Specialioji ataskaita Europos inovacijos ir 
technologijos institutas 
turi keisti savo veiklos 
būdus ir struktūros 
elementus, kad pasiektų 
numatytą poveikįLT 2016  Nr. 04
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter:  @EUAuditorsECA  
YouTube:  EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-4221-1 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/3986 QJ-AB-16-003-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-4245-7 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/6321 QJ-AB-16-003-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-4219-8 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/231003 QJ-AB-16-003-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Dėl leidimo naudoti arba kopijuoti 10 puslapyje 1 langelyje pateiktą paveikslėlį būtina tiesiogiai kreiptis į autorių teisių 
subjektą.
Europos inovacijos ir 
technologijos institutas 
turi keisti savo veiklos 
būdus ir struktūros 
elementus, kad pasiektų 
numatytą poveikį
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 04
02
 Auditorių grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų kuo 
didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį bei 
viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Milan Martin Cvikl vadovaujama IV audito kolegija, atsakinga už pajamų, 
mokslinių tyrimų ir vidaus politikų, finansų ir ekonomikos valdymo ir Europos Sąjungos institucijų ir įstaigų auditą. Auditui 
vadovavo Audito Rūmų narys Alex Brenninkmeijer, jam padėjo kabineto vadovas Antonius Moonen, kabineto atašė 
Raphael Debets, kabineto stažuotojas Michael Schuppan, pagrindinis vadybininkas Paul Stafford, užduoties vadovė Maria 
Echanove, auditoriai Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt ir Juan Vazquez Rivera.
Iš kairės į dešinę : R. Debets, A. Hugé, M. Schuppan, A. Brenninkmeijer, P . Stafford, M. Echanove, A. Moonen.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis ir santrumpos
I – IX Santrauka
1 – 13 Įvadas
1 – 2 Europa atsilieka inovacijų srityje
3 – 6 ES politikos sutelkimas į inovacijų sritį
7 – 13 Europos inovacijos ir technologijos institutas
7 – 8 EIT misija ir tikslas
9 – 13 Kaip tai veikia?
14 – 18 Audito apimtis ir metodas
19 – 103  Pastabos
19 – 23 EIT veikla pagrįsta tinkamu loginiu pagrindu
24 – 68 Kai kurie svarbūs veiklos aspektai nebuvo tinkamai suplanuoti
25 – 26 Komisijos lygmeniu nėra tinkamai taikoma žinių trikampio koncepcija
27 – 33 EIT finansavimo modelis pagrįstas papildomos veiklos koncepcija, kuri buvo netinkamai apibrėžta
34 – 37 Tariamas sverto efektas neįrodytas ir nėra tikėtinas
38 – 39 Veikiausiai nebus užtikrintas žinių ir inovacijos bendrijų (ŽIB) finansinis tvarumas
40 EIT fondui (EITF) nepavyko pritraukti papildomų lėšų
41 – 50 Metinių susitarimų dėl dotacijų sudarymo procesu nepakankamai skatinama ŽIB inovacijų veikla
04 Turinys 
51 – 54 Pagrindiniai naudojami veiklos rezultatų rodikliai nėra tinkami veiksmingam stebėjimui užtikrinti
55 – 57 Galėtų būti pagerintas įmonių dalyvavimas
58 – 62 Pagal EIT modelį nepakankamai nustatyti tikslai, skirti remti veikiančias MVĮ
63 – 64 Neužtikrinama pakankama konkreti sinergija ir papildomumas
65 – 68 Kai kurie EIT veiklos aspektai vertinami teigiamai: daug dėmesio skiriama rinkai, atsižvelgiama į ilgalaikę 
perspektyvą, užtikrintas ŽIB ir koordinavimo centrų savarankiškumas
69 – 95 Būtina gerinti EIT modelio įgyvendinimą
69 EIT dar nėra pakankamai savarankiškas
70 – 72 EIT neužtikrino savo, kaip investuotojo į poveikį, funkcijos
73 Taikant konkurencija grindžiamą finansavimo mechanizmą nepakankamai vertinami veiklos rezultatai
74 – 79 Reikšminga administracinė ir audito našta tenka ŽIB partneriams
80 – 84 EIT turi per mažai išteklių ir praeityje buvo prastai valdomas
85 – 86 EIT finansinė parama yra koncentruota
87 – 88 ŽIB veikla nepakankamai skaidri
89 – 95 ŽIB paskatino kurti inovacijų tinklą ir diegti verslumo kultūrą, tačiau yra mažai įrodymų, kad pasiekti 
konkretūs rezultatai ar poveikis
96 – 103  Ateitis
97 – 98 Nustatyti finansinio tvarumo principai
99 – 100  Patikslinta ŽIB papildomos veiklos apibrėžtis
101 Bus kuriami prasmingesni pagrindiniai veikos rezultatų rodikliai
102 EIT siekia įtraukti daugiau šalių
103 Šiuo metu aptariami nauji partnerystės pagrindų susitarimai
05 Turinys 
104 – 111 Išvados ir rekomendacijos
105 Loginis pagrindas
106 – 107  Struktūra
108 – 109  Įgyvendinimas ir poveikis
 I priedas  – Europos regioniniai koordinavimo centrai
 II priedas – EIT tikslai
 Komisijos atsakymai
06
 Žodynėlis  
ir santrumpos
BP 7 : Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintoji bendroji programa buvo 2007–
2013 m. laikotarpio pagrindinė Europos Sąjungos moksliniams tyrimams ir inovacijoms remti skirta priemonė. EIT 
nebuvo įtrauktas į BP 7.
EIT: Europos inovacijos ir technologijos institutas.
„Europa 2020“ : Tai artimiausių metų ES augimo strategija, kuria siekiama, kad ES taptų pažangia, tvaria ir 
integracine ekonomika.
Fundamentiniai tyrimai : Fundamentiniai tyrimai yra bandomoji arba teorinė veikla, vykdoma pirmiausia siekiant 
gauti naujų žinių apie reiškinio pagrindus ir stebimus faktus, nenumatant jokio konkretaus tokių žinių taikymo arba 
naudojimo.
„Horizontas 2020“ : Programa „Horizontas 2020“ yra programa, pakeitusi BP 7. Šiai programai įgyvendinti 2014–
2020 m. laikotarpiu skirtas pradinis 77 milijardų eurų biudžetas, jos pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad Europos 
mokslas būtų pasaulinio lygio, būtų pašalintos kliūtys kurti inovacijas ir jas kuriant būtų sudarytos palankesnės 
sąlygos viešojo ir privačiojo sektorių bendradarbiavimui. EIT įtrauktas į programą „Horizontas 2020“.
Koordinavimo centras : Žinių ir inovacijos bendrijos įsteigtas ir valdomas koordinavimo centras yra geografinis 
praktinio žinių trikampio integravimo centras. Koordinavimo centrai parūpina biuro patalpas, kuriose novatoriai gali 
fiziškai susitikti ir kartu dirbti.
Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinis direktoratas : Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų 
generalinis direktoratas yra atsakingas už Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir inovacijų politiką bei susijusios 
veiklos koordinavimą. Jis finansuoja pagal bendrąsias programas (šiuo metu – pagal programą „Horizontas 2020“) 
vykdomą inovacijų veiklą.
Poveikis : Po intervencijos užbaigimo praėjus tam tikram laikui matomi ilgalaikiai socialiniai ir ekonominiai 
padariniai, kurie gali turėti poveikį tiesioginiams intervencijos naudos gavėjams arba į intervencinės priemonės 
taikymo sritį nepatenkantiems netiesioginiams intervencijos naudos gavėjams.
PVRR : Pagrindiniai veiklos rezultatų rodikliai naudojami veiksniams, nuo kurių labiausiai priklauso organizacijos 
sėkmė, vertinti.
Rezultatas : Tiesioginių naudos gavėjų patiriami betarpiški pokyčiai baigus dalyvauti intervencijoje.
Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas : Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas 
yra Europos Sąjungos vykdomosios valdžios padalinys, atsakingas už švietimo, kultūros, jaunimo, kalbų ir sporto 
politiką. Švietimo ir kultūros generalinis direktoratas yra EIT priežiūros institucija.
Verslo inkubatorius : Verslo inkubatorius yra organizacija, skirta remti sėkmingą įmonių steigimą ir jų tolesnį 
vystymą. Jis dažnai suteikia galimybę naudotis fizine verslo infrastruktūra, individualiai pritaikytomis verslo rėmimo 
paslaugomis ir tinklų kūrimo galimybėmis.
Žodynėlis ir santrumpos 07
Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas : Europos Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, 
verslumo ir MVĮ generalinio direktorato misija – skatinti Europos įmonių augimui palankią sistemą. Europos 
Komisijos Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ generalinis direktoratas yra atsakingas už įvairius veiksmus, 
kuriais siekiama kurti geresnę verslo aplinką, pirmiausia – mažosioms ir vidutinėms įmonėms, remti tvirtos ir tvarios 
pramonės bazės, kuri gebėtų konkuruoti pasauliniu mastu, kūrimą.
ŽIB: Žinių ir inovacijos bendrija yra labai savarankiška svarbiausių aukštojo mokslo institucijų, mokslinių tyrimų 
organizacijų, įmonių ir kitų inovacijų procese dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų partnerystė, sprendžianti 
visuomenei kylančias problemas kurdama produktus, paslaugas ir procesus bei ugdydama novatoriškus ir verslius 
asmenis.
Žinių trikampis : Aukštojo mokslo įnašą į darbo vietų kūrimą ir ekonomikos augimą galima padidinti užmezgant 
glaudžius ir veiksmingus švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų – trijų žinių trikampio šalių – tarpusavio ryšius.
08
 Santrauka
I
Silpni švietimo, mokslo ir verslo tarpusavio ryšiai dažnai nurodomi kaip viena iš pagrindinių priežasčių, kodėl 
Europos rezultatai inovacijų srityje prastesni už jos konkurentų. 2008 m. įsteigtam Europos inovacijos ir technolo -
gijos institutui (EIT) iškeltas plataus užmojo tikslas – įveikti šią kliūtį. EIT misija – didinti ES inovacinius pajėgumus 
skatinant tarpusavio sąveiką ir bendradarbiavimą vykdant aukščiausių standartų veiklą aukštojo mokslo, mokslinių 
tyrimų ir inovacijų srityse, taip pat skatinant verslumą.
II
2008–2020 m. laikotarpiui gavęs pradinį 3  milijardų  eurų biudžetą, EIT privalo atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant 
Europos pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Aprėpdamas visą ES lygmens inovacijų 
ciklą nuo laboratorijos iki rinkos, EIT siekia sutelkti geriausius akademinei, mokslinių tyrimų ir verslo bendruomenei 
atstovaujančius kūrybiškus ir novatoriškus partnerius, kad šie kartu spręstų svarbias visuomenei kylančias proble -
mas, pavyzdžiui, klimato kaitos, energijos vartojimo efektyvumo, skaitmeninių inovacijų, sveikatos ir žaliavų.
III
EIT nėra mokslinių tyrimų centras ir tiesiogiai neprisideda prie atskirų projektų finansavimo. Tačiau jis teikia dotaci -
jas žinių ir inovacijos bendrijoms (ŽIB). Konkurso tvarka atrenkamos ŽIB yra savarankiškos veikiančių įmonių, moksli -
nių tyrimų institutų ir universitetų partnerystės. Pagrindinė jų veikla yra: 1) mokymas ir švietimas, 2) bendradarbiau -
jant atliekami moksliniai tyrimai inovacijų srityje ir 3) novatoriškų įmonių steigimas ir vystymas.
IV
Tikrinome, ar EIT veiksmingai skatina inovacijas Europos Sąjungoje. Nagrinėjome, ar EIT loginis pagrindas ir struk -
tūra atitinka inovacijos bendrijų poreikius, ir vertinome, kaip įgyvendinama ir stebima EIT veikla. Darome išvadą, 
kad, nepaisant tinkamo veiklos pagrindo, dėl sudėtingos EIT veiklos sistemos ir valdymo problemų nukentėjo ben -
dras jo veiklos efektyvumas.
V
Pagrindiniai motyvai, kuriais remiantis buvo įsteigtas EIT, yra tinkamai pagrįsti ir iš esmės palaikomi EIT veikla 
suinteresuotųjų asmenų: EIT steigimas buvo grindžiamas siekiu išspręsti konkrečias problemas, susijusias su silpnais 
įmonių, mokslinių tyrimų institutų ir aukštojo mokslo įstaigų tarpusavio ryšiais, nelabai sėkmingu mokslinių tyrimų 
rezultatų panaudojimu rinkoje ir verslumo kultūros stoka. Padedamos EIT, trys 2010 m. įdiegtos ŽIB sutelkė daugiau 
kaip 500 partnerių iš įvairių dalykinių sričių, šalių ir sektorių. ŽIB partneriai labai vertina tą EIT veiklos ypatumą, kad 
ŽIB yra savarankiškos. Padedamos EIT, ŽIB suteikė naujų galimybių vykdyti inovacijų veiklą ir prisidėjo prie verslumo 
kultūros kūrimo.
Santrauka 09
VI
Tačiau audito metu nustatyta keletas trūkumų, susijusių su pagrindinėmis nuostatomis ir veiklos procesais:
a) EIT finansavimo modelis apima EIT nefinansuojamos ŽIB papildomos veiklos nuostatą. Šios finansavimo sąlygos 
pridėtinė vertė yra labai maža arba jos išvis nesukuriama, nes pagal šią nuostatą be reikalo apsunkinamas EIT 
finansinio įnašo stebėjimas ir ataskaitų apie jį teikimas;
b) atsižvelgiant į inovacijų veiklos, kurią EIT siekia remti, pobūdį, praktiniai EIT ir ŽIB tarpusavio susitarimai, pavyz -
džiui, dėl EIT dotacijų teikimo ŽIB aspektų, yra netinkami;
c) kyla abejonių dėl ŽIB finansinio tvarumo. Tam, kad EIT veikla būtų sėkminga, joje turėjo dalyvauti įmonės, bet 
jos nepakankamai įtraukiamos į ŽIB veiklą. EIT finansavimas sutelktas į kelias šalis ir tik į kai kuriuos ŽIB partne -
rius; ir
d) naudojant veiklos rezultatų rodiklius ir taikant stebėjimo ir ataskaitų teikimo procedūras, nepakankamai gerai 
informuojama apie rezultatus ir poveikį.
VII
Praėjus septyneriems metams nuo įsteigimo, EIT veikla vis dar nėra visiškai nepriklausoma nuo Europos Komisijos. 
Dėl to EIT sunkiau priimti sprendimus. EIT nėra sukurtas kaip tam tikrą poveikį siekiantis padaryti institutas. Mokant 
galutinę dotacijos išmoką, nepakankamai atsižvelgiama į ŽIB veiklos rezultatus. EIT retai atmetė išlaidas, pagrįstas 
veiklos rezultatų stygiumi iki 2015 m.
VIII
Dar nėra žinomas 2015 m. Komisijos ir EIT įgyvendintų taisomųjų veiksmų poveikis. Toliau pateiktos išvados ir reko -
mendacijos yra svarbios ir į jas būtina atsižvelgti.
IX
Jei EIT nori tapti tikrai novatorišku institutu, kaip buvo iš pradžių numatyta, būtina padaryti teisės aktų ir veiklos 
pakeitimų, kuriais būtų labiau sustiprintas ES inovacijų potencialas. Rekomenduojame, kad:
1) Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateiktų pasiūlymą dėl EIT teisinio pagrindo pakeitimo, kuriuo būtų 
patobulintas EIT finansavimo modelis;
2) EIT susitarimas dėl dotacijos a) apimtų ilgesnį laikotarpį nei kalendoriniai metai ir b) būtų pasirašomas prieš pra -
dedant veiklą;
3) EIT peržiūrėtų savo požiūrį į tai, kaip turėtų būti daromas poveikis. Šiuo tikslu jis turėtų siekti didesnio savaran -
kiškumo ir pasinaudoti programos „Horizontas 2020“ teisinio pagrindo lankstumu. Pirmiausia jis turėtų patvirtin -
ti prie ŽIB partnerių poreikių pritaikytas specialias taisykles. EIT turėtų išspręsti personalo įdarbinimo problemas, 
kad galėtų nuolat stebėti ŽIB veiklos rezultatus;
4) EIT parengtų poveikiu pagrįstą analizę. Be to, EIT turėtų supaprastinti savo stebėjimo ir ataskaitų teikimo 
procesus.
10
 Įvadas
1 Teorija, išvystyta Žaliojoje 
knygoje dėl inovacijų, Europos 
Komisija, 1995 m.
Europos paradoksas: grafeno pavyzdys
Grafenas – tai sudėtinė anglies pagrindo medžiaga, kurią 2004 m. atrado Mančesterio universiteto fizikos pro -
fesorius Andre Geimas. Dėl daugelio nepaprastų savybių (jis lengvesnis, bet stipresnis už plieną, jam būdingas 
didelis šiluminis ir elektrinis laidumas) grafenas gali būti naudojamas labai įvairioms reikmėms – nuo naudoji -
mo itin našiuose elektronikos įrenginiuose iki naudojimo energijai kaupti.1 langelisEuropa atsilieka inovacijų srityje
01 
Iš Komisijos atliktų mokslinių tyrimų matyti, kad ES nepakankamai išvystyta 
inovacijų kultūra, kuri leistų idėjas lengvai paversti naujais produktais ir paslau -
gomis. Pasinaudojant savo kompetencija fundamentinių tyrimų srityje, Komisijai 
nepavyko sukurti rinkos poreikiais pagrįstų inovacijų. 1 langelyje  pateiktas tokio 
nesugebėjimo pavyzdys, pavadintas „Europos paradoksu“1.
Šaltinis : www.sketchport.com , © Magicalhobo, 2014 m. CC-BY licensija
Nuo jo atradimo visame pasaulyje užregistruota arba pateikta užregistruoti daugiau kaip 11 000 su grafenu 
susijusių patentų. Tačiau Jungtinėje Karalystėje įsisteigusios technologijų strategijų bendrovės Cambridge IP  
duomenimis, iš šio skaičiaus Jungtinės Karalystės patentai sudarė mažiau kaip 1 %, o Azijos organizacijų – be -
veik du trečdalius.
Šaltinis:  Sarah Gordon,  „Europos neefektyvumo patentų srityje priežastis – biurokratizmas ir sąnaudos“ (angl. „Red tape and cost lie behind 
Europe’s poor patent performance“), Financial times , 2014 m. gruodžio mėn.
11 Įvadas 
2 Strategijos „Europa 2020“ 
iniciatyva „Inovacijų sąjunga“ 
(http://ec.europa.eu/research/
innovation-union/
index_en.cfm ).
Inovacijos apibrėžtis
Inovacija  – tai naujo arba iš esmės pagerinto produkto (prekės arba paslaugos) arba proceso, naujo rinkoda -
ros metodo arba naujo organizacinio metodo įgyvendinimas verslo praktikos, darbo vietų organizavimo arba 
išorės santykių srityse. Būtina inovacijos sąlyga – produktas, procesas, rinkodaros arba organizavimo metodas 
turi būti nauji tai įmonei (arba iš esmės pagerinti).
Inovacijų veikla  – tai visų mokslinių, technologinių, organizacinių, finansinių ir komercinių priemonių, ku -
riomis faktiškai prisidedama arba kuriomis tikimasi prisidėti prie inovacijų diegimo, įgyvendinimas. Inovacijų 
veiklai taip pat priskiriami moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra, tiesiogiai nesusiję su konkrečios inovacijos 
kūrimu.
Šaltinis:  EBPO ir Europos Bendrijos, Oslo vadovas „Technologinių naujovių duomenų surinkimo ir interpretavimo gairės“ (angl. „Guidelines for 
collecting and interpreting innovation data“), 2005 m.2 langelis02 
Norėdama išspręsti šią problemą, ES siekia tapti žinių ekonomika, kurios dėmesio 
centre būtų plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė. Europos 
Sąjungos strategija – sukurti inovacijoms palankią aplinką, kurioje geras idėjas 
būtų lengviau paversti produktais ir paslaugomis, taip skatinant ekonomikos au -
gimą ir darbo vietų kūrimą2. 2 langelyje  pateikta inovacijos – pagrindinio ekono -
mikos augimo ir darbo vietų kūrimo veiksnio – apibrėžtis.
ES politikos sutelkimas į inovacijų sritį
03 
Dėl Europos negebėjimo remiantis išradimais sukurti perkamas prekes ir paslau -
gas, Europos Sąjungai tenka persvarstyti savo mokslinių tyrimų politiką. ES viešoji 
politika paprastai būdavo sutelkta į fundamentinius tyrimus3, bet tai buvo daro -
ma daugiau iš smalsumo nei ieškant galimų pritaikymo rinkoje būdų. Pagrindinė 
prielaida buvo ta, kad fundamentiniai tyrimai paskatins taikomuosius mokslinius 
tyrimus, o šie – inovacijas ir komercializaciją. Tačiau pagal tokią politiką dažnai 
nebuvo atsižvelgiama į rinkos gebėjimą priimti naujoves ir privačiam sektoriui 
reikalingą inovacijų paramą.3 Pagrindiniai paramos gavėjai 
pagal ankstesnes Europos 
mokslinių tyrimų ir 
technologinės plėtros 
bendrąsias programas buvo 
ne verslo sektoriuje dirbantys 
mokslo darbuotojai 
(Septintosios bendrosios 
programos tarpinis vertinimas, 
2012 m. lapkričio 12 d. 
ekspertų grupės ataskaita).
12 Įvadas 
4 Menkas įmonių 
įsipareigojimas skirti lėšų 
MTTP išlaidoms dažnai 
nurodomas kaip viena iš 
prastų ES rezultatų šioje srityje 
priežasčių. Eurostato 
duomenimis, verslo įmonių 
sektoriuje atliktų MTTP vertė 
sudarė 1,30 % 28 ES valstybių 
narių 2012 m. BVP, palyginti su 
2,49 % Japonijoje (2010 m. 
duomenys) ir 1,83 % JAV 
(2011 m. duomenys).
5 Jungtinės technologijų 
iniciatyvos pradėtos taikyti 
siekiant geriau patenkinti 
pramonės poreikius tam 
tikrose mokslinių tyrimų 
srityse. Šias iniciatyvas 
įgyvendina nepriklausomos ES 
institucijos, taip pat 
dalyvaujant pramonei ir – kai 
kuriais atvejais – valstybėms 
narėms.
