkos priemonių pakete buvo nustatytas išmokų limitas. Ūkininkams, įskaitant ūkyje dirbančius ūkininko šeimos narius, skirtos priemonės bus daugiausia susijusios su atitinkamu mokymu, įgūdžių įgijimu ir konsultavimo paslaugomis, kurie padėtų jiems pertvarkyti veiklą, pradėti naują veiklą žemės ūkio ir (arba) kituose sektoriuose, taip pat gauti paramą pradinėms investicijoms pakeičiant arba pertvarkant veiklą, ir padėtų jiems, pakeitus veiklos struktūrą, geriau konkuruoti ir užsitikrinti tinkamą gyvenimo lygį. Taip pat būtų galima remti bendradarbiavimo veiklą, kuria būtų sukurta naujų rinkos galimybių, visų pirma smulkiems ūkininkams. EGF parama teikiama susiklosčius aplinkybėms, kurias paprastai sunku numatyti ir kurios susiklosto staiga, todėl EGF nėra susietas su DFP. Sprendimų priėmimo proceso trukmė ir procedūriniai reikalavimai mažina EGF veiksmingumą. Visoms su EGF susijusioms šalims turėtų rūpėti kuo labiau sutrumpinti laiką nuo paraiškos skirti EGF paramą pateikimo iki paramos išmokėjimo dienos ir supaprastinti bendrą tvarką: valstybės narės turėtų stengtis paraišką pateikti iš karto, kai tik tenkinami nustatyti kriterijai, Komisija turėtų nedelsdama vertinti gautas užpildytas paraiškas ir nuspręsti dėl jų atitikties reikalavimams, o biudžeto valdymo institucija – kuo skubiau priimti sprendimą dėl EGF lėšų skyrimo. Siekdama tenkinti metų pradžioje atsirandančius poreikius, metinės biudžetinės procedūros metu Komisija ir toliau siūlys atitinkamai biudžeto eilutei nustatyti minimalią mokėjimų asignavimo sumą. Atsižvelgiant į tai, kad numatyti Fondo paramos poreikių neįmanoma, dalį didžiausios metinės sumos būtina rezervuoti paraiškoms, pagal kurias finansinė parama bus išmokama po kiekvienų metų rugsėjo 1 d. Jeigu Fondo paramos poreikis viršys likusią sumą, Komisijos pasiūlymuose bus atsižvelgta į paramos žemės ūkio sektoriui DFP laikotarpiu nustatytą proporciją. EGF parama papildys valstybių narių nacionalinio, regioninio ir vietos lygmenų pastangas. Siekiant užtikrinti patikimą finansų valdymą, EGF negali imti finansuoti priemonių, kurios jau finansuojamos iš kitų Sąjungos fondų ir programų, įtrauktų į DFP. Be to, EGF finansinėmis lėšomis negalima pakeisti priemonių, kurių pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus turi imtis darbuotojus atleidžiančios įmonės. Siūloma biudžetinė procedūra grindžiama Tarpinstitucinio susitarimo projekto 13 punktu[6]. Kur tik įmanoma, procesas bus sutrumpintas ir suvienodintas. Atsižvelgiant į tai, kad iš EGF bendrai finansuojamos priemonės įgyvendinamos taikant pasidalijamąjį valdymą su valstybėmis narėmis, finansinės paramos mokėjimo tvarka ir toliau atitiks taikomą šiam Sąjungos biudžeto valdymo būdui. Be to, finansavimo tvarka turėtų būti atsižvelgta į veiksmų, kuriuos valstybės narės savo paraiškose pasiūlė atlikti pačios, mastą. Bendro finansavimo norma bus moduliuota ir sudarys 50 proc. viso priemonių paketo ir jo įgyvendinimo sąnaudų, o kai paraiškas pateiks valstybės narės, kurių teritorijoje yra bent vienas NUTS II lygmens regionas, atitinkantis struktūrinių fondų paramos pagal konvergencijos tikslą reikalavimus, bus galimybė normą padidinti iki 65 proc. Taip moduliuojant siekiama užtikrinti, kad, valstybei narei pritrūkus bendro finansavimo lėšų, nenukentėtų Sąjungos rodomas solidarumas su valstybių narių ir regionų darbuotojais, to siekiama ir aukštesnėmis struktūrinių fondų bendro finansavimo normomis. Vertindama tokias paraiškas, Komisija nuspręs, ar konkrečiu valstybės narės pasiūlytu atveju aukštesnė bendro finansavimo norma būtų pagrįsta. Vienas svarbiausių 2014–2020 m. siekių – užtikrinti, kad Sąjungos lygmens išlaidos būtų orientuotos į rezultatus, taigi, kad tų išlaidų poveikis ir rezultatas padėtų įgyvendinti strategiją „Europa 2020“ ir siekti jos tikslų. Siekiant pagrįsti su EGF susijusias išlaidas, DFP numatyta, kad bent 50 proc. EGF lėšomis remiamų darbuotojų per 12 mėn. turėtų rasti naują pastovų darbą. Valstybės narės po 15 mėn. teiks tarpines EGF paramos panaudojimo ataskaitas, kad Komisija galėtų stebėti, kaip joms sekasi siekti šio tikslo. Be to, vadovaujantis tais pačiais į rezultatus orientuotais siekiais, pasiūlymu valstybėms narėms suteikiama galimybė, Komisijai pritarus, iš dalies pakeisti planuotas aktyvias darbo rinkos priemones, jeigu per 24 mėn. įgyvendinimo laikotarpį paaiškėja, kad kitos priemonės būtų tinkamesnės ir padėtų pasiekti didesnę reintegraciją. · Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Kaip nustatyta Komunikate[7] dėl DFP, struktūriniai ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos veiksmai bus finansuojami iš struktūrinių fondų, įskaitant Europos socialinį fondą (ESF) ir Europos regioninės plėtros fondą (ERPF). Šio fondo lėšos bus skiriamos būtent esminiams strategijos „Europa 2020“ prioritetams įgyvendinti: skatinti užimtumą, investuoti į įgūdžių ugdymą, švietimą ir mokymąsi visą gyvenimą, užtikrinti socialinę įtrauktį ir kovą su skurdu, taip pat didinti institucinius pajėgumus ir užtikrinti veiksmingą viešąjį administravimą. Tiek ESF, tiek ERPF veikla įgyvendinama pagal daugiametes programas, kuriomis siekiama strateginių ilgalaikių tikslų, visų pirma pokyčių ir pertvarkų numatymo ir valdymo. O EGF savo ruožtu buvo įsteigtas, kad teiktų paramą išskirtinėmis aplinkybėmis ir daugiametėse programose nenumatytais atvejais. Kaip nurodyta tame pačiame Komunikate, bendroji žemės ūkio politika (BŽŪP) išlaikys dabartinę dviejų ramsčių struktūrą; pagal ją vien Sąjungos biudžeto lėšomis bus toliau tiesiogiai remiami ūkininkai ir rinkos priemonės. Įgyvendinant BŽŪP bus toliau tiekiamos konkrečios aplinkos viešosios gėrybės, didinamas žemės ūkio ir miškininkystės sektorių konkurencingumas, skatinamas ekonominės veiklos įvairinimas, didinama gyvenimo kaimo vietovėse kokybė, kaip numatyta pagal antrąjį ramstį ir visų pirma naudojant Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) paramą. Kaip ir struktūrinių fondų atveju, EŽŪFKP parama teikiama pagal daugiametes programas, kuriomis siekiama strateginių ilgalaikių tikslų. EGF buvo įsteigtas, be kita ko, Europos Sąjungai siekiant iš solidarumo tam tikrą laiką teikti paramą atleistiems darbuotojams ir ūkininkams, kuriems dėl išskirtinių aplinkybių ir daugiametėse programose nenumatytais atvejais tenka pakeisti arba pertvarkyti iki tol vykdytą žemės ūkio veiklą. Reikia siekti, kad Sąjungos ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos užtikrinimo priemonės būtų naudojamos kuo veiksmingiau, todėl renkantis priemonę reikia tinkamai įvertinti, kas nulėmė darbuotojų atleidimo priežastis – struktūriniai veiksniai ar laikinas užimtumo padėties pablogėjimas, sukeltas Reglamente numatytų veiksnių. · Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais EGF padeda siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų, o tai savo ruožtu padeda Sąjungai sustiprėti po krizės ir pasukti ekonomiką pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo keliu ir siekti aukšto užimtumo, produktyvumo ir socialinės sanglaudos lygio. Komisija komunikate „2020 m. Europa, Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“[8] pristatytoje pavyzdinėje iniciatyvoje „Globalizacijos erai pritaikyta pramonės politika“ išryškinamas EGF vaidmuo, visų pirma sparčiai perkeliant įgūdžius į besiformuojančius sparčiai augančius sektorius ir rinkas. · Poveikis pagrindinėms teisėms Pasiūlymas neturi poveikio pagrindinėms teisėms. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI · Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis 2011 m. sausio 25–26 d.[9] ir 2011 m. kovo 8 d.[10] įvyko suinteresuotųjų šalių konferencijos, skirtos EGF ateičiai aptarti. 2010 m. rugpjūčio 26 d. ir 2010 m. spalio 12 d. nusiuntus du su EGF ateitimi susijusius klausimynus valstybių narių ekspertams, o 2011 m. vasario 2 d. nusiuntus tokį klausimyną Europos socialinių partnerių organizacijoms bandyta surinkti duomenų apie EGF populiarumą[11]. Į klausimyno klausimus atsakė 25 valstybės narės ir vos kelios socialinių partnerių organizacijos, tačiau pastarosios aktyviai dalyvavo minėtose konferencijose. Su valstybių narių ekspertais toliau konsultuotasi 2010 m. rugsėjo 29–30 d. Porte[12] ir 2011 m. kovo 9 d. Briuselyje[13] vykusiuose posėdžiuose. Pagrindinis šių konsultacijų rezultatas – didžiulė parama ankstyvos intervencijos priemonei, taikytinai, kai atleidžiama daug darbuotojų. Tačiau visi konsultacijų dalyviai smarkiai kritikavo sudėtingas procedūras ir lėtą dabartinį sprendimų priėmimo procesą. · Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. · Poveikio vertinimas EGF poveikio vertinimas yra įtrauktas į Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato finansinių priemonių – Europos socialinio fondo (ESF), EGF, programos „Progress“, EURES ir mikrofinansų priemonės „Progress“ – poveikio vertinimą[14]. Poveikio vertinime svarstyti trys su EGF susiję variantai: – 1 variantas: niekas nekeičiama. EGF veikla toliau vykdoma be nuosavo biudžeto. Gavusi paraišką, biudžeto valdymo institucija spręstų, ar