Komisijos ataskaita - 2007 m. konkurencijos politikos ataskaita {SEC(2008)2038} /* KOM/2008/0368 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 16.6.2008 KOM(2008) 368 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2007 m. konkurencijos politikos ataskaita {SEC(2008)2038} 1. 2007 m. konkurencijos politika ir toliau prisidėjo prie rinkų veikimo gerinimo Europos vartotojų ir įmonių naudai . Be kita ko, buvo tiriamas antikonkurencinis rinkos dalyvių elgesys ir baudžiama už jį, taip pat nagrinėjamos antikonkurencinės rinkos struktūros ir reguliavimas pagrindiniuose ekonomikos sektoriuose. Konkurencijos politikos pagrindą ir toliau sudarė išsami Komisijos ekonominių reformų darbotvarkė – Lisabonos strategija. 2. Pirmoje šios ataskaitos dalyje apžvelgiama, kaip buvo toliau plėtojamos ir taikomos konkurencijos politikos priemonės , t. y. kartelių, susijungimų ir valstybės pagalbos taisyklės. Antroje dalyje aptariama, kaip tomis ir kitomis priemonėmis pasinaudota pasirinktuose sektoriuose . Trečioje dalyje apžvelgiamas Europos konkurencijos tinklo (EKT) bendradarbiavimas ir bendradarbiavimas su nacionaliniais teismais . Ketvirtoje dalyje aptariama tarptautinė veikla . Galiausiai penktoje dalyje pateikiamas trumpas bendradarbiavimo su kitomis ES institucijomis aprašas. Daugiau informacijos galima rasti išsamiame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente ir Konkurencijos generalinio direktorato svetainėje[1]. 1. PRIEMONėS 1.1. Karteliai ir piktnaudžiavimas dominuojančia padėtimi – EB 81 ir 82 straipsniai 1 .1.1. Taisyklių kūrimas ir politikos formavimas 3. Greta sankcijų, kuriomis baudžiama ir sulaikoma nuo kartelių sudarymo, būtina imtis efektyvių veiksmų dėl šios kenksmingiausios antikonkurencinio elgesio formos, norint paskatinti dalyvius pranešti apie kartelius. Baudų neskyrimo arba sumažinimo politika Komisija skatina kartelių dalyvius pranešti apie savo neteisėtą veiklą. 2006 m. gruodžio mėn. buvo priimtas pataisytas Pranešimas dėl baudų neskyrimo ar sumažinimo (2006 m. pranešimas)[2]. Tai jau trečias pranešimas dėl bendradarbiavimo, pakeitęs ankstesnes 1996 ir 2002 m. redakcijas. Nuo šio dokumento priėmimo iki 2007 m. pabaigos Komisija pagal 2006 m. pranešimą gavo 20 prašymų atleisti nuo baudų[3] ir 11 prašymų sumažinti baudas. 4. Europos Parlamentas savo rezoliucijoje labai palankiai įvertino 2005 m. Komisijos žaliąją knygą „Ieškiniai dėl žalos, patirtos pažeidus ES antimonopolines taisykles“ ir paragino Komisiją parengti Baltąją knygą, kurioje būtų pateikti išsamūs pasiūlymai, kaip veiksmingai įgyvendinti reikalavimus dėl žalos, patirtos pažeidus antimonopolines taisykles[4]. Komisija, rengdama Baltąją knygą, daug konsultavosi su valstybių narių Vyriausybių atstovais, nacionalinių teismų teisėjais, pramonės, vartotojų asociacijų, teisinės bendruomenės atstovais ir daugeliu kitų suinteresuotųjų asmenų. 1.1.2. Taisyklių taikymas 5. Komisija ir toliau didelį dėmesį skyrė karteliams nustatyti, tirti ir už juos bausti. Savo veiksmus ji sutelkė kovai su sunkiais , t. y. ypač didelę įtaką turinčiais , daugiausia pasaulinio arba Europos masto karteliais. Komisija priėmė aštuonis galutinius sprendimus[5], kuriais 41 įmonei[6] paskirta baudų iš viso už 3 334 mln. EUR (palyginimui – 2006 m. priimti septyni galutiniai sprendimai, 41 įmonei[7] iš viso paskirta baudų už 1 846 mln. EUR). Byloje Liftai ir eskalatoriai Komisija skyrė didžiausią iki šiol kartelių bylose skirtą baudą (992 mln. EUR) ir didžiausią vienai įmonei už kartelinį pažeidimą iki šiol paskirtą baudą (477 mln. EUR[8]). 6. Kai kuriuos kartelius Komisijai pavyko nustatyti savo iniciatyva. Naujausios bylos Liftai ir eskalatoriai , Užtrauktukai , Profesinės paskirties vaizdo juostos ir Lakštinis stiklas rodo, kad nors Komisijos baudų neskyrimo ar sumažinimo politika yra veiksminga priemonė karteliams nustatyti, Komisija nėra saistoma prašymus atleisti nuo baudų pateikusių asmenų pateiktų įrodymų, kad galėtų atskleisti antikonkurencinius veiksmus. Komisija ir toliau teikia didelę reikšmę tokiems ex officio tyrimams, kurie gali būti pradėti stebint rinką, tiriant tam tikrus sektorius, skundus ir padedant nacionalinėms Europos konkurencijos tinklo konkurencijos institucijoms. 7. Užbaigusi 2005 m. pradėtą finansinių paslaugų sektoriaus tyrimą Komisija priėmė draudžiamuosius sprendimus pagal EB 81 straipsnį bylose Groupement des Cartes Bancaires, Morgan Stanley/Visa ir MasterCard . Visos šios bylos susijusios su mokėjimo kortelių sistemomis (žr. toliau 2.2 punktą). 8. Komisija skyrė baudas už piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi taip pat ir tinklų paslaugas teikiančioms pramonės įmonėms, kurios yra esminės Europos konkurencingumui. Liepos 4 d. Komisija priėmė sprendimą Ispanijos dominuojančio ryšių operatoriaus Telefónica atžvilgiu dėl labai sunkaus piktnaudžiavimo savo dominuojančia padėtimi Ispanijos plačiajuosčio ryšio rinkoje. Paskirta bauda siekė 151 875 000 EUR. Piktnaudžiavimas susijęs su tuo, kad 2001–2006 m. Telefónica mažino konkurentams nustatomų didmeninių kainų ir klientams nustatomų mažmeninių kainų skirtumą. 9. Spalio 11 d. Komisija priėmė sprendimą pagal 9 straipsnį dėl Distrigas Belgijoje sudarytų ilgalaikio dujų tiekimo sutarčių. Pagal šį sprendimą Komisija iki 2011 m. teisiškai privalomais pripažįsta Distrigas pasiūlytus įsipareigojimus, kuriuos pastaroji prisiėmė, kad išsklaidytų Komisijai atliekant tyrimą pagal 82 straipsnį kilusias abejones. Šie įsipareigojimai skirti užtikrinti, kad Distrigas nesusaistytų pernelyg daug klientų daugiau nei vieneriems metams į priekį, kartu suteikiant Distrigas kuo daugiau lankstumo valdyti savo sutarčių portfelį. 1.2. Valstybių priemonės 10. Birželio mėn. Komisija nutraukė pažeidimo procedūrą pagal EB 226 straipsnį prieš Čekiją, kuri apribojo Čekijos konkurencijos institucijos (Čekijos NKI) įgaliojimus EB 81 ir 82 straipsnius taikyti antikonkurenciniam elgesiui elektroninių ryšių sektoriuje[9]. Kovo mėn. pateikus pagrįstą nuomonę[10], ginčijama Čekijos konkurencijos įstatymo nuostata panaikinta ir dabar Čekijos NKI gali taikyti visas ES konkurencijos taisykles. 11. Gegužės 31 d. Komisijai pranešta apie tai, kad Enel ir Acciona ketina bendrai kontroliuoti Endesa ir tokiai kontrolei besąlygiškai pritarta liepos 5 d. Tačiau kai Enel ir Acciona paprašė Ispanijos energijos reguliavimo tarnybos (CNE) pritarti įsigijimui, CNE pritarė sandoriui, nustatydama keletą įpareigojimų. Gruodžio 5 d. Komisija priėmė sprendimą pagal EB susijungimų reglamento 21 straipsnį [11], kuriuo pripažino, kad CNE sprendimas su daliniais pakeitimais pažeidė minėtą nuostatą. 1.3. Susijungimų kontrolė 1 .3.1. Taisyklių kūrimas ir politikos formavimas 12. Siekdama pateikti gaires, padėsiančias spręsti jurisdikcijos nustatymo klausimus susijungimų kontrolės bylose, Komisija liepos 10 d. priėmė Komisijos suvestinį pranešimą dėl jurisdikcijos pagal Susijungimų reglamentą (toliau – pranešimas dėl jurisdikcijos arba pranešimas)[12]. Pranešimas dėl jurisdikcijos pakeičia keturis ankstesnius 1998 m. pranešimus[13], kuriuose reglamentuojami jurisdikcijos klausimai nuo 1998 m. pagal anksčiau galiojusį Susijungimų reglamentą Nr. 4064/89. Naujuoju pranešimu viename dokumente aptariami visi jurisdikcijos klausimai, turintys reikšmės nustatant Komisijos kompetenciją pagal Susijungimų reglamentą, išskyrus įgaliojimų perdavimą. 13. Lapkričio 28 d. Komisija priėmė nehorizontalių susijungimų vertinimo pagal Susijungimų reglamentą gaires. Nehorizontalūs susijungimai apima vertikalius susijungimus, pavyzdžiui, tokius atvejus, kai klientas įsigyja tiekėją (pavyzdžiui, automobilių gamintojas įsigyja pavarų dėžių tiekėją), ir bendrovių konglomeratus, kurių veikla viena kitą papildo ar yra kitaip tarpusavyje susijusi (pavyzdžiui, skutimosi peiliukus gaminanti bendrovė įsigyja skutimosi putas gaminančią bendrovę). Nehorizontalių susijungimų gairės papildo galiojančias horizontalių susijungimų gaires, reglamentuojančias tose pačiose rinkose konkuruojančių bendrovių susijungimus. 14. Norėdama patikslinti savo politiką dėl korekcinių priemonių vykdant susijungimų kontrolę, Komisija pradėjo viešą konsultaciją, skirtą pataisytam pranešimui dėl korekcinių priemonių projekto. Korekcinės priemonės – suinteresuotų šalių ketinimo susijungti pakeitimai, siekiant pašalinti galimas Komisijai abejones dėl poveikio konkurencijai. Pataisytas pranešimas dėl korekcinių priemonių atnaujins ir pakeis šiuo metu galiojantį pranešimą. 1.3.2. Taisyklių taikymas 15. Susijungimo atvejų, apie kuriuos pranešta Komisijai, skaičius pasiekė rekordinį lygį – 402, jis padidėjo daugiau kaip 12 %, palyginti su 2006 m., kai buvo pranešta apie 356 sandorius. Per paskutinį metų ketvirtį pranešimų skaičius sumažėjo, palyginti ir su ankstesniais ketvirčiais, ir su paskutiniu 2006 m. ketvirčiu. Komisija 2007 m. iš viso priėmė 396 galutinius sprendimus, iš jų Komisija be išlygų pirmajame etape leido 368 susijungimus. Iš šių pirmojo etapo leidimų be išlygų vykdyti sandorius 238 (arba 65 %) priimti supaprastinta tvarka. Kitus 18 sandorių leista vykdyti I etape su tam tikromis sąlygomis. 16. Dešimt sprendimų priimta atlikus išsamius II etapo tyrimus. Penkis iš šių sandorių leista vykdyti be išlygų, o keturiais atvejais leidimai susieti su tam tikromis išlygomis. Vienas sandoris – horizontalus susijungimas , susijęs su Ryanair planuotu Aer Lingus perėmimu – uždraustas (žr. toliau 2.7 punktą). 1.4. Valstybės pagalbos kontrolė 1.4.1. Taisyklių kūrimas ir politikos formavimas 17. Komisija toliau įgyvendino 2005 m. pradėtą Valstybės pagalbos veiksmų planą . Komisija patvirtino naują orientacinių ir diskonto normų nustatymo metodą[14], kuris dabar labiau suderintas su rinkos principais, nes atsižvelgiama į konkrečią bendrovės padėtį ar projektą. 18. Komisija pradėjo konsultaciją dėl Bendrosios išimties reglamento (toliau – BIR) projekto valstybės pagalbos srityje[15]. Šiuo BIR bus supaprastintos ir į vieną tekstą bus sujungtos penkios jau esamos bendrosios išimtys, taikomos pagalbai mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ),taip pat pagalbai MVĮ atliekamiems moksliniams tyrimams ir plėtrai, pagalbai užimtumui, mokymo pagalbai ir regioninei pagalbai. Be to, galiojančių bendrųjų išimčių taikymo sritis bus išplėsta ir apims tam tikras naujas pagalbos kategorijas. Numatoma, kad Komisija priims BIR 2008 m. birželio mėn. 19. Birželio 13 d. Komisija nusprendė vėliausiai iki 2009 m. gruodžio 31 d. pratęsti savo 2001 m. Pranešimo dėl kino pramonės galiojimą. Pranešime dėl kino pramonės pateikiamos valstybės pagalbos kinematografijos ir kitiems audiovizualiniams kūriniams taisyklės. 20. 2007 m. Komisija taip pat pradėjo Komisijos pranešimo dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo garantijų forma teikiamai valstybės pagalbai persvarstymo procedūrą. Pranešimo projekte i) paaiškinamos sąlygos, leidžiančios konstatuoti arba paneigti garantijų forma teikiamą pagalbą ir ii) atitinkama pagalbos suma įvertinama kiekybiškai pagal rinkos vertę ir rizikos analizę. Tikimasi, kad naująjį pranešimą Komisija priims iki 2008 m. gegužės mėn. pabaigos. 1.4.2. Taisyklių taikymas 21. 2006 m. gavus išskirtinai daug (922) pranešimų apie valstybės pagalbą, 2007 m. naujų atvejų, apie kuriuos pranešė valstybės narės, sumažėjo iki 777[16]. Tačiau šis skaičius vis dėlto gerokai viršija 2004 ir 2005 m. rodiklius. Be to, sumažėjimas susijęs su Komisijos įsipareigojimu palengvinti pagalbos teikimą taikant bendrąsias išimtis ir orientuoti politiką į labiausiai konkurenciją iškreipiančias pagalbos formas. 2007 m. valstybės narės galėjo įgyvendinti daugiau nei 1 100 priemonių, prieš tai apie jas nepranešusios Komisijai[17]. 2006 m. bendroji išimtis taikyta 410 priemonių. 22. 2007 m. Komisija priėmė 629 galutinius sprendimus dėl valstybės pagalbos[18]. Daugeliu atvejų Komisija patvirtino priemones, nepradėjusi oficialaus tyrimo, ir padarė išvadą, kad nagrinėjama pagalba yra suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis (87 % visų sprendimų 2007 m.) arba kad tai nėra valstybės pagalba (5 % visų sprendimų). 23. 2007 m. Komisija paskelbė dvi valstybės pagalbos rezultatų įvertinimo suvestines[19]. Iš 2007 m. rudenį išleisto atnaujinto leidimo[20] matyti, kad per paskutinius šešerius metus valstybės narės artėjo prie Europos Vadovų Tarybos nustatyto tikslo skirti mažesnę ir tiksliau orientuotą pagalbą . Visų pirma 10 naujųjų ES valstybių narių laipsniškai perorientavo savo valstybės pagalbą pagal horizontalius bendrojo intereso tikslus, kaip antai regioninė plėtra, moksliniai tyrimai ir plėtra, MVĮ ir aplinkos apsauga. 24. 2007 m. Komisija patvirtino Bulgarijos ir Rumunijos, taip pat Belgijos, Kipro, Danijos, Prancūzijos, Italijos, Nyderlandų ir Portugalijos regioninės pagalbos žemėlapius [21]. Todėl 2007–2013 m. laikotarpio regioninės pagalbos žemėlapiai šiuo metu jau patvirtinti visoms valstybėms narėms. Komisija patvirtino regioninę pagalbą daugeliui didelių investicinių projektų [22]. 25. Iki sausio 1 d. dar neišnagrinėti pranešimai apie pagalbą moksliniams tyrimams, taikomajai veiklai ir naujovių diegimui ir nauji ataskaitiniais metais gauti pranešimai buvo įvertinti pagal naująją sistemą [23]. Komisija patvirtino 48 pateiktas mokslinių tyrimų ir plėtros ir (arba) naujovių diegimo pagalbos schemas. Be to, ji patvirtino keturias ad hoc pagalbos priemones, nesiekiančias ribos, kurią viršijus atliekamas išsamus vertinimas pagal sistemos 7 skyrių. Komisija priėmė aštuonis sprendimus, išsamiai įvertinusi dideles pagalbos sumas projektams pagal 7 skyrių. Ji pritarė daugeliui Prancūzijos pramonės naujovių diegimo agentūros finansuojamų projektų[24]. Komisija patvirtino 19 pateiktų pagalbos schemų pagal rizikos kapitalo gaires[25]. 26. Nors pagalbai mokymui taikomas Bendrosios išimties reglamentas[26], Komisija privalo įvertinti projektus, kurių vertė viršija 1 mln. EUR. Byloje GM Antwerp [27] Komisija pripažino dalį valstybės pagalbos, apie kurią pranešta, nesuderinama, nes ja būtų finansuojama mokomoji veikla, kurią pagalbos gavėjas bet kuriuo atveju būtų vykdęs, net ir negavęs pagalbos. Bylose Fiat [28] ir Club Med Guadeloupe [29] Komisija pripažino pagalbą būtina ir suderinama. Byloje DHL Leipzig/Halle [30] Komisija pradėjo tyrimą, nes abejojo, ar DHL bet kuriuo atveju nebūtų rengusi savo darbuotojų mokymo. 27. Spalio 10 d. Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl mokesčių lengvatos, taikomos Ispanijos bendrovėms įgyjant didelį užsienio įmonės akcijų paketą [31]. Mokesčių nuostatos leidžia Ispanijos bendrovėms per 20 metų laikotarpį nurašyti perviršinę vertę, atsirandančią įsigijus didelį užsienio įmonės akcijų paketą, o įsigyjant nacionalines įmones, perviršinei vertei tokia pat priemonė netaikoma. 28. Pagalba sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti gali būti laikoma teisėta, tik jei įvykdytos griežtos sąlygos. 2007 m. Komisija taikė iš dalies pakeistas taisykles, nustatytas 2004 m. pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti gairėse. 29. Daugeliu pagalbos sanavimui atvejų Komisija vėl pabrėžė, kad tokia pagalba tėra laikina priemonė, palengvinanti restruktūrizavimo plano rengimą arba bendrovės likvidavimą. Todėl kai kuriais atvejais Komisija pradėjo oficialią tyrimo procedūrą, nes pagalba sanavimui nebuvo grąžinta per teisės aktuose nustatytą šešių mėnesių terminą ir nebuvo pateiktas rimtas restruktūrizavimo planas[32]. Komisija patvirtino daugelį pagalbos restruktūrizavimui atvejų[33]. Kitais atvejais Komisija pripažino, kad pagalba nesuderinama[34] ar pradėjo oficialų tyrimą, nes turėjo abejonių dėl pagalbos suderinamumo[35]. 30. Komisija padarė didelę pažangą, siekdama veiksmingesnio ir nedelsiamo sprendimų išieškoti pagalbą vykdymo . Vykdytinų sprendimų išieškoti pagalbą skaičius sumažėjo nuo 60 2006 m. pabaigoje iki 47 2007 m. pabaigoje. Visos 23 bylos dėl pagalbos susigrąžinimo buvo užbaigtos, o 2007 m. priimti nauji 9 sprendimai dėl pagalbos susigrąžinimo. Iš 8,9 mlrd. EUR neteisėtos ir nesuderinamos pagalbos, kuri turėjo būti susigrąžinta pagal visus nuo 2000 m. priimtus sprendimus, iki 2007 m. pabaigos sėkmingai susigrąžinta apytikriai 8,2 mlrd. EUR (t. y. 91,2 % visos sumos). Be to, susigrąžinta dar 2,4 mlrd. EUR pagalbos susigrąžinimo palūkanų. Teismų praktika ir politika šioje srityje taip pat apibendrintos pranešime[36]. 1.5. Konkurencijos politikos vaidmuo platesniame politikos kontekste 31. Gruodžio 11 d. Komisija persvarstė Lisabonos strategiją[37] ir pateikė pasiūlymus kitam trejų metų ciklui (2008–2010 m.)[38]. Ataskaitoje siūloma toliau įtvirtinti konkurenciją platesniame Lisabonos strategijos kontekste . Ypatingas dėmesys skiriamas poreikiui stiprinti rinkos stebėjimą sektorių lygiu ir prireikus gerinti reguliavimą, ypatingą dėmesį skiriant pagrindinėms paslaugoms ir tinklų paslaugas teikiančioms pramonės įmonėms[39]. Šie pasiūlymai atitinka bendrosios rinkos ataskaitą, kurią Komisija pateikė 2007 m. Reformų konkurencijos politikos srityje svarbą rodo rekomendacijų, kurias pasiūlyta patvirtinti Tarybai pagal EB 99 straipsnį, (santykinė ir absoliuti) gausa[40]. 32. Pavyzdžiui, ataskaitoje siūloma siekti, kad konkurencijos politika prisidėtų prie Lisabonos strategijos tikslų dujų, elektros ir finansų paslaugų sektoriuose; tai turėtų būti užtikrinama imantis tolesnių veiksmų dėl 2005 m. pradėtų sektorių tyrimų[41]. Konkurencijos politika taip pat laikoma papildoma priemone siekiant stiprinti pastangas laiku užtikrinti sąveiką ir standartizaciją. Ataskaitoje greta politikos krypčių, kuriomis ES galėtų prisidėti konkrečia patirtimi, naudinga jos pagrindiniams partneriams, taip pat paminėtos „konkurencijos taisyklės“. Tai glaudžiai susiję su poreikiu užtikrinti sąžiningą konkurenciją ir vienodas veiklos sąlygas tarptautiniu mastu[42]. 2. SEKTORIAUS POKYčIAI 2.1. Energetika 33. Sausio 10 d. priimtoje Europos dujų ir elektros energijos rinkų sektorių tyrimo galutinėje ataskaitoje [43] padaryta išvada, kad daugelis elektros energijos rinkų i) tebėra labai koncentruoti; ii) jiems būdingas didelis vertikalios integracijos laipsnis (visų pirma dėl neveiksmingo tinklo ir tiekimo veiklos atskyrimo), taip pat jiems trūksta iii) tarptautinės integracijos ir tarptautinės konkurencijos bei iv) skaidrumo. 34. Atsižvelgdama į tokias išvadas, Komisija rugsėjo 19 d. pateikė trečiojo Europos elektros energijos ir dujų rinkų liberalizavimo paketo pasiūlymą [44]. Jame pagrindinis dėmesys skiriamas i) veiksmingam perdavimo tinklų atskyrimui; ii) reguliavimo institucijų įgaliojimų ir nepriklausomumo stiprinimui; iii) reguliavimo institucijų bendradarbiavimui ir iv) perdavimo sistemų operatorių bendradarbiavimui. 35. Kovos su monopolijomis srityje Komisija, glaudžiai bendradarbiaudama su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis (NKI)[45], pagrindinį dėmesį skyrė rinkos atskyrimo ir slaptiems susitarimams (rinkos pasidalijimo) atvejams elektros energijos ir dujų sektoriuose, kurie sudaro pagrindines rinkos netinkamo veikimo sritis. Rinkos atskyrimo atvejai apima praktiką vertės kūrimo grandinėje, įskaitant mažmeninių vartotojų rinkų atskyrimą sudarant ilgalaikes sutartis su energijos vartotojais; piktnaudžiaujančią praktiką siekiant kliudyti konkurentų prieigą prie tinklų (pvz., tinklo pajėgumų kaupimą ir neinvestavimą); mažmeninių elektros energijos rinkų atskyrimą, didinant konkurentų sąnaudas, kai taikoma subalansavimo sistema[46]; mažmeninių vartotojų rinkų atskyrimą, kontroliuojant dujų importo infrastruktūrą ir ilgalaikes dujų pirkimo sutartis. Taip pat buvo tirti, pavyzdžiui, įtarimai kainų manipuliavimu elektros energijos rinkose, sumažinant generatorių pajėgumus. Italijoje[47], Ispanijoje[48] ir Prancūzijoje Komisija nustatė požymių, rodančių, kad reguliuojami elektros energijos tarifai galėjo prilygti valstybės pagalbai didelėms ir vidutinėms elektros energijos vartojimo bendrovėms. 2.2. Finansinės paslaugos 36. Sausio 10 d. Europos Komisija paskelbė Europos mažmeninės bankininkystės rinkų sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą [49], apimančią mokėjimo korteles ir (ne kortelėmis grindžiamas) mokėjimo sistemas, taip pat einamąsias sąskaitas bei susijusias paslaugas. Išvadomis patvirtinta, kad rinkos tebėra padalytos ir yra nacionalinės, taip ribojant vartotojų pasirinkimą ir dėl to išlaikant didesnes einamųjų sąskaitų, paskolų ar mokėjimų išlaidas. Nustatyta, kad dideli kainų, pelningumo ir pardavimo modelių skirtumai tarp valstybių narių ir didelis homogeniškumo laipsnis valstybėse narėse rodo, kad esama norminių ar rinkos nulemto elgesio kliūčių konkurencijai. 37. Europos mokėjimo kortelių pramonėje pinigų srautai kasmet sudaro 1 350 mlrd. EUR, o 25 mlrd. EUR sudaro mokesčiai bankams. Mokėjimo kortelių pramonė yra labai koncentruota, jai būdingi dideli mokesčiai ir didelis pelningumas. Tinklus reglamentuojančios taisyklės (įskaitant Visa/MasterCard duopoliją ir pagrindinių nacionalinių bankų valdomas nacionalines kortelių sistemas) kelia konkurencijos problemų. 38. Spalio 3 d. Komisija skyrė 10,2 mln. EUR baudą Visa International ir Visa Europe (Visa) už tai, kad ši atsisakė priimti Morgan Stanley nare nuo 2000 m. kovo mėn. iki 2006 m. rugsėjo mėn[50]. 39. Spalio 17 d. sprendime Komisija padarė išvadą, kad Groupement des Cartes Bancaires (CB) pažeidė Sutarties 81 straipsnį[51]. Komisija nustatė, kad Groupement ėmėsi tarifinių priemonių, kliudančių kai kuriems bankams nariams išduoti Prancūzijoje korteles konkurencingomis kainomis ir taip išlaikė dirbtinai didelę mokėjimo kortelių kainą bei sudarė palankesnes sąlygas didiesiems Prancūzijos bankams. 40. Gruodžio 19 d. Komisija priėmė sprendimą, draudžiantį taikyti MasterCard’s daugiašalius tarpbankinius mokesčius (DTM) tarptautiniams mokėjimams MasterCard ir Maestro vartojimo kreditinėmis ir debetinėmis kortelėmis tarp Europos ekonominės erdvės narių (EEE DTM)[52]. 41. Rugsėjo 25 d. Komisija priėmė Įmonių draudimo sektoriaus tyrimo galutinę ataskaitą [53], paskelbtą kartu su išsamiu Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame pateikiamos išsamios išvados. Valstybės pagalbos srityje liepos 18 d. Komisija išnagrinėjo du likusius kapitalo didinimo atvejus Vokietijos regioninių bankų sektoriuje (WestLB ir Nord/LB) ir pripažino juos atitinkančiais privataus rinkos ekonomikos investuotojo kriterijų [54]. Vasarą keli Europos bankai stipriai pajuto JAV antrinės būsto paskolų rinkos krizės poveikį ir todėl reikėjo išsamių valstybės paramos priemonių, kad būtų užtikrintas bankų likvidumas. Komisija pradėjo tirti du atvejus, susijusius su Vokietijos bankais IKB ir Sachsen LB . Dėl JK banko Northern Rock gruodžio 5 d. priimtas sprendimas, kuriuo pagalba šio banko sanavimui pripažinta suderinama su valstybės pagalbos taisyklėmis[55]. Šiuo metu taip pat vertinamos tolesnės papildomos paramos Northern Rock bankui priemonės. 42. Spalio 9 d. Ekonomikos ir finansų taryba patvirtino išvadas, kuriomis siūlomi tam tikri veiksmai finansinio stabilumo priemonėms stiprinti . Jose Komisija ir valstybės narės, be kita ko, raginamos dirbti kartu siekiant išsiaiškinti, kada Komisija bankų krizę galėtų laikyti „didesniu ekonominio gyvenimo trikdymu“ pagal Sutartį ir valstybės pagalbos taisykles. Taryba taip pat paragino Komisiją apsvarstyti procedūrų supaprastinimą ir pagrindinį dėmesį skirti tam, kaip susiklosčius kritinėms aplinkybėms būtų galima skubiai atlikti valstybės pagalbos tyrimus . 43. Mokestinės pagalbos srityje Komisija vasario 7 d. pradėjo oficialią tyrimo procedūrą dėl „Groepsrentebox“ sistemos, apie kurią pranešė Olandijos valdžios institucijos[56]. Kovo 21 d. Komisija taip pat pradėjo procedūrą dėl panašios schemos, kuri jau galiojo Vengrijoje[57]. Abiem schemomis sumažinama bendrovėms tenkanti mokesčių našta atsižvelgiant į iš bendrovių grupės gautų ir joms sumokėtų palūkanų grynąjį likutį. Komisija įvertino ir leido daugelį koncentracijų finansinių paslaugų rinkoje. ABN AMRO bylose[58] Komisija analizavo konsorciumo, kurį sudarė RBS, Fortis ir Santander, ketinimą įsigyti Olandijos banką ABN AMRO . 2.3. Elektroniniai ryšiai 44. 2002 m. sukurtas teisinis pagrindas padeda didinti ryšių rinkų konkurencingumą. Atsižvelgdama į tokias aplinkybes, Komisija gruodžio mėn. rekomendavo[59], kad būtų daugiau nei per pusę (nuo 18 iki 7) sumažintas rinkų, kurioms gali būti taikomas ex ante reguliavimas, skaičius. Tikėtina, kad ex ante reguliavimo bus atsisakyta daugelyje sričių ir didesnei pramonės daliai bus taikomos tik ES konkurencijos taisyklės. 45. Apskritai, judriosios telefonijos rinkai, atrodo, būdinga veiksminga konkurencija mažmeniniu lygmeniu. Tačiau ex ante reguliavimas rekomenduotas didmeninėms skambučių užbaigimo judriojo telefono ryšio tinkluose rinkoms ir, remiantis ankstesne rekomendacija dėl atitinkamų rinkų[60], judriojo telefono ryšio prieigos bei iškvietos siuntimo judriojo telefono ryšio tinkluose rinkoms. 46. Per visus metus Komisija įvertino 170 nacionalinių reguliavimo institucijų pranešimų ir priėmė 66 raštus su pastabomis bei 49 raštus be pastabų pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje nustatytą konsultavimosi mechanizmą[61]. Penkiais atvejais Komisijai kilo didelių abejonių dėl priemonių, apie kurias pranešta, suderinamumo su ES teise ir ji pradėjo antrojo etapo tyrimus pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnio 4 dalį. Vienu atveju Komisija priėmė veto sprendimą. 47. Kalbant apie ES konkurencijos teisės taikymą elektroninių ryšių sektoriuje, liepos 4 d. sprendimas dėl Telefónica buvo svarbiausias 2007 m. Komisijos priimtas sprendimas (žr. pirmiau 1.1.2 punktą). 48. 2007 m. peržiūrėjusi reguliavimo teisinį pagrindą, lapkričio mėn. Komisija pasiūlė teisės aktų paketą (apimantį dvi direktyvas, reglamentą, kuriuo įsteigiama Europos elektroninių ryšių rinkos institucija (EECMA), ir rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų)[62]. Išskyrus naująją rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų, įsigaliojusią gruodžio mėn., siūlomo paketo teisės aktai įsigalios tik tuomet, kai juos priims Taryba ir Europos Parlamentas. Tikimasi, kad tai įvyks 2010–2011 m. 49. Atsižvelgdama į tai, kad tarptautinio tarptinklinio ryšio įkainiai dideli ir nemažėja , Komisija, remdamasi EB 95 straipsniu, pasiūlė Tarptinklinio ryšio reglamentą[63], kuris įsigaliojo birželio 30 d. ir bus taikomas trejus metus. Priėmus šį reglamentą visų valstybių narių judriojo telefono ryšio operatoriai buvo priversti iki liepos 30 d. pasiūlyti visiems savo klientams „Europos tarifą“, kuris automatiškai pradėtas taikyti nuo rugsėjo 30 d., nebent klientas jo atsisakytų. „Europos tarifu“ nustatoma užsienyje siunčiamų ir gaunamų skambučių kainos riba[64]. 2008 m. Komisija privalo pateikti ataskaitą Tarybai ir Europos Parlamentui dėl reglamento veikimo ir visų pirma dėl to, ar reikėtų pratęsti jo galiojimą ir (arba) išplėsti taikymo sritį, siekiant įtraukti kitas paslaugas, pvz., tarptinklinio ryšio žinutes ar duomenis. 50. Komisija priėmė kelis sprendimus dėl plačiajuosčio ryšio valstybės finansavimo schemų kaimo ar atokiose vietovėse, kuriose plačiajuostis ryšys ribotas arba jo iš viso nėra[65]. Komisija taip pat griežtai apibrėžtomis sąlygomis pripažino valstybės intervenciją, naudingą pažangiosioms plačiajuosčio ryšio paslaugoms, teikiamoms tose vietovėse, kuriose rinkoje įsitvirtinę operatoriai tik iš dalies siūlo pagrindines plačiajuosčio ryšio paslaugas[66]. 51. Komisija atliko preliminarų „Wireless Prague“ projekto, pirmojo Komisijos pagal valstybės pagalbos taisykles vertinto savivaldybės bevielio ryšio tinklo projekto, tyrimą[67]. Pakoregavus projektą, Komisija padarė išvadą, kad projektas nesusijęs su valstybės pagalba. 52. Susijungimų kontrolės srityje Komisija rėmėsi dinaminiu požiūriu į sparčiai kintančias rinkas, pavyzdžiui, nagrinėtas byloje Syniverse/BSG [68], kurioje Komisija vertino GSM tarptinklinio ryšio duomenų tarpuskaitos paslaugų rinką. Atsižvelgusi į atlikus išsamų tyrimą nustatytas rinkos ypatybes (pvz., konkurentams patekti į rinką būtinų technologijų prieinamumą), Komisija priėmė sprendimą be išlygų, nors dėl susijungimo sumažėjo šiuo metu Europoje veikiančių rinkos dalyvių. 2.4. Informacinės technologijos 53. Komisija pradėjo procedūrą prieš Microsoft , kad užtikrintų, jog bendrovė vykdo įpareigojimus pagal 2004 m. sprendimą dėl kainų nustatymo ir licencijavimo sąlygų, taikomų informacijai, susijusiai su funkciniu suderinamumu, atsižvelgiant į pirmąjį piktnaudžiavimą dominuojančia padėtimi atsisakant teikti tokią informaciją[69]. 2004 m. sprendimo 5 straipsnyje reikalaujama, kad šios sąlygos būtų pagrįstos ir nediskriminacinės. 2006 m. Komisija jau skyrė Microsoft galutinę 280,5 mln. EUR baudą už tai, kad ši nepateikė išsamios ir tikslios informacijos, susijusios su funkciniu suderinamumu[70]. Todėl Komisija kovo 1 d. priėmė Microsoft skirtą pranešimą apie kaltinimus, kuriame pateikė preliminarią nuomonę, kad Microsoft nesilaikė įpareigojimo pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis pasiūlyti išsamią ir tikslią su funkciniu suderinamumu susijusią informaciją[71]. 54. Rugsėjo 17 d. Pirmosios instancijos teismui priėmus sprendimą, kuriuo atmesti esminiai Microsoft ieškinio dėl 2004 m. spalio 22 d. sprendimo panaikinimo pagrindai, Microsoft paskelbė apie didelį savo licencijos mokesčių sumažinimą. Ji taip pat pasiūlė atnaujintą savo atitinkamų licencinių sutarčių versiją. Nuo tos dienos Komisija nepareiškė Microsoft jokių kitų prieštaravimų dėl 2004 m. sprendimo vykdymo[72]. 55. Liepos 26 d. Intel nusiųstas pranešimas apie kaltinimus, kuriame nurodoma preliminari Komisijos išvada, kad Intel vykdė trijų rūšių piktnaudžiaujančią praktiką, kuria siekė pašalinti pagrindinę savo konkurentę AMD iš x86 kompiuterių procesorių rinkos. 56. Liepos 30 d. Komisija nusiuntė Rambus pranešimą apie kaltinimus, kuriame pateikė savo preliminarią nuomonę, kad Rambus piktnaudžiavo dominuojančia padėtimi, nes reikalavo nepagrįsto atlygio už tam tikrų dinaminių laisvosios kreipties atmintinių (DLKA) patentų naudojimą[73]. Komisijos preliminari nuomonė tokia, kad Rambus veikla standartizavimo srityje buvo tyčinė ir klaidinanti, dar vadinama su patentu susijusios informacijos slėpimu (patent ambush) [74]. 57. Rugpjūčio 30 d. Komisija pradėjo procedūrą[75] prieš JAV mikroschemų rinkinių gamintoją ir judriosios telefonijos CDMA ir WCDMA standartų IP teisių turėtoją Qualcomm Inc . Kaltinimuose nurodoma, kad Qualcomm licencijavimo praktika nėra sąžininga, pagrįsta ir nediskriminuojanti (angl. fair, reasonable and non-discriminatory, FRAND ) ir todėl gali pažeisti EB konkurencijos taisykles (EB 82 straipsnis). 58. Valstybės pagalbos srityje Komisija priėmė galutinį sprendimą, kuriuo patvirtino Prancūzijos taikomą mokesčių lengvatą už vaizdo žaidimų kūrimą[76]. Apie šią priemonę pranešta pagal EB 87 straipsnio 3 dalį[77]. Ji leidžia Prancūzijoje apmokestinamiems vaizdo žaidimų gamintojams 20 % sumažinti kai kurių vaizdo žaidimų tinkamas finansuoti gamybos išlaidas. Tai pirmas kartas, kai vaizdo žaidimams pritaikyta 87 straipsnio 3 dalies d punkte nustatyta išimtis kultūrai. 2.5. Žiniasklaida 59. Komisija ir toliau stebėjo perėjimą nuo analoginio prie skaitmeninio transliavimo . Gavusi Italijos vartotojų asociacijos Altroconsumo skundą[78], liepos mėn. ji priėmė Italijai skirtą pagrįstą nuomonę[79]. Komisija mano, kad Italijos teisės aktai prieštarauja elektroninius ryšius reglamentuojantiems ES teisės aktams[80]. 60. Valstybės pagalbos srityje Komisija ir toliau laikėsi požiūrio, kurį ji patvirtino ankstesniuose sprendimuose, susijusiuose su valstybės lėšų skyrimu perėjimui prie skaitmeninio transliavimo remti. Komisija patvirtino tris paramos schemas (dvi Italijos[81] ir vieną Ispanijos[82]), skirtas skaitmeninių dekoderių su atviru API[83] įsigijimo ir esamų kolektyvinių analoginių antenų pritaikymo išlaidų padengimui. Komisija priėmė du neigiamus sprendimus dėl Italijos[84] ir Vokietijos Šiaurės Reino-Vestfalijos[85] žemės subsidijų schemų. 61. Nors Komisija pagal Amsterdamo sutarties protokolą dėl visuomeninio transliavimo sistemos pripažįsta, kad organizuoti ir finansuoti visuomeninį transliavimą yra valstybių narių prerogatyva, ji mano, kad visuomeninių transliuotojų finansavimas biudžeto lėšomis ar licencijos mokesčio finansavimas yra valstybės pagalba[86]. Tačiau valstybės pagalba visuomeniniams transliuotojams gali būti pripažinta suderinama, jei įvykdyti 86 straipsnio 2 dalies reikalavimai (kaip toliau nurodyta Komunikate dėl transliavimo[87]). 62. Komisija priėmė du sprendimus dėl visuomeninių transliuotojų finansavimo pagal EB 86 straipsnio 2 dalį ir Komunikatą dėl transliavimo. Pirmasis sprendimas susijęs su Ispanijos vyriausybės finansavimo, teikiamo darbuotojų mažinimo priemonėms, kurių ėmėsi Ispanijos visuomeninis transliuotojas RTVE, patvirtinimu[88]. Antruoju sprendimu Komisija užbaigė Vokietijos visuomeniniams transliuotojams (ARD ir ZDF) palankios bendrosios finansavimo sistemos tyrimą[89]. 63. Balandžio mėn. Komisija nusiuntė pranešimą apie kaltinimus didžiosioms įrašų bendrovėms ir Apple dėl susitarimų tarp kiekvienos įrašų bendrovės ir Apple , kurie buvo laikomi ribojančiais muzikos pardavimą internetu ir prieštaraujančiais 81 straipsniui. Nagrinėjant bylą Apple paskelbė iki 2008 m. vidurio suvienodinsianti dainų atsisiuntimo iš iTunes interneto parduotuvės kainas Europoje, taigi JK vartotojai nebebus vertinami skirtingai. Tokiu pagrindu ir po kitų paaiškinimų Komisija procedūrą nutraukė. 64. Komisija ir toliau teikia didelę reikšmę tam, kad būtų užtikrinta, jog kokybiškas turinys būtų prieinamas atviromis ir skaidriomis sąlygomis, leidžiant maksimaliam operatorių skaičiui dalyvauti konkurse dėl teisių įgijimo. 2007 m. Komisija nutraukė tyrimą pagal EB 81 straipsnį dėl bendro Europos transliuotojų sąjungos (EBU) ir jos narių teisių transliuoti sporto renginius įsigijimo. 65. Kalbant apie susijungimų kontrolę žiniasklaidos sektoriuje, būtų galima paminėti SFR ir Tele2 susijungimą[90]. Ši koncentracija patvirtinta su tam tikromis sąlygomis, kuriomis turėtų būti užtikrinti veiksminga konkurencija Prancūzijos mokamos televizijos rinkoje. Kalbant apie muzikos pramonę, byloje Sony/BMG-II [91] Europos Komisija pritarė bendrai įmonei, sujungiančiai Sony ir Bertelsmann muzikos įrašų verslą po to, kai Pirmosios instancijos teismas panaikino ankstesnį 2004 m. Komisijos sprendimą. Komisija taip pat išreiškė pritarimą Universal ir BMG koncentracijai muzikos leidybos srityje, nustačiusi tam tikras korekcines priemones. 2.6. Automobilių pramonė 66. Komisija toliau nuolat stebėjo pokyčius automobilių pramonės sektoriuje, be kita ko, skelbdama automobilių kainų ataskaitas[92]. Reglamentas dėl motorinių transporto priemonių bendrosios išimties [93] nustato automobilių sektoriui būdingą reglamentavimą, kuriuo siekiama stiprinti prekių ženklų konkurenciją. 67. Siekdama padidinti konkurenciją atsarginių dalių rinkoje, Komisija rugsėjo 13 d. priėmė keturis sprendimus dėl įsipareigojimų [94] pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 9 straipsnio 1 dalį, privalomus iki 2010 m. gegužės mėn. keturiems automobilių gamintojams ( DaimlerChrysler , Toyota , General Motors ir Fiat ) ir įpareigojančius teikti techninę informaciją apie automobilių remontą visiems nepriklausomiems automobilių servisams ES. Po to Automobilių išmetamųjų teršalų reglamentu[95] bus nustatytas automobilių gamintojų įpareigojimas teikti nepriklausomiems remontininkams standartizuotą prieigą prie visos su techniniu remontu susijusios informacijos. 68. Kaip ir pastaraisiais metais (2005 ir 2006 m.), 2007-ieji buvo dar vieni metai, kai susijungimų veikla automobilių pramonėje daugiausia buvo susijusi su automobilių tiekėjų segmentu. Vienas iš reikšmingesnių – dviejų Vokietijos bendrovių Continental AG ir Siemens VDO Automotive AG susijungimas. Lapkričio 29 d. Komisija pritarė šiam susijungimui[96]. 69. Keli valstybės pagalbos atvejai 2007 m. buvo nagrinėjami pagal tam tikras bendras valstybės pagalbos sistemas, pavyzdžiui, regioninės ir restruktūrizavimo pagalbos taisykles[97]. Komisija taip pat nagrinėjo valstybei priklausančių automobilių gamintojų privatizavimo sąlygas. Ji pradėjo oficialią tyrimo procedūrą pagal EB 88 straipsnio 2 dalį dėl Rumunijos automobilių gamyklos Automobile Craoiva (anksčiau – Daewoo Craoiva ), nes su privatizavimu susijusios sąlygos galėjo suteikti pranašumo privatizuojamai įmonei[98]. 2.7. Transportas 70. Konkurencijos politika transporto sektoriuje siekiama užtikrinti veiksmingą neseniai liberalizuotų arba liberalizuojamų rinkų veikimą. 71. Kelių transporto srityje tarptautinės rinkos yra praktiškai liberalizuotos ir keleivių, ir krovinių vežimo srityse. Nacionalinis krovinių vežimas keliais taip pat liberalizuotas priėmus Reglamentą dėl kabotažo[99], tačiau nacionalinės keleivių vežimo rinkos vis dar pakankamai apsaugotos. Taikydama valstybės pagalbos taisykles šiam segmentui, Komisija išlaikė savo pagalbos patvirtinimo politiką, kad skatintų švaresnių technologijų diegimą, ypač senesnėse transporto priemonėse[100]. Dėl viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešųjų paslaugų sutartims ir viešųjų paslaugų koncesijoms priimtas pataisytas reglamentas dėl viešųjų paslaugų sausumos transporto srityje[101], kuris įsigalios 2009 m. gruodžio mėn. 72. Užbaigtas krovinių gabenimo geležinkeliais rinkos atvėrimas. Tačiau viena iš tebesančių struktūrinių problemų susijusi su esminių funkcijų atskyrimu ir (arba) tarpusavio nepriklausomumu, siekiant užtikrinti nediskriminuojančios prieigos prie tinklo galimybę ir geležinkelio reguliavimo institucijų administracinių gebėjimų bei nepriklausomumo stoka[102]. 73. Kalbant apie keleivių vežimą geležinkeliais , Taryba ir Parlamentas spalio 23 d. galiausiai priėmė trečiąjį geležinkelių teisės aktų paketą ir taip užbaigė ilgą teisėkūros procesą[103]. Trečiasis geležinkelių teisės aktų paketas atvers galimybes tarptautiniam keleivių vežimui, įskaitant kabotažą. Komisija taip pat parengė valstybės pagalbos geležinkelio įmonėms gairių projektą [104], kad padidintų teisinį tikrumą ir skaidrumą, susijusius su tebevykstančiu rinkos atvėrimu. 74. Jūrų transporto prekyba sudaro apytikriai 50 % tarptautinės prekybos prekėmis vertinant pagal svorį ir apytikriai 20 % prekybos tarp valstybių narių. 2007 m. Komisija skatino glaudų pagalbos schemų susiejimą jūrų transporto atžvilgiu, kad būtų užtikrintos kuo vienodesnės veiklos sąlygos Europoje, įskaitant vilkimo ir dugno gilinimo veiklą[105]. 2007 m. rugsėjo 13 d. Komisija priėmė EB sutarties 81 straipsnio taikymo jūrų transporto paslaugoms gairių projektą ir pateikė jį viešai konsultacijai[106]. 75. Oro susisiekimo srityje Komisija spalio 19 d. pakvietė suinteresuotuosius asmenis pateikti pastabas dėl aštuonių SkyTeam oro linijų aljanso narių, konkrečiai Aeromexico , Alitalia , CSA Czech Airlines , Delta Air Lines , KLM, Korean Air , Northwest Airlines ir Air France siūlomų įsipareigojimų[107]. Šie įsipareigojimai skirti išsklaidyti abejones pagal EB 81 straipsnį, kurias Komisija iškėlė savo 2006 m. birželio 15 d. pranešime apie kaltinimus[108]. 76. Birželio 27 d. Komisija priėmė sprendimą uždrausti Ryanair planuojamą Aer Lingus perėmimą . Įsigijus būtų sujungtos dvi pirmaujančios ir viena su kita aktyviai konkuruojančios oro susisiekimo bendrovės, vykdančios skrydžius iš Airijos. Ir Ryanair , ir Aer Lingus buvo bene didžiausios oro susisiekimo bendrovės, siūlančios trumpojo nuotolio skrydžius į Airiją ir iš Airijos. Jų padėtis buvo ypač stipri, kiek tai susiję su maršrutu į Dubliną ir iš jo, ir susijungusi bendrovė valdytų apytikriai 80 % visų šio maršruto skrydžių Europoje. 77. 2007 m. Komisija užbaigė vyriausybės paramos sunkumų patiriančiam vežėjui (Cyprus Airways) tyrimą[109] ir padarė išvadą, kad Kipro valdžios institucijų pateiktas restruktūrizavimo planas buvo suderinamas su bendrąja rinka. Dėl ilgai trunkančios Olympic Airways/Airlines bylos Komisija pradėjo kitą valstybės pagalbos, kuri buvo tariamai teikiama šiai bendrovei nuo 2005 m., tyrimą[110]. 78. Balandžio 30 d. Europos Sąjunga ir Jungtinės Amerikos Valstijos pasirašė tarptautinį susitarimą, įsteigiantį atvirą aviacijos erdvę tarp ES ir JAV [111]. Šis susitarimas, įsigaliojęs 2008 m. kovo 30 d., leidžia konsoliduoti ES aviacijos sektorių, pripažįstant visas Europos oro susisiekimo bendroves „Bendrijos oro vežėjomis“ ir leidžiant bet kuriai tokiai Bendrijos oro vežėjai skraidinti į bet kurią ES ir JAV vietą be jokių kainų ar pajėgumo apribojimų. Jame taip pat yra nuostatos dėl Komisijos ir JAV transporto ministerijos bendradarbiavimo stiprinimo konkurencijos srityje. 2.8. Pašto paslaugos 79. Komisija aktyviai derėjosi dėl savo pasiūlymo pagal bendro sprendimo procedūrą (EB 251 straipsnis)[112]. Po pirmojo svarstymo Parlamente Taryba spalio 1 d. pasiekė politinį susitarimą Liuksemburgo Telekomunikacijų ir energetikos taryboje. Remdamasi šiuo susitarimu, Taryba lapkričio 8 d. oficialiai patvirtino bendrąją poziciją. Tačiau bendrojoje pozicijoje pirmoji rinkos atvėrimo diena nustatoma 2011 m., o kai kurioms valstybėms narėms – 2013 m. 80. Valstybės pagalbos srityje Komisija visų pirma nagrinėjo kompensacijas pašto operatoriams už viešosios paslaugos įsipareigojimus, kad užtikrintų, jog tokios kompensacijos neviršytų faktinių viešosios paslaugos įsipareigojimų vykdymo sąnaudų ir nebūtų leidžiamas komercinės veiklos kryžminis subsidijavimas. 81. Jei kompensacija už bendros ekonominės svarbos paslaugą (BESP) neatitinka sprendime Altmark [113] nustatytų sąlygų ir todėl neišvengiamai turi būti laikoma valstybės pagalba, ji vis dėlto gali būti pripažinta suderinama su Sutartimi pagal 86 straipsnio 2 dalį[114]. Sąlygos, kuriomis BESP kompensacija gali būti pripažįstama suderinama, paaiškintos 2005 m. Bendrijos bendrosiose nuostatose[115]. Bendrosiose nuostatose visų pirma reikalaujama, kad kompensacija neviršytų sąnaudų, patirtų vykdant viešosios paslaugos įsipareigojimus. 82. Tarp sprendimų dėl valstybės pagalbos būtų galima paminėti du atvejus, kai pagalbą leista teikti JK paštui (kovo 7 d.[116] ir lapkričio 29 d.[117]). Komisija taip pat nusprendė pradėti oficialų tyrimą dėl Vokietijos, kad įvertintų, ar Deutsche Post AG nebuvo suteikta pernelyg didelė kompensacija už universaliosios paslaugos įsipareigojimų vykdymą[118]. 83. Ypatingą dėmesį Komisija skyrė valstybės pagalbai neribotomis garantijomis . Balandžio 25 d. Komisijai oficialiai pranešta apie Lenkijos sutikimą nutraukti neribotą valstybės garantiją Lenkijos paštui[119]. Lapkričio 29 d. Komisija nusprendė pradėti išsamų tyrimą, kad patikrintų, ar Prancūzijos La Poste , kaip viešosios teisės reglamentuojamai įmonei, teikiama neribota valstybės garantija[120]. Kitoje byloje dėl La Poste Komisija suteikė sąlyginį leidimą pagalbai pensijoms finansuoti[121]. 3. EUROPOS KONKURENCIJOS TINKLAS IR NACIONALINIAI TEISMAI – BENDRADARBIAVIMO APžVALGA 84. 2007 m. buvo treti metai, kai ištisus metus buvo taikoma Reglamente Nr. 1/2003 nustatyta konkurencijos teisės įgyvendinimo sistema. Be to, EKT narės, t. y. ES valstybių narių nacionalinės konkurencijos institucijos (NKI) ir Komisija, pradėjo dar glaudžiau bendradarbiauti. Bendradarbiavimo EKT intensyvumas, aprėptis ir galimybės apima daugiau, nei Reglamente Nr. 1/2003 nustatyti teisiniai įpareigojimai . 85. Pagrindinės EKT politikos kryptys apėmė NKI teisę, įgyvendinant EB 81 ir 82 straipsnius, netaikyti antikonkurencinių valstybės priemonių (atsižvelgiant į Europos Teisingumo Teismo sprendimą CIF [122]). 86. 2007 m. buvo tęsiamas konvergencijos procesas, stebėtas taikant Reglamentą Nr. 1/2003. Greta dėl reglamento įgyvendinimo atsiradusių teisinių įpareigojimų, pastebima tendencija labiau derinti nacionalinius procesinius įstatymus ir politiką. 87. Svarbiausias šios tendencijos pavyzdys siekiant tolesnės konvergencijos – EKT pavyzdinė atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo programa [123]. 2006 m. EKT atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo darbo grupės parengta programa per pirmuosius metus nuo jos patvirtinimo jau pasiekė labai neblogų rezultatų. 88. Kitas pavyzdys – daugelis NKI jau turi įgaliojimus priimti sprendimus dėl įsipareigojimų pagal Reglamento Nr. 1/2003 9 straipsnį. Todėl 2007 m. labai padaugėjo sprendimų, apie kuriuos Komisijai pranešta pagal Reglamento Nr. 1/2003 11 straipsnio 4 dalį (29 sprendimai dėl įsipareigojimų 2007 m., palyginti su 7 tokiais sprendimais 2006 m.). 89. Komisijai pagal Reglamento Nr. 1/2003 11 straipsnio 3 dalį pranešta apie maždaug 140 naujų tyrimų , kuriuos pradėjo NKI[124]. Daug bylų buvo pradėta, be kita ko, energetikos, maisto ir žiniasklaidos sektoriuose. Komisijos tarnybos, remdamosi pagal 11 straipsnio 4 dalį pateikta informacija arba neoficialiu prašymu, peržiūrėjo arba konsultavo dėl labai daug NKI pradėtų tirti atvejų. Iki šiol Komisija nepasinaudojo galimybe pagal 11 straipsnio 6 dalį atleisti NKI nuo jai suteiktos kompetencijos konkrečioje byloje. 90. Remiantis Reglamento Nr. 1/2003 15 straipsnio 1 dalimi, pagal kurią nacionaliniams teismams leidžiama prašyti Komisijos perduoti jiems jos turimą informaciją arba pateikti nuomonę klausimais, susijusiais su ES konkurencijos taisyklių taikymu, Komisija pateikė tris nuomones nacionaliniams teismams : dvi atsakydama į Švedijos teismų prašymą ir vieną – į Ispanijos teismo prašymą. 91. Reglamento Nr. 1/2003 15 straipsnio 2 dalyje reikalaujama, kad ES valstybės narės perduotų Komisijai kiekvieno nacionalinių teismų rašytinio sprendimo dėl Sutarties 81 ar 82 straipsnio taikymo kopiją. Komisija gavo apytikriai 50 2007 m. priimtų teismo sprendimų kopijų, kurios paskelbtos Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje[125]. 92. Reglamento Nr. 1/2003 15 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad dėl EB 81 ar 82 straipsnių taikymo nuoseklumo Komisija prireikus savo iniciatyva gali raštu teikti pastabas valstybių narių teismams , taip pat, atitinkamam teismui leidus, pastabas ji gali teikti žodžiu. Komisija nusprendė įstoti į bylą amicus curiae teisėmis pagal Reglamento Nr. 1/2003 15 straipsnio 3 dalį Nyderlanduose nagrinėjamoje byloje dėl galimybės už konkurencijos pažeidimu Komisijos skirtas baudas išskaityti iš mokėtinų mokesčių. 93. Siekiant užtikrinti veiksmingą ir nuoseklų konkurencijos taisyklių taikymą labai svarbu nuolatos mokyti ir šviesti valstybių narių teisėjus ES konkurencijos teisės klausimais. Nuo 2002 m. Komisija bendrai finansavo 35 mokymo projektus, kuriuose iki 2007 m. pabaigos dalyvavo apie 3 500 teisėjų. Rugsėjo 25 d. patvirtintas naujas teisinis pagrindas[126]. Remiantis atitinkama 2007 m. darbo programa, 2007 m. pabaigoje paskelbtas kvietimas teikti pasiūlymus nacionalinių teisėjų mokymui EB konkurencijos teisės srityje[127]. 4. TARPTAUTINė VEIKLA 94. Vykstant plėtrai valstybės kandidatės privalo įvykdyti daug reikalavimų konkurencijos srityje kaip stojimo į Europos Sąjungą sąlygą, įskaitant su ES acquis suderinamų teisės aktų priėmimą. Jos taip pat turi turėti būtinus administracinius gebėjimus ir pateikti patikimus sprendimų įvykdymo įrodymus. Konkurencijos generalinis direktoratas teikia techninę paramą ir pagalbą, kad padėtų šalims kandidatėms įvykdyti šiuos reikalavimus, ir nuolat stebi, kiek šalys kandidatės yra pasirengusios narystei. 95. 2007 m. buvo ypač glaudžiai bendradarbiaujama su Kroatija ir Turkija. Šios dvi šalys kandidatės prieš pradedant stojimo derybas dėl konkurencijos skyriaus privalo atitikti „derybų pradžios gaires“. Konkurencijos generalinis direktoratas padėjo Vakarų Balkanų šalims toliau derinti jų konkurencijos taisykles su ES teise. 96. Komisija dvišaliu pagrindu bendradarbiauja su daugeliu konkurencijos institucijų , visų pirma su didžiausių Europos Sąjungos prekybos partnerių institucijomis. Europos Sąjunga sudarė specialius bendradarbiavimo susitarimus konkurencijos srityje su Jungtinėmis Valstijomis, Kanada ir Japonija. 97. Konkurencijos generalinis direktoratas ir Korėjos sąžiningos prekybos komisija (konkurencijos institucija, (KSPK)) keletą kartų per metus susitiko derybų dėl bendradarbiavimo susitarimo konkurencijos srityje. 98. Be to, Konkurencijos generalinis direktoratas aktyviai dalyvavo tebevykstančiose derybose dėl laisvosios prekybos sutarčių su Indija ir Pietų Korėja, taip pat dėl prekybos politikai skirtos asociacijos sutarčių su Andų Bendrija dalies, siekdama užtikrinti, kad antikonkurencinė praktika (įskaitant valstybės pagalbą) neiškreiptų prekybos ir kitos tokiais susitarimais siekiamos ekonominės naudos. 99. Konkurencijos generalinis direktoratas ir toliau atliko vieną iš pagrindinių vaidmenų Tarptautiniame konkurencijos tinkle (TKT). 5. INSTITUCIJų BENDRADARBIAVIMAS 100. Komisija toliau bendradarbiavo su kitomis Bendrijos institucijomis pagal atitinkamus institucijų sudarytus susitarimus ar protokolus[128]. 101. Kaip ir kiekvienais metais, Europos Parlamentas , pasikeitus nuomonėmis dėl ataskaitoje keliamų klausimų, savo iniciatyva paskelbė pranešimą apie praeitų metų Komisijos konkurencijos politikos ataskaitą. 102. Komisija taip pat dalyvavo Europos Parlamente surengtose diskusijose dėl Komisijos politikos iniciatyvų, pavyzdžiui, susijusių su valstybės pagalbos reforma (visų pirma dėl aplinkosaugos gairių ir dėl Bendrojo bendrosios išimties reglamento pasiūlymo) ir finansinių paslaugų sektoriaus tyrimu. Už konkurenciją atsakingas Komisijos narys ir (arba) generalinis direktorius nuolat keitėsi nuomonėmis su atsakingais Parlamento komitetais, kad aptartų konkurencijos politikos klausimus. 103. Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiauja su Taryba ir informuoja ją apie svarbias konkurencijos politikos iniciatyvas, pavyzdžiui, dėl valstybės pagalbos reformos bei energetikos ir finansinių paslaugų sektorių tyrimų; Komisija dalyvauja Tarybos darbo grupėse, nagrinėjančiose konkurencijos klausimus ir palaiko glaudžius ryšius su atitinkamomis pirmininkaujančiomis valstybėmis. 104. Komisija taip pat informuoja Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą bei Regionų komitetą apie pagrindines politikos iniciatyvas ir dalyvauja diskusijose, kurias organizuoja atitinkamas komitetas, pavyzdžiui, rengiant metinį Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pranešimą dėl Komisijos metinės konkurencijos politikos ataskaitos. [1] http://ec.europa.eu/comm/competition/index_lt.html. [2] Komisijos pranešimas dėl atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo kartelių bylose, OL C 298, 2006 12 08, p. 17. [3] Jei gaunami keli prašymai atleisti nuo baudų už tą patį įtariamą pažeidimą, pirmasis iš jų laikomas prašymu atleisti nuo baudos, o vėlesni prašymai – prašymais sumažinti baudas, nebent pirmasis prašymas būtų atmestas. [4] 2007 m. balandžio 25 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Žaliosios knygos apie ieškinius dėl žalos, patirtos pažeidus EB antimonopolines taisykles (2006/2207 (INI)), rezoliucija paskelbtahttp://www.europarl.europa.eu/oeil/file.jsp?id=5378362. [5] 2007 m. sausio 24 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/38.899, Skirstomieji įrenginiai su dujų izoliacija ; 2007 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/38.823, Liftai ir eskalatoriai ; 2007 m. balandžio 18 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/37.766, Nyderlandų alaus rinka ; 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/39.168, Kietoji galanterija: užtrauktukai ; 2007 m. spalio 3 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/38.710, Bitumen Ispanija ; 2007 m. lapkričio 20 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/38.432, Profesinės paskirties vaizdo juostos ; 2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/39.165, Lakštinis stiklas ; 2007 m. gruodžio 5 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/38.629, Chloropreno kaučiukas . [6] Į šį skaičių neįtrauktos bendrovės, atleistos nuo baudų už bendradarbiavimą pagal Pranešimą dėl atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo. [7] Į šį skaičių įtrauktos dvi įmonės, dėl kurių sprendimai buvo priimti iš naujo. [8] Paskirta ThyssenKrupp grupei. [9] Žr. pranešimą spaudai IP/07/956, 2007 06 28. [10] Žr. pranešimą spaudai IP/07/400, 2007 03 23. [11] Žr. IP/07/1858, 2007 12 05 ir IP/08/164, 2008 1 31. [12] Komisijos suvestinis pranešimas dėl jurisdikcijos pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 dėl koncentracijų tarp įmonių kontrolės. Šiuo metu Pranešimą dėl jurisdikcijos galima rasti Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/legislation/draft_jn.html. [13] Tai yra: i) Pranešimas dėl koncentracijos sąvokos (OL C 66, 1998 03 02, p. 5); ii) Pranešimas dėl savarankiškų bendrųjų įmonių sąvokos (OL C 66, 1998 03 02, p. 1); iii) Pranešimas dėl dalyvaujančių įmonių sąvokos (OL C 66, 1998 03 02, p. 14); ir iv) Pranešimas dėl apyvartos apskaičiavimo (OL C 66, 1998 03 02, p. 25). [14] Dar nepaskelbta OL. [15] OL C 210, 2007 09 08, p. 14–40. [16] Iš 777 pranešimų 53 % daugiausia buvo susiję su gamybos ir paslaugų sektoriais, 33 % – su žemės ūkiu, 8 % – su transportu ir 6 % – su žuvininkyste. [17] Vien žemės ūkio srityje bendrosios išimties priemonių skaičius nuo 119 2006 m. padidėjo iki 496 2007 m. Valstybės narės taip pat pateikė apie 200 priemonių pagal neseniai pradėtą taikyti regioninės pagalbos bendrąją išimtį. [18] Į šį skaičių įeina: sprendimai dėl valstybės pagalbos nebuvimo, sprendimai nepareikšti prieštaravimo, teigiami sprendimai, sprendimai su išlygomis ir neigiami sprendimai. [19] Internetinėje suvestinėje http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/studies_reports/studies_reports.html pateikiamos visų suvestinių elektroninės versijos, taip pat atitinkami svarbiausi rodikliai ir daug statistinių lentelių. [20] COM (2007) 791 galutinis, 2007 12 13, Valstybės pagalbos rezultatų įvertinimo suvestinė, atnaujinta 2007 m. [21] http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/regional_aid/regional_aid.cfm [22] Tarp tokių projektų buvo dviejų chemijos pramonės gamyklų įsteigimas (bylos N 898/2006, Repsol Polimeros ; N 899/2006, Artensa ); trys atskiri investiciniai projektai medienos masės ir popieriaus sektoriuje Portugalijoje (bylos N 900/2006, CELBI ; N 838/2006, Soporcel; N 564/2006, About the future ); elektrinės veiklos pratęsimas Vengrijoje (byla N 907/2006, Mátrai Erőmű ); saulės energijos modulių gamykla Vokietijoje (byla N 863/2006, Avancis ); automobilių gamyklos išplėtimas Slovakijoje (byla N 857/2006, Kia Motors Slovakia ) ir automobilių pramonės investicinis projektas Čekijoje (byla N 661/2006, Hyundai Motor Manufacturing Czech ). Komisija taip pat patvirtino Vokietijos pagalbą AMD grupei jos esamų mikroprocesorių lustų gamyklų Drezdene pertvarkai ir plėtrai (byla N 810/2006, AMD Dresden ). [23] OL C 323, 2006 12 30, p. 1. [24] Du projektai buvo susiję su pagalba moksliniams tyrimams ir plėtrai (NanoSmart ir HOMES) , kuri iš viso sudarė 119 mln. EUR (bylos N 185/2007, OL C 284, 2007 11 27, p. 3 ir N 89/2007, OL C 275, 2007 11 16, p. 3). Kiti patvirtinti projektai: 26,5 mln. EUR pagalba NeoVal mokslinių tyrimų ir plėtros programai (byla N 674/2006, OL C 120, 2007 5 31, p. 2); 37,6 mln. pagalba Télévision Mobile Sans Limite mokslinių tyrimų ir plėtros projektui (byla N 854/2006, OL C 182, 2007 08 04, p. 5); 31 mln. EUR pagalba OSIRIS mokslinių tyrimų ir plėtros programai (byla N 349/2007, OL C 304, 2007 12 15, p. 5). [25] OL C 194, 2006 08 18, p. 2–22. [26] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 68/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo pagalbai mokymui (OL L 10, 2001 01 31, p. 20). [27] Byla C 14/2006, Valstybės pagalba, kurią Belgija numato suteikti Antverpene įsikūrusiai įmonei General Motors Belgium (OL 243, 2007 09 18, p. 71). [28] Byla N 541/2006, Fiat Auto S.p.A. (OL C 220, 2007 09 20, p. 2). [29] Byla N 206/2007, Pagalba mokymui Club Med Guadeloupe (OL C 284, 2007 11 27, p. 5). [30] Byla C 18/2007, Pagalba mokymui Leipcigo DHL (OL C 213, 2007 09 12, p. 28). [31] OL C 311, 2007 12 21, p. 21. [32] Žr. Ottana (byla C 11/2007, Aiuto alla ristrutturazione di Ottana Energia Srl (OL C 122, 2007 6 2, p. 22)); Ixfin (byla C 59/2007, Aiuto al salvataggio alla Ixfin SpA (2007 m. gruodžio 11 d. sprendimas, dar nepaskelbtas)) ir New Interline (byla C 13/2007, Aiuto al salvataggio della New Interline SpA (OL C 120, 2007 05 31, p. 12)). [33] Žr., pvz., Javor Pivka (2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimas byloje C 19/2006, Restruktūrizavimo pagalba Javor Pivka (dar nepaskelbtas)) ir Novoles Straza (2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimas byloje C 20/2006, Restruktūrizavimo pagalba Novoles Straza (dar nepaskelbtas)) (abu patvirtinti pagal 1999 m. valstybės pagalbos sunkumų patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti gaires), Techmatrans (2007 m. lapkričio 28 d. Komisijos sprendimas byloje C 6/2007, Restruktūrizavimo pagalba Techmatrans (dar nepaskelbtas)) ir Bison-Bial (2007 m. rugsėjo 12 d. Komisijos sprendimas byloje C 54/2006, Restruktūrizavimo pagalba Bison-Bial (dar nepaskelbtas)). [34] Žr., pvz., Nuova Mineraria Silius (byla C 16/2006, Valstybės pagalba bendrovei Nuova Mineraria Silius (OL L 185, 2007 07 17, p. 1p. 8)) ir Biria (byla C 38/2005, Biria Gruppe (OL L 183, 2007 07 13, p. 27)). [35] Žr., pvz., Legler (byla C 39/2007, Aiuto di stato per la ristrutturazione del gruppo Legler (OL C 289, 2007 12 01, p. 22)), FagorBrandt (byla C 44/2007, Restruktūrizavimo pagalba FagorBrandt (OL C 275, 2007 11 16, p. 18)) arba Fluorite di Silius (2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas byloje C 60/2007, Pagalba Fluorite di Silius S.p.A (dar nepaskelbtas)). [36] Komisijos pranešimas dėl veiksmingo Komisijos sprendimų, kuriais valstybėms narėms nurodoma susigrąžinti neteisėtą ir nesuderinamą valstybės pagalbą, įgyvendinimo (OL C 272, 2007 11 15). [37] Komisijos komunikate „2005–2009 m. strateginiai tikslai“ nurodoma, kad „pagrindinis prioritetas šiandieną − atkurti Europoje tvarų dinamišką augimą, kaip numatyta Lisabonos strategijoje“. COM (2005) 12 galutinis, p. 3. [38] Komisijos komunikatas Europos Vadovų Tarybai: Strateginė atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui ataskaita. Naujo ciklo pradžia (2008–2010 m.) Pokyčių tempo palaikymas. I DALIS (COM (2007) 803 galutinis). [39] Pasiūlymas dėl Bendrijos Lisabonos programos 2008–2010 m. (COM (2007) 804 galutinis). Visų pirma žr. 5 tikslą: Bendrija stiprins bendrąją rinką, didins paslaugų konkurencingumą ir toliau imsis veiksmų, siekdama integruoti finansinių paslaugų rinką. [40] Žr. 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos rekomendacija Tarybos rekomendacijai dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m. (COM (2007) 803 galutinis). [41] Žr. minėtą 5 tikslą ir 8 tikslą dėl energetikos ir klimato kaitos. Taip pat žr. priedą, kuriame išvardijamos su šiais tikslais susijusios EB lygmens priemonės. [42] Žr. minėtos Strateginės ataskaitos 3.4 skirsnį. [43] Komisijos komunikatas „Europos dujų ir elektros energijos sektorių tyrimas pagal Reglamento (EB) Nr. 1/2003 17 straipsnį (Galutinė ataskaita)“, COM (2006) 851 galutinis, ir Konkurencijos generalinio direktorato elektros energijos sektoriaus tyrimo ataskaita, SEC (2006) 1724. [44] Šis paketas apima tokius pasiūlymus: pasiūlymas dėl direktyvos, iš dalies keičiančios 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/54/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, COM (2007) 528; pasiūlymas dėl direktyvos, iš dalies keičiančios 2003 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/55/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, COM (2007) 529; Reglamento, įsteigiančio Energetikos reguliavimo institucijų bendradarbiavimo agentūrą, pasiūlymas, COM (2007) 530; pasiūlymas dėl reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1228/2003 (elektros energija), COM (2007) 531; pasiūlymas dėl reglamento, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1775/2005 (dujos), COM (2007) 532. [45] Bendradarbiaujant su Europos konkurencijos tinklu (EKT), buvo įsteigtas specialus energetikos pogrupis. 2007 m. šis pogrupis nagrinėjo nacionalinę patirtį, susijusią su korekcinėmis priemonėmis konkurencijos bylose. [46] Subalansavimo sistema siekiama užtikrinti, kad į tinklą būtų paduodamas ir iš jo paimamas vienodas energijos kiekis, siekiant išlaikyti sistemos pusiausvyrą. [47] 2007 m. lapkričio 20 d. sprendimas valstybės pagalbos byloje C 36/A/2006, dar nepaskelbtas OL, tačiau su juo galima susipažinti interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/. [48] Dėl Prancūzijos žr. 2007 m. birželio 13 d. sprendimą byloje dėl valstybės pagalbos C 17/2007, OL C 164 2007 07 18, p. 9, dėl Ispanijos žr. 2007 m. sausio 24 d. sprendimą byloje dėl valstybės pagalbos C 3/2007, OL C 43, 2007 02 27, p. 9. [49] IP/07/114, 2007 01 31 ir MEMO/07/40, 2007 01 31. [50] Byla COMP/37.860. [51] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/38606/dec_en.pdf [52] IP/07/1959, 2007 12 19 ir MEMO/07/590, 2007 12 19. [53] IP/07/1390, 2007 09 25. [54] OL C 4, 2008 01 09, p. 1. Pagal šį kriterijų vertinama, ar panašiomis aplinkybėmis įprastomis rinkos ekonomikos sąlygomis veikiantis privatusis investuotojas būtų sudaręs nagrinėjamą sandorį (pvz., paskolų ar lėšų teikimo bankams) ir ar jis tai būtų padaręs panašiomis sąlygomis. [55] IP/07/1859, 2007 12 05. [56] IP/07/154, 2007 02 07. [57] IP/07/375, 2007 03 21. [58] 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4843, RBS/ABN AMRO assets ; 2007 m. rugsėjo 19 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4845, Santander/ABN AMRO assets ir 2007 m. spalio 3 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4844, Fortis/ABN AMRO assets . [59] 2007 m. gruodžio 17 d. Komisijos rekomendacija dėl elektroninių ryšių sektoriaus atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, OL L 344, 2007 12 28, p. 65. Rekomendacija dėl atitinkamų rinkų sudaro svarbią teisinio reguliavimo dalį. Joje išvardijamos rinkos, kuriose, Komisijos nuomone, ex ante reguliavimas yra tinkama priemonė skatinti konkurenciją, investicijas ir vartotojų pasirinkimą. Konkurencijos politikos požiūriu pagrindinis peržiūros tikslas buvo įvertinti, kur ex ante reguliavimas vis dar būtinas ir kur jo galima atsisakyti. [60] 2003 m. vasario 11 d. Komisijos rekomendacija C(2003) 497, OL L 114, 2003 05 08, p. 45. [61] 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB, OL L 108, 2002 04 24, p. 3. [62] Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos, Direktyvą 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų sujungimo ir prieigos prie jų ir Direktyvą 2002/20/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų leidimo (COM (2007) 697), pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, iš dalies keičiančios Direktyvą 2002/22/EB dėl universaliųjų paslaugų ir paslaugų gavėjų teisių, susijusių su elektroninių ryšių tinklais, Direktyvą 2002/58/EB dėl asmens duomenų tvarkymo ir privatumo apsaugos elektroninių ryšių sektoriuje, ir Reglamentą (EB) Nr. 2006/2004 dėl bendradarbiavimo vartotojų apsaugos srityje (COM (2007) 698) ir dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos elektroninių ryšių rinkos institucijos įsteigimo (COM (2007) 699); apžvalgą žr. Informacinės visuomenės generalinio direktorato interneto svetainėje http://www.ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/proposals/index_en.htm. [63] 2007 m. birželio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 717/2007 dėl tarptinklinio ryšio per viešuosius judriojo telefono ryšio tinklus Bendrijoje (OL L 171, 2007 06 29, p. 32). [64] 0,49 EUR be PVM siunčiamiems skambučiams ir 0,24 EUR be PVM gaunamiems skambučiams; šios kainų ribos bus dar sumažintos 2008 ir 2009 m. [65] 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos sprendimas byloje N 475/2007, Nacionalinė plačiajuosčio ryšio schema – Airija ; 2007 m. spalio 11 d. Komisijos sprendimas byloje N 473/2007, Plačiajuostis ryšys, skirtas Alto Adige ; 2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas byloje N 570/2007, Plačiajuostis ryšys Badeno-Viurtembergo kaimo vietovėse ; 2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas byloje N 442/2007, Pagalba plačiajuosčio ryšio diegimui atokiose Veneto vietovėse . [66] 2007 m. vasario 21 d. Komisijos sprendimas byloje N 746/2006, Projektas NYNET Šiaurės Jorkšyre –Jungtinė Karalystė ; 2007 m. liepos 10 d. Komisijos sprendimas byloje N 890/2006, Sicoval pagalba didelės spartos tinklui . [67] 2007 m. gegužės 30 d. Komisijos sprendimas byloje NN 24/2007, Prahos savivaldybės bevielio ryšio tinklas . [68] 2007 m. gruodžio 4 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4662, Syniverse/BSG . [69] 2004 m. gegužės 24 d. Komisijos sprendimas dėl EB sutarties 82 straipsnio ir EEE susitarimo 54 straipsnio taikymo prieš Microsoft Corporation , byla COMP/37.792, Microsoft (OL L 32, 2007 02 06, p. 23). [70] http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/37792/art24_2_decision.pdf [71] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=MEMO/07/90 [72] http://ec.europa.eu/rapid/start/cgi/guesten.ksh?p_action.gettxt=gt&doc=IP/07/1567 2008 m. vasario 27 d. Komisija skyrė Microsoft 899 mln. EUR baudą už 2004 m. sprendimo neįvykdymą iki 2007 m. spalio 22 d. Šiame pagal Reglamento Nr. 1/2003 24 straipsnio 2 dalį priimtame sprendime pripažįstama, kad iki 2007 m. spalio 22 d. Microsoft taikė nepagrįstas kainas prieigai prie tinklo serverių sąsajos dokumentacijos (žr. IP/08/318, 2008 02 27). [73] DLKA – kompiuterio „darbinė“ atmintis. [74] Žr. http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/index/by_nr_77.html#i38_636. [75] Žr. http://ec.europa.eu/comm/competition/antitrust/cases/decisions/39247/proceedings.pdf. [76] 2007 m. gruodžio 11 d. Komisijos sprendimas byloje C 47/2006, Prancūzijos mokestinis kreditas vaizdo žaidimų kūrimui . [77] Šioje nuostatoje nurodyta, kad „pagalba, skirta kultūrai remti ir paveldui išsaugoti, jei tokia pagalba prekybos sąlygų ir konkurencijos Bendrijoje nepaveikia taip, kad prieštarautų bendram interesui“, gali būti pripažinta suderinama su bendrąja rinka. [78] Antrasis pažeidimo procedūros etapas pagal EB 226 straipsnį. [79] IP/07/1114, 2007 07 18. [80] Visų pirma 2002 m. rugsėjo 16 d. Komisijos direktyvai 2002/77/EB dėl konkurencijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų rinkoje (OL L 249, 2002 09 17, p. 21). [81] Bylos N 270/2006 Subsidija skaitmeniniams dekoderiams su atviru API (OL C 80, 2007 04 13) ir N 107/2007 Subsidijos interaktyviai skaitmeninei televizijai – Italija (OL C 246, 2007 10 20). [82] 2007 m. rugsėjo 25 d. Komisijos sprendimas byloje N 103/2007, Pagalba skaitmeninių dekoderių įsigijimui ir antenų pritaikymui Sorijoje (OL C 262, 2007 11 01). [83] Atviros API sąvoka vartojama apibūdinti taikomosios programos sąsajas (angl. advanced programme iterfaces, API ), palengvinančias sąveiką, t. y. galimybę interaktyvų turinį perkelti iš vieno perdavimo mechanizmo į kitą, išlaikant visiškai tas pačias šio turinio funkcijas. [84] Byla C 52/2005 (ex NN 88/2005), Subsidija skaitmeniniams dekoderiams Italijoje (OL L 147, 2007 6 8). [85] 2007 m. spalio 23 d. Komisijos sprendimas byloje C 34/2006 (ex N 29/2005), Skaitmeninės antžeminės televizijos įvedimas Šiaurės Reino-Vestfalijoje , dar nepaskelbtas. [86] Pagal sprendime Altmark nustatytas sąlygas (byla C-280/00 ( Bundesverwaltungsgericht prašymas priimti prejudicinį sprendimą): 2003 m. liepos 24 d. Altmark Trans GmbH, Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH , Rink. p. I-7747). [87] Komisijos komunikatas dėl valstybės pagalbos taisyklių taikymo visuomeniniam transliuotojui (OL C 320, 2001 11 15, p. 5). [88] Visas sprendimo tekstas paskelbtas anglų k. http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/NN-8-2007-WLWL-07.03.2007.pdf. [89] Visas sprendimo tekstas paskelbtas anglų k.http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/doc/E-3-2005-WLWL-en-24.04.2007.pdf. [90] 2007 m. liepos 18 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4504, SFR/Tele2 . [91] 2007 m. spalio 3 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.3333, Sony/BMG-II . [92] Naujausia automobilių kainų ataskaita paskelbta 2007 m. liepos 27 d.:http://ec.europa.eu/comm/competition/sectors/motor_vehicles/prices/2007_05_full.pdf. [93] 2002 m. liepos 31 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1400/2002 dėl Sutarties 81 straipsnio 3 dalies taikymo vertikalių susitarimų ir suderintų veiksmų rūšims motorinių transporto priemonių sektoriuje (OL L 203/30, 2002 08 01). [94] Žr., pvz., 2007 m. rugsėjo 13 d. Komisijos sprendimą dėl procedūros pagal EB sutarties 81 straipsnį (byla COMP/39.140, DaimlerChrysler ) (OL L 317, 2007 12 05, p. 76). [95] 2007 m. birželio 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 715/2007 dėl variklinių transporto priemonių tipo patvirtinimo atsižvelgiant į išmetamųjų teršalų kiekį iš lengvųjų keleivinių ir komercinių transporto priemonių (Euro 5 ir Euro 6) ir dėl transporto priemonių remonto ir priežiūros informacijos prieigos (OL L 171, 2007 06 29, p. 1). [96] 2007 m. lapkričio 29 d. Komisijos sprendimas byloje COMP/M.4878, Continental/Siemens VDO . [97] Žr. pirmiau 1.4.2 punktą. [98] Byla C 46/2007, Automobile Craoiva privatizavimas – Rumunija (OL C 248, 2007 10 23, p. 25). [99] 1993 m. spalio 25 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 3118/93, nustatantis sąlygas, kuriomis vežėjai nerezidentai gali teikti krovinių vežimo nacionaliniais keliais paslaugas valstybėje narėje (OL L 279, 1993 11 12, p. 1–16). [100] Komisijos sprendimas N 649/2006, OL C 139, 2007 06 23, p. 13. [101] 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1370/2007 dėl keleivinio geležinkelių ir kelių transporto viešųjų paslaugų, panaikinantis reglamentus (EEB) Nr. 1191/69 ir Nr. 1107/70, OL L 315, 2007 12 03, p. 1. [102] Žr. Komisijos ataskaitą apie pirmojo geležinkelių transporto paketo įgyvendinimą (2006 m. gegužės 3 d. COM (2006) 189 galutinis). Žr. gruodžio 11 d. Komisijos rekomendaciją dėl Tarybos rekomendacijos dėl valstybių narių ir Bendrijos bendrųjų ekonominės politikos gairių atnaujinimo 2008 m. (COM (2007) 803 galutinis). Visų pirma žr. rekomendaciją Prancūzijai ir Vokietijai. [103] 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/58/EB, iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 91/440/EEB dėl Bendrijos geležinkelių plėtros ir Direktyvą 2001/14/EB dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų paskirstymo ir mokesčių už naudojimąsi geležinkelių infrastruktūra ėmimo, OL L 315, 2007 12 03, p. 44; 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/59/EB dėl traukinių mašinistų, valdančių lokomotyvus ir traukinius geležinkelių sistemoje Bendrijos teritorijoje, sertifikavimo, OL L 315, 2007 12 03, p. 51; 2007 m. spalio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1371/2007 dėl geležinkelių keleivių teisių ir pareigų, OL L 315, 2007 12 03, p. 14. [104] http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/state_aid/consultation_ms_en.htm [105] N 93/2006, OL C 300, 2007 12 12, p. 22. [106] OL C 215 , 2007 09 14, p. 3, taip pat žr. pranešimą spaudai IP/07/1325, 2007 09 13. [107] IP 07/1558, 2007 10 19. [108] MEMO/06/243, 2006 06 19. [109] C 10/06, dar nepaskelbtas. [110] C 61/07, dar nepaskelbtas. [111] OL L 134, 2007 05 25, p. 4. [112] 2006 m. spalio 18 d. Komisija pateikė pasiūlymą visiškai atverti ES pašto rinkas konkurencijai iki šiuo metu galiojančioje Pašto direktyvoje nustatytos orientacinės datos 2009 m. [113] 2003 m. liepos 24 d. sprendimas Altmark Trans GmbH , C-280/00, Rink. p. I-7747. [114] Pagal 86 straipsnio 2 dalį įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas, konkurencijos taisyklės gali būti netaikomos, jei tokių taisyklių taikymas teisiškai ar faktiškai trukdo atlikti joms patikėtus specialius uždavinius. [115] Bendrijos bendrosios nuostatos dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma (OL C 297, 2005 11 29, p. 4). [116] Byla N 822/2006, Pagalba mokėjimų įsipareigojimams, skirta Post Office Limited (OL C 80, 2007 04 13, p. 5). [117] Byla N 388/2007, Post Office Ltd: reformavimas. Su sprendimu galima susipažinti Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ , dar nepaskelbtas OL. [118] Byla C 36/2007, Skundas dėl neteisėtos Vokietijos pagalbos, skirtos Deutsche Post (OL C 245, 2007 10 19 p. 21). Ši pagalba buvo teikiama greta jau skirtos pagalbos, kuri 2002 m. birželio 19 d. Komisijos sprendimu dėl priemonių, kurias Vokietija įgyvendino Deutsche Post AG atžvilgiu, buvo pripažinta nesuderinama (OL L 247, 2002 09 14, p. 27). [119] Byla E12/2005, Neribotos valstybės garantijos, skirtos Poczta Polska (OL C 284, 2007 11 27). [120] Byla C 56/2007 (ex E15/2005), Neribotos valstybės garantijos, skirtos La Poste. Su sprendimu galima susipažinti Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/ , dar nepaskelbtas OL. [121] Byla C 43/2006, Prancūzijos pašto tarnautojų pensijų finansavimo reformos projektas. Su sprendimu galima susipažinti Konkurencijos generalinio direktorato interneto svetainėje http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii, dar nepaskelbtas OL. [122] 2003 m. rugsėjo 9 d. sprendimas Consorzio Industrie Fiammiferi (CIF) / Autorità Garante della Concorrenza e del Mercato, C-198/01, p. I-8055. [123] Su EKT pavyzdine atleidimo nuo baudų ir baudų sumažinimo programa galima susipažinti http://ec.europa.eu/comm/competition/ecn/index_en.html, kartu pateikiamas ir dažnai užduodamų klausimų sąrašas (MEMO/06/356). [124] Apytikriai 45 % buvo susiję su EB 81 straipsnio taikymu, 31,5 % – su EB 82 straipsnio taikymu, o 23.5 % – su EB 81 ir 82 straipsnių taikymu. [125] http://ec.europa.eu/comm/competition/elojade/antitrust/nationalcourts/ [126] 2007 m. rugsėjo 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1149/2007/EB, 2007–2013 m. laikotarpiui patvirtinantis specialiąją programą „Civilinė teisena“ (OL L 257, 2007 10 03, p. 16). [127] 2007 m. šioms dotuojamoms priemonėms numatytas biudžetas sudaro 800 000 EUR. [128] 2005 m. gegužės 26 d. Pagrindų susitarimas dėl Europos Parlamento ir Komisijos santykių; 2005 m. lapkričio 7 d. Europos Komisijos ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto bendradarbiavimo protokolas; 2005 m. lapkričio 17 d. Protokolas dėl Europos Komisijos ir Regionų komiteto bendradarbiavimo tvarkos.