6 Rizikos pasidalijimo finansinė 
priemonė pradėta taikyti 
siekiant mokslinių tyrimų 
vykdytojams suteikti geresnes 
skolų finansavimo galimybes, 
ypač kiek tai susiję su didesnės 
rizikos investicijomis 
į mokslinius tyrimus, 
technologinę plėtrą ir 
inovacijas.
7 Pagal Konkurencingumo ir 
inovacijų bendrąją programą 
įgyvendinama MVĮ spartaus 
augimo ir naujovių priemone 
novatoriškoms ir spartaus 
augimo potencialo MVĮ 
suteikiamas rizikos kapitalas.04 
Siekdama mokslinių tyrimų rezultatus pritaikyti rinkoje, Europos Komisija ėmė 
daugiau dėmesio skirti inovacijų ciklo pabaigai. Kitaip nei pagal anksčiau įgyven -
dintas programas, pagal programą „Horizontas 2020“ (dabartinę bendrąją moks -
linių tyrimų ir inovacijų programą) tiesiogiai finansuojamos inovacijos. Siekiant 
paremti Europos inovacijas ir papildomai paskatinti įmonių dalyvavimą inovacijų 
veikloje4, pradėtos taikyti naujos ES viešosios priemonės, kaip antai viešojo ir 
privačiojo sektorių partnerystės (pvz., JTI5), paskolų ir garantijų schemos (pvz., 
RSFF6) ir rizikos kapitalo teikimas (pvz., GIF)7).
05 
Tačiau, įgyvendinant šias ES inovacijų iniciatyvas, menkai atsižvelgta į pagrin -
dinių suinteresuotųjų subjektų, kurie yra vadinamojo žinių trikampio dalyviai, 
tarpusavio sąsajas, t. y. mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų tarpusavio sąveiką 
(žr.  1 diagramą ). Ekonomikos augimas grindžiamas platesne, gerai veikiančia ži -
nių ir inovacijų sistema, kurioje didelė reikšmė tenka našiai visų inovacijų dalyvių 
tarpusavio sąveikai. Įgijus geresnį supratimą apie šiuos žinių trikampiui būdingus 
tarpusavio ryšius, atsirado paskata sukurti naują viešąją sistemą, skirtą visai ino -
vacijų ekosistemai paremti. 1 diagramaŽinių trikampis
Inovacijos
Švietimas Moksliniai tyrimaiNaujos rinkos
Nauji įgūdžiai Naujos žinios
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
13 Įvadas 
8 2005 m. vasario 2 d. 
COM(2005) 24 „Dirbti kartu 
augimo ir darbo vietų labui. 
Nauja Lisabonos strategijos 
pradžia“.
9 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
sprendimas Nr. 1312/2013/ES 
dėl Europos inovacijos ir 
technologijos instituto (EIT) 
strateginės inovacijų 
darbotvarkės: EIT indėlis 
kuriant inovacinę Europą 
(OL L 347, 2013 12 20, p. 892).
10 2013 m. gruodžio 11 d. 
Europos Parlamento ir Tarybos 
Reglamentas (ES) 
Nr. 1292/2013, kuriuo iš dalies 
keičiamas Reglamentas (EB) 
Nr. 294/2008 dėl Europos 
inovacijos ir technologijos 
instituto įsteigimo (OL L 347, 
2013 12 20, p. 174).
11 Programa „Horizontas 2020“ 
nustatyta 2013 m. gruodžio 
11 d. Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentu (ES) 
Nr. 1291/2013 (OL L 347, 
2013 12 20, p. 104). Ji yra BP 7 
tęsinys ir bus įgyvendinama 
nuo 2014 iki 2020 m., jos 
biudžetas – 77 milijardai eurų.06 
Komisija pristatė „įvairialypę Europos naujovių strategiją, kuri investicijas į žinias 
pavers produktais ir paslaugomis“ ir pasiūlė įsteigti specialią instituciją, skirtą 
„pritraukti pačius geriausius žmones, idėjas ir bendroves iš viso pasaulio“8 – taip 
2008 m. veiklą pradėjo Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT).
Pradinis EIT logotipas
Europos inovacijos ir technologijos institutas
EIT misija ir tikslas
07 
EIT siekia pašalinti atotrūkį tarp universitetų, daugiausia dėmesio skiriančių moks -
liniams tyrimams, ir įmonių, siekiančių patenkinti rinkos poreikius. Integruotu 
požiūriu į žinių trikampį pagrįsta EIT koncepcija yra specifinė ES viešoji schema, 
kuria siekiama skatinti inovacijas ir verslumą. Be to, EIT aiškiai išreikštas tikslas – 
išskirtinį dėmesį skirti tam, kad būtų gauti apčiuopiami rezultatai ir konkreti 
nauda visuomenei, ir šiuo tikslu „pasinaudojant mokslinių tyrimų rezultatais kurti 
didelės vertės produktus ir paslaugas“9.
08 
Turint omenyje, kad 2008–2013 m. EIT biudžetas buvo daugiau kaip 300 milijo -
nų eurų, o pradinis numatytas 2014–2020 m. biudžetas yra 2,7 milijardo eurų, EIT 
privalo atlikti svarbų vaidmenį įgyvendinant strategiją „Europa 2020“ ir „prisidėti 
prie tvaraus Europos ekonominio augimo ir konkurencingumo stiprinant vals -
tybių narių ir Sąjungos inovacinius gebėjimus, kad būtų sprendžiami svarbiausi 
Europos visuomenei kylantys iššūkiai. Jis to siekia skatindamas tarpusavio sąveiką 
ir bendradarbiavimą bei integruodamas aukščiausių standartų veiklą aukštojo 
mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, taip pat skatindamas verslumą.“10 EIT 
įtrauktas į dabartinę bendrąją mokslinių tyrimų ir inovacijų programą „Horizontas 
2020“11.
14 Įvadas 
Kaip tai veikia?
09 
Prižiūrimas Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato, EIT 
vykdo veiklą kaip decentralizuotoji ES institucija. Jo centrinė būstinė (EIT CB) yra 
Budapešte. EIT nėra mokslinių tyrimų centras ir tiesiogiai neprisideda prie atskirų 
projektų finansavimo. Tačiau jis teikia dotacijas žinių ir inovacijos bendrijoms 
(ŽIB) ir struktūrinėms veikiančių įmonių, mokslinių tyrimų institutų ir universitetų 
partnerystėms (ŽIB partneriams). ŽIB yra EIT veiklos ašis ir pagrindinė priemonė, 
kuria naudodamasis EIT tikisi pasiekti savo tikslus (EIT modelio apžvalga pateikta 
2 diagramoje ).2 diagramaEIT modelio apžvalga
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
Veiklos planas
Veiklos rezultatų 
ataskaita
€
€ € €
ŽIB partneriai bendradarbiauja inovacijų srityje ŽIB partneris ŽIB partneris ŽIB partnerisŽIB
Tinklas:
- Verslas 
- Moksliniai
   tyrimai
- ŠvietimasEIT
Budapeštas
15 Įvadas 
10 
ŽIB turėtų užtikrinti, kad remiantis EIT vizija ir politika būtų imamasi efektyvių 
veiksmų. ŽIB atrenkamos konkurso tvarka, atsižvelgiant į prioritetines temas, 
kurių įtaka visuomenei yra didžiausia. EIT atrinko penkias ŽIB, kurioms bus teikia -
ma finansinė parama; žr.  3 diagramą . Sutartiniams susitarimams su EIT sudaryti 
kiekvienai ŽIB atstovauja savarankiška organizacija – ŽIB teisinis subjektas. 3 diagramaPenkios EIT atrinktos ir finansuojamos ŽIB
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai ir EIT.
Pradėjo veiklą 
2015/uni00A0m.Pradėjo veiklą 
2010/uni00A0m.
115Imantis esminių inovacijų ir ugdant verslumą, didinti 
konkurencingumą, ekonomikos augimą ir Europos 
žaliavų sektoriaus patrauklumą„EIT Raw Materials“209Spartinti verslumą ir inovacijas sveikos gyvensenos ir vyresnių žmonių 
aktyvumo srityse, talentingiausiems Europos žmonėms suteikiant naujų 
galimybių ir išteklių, kurie būtų panaudoti visų piliečiui labui„EIT Health“242Tapti svarbiausiu inovacijų ir verslumo varikliu 
tvarios energetikos srityje„KIC InnoEnergy“209Suteikti novatoriams galimybes spręsti klimato kaitos problemą 
ir formuoti pasaulio ekonomiką„Climate-KIC“115Skatinti Europos pirmavimą IRT inovacijų srityje siekiant užtikrinti 
ekonomikos augimą ir gyvenimo kokybę„EIT Digital“ŽIB partnerių
skaičiusMisija ŽIB
16 Įvadas 
12 Dėmesys pritaikymui versle 
yra pagrindinis skirtumas, 
palyginti su įprastiniais 
tarplaboratoriniais mokslinių 
tyrimų projektais, pavyzdžiui, 
siūlomais rengiant konkursus 
pagal BP 7.11 
EIT susitarime dėl dotacijos nurodomas didžiausias metinis finansinis įnašas ir 
apibūdinama visa veikla, kurią ŽIB turės vykdyti kalendoriniais metais, dėl kurių 
pasirašoma dotacija. Visa numatyta ŽIB veikla turi būti įtraukta į ŽIB veiklos planą, 
kuris pridedamas prie susitarimo dėl dotacijos. Šią ŽIB veiklą galima suskirstyti 
į keturias pagrindines veiklos sritis:
i) švietimas;
ii) inovacijų projektai;
iii) verslumas;
iv) valdymas ir kitos ŽIB veiklos sąnaudos.
12 
Vykdydama švietimo veiklą, EIT finansuoja magistrantūros ir doktorantūros pro -
gramų studentų švietimą ir mokymą, daugiausia dėmesio skirdama verslumo ir 
inovacijų įgūdžių ugdymui. Antrojoje veiklos srityje ŽIB teisinio subjekto rengia -
mo ir vadovaujamo vidaus konkurso tvarka atrinktų ŽIB partnerių konsorciumas 
vykdo inovacijomis pagrįstus projektus. Jų tikslas – inovacijų srityje pašalinti 
atotrūkį tarp mokslinių tyrimų ir rinkos, šiuo tikslu finansuojant su verslo vystymo 
veikla susijusius projektus12. Verslumo ugdymo srityje siekiama paskatinti steigti 
įmones pasinaudojant inkubatoriais ir paspartinti verslo vystymą teikiant finansi -
nę ir techninę paramą naujai įsteigtų įmonių augimui. Vienas pagrindinių princi -
pų – demonstraciniais veiksmais, padedančiais atlikti laboratorinius tinkamumo 
naudoti tyrimus ir rinkos tyrimus, sutrumpinti naujų įmonių patekimo į rinką laiką.
13 
Ketvirtoji veiklos sritis apima sąnaudas, susijusias su ŽIB ir jo koordinavimo centrų 
valdymu. Kiekvienas ŽIB turi regioninius koordinavimo centrus visoje Europoje 
(žr. I priedą ). Tai fizinės susitikimų ir bendradarbiavimo erdvės, kurių paskirtis – 
naujovių diegimas vietos mastu.
17
 Audito apimtis  
ir metodas
13 Įsisteigusių Grenoblyje („KIC 
InnoEnergy“), Londone 
(„Climate-KIC“ ir „EIT Digital“) ir 
Stokholme („EIT Digital“ ir „KIC 
InnoEnergy“).
14 ŽIB pateikė tik 298 ŽIB 
partnerių (iš 546) galiojančius 
elektroninio pašto adresus, iš 
šių adresatų į internetinės 
apklausos klausimus išsamiai 
atsakė 113 (38 %).14 
Audito Rūmų atlikto audito tikslas buvo įvertinti, ar EIT veiksmingai skatina 
inovacijas Europos Sąjungoje. Pirmiausia, norint įvertinti, ar naudojantis šia nauja 
priemone tinkamai siekiama bendro tikslo – skatinti inovacijas integruojant žinių 
trikampį, buvo tikrinamas EIT loginis pagrindas, struktūra ir veikimas.
15 
Auditas buvo atliekamas 2014 m. gruodžio mėn.– 2015 m. birželio mėn. ir apėmė 
ŽIB ir EIT veiklą nuo 2010 iki 2014 m. EIT vykdė keletą iniciatyvų 2015 m., jos apra -
šytos 96–103 dalyse. Susitikome su šių įstaigų atstovais:
 ο Europos Komisijos Švietimo ir kultūros generalinio direktorato;
 ο EIT centrinės būstinės (EIT CB);
 ο trijų ŽIB teisinių subjektų;
 ο septynių ŽIB partnerių;
 ο penkių koordinavimo centrų13.
16 
ŽIB partneriai atrinkti atsižvelgiant į jų gauto EIT finansavimo svarbą. Antrasis 
kriterijus taikytas siekiant užtikrinti, kad atrenkant ŽIB partnerius būtų įtrauktos 
visos 2010 m. pradėjusios veiklą ŽIB ir visoms žinių trikampio šalims atstovaujan -
čios organizacijų rūšys (t. y. universitetai, mokslinių tyrimų institutai ir įmonės). Be 
to, atrankos principu peržiūrėta EIT finansuojama ŽIB veikla.
17 
Audito metodas papildytas šiais elementais:
 ο internetine apklausa, skirta ŽIB partnerių nuomonei sužinoti14;
 ο kiekybine ŽIB ataskaitose nurodytų 2010–2014 m. sąnaudų analize;
 ο su inovacijomis ir EIT susijusios mokslinės literatūros peržiūra;
 ο EIT ir Komisijos iniciatyvų, kurios buvo įgyvendinamos atliekant arba atlikus 
auditą, analize.
18 
Prieš atliekant auditą iš pagrindinių suinteresuotųjų subjektų buvo sudaryta 
grupė, kurios paskirtis buvo geriau suprasti pagrindinius iššūkius, su kuriais susi -
duria EIT. Kaip informacijos šaltinis taip pat buvo naudojami Audito Rūmų atlikto 
metinio EIT finansinių ataskaitų audito duomenys ir išvados.
18
 Pastabos
EIT veikla pagrįsta tinkamu loginiu pagrindu
19 
Suinteresuotieji subjektai ir daugelis ŽIB partnerių, kurie atsakė į internetinės 
apklausos klausimus, mano, kad pagrindinės inovacijų kliūtys yra šios (išdėstyta 
pagal svarbą apklausos respondentams) (žr.  4 diagramą ):4 diagramaPagrindinės respondentų nurodytos inovacijų kliūtys
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.64 %77 %79 %83 %90 %Procentinė pritariančių respondentų dalis 
Nepakankamos investicijos į švietimo institucijų 
ir privataus sektoriaus inovacijų veiklą Menkas įmonių dalyvavimas rengiant aukštųjų 
mokyklų mokymo kursus Sunku gauti /f_inansavimą Sunku gauti greitą /f_inansinę grąžąAdministracinės ir teisinės kliūtys 
100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0 %
20 
Kitos nurodytos ES inovacijų kliūtys: per daug skirtingų viešojo finansavimo 
mechanizmų su savitomis taisyklėmis, dėl to mažėja bendras viešosios paramos 
schemų efektyvumas; per didelis ES mokslinių tyrimų pastangų suskaidymas, 
dėl to atsiranda daug kainuojantis dubliavimas; bendrų strategijų ir (arba) ES 
programų sąveikos su kitomis ES, nacionalinėmis ir vietos programomis, kuriomis 
skatinamos inovacijos, trūkumas; dėl skirtingų teisinių sistemų veikimo nacionali -
niu lygmeniu ribojamos tarpvalstybinės inovacijos; nepakankamai veiksminga ES 
vidaus rinka, dėl to naujus produktus ir (arba) paslaugas sunkiau parduoti kitose 
ES šalyse.
19 Pastabos 
21 
Beveik 80 % internetinės apklausos respondentų sutiko, kad viešosios schemos, 
kuriomis skatinamos inovacijos, nepakankamai pritaikomos rinkos reikmėms. 
Ši nuomonė patvirtinta ir žodinių apklausų metu. 66 % internetinės apklausos 
respondentų nurodė, kad EIT tikslai yra tinkami pagrindinėms inovacijų Europoje 
kliūtims šalinti; dėl EIT tikslų žr. II priedą . Visi asmenys, su kuriais konsultuotasi, 
patvirtino šiuos motyvus ir poreikį sukurti naują ES priemonę (EIT), kuri būtų 
kitokia nei dabartinės.
22 
Rinkos nepakankamumo problemos, kurias EIT siekia išspręsti (žr.  5 diagramą ), 
yra struktūriniai trūkumai, trukdantys diegti inovacijas ir – atitinkamai – aug -
ti ekonomikai ir kurti darbo vietas. Nepakankamai išvystyta verslumo kultūra. 
Nepakankama rezultatų komercializacija ir žemas rinkos tyrimams daugiausia 
dėmesio skiriančių universitetų ir į rinką orientuotų įmonių tarpusavio bendra -
darbiavimo lygis dažnai minimi kaip pagrindinės nepakankamo ES veiksmingumo 
inovacijų srityje priežastys. Aukštosios mokyklos nepakankamai dėmesio skiria 
inovacijų ir verslininkų ugdymui. Į aukštųjų mokyklų mokymo programas būtina 
įtraukti inovacijų ir verslumo įgūdžių ugdymą. 5 diagramaRinkos nepakankamumo problemos, kurias EIT siekia išspręsti
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Prastai pritraukiami 
talentingi žmonės
Išlaikymas Mokslinių tyrimų 
rezultatai 
nepanaudojami 
rinkose 
Menki ištekliai, 
įskaitant
 žmogiškuosius ištekliusSocialinės arba ekonominės 
vertės kūrimo požiūriu prasti 
mokslinių tyrimų rezultatai 
Per mažos 
privačios 
investicijos į MTTPVerslumo
kultūros
stoka Bendradarbiavimo 
su žinių
trikampiu 
KliūtysSTRUKTŪRINIAI TRŪKUMAI Negebėjimas teikti naujų paslaugų, tiekti naujų produktų ir taikyti naujų procesųLėtas ekonomikos augimas ir darbo vietų kūrimas 
20 Pastabos 
15 2010–2014 m. laikotarpiu 
inovacijų projektų veiklos 
srityje patirtos sąnaudos 
sudarė 42 %, verslumo – 22 %, 
švietimo – 14 %, kitos 
sąnaudos – 22 % EIT 
finansuojamos veiklos 
sąnaudų (žr. 0–13 dalis). 
Reikėtų atkreipti dėmesį, kad 
gerokai skiriasi ŽIB kitų 
sąnaudų – daugiausia 
administracinių ir pridėtinių – 
vertinimo metodikos.23 
Taigi EIT siekia teikti pirmenybę aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovaci -
jų veiklos sklaidai verslo aplinkoje ir jų komerciniam pritaikymui. Kadangi EIT 
koncepcija pagrįsta tinkamu loginiu pagrindu, jo veikla vis dėlto turėtų padaryti 
pageidaujamą poveikį.
Kai kurie svarbūs veiklos aspektai nebuvo tinkamai 
suplanuoti
24 
Iš pradžių buvo numatyta, kad EIT bus novatoriška viešoji schema. EIT modelis 
turėjo tam tikrų ypatumų, kurių neturėjo jokia kita ES inovacijų skatinimo priemo -
nė. Pavyzdžiui, unikali jo savybė – gebėjimas remti visą inovacijų ekosistemą nuo 
švietimo iki naujų įmonių steigimo pagal įvairių ŽIB partnerių vykdomus inovaci -
jomis pagrįstus projektus. Kita EIT modelio savybė, kurią labai palankiai vertina 
ŽIB partneriai, yra ŽIB savarankiškumas. Tačiau siekiant užtikrinti, kad EIT būtų 
veiksminga ir novatoriška viešoji schema, nebuvo tinkamai suplanuota keletas 
svarbių EIT modelio aspektų.
Komisijos lygmeniu nėra tinkamai taikoma žinių trikampio 
koncepcija
25 
Pradinė paskata steigti EIT buvo pagrįstas prielaida, kad silpniausia žinių trikam -
pio integracinė grandis yra tarp aukštojo mokslo sektoriaus ir verslo bendruome -
nės. Todėl atsakomybė už EIT pavesta Švietimo ir kultūros direktoratui, turinčiam 
didelės švietimo programų srities patirties. Taigi Švietimo ir kultūros generalinis 
direktoratas ėmėsi svarbiausio vaidmens Komisijoje, pavyzdžiui, tapo stebėtoju 
EIT valdyboje.
26 
Inovacijų kūrimo ir verslumo ugdymo veiklos srityse (joms skiriama didžioji EIT 
finansavimo dalis) turi būti sudaryta tiesioginė galimybė naudotis ekspertinėmis 
žiniomis15. Šiuo tikslu EIT turėtų turėti galimybę nuolat naudotis Mokslinių tyrimų 
ir inovacijų GD ir Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD žiniomis. Moks -
linių tyrimų ir inovacijų GD turi vertingos mokslinių tyrimų ir inovacijų projektų 
valdymo patirties, o Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD – ekspertinių 
žinių apie naujų įmonių steigimą. Tačiau šie generaliniai direktoratai neturi už EIT 
atsakingų skyrių ir Audito Rūmai turėjo mažai įrodymų apie jų aktyvią veiklą.
21 Pastabos 
EIT finansavimo modelis pagrįstas papildomos veiklos 
koncepcija, kuri buvo netinkamai apibrėžta
27 
ŽIB partnerių vykdoma inovacijų veikla skirstoma į dvi rūšis:
a) EIT 100 % finansuojama veikla;
b) EIT nefinansuojama ŽIB papildoma veikla.
Šių veiklos rūšių atskyrimas yra labai svarbus EIT finansavimo modelio požiūriu, 
nes nuo jo priklauso EIT įnašo viršutinė riba. EIT skiriamomis lėšomis gali būti pa -
dengiama ne daugiau kaip 25 % visų ŽIB sąnaudų (t. y. EIT finansuojamos veiklos ir 
EIT nefinansuojamos veiklos sąnaudų sumos; šis sudėtingas modelis pavaizduotas 
6 diagramoje ).6 diagramaEIT finansavimo modelis
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.Veikla FinansavimasEIT /f_inansuojama veikla ŽIB papildoma veikla 
Ne daugiau
kaip 25 %Ne mažiau
kaip 75 %
EIT ﬁnansavimas
(ne daugiau kaip 25/uni00A0%
visų sąnaudų)Bendras
ﬁnansavimasPapildomas ﬁnansavimas
(įsk. kitą ES /f_inansavimą)
Ne EIT ﬁnansavimas
(ne mažiau kaip 75/uni00A0% visų sąnaudų)
ŽIB biudžetasŽIB veikla
22 Pastabos 
28 
2010–2014 m. laikotarpiu EIT trims ŽIB skyrė 460 milijonų eurų. Tai padėjo fi -
nansuoti 540 milijonų eurų vertės inovacijų veiklą. Deklaruotos ŽIB papildomos 
veiklos sąnaudos sudarė 2 043 milijonus eurų (iš jų 10 % finansuota pagal kitas 
(ne EIT) ES programas, pavyzdžiui, BP 7 bendradarbiavimu grindžiamus projektus, 
EMTT finansavimo schemas, JTI projektus ir t. t., o 23 % – pagal kitas nacionalines 
arba regionines viešąsias schemas; žr.  7 diagramą .7 diagramaEIT įnašas į ŽIB veiklą 2010–2014 m. laikotarpiu
Šaltinis : EIT.
EIT /f_inansuojama veikla – 
540/uni00A0mln. EUR
(21/uni00A0%)
ŽIB papildoma veikla
2/uni00A0043/uni00A0mln./uni00A0EUR (79/uni00A0%)Investuota460/uni00A0mln. EUREIT įnašas (2010–2014 m.)
23 Pastabos 
16 Patikras ir auditą atlieka EIT, 
privatūs išorės auditoriai ir 
Audito Rūmai.29 
ŽIB papildoma veikla buvo apibrėžta netinkamai. Dėl aiškios apibrėžties nebuvi -
mo kilo sunkumų ŽIB partneriams, kurie kitaip nei EIT suprato, kas ataskaitose gali 
būti nurodoma kaip ŽIB papildoma veikla ir kaip teikti ataskaitas apie šią veiklą. 
2012 m. viena ŽIB iškėlė šį klausimą savo veikos rezultatų ataskaitoje: „dėl to, kad 
iki šiol nėra apibrėžtas papildomas finansavimas, kyla sunkumų į veiklą įtraukiant 
kai kuriuos partnerius ir išsamiai deklaruojant papildomus išteklius, kuriuos jie iš 
tikrųjų parūpina“.
30 
ŽIB papildoma veikla nebuvo teisiškai apibrėžta iki ŽIB ir EIT 2014 m. susitarimų 
dėl dotacijų pasirašymo, t. y. ketvirtųjų ŽIB veiklos metų pradžios. Tačiau, nors 
ši apibrėžtis ir nebuvo labai naudinga, nes papildoma veikla apibūdinta tik kaip 
„[…] ŽIB partnerių [...] vykdoma veikla, […] daugiausia dėmesio skiriant veiklai, 
[kurią ŽIB privalo vykdyti, kad įgyvendintų savo misiją]“. 2014 m. EIT rekomenda -
ciniame dokumente „ŽIB veiklos finansavimo, stebėjimo ir vertinimo principai“ 
(„Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities“) nurodyta, 
kad tokia veikla turi būti „aiškiai susijusi su bent viena [EIT finansuojama veiklos 
rūšimi] ir neturi būti finansuojama iš EIT įnašo“. Taip pat nurodyta, kad šios veiklos 
sąnaudos turi būti „proporcingos [EIT finansuojamos veiklos sąnaudoms] ir (arba) 
numatomam poveikiui remiant ŽIB misiją“.
31 
Proporcingumo principą EIT taiko nuo 2014 m. siekdamas išspręsti pernelyg 
didelio ŽIB papildomos veiklos išsiplėtimo problemą ir neleisti, kad taip atsitiktų. 
Nepaisant to, vertinti, ar konkreti ŽIB papildoma veikla atitinka proporcingumo 
principą, tebėra sudėtinga, nes neišleista jokių papildomų gairių ir EIT neįdiegė 
jokio specialaus mechanizmo, pagal kurį būtų sistemingai tikrinamas proporcin -
gumas. Dėl to EIT, peržiūrėdama 2010–2014 m. ŽIB papildomą veiklą, jokių sąnau -
dų neatmetė tuo pagrindu, kad jos buvo neproporcingos.
32 
Iki 2016 m. verslo plano ciklo kriterijai „turi būti aiškiai susijusi“ ir „proporcinga“ 
buvo aiškinami įvairiai. Dėl to ŽIB partneriams, EIT ir sąnaudų ataskaitų tikrinto -
jams kilo neaiškumų16, ar skaičiuojant didžiausią galimą EIT įnašą turėtų būti pri -
pažįstamos susijusios sąnaudos (žr.  3 langelyje  pateiktą pavyzdį). ŽIB partneriams 
tai gali būti žalinga, nes atmetus sąnaudas mažinamas EIT finansinis įnašas.
24 Pastabos 
17 „DUK dėl ŽIB“, EIT (2010 m.).ŽIB papildomos veiklos, kuri nėra „aiškiai susijusi“ su EIT finansuojama veikla, 
pavyzdys
2013 m. vienas ŽIB partneris pranešė apie ŽIB papildomą veiklą, kurios vertė buvo 188 milijonai eurų. Iš finan -
sinių ataskaitų matyti, kad ši veikla buvo susijusi su EIT finansuotu 4,5 milijono eurų vertės inovacijų projektu, 
taigi numanomas sąnaudų koeficientas yra 42:1. Šios ŽIB papildomos veiklos sumos pakaktų visam 2013 m. EIT 
įnašui į aptariamą ŽIB pagrįsti. Sąsajai pagrįsti buvo pateiktas glaustas dokumentas, kuriame paaiškinta, kad 
partneris dalyvauja įvairioje ŽIB veikloje, įskaitant švietimo ir verslo kūrimo programas.
Tačiau neįrodyta jokių aiškių 188 milijonų eurų patirtų sąnaudų paskirties sąsajų su kitų ŽIB partnerių įgyven -
dintu 4,5 milijono eurų vertės inovacijų projektu.3 langelis
33 
ŽIB papildomos veiklos vertinimas ir ataskaitų apie jas teikimas nėra svarbūs EIT 
tikslams pasiekti: tik EIT finansuojama veikla yra „veikla, dėl kurios ŽIB yra ŽIB“17. 
Šios dotacijos paskirtis – finansuoti EIT finansuojamą veiklą, o ne 25 % visų ŽIB 
bendrų sąnaudų. Jei ŽIB papildoma veikla nebūtų laikoma finansavimo sąlyga, tai 
neturėtų jokių neigiamų pasekmių: ŽIB ir toliau vykdytų EIT finansuojamą veiklą.
Tariamas sverto efektas neįrodytas ir nėra tikėtinas
34 
ŽIB papildoma veikla į EIT finansavimo modelį įtraukiama norint parodyti finan -
savimo sverto poveikį. Programoje „Horizontas 2020“ nurodyta, kad EIT taikomas 
finansavimo metodas bus tvirtai grindžiamas stipriu sverto poveikiu […]“. 2013 m. 
EIT metinėje ataskaitoje nurodyta, kad „sverto poveikio vertė yra 4: daugiau 
kaip 80 % ŽIB bendro biudžeto finansuojama iš išorės šaltinių, kiekvienas iš ES 
biudžeto skirtas euras paskatina didesnes investicijas iš kito šaltinio“. 2013 m. 
Komisija kaip veiklos rezultatų rodiklį nurodė „didelį EIT sverto poveikį privatiems 
ir kitiems viešiesiems finansų šaltiniams“.
25 Pastabos 
Finansinio sverto efekto negalima vertinti remiantis praeityje vykdyta veikla
Anksčiau – 2010–2013 m. – bendradarbiaujant įgyvendintą ES projektą ŽIB partneris gali deklaruoti kaip ŽIB 
papildomą veiklą, susijusią su 2014 m. vykdyta EIT finansuota veikla. Tačiau 2010 m. priimtas sprendimas įgy -
vendinti BP 7 projektą buvo priimtas nepriklausomai nuo EIT 2014 m. patvirtinimo finansuoti susijusią veiklą, 
vadinasi, šiuo konkrečiu atveju sverto efekto nėra.
Nepridėtinės ŽIB papildomos veiklos pavyzdys
ŽIB partneriai kaip ŽIB papildomos veiklos sąnaudas nurodė ne EIT studentų, lankančių kursus, kuriuos lanko ir 
EIT studentai, sąnaudas. Šios sąnaudos nėra papildomos, nes kursai yra universiteto įprastos mokymo progra -
mos dalis.4 langelis 5 langelis35 
EIT nurodyta sverto poveikio vertė – 4 – pagrįsta prielaida, kad visa ŽIB partnerių 
deklaruota ŽIB papildoma veikla yra pridėtinė, t. y. paskatinta EIT intervencijos. 
Ši prielaida yra nereali, nes EIT leido ŽIB deklaruoti ŽIB papildomą veiklą atgaline 
data: ankstesnės ŽIB papildomos veiklos sąnaudos gali būti deklaruojamos eina -
maisiais ataskaitiniais susijusios EIT finansuojamos veiklos metais.
36 
Ši atgaline data deklaruota ŽIB papildoma veikla nėra pridėtinė, nes ją ŽIB par -
tneriai vykdė be EIT paramos (žr.  4 langelyje  pateiktą pavyzdį). Atgaline data 
deklaruotos ŽIB papildomos veiklos vertė – 450 milijonų eurų – sudaro 22 % visos 
2010–2014 m. laikotarpiu deklaruotos ŽIB papildomos veiklos vertės.
37 
Be to, ŽIB partneriai prie ŽIB biudžetų daugiausia prisideda natūra, o ne grynai -
siais pinigais: neišvengiamai kyla didelė rizika, kad ŽIB partneriai daro tai, ką jie 
darytų bet kokiu atveju (savaimingumas) ir deklaruoja sąnaudas kaip ŽIB papil -
domos veiklos įnašą, skirtą EIT. Atliekant šį auditą žodžiu apklausti ŽIB partneriai 
ir trys ŽIB teisiniai subjektai patvirtino, kad didžioji ŽIB papildomos veiklos dalis 
nėra pridėtinė – ji būtų vykdyta ir tuo atveju, jei nebūtų EIT. Iš mūsų atliktos 
kiekvienos ŽIB papildomos veiklos, kurios vertė didesnė kaip 2  milijonai  eurų, 
apžvalgos matyti, kad taip ir būtų.
26 Pastabos 
18 EIT steigimo reglamento 6 
straipsnio 2 dalyje teigiama: 
„ŽIB savarankiškai priima 
sprendimus dėl vidaus 
organizavimo ir sudėties bei 
dėl tikslios darbotvarkės ir 
darbo metodų. Visų pirma, ŽIB 
[…] parengia finansinio 
tvarumo strategiją.“
19 EIT steigimo reglamento su 
pakeitimais 7b straipsnyje 
nustatyta, kad „[…] ŽIB 
paprastai veiklą vykdo nuo 
septynerių iki penkiolikos 
metų.“
20 2015 m. EIT apie tai aiškiai 
informavo ŽIB.Veikiausiai nebus užtikrintas ŽIB finansinis tvarumas
38 
ŽIB turėtų parengti savo finansinio tvarumo užtikrinimo strategijas18, tačiau šis 
tikslas ilgalaikėje perspektyvoje nesuderinamas su numatoma ŽIB gyvavimo 
trukme (7–15 metų), nurodyta EIT steigimo reglamente19. Dėl šio teisinio nenuose -
klumo dažniausiai suprantama20, kad EIT finansinio įnašo teikimas iš esmės turėtų 
būti nutrauktas ne vėliau kaip po 15 metų, tačiau ŽIB turėtų tęsti veiklą.
39 
Žodžiu apklausti ŽIB partneriai ir trys ŽIB teisiniai subjektai nurodė, kad po pen -
kiolikos metų ŽIB veikiausiai netaps finansiškai nepriklausomos. 2010–2014 m. 
laikotarpiu tik viena ŽIB deklaravo gavusi pajamų (400 000 eurų), o EIT ŽIB skyrė 
daugiau kaip 460 milijonų eurų. Du trečdaliai Audito Rūmų surengtos interneti -
nės apklausos respondentų nemano, kad ilgalaikėje perspektyvoje ŽIB veikiausiai 
taps finansiškai nepriklausomos.
EIT fondui (EITF) nepavyko pritraukti papildomų lėšų
40 
EIT 2010 m. metinėje ataskaitoje pranešta, kad bus steigiamas EITF, kuris „bus 
naudojamas lėšoms pritraukti ir joms paskirstyti įvairiai EIT veiklai, nepriskiriamai 
įprasto finansavimo sričiai […]. Taigi, fondas atliks svarbų vaidmenį išsaugant EIT 
finansinį tvarumą ir savarankiškumą, taip pat didinant jo socialinę aprėptį.“ Fon -
dui nepavyko pritraukti daug lėšų, 2014 m. jo veikla nutraukta.
Metinių susitarimų dėl dotacijų sudarymo procesas 
nepakankamai skatina ŽIB naujovių diegimo veiklą
41 
Prie susitarimo dėl dotacijos pridedamas ŽIB veiklos planas yra išsamus doku -
mentas, kuriame nustatoma kalendoriniais metais numatomos vykdyti ŽIB veiklos 
atrankos, apibūdinimo ir valdymo tvarka. EIT leidžia gaires, kuriose aiškinami 
verslo planų struktūros, turinio ir išsamumo lygio reikalavimai.
27 Pastabos 
42 
ŽIB veiklos planas – tai veikiau darbo programa, kurioje daug dėmesio skiriama 
artimiausiam laikotarpiui. Kitų metų veiklos plano projektas turi būti pateiktas 
EIT ne vėliau kaip einamųjų metų rugsėjo mėn. pabaigoje; susitarimo dėl dotaci -
jos ir susijusio veiklos plano sudarymo tvarkaraštis pateiktas 8 diagramoje . Kad 
ŽIB spėtų iki šio galutinio termino, ŽIB partneriai iki antrojo ketvirčio pabaigos 
privalo nurodyti visą inovacijų veiklą, kurią jie ketina vykdyti kitais metais, ir jos 
sąnaudas. Todėl ŽIB partneriai privalo bent prieš šešis mėnesius numatyti kon -
krečią inovacijų veiklą, kurią jie vykdys kitais kalendoriniais metais. Atsižvelgiant 
į inovacijų projektų veiklos sritis, dar trijų mėnesių reikia projektų pasiūlymų 
konkursui surengti. Tačiau ŽIB per metus gali pakeisti verslo planus, kad galėtų 
įtraukti naujus inovacijų projektus, o tai formalizuojama atlikus pakeitimą meti -
niame susitarime dėl dotacijos. 8 diagramaSusitarimo dėl dotacijos sudarymo, susijusio ŽIB veiklos plano parengimo ir ŽIB 
veiklos rezultatų ataskaitos vertinimo tvarkaraštis
Šaltinis:  EIT „ŽIB veiklos finansavimo, stebėjimo ir vertinimo principai“.N+1 
metaiN metaiN-1 
metai
PabaigaPradžiaEIT priima sprendimą 
dėl /f_inansavimo 
sumos, kurią EIT skirs 
N metaisPateikiamas 
pasiūlymas dėl N 
metų ŽIB veiklos 
plano4/uni00A0ketv. 3/uni00A0ketv. 2/uni00A0ketv. 1/uni00A0ketv.
Nustatomi N metais 
taikytini EIT skiriamo 
/f_inansavimo 
kriterijai
Atliekamas N metų ŽIB ataskaitos ex/uni00A0post auditasEIT atlieka N metų ŽIB 
ataskaitos vertinimąPateikiama N 
metų ŽIB 
ataskaitaĮgyvendinamas N metų ŽIB veiklos planasSudaromas N metų 
susitarimas dėl 
dotacijos
28 Pastabos 
21 2008 m. kovo 11 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas (EB) Nr. 294/2008 
dėl Europos inovacijos ir 
technologijos instituto 
įsteigimo (OL L 97, 2008 4 9, 
p. 1).
22 Dalis metinės dotacijos ŽIB 
skiriama konkurso tvarka. 
Tokiu būdu 2015 m. ŽIB skirta 
40 % viso EIT įnašo. Vėlesniais 
metais ši dalis turėtų didėti.
Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)23 ir jo įtaka EIT biudžetui
2014 m. Europos Komisija, siekdama dar kartą paskatinti ES ekonomikos augimą ir investicijas, pradėjo įgyven -
dinti Europos investicijų planą. Ji pasiūlė kartu su EIB įsteigti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF), kurį 
bendrai finansuotų ES ir EIB.
Pagal ESIF reglamentą, septynerių metų (2014–2020 m.) ES įnašas į EIT sumažintas 12 % – nuo 2 711 iki 
2 383 milijonų eurų. EIT 2016 m. biudžetas bus sumažintas nuo 336 milijonų eurų (tiek iš pradžių buvo nu -
matyta pagal programą „Horizontas 2020 m.) iki 285 milijonų eurų (15 % mažiau). Dėl to sumažės kai kuri EIT 
finansuota inovacijų veikla. Atsižvelgiant ir į tai, kad tam tikra finansavimo dalis grindžiama konkurencija, ŽIB 
susidurs su papildoma nežinomybe: jos turės parinkti projektus ir parengti savo veiklos planus aiškiai nežino -
damos, kiek lėšų bus skirta artimiausiais metais.
ŽIB gali netiesiogiai pasinaudoti ESIF lėšomis, kuriomis bus kompensuotas tam tikras EIT biudžeto 
sumažėjimas.
23 Nuomonė Nr. 4/2015 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami 
reglamentai (ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013, pasiūlymo ( http://eca.europa.eu ).6 langelis43 
ŽIB strategija turi būti „grindžiama vidutinės trukmės–ilgalaikiu inovacijos plana -
vimu siekti EIT tikslų […]“21. Tačiau EIT ir ŽIB teisinio subjekto pasirašomame susi -
tarime dėl dotacijos nustatomas tik vienų kalendorinių metų EIT finansinis įnašas. 
Taigi EIT finansavimu garantuojamas tik deklaruotų metinių išlaidų padengimas. 
Ateityje finansavimas priklausys nuo biudžeto, kurį turės EIT ir kuris priklauso nuo 
ESIF įsteigimo poveikio (žr.  6 langelį ), ir nuo konkurencija grindžiamo ŽIB finansa -
vimo rezultatų22.
44 
Nors Audito Rūmai remia konkurencija grindžiamą finansavimą, yra laiko proble -
ma. Kadangi sprendimą dėl konkurencija grindžiamo finansavimo EIT valdyba 
priima per gruodžio mėn. rengiamą posėdį, konkurso tvarka skiriamo finansa -
vimo rezultatai sužinomi tik metų pabaigoje. Dėl to ŽIB partneriai susiduria su 
nežinomybe, nes kai kurie projektai pristabdomi, kol nepaaiškės, ar bus skirtas 
finansavimas.
29 Pastabos 
45 
Toks trumpalaikis požiūris į veiklos ir finansų planavimą nedera su ŽIB vykdomos 
inovacijų veiklos laiko perspektyva. Visi Audito Rūmų aplankyti ŽIB partneriai 
nurodė, kad metinis principas yra pagrindinė ilgalaikio inovacijų skatinimo 
problema.
46 
Švietimo veiklos srityje daugiausia įgyvendinamos magistrantūros ir doktoran -
tūros programos. Atitinkami šių mokymo programų laikotarpiai – dveji ir ketveri 
metai. Todėl ŽIB partneriams aukštojo mokslo srityje rizikinga pasirašyti dau -
giametę sutartį su EIT studentais, nes teisiškai nėra apibrėžta, kokį finansavimą 
jie gaus ateinančiais metais. Ši problema itin opi viešosioms organizacijoms 
(daugiausia – universitetams ir mokslinių tyrimų institutams), kurios pagal savo 
atitinkamus nacionalinės teisės aktus privalo taikyti griežtas finansines taisykles.
47 
Metinė dotacijų skyrimo procedūra – taip pat didelė kliūtis planuojant ir koordi -
nuojant daugiamečius inovacijų projektus inovacijų veiklos srityse. Kai kurios ŽIB 
numatė specialią veiklą, įgyvendintiną pagal ilgesnės trukmės projektus, kurių 
finansavimas iš esmės garantuojamas visu jų įgyvendinimo laikotarpiu (taikant 
tarpinio vertinimo procedūrą, skirtą įsitikinti, ar finansuojamas projektas yra pers -
pektyvus ir gali padaryti komercinį poveikį: jeigu tarpinio vertinimo rezultatai 
bus neigiami, įmonės finansavimas bus nutrauktas). Tačiau, kadangi EIT finansinis 
įnašas nustatomas tik vieneriems metams, ŽIB partneriai susiduria su finansine 
rizika, susijusia su vėlesniais metais: dėl nepakankamo finansavimo kai kurie ŽIB 
projektai gali būti nutraukti arba jų gali būti atsisakyta.
48 
Tačiau ES dotacijos bendradarbiaujant įgyvendinamiems mokslinių tyrimų 
projektams pasirašomos kelerių metų laikotarpiui; pavyzdžiui, teikiant dotacijas 
pagal Marie Skłodowskos-Curie programą mokslo darbuotojams siūlomas garan -
tuotas ilgesnės nei dvylikos mėnesių trukmės finansavimas.
49 
2011–2014 m. laikotarpiu susitarimai dėl dotacijų buvo pasirašyti vidutiniškai po 
trijų mėnesių nuo kalendorinių metų pradžios. 2015 m. susitarimų dėl dotacijų 
pasirašymas buvo atidėtas iki 2015 m. birželio mėn. Nuo sausio 1 d. vykdoma ŽIB 
veikla nereglamentuojama teisine sutartimi, kol nepasirašomas naujas metinis 
susitarimas dėl dotacijos. Dėl tokio vėlyvo pasirašymo inovacijos kurį laiką nevyk -
domos, nes ŽIB partneriai nenori prisiimti teisinės ir finansinės rizikos, susijusios 
su išteklių skyrimu iki susitarimo dėl dotacijos pasirašymo.
30 Pastabos 
24 Sprendimas Nr. 1312/2013.
PVRR
PVRR yra trijų rūšių:
1. EIT esminiai PVRR : EIT esminiai PVRR yra šeši: mokymo programų patrauklumas; naujų absolventų 
skaičius; vystomų verslo idėjų skaičius; naujai įsteigtų arba gretutinių įmonių skaičius; žinių perdavimas ir 
(arba) perėmimas; rinkoje pradėti tiekti nauji produktai, pradėtos teikti naujos paslaugos ir (arba) pradėti 
taikyti nauji procesai. Pažanga pagal šiuos PVRR vertinama konkurencija grindžiamo finansavimo tikslais;
2. specialieji EIT PVRR : pagal juos vertinama paties EIT veikla: veiklos efektyvumas stebimas taikant tokius 
rodiklius, kaip privalomos susitarimo dėl dotacijos sudarymo, ataskaitų priėmimo ir mokėjimų atlikimo 
datos, procentinė formaliai apibrėžtų procesų dalis ir pasitenkinimo EIT veikla lygis;
3. specialieji ŽIB PVRR : juos nustato pačios ŽIB.7 langelis50 
Be to, dėl tokio vėlyvo metinių susitarimų dėl dotacijų pasirašymo EIT vėluoja mo -
kėti išankstinio finansavimo išmokas, kurios turėtų būti išmokamos per 30 dienų 
nuo susitarimo dėl dotacijos įsigaliojimo. Tik tada ŽIB gali paskirstyti lėšas atski -
riems partneriams. Todėl visas patirtas išlaidas partneriai privalo padengti patys. 
Visas išankstinio finansavimo sumą viršijančias sąnaudas (iki 50 %) EIT atlygins tik 
kitų metų antrąjį pusmetį, mokėdama galutinę išmoką.
Pagrindiniai naudojami veiklos rezultatų rodikliai nėra 
tinkami veiksmingam stebėjimui užtikrinti
51 
Pagal Strateginę inovacijos darbotvarkę24, EIT, „bendradarbiaudamas su Komisija 
ir ŽIB, sukurs išsamią sistemą, leidžiančią stebėti, kaip EIT padeda įgyvendinti pro -
gramą „Horizontas 2020“, paties EIT ir ŽIB veiklos poveikį ir ŽIB rezultatus“. Tokia 
sistema dar neįdiegta.
52 
EIT esminiai PVRR (žr.  7 langelį ) nėra aiškiai apibrėžti ir nėra pastovūs laiko 
požiūriu (absolventų apibrėžtis, technologijų perdavimo ir technologijų taiky -
mo sąvoka, vystomų idėjų sąvoka ir t. t.). 8 langelyje  pateiktas neaiškios PVRR 
apibrėžties pavyzdys. Dėl to sunkiau teikti veiklos rezultatų ataskaitas, ypač kai 
kalendorinių metų viduryje keičiamos PVRR apibrėžtys ir dėl to reikia jas pritaikyti 
atgaline data.
31 Pastabos 
25 6.31 skirsnis „Pažangos ir 
rezultatų stebėjimas. Europos 
inovacijos ir technologijos 
instituto išorinis vertinimas. 
Bendrasis susitarimas dėl 
vertinimo ir susijusių 
paslaugų“ (angl. „Monitoring 
progress and outcomes - 
External evaluation of the 
European Institute of 
Innovation and Technology- 
Framework Contract on 
evaluation and related 
services“) (EAC 03/06), 2011 m.
26 2006 m. vasario 22 d. 
COM(2006) 77  final  
„Atnaujintos partnerystės 
ekonomikos augimui ir darbo 
vietų kūrimui skatinti 
įgyvendinimas - Pavyzdinio 
žinių centro plėtra: Europos 
Technologijos Institutas“.
27 Europos Komisijos pranešimas 
spaudai „Komisija tikslina 
Europos technologijų instituto 
steigimo planą“ (IP/06/751), 
2006 m. birželio 8 d.Neaiškiai apibrėžti naujai įsteigtų įmonių PVRR
Kad naujai įsteigta įmonė būtų pripažinta, ŽIB turi pateikti „įrodymą (pavyzdžiui, ketinimų protokolą arba 
užsakymo formą ir (arba) sąskaitą faktūrą), iš kurio būtų matyti, kad ši naujai įsteigta įmonė sulaukė pirmojo 
kliento arba kad yra potencialus pirmasis klientas, arba kitokį dokumentą, iš kurio būtų matyti, kad naujai 
įsteigta įmonė pradėjo komercinę veiklą“. Dėl neaiškių kriterijų (kas yra „potencialus pirmasis klientas“?) ŽIB šią 
nuostatą aiškina įvairiai.8 langelis
53 
Taikant tokius esminius PVRR, sunku lyginti tris ŽIB. Esminiuose PVRR neatsižvel -
giama į tokius aspektus, kaip naujai įsteigtos įmonės dydis, kurso trukmė ir pan. 
Be to, ŽIB vykdo veiklą skirtinguose sektoriuose, skiriasi jų veiklos išvystymo lygis, 
dėl to joms atitinkamai sunkiau arba lengviau steigti naujas įmones, vystyti verslo 
idėjas ir t. t. Taikant tik kiekybinę analizę, neatsižvelgiama į aplinkos, kurioje 
veikia trys ŽIB, skirtumus. Padaryta nedidelė pažanga nustatant specialiuosius ŽIB 
PVRR.
54 
Iki šiol nepašalinta keletas trūkumų, kurie buvo nustatyti 2011 m. atlikto išorinio 
vertinimo metu: pagrindiniai rodikliai daugiausia tebėra susiję su indėliu arba 
išdirbiu, o ne su rezultatais ar poveikiu, ir išreiškiami absoliutinėmis vertėmis, o ne 
aktyvumo padidėjimu dėl ŽIB veiklos25 (taip pat žr. 99 dalį).
Galėtų būti pagerintas įmonių dalyvavimas
55 
Kad EIT veikla būtų sėkminga, joje strateginiu ir veiklos lygmenimis turėtų akty -
viai dalyvauti verslo bendruomenė. Taip būtų užtikrinta, kad ŽIB veikla būtų vyk -
doma atsižvelgiant į rinkos poreikius ir toliau vystoma ekonomikai ir visuomenei 
naudinga linkme26. 2006 m. už švietimą, mokymą ir kultūrą atsakingas Komisijos 
narys savo pasiūlyme pabrėžė verslo bendruomenės svarbą: „Įmonės bus pa -
grindinės Instituto partnerės strateginiu ir veiklos lygmenimis. Įmonės tiesiogiai 
dalyvaus mokslinių tyrimų ir švietimo veikloje, taip padėdamos ugdyti verslią 
absolventų ir mokslo darbuotojų mąstyseną“27. Todėl verslas yra labai svarbus 
siekiant suartinti mokslinius tyrimus ir inovacijas.
32 Pastabos 
28 Įmonės taip pat turi 
nefinansinių priežasčių 
prisijungti prie ŽIB, pavyzdžiui, 
naudotis talentingų studentų, 
kurie dalyvavo EIT mokymo 
programose, paslaugomis.56 
Nepaisant verslo organizacijų svarbos, jos gavo tik 24 % EIT finansinės paramos 
(žr.  9 diagramą ), tai apima 56 % ŽIB partnerių. Nors finansinio įnašo lygis nėra 
vienintelis dalyvavimo rodiklis28, verslo bendruomenės dalyvavimas EIT ir ŽIB 
veikloje galėtų būti geresnis. 2010–2014 m. tik du iš 40 pagrindinių EIT lėšų gavėjų 
yra įmonės. 9 diagramaSuskaidymas pagal organizacijų rūšis, 2010–2014 m.
Šaltinis:  EIT.
Procentinė EIT 
/f_inansavimo dalis Procentinė ŽIB partnerių 
dalis
 0 %10 %20 %30 %40 %50 %60 %
Kiti (NVO, vietos 
valdžios 
institucijos ir t./uni00A0t.)Mokslinių 
tyrimų 
institutaiUniversitetaiKomercinės 
įmonės
33 Pastabos 
57 
Verslo suinteresuotieji subjektai išreiškė susirūpinimą, kad ŽIB darbotvarkė 
daugiausia grindžiama aukštojo mokslo poreikiais, o šio audito metu apklausti 
universitetai apgailestauja, kad verslo bendruomenė nėra pakankamai įtraukiama 
į mokymo kursų rengimą. Pirmaisiais trejais metais ŽIB vykdomi bendradarbiavi -
mo projektai buvo nutraukti arba nebuvo pasiekta tvarių rezultatų, kadangi juos 
įgyvendinant nebuvo pakankamai atsižvelgiama į rinkos taikymą. Viena priežastis 
buvo ta, kad buvo atrinktos projektų temos, kurios visų pirma buvo susijusios su 
aukštojo mokslo poreikiais, o ne su verslo bendruomene. ŽIB šį trūkumą vėliau 
ištaisė, užtikrindamos, kad EIT finansuojamas projektas būtų susijęs su potencia -
liu rinkos taikymu ir ateityje sukurtų pajamas.
Pagal EIT modelį nepakankamai nustatyti tikslai, skirti remti 
veikiančias MVĮ
58 
MVĮ paprastai greičiau ir geriau kuria ir taiko naujas technologijas nei didelės 
organizacijos. Pagal daugelį ES politikos krypčių (pripažįstama, kad MVĮ vaidmuo 
yra svarbus. Nors „Horizontas 2020“ programa turi konkretų tikslą skirti ne mažiau 
nei 20 % savo biudžeto MVĮ, EIT šiame kontekste nenustatė jokio tikslo.
59 
Nors Internetinės apklausos respondentų nuomone, „MVĮ dalyvavimo inovacijų 
veikloje skatinimas ir rėmimas“ yra trečias pagal svarbą tikslas, kurį EIT turėtų 
pasiekti, norėdamas Europoje paspartinti inovacijas, EIT neįgyvendino konkrečių 
priemonių, išskyrus kitas ES schemas, skirtas remti veikiančias MVĮ. Nors prade -
dančios ir naujai įsteigtos įmonės remiamos ŽIB verslo inkubatorių, veikiančioms 
VMĮ su dideliu augimo potencialu daug sunkiau pasinaudoti visomis EIT teikiamos 
paramos galimybėmis. Visų pirma labai ribotas yra MVĮ dalyvavimas su inovacijo -
mis susijusioje projektų veiklos srityje.
34 Pastabos 
29 Duomenų apie VMĮ yra tik 
vienos ŽIB atveju.
MVĮ dalyvavimo kritikos pavyzdžiai
„EIT visada trūko aiškiai išreikštos pozicijos dėl MVĮ […].“
„ MVĮ yra nepaprastai svarbios ES inovacijoms ir jos turėtų dalyvauti veikloje, tačiau šiuo metu daugiausiai 
dėmesio skiriama pradedančioms įmonėms, o didelė biurokratija ir neefektyvi komunikacija yra susijusi tik su 
didelėmis įmonėmis“.
„MVĮ nepakankamai atstovaujamos ŽIB vadovybėje, todėl neatsižvelgiama į joms kylančius sunkumus ir jų 
interesus.“
(Šaltinis:  audito metu atlikta internetinė apklausa.)9 langelis60 
Be to, visi žodžiu apklausti ŽIB partneriai nurodė, kad dėl dotacijų mokėjimo ciklo 
kyla sunkumų, nes jis neatitinka MVĮ finansinių poreikių. Dėl ŽIB mokėjimų ciklo 
finansiškai silpnesni partneriai, pavyzdžiui, MVĮ, patiria didelių suvaržymų, nes 
nėra finansiškai pajėgūs padengti išlaidų, kol bus gautas finansavimas (žr. 50 dalį).
61 
EIT surinkti duomenys yra neišsamūs, nes MVĮ neprivalo teikti ataskaitų. Ta -
čiau 2010–2014 m. laikotarpiu iš MVĮ (9 %) gavo mažiau kaip 5 % EIT finansinės 
paramos29.
62 
Kadangi MVĮ nėra tiesioginės paramos gavėjos ir į ataskaitas neįtraukiamos, 
bendra padėtis gali būti ir ne tokia bloga. Apklausų respondentai nurodė, kad ŽIB 
partnerystė sukūrė aplinką, kurioje pradedančios įmonės, atsiskiriančios įmonės 
ir MVĮ gali augti. ŽIB teikia paramą naujai įsteigtoms įmonėms ir (arba) MVĮ, visų 
pirma – per verslo inkubatorius. Tačiau nustačius aiškias strategijas ir tikslus ir 
taip MVĮ sudarius palankesnes sąlygas, galima tik padidinti MVĮ dalyvavimą ŽIB 
veikloje; su veiksmingos EIT paramos MVĮ trūkumu susijusios kritikos pavyzdžiai 
pateikti 9 langelyje .
35 Pastabos 
Neužtikrinta pakankama konkreti sinergija ir papildomumas
63 
Iki 2016 m. verslo planų nustatymo, buvo nedaug veiksmingų paskatų, kad ŽIB 
siektų naudingos sąveikos su kitomis ŽIB. ŽIB finansavimą grindžiant konku -
rencija, ŽIB skatinamos siekti geresnių rezultatų. Tačiau taip neskatinamas jų 
tarpusavio bendradarbiavimas, nes gautomis išmokomis reikės dalytis su kita 
finansavimą norinčia gauti ŽIB. Nors kai kurios mokslinės s sritys skirtingoms ŽIB, 
pirmiausia – „KIC InnoEnergy“ ir „KIC Climate“, ir gali būti bendros, kiek tai susiję 
su nagrinėjamu laikotarpiu (2010–2014 m.), negauta jokių konkrečių įrodymų, kad 
būtų gauta kokių nors ŽIB tarpusavio bendradarbiavimo rezultatų.
64 
Dėl ES mokslinių tyrimų ir inovacijų programų gausos joms sunku užtikrinti tarpu -
savio sinergiją. ŽIB ir kitų ES iniciatyvų tarpusavio sąveika didėja, tačiau turėtų 
būti labiau atsižvelgiama į poreikius.
Kai kurie EIT veiklos aspektai numatyti tinkamai: daug 
dėmesio skiriama rinkai, atsižvelgiama į ilgalaikę 
perspektyvą, užtikrintas ŽIB ir koordinavimo centrų 
savarankiškumas
65 
Esminis skirtumas, palyginti su kitomis esamomis mokslinių tyrimų ir inovacijų 
viešosiomis schemomis, yra tas, kad pagrindinis EIT tikslas – daugiausia dėmesio 
skirti rinkai. Internetinės apklausos respondentų nuomone, EIT pagrindinis tikslas 
inovacijos, mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo žinias perkelti į verslo sritį ir pa -
naudoti komerciniais tikslais yra svarbiausias tikslas, kurio EIT turėtų siekti.
66 
Unikalus, paramos gavėjų palankiai vertinamas aspektas yra ilgalaikė EIT finansi -
nės paramos ŽIB partnerystei perspektyva. Iš esmės EIT, kaip priemonė, suteikia 
galimybę rengti vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius inovacijų veiklos planus – tokia 
galimybė nesuteikiama pagal jokią kitą viešąją schemą. Tačiau dėl to, kad EIT 
dotacijas skiria metiniu principu, kyla sunkumų tai įgyvendinant ŽIB partnerių 
lygmeniu (taip pat žr. 42–45 dalis).
36 Pastabos 
30 Švietimo ir kultūros 
generalinio direktorato 
2013 m. metinė veiklos 
ataskaita.67 
Kaip nustatyta EIT teisiniame pagrinde, ŽIB „savarankiškai priima sprendimus dėl 
vidaus organizavimo ir sudėties bei dėl tikslios darbotvarkės ir darbo metodų“. 
ŽIB partneriai palankiai vertina tokį savarankiškumo lygį. Dėl tokio savarankišku -
mo buvo lengviau įgyvendinti inovacijų bendruomenės pageidaujamą principą 
„iš apačios į viršų“. Kitaip nei pagal įprastas viešąsias schemas, pagal kurias moks -
linių tyrimų ir inovacijų temos vystomos atsižvelgiant į biudžeto reikalavimus ir 
taikant principą „iš viršaus į apačią“, ŽIB koncepcija suteikia galimybę lanksčiau 
pasirinkti veiklos rūšis ir partneriai tai labai palankiai vertina.
68 
Bendradarbiavimo centrai (žr. I priedą ) – tai dar vienas ŽIB partnerių teigiamai 
vertinamas EIT modelio ypatumas. Bendradarbiavimo centras yra vieta, kurioje 
gali būti įgyvendinama inovacijų trikampio integracija. Susitelkę ties teminėmis 
arba regioninėmis sritimis, koordinavimo centrai vadovauja projektams, plėtoja 
idėjas, suburia bendrai veiklai regioninius partnerius ir rengia strategijas. Jie ko -
ordinuoja ir vykdo su ŽIB susijusias partnerių administracines užduotis ir suteikia 
bendrą erdvę partneriams rūpimiems klausimams aptarti. Kartais jie taip pat siūlo 
darbo patalpas naujai įsteigtoms įmonėms.
Būtina gerinti EIT modelio įgyvendinimą
EIT dar nėra pakankamai savarankiškas
69 
EIT dar netapo visiškai savarankiškas. Tai padaryti vėluojama daugiau nei įprasta: 
kitos ES institucijos, pavyzdžiui, JTI (taip pat įsteigti 2008 m.), visiškai savaran -
kiškos tapo greičiau nei per trejus metus. Švietimo ir kultūros generalinio direk -
torato teigimu, taip atsitiko dėl „ribotų EIT vadovybės vadovavimo ir valdymo 
gebėjimų“30. Viena iš susijusių priežasčių – dažna vyresniosios vadovybės kaita 
(žr. 84 dalį).
37 Pastabos 
Nepakankamo ŽIB veiklos efektyvumo pavyzdys
EIT projektų valdymo pareigūnų, padedamų išorės ekspertų, 2013 m. atliktame ŽIB veiklos plano vertinime 
nurodyta, kad „Climate-KIC“ padarė labai nedidelę pažangą, susijusią su pagrindiniais 2013 m. veiklos plane 
nurodytais svarbiausiais aspektais“. […] Iš 2013 m. veiklos plane nustatytų 18 strateginių tikslų „Climate-KIC“ 
pavyko iki galo įgyvendinti aštuonis, septyni tikslai įgyvendinti tik iš dalies, o dar trys kol kas neįgyvendinti“.10 langelisEIT neužtikrino savo, kaip investuotojo į poveikį, funkcijos
70 
EIT dažnai pristatomas kaip „investicijų į verslumu grindžiamą inovacijų poveikį 
institutas“. Programos „Horizontas 2020“ teisiniame pagrinde teigiama, kad EIT 
taiko rezultatais grindžiamą metodą. Savo trimetėje 2012–2014 m. darbo progra -
moje EIT pabrėžė savo siekį tapti „aktyviu investuotoju į poveikį“.
71 
Nors EIT suvokiamas ir pristatomas kaip poveikio siekiantis institutas, jis pagrindi -
nį dėmesį skiria atitikčiai taisyklėms ir savo paties biudžeto įsisavinimui. 2014 m. 
rugsėjo mėn. keli EIT valdybos nariai pabrėžė poreikį perorientuoti EIT taip, kad 
jis taptų poveikio siekiančiu institutu. Iki 2015 m. EIT retai atmetė sąnaudas, rem -
damasis tuo, kad veikla buvo neveiksminga.
72 
Iki 2015 m. EIT atliekamas metinių ŽIB veiklos rezultatų vertinimas turėjo nedaug 
įtakos galutinei dotacijos išmokai arba išvis jos neturi. Metiniuose vertinimuo -
se dažnai nurodoma, kad keletas plane nustatytų tikslų nebuvo pasiekti arba 
buvo pasiekti tik iš dalies, tačiau galutinė dotacijos suma vis tiek buvo išmokėta 
(žr.  10 langelį ).
38 Pastabos 
Pagal konkurencija grindžiamo finansavimo mechanizmą 
nepakankamai vertinami veiklos rezultatai
73 
Konkurencija grindžiamas finansavimas turėtų tapti atlyginimu už veiklos rezulta -
tus. 40 % visų 2015 m. ŽIB dotacijų skirta konkurso tvarka, remiantis trijų pako -
pų vertinimu: 1 – praeitis: 2013 m. veiklos rezultatai; 2 – ateitis: 2015 m. veiklos 
planas; 3 – ŽIB daugiametės strategijos įgyvendinimo pristatymas EIT valdybai. 
Kiekvienos iš šių pakopų reikšmė yra vienoda. Kadangi trečioji pakopa susijusi 
ir su ateities, ir su praeities vertinimu, ankstesnės veiklos rezultatams ir ateities 
planams teikiama tiek pat reikšmės. Taigi EIT skiriamas konkurencija grindžiamas 
finansavimas tik iš dalies yra atlyginimas už veiklos rezultatus.
Reikšminga administracinė ir audito našta tenka ŽIB 
partneriams
74 
EIT savo veiklos sistemą ir procedūras iš esmės perėmė iš įprastų ES mokslinių 
tyrimų programų, nors EIT ir nebuvo teisiškai įpareigota taip daryti. Pagal dau -
gelį ES programų finansuojami pavieniai projektai, o EIT, tarpininkaujama ŽIB, 
finansuoja tam tikrą veiklos rūšių rinkinį. Tačiau, atsižvelgiant į šį esminį skirtumą, 
susijusios procedūros nebuvo tinkamai pataisytos. Pavyzdžiui, dėl tokios pat ribi -
nės 325 000 eurų vertės taikymo gali prireikti daugiau sertifikatų, kadangi veikla 
(priešingai atskiriems projektams) šią ribą dažnai viršys (žr. 79 dalį).
75 
Pagal šią veiklos sistemą, ŽIB partnerių deklaruotoms sąnaudoms taikoma daug 
finansinių patikrų. Keletas ŽIB partnerių, kuriuos Audito Rūmai apklausė žodžiu 
arba kurie dalyvavo internetinėje apklausoje, skundėsi, kad kartais jiems tenka 
kelis kartus teikti tą pačią informaciją.
76 
Metinių ataskaitų dėl ŽIB papildomos veiklos teikimas ŽIB pateiktuose verslo 
planuose ir finansinėse ataskaitose yra konkrečiai susijęs su EIT ir suteikia nemažą 
naštą su ribota pridėtine verte (žr. 33 dalį). ŽIB metinėse ataskaitose pateikiama 
išsami informacija apie ŽIB papildomos veiklos sąnaudas. Su ŽIB papildoma veikla 
susiję gauti audito sertifikatai 2015 m. apėmė 2010–2014 m.
39 Pastabos 
77 
ŽIB partnerių deklaruotų sąnaudų patikros privalomos pagal visoms dotacijas tei -
kiančioms ES institucijoms (agentūroms ir bendrosioms įmonėms) taikomą teisinę 
sistemą. Šios patikros atliekamos prieš tai, kai ŽIB gauna galutinę EIT dotacijos 
išmoką ( ex ante  patikros), ir po to, kai ji išmokama ( ex post  patikros).
78 
Per ex ante  patikras ŽIB partnerio pasamdytas nepriklausomas auditorius tvirtina 
išlaidų ataskaitas, o EIT finansų pareigūnai atlieka tam tikras dokumentų patikras. 
Ex post  patikras atlieka EIT pasamdyta privati audito įmonė, per šias patikras 
vietoje patikrinami kai kurie atrinkti ŽIB partneriai. Audito Rūmai atlieka metinį 
auditą ir remdamiesi jo rezultatais paskelbia nuomonę dėl EIT metinių ataskaitų 
patikimumo ir sandorių, kuriais remiantis šios ataskaitos parengtos, teisėtumo 
ir tvarkingumo. Atsižvelgdami į reikšmingą klaidų lygį, Audito Rūmai paskelbė 
sąlygines nuomones dėl sandorių, kuriais remiantis buvo parengtos EIT 2012 ir 
2013 m. ataskaitos. 2014 m. ataskaitų tinkamumas nebuvo įvertintas.
79 
Iš teisės nuostatų ir Audito Rūmų nustatyto reikšmingo klaidų lygio taip pat 
matyti, kad būtina atlikti veiksmingas finansines patikras. Tačiau yra įvairių būdų, 
kuriais galima padidinti patikrų atlikimo ir ataskaitų teikimo reikalavimų veiks -
mingumą, pavyzdžiui:
 ο taikyti paprastesnį finansavimo modelį, pagal kurį būtų daugiau taikomos 
fiksuotosios sumos ir fiksuotosios normos;
 ο reikalauti, kad finansinį sertifikatą dėl kiekvienos veiklos rūšies išduotų nepri -
klausomas auditorius, remiantis atskiro ŽIB partnerio atrinktomis išlaidomis 
pagal atitinkamas kiekvienos srities ribas (žr. 74 dalį), ir
 ο padidinti dabartinę 325 000  eurų ribinę sumą, kurią viršijus reikėtų patvirtinti 
išlaidų ataskaitas.
40 Pastabos 
31 Trys temos, susijusios su 
pirmosiomis trimis EIT 
įsteigtomis ŽIB.
32 Specialioji ataskaita Nr. 2/2013 
„Ar Komisija užtikrino 
efektyvų Mokslinių tyrimų 
septintosios bendrosios 
programos įgyvendinimą?“ 
(http://eca.europa.eu ).
33 ES institucijų, agentūrų ir kitų 
ES įstaigų darbuotojų darbo 
užmokestis dauginamas iš 
pataisos koeficiento, 
parenkamo atsižvelgiant 
į vietovei, kurioje yra darbo 
vieta, būdingas pragyvenimo 
išlaidas. 2014–2015 m. 
Vengrijai buvo taikomas 
71,4 % koeficientas; tai reiškia, 
kad šioje šalyje dirbantys EIT 
darbuotojai uždirba beveik 
30 % mažiau nei jų kolegos 
Briuselyje.EIT turi per mažai išteklių ir praeityje buvo prastai valdomas
80 
2011–2014 m. EIT centrinėje būstinėje dirbo 40–50 darbuotojų. Projektų valdy -
mo pareigūnų skaičius, palyginti su dotacijos biudžetu, yra gerokai mažesnis už 
daugelio kitų ES dotacijų moksliniams tyrimams programų biudžetus (pagal BP 7 
IRT, energetikos ir aplinkos temas31 vieno darbuotojo valdomas biudžetas buvo 
12,5–20,4 milijono eurų32). EIT kiekvienai ŽIB, kurios metinis biudžetas gali siekti 
iki 400 milijonų eurų, paskyrė po vieną specialų projektų valdymo pareigūną. Be 
to, visoms ŽIB bendrai paskirti trys pareigūnai, atsakingi už švietimo, inovacijų ir 
verslumo veiklos sritis.
81 
Kadangi šie pareigūnai ne visada turi pakankamai susijusių sričių techninių žinių, 
dalį projektų vertinimo EIT užsako atlikti išorės ekspertams. 2013 m. veiklos 
rezultatų ataskaitoms įvertinti EIT nebuvo paskyręs vyresniojo pareigūno, kuris 
būtų buvęs atsakingas už inovacijas. Taigi pačio EIT pajėgumas vertinti ŽIB veiklos 
rezultatus yra ribotas.
82 
Nepaisant gerokai – nuo 309 milijonų eurų (2008–2013 m.) iki 2,7 milijardo eurų 
(2014–2020 m.) – padidinto biudžeto ir tos aplinkybės, kad 2014 m. pabaigoje ŽIB 
skaičius padidėjo nuo trijų iki penkių, reikšmingo etatų skaičiaus didinimo nenu -
matyta. Kyla pavojus, kad EIT nebus pakankamai pajėgus susidoroti su padidėju -
siu darbo krūviu.
83 
EIT susidūrė su didelės darbuotojų kaitos ir didelio neužimtų darbo vietų skai -
čiaus problemomis: per trejus metus šią darbovietę paliko 25 iš 40 darbuotojų, 
EIT dirbusių 2011 m. pabaigoje; 2013 m. pabaigoje buvo neužimta 30 % etatų 
(žr.  10 diagramą ). 2015 m. šis rodiklis sumažėjo iki 16 %. Tačiau 2015 m. darbuoto -
jų kaita vis dar yra didelė, ji sudaro 17 %. Keletas laisvų darbo vietų yra padalinyje, 
atsakingame už techninį ir finansinį ŽIB ataskaitų vertinimą. Darbo užmokesčio 
paketas, kurį gali pasiūlyti EIT, yra mažesnis nei daugelyje kitų ES institucijų, dėl 
to darbuotojai dažnai keičiasi ir yra daug laisvų darbo vietų33.
41 Pastabos 
84 
Nuo įsteigimo EIT valdė penki vykdomieji direktoriai / direktoriaus pareigas ei -
nantys pareigūnai (žr.  1 lentelę ). Du iš išėjo iš EIT neišdirbę nė metų. 2013 m. buvo 
atleisti trys aukštas pareigas ėję darbuotojai. 2015 m. sausio 1 d. buvo neužimtas 
vienas padalinio vadovo etatas, o kitam padaliniui nuo 2013 m. vadovavo laiki -
nai pareigas einantis asmuo. Dažna vyresniosios vadovybės kaita trukdo vykdyti 
veiklą ir užtikrinti vadovavimo ir strateginį tęstinumą. 10 diagramaFaktinis ir planuojamas EIT darbuotojų skaičius
Šaltinis : EIT.Numatytas darbuotojų skaičiusFaktinis darbuotojų skaičius
2014 2013 2012 201160
55
50
45
40
35
42 Pastabos 1 lentelėEIT vykdomasis direktorius
Vykdomasis direktorius Kadencijos pradžia Kadencijos pabaiga Kadencijos trukmė
Pirmasis Švietimo ir kultūros GD Išteklių 
departamento direktorius  
(laikinai einantis pareigas)2008 m. balandžio mėn. 2009 m. spalio mėn. 1,5 metų
Antrasis direktorius 2009 11 01 2010 8 31 10 mėnesių
Trečiasis direktorius 2010  9 01 2010 6 30 10 mėnesių
Ketvirtasis direktorius 2011  07 01 2014  7 31 3 metai
Penktasis direktoriaus pareigas einantis pareigūnas 2014  08 01 Dar nesibaigė Dar nesibaigė
Šaltinis : EIT.
EIT finansinė parama yra koncentruota
85 
Kiekvienoje ŽIB didelė EIT finansinio įnašo dalis skiriama pagrindiniams ŽIB 
partneriams: 10 svarbiausių partnerių gavo nuo 49 iki 65 % EIT kiekvienai ŽIB 
skiriamos finansinės paramos (žr.  2 lentelę ). Dešimt svarbiausių „KIC InnoEner -
gy“ partnerių gauna beveik du trečdalius EIT įnašo, likusi įnašo dalis paskirstoma 
kitiems 220 ŽIB partnerių. Be to, kad visose veiklos srityse svarbų vaidmenį atlieka 
universitetai, tokią koncentraciją galima paaiškinti pagrindinių ŽIB partnerių, 
kurie buvo aktyviai įtraukti į ŽIB veiklą nuo pat ŽIB atsiradimo, dominavimu. Dau -
gelis kitame skalės gale esančių ŽIB partnerių 2010–2014 m. gavo mažiau kaip po 
500 000 eurų, o 20–58 % iš jų per tą laikotarpį gavo mažiau kaip po 100 000 eurų.
43 Pastabos 
34 ES-12 – tai 12 šalių, į ES 
įstojusių 2004–2007 m. 
laikotarpiu.86 
Labai didelė EIT finansinio įnašo dalis (73 %) skiriama penkioms šalims, EIT finan -
sinę paramą gavo tik dvi ES-1234 valstybės narės (6 %) (žr.  3 lentelę ). EIT išlaidas 
koncentruojant šalyse, kuriose gerai išvystyta mokslinių tyrimų infrastruktūra, Eu -
ropoje toliau didėja dviejų skirtingų vystymosi tempų rizika (taip pat žr. 102 dalį). 2 lentelėEIT finansinio įnašo paskirstymas ŽIB partneriams
2010–2014  m. „Climate-KIC“ „KIC InnoEnergy“ „EIT Digital“
10 svarbiausių partnerių tenkanti procentinė 
viso EIT finansinio įnašo dalis55 % 65 % 49 %
EIT finansuojamoje veikloje dalyvaujančių ŽIB 
partnerių skaičius205 230 114
Procentinė aktyvių ŽIB partnerių, kurie gauna 
mažiau kaip 500 000 eurų, dalis76 % 85 % 52 %
Aktyvių ŽIB partnerių, kurie gauna mažiau kaip 
100 000 eurų, skaičius83 133 23
Procentinė aktyvių ŽIB partnerių, kurie gauna 
mažiau kaip 100 000 eurų, dalis40 % 58 % 20 %
Šaltinis : EIT.3 lentelėEIT finansinis įnašas, skirtas kiekvienai ŽIB, pagal šalis 
(2010–2014 m.)
viso EIT įnašo  
procentinėmis dalimis„Climate-KIC“„KIC 
InnoEnergy“„EIT Digital“VISAS EIT 
ĮNAŠAS1
Penkios pagrindinės šalys 88 % 85 % 79 % 73 %2
ES-12 4 % 10 % 2 % 6 %3
Kitos šalys 8 % 5 % 19 % 21 %
1  Atskirų ŽIB penkios pagrindinės šalys nėra tos pačios, todėl bendras 5 pagrindinių šalių rodiklis yra 
mažesnis nei atskiros ŽIB.
2  Penkios pagrindinės šalys, gaunančios EIT paramą, yra Nyderlandai (24 %), Vokietija (15 %), Prancūzija 
(13 %), Švedija (12 %) ir Jungtinė Karalystė (9 %).
3  Minėtos dvi EIT finansinę paramą gaunančios ES-12 valstybės narės yra Lenkija (4 %) ir Vengrija (2 %).
Šaltinis : EIT.
44 Pastabos 
Susirūpinimas EIT finansinės paramos koncentracija ir skaidrumo stoka
Kai kurie ŽIB partneriai išreiškė susirūpinimą teigdami, kad „yra keletas įtakingų partnerių, kurie lėšas pasidalija 
tarpusavyje. Veiklos pasiūlymų atrankos procedūros yra labai [neskaidrios]“, „teoriškai EIT yra geras sumany -
mas, tačiau praktiškai jis tik padeda finansuoti pradinius partnerius, kurie daugiausia yra didelės organizacijos. 
[…] Be to, projektus vertina patys partneriai, dėl to kyla interesų konfliktas.11 langelisŽIB veikla nepakankamai skaidri
87 
Tokios didelės EIT finansinės paramos dalies skyrimas nedideliam partnerių 
skaičiui turėtų būti stebimas siekiant užtikrinti, kad tai nebūtų neteisingo viešojo 
finansavimo paskirstymo žinių ir inovacijos bendrijoje padarinys; žr.  11 langelį . 
Kartais partneris yra komiteto, kuris peržiūri pasiūlymus ir atrenka projektus, 
narys. Dėl to kyla interesų konflikto rizika ir mažėja pasitikėjimas ŽIB. Be to, nors 
atrankos procesas paprastai tinkamai patvirtinamas dokumentais, partneriai, 
teikdami savo pasiūlymus, ne visada žino, kam galiausiai skiriamos dotacijos. 
Beveik pusė apklausos respondentų nemano, kad ŽIB vykdoma EIT finansuojamos 
veiklos atranka yra teisinga ir skaidri.
88 
Nors yra daug komunikacijos kanalų, kai kurie ŽIB partneriai turi mažai žinių apie 
projektų, kuriems jie nevadovavo, rezultatus. Įgyvendinant kai kuriuos bendrus 
projektus, kiekvienas partneris įgyvendina savo dalį ir nežino, kokia pažanga 
padaryta įgyvendinant kitas projekto dalis. Dėl komunikacijos stokos gali būti 
ribojama žinių sklaida.
45 Pastabos 
35 Tai ŽIB partneriai, 2010–
2014 m. deklaravę ŽIB veiklos 
sąnaudas.
„EIT Digital“ magistro studijų programa
Pagal „EIT Digital“ magistro studijų programą siūlomos aštuonios techninės pagrindinės inovacijų ir verslumo 
disciplinos ir viena šalutinė. 20 geriausių Europos universitetų, taip pat garsūs mokslininkai ir pirmaujančios 
įmonės bendradarbiauja siekdami užtikrinti aukščiausią kompetenciją IRT srityje ir kartu ugdyti novatoriškumą 
bei verslumą, galiausiai suteikiant dvigubą laipsnį ir sertifikatą su EIT žymeniu.12 langelisŽIB paskatino kurti inovacijų tinklą ir diegti verslumo 
kultūrą, tačiau yra mažai įrodymų, kad pasiekti konkretūs 
rezultatai ar poveikis
89 
Padedamos EIT, ŽIB sutelkė daugiau kaip 500 partnerių iš įvairių dalykinių sričių, 
šalių ir sektorių. Gerokai padaugėjo 2010 m. įsteigtų pirmųjų trijų ŽIB partnerių: 
„Climate-KIC“ aktyvių partnerių pagausėjo nuo 24 (veiklos pradžioje 2010 m.) 
iki 209 aktyvių partnerių (2014 m. pabaigoje), „EIT Digital“ – nuo 31 iki 115, „KIC 
InnoEnergy“ – nuo 27 iki 24235. Partnerių sąraše yra keletas didžiausių Europos 
įmonių, taip pat geriausių Europos universitetų ir mokslinių tyrimų institutų. Įmo -
nės sudaro 56 %, universitetai – 19 %, mokslinių tyrimų institutai – 13 % visų ŽIB 
partnerių (žr.  9 diagramą ).
90 
ŽIB partnerystė suteikė naujų galimybių kurti inovacijas (tam pritaria 86 % inter -
netinės apklausos respondentų). Tarp šių respondentų – ir labai gerai žinomos 
įmonės. Su jomis dirba prestižinės aukštosios mokyklos ir mokslinių tyrimų 
centrai, taip pat miestai, regionai ir nevyriausybinės organizacijos. Taip padeda -
ma mažinti Europos inovacijų erdvės suskaidymą ŽIB veiklos srityse. Tokio visą 
Europą apimančio tinklo nesukurta pagal jokią kitą ES programą.
91 
ŽIB partneriai iš esmės sutinka su tuo, kad padedant EIT sėkmingai pradėta 
įgyvendinti įvairi švietimo veikla: apie 75 % internetinės apklausos respondentų 
patvirtino, kad ŽIB partnerystė padėjo parengti mokymo programas, pagal kurias 
ugdomi naujo profilio verslūs ir kvalifikuoti talentai (žr.  12 langelį ).
46 Pastabos 
92 
Visi žodžiu apklausti asmenys ir beveik 80 % internetinės apklausos respondentų 
sutinka su tuo, kad ŽIB partnerystės paskatino verslumo ir kūrybiško mąstymo 
kultūrą. Tačiau dar neįvertintas EIT poveikis verslo kūrimui ir tai, ar Europoje iš 
tikrųjų padidėjo priimtinos rizikos lygis. Rodiklis „pradedančiųjų arba naujai 
įkurtų įmonių skaičius“ nėra informatyvus, jei nėra žinomos aplinkybės arba nėra 
lyginamųjų rodiklių.
93 
Naudodamos EIT esminius PVRR, 2014 m. minėtos trys ŽIB pranešė apie iš viso 90 
naujai įsteigtų įmonių, daugiau 400 vystomų verslo idėjų, 52 naujus ir 19 patobu -
lintų produktų, paslaugų arba procesų, taip pat apie 126 žinių perdavimo atvejus 
ir 159 žinių pritaikymo atvejus. Tai yra išdirbiais pagrįsti rodikliai (žr. 54 dalį). Pa -
vyzdžiui, EIT vertinimo ataskaitoje dėl „EIT Digital“ nurodyta, kad „inovacijų veikla 
davė nedaug apčiuopiamų rezultatų, vertinant rinkai beveik parengtų produktų 
požiūriu“.
94 
2014 m. rezultatai švietimo srityje yra nevienareikšmiai. Į 2014–2015 m. EIT ma -
gistrantūros ir doktorantūros programas užsirašiusių studentų skaičius padidė -
jo beveik iki tūkstančio, tačiau į dviejų iš trijų ŽIB rengiamas magistrantūros ir 
doktorantūros studijas užsirašiusių studentų skaičius buvo mažesnis nei tikėtasi. 
Pranešta, kad registruojant studentus, kurie buvo priimti į programas, atmestų 
studentų skaičius buvo labai didelis. Be to, neužtikrinus tinkamo stebėjimo ir atsi -
žvelgiant į mažą į ŽIB magistrantūros ir doktorantūros programas priimtų Euro -
pos studentų skaičių, dar kartą kyla klausimas dėl EIT pridėtinės vertės36, nes nėra 
žinoma, ar ne ES šalių studentai liks Europoje, ar dirbs ES organizacijoje.
95 
Remiantis EIT atliktu 2014 m. ŽIB ataskaitų vertinimu, per penkerius metus nuo 
įsteigimo „EIT Digital“ ir „KIC InnoEnergy“ padarė labai nedidelę pažangą siekda -
mos integruoti ŽIB žinių trikampio dalyvius.36 Pridėtinė vertė Europai – tai 
papildoma vertė, kurią EIT 
sukuria Europos Sąjungai arba 
jos valstybėms narėms. Ji yra 
papildoma pridėtinė vertė ir 
turi poveikį Europos mastu, 
nes jos nebūtų buvę galima 
sukurti valstybėms narėms 
veikiant pavieniui.
47 Pastabos 
37 EIT valdybos sprendimas 
4/2015 „ŽIB finansinio tvarumo 
principai“.Ateitis
Naujas logotipas (2015 m.)
96 
2015 m. EIT ėmėsi kelių priemonių, kad būtų pašalinti daugelis šioje ataskaitoje 
nurodytų trūkumų. Jų poveikis dar nežinomas.
Nustatyti finansinio tvarumo principai
97 
2015 m. EIT patvirtino finansinio tvarumo principus37. Šiame dokumente nustaty -
tos apibrėžtys, finansavimo principai ir paskatos, kuriomis remiantis turėtų būti 
užtikrintas ŽIB finansinis tvarumas.
98 
Praėjus dešimčiai EIT veiklos metų, didžiausias EIT įnašas, skiriamas ŽIB, palaips -
niui bus mažinamas nuo 100 % iki ne daugiau kaip 10 % EIT finansuojamos veiklos 
sąnaudų (15-aisiais metais). Pasibaigus 15-iesiems metams, gali būti priimtas 
sprendimas dėl iš anksto nustatomo mažiausio EIT skiriamo ŽIB finansavimo lygio 
(žr.  1 1 diagramą ). Nustatant tvarumo principus nenurodyta, kuo ŽIB pakeis EIT 
skiriamą finansavimą. Manoma, kad ŽIB privalo pačios parengti ir įgyvendinti 
savo tvarumo strategijas. Išsamios strategijos dar nėra įgyvendinamos. Iki 2015 m. 
ŽIB šioje srityje buvo padariusios labai nedidelę pažangą, EIT ir toliau finansavo 
apie 90 % EIT finansuojamos veiklos sąnaudų.
48 Pastabos 
Patikslinta ŽIB papildomos veiklos apibrėžtis
99 
2015 m. EIT pakeitė ŽIB papildomos veiklos apibrėžtį ir pateikė ŽIB papildomas 
gaires. Be to, EIT pirmą kartą peržiūrėjo ŽIB papildomą veiklą 2010–2014 m. 
laikotarpiu. Peržiūros apimtis buvo nedidelė, sudaryta iš dviejų dalių – nepriklau -
somų auditorių atlikto finansinėse ataskaitose pateiktų ŽIB papildomos veiklos 
sąnaudų patvirtinimo ir EIT projektų valdymo pareigūnų atliktos proporcingumo 
ir aiškios sąsajos tarp EIT finansuojamos veiklos ir ŽIB papildomos veiklos buvimo 
patikrinimo.
100  
EIT taip pat pateikė naujas veiklos planų rengimo gaires. Siekiant užtikrinti aiškią 
sąsają tarp numatytos EIT finansuojamos veiklos ir ŽIB papildomos veiklos, prade -
dant 2016 m. susitarimais dėl dotacijų, veiklos planų vertinimo etape bus peržiūri -
ma ŽIB papildoma veikla. 11 diagramaEIT bendro finansavimo lygio išskaidymas
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai. 1 metai  9 metai 10 metai  11 metai 12 metai 13 metai 14 metai 15 metaiVėliau?Didžiausia galima EIT bendro 
/f_inansavimo norma60 %
50 %
40 %
30 %
20 %
10 %
0 %70 %80 %90 %100 %Laipsniškas EIT bendro /f_inansavimo normos mažinimas
49 Pastabos 
Bus kuriami prasmingesni pagrindiniai veikos rezultatų 
rodikliai
101  
Trimetėje 2015–2017 m. darbo programoje EIT nurodė, kad bus įdiegta patobu -
linta stebėjimo sistema, „orientuota į rezultatus ir poveikį“. 2015 m. EIT pradėjo 
viešųjų pirkimų procedūrą dėl poveikiu pagrįstų PVRR ir įsteigė darbo grupę šiam 
konkrečiam klausimui spręsti. Be to, EIT ketina parengti specialius PVRR, kuriais 
bus vertinama žinių trikampio integracija.