toje konkrečioje situacijoje reikėtų teikti paramą. Didžiausias šio varianto trūkumas – administracinėms procedūroms, susijusioms su sprendimų priėmimo procesu, sugaištas laikas. Didžiausi privalumai – priemonės lankstumas, visų pirma atsižvelgiant į iš esmės neįmanomą numatyti išlaidų pobūdį, masinio darbuotojų atleidimo problemos viešinimą Europos Parlamente, išsamų kiekvienos paraiškos išnagrinėjimą ir paties EGF populiarinimą. – 2 variantas: EGF veiklos sujungiama su ESF veikla. Didžiausi trūkumai – reikmė aiškiai paskirstyti biudžetą visu programavimo laikotarpiu, nepaisant fakto, kad masinių atleidimų iš anksto neįmanoma numatyti, galimas neatitikimas bendriems sanglaudos politikoje taikomiems skirstymo kriterijams, Sąjungos paramos politinio matomumo sumažėjimas, nes biudžeto valdymo institucija procese nebedalyvautų. Didžiausi privalumai – didesnis veiklos nuoseklumas ir papildomumas ESF atžvilgiu, trumpesnis sprendimų priėmimo procesas, EGF paraiškų supaprastinimas ir suvienodinimas, nes EGF galėtų naudotis ESF struktūromis, procedūromis, valdymo ir kontrolės sistemomis bei paprastesne ESF tvarka, taikoma tokiose srityse kaip tinkamų finansuoti išlaidų pripažinimas. – 3 variantas: EGF kaip savarankiškas fondas su savo nuosavu biudžetu. Pagrindiniai trūkumai – biudžetinio lankstumo praradimas, nes neįmanomoms numatyti išlaidoms reikėtų skirti fiksuotą sumą, įgyvendinimo mechanizmas (palyginti su 2 variantu, poveikis rezultatams būtų neigiamas, nes EGF negalėtų pasinaudoti ESF struktūromis, procedūromis ir supaprastinta tvarka) ir pavojus, kad EGF veikla dubliuotųsi su ESF veikla. Pagrindinis privalumas – Europos solidarumo viešinimas dideliu mastu. Iš poveikio vertinimo paaiškėjo, kad norint paspartinti EGF paramos teikimą pirmenybė turėtų būti teikiama 2 ir 3 variantams. Tačiau šie variantai taip pat kelia mažesnio veiksmingumo pavojų dėl paskirtų išteklių nepanaudojimo. Pagal 1 variantą procese dalyvauja politinių sprendimų priėmėjai – tai užtikrina aukščiausio laipsnio viešą Sąjungos įsipareigojimą didinti atleistų darbuotojų gerovę. Todėl priimtiniausias yra 1 variantas, pagal kurį ne tik užtikrinamas reikiamas lankstumas, kurio reikia norint veiksmingai išnaudoti turimus išteklius, bet ir nedaromas poveikis daugiametei finansinei programai. Be to, šis variantas leistų dar labiau supaprastinti įgyvendinimo mechanizmą ir taip padidinti atleistiems darbuotojams ir globalizacijos paveiktiems ūkininkams teikiamos paramos veiksmingumą. Šio pasiūlymo finansinė struktūra pagrįsta 1 variantu, t. y. konkrečia su DFP nesusieta priemone. Konkrečios nuostatos ir visų pirma EGF taisyklių pritaikymas ūkininkams buvo įvertinti atliekant ex ante vertinimą, kuris pridėtas prie šio pasiūlymo. Ex ante vertinime[15] svarstyti trys variantai: – 1 variantas. Veiksmų nesiimama. EGF veikla būtų toliau vykdoma pagal dabartines taisykles, iš dalies pakeistas nustatant vadinamąją „krizės išlygą“ ir tam tikrus reikalavimus atitinkančius veiksmus; – 2 variantas. Platesnis reikalavimus atitinkančių asmenų ratas. EGF veikla būtų toliau vykdoma pagal dabartines taisykles, iš dalies pakeistas nustatant vadinamąją „krizės išlygą“, ir tam tikrus reikalavimus atitinkančius veiksmus, kaip ir 1 varianto atveju, tačiau intervencijos kriterijai būtų pakeisti taip, kad paramą galėtų gauti ir laikinieji darbuotojai bei pagal terminuotas darbo sutartis dirbantys asmenys; – 3 variantas. Dar platesnis reikalavimus atitinkančių asmenų ratas ir veiksmų aprėptis. EGF veikla būtų vykdoma pagal 2 variantą, į reikalavimus atitinkančių asmenų sąrašą įtraukiant labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkus ir vadovus bei savarankiškai dirbančius asmenis (įskaitant ūkininkus) ir išplečiant reikalavimus atitinkančių veiksmų paketą, siekiant atsižvelgti į konkrečius savininkų ir vadovų poreikius. Įvertinus trijų minėtų variantų privalumus ir trūkumus, pasiūlymu išplečiama Fondo aprėptis ir imama remti tą darbo jėgos – tiek nuolatinių ir laikinųjų darbuotojų, tiek savininkų ar vadovų bei savarankiškai dirbančių asmenų – dalį, kuriai ekonominės veiklos globalizacija, staigi krizė ar prekybos susitarimai padarė neigiamą poveikį. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI · Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu siekiama užtikrinti EGF veiklos tęstinumą būsimu programavimo laikotarpiu, vadovaujantis pagrindiniais 2014–2020 m. DFP principais. EGF turėtų padėti Sąjungos lygmeniu solidariau remti dėl prekybos globalizacijos, dėl netikėtos krizės ar dėl prekybos susitarimų poveikio žemės ūkio sektoriui atleistus darbuotojus. · Teisinis pagrindas Sutartis dėl Europos Sąjungos veikimo, o ypač jos 175 straipsnio trečia pastraipa ir 42 ir 43 straipsniai. Vadovaujantis 175 straipsnio 3 dalimi, jei pasirodytų, kad reikia imtis konkrečių veiksmų, nesusijusių su struktūriniais fondais ir bendra žemės ūkio politika ir nekenkiančių priemonėms, kurių jau yra imtasi kitose Sąjungos politikos srityse, Europos Parlamentas ir Taryba gali imtis tokių veiksmų pagal įprastą teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavę su Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Regionų komitetu. Kalbant apie konkrečias su parama aktyviems ūkininkams susijusias šio reglamento nuostatas, EGF parama gali būti laikoma parama žemdirbystei ir veiksmu, kurio imamasi vadovaujantis aiškiai įvardytu Sąjungos žemės ūkio politikos tikslu. Todėl Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 42 ir 43 straipsniai yra tinkamas ūkininkams skirtų priemonių teisinis pagrindas. · Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas tik tuomet, jeigu pasiūlymas nepriklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai. Valstybės narės negali pačios deramai pasiekti tokio tikslo kaip Sąjungos lygmens solidarumo išskirtinėmis aplinkybėmis parodymas tai darbo jėgos daliai, kurią neigiamai paveikė globalizacija, staigi krizė ar prekybos susitarimai. Be to, atsižvelgiant į tai, kad EGF – visų valstybių narių solidarumą išreiškiantis fondas, minėto tikslo geriau siekti Sąjungos lygmeniu. Priimant sprendimą dėl EGF lėšų mobilizavimo bus būtinas abiejų biudžeto valdymo institucijų pritarimas, tokiu būdu parodant Sąjungos ir valstybių narių solidarumą. Taigi pasiūlymas padės siekti iškelto tikslo – išskirtinėmis aplinkybėmis užtikrinti Sąjungos solidarumą su darbą praradusiais darbuotojais ir Sąjungos piliečiais apskritai. · Proporcingumo principas Pagal proporcingumo principą šio pasiūlymo nuostatomis nesiekiama daugiau, nei būtina šiems tikslams pasiekti. Valstybėms narėms nustatytos prievolės atitinka poreikį padėti nukentėjusiems darbuotojams prisitaikyti prie kintančių aplinkybių ir greitai reintegruotis į darbo rinką. Sąjungai ir nacionalinėms valdžios institucijoms tenkanti administracinė našta ribojama tiek, kiek reikalinga, kad Komisija galėtų įgyvendinti savo įsipareigojimus vykdant Sąjungos biudžetą. Kadangi finansinė parama valstybėms narėms yra išmokama laikantis pasidalijamojo valdymo principo, valstybės narės turės teikti finansinės paramos panaudojimo ataskaitas. · Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl toliau nurodytos priežasties. Sąjungos lygmens solidarumo tikslą galima pasiekti tik tiesiogiai taikoma teisine priemone. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI EGF – viena iš specialių priemonių, neįtrauktų į DFP, kurios didžiausia suma nuo 2014 m. sausio mėn. iki 2020 m. gruodžio 31 d. sudaro 3 mlrd. eurų, o paramos žemės ūkio sektoriui suma neviršija 2,5 mlrd. eurų (2011 m. kainomis). Jo valdymas grindžiamas Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo projekto 13 punktu[16]. EGF paramos didžiausia metinė suma negali viršyti 429 mln. EUR. 5. NEPRIVALOMI ELEMENTAI 2011/0269 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo (2014–2020 m.) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 175 straipsnio 3 pastraipą ir 42 bei 43 straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą, perdavę įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[17], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[18], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadovų Taryba sutiko su Komisijos pasiūlymu pradėti naują strategiją „Europa 2020“. Vienas iš trijų strategijos „Europa 2020“ prioritetų yra integracinis augimas, kuris užtikrinamas keliant užimtumo lygį, investuojant į įgūdžių ugdymą, kovojant su skurdu, modernizuojant darbo rinkas, švietimo ir socialinės apsaugos sistemas, kad žmonės galėtų numatyti pokyčius ir juos įveikti bei sukurti glaudžią visuomenę; (2) 2006 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (EB) Nr. 1927/2006 2007 m. sausio 1 d. – 2013 m. gruodžio 31 d. finansinės programos laikotarpiui buvo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF)[19], kurio tikslas – užtikrinti ES solidarumą su darbuotojais, atleistais dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių ir padėti jiems greitai reintegruotis į darbo rinką. Šis pirminis EGF tikslas tebegalioja; (3) Komisijos komunikate Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“[20] pripažįstamas svarbus EGF, kaip lankstaus fondo, remiančio darbo netekusius darbuotojus ir padedančio jiems kuo greičiau rasti kitą darbą, vaidmuo. Todėl daugiametės finansinės programos (DFP) įgyvendinimo laikotarpiu – 2014 m. sausio 1 d. – 2020 m. gruodžio 31 d. – Sąjunga turėtų toliau teikti konkrečią vienkartinę paramą dėl rimto ekonomikos sutrikdymo nukentėjusiose srityse, sektoriuose, teritorijose ar darbo rinkose atleistiems darbuotojams, kad palengvintų jų reintegraciją į darbo rinką. Atsižvelgiant į EGF tikslą – teikti paramą ypatingos skubos ir nenumatytomis aplinkybėmis, EGF turėtų veikti nepriklausomai nuo daugiametės finansinės programos; (4) Reglamento (EB) Nr. 1927/2006 taikymo sritis buvo išplėsta 2009 m. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 546/2009[21], pagal kurį, remiantis Europos ekonomikos atkūrimo planu, buvo pradėta remti darbuotojus, kurie buvo atleisti dėl pasaulinės ekonomikos ir finansų krizės. Kad EGF galėtų reaguoti būsimose kritinėse situacijose, reikėtų išplėsti jo aprėptį taip, kad parama būtų teikiama tiems darbuotojams, kurie netenka darbo dėl netikėtos krizės sukelto rimto ekonomikos sutrikdymo, kaip jau nutiko 2008 m. prasidėjus finansų ir ekonomikos krizei; (5) vadovaujantis komunikatu „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, reikėtų išplėsti EGF aprėptį, kad ūkininkams būtų padedama prisitaikyti prie naujų rinkos sąlygų, atsiradusių dėl tarptautinių prekybos susitarimų, taikomų žemės ūkio sektoriuje, dėl kurių nukentėjusiems ūkininkams tenka pakeisti arba iš esmės pertvarkyti žemės ūkio veiklą, siekiant jiems padėti, pakeitus veiklos struktūrą, geriau konkuruoti arba imtis su žemės ūkiu nesusijusios veiklos; (6) kad būtų išlaikytas išties europinis EGF matmuo, paraiška skirti paramą turėtų būti pateikta tik tuomet, kai atleistų darbuotojų skaičius pasiekia tam tikrą minimalią ribą. Mažose darbo rinkose, pavyzdžiui, mažose valstybėse narėse ar atokiuose regionuose, ir išskirtinėmis aplinkybėmis paraiškas galima teikti ir esant mažesniam atleistų darbuotojų skaičiui. Ūkininkams taikytinus būtinuosius kriterijus Komisija nustato atsižvelgdama į kiekvieno prekybos susitarimo padarinius; (7) visiems atleistiems darbuotojams, nepriklausomai nuo jų darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio, turėtų būti suteikiamos vienodos teisės gauti EGF paramą. Todėl taikant šį reglamentą atleistais darbuotojais taip pat turėtų būti laikomi pagal terminuotas darbo sutartis dirbantys asmenys, laikinieji darbuotojai, labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkai ir vadovai bei savarankiškai dirbantys asmenys, kuriems tenka pakeisti veiklą, ir ūkininkai, kuriems tenka pakeisti veiklą arba ją pertvarkyti, kad prisitaikytų prie naujos padėties rinkoje, susidariusios įsigaliojus prekybos susitarimams; (8) kalbant apie ūkininkus, EGF paramą turėtų gauti ir nukentėjusieji nuo Sąjungos sudarytų dvišalių susitarimų pagal GATT XXIV straipsnį arba daugiašalių PPO susitarimų. Ji būtų skiriama ūkininkams keičiantiems arba pertvarkantiems savo ankstesnę žemės ūkio veiklą laikotarpiu, prasidedančiu tokio prekybos susitarimo parafavimo dieną ir pasibaigiančiu praėjus trejiems metams nuo visiško jo įgyvendinimo; (9) EGF finansinė parama visų pirma turėtų būti skirta aktyvioms darbo rinkos priemonėms, kuriomis siekiama paspartinti atleistų darbuotojų reintegraciją į darbo rinką tame pačiame ar kitame veiklos sektoriuje, įskaitant žemės ūkio sektorių. Piniginės išmokos suderintame individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų pakete turėtų būti ribojamos; (10) rengdamos suderintą aktyvių darbo rinkos politikos priemonių paketą, valstybės narės pirmenybę turėtų teikti toms priemonėms, kurios geriausiai padėtų didinti atleistų darbuotojų galimybes įsidarbinti. Valstybės narės turėtų siekti, kad per 12 mėn. nuo paraiškos pateikimo dienos į darbo rinką reintegruotųsi bent 50 proc. remtinų darbuotojų; (11) kad parama atleistiems darbuotojams būtų veiksminga ir greita, valstybės narės turėtų padaryti viską, ką gali, kad teikiamos paraiškos būtų tinkamai užpildytos. Papildoma informacija turėtų būti teikiama tik išimtiniais atvejais ir tik tam tikru laikotarpiu; (12) vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais, EGF finansinė parama neturėtų pakeisti paramos priemonių, kurios atleistiems darbuotojams teikiamos iš Sąjungos struktūrinių fondų ar pagal kitas Sąjungos politines priemones ar programas; (13) reikėtų įtraukti specifines informavimo apie EGF paraiškas ir rezultatus bei komunikacijos nuostatas. Be to, siekiant veiksmingesnio plačiosios visuomenės informavimo ir tvirtesnio ryšio tarp Komisijos iniciatyva vykdomų komunikacijos veiksmų, šiuo reglamentu komunikacijos veiklai skirti ištekliai taip pat turėtų būti naudojami koordinuotai komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jeigu ji susijusi su bendrais šio reglamento tikslais; (14) siekdama užtikrinti, kad, valstybei narei pritrūkus bendro finansavimo lėšų, nenukentėtų Sąjungos rodomas solidarumas su darbuotojais, bendro finansavimo norma turėtų būti moduliuota ir sudaryti daugiausiai 50 proc. viso priemonių paketo ir jo įgyvendinimo sąnaudų, o kai paraiškas pateiks valstybės narės, kurių teritorijoje yra bent vienas NUTS II lygmens regionas, atitinkantis struktūrinių fondų paramos pagal konvergencijos tikslą reikalavimus, bus galimybė normą padidinti iki 65 proc.; (15) siekiant palengvinti šio reglamento įgyvendinimą, tinkamomis finansuoti išlaidos laikomos nuo tos dienos, kai valstybė narė patiria su EGF įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų, arba nuo tos dienos, kai valstybė narė pradeda teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas, o paramą teikiant ūkininkams – nuo Komisijos dokumente, priimtame vadovaujantis 4 straipsnio 3 dalimi, nustatytos dienos; (16) siekiant patenkinti kiekvienų metų paskutiniais mėnesiais atsirandančius poreikius, reikia užtikrinti, kad rugsėjo 1 d. bent vienas ketvirtadalis didžiausios metinės EGF sumos liktų nepanaudotas. Likusiu metų laikotarpiu finansinė parama skiriama atsižvelgiant į paramos ūkininkams bendrą viršutinę ribą, nustatytą daugiametėje finansinėje programoje; (17) [data] Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituciniame susitarime dėl bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo[22] (toliau – Tarpinstitucinis susitarimas) nustatytas EGF biudžeto pagrindas; (18) gindamos atleistų darbuotojų interesus, valstybės narės ir Sąjungos institucijos, dalyvaujančios su EGF susijusių sprendimų priėmimo procese, turėtų padaryti viską, ką gali, kad sutrumpintų paraiškų nagrinėjimo laiką ir supaprastintų procedūras; (19) kad Komisija galėtų nuolat stebėti EGF paramos poveikį, valstybės narės turėtų teikti tarpines ir galutines EGF paramos panaudojimo ataskaitas; (20) valstybės narės turėtų likti atsakingos už finansinės paramos panaudojimą ir Sąjungos lėšomis finansuojamų veiksmų valdymą ir kontrolę, kaip nustatyta 2002 m. birželio 25 d. Tarybos reglamente (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento (Finansinis reglamentas)[23]. Valstybės narės turėtų pagrįsti iš EGF gautos finansinės paramos panaudojimą; (21) valstybės narės negali pačios deramai pasiekti šio reglamento tikslų ir, atsižvelgiant į tų tikslų mastą ir svarbą, būtų tikslingiau jų siekti Sąjungos lygmeniu, todėl, Sąjunga, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo, gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Tikslai Šiuo reglamentu daugiametės finansinės programos laikotarpiui – nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. – įsteigiamas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (toliau – EGF). EGF tikslas – prisidėti prie Sąjungos ekonomikos augimo ir užimtumo didinimo, užtikrinant Sąjungos solidarumą su darbuotojais, atleistais dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių, su žemės ūkiu susijusių prekybos susitarimų ar netikėtos krizės, ir teikiant finansinę paramą, skirtą padėti jiems greitai reintegruotis į darbo rinką arba pakeisti ar pertvarkyti jų žemės ūkio veiklą. Veiksmais, kuriems Fondo finansinė parama skiriama pagal 2 straipsnio a ir b punktus, siekiama užtikrinti, kad bent 50 proc. šiuose veiksmuose dalyvavusių darbuotojų per metus nuo paraiškos dienos rastų stabilų darbą. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas valstybių narių paraiškoms skirti finansinę paramą darbuotojams: (a) atleistiems dėl globalizacijos sukeltų esminių pasaulio prekybos struktūrinių pokyčių, visų pirma pasireiškiančių smarkiai augančiu importu į Sąjungą, sparčiai mažėjančia Sąjungos tam tikro sektoriaus rinkos dalimi ar veiklos perkėlimu į narėmis nesančias šalis, kai dėl jų atleidimo vietos, regiono ar nacionalinė ekonomika patiria didelį neigiamą poveikį; (b) atleistiems dėl rimtų vietos, regiono ar nacionalinės ekonomikos sutrikdymų, kuriuos sukėlė netikėta krizė, jei įrodyta tiesioginė darbuotojų atleidimo ir tos krizės sąsaja; (c) pakeičiantiems arba pertvarkantiems vykdytą žemės ūkio veiklą laikotarpiu, prasidedančiu Sąjungos prekybos susitarimo, kuriuo nustatomos prekybos žemės ūkio sektoriuje liberalizavimo priemonės, parafavimo dieną ir pasibaigiančiu praėjus trejiems metams nuo visapusiško šių priemonių įgyvendinimo, su sąlyga, kad šios prekybos priemonės nulėmė didelį tam tikro žemės ūkio produkto ar produktų importo į Sąjungą padidėjimą ir reikšmingą tokių produktų kainų Sąjungos arba, jei tinkama, nacionaliniu ar regioniniu lygmeniu sumažėjimą. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamos „darbuotojo“ sąvokos apibrėžtys: (a) darbuotojas – pagal neterminuotas darbo sutartis dirbantis asmuo, kurio darbo sutartis ar darbo santykiai vykdomi kaip nustatyta 4 straipsnyje arba (b) darbuotojas – pagal terminuotas darbo sutartis dirbantis asmuo, kaip nustatyta Tarybos direktyvoje 1999/70/EB[24], kurio darbo sutartis ar darbo santykiai vykdomi kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalies a arba b punkte ir nutraukiami ir neatnaujinami per atitinkamame 4 straipsnio punkte nurodytą laikotarpį arba (c) darbuotojas – laikinasis darbuotojas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2008/104/EB[25] 3 straipsnyje, kurį įdarbinusi įmonė yra įmonė, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalies a arba b punktuose, ir kurių darbas juos įdarbinusiose įmonėse baigiamas ir neatnaujinamas per atitinkamame 4 straipsnio punkte nurodytą laikotarpį arba (d) darbuotojas – labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkas ar vadovas, taip pat savarankiškai dirbantis asmuo (įskaitant ūkininkus) ir visi tame pačiame versle dirbantys šeimos nariai, su sąlyga, kad ūkininkas produktus, kuriems daro poveikį atitinkamas prekybos susitarimas, gamino dar prieš įgyvendinant priemones tam tikrame sektoriuje. 4 straipsnis Intervencijos kriterijai 1. EGF finansinė parama teikiama, jei tenkinama viena iš 2 straipsnio a, b ar c punktuose išdėstytų sąlygų, kai: (a) per keturių mėnesių laikotarpį valstybės narės įmonė atleidžia ne mažiau kaip 500 darbuotojų, įskaitant darbuotojus, kuriuos atleido tiekėjai ar tolesnės gamybos grandies įmonės; (b) per devynių mėnesių laikotarpį įmonės, visų pirma mažos ir vidutinės, veikiančios viename NACE 2 red. skyriaus ekonomikos sektoriuje ir esančios viename regione arba dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II lygį arba daugiau nei dviejuose gretimuose regionuose pagal NUTS II lygmenį, atleidžia ne mažiau kaip 500 darbuotojų, su sąlyga, kad dviejuose gretimuose regionuose sudėjus drauge buvo atleista daugiau kaip 500 darbuotojų. 2. Mažose darbo rinkose arba paraišką teikiančios valstybės narės tinkamai pagrįstomis išskirtinėmis aplinkybėmis pagal šį straipsnį teikiama paraiška skirti finansinę paramą gali būti laikoma priimtina, net jei nevisiškai atitinka 1 dalies a arba b punktuose nustatytus kriterijus, kai darbuotojų atleidimas turi didelės įtakos užimtumo lygiui ir vietos ekonomikai. Valstybės narės nurodo, kurių iš 1 dalies a arba b punktuose nustatytų intervencijos kriterijų nevisiškai laikomasi. 3. Kai, parafavus prekybos susitarimą Komisija, remdamasi turima informacija, duomenimis ir analize, mano, kad 2 straipsnio c punkte ūkininkams nustatytas paramos skyrimo sąlygas greičiausiai tenkina didelis ūkininkų skaičius, ji priima deleguotuosius aktus, kaip nustatyta 24 straipsnyje, kuriuose nustato neigiamą poveikį patiriančius reikalavimus atitinkančius sektorius ar produktus, prireikus, poveikį patiriančias geografines vietoves, didžiausią galimos Sąjungos lygmens paramos sumą, ataskaitinius laikotarpius ir ūkininkų atrankos reikalavimus bei išlaidų tinkamumo laikotarpį, taip pat galutinį paraiškų pateikimo terminą ir prireikus tų paraiškų turinį pagal 8 straipsnio 2 dalį. 4. Kai labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkai ir vadovai bei savarankiškai dirbantys asmenys pakeičia arba, jei jie ūkininkai, pertvarko vykdytą veiklą, taikant šį reglamentą tai laikoma atleidimu. 5 straipsnis Atleistų darbuotojų skaičiaus apskaičiavimas Siekiant suskaičiuoti 4 straipsnio 1 dalyje nurodytus atleistus darbuotojus, atleidimu laikoma: (a) pagal neterminuotas darbo sutartis dirbančių asmenų arba pagal terminuotas darbo sutartis, kurios nutraukiamos anksčiau laiko, dirbančių asmenų atleidimas nuo: (1) darbdavio individualaus įspėjimo apie darbuotojo atleidimą arba darbo sutarties nutraukimą dienos arba (2) darbo sutarties nutraukimo de facto dienos, prieš jai baigiant galioti arba (3) dienos, kurią darbdavys, vadovaudamasis Tarybos direktyvos 98/59/EB[26] 3 straipsnio 1 dalimi, kompetentingai valdžios institucijai raštu praneša apie planuojamą kolektyvinį atleidimą iš darbo; šiuo atveju paraišką teikianti valstybė narė iki paraiškos vertinimo pabaigos pateikia Komisijai papildomos informacijos apie faktinį atleistų darbuotojų skaičių, kaip nustatyta 4 straipsnio 1 dalyje; (b) pagal terminuotas darbo sutartis dirbančių asmenų ir laikinųjų darbuotojų atleidimas nuo: (1) darbo sutarties nutraukimo de facto dienos arba (2) paskyrimo dirbti laikinai įdarbinusioje įmonėje pabaigos arba (3) atleidimo dienos. (c) Labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkų ir vadovų bei savarankiškai dirbančių asmenų (įskaitant ūkininkus) atleidimu laikomas jų atleidimas nuo veiklos nutraukimo, kurį nulėmė vienas iš 2 straipsnyje nustatytų veiksnių, dienos, kaip nustatyta nacionaliniuose teisės aktuose ar kituose teisės aktuose, arba nuo dienos, nurodytos Komisijos deleguotajame akte, priimtame pagal 4 straipsnio 3 dalį. Valstybės narės konkrečiai nurodo, kaip skaičiuojami atleisti kiekvienos į paraišką įtrauktos įmonės darbuotojai ir savarankiškai dirbantys asmenys. 6 straipsnis Reikalavimus atitinkantys darbuotojai Paraišką teikianti valstybė narė gali teikti individualiems poreikiams pritaikytas EGF bendrai finansuojamas paslaugas nukentėjusiems darbuotojams, kurie gali būti: (a) visi darbuotojai, atleisti, kaip nustatyta 5 straipsnyje, per 4 straipsnio 1, 2 arba 3 dalyje nustatytą laikotarpį, (b) darbuotojai, atleisti prieš prasidedant 4 straipsnio 1 dalies a punkte arba 2 dalyje nustatytam laikotarpiui arba jam pasibaigus, jei pagal 4 straipsnio 2 dalį pateikta paraiška neatitinka 4 straipsnio 1 dalies a punkte nustatytų kriterijų, (c) ūkininkai, dėl Sąjungos parafuoto prekybos susitarimo pakeičiantys arba pertvarkantys vykdytą žemės ūkio veiklą, kaip nustatyta deleguotajame akte, priimtame pagal 4 straipsnio 3 dalį. Darbuotojai, nurodyti b punkte, laikomi atitinkančiais reikalavimus, jeigu jie buvo atleisti po to, kai bendrai paskelbta apie planuojamą darbuotojų atleidimą ir galima nustatyti aiškų priežastinį ryšį su atleidimą ataskaitiniu laikotarpiu paskatinusiu įvykiu. 7 straipsnis Reikalavimus atitinkantys veiksmai 1. Finansinė parama gali būti skiriama įgyvendinti suderintame individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų pakete nustatytas aktyvias darbo rinkos priemones, padedančias atleistiems darbuotojams reintegruotis į darbo rinką ar pradėti dirbti savarankiškai, arba, ūkininkų ateju, pakeisti ar pertvarkyti jų ankstesnę veiklą. Suderintą individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą, be kita ko, gali sudaryti: (a) pagalba ieškant darbo, profesinis orientavimas, konsultavimas, mentorystė, pagalba gauti tą patį darbą kitur, verslumo skatinimas, pagalba pradėti savarankišką veiklą ar verslą arba pakeisti ar pertvarkyti veiklą (įskaitant investicijas į materialųjį turtą), bendradarbiavimo veikla, konkretiems poreikiams pritaikytas mokymas ir perkvalifikavimas, įskaitant informacijos ir ryšių technologijų įgūdžių ugdymą, bei įgytos patirties sertifikavimas; (b) specialios laikinos priemonės, pavyzdžiui, išmokos, mokamos darbo ieškančiam asmeniui, įdarbinimą skatinančios išmokos darbdaviams, judumo išmokos, dienpinigiai arba stipendijos (įskaitant slaugymo išmokas ir išmokas laikino pavadavimo paslaugoms), mokamos tik dokumentais pagrįstu aktyvios darbo paieškos laikotarpiu arba mokymo(si) visą gyvenimą laikotarpiu; (c) priemonės, kuriomis socialiai remtini arba vyresnio amžiaus darbuotojai skatinami likti darbo rinkoje arba grįžti į ją. Su b punkte nustatytomis priemonėmis susijusios išlaidos negali viršyti 50 proc. visų šioje dalyje paminėtų suderinto individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo išlaidų. Pradedančiųjų savarankišką veiklą ar verslą arba pakeičiančių ar pertvarkančių veiklą asmenų investicijos į materialųjį turtą negali viršyti 35 000 EUR. 2. EGF finansinė parama neskiriama šioms priemonėms: (a) 1 dalies b punkte išvardytoms specialioms laikinoms priemonėms, taikomoms nereikalaujant aktyvaus remiamų darbuotojų dalyvavimo ieškant darbo arba mokantis; (b) veiksmams, už kuriuos pagal nacionalinę teisę ar kolektyvinius susitarimus atsako įmonės. 3. Paraišką teikiančios valstybės narės iniciatyva finansinė parama gali būti teikiama parengiamajai, valdymo, informavimo ir viešinimo, kontrolės ir ataskaitų teikimo veiklai. 