ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2.1.2.

Pagal šį pasiūlymą ES, be kitų dalykų, galės ir toliau aktyviai remti žmogaus teises, skatinti stabilizavimą, vystymąsi ir saugumą, šalinti pagrindines neteisėtos migracijos priežastis, skatinti prekybą, kovoti su klimato kaita ir saugoti aplinką. Tačiau visa tai bus galima daryti visapusiškiau, be to, bus galima lanksčiau perkelti išteklius į tas sritis, kuriose jų reikia pasikeitus tarptautinėms aplinkybėms.
4.2.

EESRK neigiamai vertina faktą, kad siūlomas bendras kitos DFP dydis yra apie 1,1 trln. EUR, t. y. realiąja išraiška mažesnis už dabartinės DFP lygį. Be to, EESRK labai kritiškai vertina pasiūlymą sumažinti ES sanglaudos politikai skiriamas lėšas; pagal 2021–2027 m. DFP jos sumažinamos apie 7 %. Konkrečiai kalbant apie ESF+, pasiūlyme nurodoma, kad sanglaudos politikai skiriama 27 % visų asignavimų. Realiąja išraiška tai reiškia, kad ESF+ lėšos bus sumažintos 6 %. Be to, EESRK nesutinka, kad būtų panaikinta mažiausia sanglaudos politikos finansavimo iš ESF+ dalis (kuri šiuo metu yra 23,1 %). Turėdamas omenyje tai, kad ESF+ yra pagrindinė finansavimo priemonė, skirta Europos socialinių teisių ramsčiui įgyvendinti, EESRK taip pat ragina 30 % ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos politikai skirtų išteklių skirti ESF+ ir rekomenduoja 30 % ESF+ išteklių skirti socialinės įtraukties priemonėms. EESRK nepritaria pasiūlymui sumažinti ESF+ Europos bendro finansavimo normą. Bet kuriuo atveju, toks sumažinimas neturėtų būti taikomas projektų vykdytojams.
2.2.

Europos Sąjunga nelaukė šių tarptautinių dokumentų savo iniciatyvoms pradėti, tačiau po jų priėmimo procesai gerokai paspartėjo. Be to, perėjimui prie tvarumo užtikrinti reikia daug pastangų ir didelių investicijų. Nurodoma, kad vien tik klimato ir energijos sritims reikia apie 180 mlrd. EUR per metus.
3.6.

EESRK visiškai pritaria devyniems konkretiems BŽŪP tikslams, nustatytiems pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų. Tačiau EESRK siūlo į f skirsnį įtraukti papildomą tikslą – išvengti žemės apleidimo ir apsaugoti žemės ūkio paskirties žemę nuo perėmimo. Be to, EESRK mano, kad darnesnė teritorinė plėtra turėtų būti įtraukta į konkrečius tikslus. EESRK taip pat ragina 6.1.b nurodytą tikslą „didinti konkurencingumą“ performuluoti į „didinti ūkių gyvybingumą vietos, nacionalinėse ir tarptautinėse rinkose“. Be to, EESRK rekomenduoja pabrėžti socialinės įtraukties ir kovos su skurdu skatinimo tikslus ir kaip specialų paramos tikslą įtvirtinti socialinės infrastruktūros ir pagrindinių paslaugų plėtojimą.
3.6.

Minėtoms aukštųjų technologijų bendrovėms tenka bendra atsakomybė, nes jos atlieka visa apimantį vaidmenį šiame procese. Jos save laiko ne leidėjomis, o „tiesiog“ interneto platformomis, kurios skleidžia informaciją ir kitą įprastos žiniasklaidos sukurtą turinį nepatirdamos turinio kūrimo išlaidų, nes jose nedirba redakcijos darbuotojai. Jos platina kitų šaltinių turinį netikrindamos, nevertindamos, neanalizuodamos ir neinterpretuodamos skelbiamos medžiagos. „Paieškos sistema „Google“ nėra „tiesiog“ platforma. Ji suteikia kontekstą mūsų pasaulio suvokimo būdui, jį formuoja ir iškreipia“, – tai viena iš dienraštyje „The Guardian“ paskelbto straipsnio „Didysis „Brexit’o“ apiplėšimas. Kaip buvo pagrobta mūsų demokratija“ (angl. The great Brexit robbery: how our democracy was hijacked) išvadų. Šiame straipsnyje buvo nagrinėjama, „kokią įtaką neaiškūs visuotiniai […] įvairių išstojimo iš ES kampanijos jėgų veiksmai padarė referendumo dėl išstojimo iš ES rezultatams“. Kadangi dezinformacija ir patikimos naujienos pateikiamos kartu, naudotojams sudėtinga jas atskirti. Todėl technologijų bendrovės turėtų teikti pirmenybę savo su taisyklėmis ir duomenimis susijusiam skaidrumui. Itin svarbus sąsajų tarp platformų taikomos reklamos pajamų politikos ir dezinformacijos sklaidos skaidrumo mastas (todėl reikėtų atidžiai stebėti vykstančias derybas dėl Kovos su dezinformacija kodekso, kuris turėjo būti paskelbtas iki 2018 m. liepos mėn. pabaigos).
7.1.

Neseniai paskelbtoje ataskaitoje Europos Audito Rūmai pabrėžė, kad ūkininkams skirta bazinės išmokos schema (BIS) – veiklos požiūriu įdiegta, bet jos poveikis supaprastinimui, geresniam pagalbos skirstymui ir pagalbos dydžio konvergencijai ribotas. Be to, Europos Audito Rūmai pažymi, kad BIS yra svarbus pajamų šaltinis daugeliui ūkininkų, tačiau šiai schemai būdingi tam tikri apribojimai. Ją taikant neatsižvelgiama į rinkos sąlygas, žemės ūkio paskirties žemės naudojimą ar individualias ūkio aplinkybes, be to, ji negrindžiama bendros ūkininkų pajamų padėties analize.
2.3.

Energy Union Choices paskelbtuose moksliniuose tyrimuose 2 ir iki 2030 m. per metus sutaupytų 600 mln. EUR energetikos sistemų išlaidų bei sukurtų 90 000 papildomų darbo vietų (grynųjų). Vis daugiau ekspertų ir mokslinių tyrimų rezultatų patvirtina, kad ES elektros energijos ir energetikos sektorius gali pasinaudoti labai sparčiai mažėjančiomis saulės fotovoltų, vėjo energijos ir sistemos balansavimo technologijų kainomis. Neseniai Tarptautinė atsinaujinančiosios energijos agentūra (IRENA) paskelbė pranešimą ( 4 ) , kuriame teigia, kad ES savo atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį energijos rūšių derinyje iki 2030 m. gali padidinti iki 34 %, du kartus daugiau nei 2016 m., esant grynajam teigiamam ekonominiam rezultatui. Šis padidinimas leistų iki 2030 m. sutaupyti nuo 44 mlrd. iki 113 mlrd. EUR per metus – būtų sutaupytos lėšos, susijusios su energijos kaina, ir išvengta išlaidų aplinkosaugai ir sveikatai. Kituose, neseniaipaskelbtuose moksliniuose tyrimuose ( 5 ) teigiama, kad ekonomiškai efektyviausia būtų, jeigu ES elektros energijos derinyje kur kas didesnę elektros energijos dalį sudarytų atsinaujinančiųjų išteklių energija, o ne taip, kaip yra numačiusi Europos Komisija – 61 %, palyginti su 49 %, iki 2030 m. Laikydamasi tokio scenarijaus, ES išvengtų papildomai išmetamų 265 Mt COir iki 2030 m. per metus sutaupytų 600 mln. EUR energetikos sistemų išlaidų bei sukurtų 90 000 papildomų darbo vietų (grynųjų).
5.4.

Pereinamuoju laikotarpiu (iki 2025 m.) lengvosios transporto priemonės , kurių per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis yra mažesnis nei tam tikros ribinės vertės taip pat laikomos „netaršiomis transporto priemonėmis“; tačiau tuomet joms taikomas 0,5 svertinis daugiklis. Ribinės vertės yra 40 g CO 2 /km furgonams ir 25 g CO 2 /km keleiviniams mikroautobusams – šiuo metu tai galima pasiekti tik į lizdą jungiamų hibridinių transporto priemonių atveju. Šios ribinės vertės bus keičiamos iš karto pradėjus taikyti naująją pasaulinę suderintą lengvųjų transporto priemonių bandymų procedūrą (WLTP), o tai įvyks gerokai prieš 2025 m. Todėl šis pereinamasis laikotarpis suskaidomas į dvi dalis. Remiantis šioje direktyvoje pateikiama informacija tokių pokyčių padariniai suinteresuotiesiems subjektams yra nenuspėjami. EESRK abejoja, ar, atsižvelgiant į šiuos neaiškumu, iki 2025 m. numatytas pereinamasis laikotarpis iš tikrųjų padės sumažinti technologinį atotrūkį iki to laiko, kai transporto priemonės, kurių per išmetimo vamzdį išmetamų teršalų kiekis yra nulinis, taps plačiai prieinamomis, ir mano, kad labiau tikėtina, kad tai nepatiks viešųjų pirkimų sprendimus priimantiems asmenims. Dėl to, gali būti labai delsiama arba netgi skubama rengti viešąjį pirkimą, tačiau perkant senas technologijas, kurios vėliau blokuotų galimas investicijas į naujas, nulinės taršos technologijas.
Be to, vykdant europinę priežiūrą būtina daug dėmesio skirti vartotojų ir investuotojų apsaugai. Jiems reikia suteikti daugiau ir geresnių pasirinkimo galimybių ir didesnę apsaugą. Todėl būtina užtikrinti, kad būtų siūlomi pagrindiniai nerizikingi produktai. Reikėtų apsvarstyti suderinamumą su kitomis iniciatyvomis ( 17 ) ; be to, dėl naujo reglamento įgyvendinimo neturėtų nukentėti vartotojai. Galiausiai Komitetui tai reiškia, kad didesnis „pasitikėjimas“ rinkomis turi būti visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant priežiūros institucijas, keliamas tikslas. Šį pasitikėjimą taip pat gali skatinti tvaresnio finansavimo siekis, suderintas su tarptautine veikla ir susitarimais.
1.9

Be to, EESRK mano, kad socialinis tvarumas yra pagrįstas teisingomis ir veiksmingomis mokymosi visą gyvenimą galimybėmis, suteikiamomis nuo pat ankstyvos vaikystės, visų pirma atsižvelgiant į galimą didelės gyventojų dalies atskirtį dėl jų skaitmeninės atskirties . EESRK rekomenduoja sprendimus priimantiems subjektams apsvarstyti priemones, kuriomis siekiama sumažinti įgūdžių stoką svarbiausiose skaitmeninės ekonomikos srityse, kadangi įgūdžiai labai svarbūs siekiant kelti kompetencijos ir Europos konkurencingumo lygį. Be to, labai svarbu užtikrinti skaitmeninio raštingumo programas asmenims, kurie dėl skaitmeninimo gali neturėti galimybės pasinaudoti socialinėmis teisėmis ir paslaugomis, visų pirma pagrindinėmis, ir rekomenduoja socialiniams partneriams bei institucijoms, bendradarbiaujant su organizuota pilietine visuomene, laiku imtis atitinkamų priemonių. Visų lygmenų valdžios institucijoms tenka uždavinys užtikrinti tinkamą skaitmeninę infrastruktūrą ir vis didesnę įtrauktį siekiant pašalinti galimus teritorinius ir aplinkos skirtumus.
1.5.6

Kadangi skurdas ir jaunimo nedarbas per artimiausius metus gali padidėti, visų pirma pietinėse Viduržemio jūros regiono šalyse, gali būti svarbu užtikrinti geresnę atitiktį darbo rinkos poreikiams, tačiau akivaizdu, kad to nepakaks sprendžiant su nedarbu, socialine sanglauda ir tvarumu susijusius klausimus. Todėl 1.5.5 punkte apibendrinti su vystymusi susiję veiksmai yra itin svarbūs kuriant naujas tvarias darbo vietas ir gerinant gyvenimo lygį konkrečiose vietovėse. Šiuos su vystymusi susijusius veiksmus reikia atidžiai planuoti bendradarbiaujant su vietos įstaigomis ir valdžios institucijomis. Be to, tokia lokalizuota politika yra veiksmingiausias būdas pašalinti migraciją skatinančius veiksnius, todėl ji turėtų būti vertinama kaip svarbi priemonė, padedanti valdyti didėjančius migracijos srautus ir spręsti su tuo susijusias socialines bei ekonomines problemas abiejuose regiono krantuose, taip pat aktualius saugos ir saugumo klausimus bei kovoti su nusikalstamumu ir terorizmu (1.5.1 punktas).
4.3.4.1.

Be to, pasiūlymas atlikti vertinimą, nurodytą pasiūlymo paaiškinamojoje dalyje, turėtų būti perkeltas į reguliuojamąją dalį, kad taptų privaloma nuostata. Šį vertinimą reikės atlikti per penkerius metus nuo šio reglamento priėmimo siekiant išnagrinėti, kaip veikia ši priežiūros veikla.
5.5.

EESRK pažymi, kad reikia užtikrinti vienodas konkrečių taisyklių dėl socialinės apsaugos koordinavimo komandiruotų darbuotojų atžvilgiu taikymo sąlygas. Tai apima atvejų, kuriais išduodamos A1 formos, nustatymą, elementus, kurie turi būti patikrinti prieš išduodant šias formas, ir jų anuliavimą, kai jos užginčijamos. Kadangi šie aspektai gali būti labai svarbūs praktiniam Reglamento (EB) Nr. 883/2004 12 ir 13 straipsnių taikymui, EESRK yra susirūpinęs, kad Europos Komisijai suteikiami tokie neaiškiai apibrėžti įgaliojimai. Būtų naudinga EESRK pateikti grįžtamosios informacijos apie šio delegavimo įgyvendinimą ir po to įvertinti naujų procedūrų poveikį, nes darbuotojų komandiravimas yra labai opus klausimas. EESRK taip pat nerimauja dėl bendro naujų taisyklių dėl darbuotojų komandiravimo poveikio, pirmiau paminėtų techninių socialinės apsaugos reglamento pakeitimų ir vis didėjančio nacionalinių iniciatyvų, kuriomis siekiama kontroliuoti darbuotojus iš kitų ES šalių, skaičiaus. Dėl vis didėjančio sudėtingumo, kurį lemia šių skirtingų reglamentų derinima, gali būti apribotas tarpvalstybinis judumas, todėl šią padėtį reikia atidžiai stebėti Europos lygmeniu. Be to, reikia gerbti socialinės apsaugos taisykles, susijusias su komandiruotais darbuotojais.
2.9.

Komisija, imdamasi papildomų tolesnių priemonių, turėtų atsižvelgti į tai, kad daugeliu atveju perkėlimo į nacionalinę teisę terminai finansinių paslaugų srityje yra susiję su pagrindinių teisių priėmimu (1-asis lygis). Vis dėlto, kad būtų užtikrintas deramas įgyvendinimas, taip pat reikia nurodyti konkrečius išsamių įgyvendinimo priemonių aspektus (2-asis lygis). Dėl to perkėlimo į nacionalinę teisę terminai, susiję su 1-ojo lygio teisės aktais, dažnai yra per trumpi. Dėl to perkėlimo į nacionalinę teisę terminus reikia susieti su galutinių išsamių įgyvendinimo priemonių priėmimu (2-asis lygis). EESRK palankiai vertina tai, kad Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad parengtų perkėlimo į nacionalinę teisę veiksmų gaires, ir norėtų atidžiai sekti pokyčius.
1.12.

EESRK taip pat atkreipia dėmesį į pasiūlymą įtraukti nuostatą dėl mokesčių už Bendro Europos dangaus paslaugas kaip EASA veiklos finansavimo priemonę, nepaisant to, kad esminės šių mokesčių taikymo taisyklės bus įtrauktos į nuostatas, kurios dar nėra nustatytos. Be to, neaišku, kaip planuojami mokesčiai turės būti susiję su maršrutų apmokestinimo sistema, kurią šiuo metu daugiašalį susitarimą pasirašiusių šalių vardu valdo Eurokontrolė. Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, kad būtų per anksti teisės aktais reglamentuoti mokestį, kurio dar nėra, bet yra keli jo sandaros variantai. Todėl EESRK siūlo šį pasiūlymą atmesti.
4.16.

Europos Komisija nori skirti daugiau vietos reklamai visų audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų atveju ir padaryti ją lankstesnę. Todėl televizijai skirti filmai, kino kūriniai ir informacinės laidos galės būti pertraukiami reklamos ar teleparduotuvių intarpais vidutiniškai bent kas 20 minučių, nors šiuo metu galioja mažiausiai 30 minučių intervalas, o tai reiškia, kad susidarys po vieną papildomą pertrauką per valandą. Be to, didžiausia leidžiama reklamos intarpų per valandą laiko trukmė, šiuo metu lygi 20 % arba 12 minučių per valandą, keičiama kasdiene reklamos ar teleparduotuvių intarpų proporcija nuo 7.00 iki 23.00 val.: 20 % arba iš viso 192 minutėmis. Be to bus leidžiami atskiri reklamos intarpai, o rėmimui ir prekių rodymui taikytinos nuostatos taps lankstesnės.
2.12.

Susidomėjimas „Pramone 4.0“ nepaprastai išaugo. Be to, skaitmeninimas – svarbus J. C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetas. Tam reikės optimalaus EK tarnybų veiklos koordinavimo.
4.6.

EESRK nuomone, naudojant vis daugiau kaitomų atsinaujinančiosios energijos technologijų gali labai padaugėti išlaidų, o jei ši našta būtų perduota vartotojams, dėl to per keletą metų labai išaugtų kainos, kol prasidėtų šių sistemų pramoninė gamyba. Be to, išlaidos ilgą laiką ir dar didesne apimtimi neišvengiamai didės dėl išorės sąnaudų internalizavimo ir dėl nutrauktų subsidijų elektros energijos gamybai naudojant iškastinį kurą.
2.11.

Vienodai svarbu ir būtina atkurti pasitikėjimą, šiuo tikslu daugiausia dėmesio skiriant aiškiam piliečių informavimui apie ES privalumus ir išklausant šiuos piliečius ir atstovaujamąsias pilietinės visuomenės organizacijas. Vyrauja įsitikinimas, kad ES nepavyko nei sėkmingai suformuluoti, nei įgyvendinti tvarių, įtraukių ir subalansuotų strategijų, kuriose daugiausia dėmesio skiriama investavimui ir augimui bei nelygybės sumažinimui. Be to, ES nepavyko savo piliečiams užtikrinti konkrečių rezultatų, už kuriuos iš dalies atsakingos valstybės narės. Galutinis rezultatas rodo, kad piliečiai vis mažiau pasitiki ES, jaučia, kad ES institucijos nepagrįstai kišasi sprendžiant vietos reikalus, be to, pateikiama vis daugiau klaidingos informacijos. Susigrąžinti pasitikėjimą ES yra ypač svarbu. ES vyksta lemiami pokyčiai ir jos piliečių pritarimas bus itin svarbus siekiant pažangos šioje srityje.
3.1.1.

Rusijos įtaka yra didelė, dar daugiau dėmesio regione ir tarptautinėje arenoje į ją buvo atkreipta kilus Ukrainos krizei ir po to, kai Rusija ėmė nebepaisyti tarptautinių sutarčių. Plačiai manoma, kad Rusijos prezidentas siekia susigrąžinti buvusias Rusijos įtakos zonas. Tai savo ruožtu kelia vis didesnį susirūpinimą dėl grįžimo į šaltojo karo laikus ir galimos grėsmės ne tik buvusioms sovietinėms valstybėms, bet ir kitų valstybių interesams padidėjimo. Be to, svarbu deramai įvertinti didelę Rusijos „švelniosios galios“, kuri skleidžiama per radiją ir televiziją, įtaką, pasinaudojant dar ir tuo, kad rusų kalba yra pagrindinė regione, o daug migrantų iš regiono šiuo metu dirba Rusijoje.
4.1

EESRK nuomone, bendra vizų politika yra labai svarbi siekiant sukurti bendrą erdvę be vidaus sienų, be to ši politika leido į Sutartyje apibrėžtą ES institucinę ir teisinę sistemą integruoti Šengeno vizų politikos acquis, kuris buvo sukurtas vykdant Šengeno šalių tarpvyriausybinį bendradarbiavimą.
3.4.5

Verta atkreipti dėmesį į tai, kad tų valstybių narių, kurių jaunimo nedarbo lygis yra žemas, švietimo sistemos yra suderintos su darbo rinkos ir įmonių poreikiais ir leidžia įgyti sertifikuotas ir kitur pritaikomas profesines kvalifikacijas. Šiose sistemose, kurios būna įvairių formų, dalis išsilavinimo įgyjama tiesiogiai įmonėse ir dalis – mokyklose. Šį požiūrį pripažino ES institucijos ir ES socialiniai partneriai, kurie pritaria Europos pameistrystės aljansui (15). Pameistrystė yra vienas svarbiausių Jaunimo garantijų iniciatyvos elementų, o jų sėkmė priklauso nuo plačios partnerystės, kuri sutelkia įmonių, darbuotojų ir švietimo sektoriaus atstovus. Labai svarbu, kad kuriant į įmonių, darbo rinkos ir jaunimo poreikius orientuotą dualinę mokymo sistemą, organizavimo ir vykdymo veikla vyktų glaudžiai bendradarbiaujant su institucijomis, turinčiomis tvirtus ryšius su įmonėmis.. Aktyvus socialinių partnerių dalyvavimas užtikrina jų tapatinimąsi su sistema ir paramą jai („suinteresuotieji sistemos subjektai“). Be to, reikalinga ir darbdavių atsakomybė ir pasirengimas investuoti. Nors kitos valstybės narės per trumpą laiką negali sukurti plačios pameistrysčių sistemos, tačiau vertėtų surengti, pavyzdžiui, bandomuosius dualinio mokymo kursus to paties sektoriaus įmonių grupei. Šiam tikslui konkrečių sektorių socialiniai partneriai turėtų parengti bendras mokymo normas ir sertifikavimo reikalavimus. Kita galimybė – glaudesnis pavienių mokyklų (išlaikant jų autonomiją) ir pavienių įmonių bendradarbiavimas, kaip tai daroma, pavyzdžiui, Lenkijoje.
2.1

Ekonomikos krizė parodė pramonės svarbą ekonomikos stabilumui, užimtumui, inovacijoms ir Europos ekonomikos rezultatams tarptautiniu mastu. Pramonei tenka daugiau nei 80 proc. Europos eksporto ir 80 proc. privačių mokslinių tyrimų bei inovacijų. Apie 15 proc. darbo vietų ES yra pramonės sektoriuje, be to, kiekviena darbo vieta pramonės sektoriuje sukuria dar 1,5–2 darbo vietas kituose sektoriuose. Be to, darbo vietoms pramonėje dabar reikia aukštos kvalifikacijos darbuotojų, o jų darbo užmokestis yra didesnis už vidutinį. Pramonė yra ne tikslas, o priemonė, padedanti išlaikyti užimtumo ir pakankamą gyvenimo lygį.
3.10

Tačiau gali atsirasti dar vienas nepageidaujamas požymis, kadangi remiančios ir remiamos institucijos ir jų subjektai yra linkę vengti rizikos. Dėl to pirmiausia gali tekti rinktis jau žinomas technologijas. Be to, sprendimus priimančiose institucijose dažnai trūksta patyrusių ir pripažintų ekspertų konkrečiose susijusiose dalykinėse srityse.
4.9

Kaip ES, siekdama kuo geriau paruošti dirvą radikaliam ir veiksmingam 2015 m. susitarimui, galėtų geriausiai remti ne pagal Konvenciją vykstančius procesus ir iniciatyvas ir į juos investuoti? Komitetas palankiai vertina šiuo Komisijos dokumentu pradėtas diskusijas. Gyvybiškai būtina, kad nepriklausomi ekspertai atliktų visų klimato politikos aspektų analizę, ypač turint omenyje pasikeitusią ir nuolat besikeičiančią pasaulio geopolitinę padėtį. Kai kuri analizė jau atlikta, todėl nebūtina pradėti „nuo nulio“. Vienas svarbus dokumentas – laiškas JAV Prezidentui, kuriame jo mokslinių patarėjų taryba apibendrina klimato kaitos keliamus klausimus. Kioto pamoka ir užsitęsusios JT derybos taip pat rodo, jog būtina keisti padėtį, kol dar ne per vėlu. Be to, kompetentingų organizacijų, tokių kaip TEA, išvados ir rekomendacijos turėtų būti įgyvendintos per daug neatidėliojant. TEA ataskaita „Energetikos ir klimato žemėlapio perbraižymas“ yra pragmatiška ir įgyvendinama priemonė. Ataskaitoje išdėstytos keturios pagrindinės ir realios priemonės: gerinti pastatų, pramonės ir transporto energijos vartojimo efektyvumą; sumažinti ypač neefektyvių anglimi kūrenamų elektrinių statybą ir naudojimą; iki minimumo sumažinti metano dujų išlakas naftos ir gamtinių dujų gamybos metu ir paspartinti laipsnišką iškastinio kuro vartojimo subsidijavimo panaikinimą.
3.3

Kad valstybės narės turėtų laiko lanksčiau patenkinti savo žemės ūkio sektoriaus poreikius arba sustiprinti savo kaimo plėtros politiką, joms turėtų būti suteikta galimybė tiesioginių išmokų viršutinės ribos lėšas panaudoti kaimo plėtros rėmimui, o kaimo plėtros finansavimą perkelti į tiesioginių išmokų viršutinės ribos lėšas. Be to, valstybėms narėms, kuriose tiesioginė parama išlieka mažesnė nei 90 % ES paramos vidurkio, turėtų būti suteikta galimybė jų kaimo plėtrai skiriamos paramos papildomas lėšas perkelti į viršutinės ribos tiesioginių išmokų lėšas. Tokia galimybe, taikant tam tikrus apribojimus, turėtų būti galima pasinaudoti vieną kartą per visą 2015–2020 finansinių metų laikotarpį.
4.11

Be to, Komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad be darbą apsunkinančių muitinių procedūrų siaurąja prasme, gali kilti ir kitų kliūčių, pavyzdžiui, netinkama infrastruktūra prie išorės sienų, neleidžianti sklandžiai vykdyti operacijas. Kadangi tai susiję ir su atitinkamomis trečiosiomis šalimis, yra pagrindo teikti pirmenybę bendram šios problemos sprendimui.
3.8

Kintamas gamybos pajėgumas: vėjo ir saulės energija gaminama tik tada, kai pučia vėjas ir (arba) šviečia saulė. Tai reiškia, kad kintamus atsinaujinančiuosius energijos išteklius elektros srove paverčiantys įrenginiai maksimaliu našumu gali dirbti tik ribotą valandų skaičių per metus, t. y. fotovoltinių elementų elektrinės energijos (Vokietijoje) atveju įrengtųjų pajėgumų naudojimo laikotarpis yra 800–1 000 valandų ir apie 1 800-2 200 valandų vėjo energijos sausumoje arba maždaug dvigubai daugiau jūroje. Pavyzdžiui, per 2011 m. Vokietijoje fotovoltiniais elementais pagaminta tik daugiau nei 10 proc., o vėjo turbinomis – mažiau nei 20 proc. energijos, kurią, teoriškai būtų galima pagaminti per metus esant pastoviam gamybos pajėgumui (šaltinis: „2011 m. energetikos duomenys“, Vokietijos ekonomikos ministerija). Priešingai, hidro elektrinės, iškastinį kurą naudojančios ir branduolinės elektrinės gali pasiekti daug aukštesnį vidutinį metinį panaudojimo lygį (80–90 proc. t. y. visu pajėgumu dirbti 7 000 valandų), be to šį potencialą galima naudoti ir bazinei apkrovai.
1.5

Pagrindinis pamatinių susitarimų su valstybėmis partnerėmis tikslas – užtikrinti vienodas sąlygas su abipusėmis teisėmis ir pareigomis. Be to, Europos taisyklės neturi bendradarbiavimo partnerių riboti labiau, nei to būtinai reikia ginant Europos interesus. Kūrybiškumui pasireikšti reikia erdvės!
4.7.2

Be to, „ekologiškos ekonomikos“ užimtumo galimybės priklauso nuo konjunktūros kitimo, susiję sektoriai nėra stabilūs. Perėjimas prie „ekologiškos ekonomikos“ visų pirma bus susijęs su darbo vietų praradimu tradicinėse pramonės šakose. Darbo vietų praradimą būtina sušvelninti, kad jis būtų socialiai priimtinas, ir darbuotojus perkvalifikuoti taip, kad jie turėtų daugiau galimybių susirasti naują darbą. Siekiant didesnio ekonomikos ekologiškumo galima skatinti aukštos, vidutinės ir žemos kvalifikacijos darbo paklausą, kaip Komisija nurodo savo darbo dokumente „Ekologiškas augimas“ (17). Šių permainų poveikis neišvengiamas, todėl Komitetas abejoja, ar užimtumo balansas iš tiesų bus toks teigiamas, kaip tikisi Komisija. Be to, yra ekologiškų technologijų sričių, kurios gali greitai suklestėti (pavyzdžiui, statybos pramonė), tačiau ilgalaikio užimtumo galima veikiau tikėtis aukštos kvalifikacijos reikalaujančios veiklos srityje. Ir šiems darbuotojams reikia atitinkamo socialinio draudimo, taip pat reikia numatyti tvarų darbuotojų judėjimą darbo rinkoje.