EIT siekia įtraukti daugiau šalių
102  
Iki šiol pagrindinis EIT veiklos principas buvo aukštos techninės kompetencijos 
siekimas, savo partneriams valstybėse narėse suteikiant pažangią mokslinių 
tyrimų ir inovacijų infrastruktūrą. EIT suprato, kad dėl to susidarė didelė geografi -
nė ŽIB koncentracija keliose ES valstybėse narėse (žr. 86 dalį), ir sukūrė regioninę 
inovacijų sistemą – paramos mechanizmą, skirtą labiau skatinti inovacijas tam 
tikruose regionuose ir plačiau teikti EIT paramą. Norint tai pasiekti, nuo 2016 m. 
10 % EIT įnašo, kasmet konkurso tvarka skiriamo ŽIB, bus skiriama regioninei ino -
vacijų sistemai remti ir platinti.
Šiuo metu aptariami nauji partnerystės pagrindų susitarimai
103  
Siekdamas savo veiklos sistemą suderinti su programos „Horizontas 2020“ siste -
ma, EIT dėjo pastangas, kad 2015 m. ŽIB partneriai pasirašytų naujus partnerys -
tės pagrindų susitarimus. Elgesio kodekse numatyti įdiegti valdymo principai ir 
siūlomos intelektinės nuosavybės teisių nuostatos sulaukė didelio pasipriešinimo. 
Todėl naujų partnerystės pagrindų susitarimų pasirašymas buvo atidėtas.
50
 Išvados  
ir rekomendacijos
104  
Darome išvadą, kad, nepaisant tinkamo veiklos pagrindo, dėl sudėtingos EIT 
veiklos sistemos ir valdymo problemų nukentėjo bendras jo veiklos efektyvu -
mas. Dar nėra žinomas 2015 m. Komisijos ir EIT įgyvendintų veiksmų poveikis (žr. 
96–1103 dalis). Reikėtų atsižvelgti į susijusias išvadas ir rekomendacijas ir imtis 
atitinkamų veiksmų.
Loginis pagrindas
105  
EIT 2008 m. įsteigtas remiantis plataus užmojo novatoriška sumanymu – ska -
tinti inovacijas integruojant visas tris žinių trikampio šalis. Ši priemonė sukurta 
remiantis tinkamais motyvais – silpnų sąsajų tarp švietimo, mokslo ir verslo sričių, 
nepakankamai išvystytos verslumo kultūros ir nelabai sėkmingo Europos moks -
linių tyrimų rezultatų pritaikymo rinkoje (žr. 19–23 dalis). EIT – tai pirmoji ES inici -
atyva, ES lygmeniu apimanti visą inovacijų ciklą – nuo laboratorijos iki rinkos – ir 
sutelkusi daugiau kaip 500 partnerių iš įvairių dalykinių sričių, pradedant akade -
mine bendruomene, mokslo darbuotojais ir baigiant įmonėmis, taip suteikiant 
galimybę sukurti kritinę masę, būtiną norint spręsti pagrindinius visuomenei 
kylančius uždavinius (žr. 89 ir 90 dalis).
Struktūra
106  
Nors kai kurie specifiniai EIT funkciniai aspektai suplanuoti tinkamai (žr. 65–68 da -
lis), iš pat pradžių netinkamai apgalvotos kai kurios pagrindinės sąvokos ir strate -
giniai aspektai (žr. 24–64 dalis). Kadangi skaičiuojant mokėtiną sumą įtraukiama ir 
EIT nefinansuojama veikla, finansavimo modelis yra labai sudėtingas. EIT pabrė -
žiamas „stiprus sverto efektas“ dar neįrodytas.
51 Išvados ir rekomendacijos  
1 rekomendacija. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai 
turėtų pateikti pasiūlymą dėl EIT teisinio pagrindo pakeitimo, 
kuriuo būtų patobulintas EIT finansavimo modelis.
EIT nefinansuojama ŽIB veikla neturėtų būti įtraukiama į skaičiavimo pagrindą, 
kuriuo remiantis nustatomas EIT finansinis įnašas, skiriamas ŽIB, kaip tai buvo 
daroma pagal pradinį 2008 m. patvirtintą teisinį pagrindą, kuriuo remiantis buvo 
įsteigtas EIT. Panaikinus sąlygą dėl 25 % sąnaudų finansavimo, būtų gerokai 
palengvinta ŽIB partneriams tenkanti veiklos ir finansinių ataskaitų teikimo našta. 
Siekiant įrodyti, kad EIT sėkmingai pritraukia papildomą inovacijų finansavimą, 
turėtų būti įvertintas sverto efektas.
Kada tai turėtų būti įgyvendinta:  kuo greičiau po 2017 m. vertinimo.
107  
Esama pagrindinių veiklos procesų planavimo trūkumų. Atsižvelgiant į ŽIB par -
tnerių poreikius, netinkamai nustatyta EIT finansinės paramos teikimo tvarka: dėl 
dotacijų teikimo metiniu principu ir nuolatinio vėlavimo pasirašyti susitarimus 
dėl dotacijų darosi sunku sklandžiai vykdyti EIT remiamą inovacijų veiklą (žr. 41–
50 dalis). Dėl dotacijų mokėjimų ciklo finansiškai silpnesni partneriai, pavyzdžiui, 
MVĮ, patiria didelių suvaržymų, nes nėra finansiškai pajėgūs iš anksto finansuoti 
išlaidų (žr. 59 dalį).
2 rekomendacija. EIT susitarimas dėl dotacijos turėtų a) 
apimti ilgesnį laikotarpį nei kalendoriniai metai ir b) turėtų 
būti pasirašomas prieš pradedant veiklą.
Taikant ilgesnę laiko perspektyvą, ne tik būtų užtikrintas didesnis ŽIB partnerių 
teisinis ir finansinis saugumas, bet ir būtų labiau konsoliduota inovacijų veikla, 
kaip numatyta ŽIB patvirtintoje daugiametėje strategijoje. Be to, taip būtų su -
mažinta administracinė našta, nes ŽIB partneriams reikėtų teikti mažiau metinių 
ataskaitų, ir būtų lengviau vertinti ŽIB veiklos rezultatus ilgesniu laikotarpiu. Jei 
susitarimai dėl dotacijų būtų pasirašomi laiku, būtų galima užtikrinti teisinį ir 
finansinį ŽIB inovacijų veiklos tęstinumą, taip išvengiant veiklos pertrūkių.
Kada tai turėtų būti įgyvendinta:  sudarant susitarimus dėl dotacijų, įsigalio -
siančius nuo 2017 m. sausio 1 d.
52 Išvados ir rekomendacijos  
Įgyvendinimas ir poveikis
108  
Praėjus septyneriems metams nuo įsteigimo, EIT veikla vis dar nėra visiškai nepri -
klausoma nuo Europos Komisijos. Tai nėra daryti poveikį sukurtas institutas (žr. 70 
ir 71 dalis). Mokant galutinę dotacijos išmoką, nepakankamai atsižvelgiama į ŽIB 
veiklos rezultatus (žr. 72 dalį). Kaip viena iš ES iniciatyvų, EIT yra unikali priemonė, 
tačiau ji per griežtai grindžiama bendrąja mokslinių tyrimų ir inovacijų pro -
grama (žr. 74 dalį). EIT turi per mažai išteklių ir praeityje buvo prastai valdomas 
(žr. 80–84 dalis).
3 rekomendacija. EIT turėtų peržiūrėti savo požiūrį į tai, 
kaip turėtų būti daromas poveikis. Šiuo tikslu jis turėtų 
siekti didesnio savarankiškumo ir pasinaudoti programos 
„Horizontas 2020“ teisinio pagrindo lankstumu. Pirmiausia jis 
turėtų patvirtinti specialias taisykles, kurios būtų pritaikytos 
ŽIB partnerių poreikiams. EIT turėtų išspręsti personalo 
įdarbinimo problemas, kad galėtų nuolat stebėti ŽIB veiklos 
efektyvumą.
EIT turėtų kuo greičiau tapti finansiškai nepriklausomas – iš pradžių Europos Ko -
misija buvo numačiusi, kad tai bus padaryta iki 2010 m. EIT suteikus daugiau sava -
rankiškumo, jo vadovavimo gebėjimai – būtina šios viešosios schemos prielaida – 
gali tik padidėti. Be to, EIT turėtų labiau vadovautis savo misijos formuluote ir, 
nustatydamas sau pritaikytas taisykles, tapti poveikio siekiančiu institutu. Būtina 
užpildyti laisvas darbo vietas ir užtikrinti vyresniosios vadovybės stabilumą.
Kada tai turėtų būti įgyvendinta:  2016 m.
109  
EIT padėjo integruoti žinių trikampį ir paskatino ugdyti verslumo kultūrą. Vis 
dėlto, EIT veiklos rezultatus nuo veiklos pradžios (2010 m.) sunku įvertinti. Nėra 
patikimų ir tinkamų ataskaitų ir stebėjimo procedūrų, matoma tik keletas pada -
rinių (žr. 51–53 dalis). ŽIB veiklai trūksta skaidrumo atrenkant EIT finansuotinas 
veiklos rūšis (žr. 87 ir 88 dalis).
53 Išvados ir rekomendacijos  
4 rekomendacija. EIT turėtų parengti poveikiu pagrįstą 
analizę. Be to, EIT turėtų supaprastinti savo stebėjimo ir 
ataskaitų teikimo procesus.
Audito Rūmai palankiai vertina EIT sprendimą 2015 m. peržiūrėti savo rodiklius, 
įdiegiant naują pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių valdymo sistemą. Šiais rodi -
kliais turėtų būti siekiama įvertinti kiekvienos ŽIB poveikį, nes dabartinės proce -
dūros nesuteikia galimybės atlikti išsamios EIT finansuojamos veiklos rezultatų 
analizės. Pirmiausia reikėtų atkreipti dėmesį, kad dabar nepakankamai aiškiai 
parodomas inovacijų veiklos poveikis. Be to, siekdama patobulinti stebėjimo pro -
cedūras ir finansinę analizę (pirmiausia – MVĮ, taip pat ŽIB valdymo sąnaudų), EIT 
turėtų apsvarstyti galimybę standartizuoti visų ŽIB finansinių ataskaitų teikimo 
procedūras.
Kada tai turėtų būti įgyvendinta:  2016 m.
Šią ataskaitą priėmė IV kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Milano Martino 
CVIKLO, 2016 vasario 3 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
54
 Priedai
Europos regioniniai koordinavimo centraiI priedas
Šaltinis : remiantis Eurostatu.
55 Priedai II priedasEIT tikslai
Bendrasis EIT tikslas – „prisidėti prie tvaraus Europos ekonominio augimo ir konkurencingumo stiprinant valsty -
bių narių ir Sąjungos inovacinius gebėjimus, kad būtų sprendžiami svarbiausi Europos visuomenei kylantys iššū -
kiai. Jis to siekia skatindamas tarpusavio sąveiką ir bendradarbiavimą bei integruodamas aukščiausių standartų 
veiklą aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse, taip pat skatindamas verslumą.“1
Programos „Horizontas 2020“ teisiniame pagrinde šis bendrasis tikslas išskaidytas į keturis 2014–2020 m. konkre -
čius tikslus2:
 ο užmegzti sąsajas, švietimą ir verslumą integruojant į mokslinius tyrimus ir inovacijas;
 ο patvirtinti veiklos principus ir rezultatais grindžiamą metodą;
 ο pašalinti susiskaidymą pasitelkiant ilgalaikes integruotas partnerystes;
 ο puoselėti didžiausią Europos inovacijų vertybę – ypatingai talentingus žmones.
EIT tikslai apžvelgti toliau pateiktoje diagramoje .
EIT tikslų apžvalga
Žinių trikampio 
integravimasSąsajų kūrimas
Komercializacija
Partnerystė 
Žmogiškasis kapitalasMoksliniai tyrimai Inovacijos ŠvietimasBendrasis tikslas Konkretūs tikslai 
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
1 Reglamento (ES) Nr. 1292/2013 3 straipsnis.
2 Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020“.
56 Priedai 
Kiti mažesnio masto EIT tikslai:
 ο gerinti EIT reputaciją siekiant pritraukti ir išlaikyti geriausius žinių trikampiui priklausančius novatorius;
 ο užtikrinti ŽIB tvarumą;
 ο skatinti MVĮ dalyvavimą.
Taigi EIT siekia sutelkti pačius geriausius žmones ir idėjas iš universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir privačių įmo -
nių, kad užtikrintų kritinę masę, būtiną „stiprinant Sąjungos ir valstybių narių inovacinius gebėjimus ir stiprintų 
jų gebėjimą pasinaudojant mokslinių tyrimų rezultatais kurti didelės vertės produktus ir paslaugas“3. Būtent šį 
„stiprinimą“ EIT ir turėtų gebėti įrodyti.
3 Kaip nustatyta Sprendimo 1312/2013/ES 1.1 skirsnyje.II priedas
57 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
IV
Kad pašalintų veiklos veiksmingumo trūkumus, EIT ėmėsi tam tikrų priemonių. Su veiklos sistemos sudėtingumu 
susijusias problemas EIT sprendė įsteigdamas Supaprastinimo darbo grupę, parengdamas EIT stebėsenos strategiją 
bei laikydamasis gero valdymo ir finansinio tvarumo principų. Galiausiai EIT sustiprino savo lyderystės, valdymo ir 
administravimo struktūras.
VI a)
ŽIB papildoma veikla yra labai svarbi siekiant sutelkti privačiojo ir viešojo sektorių inovacijų diegimo pastangas. 
Vykdant šią veiklą, taip pat vertinamas esamų struktūrų ir gebėjimų papildymas stiprinant inovacinius gebėjimus.
Komisija ir EIT pripažįsta, kad ŽIB papildomos veiklos ataskaitų teikimą ir stebėseną dar reikia svarstyti ir tobulinti. 
Siekdamas gerinti ŽIB papildomos veiklos (toliau – ŽPV), kaip EIT finansavimo modelio dalies, vykdymą, 2015 m. 
EIT atliko peržiūrą, kad užtikrintų, jog 2010–2014 m. laikotarpiu patvirtintos sumos yra proporcingos bei tinkamai 
susijusios su ŽIB pridėtinės vertės veikla (toliau – ŽPVV) ir kad buvo laikomasi ne daugiau kaip 25 proc. visų ŽIB 
sąnaudų finansavimo taisyklės. Be to, 2015 m., siekiant stiprinti ŽPVV ir ŽPV tarpusavio sąsają, pateikta papildomų 
rekomendacijų.
ŽPVV yra EIT finansuojama veikla, kurią, jeigu taikytina, vykdo organizacijos partnerės arba ŽIB juridiniai asmenys ir 
kuria prisidedama prie žinių trikampio – aukštojo mokslo, mokslinių tyrimų ir inovacijų – integracijos, taip pat prie 
ŽIB steigimo, administravimo ir veiksmų koordinavimo veiklos, ir padedama siekti bendrų EIT tikslų.
VI b)
Ilgalaikiai ŽIB ir EIT santykiai reglamentuojami partnerystės pagrindų susitarimu (toliau – PPS) ir plėtojami sutartiniu 
pagrindu – sudarant dotacijų susitarimus, daugiausia grindžiamus programos „Horizontas 2020“ modeliu. Kad būtų 
galima vykdyti ilgalaikį planavimą ir ŽIB strategijų bei veiklos vertinimą, prie PPS pridedama ŽIB strateginė darbo -
tvarkė. Dokumente pateikta ŽIB strategija, jos tikslai, numatomas poveikis ir pagal partnerystės pagrindų susitarimą 
vykdytina veikla, taip pat daugiametis veiklos modelis ir finansinis planas rinkos tikslams ir strateginiams etapams 
pasiekti. EIT skiria specialias metines dotacijas pagal PPS. Tai, kad dotacijos skiriamos kas metai, atspindi poreikį 
greitai prisitaikyti prie kintančios aplinkos, kurioje atsiranda inovacijos.
Be to, iš sėkmingai vykdomos įvairios EIT veiklos ir jos rezultatų – savo veiklą pradėjo vykdyti verslūs studentai, 
steigiamos pradedančiosios įmonės ir kuriamos verslo idėjos – matyti, kad EIT modelis tinka inovacinei veiklai vyk -
dyti. Supaprastinimo darbo grupė siekia dar labiau padidinti veiklos veiksmingumą ir jau priėmė keletą konkrečių 
priemonių, taip pat tolesnio paprastinimo veiksmų planą.
VI c)
Finansinio tvarumo užtikrinimas yra vienas iš sudėtingiausių EIT misijos aspektų. 2015 m. kovo mėn. EIT nustačius 
finansinio tvarumo principus, padaryta pažanga siekiant finansinio tvarumo. 2014 m. įsteigtos dvi ŽIB yra gerai 
finansuojamos iš savo pačių lėšų: viena jų pirmaisiais savo veiklos metais gali visiškai padengti visas ŽIB juridinio 
asmens valdymo ir pridėtines išlaidas. Žr. atsakymą į 38 dalies pastabas.
Kaip matyti iš to, kad įmonės sudaro 56 proc. visų ŽIB partnerių, verslas labai domisi EIT ir ŽIB inovacijų modeliu. Taip 
sukuriamos didelės galimybės stiprinti įmonių dalyvavimą ŽIB veikloje, kaip išsamiai aprašyta atsakymuose į 56–58 
dalių pastabas.
Komisijos atsakymas 58
Remiantis EIT steigimo reglamentu, EIT turėtų veikti per kompetencija grindžiamas autonomiškas aukštojo mokslo 
įstaigų, mokslinių tyrimų organizacijų, bendrovių ir kitų suinteresuotųjų subjektų partnerystes. Kompetencijos 
principas reiškia, kad tam tikras finansavimas daugiausia teikiamas toms šalims, kuriose sutelkti didžiausi inovaci -
niai gebėjimai. Vis dėlto EIT ėmėsi pagrįstų iniciatyvų, kuriomis siekiama, taikant EIT Regioninę inovacijų sistemą 
(EIT RIS), EIT paramą paskirstyti didesniam šalių skaičiui. 2015 m. EIT paskelbtos naujosios EIT RIS gairės šiuo metu 
įgyvendinamos rengiant 2016 m. ŽIB veiklos planus ir taip užtikrinamas didesnis dalyvavimas. Galiausiai iš to, kad 
pastaraisiais mėnesiais ŽIB partnerių skaičius viršijo 800, o naujosios ŽIB naujus koordinavimo centrus atidaro visose 
Europos šalyse, matyti, kad finansavimas jau nebėra sutelktas tik keliose šalyse ar skiriamas tik keliems partneriams.
VI d)
EIT atlieka išsamius ŽIB veiklos rezultatų vertinimus. EIT kasmet analizuoja ŽIB veiklos planų įgyvendinimą, rem -
damasis kiekybiniais veiklos rezultatų rodikliais ir išorės ekspertų bei EIT darbuotojų atliekamų kokybinių peržiūrų 
rezultatais. Platesniu mastu EIT taip pat vykdo ŽIB veiklos patikras vietoje ir temines peržiūras. Kartu taikant šias 
priemones, galima susidaryti labai išsamų ŽIB veiklos vaizdą.
2015 m. gruodžio 3 d. EIT valdyba priėmė išsamią stebėsenos strategiją, pagal kurią bus vertinami ŽIB veiklos rezul -
tatai ir poveikis.
VII
Pagal savo struktūrą EIT yra, viena vertus, į poveikį orientuotas institutas, kita vertus, atsakingas Bendrijos lėšų tei -
kėjas. EIT negali skirti lėšų be teigiamų rezultatų garantijos, kaip ir negali to daryti nepatenkinamų rezultatų atveju. 
EIT nuosekliai tobulino savo ŽIB veiklos rezultatų tikrinimo veiklą. Neseniai, atlikęs vienos ŽIB veiklos rezultatų 
vertinimą, EIT atmetė tos ŽIB prašymą padengti daugiau kaip 1,5 mln. EUR veiklos sąnaudas. EIT toliau tobulino savo 
atliekamą poveikio vertinimą: per paskutinę pavasario peržiūrą EIT valdyba ir ŽIB daugiausia dėmesio skyrė veiklos 
poveikiui; pagrindinių veiklos rezultatų rodiklių peržiūra siekiama padidinti veiklos poveikį; nustatyti finansinio 
tvarumo principai ir šiuo metu atliekama poveikio fondo įsteigimo galimybių studija yra įrodymas, kad EIT tebeskiria 
daug dėmesio ŽIB veiklos poveikiui ir jos rezultatams (taip pat žr. atsakymus į 71–73 dalių pastabas).
VIII
Komisija ir EIT yra įsitikinę, kad 2015 m. pradėtomis įgyvendinti priemonėmis, įskaitant 97–105 dalyse aprašytas prie -
mones, sprendžiamos pagrindinės Audito Rūmų nustatytos problemos.
IX 1)
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria.
IX 2) a)
Komisija ir EIT iš dalies pritaria rekomendacijai ir išnagrinės, kiek būtų galima dar pailginti dotacijos susitarimo galio -
jimo laikotarpį.
IX 2) b)
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria.
Komisijos atsakymas 59
IX 3)
EIT ir Komisija rekomendacijai pritaria.
IX 4)
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria. Dar 2015 m. EIT pradėjo skirti daug dėmesio veiklos poveikiui ir tą darys 
toliau.
Įvadas
2 langelis. Inovacijos apibrėžtis
Nuo įsteigimo 2008 m. (Reglamentas (EB) Nr. 294/2008) EIT vykdė veiklą remdamasis inovacijos apibrėžtimi, api -
mančia naujų rinkų ir naudos visuomenei kūrimą. Šiame dokumente vartojamą apibrėžtį EBPO atnaujino, kad į šią 
platesnę inovacijos koncepciją būtų atsižvelgta rengiant EBPO 2010 ir 2015 m. inovacijų strategijas1.
EIT misija, taigi ir jos tikslai, grindžiami inovacijos apibrėžtimi, apimančia visuomeninius tikslus.