8 straipsnis Paraiškos 1. Valstybė narė užpildytas paraiškas Komisijai pateikia per 12 savaičių nuo dienos, kurią tenkinami 4 straipsnio 1 ar 2 dalyje nustatyti kriterijai arba, jei taikoma, iki Komisijos pagal 4 straipsnio 3 dalį nustatyto termino. Išskirtinėmis ir tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis paraišką teikianti valstybė narė per šešis mėnesius nuo paraiškos pateikimo dienos gali ją papildyti pateikdama daugiau informacijos; po to Komisija vertina paraišką remdamasi turima informacija. Komisija paraišką įvertina per 12 savaičių nuo pilnai užpildytos paraiškos pateikimo dienos arba, jei paraiška buvo nepilnai užpildyta – per šešis mėnesius nuo pirminės paraiškos pateikimo dienos, pasirenkant ankstesnę datą. 2. Paraiškoje turi būti pateikta tokia informacija: (a) analizė, pagrindžianti darbuotojų atleidimo sąsają su esminiais pasaulio prekybos struktūriniais pokyčiais, rimtais vietos, regiono ar nacionalinės ekonomikos sutrikdymais, kuriuos sukėlė netikėta krizė, naujomis rinkos sąlygomis žemės ūkio sektoriuje valstybėje narėje, atsiradusiomis dėl Europos Sąjungos parafuoto prekybos susitarimo pagal GATT XXIV straipsnį arba daugiašalio PPO narių parafuoto susitarimo, laikantis 2 straipsnio c punkto. Ši analizė grindžiama tinkamiausio lygmens statistiniais duomenimis ir kita informacija, kad būtų įvertinta atitiktis intervencijos kriterijams, nustatytiems 4 straipsnyje; (b) atleistų darbuotojų skaičius pagal 5 straipsnį ir įvykių, lėmusių jų atleidimą, paaiškinimas; (c) prireikus darbuotojus atleidžiančių įmonių, tiekėjų ar tolesnės gamybos grandies įmonių, sektorių išvardijimas ir remtinų darbuotojų kategorijos; (d) tikėtinas darbuotojų atleidimo poveikis vietos, regiono ar nacionalinei ekonomikai ir užimtumui; (e) preliminarus remtiniems darbuotojams skirto suderinto individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo kiekvienos priemonės biudžetas; (f) data, kada pradėta arba planuojama pradėti teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas atleistiems darbuotojams ir pradėti EGF paramos panaudojimo veiklą, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 ir 3 dalyse; (g) tvarka, pagal kurią buvo konsultuotasi su socialiniais partneriais ar kitomis susijusiomis organizacijomis; (h) patvirtinimas, kad prašoma EGF parama atitinka procedūrines ir materialines Sąjungos valstybės pagalbos taisykles, ir patvirtinimas, kad individualiems poreikiams pritaikytos paslaugos nepakeičia priemonių, kurias įmonės privalo taikyti pagal nacionalinius teisės aktus arba kolektyvines sutartis; (i) nacionalinio bendro finansavimo šaltiniai; (j) prireikus, bet kokie kiti reikalavimai, kurie gali būti nustatyti pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtame deleguotajame akte. 3. Remdamasi 2 dalyje nurodyta informacija ir bet kokia papildoma paraišką teikiančios valstybės narės per 1 dalyje nurodytą laikotarpį pateikta informacija, Komisija, konsultuodamasi su valstybe nare, vertina, ar tenkinamos finansinės paramos skyrimo sąlygos. 9 straipsnis Papildomumas, atitiktis ir koordinavimas 1. Parama atleistiems darbuotojams papildomi valstybių narių nacionalinio, regioninio ir vietos lygmens veiksmai. 2. Finansinė parama teikiama tik tiek, kiek yra būtina norint pademonstruoti solidarumą ir paramą pavieniams atleistiems darbuotojams. EGF remiama veikla atitinka Sąjungos ir nacionalinę teisę, įskaitant valstybės pagalbos taisykles. 3. Komisija ir paraišką teikianti valstybė narė pagal savo kompetenciją užtikrina iš Sąjungos fondų teikiamos paramos koordinavimą. 4. Paraišką teikianti valstybė narė užtikrina, kad finansuojami konkretūs veiksmai nebūtų remiami ir pagal kitas Sąjungos finansines priemones. 10 straipsnis Moterų ir vyrų lygybė bei nediskriminavimas Komisija ir valstybės narės užtikrina, kad įvairiais finansinės paramos įgyvendinimo etapais būtų skatinama moterų ir vyrų lygybė bei atsižvelgiama į lyčių integracijos aspektą. Komisija ir valstybė narė imasi reikiamų veiksmų, kad įvairiais finansinės paramos gavimo ir įgyvendinimo etapais užkirstų kelią bet kokiai diskriminacijai dėl lyties, rasinės ar etninės kilmės, religijos ar įsitikinimų, negalios, amžiaus, seksualinės orientacijos, darbo sutarties ar darbo santykių pobūdžio. 11 straipsnis Techninė pagalba Komisijos iniciatyva 1. Komisijos iniciatyva, jei skiriama iki 0,5 proc. EGF paramos didžiausios metinės sumos, EGF lėšomis gali būti finansuojama parengiamoji, stebėsenos, duomenų rinkimo ir žinių bazės kūrimo veikla, būtina EGF paramai įgyvendinti. Jomis taip pat gali būti finansuojama administracinė ir techninė pagalba, informavimas ir komunikacija, taip pat audito, kontrolės ir vertinimo veikla, būtina šiam reglamentui įgyvendinti. 2. Neviršijant 1 dalyje nurodytos sumos, biudžeto valdymo institucija kiekvienų metų pradžioje, remdamasi Komisijos pasiūlymu, skiria tam tikrą sumą techninei pagalbai teikti. 3. 1 dalyje išvardyta veikla vykdoma vadovaujantis Finansiniu reglamentu bei įgyvendinimo taisyklėmis, taikomomis šiai biudžeto vykdymo formai. 4. Komisijos techninė pagalba apima informacijos teikimą ir valstybių narių konsultavimą EGF naudojimo, stebėjimo ir vertinimo klausimais. Komisija informaciją apie EGF naudojimą taip pat gali teikti Europos ir nacionaliniams socialiniams partneriams. 12 straipsnis Informavimas, komunikacija ir viešinimas 1. Paraišką teikianti valstybė narė teikia informaciją apie finansuojamą veiklą ir ją viešina. Informacija skiriama remtiniems darbuotojams, vietos ir regiono valdžios institucijoms, socialiniams partneriams, žiniasklaidai ir plačiajai visuomenei. Joje pabrėžiamas Sąjungos vaidmuo ir užtikrinama, kad EGF parama būtų aiškiai matoma. 2. Komisija parengia interneto svetainę, prieinamą visomis Sąjungos kalbomis, kurioje teikia informaciją apie EGF, paraiškų teikimo gaires, informaciją apie patvirtintas ir atmestas paraiškas, pabrėždama biudžeto valdymo institucijos vaidmenį. 3. Komisija įgyvendina veiklą, susijusią su informacija ir komunikacija apie EGF paraiškas ir rezultatus. 4. Šiuo reglamentu komunikacijos veiklai skirti ištekliai taip pat naudojami koordinuotai komunikacijos apie Sąjungos politikos prioritetus veiklai, jeigu ji susijusi su bendrais šio reglamento tikslais. 13 straipsnis Finansinės paramos nustatymas 1. Komisija, remdamasi pagal 8 straipsnio 3 dalį atliktu vertinimu, ypač atsižvelgdama į remtinų darbuotojų skaičių, siūlomus veiksmus ir numatomas sąnaudas, kuo greičiau įvertina ir pasiūlo finansinės paramos, jei ji skiriama, sumą, kuri negali viršyti turimų išteklių. Ši suma negali viršyti 50 proc. visų 8 straipsnio 2 dalies e punkte nurodytų numatytų sąnaudų arba 65 proc. šių sąnaudų, kai paraišką pateikė valstybė narė, kurios teritorijoje yra bent vienas NUTS II lygmens regionas, atitinkantis struktūrinių fondų paramos pagal konvergencijos tikslą reikalavimus. Vertindama tokias paraiškas Komisija nusprendžia, ar 65 proc. bendro finansavimo norma yra pagrįsta. 2. Jei Komisija, remdamasi pagal 8 straipsnio 3 dalį atliktu vertinimu, padaro išvadą, kad šiame reglamente nustatytos finansinės paramos skyrimo sąlygos yra įvykdytos, ji skubiai inicijuoja 15 straipsnyje nustatytą procedūrą. 3. Jei Komisija, remdamasi pagal 8 straipsnio 3 dalį atliktu vertinimu, padaro išvadą, kad šiame reglamente nustatytos finansinės paramos skyrimo sąlygos nėra įvykdytos, ji kiek įmanoma greičiau apie tai praneša paraišką pateikusiai valstybei narei. 14 straipsnis Išlaidų tinkamumas Išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti iš finansinės paramos nuo 8 straipsnio 2 dalies h punkte nustatytos dienos, kai valstybė narė pradeda remtiniems darbuotojams teikti individualiems poreikiams pritaikytas paslaugas arba kai patiriama su EGF įgyvendinimu susijusių administracinių išlaidų, kaip nustatyta 7 straipsnio atitinkamai 1 ir 3 dalyse. Ūkininkų išlaidos laikomos tinkamomis finansuoti nuo deleguotajame akte, priimtame vadovaujantis 4 straipsnio 3 dalimi, nustatytos dienos. 15 straipsnis Biudžetinė procedūra 1. Susitarimai dėl EGF atitinka Tarpinstitucinio susitarimo 13 punktą. 2. Su EGF susiję asignavimai nustatomi Europos Sąjungos bendrajame biudžete kaip atidėjiniai. 3. Komisija, padariusi išvadą, kad EGF lėšų mobilizavimo sąlygos yra tenkinamos, teikia pasiūlymą jas skirti. Sprendimą skirti EGF lėšas drauge priima abi biudžeto valdymo institucijos. Taryba sprendžia kvalifikuota balsų dauguma, o Europos Parlamentas visų savo narių balsų dauguma ir trijų penktadalių balsavusių narių balsų dauguma. Komisija, siūlydama Sprendimą skirti EGF lėšas, abiem biudžeto valdymo institucijoms taip pat pateikia pasiūlymą pervesti lėšas į atitinkamas biudžeto eilutes. Nesutarimo atveju pradedama trišalio dialogo procedūra. Su EGF susiję pervedimai atliekami vadovaujantis Finansiniu reglamentu. 4. Drauge su siūlomu Sprendimu skirti EGF lėšas Komisija priima Sprendimą dėl finansinės paramos, kaip įgyvendinimo aktą, kuris įsigalioja tą dieną, kai biudžeto valdymo institucija priima sprendimą skirti EGF lėšas. 5. Pagal 3 dalį pateiktame pasiūlyme pateikiama ši informacija: (a) pagal 8 straipsnio 3 dalį atliktas įvertinimas ir informacijos, kuria remiantis jis buvo atliktas, santrauka; (b) įrodymai, kad tenkinami 4 ir 9 straipsniuose nustatyti kriterijai ir (c) siūlomą sumą pagrindžiančios priežastys. 6. Kiekvienų metų rugsėjo 1 d. bent vienas ketvirtadalis didžiausios metinės EGF sumos lieka nepanaudotas, kad būtų galima patenkinti iki metų pabaigos atsirasiančius poreikius. 16 straipsnis Mokėjimas ir finansinės paramos panaudojimas 1. Įsigaliojus Sprendimui dėl finansinės paramos pagal 15 straipsnio 4 dalį Komisija, paprastai per 15 dienų, finansinę paramą valstybei narei sumoka vienu išankstiniu mokėjimu, prilygstančiu bent 50 proc. valstybei narei skirtos Sąjungos finansinės paramos, vėliau, jei reikia, atliekami tarpiniai ir galutiniai mokėjimai. Išankstinis finansavimas patvirtinamas, kai baigiama teikti finansinę paramą, kaip nustatyta 18 straipsnio 3 dalyje. 2. Finansinė parama įgyvendinama vadovaujantis valstybių narių ir Komisijos pasidalijamojo valdymo principu, kaip nustatyta Finansiniame reglamente. 3. Išsamias finansavimo sąlygas, visų pirma išankstinio finansavimo dydį ir tarpinio bei galutinio mokėjimų nuostatas, Komisija apibrėžia15 straipsnio 4 dalyje nurodytame sprendime dėl finansinės paramos. Tarpiniai mokėjimai atliekami siekiant kompensuoti valstybių narių išlaidas, patirtas vykdant tinkamus finansuoti veiksmus, po to, kai Komisijai pateikiama išlaidų deklaracija, pasirašyta pagal 21 straipsnį paskirtosios įstaigos atstovo. 4. 6 straipsnyje nustatytus finansuoti tinkamus veiksmus valstybė narė įgyvendina kuo skubiau ir ne vėliau kaip per 24 mėnesius nuo paraiškos pateikimo dienos, kaip nustatyta 8 straipsnio 1 dalyje. 5. Įgyvendindama į individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketą įtrauktus veiksmus, valstybė narė gali teikti Komisijai pasiūlymą iš dalies pakeisti numatytus veiksmus, juos papildant kitais finansuoti tinkamais veiksmais, nustatytais 7 straipsnio 1 dalies a ir c punktuose, jei šie pakeitimai yra tinkamai pagrindžiami ir bendra suma neviršija visos finansinės paramos sumos, kaip nustatyta 1 dalyje. Komisija vertina siūlomus pakeitimus ir, jei nusprendžia teigiamai, atitinkamai informuoja valstybę narę. 6. Išlaidos pagal 7 straipsnio 3 dalį laikomos tinkamomis finansuoti iki ataskaitos pateikimo termino. 17 straipsnis Euro naudojimas Paraiškose, sprendimuose dėl finansinės paramos ir pagal šį reglamentą pateiktose ataskaitose bei kituose susijusiuose dokumentuose visos sumos nurodomos eurais. 18 straipsnis Tarpinė ir galutinė ataskaita ir užbaigimas 1. Ne vėliau kaip per 15 mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos, kaip nustatyta 8 straipsnio 1 dalyje, arba iki deleguotajame akte, priimtame pagal 4 straipsnio 3 dalį, nustatytos dienos valstybė narė pateikia Komisijai tarpinę finansinės paramos panaudojimo ataskaitą, kurioje, be kita ko, nurodomos per 12 mėnesių nuo paraiškos pateikimo dienos panaudotos lėšos, veiksmų atlikimo terminai ir įgyvendinti veiksmai, taip pat į darbo rinką reintegruotų darbuotojų skaičius arba naują veiklą pradėjusių darbuotojų skaičius. Be to, tarpinėje ataskaitoje pateikiama ši informacija: (a) suderinto individualiems poreikiams pritaikytų paslaugų paketo ir susijusių išlaidų aprašymas, įskaitant jo ir kitų nacionalinių ar Sąjungos fondų finansuojamų veiksmų papildomumą, taip pat informacija apie veiksmus, kurie susijusioms įmonėms yra privalomi pagal nacionalinę teisę arba kolektyvines sutartis; (b) veiksmų, kurių ėmėsi arba planuoja imtis nacionalinės, regiono ar vietos valdžios institucijos, Sąjungos fondai, socialiniai partneriai ir įmonės, aprašymas, įskaitant numatomą šių veiksmų poveikį reintegruojant darbuotojus į darbo rinką ar padedant jiems imtis naujos veiklos. 2. Ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo 16 straipsnio 4 dalyje nustatyto laikotarpio pabaigos valstybė narė Komisijai pateikia galutinę finansinės paramos įgyvendinimo ataskaitą, kurioje, be kita ko, pateikiama informacijos apie veiksmų pobūdį ir svarbiausius rezultatus, remtinų darbuotojų ypatumus ir jų užimtumo statusą kartu su išlaidų pagrindimu, jei įmanoma, nurodant, kaip šie veiksmai papildo iš ESF finansuojamus veiksmus. 3. Komisija, gavusi visą 2 dalyje nurodytą informaciją, ne vėliau kaip po šešių mėnesių baigia finansinės paramos teikimą nustatydama galutinę finansinės paramos sumą ir prireikus valstybės narės pagal 22 straipsnį grąžintiną likutį. 19 straipsnis Kas dvejus metus teikiama ataskaita 1. Pirmą kartą 2015 m. ir toliau kas dvejus metus ne vėliau kaip rugpjūčio 1 d. Komisija teikia Europos Parlamentui ir Tarybai kiekybinę ir kokybinę pagal šį reglamentą vykdytos veiklos ir pagal Reglamentą Nr. 1927/2006 praėjusius dvejus metus vykdytos veiklos ataskaitą. Šioje ataskaitoje didžiausias dėmesys skiriamas EGF pasiektiems rezultatams; joje visų pirma pateikiama informacija, susijusi su pateiktomis paraiškomis, priimtais sprendimais, finansuotais veiksmais, įskaitant jų ir kitų Sąjungos fondų, ypač Europos socialinio fondo (ESF) ir Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), lėšomis finansuojamų veiksmų tarpusavio papildomumą, ir baigimu naudoti skirtą finansinę paramą. Joje taip pat dokumentais pagrindžiamos dėl asignavimų stokos ir neatitikties kriterijams atmestos paraiškos ar sumažinta joms skirta suma. 2. Ataskaita perduodama susipažinti Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir socialiniams partneriams. 20 straipsnis Vertinimas 1. Komisija savo iniciatyva ir glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis atlieka: (a) iki 2018 m. birželio 30 d. – pasiektų rezultatų veiksmingumo ir tvarumo laikotarpio vidurio vertinimą; (b) iki 2022 m. gruodžio 31 d. – ex post vertinimą padedant nepriklausomiems išorės ekspertams, įvertinantį EGF poveikį ir jo pridėtinę vertę. 2. Vertinimo rezultatai perduodami susipažinti Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui, Regionų komitetui ir socialiniams partneriams. 21 straipsnis Valdymas ir finansų kontrolė 1. Nepažeidžiant Komisijos atsakomybės už Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymą, valstybės narės pirmiausia prisiima atsakomybę už EGF remiamų veiksmų valdymą ir finansų kontrolę. Tuo tikslu jos imasi tokių priemonių: (a) patikrina, ar sukurtos valdymo ir kontrolės sistemos ir ar jos įgyvendinamos taip, kad būtų užtikrintas veiksmingas ir teisingas Sąjungos lėšų naudojimas laikantis patikimo finansų valdymo principų; (b) patikrina, ar finansuoti veiksmai buvo tinkamai atlikti; (c) užtikrina, kad finansuotos išlaidos tinkamai patvirtintos dokumentais, kuriuos įmanoma patikrinti, ir yra teisingos bei įprastos; (d) užkerta kelią su struktūriniais fondais susijusiems pažeidimams, juos nustato ir ištaiso, kaip nurodoma [[data] Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. .../... dėl bendrųjų Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo nuostatų, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006], bei susigrąžina neteisėtai sumokėtas sumas ir visus delspinigius už pavėluotus mokėjimus. Apie šiuos pažeidimus jos praneša Komisijai ir nuolat informuoja ją apie susijusių administracinių ir teisinių procedūrų eigą. 2. Valstybės narės skiria institucijas, atsakingas už tinkamą EGF remiamų veiksmų valdymą ir kontrolę, kaip nustatyta Finansinio reglamento 56 straipsnyje ir vadovaujantis Bendrajame struktūrinių fondų reglamente nustatytais kriterijais ir tvarka. Iki sekančių finansinių metų vasario 1 d. šios paskirtosios institucijos teikia Komisijai informaciją, nustatytą Finansinio reglamento 56 straipsnio 5 dalyje. 3. Nustačius pažeidimą, valstybė narė atlieka reikalingas finansines pataisas. Valstybės narės daromomis pataisomis panaikinama visa finansinė parama ar jos dalis. Valstybė narė susigrąžina visą dėl pažeidimo prarastą sumą, išmoka ją Komisijai, o tuo atveju, kai valstybė narė neišmoka sumos per atitinkamą laikotarpį, skaičiuojami delspinigiai. 4. Komisija, būdama atsakinga už Europos Sąjungos bendrojo biudžeto vykdymą, imasi visų reikalingų priemonių, kad patikrintų, ar finansuojami veiksmai vykdomi vadovaujantis patikimo ir veiksmingo finansų valdymo principais. Paraišką teikianti valstybė narė atsako už sklandžiai veikiančias valdymo ir kontrolės sistemas. Komisija turi būti įsitikinusi, kad minėtos sistemos yra sukurtos. Šiuo tikslu, nepažeidžiant Audito Rūmų įgaliojimų bei patikrinimų, kuriuos valstybė narė atlieka pagal nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus, Komisijos pareigūnai arba tarnautojai gali atlikti EGF finansuojamų veiksmų patikrinimus vietoje, įskaitant atrankinius patikrinimus, pranešdami apie juos likus bent vienai darbo dienai. Komisija, siekdama gauti visą reikalingą pagalbą, apie tai praneša paraišką teikiančiai valstybei narei. Tokiuose patikrinimuose gali dalyvauti ir atitinkamos valstybės narės pareigūnai ir tarnautojai. 5. Valstybė narė užtikrina, kad trejus metus po to, kai baigiama teikti EGF finansinę paramą, Komisija ir Audito Rūmai turėtų galimybę susipažinti su visais patirtas išlaidas pagrindžiančiais dokumentais. 22 straipsnis Finansinės paramos grąžinimas 1. Jeigu faktinės veiksmo įgyvendinimo išlaidos yra mažesnės nei numatyta pagal 15 straipsnį, Komisija priima sprendimą, kaip įgyvendinimo aktą, kuriuo reikalaujama, kad valstybė narė grąžintų atitinkamą gautos finansinės paramos sumą. 2. Jeigu valstybė narė nesilaiko sprendime dėl finansinės paramos nustatytų įsipareigojimų, Komisija, priimdama sprendimą, kaip įgyvendinimo aktą, imasi visų reikalingų priemonių, kad valstybė narė grąžintų visą gautos finansinės paramos sumą ar jos dalį. 3. Prieš priimdama sprendimą pagal 1 ir 2 dalis, Komisija tinkamai išnagrinėja atvejį ir visų pirma leidžia valstybei narei per tam tikrą laikotarpį pateikti savo pastabas. 4. Jeigu, atlikusi visus reikalingus patikrinimus, Komisija padaro išvadą, kad valstybė narė nesilaiko pagal 21 straipsnio 1 dalį prisiimtų įsipareigojimų, ir jei nepasiekiamas susitarimas, o valstybė narė neatlieka pataisų per Komisijos nustatytą laikotarpį, atsižvelgdama į visas valstybės narės pateiktas pastabas, Komisija per tris mėnesius nuo 3 dalyje nurodyto laikotarpio pabaigos nusprendžia atlikti reikalingas finansines pataisas, atšaukdama visą atitinkamam veiksmui skirtą EGF finansinę paramą ar jos dalį. Grąžinama bet kokia dėl pažeidimo prarasta suma, o tuo atveju, kai valstybė narė nesumoka sumos per nustatytą laikotarpį, skaičiuojami delspinigiai. 23 straipsnis Paramos ūkininkams finansų valdymas Nukrypstant nuo 21 ir 22 straipsnių, paramos ūkininkams valdymas ir kontrolė vykdomi laikantis Reglamento (EB) Nr. ..... dėl bendros žemės ūkio politikos finansavimo, valdymo ir stebėsenos. 24 straipsnis Įgaliojimų perdavimas 1. Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami laikantis šiame straipsnyje nustatytų sąlygų. 2. Šiame reglamente nurodyti įgaliojimai perduodami neribotam laikotarpiui nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos. 3. Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnyje nurodytus įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiamas tame sprendime nurodytų įgaliojimų perdavimas. Jis įsigalioja kitą dieną po sprendimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba kitą sprendime nurodytą dieną. Jis neturi įtakos jau įsigaliojusių deleguotųjų aktų galiojimui. 4. Komisija priima deleguotąjį aktą ir tuo pačiu metu apie jį praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 5. Pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius po to teisės akto perdavimo Europos Parlamentui ir Tarybai nei Europos Parlamentas, nei Taryba neišreiškė prieštaravimų, arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui tiek Europos Parlamentas, tiek Taryba pranešė Komisijai, kad jie neprieštaraus. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis gali būti pratęstas dviem mėnesiais. 25 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 1927/2006 panaikinamas nuo 2014 m. sausio 1 d. Jis toliau taikomas iki 2013 m. gruodžio 31 d. pateiksimoms paraiškoms. 26 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. pateiksimoms paraiškoms. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento pasiūlymas dėl Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo 2014–2020 m. 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[27] VGB veikla: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas, kaip numatyta EMPL GD 2010 m., valdymo plane 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[28] X Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę 1.4. Tikslai 1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Pasiūlymas teikiamas pagal Komunikatą „Strategijos „Europa 2020“ biudžetas“, kuriame numatyta 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa. 1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla 1 konkretus tikslas – išlaikyti darbo rinkoje darbuotojus, kurie buvo atleisti dėl pasaulio prekybos sistemos pokyčių ir netikėtos krizės. 2 konkretus tikslas – EGF paramą pradėti teikti pagal terminuotas darbo sutartis dirbantiems asmenims ir laikiniesiems darbuotojams. 3 konkretus tikslas – įtraukti labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkus ir vadovus bei savarankiškai dirbančius asmenis (įskaitant ūkininkus). Atitinkama VGV / VGB veikla: Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas (EGF) 1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Priėmus pasiūlymą Europos Sąjunga galės toliau teikti EGF paramą, taikydama 50 proc. bendro finansavimo normą, ir finansuoti aktyvias darbo rinkos priemones, skirtas darbuotojams, kurie buvo atleisti dėl prekybos globalizacijos ir staigios krizės poveikio. Ši norma gali būti padidinta iki 65 proc. toms valstybėms narėms, kurių teritorijoje yra bent vienas NUTS II lygmens regionas, atitinkantis struktūrinių fondų paramos pagal konvergencijos tikslą reikalavimus. Į reikalavimus atitinkančių remtinų asmenų sąrašą įtraukiami pagal terminuotas darbo sutartis dirbantys asmenys, laikinieji darbuotojai, labai mažų, mažų ir vidutinių įmonių savininkai ir vadovai bei savarankiškai dirbantys asmenys (įskaitant ūkininkus). 1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. - Gautų paraiškų skirti EGF paramą skaičius - Atleistų darbuotojų, kuriems būtų skirta EGF parama, skaičius - Darbuotojų, pasinaudojusių iš EGF remiamomis priemonėmis ir reintegruotų į darbo rinką, skaičius 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai Iki 2013 m. reikia peržiūrėti Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006, kuriuo įsteigtas Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas. Peržiūra ir šis siūlomas reglamentas sudaro sąlygas tęsti Fondo veiklą daugiametės finansinės programos (DFP) įgyvendinimo laikotarpiu (2014–2020 m.), išplėsti jo aprėptį įtraukiant naujas potencialių paramos gavėjų grupes ir iš dalies pakeisti tam tikras technines detales, kad būtų pagerintas jo veikimas. 1.5.2. Papildoma Sąjungos dalyvavimo nauda Sąjungos dalyvavimas per EGF padeda papildyti nacionalines priemones, kuriomis siekiama dėl prekybos globalizacijos ar netikėtos krizės atleistų darbuotojų reintegracijos. Sukaupta su EGF veikla susijusi patirtis rodo, kad Sąjungos dalyvavimas padeda užtikrinti tikslingesnę paramą ilgesnį laikotarpį ir neretai padeda įgyvendinti priemones, kurios būtų neįmanomos be EGF. 1.5.3. Panašios patirties išvados Žr. aiškinamajame memorandume pristatytą patirtį, sukauptą įgyvendinant Reglamentą (EB) Nr. 1927/2006. 1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis EGF veikla yra nuosekli ir suderinama su Europos socialinio fondo veikla. 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis – X Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota – X Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo 2014 m. sausio 1 d. iki 2020 m. gruodžio 31 d. – ¨ Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ¨ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota – Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo MMMM iki MMMM, – vėliau – visavertis taikymas. 1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[29] ¨ Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ¨ Netiesioginis centralizuotas valdymas, vykdymo užduotis perduodant: – ¨ vykdomosioms įstaigoms – ¨ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[30] – ¨ nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms – ¨ asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje X Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ¨ Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ¨ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Pagal Reglamento 19 straipsnį Komisija kasmet teikia Europos Parlamentui ir Tarybai kiekybinę ir kokybinę pagal šį reglamentą praėjusius dvejus metus vykdytos veiklos ataskaitą. Ataskaitoje, be kita ko, pateikiami Komisijos pastebėjimai apie stebėsenos veiklą atitinkamus dvejus metus. Pagal siūlomo reglamento 20 straipsnį Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, iki 2018 m. birželio mėn. pabaigos atliks EGF veiklos rezultatų veiksmingumo ir tvarumo laikotarpio vidurio vertinimą. Iki 2022 m. gruodžio 31 d. Komisija, padedama nepriklausomų ekspertų, privalo atlikti ex post vertinimą, kad įvertintų EGF poveikį ir jo papildomą naudą. 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.2.1. Nustatyta rizika Rizika, susijusi su pasidalijamuoju Bendrijos fondų valdymu. 2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Valdymo ir finansų kontrolės reikalavimai išdėstyti siūlomo reglamento 20 straipsnyje. 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Pažeidimų prevencijos, nustatymo ir ištaisymo priemonės nustatytos siūlomo reglamento 20 straipsnio 1 dalies d punkte ir 20 straipsnio 2 dalyje. 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s) · Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Aprašymas....................................................] || DA/NDA[31] || ELPA[32] šalių || šalių kandidačių[33] || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą Netaikytina || 04.0501 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas 04.010414 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondas – administracinio valdymo išlaidos 40.0243 Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondo rezervas || DA || NE || NE || NE || NE · Prašomos sukurti naujos biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija || Biudžeto eilutė || Išlaidų rūšis || Įnašas Numeris [Išlaidų kategorija.....................] || DA/NDA || ELPA šalių || šalių kandidačių || trečiųjų šalių || pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą Netaikytina || Su EGF susijusiai veiklai įgyvendinti AGRI GD bus prašoma skirti naują biudžeto eilutę || [DA…] || /NE || /NE || /NE || /NE 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || Numeris || GD: EMPL || || || 2014 m[34]. || 2015 m. || IŠ VISO  Veiklos asignavimai PM || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1) || || || Mokėjimai || (2) || || || Biudžeto eilutės numeris || Įsipareigojimai || (1a) || || || Mokėjimai || (2a) || || || Administracinio pobūdžio asignavimai, finansuojami konkrečių programų rinkinio lėšomis[35] || || || Biudžeto eilutės numeris || || (3) || || || IŠ VISO asignavimų EMPL GD || Įsipareigojimai || =1+1a +3 || || || Mokėjimai || =2+2a +3 || || ||  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || Mokėjimai || (5) || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos EMPL IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || Jei pasiūlymas (iniciatyva) daro poveikį kelioms išlaidų kategorijoms:  IŠ VISO veiklos asignavimų || Įsipareigojimai || (4) || || || Mokėjimai || (5) || || ||  IŠ VISO administracinio pobūdžio asignavimų, finansuojamų konkrečių programų rinkinio lėšomis || (6) || || || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–4 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Orientacinė suma) || Įsipareigojimai || =4+ 6 || || || Mokėjimai || =5+ 6 || || || Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: || 5 || „Administracinės išlaidos“ || || || || 2014 m. || 2015 m. || 2016 m. || 2017–2020 m. || IŠ VISO || || GD: EMPL + AGRI || ||  Žmogiškieji ištekliai || 1.271 || 1.271 || 1.271 || 1.271 per metus || 8.897 || ||  Kitos administracinės išlaidos || 0.140 || 0.140 || 0.140 || 0.140 per metus || 0.98 || || IŠ VISO || || 1.411 || 1.411 || 1.411 || 1.411 per metus || 9.877 || IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) || || || mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || || || N metai[36] || N+1 metai || IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ || Įsipareigojimai || || || Mokėjimai || || || 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir rezultatus ò || || || 2014 m. || 2015–2020 m. || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO || || Rezultato rūšis[37] || Vidutinės rezultato išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius || Išlaidos || Rezultatų skaičius x || Išlaidos || Rezultatų skaičius x || Išlaidos || Bendras rezultatų skaičius || Iš viso išlaidų || 1 KONKRETUS TIKSLAS[38] || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || 1 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || 2 KONKRETUS TIKSLAS || || || || || || || || || || || || || - Rezultatas || || || || || || || || || || || || || || || 2 konkretaus tikslo tarpinė suma || || || || || || || || || || || || || IŠ VISO IŠLAIDŲ || || || || || || || || || || || || || 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.3.1. Suvestinė – Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami – Ö Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m[39]. || 2015–2020 m. || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || IŠ VISO daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJA || || || || Žmogiškieji ištekliai || 1.271 || 1.271 || 1.271 per metus || 8.897 Kitos administracinės išlaidos || 0.14 || 0.14 || 0.14 per metus || 0.98 Daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma || 1.411 || 1.411 || 1.411 per metus || 9.877 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[40] || || || || Žmogiškieji ištekliai || || || Kitos administracinio pobūdžio išlaidos || || || Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ tarpinė suma || || || IŠ VISO || || || || || || 3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai – ¨ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami – X Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || Tas pats 2016 m. –2020 m. 04 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) || 9 || 9 || Tas pats XX 01 01 02 (Delegacijos) || || XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || 04 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) || 2 || 2 XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) || || XX 01 04 yy[41] || - būstinėje[42] || || - delegacijose || || XX 01 05 02 (CA, INT, SNE - netiesioginiai moksliniai tyrimai) || || 10 01 05 02 (CA, INT, SNE - tiesioginiai moksliniai tyrimai) || || Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) || || IŠ VISO || 11 || 11 || || 11 || XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų ir administracinių išteklių reikmės bus tenkinamos panaudojant išteklius, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus papildomai finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai || Išorės personalas || 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa – X Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą – ¨ Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. Netaikytina – ¨ Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[43] Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas, biudžeto eilutes ir sumas. Netaikytina 3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai – X Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo – Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) || 2014 m. || 2015 m. || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) || Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą || || || || || || IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų || || || || || || 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms – X Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms – ¨ Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį: ¨ nuosaviems ištekliams ¨ įvairioms įplaukoms mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto įplaukų eilutė || Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui || || 2012 m. || 2013 m. || ... atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą stulpelių skaičių (žr. 1.6 punktą) || Straipsnis …………. || || || || || || || Įvairių asignuotųjų įplaukų atveju nurodyti biudžeto išlaidų eilutę (-es), kuriai (-oms) daromas poveikis. Netaikytina Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. Netaikytina [1] COM(2011) 500, 2011 6 29. [2] OL L 406, 2006 12 30, p. 1. [3] COM(2008) 800, 2008 11 26. [4] Reglamentas (EB) Nr. 546/2009, OL L 167, 2009 6 29, p. 26. [5] COM(2011) 336 galutinis, 2011 6 10. [6] COM(403), 2011 6 29. [7] COM(2011) 500, 2011 6 29. [8] COM(2010) 2020, 2010 3 3. [9] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=320&furtherEvents=yes. [10] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=323&furtherEvents=yes. [11] http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=6578&langId=en. [12] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=285&furtherEvents=yes. [13] http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=326&eventsId=330&furtherEvents=yes. [14] SEC(2011)xxx. [15] SEC(2011) yyy. [16] COM(2011) 403 galutinis, 2011 6 29. [17] OL C, , p. . [18] OL C, , p. . [19] OL L 48, 2008 2 22, p. 82. [20] COM(2011) 500 galutinis, 2011 6 29. [21] OL L 167, 2009 6 29, p. 27. [22] COM(2011) 403, 2011 6 29. [23] OL L. [24] OL L 175, 1999 7 10, p. 43. [25] OL L 327, 2008 12 5, p. 9. [26] OL L 225, 1998 8 12, p. 16. [27] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [28] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte. [29] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html. [30] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [31] DA – diferencijuotieji asignavimai / NDA – nediferencijuotieji asignavimai. [32] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [33] Šalių kandidačių ir, kai taikoma, Vakarų Balkanų potencialių šalių kandidačių. [34] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [35] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [36] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [37] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuota studentų mainų, nutiesta kelių kilometrų ir kt.). [38] Kaip apibūdinta 1.4.2 skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ...“. [39] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [40] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai. [41] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [42] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [43] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus.