Teisingumo sistema toliau veiksmingai veikia, nepaisant COVID-19 pandemijos sukeltų sunkumų. Teismo proceso trukmė ir neišnagrinėtų bylų skaičius yra vieni mažiausių ES. 2020 m. civilinės bylos apylinkės teismuose buvo išsprendžiamos taip pat veiksmingai, kaip ir 2019 m. (vidutiniškai per 95 dienas), baudžiamosios bylos buvo išsprendžiamos lėčiau, nei 2019 m. (pagal bendrojo baudžiamojo proceso taisykles – vidutiniškai per 255 dienas, pagal supaprastinto baudžiamojo proceso taisykles– per 34 dienas, o baudžiamųjų nusižengimų bylos – per 47 dienas). Administracinės bylos pirmosios instancijos teismuose buvo išsprendžiamos šiek tiek lėčiau nei 2019 m. (vidutiniškai per 126 dienas) . Vidutinis apeliacinių skundų nagrinėjimo laikas – 192 dienos civilinėse bylose, 51 diena baudžiamosiose bylose ir 197 dienos administracinėse bylose. Teismo proceso trukmė civilinėse, komercinėse ir administracinėse bylose yra trumpesnė nei ES vidurkis (matas – nagrinėjimo iki bylos užbaigimo trukmė), o neišnagrinėtų bylų skaičius dažnai yra tarp mažiausių ES . Palyginti su 2019 m., bylų išnagrinėjimo rodiklis šiek tiek sumažėjo ir sudarė kiek mažiau nei 100 proc., bet iš esmės teismai buvo pajėgūs išnagrinėti gaunamas bylas.

Teisingumo sistemos skaitmenizacijos pažanga suteikė galimybę teismams be sutrikimų tęsti darbą per COVID-19 pandemiją. Kaip pažymėta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, Estija yra viena iš geriausius rezultatus teisingumo sistemos skaitmenizacijos srityje pasiekusių valstybių narių. Tai suteikė galimybę sklandžiai pereiti nuo tiesioginiais kontaktais pagrįstos prie nuotoliniu būdu veikiančios teisingumo sistemos COVID-19 pandemijos metu. Net iki pandemijos Estija jau buvo įdiegusi skaitmeninių teismo bylų teikimo tvarką, visuose teismo rūmuose įrengusi vaizdo konferencijos priemones ir sudariusi sąlygas teismams, prokuratūroms bei teisės specialistams dirbti nuotoliniu būdu. 2020 m. buvo sukurta virtuali teismo posėdžių salė, kad teisėjai, advokatai ir prokurorai galėtų dalyvauti nuotoliniuose teismo posėdžiuose. Taikant šią naują skaitmeninę priemonę nenaudojami komerciniai debesijos produktai. Taip suteikiama galimybė naudotojams prisijungti neįdiegiant jokios programinės įrangos ir transliuoti bei įrašyti posėdžius. Kiekvienam virtualiam teismo posėdžiui suteikiamas unikalus pavadinimas ir slaptažodis, kurie pasibaigus posėdžiui negali būti panaudoti dar kartą. Kartu su šia naujove buvo parengti vadovai, padedantys specialistams naudotis naująja priemone. Aukščiausiasis Teismas rengia papildomą specialią mokomąją medžiagą ir kursus, kad mokymai šioje srityje būtų plėtojami toliau. Be to, 2021 m. turi būti parengta nauja e. rinkmenos, t. y. teisingumo sistemos elektroninio ryšio sistemos, versija, suteiksianti galimybę į interneto platformą įkelti dideles rinkmenas ir vaizdo įrašus.

Teisėjų paaukštinimas tapo skaidresnis. 2020 m. gruodžio mėn. Aukščiausiasis Teismas en banc iš dalies pakeitė pirmosios instancijos teisėjų vertinimo kriterijus, taikomus jiems kandidatuojant į antrosios instancijos teisėjų pareigas. Kriterijai, kurie pirmą kartą paskelbti 2015 m., buvo peržiūrėti ir nustatyta informacijos apie kandidatus rinkimo procedūra, kuri turėtų prisidėti prie teisėjų paaukštinimo proceso skaidrumo. Teisėjų karjeros galimybės pagrįstos viešaisiais konkursais, kuriuose paaukštinimo siekiantiems teisėjams sudaromos tokios pačios sąlygos kaip ir kitų teisinių profesijų atstovams. Ši pakeista tvarka yra ypač svarbi atsižvelgiant į tai, kad ateinančiais metais nemažai teisėjų išeis į pensiją ir juos turės pakeisti naujai paskirti ar paaukštinti teisėjai. Naujų teisėjų skyrimo į pirmosios ir antrosios instancijos teismus procesui vadovauja Teisėjų egzaminavimo komitetas, remdamasis egzamino žodžiu ir raštu rezultatais bei kandidatų tinkamumo įvertinimu. Vėliau laimėję kandidatai pristatomi Aukščiausiajam Teismui en banc, o pastarasis teikia pasiūlymą dėl jų paskyrimo Respublikos Prezidentui Pirmosios instancijos teisėjai aukštinami į antrosios instancijos teismus Aukščiausiojo Teismo en banc rezoliucija, remiantis pokalbio rezultatais ir visų teismo, kuriam asmuo teikė prašymą, narių nuomone. Sprendimai dėl paaukštinimo ar skyrimo gali būti apskųsti Aukščiausiojo Teismo Konstitucinės peržiūros kolegijai. Suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą dėl skundo nagrinėjimo procedūroje dalyvaujančių teisėjų struktūrinio nešališkumo, nors praktiškai iki šiol niekas tokio skundo nepateikė. Be to, reikėtų pažymėti, kad Konstitucinės peržiūros kolegija, kuri dalyvavo priimant sprendimą dėl paaukštinimo ar sprendimą dėl pasiūlymo dėl paskyrimo, turi galimybę nusišalinti nuo apskundimo proceso, kad pašalintų galimas abejones dėl apeliacinės kolegijos struktūrinio nešališkumo. Po to, kai teisėjas pirmą kartą paskiriamas eiti pareigas, pirmuosius trejus metus Teisėjų egzaminavimo komitetas vertina teisėjus, vadovaudamasis teisės aktais nustatytais kriterijais.

Teismų pirmininkų įgaliojimai buvo išplėsti įtraukiant galimybę ypatingomis aplinkybėmis ribotam laikui perkelti teisėjus be jų sutikimo ir prašyti deleguoti teisėjus gavus jų sutikimą. Siekiant spręsti visas galimas susikaupusių bylų problemas teismuose ir reaguoti į nepaprastąją padėtį tuo atveju, kai padidėja gaunamų migracijos ir prieglobsčio prašymo bylų skaičius, 2020 m. birželio mėn. įsigaliojusiais Teismų įstatymo pakeitimais numatyta galimybė perkelti teisėjus be jų sutikimo. Kai tai būtina tinkamam teisingumo vykdymui, teisėjas teismo pirmininko sprendimu gali būti be jo sutikimo laikinai perkeltas į administracinį teismą nagrinėti prašymus dėl trečiųjų šalių piliečių sulaikymo. Toks perkėlimas galimas tik nepaprastosios padėties atveju, o jo teisminę peržiūrą atlieka Aukščiausiasis Teismas. Tai, kad perkėlimas yra laikinas, taikomas konkrečiai nustatytu atveju ir gali būti atlikta jo teisinė peržiūra, taip pat tai, kad sprendimą dėl perkėlimo priima ne vykdomoji valdžia, yra svarbios apsaugos priemonės. Europos Taryba rekomenduoja, kad perkeliant teisėjus be jų sutikimo būtų taikomos šios apsaugos priemonės. Tais pačiais pakeitimais išplėsta galimybė perduoti bylą kitam teismui nekeičiant jurisdikcijos. Apylinkės arba administracinio teismo pirmininko prašymu apygardos teismų pirmininkai bendru sprendimu gali perduoti bylą, kurioje sprendimas gali būti priimtas remiantis bendrosiomis aplinkybėmis, nagrinėti kitam tos pačios instancijos teismui. Ši priemonė turi būti taikoma išskirtiniais atvejais, o ne kaip nuolatinis sprendimas. Tais pačiais pakeitimais išplėsta galimybė deleguoti teisėjus gavus jų sutikimą. Teismo pirmininkas, gavęs teisėjo sutikimą, kito teismo pirmininko prašymu gali nusiųsti teisėją nagrinėti bylą kitame tos pačios arba žemesnės instancijos teisme, kai kyla reali rizika, kad vienas teismas negalės išspręsti gaunamų bylų per pagrįstą laikotarpį. Tokiu atveju teisėjas taip pat deleguojamas ribotam laikui.

Nuo praėjusių metų ataskaitos parengus naują 2021–2025 m. nacionalinį veiksmų planą, kurį Vyriausybė priėmė 2021 m., toliau buvo kuriama kovos su korupcija strateginė sistema. Veiksmų planu sustiprinamas ministerijų dalyvavimas koordinuojant ir įgyvendinant kovos su korupcija priemones ir plėtojamas pilietinės visuomenės dalyvavimas sprendžiant kovos su korupcija klausimus. Kalbant apie baudžiamąjį persekiojimą už korupciją, baudžiamosios teisenos sistema pasirodė esanti efektyvi išsiaiškinant aukšto lygio korupcijos atvejus. Tarp prevencijos stiprinimo priemonių – naujos neprivalomos gairės, susijusios su lobistine veikla ir interesų konfliktu, nors jose nėra aiškių įgyvendinimo nuostatų. Šiuo metu tebevyksta teisėkūros procedūra, pagal kurią turi būti priimtos išsamios pranešėjų apsaugos taisyklės, ir numatoma, kad ji bus užbaigta iki šių metų pabaigos. Atnaujinus turto deklaravimo sistemą nustatyta pareiga ministrų politiniams patarėjams teikti finansinių interesų deklaracijas. Be to, Vyriausybė pranešė apie ketinimą sustiprinti politinių partijų finansavimo sistemą.

Teisingumo kanclerio tarnybai suteikta A statuso nacionalinės žmogaus teisių institucijos akreditacija. 2019 m. pradėtas akreditacijos procesas Pasauliniame nacionalinių žmogaus teisių institucijų aljanse (GANHRI) dėl COVID-19 pandemijos buvo atidėtas. 2020 m. gruodžio mėn. procesas buvo baigtas, o Teisingumo kanclerio tarnybai suteikta akreditacija. Kaip aprašyta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje, Teisingumo kanclerio tarnybai, kaip nacionalinei žmogaus teisių institucijai, buvo pavestos naujos užduotys, įskaitant veiksmus, susijusius su JT sutartimis ir žmogaus teisių apsaugos mechanizmais . Dėl išplėstų įgaliojimų Teisingumo kancleriui buvo suteikta papildomų žmogiškųjų ir finansinių išteklių, ir atrodo, kad jų pakanka jo užduotims tinkamai vykdyti. Be to, jeigu trūksta išteklių, institucija gali prašyti Parlamentą skirti lėšų ir jos paprastai suteikiamos . Be naujų funkcijų ir įprastų ombudsmenui pavestų užduočių, Teisingumo kancleriui suteikti keli kiti įgaliojimai. Kancleris turi teisę pateikti prašymą dėl konstitucinės peržiūros, taip pat teisę inicijuoti drausmines procedūras teisėjams ir atlieka tarpininko tarp piliečių ir Aukščiausiojo Teismo vaidmenį. Pati institucija yra mechanizmas, atrenkantis piliečių prašymus dėl konstitucinės peržiūros, kurie galiausiai perduodami Aukščiausiojo Teismo Konstitucinės peržiūros kolegijai. Kancleris savo iniciatyva arba piliečio prašymu gali inicijuoti drausminę procedūrą teisėjui tik dėl jo elgesio ir pareigų vykdymo ir ji negali būti susijusi su teisėjo sprendimų pagrįstumu. Šiais įgaliojimais naudojamasi bendradarbiaujant su Aukščiausiuoju Teismu, siekiant išvengti prašymų ir procedūrų dubliavimosi.

Visuose su COVID-19 pandemija susijusiuose Vyriausybės potvarkiuose pateikiama informacija apie tai, kaip jie gali būti teisiškai užginčyti . Be to Aukščiausiasis Teismas nusprendė, kad asmuo gali ginčyti norminio pobūdžio potvarkį per 30 dienų nuo dienos, kai jis pradedamas taikyti to asmens atžvilgiu . Nuo 2020 m. pavasario iki 2021 m. kovo 1 d. Talino administracinis teismas gavo maždaug 40 skundų, iš kurių pusė buvo išspręsti . Aukščiausiajam Teismui buvo pateiktas vienas prašymas pradėti konstitucinę peržiūrą. Šiuo atveju Konstitucinės peržiūros kolegija paskelbė, kad Kultūros ministro reglamento nuostata, pagal kurią nustatomos Vyriausybės paramos scenos menų įstaigoms sąlygos, yra nesuderinama su konstitucinėmis vienodo požiūrio nuostatomis , todėl yra negaliojanti .

Estija yra parlamentinė respublika, turinti vienų rūmų parlamentą, kurioje Aukščiausiojo Teismo Konstitucinės peržiūros kolegija gali vykdyti ex post konstitucinę peržiūrą, be kita ko, tam tikroms aplinkybėms ir remdamasi konstituciniu skundu. Stabdžių ir atsvarų sistemoje, be teisingumo sistemos, svarbų vaidmenį atlieka Teisingumo kanclerio tarnyba (ombudsmenas). Dalyvauti visuomenei ir suinteresuotiesiems subjektams padeda pažangios informacinių ir ryšių technologijų priemonės.

Apie dideles nuolatines grėsmes žurnalistams nepranešta. Nuo to laiko, kai buvo pateikta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, išsami žurnalistų apsaugos sistema yra stabili. 2021 m. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos ataskaitoje teigiama, kad tai, jog garbės ir orumo įžeidimas nėra dekriminalizuotas ir už jį skiriama bauda arba laisvės atėmimo iki dvejų metų bausmė, vis dar kelia riziką. Nuo to laiko, kai buvo pateikta 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, Europos Tarybos platformoje žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti buvo pateikti du nauji perspėjimai. Šie perspėjimai susiję su neigiamu poveikiu žiniasklaidos laisvei . Su pirmu perspėjimu susijęs atvejis buvo išspręstas, o dėl kito perspėjimo Vyriausybė atsakė, kad jis susijęs su civiliniu ginču nepriklausomame teisme, į kurį Vyriausybei draudžiama kištis.

Su COVID-19 pandemija susijusios žurnalistų patiriamos problemos dažniausiai laikomos ekonominėmis. Suinteresuotųjų subjektų teigimu, pandemija padarė poveikį žiniasklaidos pliuralizmui ir žurnalistų apsaugai visų pirma ekonominiu požiūriu, nes sumažėjo darbo garantijos, ypač kiek tai susiję su laisvai samdomais darbuotojais. Siekdama sušvelninti dėl COVID-19 pandemijos mažėjančių leidėjų pajamų iš reklamos poveikį, 2020 m. Kultūros ministerija pradėjo du kovos su krize pagalbos paraiškų teikimo etapus, kad paremtų dienraščių ir (arba) savaitraščių leidėjų, įskaitant vietos laikraščių leidėjus, finansinį tvarumą. Be to, elektroniniams leidiniams taikomas PVM tarifas buvo sumažintas nuo 20 iki 9 proc. ir dabar yra toks pats kaip ir spausdintiems leidiniams. Padidėjusios skaitmeninių leidinių prenumeratos apimtys padėjo leidėjams sušvelninti sumažėjusių iš reklamos gaunamų pajamų poveikį .

COVID-19 pandemija turėjo nedidelį poveikį korupcijos rizikai. Per pandemiją didelio poveikio prokuratūros pradėtų tyrimų skaičiui nebuvo. Siekdama pandemijos metu užkirsti kelią korupcijos rizikai ir padidinti skaidrumą, Vyriausybė priėmė specialias gaires dėl viešųjų pirkimų procedūros ypatingu ar skubos atveju. Be to, buvo priimtos gairės, kuriomis siekiama užkirsti kelią korupcijos rizikai ir padidinti vakcinacijos nuo COVID-19 kampanijos skaidrumą.

I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

2018 m. lapkričio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/1808, kuria, atsižvelgiant į kintančias rinkos realijas, iš dalies keičiama Direktyva 2010/13/ES dėl valstybių narių įstatymuose ir kituose teisės aktuose išdėstytų tam tikrų nuostatų, susijusių su audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų teikimu, derinimo (Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyva), L 303/69.

2021 m. kovo 9 d. EŽTT sprendimas Bilgen prieš Turkiją, 1571/07, ECLI:CE:ECHR:2021:0309JUD000157107.

2030 m. teisėkūros politikos plėtojimo gairės, https://www.just.ee/sites/www.just.ee/files/oiguspoliitika_pohialused_aastani_2030_sk_luhike_versioon.pdf .

Aiškinamasis memorandumas dėl Teismų įstatymo 45 straipsnio 11 dalies.

Aiškinamasis memorandumas dėl Teismų įstatymo 452 straipsnio.

Aiškinamasis memorandumas dėl Teismų įstatymo 583 straipsnio.

Centre for Media Pluralism and Media Freedom (2021), 2021 Media Pluralism Monitor, https://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2021 .

Council of Europe, Platform to promote the protection of journalism and safety of journalists, https://www.coe.int/en/web/media-freedom/the-platform .

Council of Europe: Committee of Ministers (2010), Recommendation CM/Rec(2010)12 of the Committee of Ministers to member states on judges: independence, efficiency and responsibilities.

Estijos Vyriausybė (2020), Estijos Vyriausybės atsakymas į Platformos žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti perspėjimą dėl vis dar nepaskelbtų tyrimo rezultatų vykstant teismo procesui prieš Estijos visuomeninį transliuotoją ir žurnalistus Mihkelį Kärmasą ir Anną Pihl, https://rm.coe.int/estonia-reply-eng-results-of-investigation-remain-offline-amid-ongoing/1680a134c9 .

Estijos Vyriausybė (2021), Good Practice In Communicating With Lobbyists For Officials, https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/good-practice-communicating-lobbyists .

Estijos Vyriausybė (2021), Governance agreement for 2021–2023, https://valitsus.ee/en/governance-agreement-2021-2023 .

Estijos Vyriausybė (2021), Guidelines For Ministers And Their Advisers To Avoid Conflicts Of Interest, https://www.korruptsioon.ee/en/conflict-interests/guidelines-ministers-and-their-advisors-avoid-conflicts-interest .

Estijos Vyriausybė (2021), Vyriausybės vykdomoji darbotvarkė. 2021 m. kovo 11 d. sesija, https://valitsus.ee/uudised/valitsuse-113-istungi-kommenteeritud-paevakord .

Estijos Vyriausybė, 2013–2020 m. kovos su korupcija strategija.

Europos Komisija (2019–2021), ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Komisija (2020), 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės principo padėtis Europos Sąjungoje.

Finansų ministerija (2020), Viešųjų pirkimų esant nepaprastajai padėčiai ir jos padariniams gairės, https://www.rahandusministeerium.ee/et/juhised-riigihangete-kohta-seoses-eriolukorraga-ja-selle-tagajargedega .