Pastabos
25
Švietimo ir kultūros GD (kuris taip pat visapusiškai dalyvauja programoje „Horizontas 2020“ vykdydamas Marie Skło -
dowskos-Curie veiksmus) paskyrimas pagrindiniu už EIT veiklą atsakingu subjektu iš tiesų buvo būdas užtikrinti, kad 
aukštojo mokslo sektorius užimtų deramą vietą vykdant žinių trikampio integraciją, kuri yra itin svarbi EIT. Pagrin -
dinis tam užtikrinti skirtas mechanizmas yra EIT valdyba, kurioje visada buvo užtikrinamas proporcingas įvairių tri -
kampio šalių dalyvavimas. Komisija (Švietimo ir kultūros GD) imasi būtinų veiksmų, kad užtikrintų deramą atitinkamų 
Komisijos tarnybų veiklos koordinavimą.
1 2015 m. EBPO inovacijų strategija, 15 psl. http://www.oecd.org/sti/OECD-Innovation-Strategy-2015-CMIN2015-7.pdf : „Taikymo sritis yra susijusi ne 
tik su mokslu ir technologijomis, bet ir su investicijomis į įvairių rūšių žiniomis grindžiamą turtą, apimantį ne tik MTTP. Socialinės ir organizacinės 
inovacijos, įskaitant naujus verslo modelius, tampa vis svarbesnės technologinėms inovacijoms papildyti.“  
 
2010 m. EBPO inovacijų strategija, 20 psl. http://www.oecdbookshop.org/browse.asp?pid=title-detail&lang=en&ds=&ISB=9789264084704 : „Taip 
apibrėžta inovacija yra aiškiai platesnė sąvoka nei vien MTTP ir jai įtakos turi daug įvairių veiksnių – kai kuriems iš jų poveikį gali daryti politika. 
Inovacijos gali būti diegiamos bet kuriame ekonomikos sektoriuje, įskaitant valstybines paslaugas, pvz., sveikatos priežiūrą ar švietimą.“  
 
Programos „Horizontas 2020“ nuoroda – https://ec.europa.eu/research/participants/portal/desktop/en/support/reference_terms.html .
Komisijos atsakymas 60
26
Švietimo ir kultūros GD užtikrina įvairių Komisijos tarnybų veiklos koordinavimą, kuris vykdomas ŽIB ir EIT tiesiogiai 
bendraujant su atitinkamomis Komisijos tarnybomis. Švietimo ir kultūros GD sukūrė įvairių būdų, kaip sklandžiau 
užtikrinti, kad koordinavimas būtų vykdomas nebe veiklos, o strateginiu lygmeniu. Kasmet Švietimo ir kultūros GD 
organizuoja vienos dienos konferenciją su praktiniais seminarais, per kuriuos ŽIB ir EIT atstovai susitinka su įvairių 
Komisijos GD tarnybų atstovais. Prireikus palengvinti bendradarbiavimą, taip pat organizuojami neoficialūs EIT ir 
Komisijos tarnybų arba ŽIB ir Komisijos tarnybų ad hoc  susitikimai. Prieš priimant trimetę darbo programą, kurią 
rengiant oficialiai dalyvauja visi GD, Švietimo ir kultūros GD taip pat koordinuoja tarpžinybinę konsultaciją. Visos 
susijusios Komisijos tarnybos dalyvauja tarpžinybinės iniciatyvinės grupės veikloje atliekant EIT laikotarpio vidurio 
peržiūrą.
EIT taip pat reguliariai ir tiesiogiai bendrauja su Komisijos tarnybomis, visų pirma, su Mokslinių tyrimų ir inovacijų 
GD bei Vidaus rinkos, pramonės, verslumo ir MVĮ GD, tačiau ne tik su jais. Pavyzdžiui, EIT palaiko tiesioginius ryšius 
su Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD dėl kito ŽIB konkurso arba dėl galimybės naudotis programos „Horizontas 2020“ 
IT priemonėmis. Organizuodamas metinį susitikimą, Švietimo ir kultūros GD remia dvišalius EIT ir tarnybų susitiki -
mus, kuriuose koordinuojamas su konkrečių iniciatyvų rengimu susijęs metų darbas.
2015 m. EIT regioninės integracijos programoje ir pažangiosios specializacijos strategijose nustatytais bendrais tiks -
lais užmegzti svarbūs Švietimo ir kultūros GD, EIT ir Regioninės ir miestų politikos GD tarpusavio ryšiai.
27
EIT inovacijų modeliui abiejų rūšių veikla yra labai svarbi: taip atspindimas tikslas esamas struktūras ir gebėjimus 
(papildoma veikla) papildyti stiprinant inovacinius gebėjimus (EIT finansuojama veikla). Komisija ir EIT mano, kad ŽIB 
pridėtinės vertės veikla ir ŽIB papildoma veikla sudaro nuoseklią inovacijų diegimo veiklą.
29
ŽIB papildomos veiklos koncepcija iš pat pradžių nebuvo pakankamai išsamiai apibrėžta, tačiau ilgainiui apibrėžtis 
buvo patikslinta (taip pat žr. 100 ir 101 dalis).
Nepakankama EIT finansuojamos veiklos ir papildomos veiklos sąsaja, į kurią čia atkreipė dėmesį Audito Rūmai, 
buvo pripažinta, o pirmąjį 2015 m. pusmetį EIT įgyvendino pokyčius, kuriais bus sugriežtintas šios sąsajos tikrinimas 
veiklos planavimo etape.
31
EIT gerokai sustiprino EIT finansuojamos veiklos ir ŽIB papildomos veiklos sąsają. Į 2015 m. veiklos planą ir dotacijų 
susitarimus pirmą kartą įtrauktas šių dviejų rūšių veiklos proporcingumo principas. Nuo 2016 m. ši sąsaja dar labiau 
sustiprinta: dabar EIT atlieka ŽIB papildomos veiklos peržiūrą ŽIB metinių veiklos planų vertinimo etape. Šių pokyčių 
rezultatai bus matomi 2016 m.
EIT taip pat atsižvelgia į kiekvienos rūšies konkrečios papildomos veiklos rezultatus ir poveikį. Jeigu gaunami geri 
rezultatai, gali būti patvirtintos palyginti didelės ŽIB papildomos veiklos sąnaudos. ŽIB papildomos veiklos sąnaudos 
turi būti proporcingos EIT finansuojamos veiklos sąnaudoms ir (arba) numatytajam poveikiui, todėl palyginti didelės 
ŽPV sąnaudos taip pat gali būti patvirtintos, jeigu toji veikla turi didelį poveikį, kuriuo būtų prisidedama prie ŽIB 
misijos įgyvendinimo.
Komisijos atsakymas 61
32
Pradedant nuo 2016 m. veiklos plano ciklo, EIT griežtina EIT finansuojamos veiklos ir ŽIB papildomos veiklos tikri -
nimą programavimo etape, t. y. vertindamas veiklos planus. Taigi ŽIB nebegalės ataskaitų teikimo etape be EIT pri -
tarimo pakeisti suplanuotos ŽIB papildomos veiklos ir nebekils abejonių dėl to, ar ŽIB papildomos veiklos sąnaudos 
ataskaitų teikimo etape bus patvirtintos.
3 langelis. ŽIB papildomos veiklos, kuri nėra „aiškiai susijusi“ su EIT finansuojama 
veikla, pavyzdys
Papildoma veikla prie ŽIB tikslų įgyvendinimo prisidedama dviem būdais. Šia veikla gali būti papildoma EIT finan -
suojama veikla arba ji gali sudaryti pagrindą, kuriuo remdamasis EIT gali finansuoti tolesnį inovacijų diegimą. ŽIB 
papildomos veiklos tik kaip finansavimo sverto naudojimas yra per siauras požiūris į inovacijas.
Be to, rengdamas metinių veiklos planų gaires, EIT dar patobulino ŽIB skirtas rekomendacijas dėl ŽPV.
33
Inovacijos nėra diegiamos atskirai, tam reikalinga papildoma veikla ir tinklai, į kurias būtų galima įtraukti EIT finan -
suojamą veiklą.
Tačiau Komisija ir EIT sutinka, kad reikia daugiau dėmesio skirti tam, kaip apibrėžti papildomą veiklą ir kaip tiksliau 
įvertinti EIT finansavimo sverto poveikį. Todėl Komisija ir EIT palankiai vertina Audito Rūmų pasiūlymus. EIT šia lin -
kme jau ėmėsi atitinkamų veiksmų.
35
ŽIB papildoma veikla, kuria naujai pridėtinės vertės veiklai sukuriama žinių bazė, logiškai vertinant, visada bus „pra -
eityje vykdyta“ veikla ta prasme, kad konkreti ŽIB papildoma veikla užbaigiama prieš pradedant vykdyti EIT finan -
suojamą veiklą.
Kai kurių rūšių ŽIB papildoma veikla iš esmės nebus pridėtinė. Tačiau ši veikla bus EIT finansuojamos veiklos pagrin -
das. Vėliau tokia EIT finansuojama veikla gali būti sukurtas papildomas sverto poveikis, nes ją vykdant sukuriami 
produktai, procesai arba paslaugos, iš kurių gaunama ekonominė grąža. Jeigu nebūtų vykdoma pirminė ŽIB papil -
doma veikla, negalėtų atsirasti ir ja grindžiamos EIT finansuojamos veiklos rezultatai. Dėl šios priežasties praeityje 
vykdyta ŽIB papildoma veikla yra reikalinga EIT inovacijų modelyje.
Kartu Komisija ir EIT sutinka, kad į tokią ŽIB papildomą veiklą negali būti tiesiogiai atsižvelgiama apskaičiuojant EIT 
finansuojamos veiklos finansinio sverto poveikį.
Kaip paaiškinta pirmiau, papildoma veikla yra labai svarbi, kad inovacijų sistemos galėtų veiksmingai veikti, ir ati -
tinka daugiametę perspektyvą.
Komisijos atsakymas 62
4 langelis. Sverto poveikio negalima vertinti remiantis praeityje vykdyta veikla
Papildoma veikla yra būtina EIT finansuojamos veiklos pagrindui sukurti arba jai papildyti. Ne visa papildoma veikla 
gali būti laikoma sukuriančia sverto poveikį, todėl sverto poveikiui įvertinti reikalingos geresnės apibrėžtys.
37
Nepiniginiai įnašai, atliekami kaip papildoma veikla, arba įnašai grynaisiais pinigais, kuriais prisidedama prie papil -
domos veiklos, yra labai svarbūs, kad inovacijų sistemos galėtų tinkamai veikti.
5 langelis. Nepridėtinės ŽIB papildomos veiklos pavyzdys
Naujų studentų įtraukimas visada yra susijęs su papildomomis sąnaudomis: laiku, kurį dėstytojai turi skirti konsul -
tacijoms, laboratorinės įrangos naudojimu (ypač tada, kai praktika yra svarbi sudedamoji kursų dalis), stažuočių 
įmonėse valdymu (šiuo atveju reikalingas asmeninis kuravimas) ir naudojimusi universiteto paslaugomis. Štai kodėl 
EIT nefinansuojamos studentų mokymo sąnaudos gali būti pagrįstos kaip su EIT finansuojamais kursais susijusios 
diferencijuotos ŽPV sąnaudos.
38
Finansinis tvarumas neturėtų būti suprantamas kaip visiškas EIT finansavimo ŽIB nutraukimas, tačiau EIT finansa -
vimas sumažės iki „iš anksto nustatyto minimalaus lygio“, kaip apibrėžta EIT valdybos 2015 m. kovo 5 d. priimtame 
sprendime „ŽIB finansinio tvarumo principai“.
Vis dar reikia įrodyti, kad 15 metų nepakanka strategijai, kuria siekiama finansinio tvarumo, parengti ir sėkmingai 
įgyvendinti.
EIT fondas įsteigtas tam, kad veiktų kitu lygmeniu ir kitokiu tikslu nei ŽIB. ŽIB renka lėšas ir užsitikrina finansavimą, 
tikėdamosi galimos investicijų grąžos, ir gali gauti pajamų iš savo pačių veiklos, o EIT fondas to niekada nedarė.
39
Nors pripažįstama, kad bus labai sunku užtikrinti finansinį tvarumą, šiuo metu dar per anksti daryti išvadas. 2015 m. 
inovacijų strategijoje EBPO pabrėžia, kad, vertinant investicijų grąžą inovacijų srityje, reikia žvelgti iš ilgalaikės pers -
pektyvos. Taigi pirmų penkerių metų ŽIB veiklos duomenų nepakanka, kad būtų galima padaryti išvadas dėl ilgalai -
kio finansinio tvarumo.
EIT didina savo pastangas šioje srityje. Laikydamasis ŽIB finansinio tvarumo principų, EIT šiuo metu rengia ŽIB finan -
sinio tvarumo ataskaitų šabloną, kuris bus įtrauktas į ataskaitų teikimo gaires siekiant užtikrinti, kad ŽIB tinkamai 
teiktų ataskaitas apie savo pajamas. Iš 2016 m. veiklos planų ir EIT ekspertų atliekamų jų vertinimų jau matyti didelė 
pažanga. Visos ŽIB tai įtraukė į savo prioritetinius tikslus, ir veikla atitinkamai peržiūrima, kad iš jos būtų galima gauti 
pajamų. Pavyzdžiui, viena iš naujų ŽIB savo lėšomis finansuoja visas savo valdymo ir pridėtines išlaidas, o tai yra gera 
pradžia norint tapti finansiškai tvaria organizacija.
Komisijos atsakymas 63
ŽIB padaryta pažanga siekiant finansinio tvarumo bus įvertinta 2016 m., gavus pirmąsias ataskaitas. Laikantis finan -
sinio tvarumo principo, ŽIB veikla bus nuodugniau vertinama pagal EIT per septynerius metus padarytą pažangą. 
EIT taip pat įsteigė darbo grupę, pasamdė ekspertą ir pradėjo įgyvendinti kelias iniciatyvas, kuriomis siekiama 
padėti ŽIB siekti finansinio tvarumo.
Dėl visų šių priežasčių dar per anksti daryti išvadas dėl ŽIB finansinio tvarumo po dešimties metų.
42
Veiklos planų keitimas juos įgyvendinant yra nuolatinis procesas, kuriuo užtikrinamas pakankamai didelis lankstu -
mas, susijęs su inovacijų projektų įtraukimu net paskutiniais dotacijų susitarimų galiojimo mėnesiais. 2010–2014 m. 
ŽIB plačiai naudojosi šia galimybe. 2014 m. EIT patvirtino penkis pakeitimus, kuriuos sudarė nauja ŽIB veikla.
Be to, 2014 m. ŽIB veiklos planų rengimo gairėse ŽIB leista į veiklos planą įtraukti konkrečiai neįvardytą ŽIB pridėti -
nės vertės veiklą, kuriai būtų skirta iki 15 proc. biudžeto. Šio metodo analogiškai laikomasi ir 2015 m., t. y. į veiklos 
planus įtraukiamas naujos veiklos pasirinkimo proceso aprašymas ir, kai turimi išsamūs duomenys, pateikiama tiksli 
veiklos apibrėžtis.
Be to, ŽIB turi galimybę be EIT pritarimo perskirstyti iki 100 proc. savo biudžeto tarp tai pačiai biudžeto išlaidų kate -
gorijai priklausančių veiklos rūšių ir iki 20 proc. – tarp skirtingų biudžeto išlaidų kategorijų. Ši nuostata yra gerokai 
lankstesnė ir palankesnė nei bet kurioje kitoje ES programoje ir taip dar kartą įrodoma, kad pokyčiams remti sparčiai 
reaguojančioje aplinkoje, kurioje reaguojama į inovacijų projektų poreikį, sukurti specialūs mechanizmai.
43
EIT metinis biudžetas priklauso nuo to, kokia suma bus patvirtinta rengiant metinį ES biudžetą, paprastai N − 1 metų 
gruodžio mėn. EIT biudžetiniai įsipareigojimai negali būti didesni nei ES biudžete patvirtinta lėšų suma. Dėl šios 
priežasties EIT pasirašo metinius dotacijų susitarimus su ŽIB. Tačiau šiuo metu nagrinėjamos papildomos priemonės, 
kuriomis siekiama atsižvelgti į daugiametį kai kurių veiklos rūšių aspektą, – visų pirma per Supaprastinimo darbo 
grupę.
44
EIT konkurencija grindžiamas finansavimas skiriamas remiantis biudžeto sudarymu pagal veiklos rezultatus, kuriam 
iš esmės būdingas neužtikrintumas ir atlyginama už išskirtinius laimėjimus ir padarytą poveikį. Ilgalaikio užtikrin -
tumo dėl finansavimo suteikimas gali pakenkti, jeigu laikomasi į rezultatus ir poveikį orientuoto požiūrio.
Be to, kaip nurodyta atsakymuose į 41 ir 44 dalių pastabas, ŽIB turi įvairių priemonių, kuriomis gali apsisaugoti 
nuo trumpalaikių finansavimo pokyčių. Tai yra bendrosios finansų rinkos priemonės ir lankstumas rengiant veiklos 
planus.
6 langelis. Europos strateginių investicijų fondas (ESIF)2 ir jo įtaka EIT biudžetui – Antra 
pastraipa
Nors 2016 m. ŽIB finansavimas iš tiesų buvo sumažintas, jo vis vien užtenka, kad trys brandžios ŽIB toliau galėtų vyk -
dyti pakankamai didelės apimties veiklos planus, o dvi naujai įsteigtos ŽIB galėtų sparčiai vystyti savo veiklą. 2016 m. 
trims brandžioms ŽIB skirta daugiau kaip 233 mln. EUR, o dviem naujoms ŽIB – 41 mln. EUR.
2 Nuomonė Nr. 4/2015 dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos strateginių investicijų fondo, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai 
(ES) Nr. 1291/2013 ir (ES) Nr. 1316/2013, pasiūlymo.
Komisijos atsakymas 64
45
Pusiausvyrai užtikrinti, svarstant dėl metinių dotacijų susitarimų netinkamumo pateiktus argumentus, reikėtų 
atsižvelgti į iniciatyvas, kurių EIT imasi, kad suderintų metines ir daugiametes perspektyvas. Svarbu pabrėžti, kad 
į daugiametę perspektyvą atsižvelgiama skiriant metinį konkurencija grindžiamą finansavimą. Be to, skiriant metinį 
finansavimą ŽIB, be konkurencija grindžiamo finansavimo dar yra pagalbinio finansavimo elementas. Pagalbinis 
finansavimas visoms ŽIB paskirstomas vienodai ir yra gerai užtikrintas. Taip pat svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad PPS 
suteikiamas teisinis pagrindas ir nustatomas EIT „įsipareigojimas“ remti ŽIB ilgalaikėje perspektyvoje. Kaip išdėstyta 
pirmiau, metiniam dotacijų mokėjimo ciklui būdingas lankstumas – kasmet nutraukti esamus ir įtraukti naujus ino -
vacijų projektus, t. y. taikant metinį ciklą, su atskiromis veiklos rūšimis susijęs lankstumas išlieka, tačiau nustatoma 
bendra planavimo sistema.
46
Švietimas yra vienas svarbiausių EIT veiklos ramsčių. EIT ypač stengiasi užtikrinti, kad jo švietimo programos būtų 
deramai finansuojamos. Kiekvienai ŽIB skiriant garantuotą pagalbinį finansavimą, kuris sudaro nemažą biudžeto 
dalį, sumažinamas su daugiamete prioritetine veikla, pvz., mokymo programomis, susijęs neapibrėžtumas.
47
Teikiant pagalbinį finansavimą, mažinama rizika, kad bus nutraukta didelė dalis programos projektų.
Žr. Komisijos ir EIT atsakymą į 41 ir 44 dalių pastabas.
48
Svarbiu EIT finansavimo modelio pagalbinio finansavimo elementu suteikiamas tam tikras ilgalaikio planavimo 
užtikrintumas.
Žr. Komisijos ir EIT atsakymą į 41 ir 44 dalių pastabas.
49
Dėl EIT biudžeto metinio pobūdžio ir dėl to, kad ES biudžetas paprastai nepriimamas iki gruodžio mėn. vidurio, 
atitinkamų metų dotacijų susitarimai negali būti pasirašyti iki tų konkrečių metų sausio 1 d. Šį klausimą 2011 finan -
sinių metų specialiojoje metinėje ataskaitoje pirmą kartą sprendė Europos Audito Rūmai, o EIT pateikė pastabas. EIT 
įsipareigojo sutrumpinti laikotarpį nuo ŽIB veiklos planuose apibrėžto veiksmo įgyvendinimo pradžios iki dotacijų 
susitarimų pasirašymo. Dėl šių pastangų atitinkamai 2013 ir 2014 m. vasario mėn. su trimis ŽIB pasirašyti 2013 ir 
2014 m. dotacijų susitarimai.
2015 metai buvo išskirtiniai – ŽIB paprašė atidėti naujos PPS taikymą, kad galėtų geriau išsiaiškinti konkrečių nuos -
tatų poveikį EIT, ŽIB ir Europos Komisijai, derinant PPS nuostatas su programos „Horizontas 2020“ taisyklėmis. Be to, 
kadangi buvo reikalingos teisinės konsultacijos, Komisija ilgiau nei paprastai užtruko patvirtinti naujus dotacijų susi -
tarimus  ex ante . EIT tikisi, kad nuo 2016 m., kai jau bus parengtos naujos PPS, dotacijų susitarimai vėl bus pasirašomi 
laiku, t. y. vėlyvas PPS pasirašymas 2015 m. buvo vienkartinis įvykis.
Komisijos atsakymas 65
50
Nors iki 2015 m. tai buvo įprasta praktika, ŽIB tam tikromis sąlygomis, pvz., panaudojusios ankstesnes išankstinio 
finansavimo išmokas ir prisiėmusios tam tikrus tarpinių ataskaitų teikimo įsipareigojimus, galėjo prašyti papildomų 
išankstinio finansavimo išmokų.
Nors EIT norėtų skirti iki 70 proc. paskirtos dotacijos dydžio išankstinio finansavimo išmokas, kad padėtų ŽIB valdyti 
savo finansinę padėtį, svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad išankstinio finansavimo išmokų dydis priklauso nuo galimy -
bės skirti mokėjimų asignavimus, o šių aplinkybių EIT nekontroliuoja. Numatoma, kad 2016 m. dotacijos susitarimo 
išankstinio finansavimo suma sieks apie 60 proc. paskirtos dotacijos.
ŽIB, kaip galingi inovacijų tinklai, apimantys stiprius pramonės partnerius ir universitetus, turi galimybę sutvarkyti 
grynųjų pinigų srautus, pvz., pasiimdamos paskolas iš banko, kaip jau įrodė kai kurios ŽIB. Taip jos įgyja galimybę 
didinti išankstinį finansavimą partneriams arba paramos gavėjams (pvz., studentams arba pradedančiosioms įmo -
nėms), kurie priešingu atveju turėtų su grynųjų pinigų srautu susijusių problemų.
51
2015 m. gruodžio 3 d. EIT valdyba priėmė EIT stebėsenos strategiją, pagal kurią bus vertinami programai „Horizontas 
2020“ skirti, paties EIT ir ŽIB veiklos poveikio bei ŽIB veiklos rezultatų duomenys. Be to, EIT aktyviai prisideda prie 
programos „Horizontas 2020“ 2014 m. metinės stebėsenos ataskaitos rengimo ir jam ataskaitoje bus skirtas atskiras 
skirsnis.
52
Anksčiau esminių PVRR pakeitimai buvo atliekami siekiant patikslinti jų koncepciją ir (arba) reikšmę, kad įvairioms 
ŽIB būtų užtikrintos vienodos veiklos sąlygos ir būtų reaguojama į kintantį ŽIB pobūdį. Pakeitimai atlikti po konsulta -
cijų su ŽIB, siekiant atsižvelgti, be kita ko, į ŽIB veiklos sektorių ir platesnės aplinkos skirtumus.
Todėl ilgainiui PVRR pakeitimais bus tiesiogiai sprendžiama 52 dalyje apibūdinta problema.
53
EIT atlieka išsamias analizes, kad ŽIB palygintų remdamasis keliais veiksniais, o ne vien esminiais PVRR. ŽIB veiklos 
planų įgyvendinimas vertinamas remiantis ir kiekybiniais veiklos rezultatų rodikliais, ir išorės ekspertų bei EIT dar -
buotojų atliekamų kokybinių peržiūrų rezultatais. Platesniu mastu EIT taip pat vykdo ŽIB veiklos patikras vietoje ir 
temines peržiūras. Kartu taikant šias priemones, galima susidaryti labai išsamų įspūdį apie ŽIB skirtumus.
54
EIT pripažįsta, kad padariniai ir poveikis gali būti vertinami tik derinant ir kokybinius, ir kiekybinius rodiklius. Į tai 
visapusiškai atsižvelgiama 2015 m. gruodžio mėn. EIT valdybos priimtoje EIT stebėsenos strategijoje, taip pat atlie -
kant nuolatinę PVRR peržiūrą, kaip nurodyta 102 dalyje.
Komisijos atsakymas 66
55
Verslo bendruomenei aktyviai atstovaujama ŽIB valdymo organuose ir ji atlieka pagrindinį vaidmenį rengiant ŽIB 
strategijas. Toliau pateiktas nebaigtinis atitinkamų pramonės sektorių atstovų ŽIB valdybose sąrašas:
– „EIT Digital“: „Deutsche Telekom AG“, „Philips“, „Nokia“, „British Telecom“, „Alcatel-Lucent“, „Ericsson“;
– „Climate KIC“: „Bayer Technology Services GmbH“, „GDF Suez“, „South Pole Carbon“, „Velux A/S“;
– „KIC InnoEnergy“: „Total SA“, „Gas Natural Fenosa“, „Electricité de France“, „ABB AB“, „Areva SA“.
56
EIT teikiamas finansavimas dotacijomis nėra pakankamas dalyvavimo ŽIB veikloje rodiklis. Pavyzdžiui, aukštajam 
mokslui skiriamu finansavimu siekiama remti labiau į verslumą orientuotas mokymo programas ir universitetą 
baigiančius studentus, nes tai yra tiesiogiai naudinga verslui. Vertinant dalyvavimą, reikėtų atsižvelgti į partnerių 
skaičių, nes tai yra tiesioginis ŽIB patrauklumo matas, taip pat į remiamos veiklos pobūdį, o ne į institucijos, kuri ją 
įgyvendina, rūšį.
57
EIT ir ŽIB buvo įsteigti tam, kad spręstų visoje ES paplitusią menko universitetų ir įmonių bendradarbiavimo pro -
blemą. Todėl verslo bendruomenei gausiai atstovaujama ŽIB valdymo organuose ir ji atlieka pagrindinį vaidmenį 
rengiant ŽIB strategijas. Vis dėlto reikėjo tikėtis, kad iš pradžių, siekiant užtikrinti norimą universitetų ir įmonių ben -
dradarbiavimo lygį, kils problemų. Kad išspręstų šias problemas, EIT keičia savo veiklos planų rengimo gaires ir teikia 
strateginius pasiūlymus ŽIB. ŽIB taip pat keičia savo vidaus taisykles ir procedūras.
Iš EIT ir ŽIB šioje srityje pasiektos pažangos matyti, kad ŽIB modelis yra tinkamas ilgalaikiam universitetų, mokslinių 
tyrimų centrų ir įmonių bendradarbiavimui plėtoti, ir mes esame įsitikinę, kad ateityje rezultatai toliau gerės.
58
Nors EIT nėra nustatęs tikslinio rodiklio, kokia biudžeto dalis turi būti skirta MVĮ, tačiau jis turi nustatęs kiekybiškai 
išreikštus MVĮ steigimo tikslus. EIT įsteigtos pradedančiosios MVĮ yra vienas iš EIT PVRR, todėl tai yra labai skatinama. 
2014 m. trys pirmosios bangos ŽIB pranešė, kad įsteigta 90 naujų pradedančiųjų įmonių, iš kurių visos pagal Komi -
sijos rekomendacijoje (C(2003) 1422) nustatytą apibrėžtį yra MVĮ. Be to, daugelis kitų mažų įmonių buvo remiamos 
teikiant papildomas dotacijas arba teikiant paslaugas ŽIB verslo greitintuvuose.
Komisijos atsakymas 67
59
EIT pasiekė išskirtinių rezultatų skatindamas ir remdamas MVĮ dalyvavimą inovacijų diegimo veikloje.
Daugelis EIT veiklos rūšių skirta būtent MVĮ. Kaip finansinę paskatą 2010–2013 m. laikotarpiu EIT netgi taikė specialią 
nuo ES finansinio reglamento nukrypti leidžiančią nuostatą, pagal kurią MVĮ, kaip ŽIB partnerėms, buvo leidžiama 
reikalauti padengti ne tik tiesiogines sąnaudas, bet ir 40 proc. netiesioginių sąnaudų, o bendrovėms, kurios nėra 
MVĮ, – tik 20 proc.
Kalbant apie tikslinę paramą esamoms MVĮ, ŽIB partnerystėse sukuriama patikima ekosistema, kurioje MVĮ gali gauti 
paramą. Todėl esamos MVĮ, turinčios išskirtines inovacijų diegimo galimybes, turi idealias sąlygas prisijungti prie ŽIB 
partnerystės ir pasinaudoti EIT siūloma parama. Taigi vis daugiau MVĮ dalyvauja ŽIB veikloje kaip partnerės ir kaip 
ŽIB papildomų dotacijų bei verslo kūrimo ir greitinimo paslaugų gavėjos.
60
Siekdamos tapti finansiškai tvariomis ir turėdamos galimybę naudotis finansinėmis priemonėmis (pvz., bankų 
paskolomis) bei kitais nei EIT finansavimas pajamų šaltiniais, ŽIB gali užtikrinti, kad mokėjimai MVĮ būtų atliekami 
laiku, neatsižvelgiant į tai, kada gaunamas EIT finansavimas. EIT negali ŽIB nustatyti mokėjimo sąlygų, kurios regla -
mentuojamos sutartiniais santykiais su jų partneriais, nes ŽIB šiuo atžvilgiu yra nepriklausomos. Tačiau, palyginti 
su visos programos biudžetu, pagalbiniai mokėjimai MVĮ yra riboto dydžio, todėl ŽIB turi galimybę, užtikrindamos 
tinkamą grynųjų pinigų srauto valdymą, didinti išankstines išmokas MVĮ (Komisijos ir EIT atsakymuose į 41 ir 44 dalių 
pastabas pateikiami kiti ŽIB finansavimo lankstumo pavyzdžiai).
61
EIT sistemingai renka informaciją apie naujų ŽIB partnerių padėtį prisijungiant prie ŽIB. Todėl EIT turi naujausią infor -
maciją apie ŽIB partnerių, kurie yra MVĮ, skaičių.
Be to, pirmaisiais ŽIB gyvavimo metais daugumą jos partnerių sudaro didesnės organizacijos, nes jos visų pirma gali 
parengti gerą strateginę darbotvarkę ir sėkmingą pasiūlymą, kad būtų pasirinktos kaip ŽIB. MVĮ paprastai prie ŽIB 
prisijungia vėliau, kai jų dalyvavimas gali naudingai papildyti jau sukurtų partnerysčių veiklą.
Pavyzdžiui, „KIC InnoEnergy“ 2010–2013 m. laikotarpiu kaip ŽIB partneres turėjo 25 MVĮ. Tačiau 2014 ir 2015 m. prie 
„KIC InnoEnergy“ prisijungė atitinkamai 55 ir 50 naujų MVĮ, todėl MVĮ partnerių padaugėjo iki 130.
Daugelis MVĮ dalyvauja EIT ir ŽIB programoje ir, sudarydamos subrangos sutartis su kitais ŽIB partneriais, pvz., 
universitetais, mokslinių tyrimų centrais arba pramonės įmonėmis, arba teikdamos jiems papildomas dotacijas, yra 
galutiniai EIT dotacijų gavėjai. ŽIB verslo greitinimo ir inkubavimo programos visų pirma yra skirtos naujai įsteigtoms 
MVĮ, o EIT turi PVRR, kuriuo stebimas naujų MVĮ steigimas. ŽIB partnerystėse daugėjant MVĮ, taip pat teikiant EIT 
dotacijas, didesnė dotacijų dalis, savaime suprantama, teks MVĮ.
Komisijos atsakymas 68
62
EIT aktyviai remia MVĮ. Yra aiškūs pradedančiųjų įmonių steigimo tikslai ir tai yra vienas iš esminių EIT pagrindinių 
veiklos rezultatų rodiklių.
Žr. Komisijos ir EIT atsakymą į 57 dalies pastabas.
64
Sąveikos ir tarpusavio papildomumo su kitomis ES iniciatyvomis skatinimas yra EIT ir Švietimo ir kultūros GD priori -
tetas. Šis tikslas įtvirtintas EIT strateginėje inovacijos darbotvarkėje ir reglamente.
Švietimo ir kultūros GD ir EIT padeda užtikrinti sąveiką ir tarpusavio papildomumą (pvz., rengiami metiniai susiti -
kimai su Komisijos tarnybomis, EIT ir ŽIB, taip pat taikomi naujų ŽIB atrankos kriterijai) – šie yra ŽIB modelio, kurio 
elementai atspindi tikslus ir iš kitų ES programų įgyvendinimo įgytą patirtį, dalis (pvz., žinių trikampio koncepcijoje 
yra programos „Erasmus+“ ir universitetų bei įmonių dialogo aspektų; koordinavimo centro koncepcijoje yra ES regi -
oninės politikos elementų; įgyvendinant programą „Horizontas 2020“, laikomasi požiūrio, pagal kurį siekiama spręsti 
visuomeninius uždavinius; EIT finansavimo modelis grindžiamas iš kitų programų įgyvendinimo įgyta patirtimi). ŽIB 
teminėse srityse yra konkrečių sąveikos pavyzdžių, pvz., „EIT Digital“ – Ateities interneto ir Didelių duomenų kiekių 
viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės, „KIC InnoEnergy“ – Europos strateginis energetikos technologijų planas, 
„Climate-KIC“ – bendradarbiavimas su Klimato politikos GD rengiantis 2015 m. gruodžio mėn. Jungtinių Tautų kli -
mato kaitos konferencijai Paryžiuje.
EIT toliau skatina sąveiką su Europos bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje (COST) tinklu ir Europos kos -
moso agentūra (EKA) įgyvendinant konkrečius projektus, pastaruoju metu – finansuojamus iš Europos strateginių 
investicijų fondo (ESIF).
69
EIT jau paprašė pradėti procesą visiškam finansiniam savarankiškumui užtikrinti. Numatoma, kad šis procesas bus 
užbaigtas iki 2016 m. pabaigos.
71
EIT ne tik užtikrina taisyklių laikymąsi, bet ir vis geriau atlygina už veiklos rezultatus ir skatina siekti poveikio. Pavyz -
džiui, prasti veiklos rezultatai turės vis didesnį neigiamą poveikį ŽIB biudžetui. Laikantis ŽIB finansinio tvarumo 
principų, vis didesnę ŽIB skirto EIT biudžeto dalį sudarys konkurencija grindžiamas finansavimas. Kadangi ši biu -
džeto dalis – kuria atlyginama už veiklos rezultatus – ilgainiui didėja, ŽIB, kurių veiklos rezultatai yra prasti, turės vis 
didesnę finansinę paskatą juos gerinti.
72
2015 m. EIT sustiprino tiesioginį prastų veiklos rezultatų poveikį mokėtinoms sumoms – EIT netenkins dalies ŽIB 
prašymų padengti išlaidas, jeigu veikla nebuvo vykdoma pakankamai veiksmingai. Žr. Komisijos ir EIT atsakymus 
į santraukos VII dalies pastabas.
Po Audito Rūmų intervencijos EIT toliau griežtino sąnaudų tikrinimą metinėse audito ataskaitose. EIT gerai atlygina 
už veiklos rezultatus ir kartu suteikia aukšto lygio patikinimą dėl patirtų sąnaudų tinkamumo finansuoti.
Komisijos atsakymas 69
74
EIT ir Komisija mano, kad programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių 34 straipsnyje nustatyta ribinė suma 
yra tinkama taikyti ŽIB mokamoms EIT dotacijoms. Manome, kad proporcinga iš ES ir (arba) EIT lėšų gavėjo, preten -
duojančio gauti didesnę nei 325 000 EUR metinę dotaciją, reikalauti audito sertifikato. Bet kuriuo atveju, kad galėtų 
dotacijoms, į kurias pretenduoja programos dalyviai, taikyti kitą arba didesnę nei 325 000 EUR ribinę sumą, EIT rei -
kėtų specialios nuo programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių 34 straipsnio nukrypti leidžiančios nuostatos.
Taip pat žr. Komisijos ir EIT atsakymus į 79 ir 80 dalių pastabas.
76
Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad finansinių ataskaitų nereikalaujama vien tik dėl EIT, nes, pradedant 2016 m. dota -
cijų susitarimais, išlaidų ataskaitos buvo visiškai suderintos su programos „Horizontas 2020“ šablonais.
79 Antra įtrauka
Šiai rekomendacijai įgyvendinti reikėtų taikyti specialią nuo programos „Horizontas 2020“ dalyvavimo taisyklių ir 
Finansinio reglamento nukrypti leidžiančią nuostatą3.
79 Trečia įtrauka
Šios rekomendacijos įgyvendinimas nepriklauso nuo EIT, nes tam reikėtų taikyti specialią nuo programos „Horizon -
tas 2020“ dalyvavimo taisyklių ir Finansinio reglamento nukrypti leidžiančią nuostatą4.
81
Pateikti užsakymą išorės ekspertams atlikti techninį projektų vertinimą yra įprasta praktika įgyvendinant MTTP 
programas. Taip visų pirma daroma įgyvendinant labai sudėtingus projektus, apimančius ir jungiančius kelias veiklos 
sritis, kaip antai švietimą, inovacijas ir verslą.
83
Svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad nuo 2013 m. EIT darbuotojų kaitos tendencijos pagerėjo. Žemas Vengrijai taikomas 
šalies koeficientas (šiuo metu 69 proc.) yra svarbus veiksnys, kuriuo prisidedama prie darbuotojų kaitos. Tačiau tai 
nepriklauso nuo EIT.
84
Per tą laiką gerokai patobulinti EIT valdymo gebėjimai. Užimta laisva skyriaus vadovo darbo vieta ir šiuo metu vyksta 
kito skyriaus vadovo atranka. Taip pat šiuo metu vyksta ir EIT direktoriaus atranka.
3 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
4 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/leg/finreg/Pages/leg-020-08_finreg2012.aspx#fr135 .
Komisijos atsakymas 70
86
EIT ypatingą dėmesį skiria kompetencijai, todėl suprantama, kad šalims, kurių inovaciniai gebėjimai yra didesni, ŽIB 
yra geriau atstovaujama. Nors EIT turi aiškų tikslą stiprinti esamus gebėjimus ir kompetencijos centrus Europoje, jis 
taip pat užtikrina, kad naudą iš to gautų ir tos Sąjungos vietovės, kurios tiesiogiai nedalyvauja ŽIB veikloje, ir tai EIT 
būtų daroma pagal Regioninę inovacijų sistemą (EIT RIS).
11 langelis. Susirūpinimas EIT finansinės paramos koncentracija ir skaidrumo stoka
Tarp žinių trikampio šalių – tiek pagal partnerių, tiek pagal lėšų paskirstymą – yra pagrįsta pusiausvyra. Taikomos 
aiškios ŽIB projektų atrankos procedūros, kuriomis užtikrinama kokybės kontrolė ir skaidrumas.
89
Jau pradeda atsirasti EIT veiklos rezultatų įrodymų. EIT pastangomis parengta daugiau kaip 1 000 verslių absolventų, 
įsteigta daugybė pradedančiųjų įmonių, sukurta daug sėkmės istorijų bei visos Europos koordinavimo centrų ir 
verslo greitintuvų tinklas, skatinama verslumo kultūra.
92
2015 m. lapkričio mėn. baigus verslo kūrimo peržiūrą, gauta svarių EIT ir ŽIB verslo greitintuvų programų teikiamos 
papildomos naudos įrodymų, be to, yra remiamų įmonių sąlygų dokumentai, iš kurių matyti, kad, panaudojus EIT 
paramą verslo kūrimui, pasiekta reikšmingų rezultatų.
93
Iš PVRR matyti, kad pasiekta reikšmingų laimėjimų, iš kurių dabar daugelis virto apčiuopiamais rezultatais (žr. 90 
dalyje minėtus pavyzdžius).
94
Verta atkreipti dėmesį į tai, kad ne Europos šalių studentai taip pat įsidarbina Europos bendrovėse arba, baigę moks -
lus, įsteigia savo įmones ir taip sukuria poveikį bei teikia papildomą naudą mūsų visuomenei. EIT ŽIB sukūrė aplinką, 
kurioje atotrūkis tarp mokslo bendruomenės ir verslo sumažėjo, todėl tokie studentai jau turi aiškesnį tikslą – po 
studijų pradėti dirbti ŽIB verslo partneriui ir taip likti Europoje.
98
Laikydamosi EIT steigimo reglamento 6 straipsnio 2 dalies e punkto reikalavimų, visos trys pirmosios bangos ŽIB 
parengė savo finansinio tvarumo strategijas. Nuo 2014 m. šių strategijų santrauka pateikiama ŽIB veiklos planuose. 
2016 m. veiklos plane, EIT ekspertas daugiausia dėmesio skyrė būtent finansinio tvarumo klausimams ir įvertino 
kiekvienos ŽIB planus.
103
Nauji partnerystės pagrindų susitarimai pasirašomi 2016 m. pradžioje.
Komisijos atsakymas 71
Išvados ir rekomendacijos
1 rekomendacija
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria.
Bet koks pasiūlymas keisti teisės aktus turės būti parengtas pagal geresnio reglamentavimo principus, visų pirma – 
pagal principą „pirma įvertinti“. Pagal EIT teisinį pagrindą reikalaujama, kad Komisija EIT įvertintų iki 2017 m. pabai -
gos, taigi šiuo metu, dalyvaujant visoms atitinkamoms Komisijos tarnyboms, rengiamas vertinimas.
Vertinant taip pat bus atsižvelgta į kritišką audito nuomonę, o nepriklausomi vertintojai galės susipažinti su šio 
audito rezultatais. Remiantis vertinimo rezultatais, dėl bet kokių būsimų veiksmų sprendimai bus priimami laikantis 
geresnio reglamentavimo principų.
Komisija, remdamasi nepriklausomų ekspertų vertinimo išvadomis ir šio audito rezultatais, priims poziciją dėl EIT 
teisinio pagrindo keitimo.
107
Žr. Komisijos ir EIT atsakymus į 40–49 ir 60 dalių pastabas, kuriose apibendrinta jų pozicija šiais klausimais.
2 rekomendacija a)
Komisija ir EIT iš dalies pritaria rekomendacijai ir išnagrinės, kiek būtų galima dar pailginti dotacijos susitarimo galio -
jimo laikotarpį.
2 rekomendacija b)
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria.
Dėl a punkto: peržiūra bus baigta iki 2017 m. pavasario, o įgyvendinta (tai priklauso nuo minėtos peržiūros) – iki 
2018 m.
108
Žr. Komisijos ir EIT atsakymus į šių dalių pastabas, kuriose apibendrinta jų pozicija šiais klausimais.
3 rekomendacija
EIT ir Komisija rekomendacijai pritaria.
Komisijos atsakymas 72
109
Žr. Komisijos ir EIT atsakymus į šių dalių pastabas, kuriose apibendrinta jų pozicija šiais klausimais.
4 rekomendacija
Komisija ir EIT rekomendacijai pritaria.
Dar 2015 m. EIT pradėjo skirti daug dėmesio veiklos poveikiui ir tą darys toliau.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Europos inovacijos ir technologijos institutas (EIT) turi 
plataus užmojo tikslą stiprinti švietimo, mokslo ir verslo 
ryšius ir būti inovacijų varomoji jėga. Padarėme išvadą, 
kad, nepaisant tinkamo veiklos pagrindo, dėl sudėtingos 
EIT veiklos sistemos ir valdymo problemų nukentėjo jo 
bendras veiksmingumas. Nustatėme keletą EIT 
finansavimo modelio, ataskaitų teikimo tvarkos tarp EIT 
bei žinių ir inovacijos bendruomenių ir šių bendruomenių 
finansinio tvarumo trūkumų. Praėjus septyneriems 
metams nuo įsteigimo, EIT veikla vis dar nėra visiškai 
nepriklausoma nuo Europos Komisijos. Dėl to EIT sunkiau 
priimti sprendimus. Darome išvadą, kad jei EIT nori tapti 
tikrai novatorišku institutu, kaip buvo iš pradžių numatyta, 
būtina padaryti teisės aktų ir veiklos pakeitimų, kuriais 
būtų labiau sustiprintas ES inovacijų potencialas.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI