EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2011.11.11 KOM(2011) 714 galutinis 2011/0314(CNS) Pasiūlymas TARYBOS DIREKTYVA dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (nauja redakcija) {SEK(2011) 1332 galutinis}

{SEK(2011) 1333 galutinis}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS Tarybos direktyva 2003/49/EB (toliau – direktyva) reglamentuojama bendra apmokestinimo sistema, taikoma palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių. Kadangi direktyva buvo keletą kartų keičiama, siekiant aiškumo šiame pasiūlyme ji išdėstoma nauja redakcija. Aiškinamajame memorandume pagrindžiamas kiekvienas siūlomas esminis pakeitimas ir nurodoma, kurios ankstesniojo akto nuostatos nekeičiamos. Direktyva sprendžiamos problemos kyla dėl to, kad vidaus rinkai veikti kliudo tam tikros su bendrovių pelno mokesčiu susijusios kliūtys – tarpvalstybiniai palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai apmokestinami labiau nei nacionaliniai sandoriai. Grynai nacionalinių operacijų atveju mokėjimo gavėjas apmokestinamas pelno mokesčiu kaip mokesčių mokėtojas rezidentas valstybėje narėje, kurioje jis reziduoja mokesčių tikslais. Tarptautinių mokėjimų atveju jie taip pat gali būti apmokestinami išskaičiuojamaisiais mokesčiais šaltinio valstybėje narėje. Šia direktyva siekiama tarpvalstybiniams ir nacionaliniams palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams nustatyti vienodas sąlygas pašalinant bendrovėms taikomą juridinį dvigubą apmokestinimą, apsunkinančius administracinius formalumus ir pinigų srautų problemas. Komisija ir suinteresuotieji asmenys, susiję su tarptautiniais mokesčių klausimais, visada buvo įsitikinę, kad būtina priimti šios srities ES lygmens teisės aktą, nes įsitikinta, kad nei valstybių narių vienašališkai priimamos priemonės, nei dvišaliai mokesčių susitarimai nėra tinkamas sprendimas visiems vidaus rinkos poreikiams patenkinti. Dvišalėmis mokesčių sutartimis neaprėpiami visi dvišaliai valstybių narių santykiai, jomis negalima iki galo išvengti dvigubo apmokestinimo ir, svarbiausia, jomis neįmanoma vienodai spręsti trišalių ir daugiašalių valstybių narių santykių. 1997 m. lapkričio 5 d. komunikate „Žalingai mokesčių konkurencijai Europos Sąjungoje pašalinti skirtas teisės aktų rinkinys“ Komisija pabrėžė poreikį imtis koordinuotų Europos lygmens veiksmų žalingai mokesčių konkurencijai pašalinti, kad būtų pasiekti tam tikri tikslai, kaip antai: sumažinta nuolatinių vidaus rinkos iškraipymų, užkirstas kelias pernelyg dideliam mokestinių pajamų praradimui ir skatinama mokesčių struktūras plėtoti užimtumui palankesniu būdu. 1997 m. gruodžio 1 d. vykusiame ECOFIN tarybos posėdyje surengtos plataus masto diskusijos komunikate nagrinėjamais klausimais ir, be kita ko, buvo nuspręsta prašyti Komisijos pateikti pasiūlymą dėl tarpvalstybinių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų apmokestinimo suderinimo. 1998 m. kovo 4 d. Komisija priėmė Tarybos direktyvos dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių, pasiūlymą (COM)(1998) 67 galutinis). 2003 m. birželio 3 d. ECOFIN taryba priėmė direktyvą. Siekiant sumažinti direktyvos poveikį biudžetui valstybių narių, kurios buvo grynosios kapitalo ir technologijų importuotojos ir kurioms mokesčiai tokiems mokėjimams buvo apčiuopiamas pajamų šaltinis, nuspręsta laikytis laipsniško metodo, kiek tai susiję su direktyvos taikymo sritimi. Direktyva pirmą kartą iš dalies keista 2004 m. Direktyva 2004/66/EB ir Direktyva 2004/76/EB dėl Čekijos, Estijos, Kipro, Latvijos, Lietuvos, Vengrijos, Maltos, Lenkijos, Slovėnijos ir Slovakijos įstojimo į ES. Pirmąja direktyva buvęs direktyvos tekstas papildytas naujųjų valstybių narių mokesčiais ir bendrovėmis, kuriems ji taikoma. Antrąja direktyva pakeistas direktyvos 6 straipsnio tekstas nustatant Čekijai, Latvijai, Lietuvai, Lenkijai ir Slovakijai taikomas pereinamojo laikotarpio priemones. Vėliau Tarybos direktyva 2006/98/EB įtraukta nuoroda į Bulgarijos ir Rumunijos mokesčius ir bendroves, kuriems taikoma direktyva. Į Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto IV.6 ir VII.7 priedus buvo įtrauktos laikinosios leidžiančios nukrypti nuostatos. Pagal direktyvos 8 straipsnį Komisija turėjo pateikti Tarybai direktyvos veikimo ataskaitą, pirmiausia siekiant išplėsti jos taikymą į jos taikymo aprėptį nepatenkančioms bendrovėms ar įmonėms. Kad gautų ataskaitai parengti būtinos informacijos, Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas kreipėsi į Tarptautinį mokesčių dokumentacijos biurą prašydamas atlikti direktyvos įgyvendinimo tyrimą. Komisija direktyvos veikimo ataskaitą pateikė 2009 m. balandžio 23 d.. Joje nurodoma, kad apskritai direktyva įgyvendinama patenkinamai ir minimi galimi pakeitimai, kuriais būtų išplėsta jos aprėptis. Išdėstant direktyvos tekstą nauja redakcija bandoma išspręsti kai kurias problemas, kylančias dėl ribotos direktyvos taikymo srities. Esama tarpvalstybinių mokėjimų, nepatenkančių į jos taikymo sritį, kuriems prie šaltinio taikomi išskaičiuojamieji mokesčiai. Taigi siūloma papildyti bendrovių, kurioms taikoma direktyva, sąrašą ir sumažinti valdomos akcijų paketo dalies reikalavimus, kuriuos turi atitikti bendrovės, kad būtų laikomos asocijuotomis. Be to, direktyva papildoma nauju atleidimo nuo mokesčių reikalavimu: mokėjimų gavėjo pajamos, gautos iš palūkanų ar autorinio atlyginimo, jo įsteigimo valstybėje narėje turi būti apmokestinamos pelno mokesčiu. Šia sąlyga siekiama užtikrinti, kad mokesčio lengvata nebūtų taikoma tada, kai atitinkamos pajamos nėra apmokestinamos, ir taip pašalinti spragą, kuria galėtų pasinaudoti mokesčių išvengti norintys asmenys. Galiausiai, siūlomas techninis pakeitimas, skirtas išvengti padėties, kai nuolatinės buveinės mokėjimus, susijusius su jos veikla, atsisakoma atleisti nuo mokesčių atsisakymą grindžiant tuo, kad jie nėra į atskaitą trauktinos išlaidos. 2.KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS Nuo 2010 m. rugpjūčio 24 d. iki spalio 31 d. interneto portale „Jūsų balsas Europoje“ ir Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato svetainėje dėl galimų direktyvos pakeitimų vyko viešos konsultacijos. Atsakymus pateikė 71 suinteresuotasis asmuo: 25 daugiašalės įmonės, 3 didelės įmonės, 18 verslo ir pramonės asociacijų, 16 mokesčių praktikų, 8 profesinės asociacijos ir vienas valstybės narės valstybės tarnautojas. Pirma išvada, padaryta įvertinus gautus atsakymus, – Komisijos iškeltos iniciatyvos yra aktualios. Didžioji dauguma viešų konsultacijų dalyvių pritarė, kad reikia imtis veiksmų ir keisti direktyvą. Tik 7 proc. atsiliepusiųjų nemano esant reikalinga atnaujinti vienetų, kuriems taikoma direktyva, sąrašą, o 4 proc. nepritaria tam, kad būtų keičiama valdomos akcijų paketo dalies riba, kurią vienetai turi atitikti, kad būtų laikomi asocijuotais. Be to, dauguma respondentų (90 proc.) teigė pritariantys tam, kad šios direktyvos taikymo sritis būtų suderinta su Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvos taikymo sritimi; 91 proc. respondentų pritarė tam, kad direktyva būtų keičiama taip, kad nustatant, ar bendroves galima laikyti asocijuotomis, būtų galima atsižvelgti į netiesioginį kapitalo valdymą; 87 proc. respondentų teigiamai įvertino galimybę nuo 25 proc. iki 10 proc. sumažinti valdomos kapitalo dalies ribą, nuo kurios bendrovės galėtų būti laikomos asocijuotomis. Poveikio vertinime Komisija nurodo šias su išskaičiuojamaisiais mokesčiais, kuriais apmokestinami tarpvalstybiniai palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai, susijusias problemas: iškraipoma ekonominė įmonių elgsena, dėl administracinių formalumų ir laiko, sugaištamo norint pasinaudoti mokesčio lengvata, patiriama reikalavimų laikymosi sąnaudų ir dvigubo apmokestinimo pavojus. Apsvarstytos kelios galimybės. Galimybė nesiimti jokių politinių veiksmų buvo atmesta, nes dėl nustatytų sunkumų būtų toliau iškraipomas tarpvalstybinio išteklių paskirstymo procesas. Jeigu direktyva teikiama nauda būtų galima naudotis visų mokėjimų tarp nesusijusių įmonių atveju, sumažėtų pirmiau aprašytas neigiamas poveikis, bet toks sprendimas nebūtų toks veiksmingas kitų tikslų, susijusių su direktyvos veikimo gerinimu, atžvilgiu ir nebūtų su jais suderintas: dividendai, palūkanos ir autoriniai atlyginimai būtų toliau apmokestinami skirtingai, todėl išliktų susiję ekonominiai iškraipymai; be to, dėl to dar labiau sumažėtų valstybių narių mokestinės pajamos; šią galimybę būtų sunkiau įgyvendinti, nes nėra tarpvalstybinių mokėjimų tarp neasocijuotų bendrovių derinimo patirties. Dar viena galimybė – priderinti direktyvos reikalavimus prie Patronuojančiųjų ir dukterinių bendrovių direktyvos reikalavimų dėl dividendų apmokestinimo. Šioje nauja redakcijoje išdėstomoje direktyvoje pasirinkta ši galimybė, nes ja galima siekti tolygesnio rezultato: ji veiksmingesnė mažinant ekonominius iškraipymus ir, palyginti su pirmiau aptarta galimybe, ja taip smarkiai nemažinamos valstybių narių mokestinės pajamos, o tai svarbus aspektas atsižvelgiant į dabartinę su valstybių finansais susijusią padėtį. Dėl palūkanų – nuostolis neturėtų būti didesnis nei 200–300 mln. EUR, o jį patirtų 13 ES valstybių narių (Belgija, Bulgarija, Čekija, Graikija, Vengrija, Airija, Italija, Latvija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovėnija ir Jungtinė Karalystė), kurios iš šalies vykdomiems palūkanų mokėjimams vis dar taiko išskaičiuojamuosius mokesčius; Dėl autorinių atlyginimų – nuostolis neturėtų būti didesnis nei 100–200 mln. EUR ir turėtų poveikio septynioms šalims su didžiausiu neigiamu autorinių atlyginimų balansu, išreikštu BVP dalimi, t. y. Bulgarijai, Čekijai, Graikijai, Lenkijai, Portugalijai, Rumunijai ir Slovakijai. Kaip minėta, ši galimybė sulaukė didžiausio viešų konsultacijų dalyvių palaikymo. Tai, kad į direktyvos teikiamos naudos aprėptį neįtraukiami mokėjimai, kai susijusios pajamos yra neapmokestinamos jų gavėjo valstybėje narėje, taip pat techninis pakeitimas, kuriuo siekiama išvengti atvejų, kai nuolatinės buveinės mokėjimus, susijusius su jos veikla, atsisakoma atleisti nuo mokesčių atsisakymą grindžiant tuo, kad jie nėra į atskaitą trauktinos išlaidos, – tai grynai techninio pobūdžio priemonės, kurių poveikio negalima įvertinti. 3.TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI Subsidiarumo principas Subsidiarumo principas taikomas, jei pasiūlymas nepriklauso išimtinei Europos Sąjungos kompetencijai. Valstybės narės negali deramai pasiekti pasiūlyme numatytų tikslų. Kiekviena valstybė narė išskaičiuojamųjų mokesčių tarifus nustato nacionaliniuose teisės aktuose vadovaudamasi savo atitinkama mokesčių politika. Šie mokesčiai gali būti sumažinti arba panaikinti pagal dvišales dvigubo apmokestinimo sutartis. Tačiau kiekvienoje konkrečioje sutartyje nustatomas atskiras tarifas, dėl kurio susitaria sutartį sudarančios valstybės. Pasekmė – išskaičiuojamieji mokesčiai skiriasi nelygu kiekviena dvišaliai valstybių narių santykiai, o valstybės narės spontaniškai nesiima koordinuotų veiksmų. Antrasis svarstytinas aspektas – ar tikslai galėtų būti geriau pasiekti ES veiksmais, ir kaip tie tikslai galėtų būti geriau pasiekti ES lygmens veiksmais. Veiksmų Europos lygmeniu imtis tikslinga, nes problema yra tarpvalstybinio pobūdžio. Akivaizdu, kad ES lygmens veiksmais bus užtikrinta suderinta ir koordinuota šios konkrečios srities mokesčių politika. Valstybės narės būtų įpareigotos nuo išskaičiuojamųjų mokesčių atleisti vienodu mastu. Proporcingumo principas

Šioje nauja redakcija išdėstomoje direktyvoje siūlomi pakeitimai turėtų būti proporcingi. Atsižvelgiant į nustatytas problemas, jais turėtų būti rasti sprendimai, kuriais būtų galima geriausiai siekti nustatytų tikslų. Pagrindinė ekonominių iškraipymų, reikalavimų laikymosi sąnaudų ir pernelyg didelio arba dvigubo apmokestinimo pavojaus priežastis – prie pajamų šaltinio taikomi mokesčiai; be to, įmonių elgseną iškraipo skirtingas įvairių rūšių tarpvalstybinių kapitalo srautų apmokestinimas. Šioje nauja redakcija išdėstomoje direktyvoje pateiktais pakeitimais siekiama išplėsti direktyvos taikymo sritį ir padidinti atvejų, kuriais taikomas atleidimas nuo mokesčių, skaičių. Taikant šį sprendimą bus lengviau siekti mokesčių neutralumo, mažinti reikalavimų laikymosi sąnaudas ir šalinti dvigubo apmokestinimo pavojų, todėl ūkinės veiklos vykdytojai galės veiksmingiau skirstyti išteklius. Šia iniciatyva neviršijama to, kas būtina šiems tikslams pasiekti, ir valstybėms narėms suteikiama galimybė taikyti šalies sprendimą. Todėl pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Paprastinimas Kaip minėta, taisyklės, kuriomis nustatomas tarpvalstybinių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų apmokestinimo režimas, nustatomos keturiose direktyvose ir dviejuose Bulgarijos ir Rumunijos stojimo akto prieduose; konsoliduoto teksto nėra. Dėl tokios padėties teisiškai sudėtinga susipažinti su galiojančiais teisės aktais. Visus galiojančius teisės aktus sujungus į vieną teisės aktą įmonėms ir kitiems su šia sritimi susijusiems asmenims taikyti tokį suderintą teisės aktą būtų paprasčiau, aiškiau ir lengviau. Dėl išskaičiuojamųjų mokesčių apskaičiavimo ir mokesčio grąžinimo procedūrų, naudojamų mokesčių lengvatoms pagal nacionalinius įstatymus arba dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartims įgyvendinti, patiriamos dideles reikalavimų laikymosi sąnaudos. Kad būtų patvirtinta teisė taikyti nuostatas, pagal kurias leidžiama išvengti dvigubo apmokestinimo arba įrašyti į kreditą į užsienį pervestą mokesčių sumą ir atitinkamai susimažinti rezidavimo valstybėje narėje mokėtiną pelno mokestį, būtina atlikti administracinius formalumus. Be to, įmonės turi išskaityti mokesčius, kurie joms vėliau kompensuojami, jeigu mokesčių administratorius nustato, kad pagal sutartį jos turi teisę būti atleistos nuo mokesčio arba joms mokestis gali būti sumažintas. Be to, kai išskaičiuojamojo mokesčio tarifai yra suderinami su mokesčių kreditais buveinės šalyje, mokėjimui taikomas išskaičiuojamasis mokestis, o jį sumažinti rezidavimo valstybėje įmanoma tik vėliau, kai pateikiama mokesčio deklaracija. Dėl to įmonės patiria likvidumo sąnaudų. Remiantis poveikio vertinimu, įgyvendinus šioje nauja redakcija išdėstomos direktyvos pasiūlyme pateikiamą iniciatyvą padidinti atvejų, kuriais panaikinami išskaičiuojamieji mokesčiai, skaičių, būtų sutaupyta maždaug 38,4–58,8 mln. EUR reikalavimų laikymosi sąnaudų. Pastabos apie straipsnius Atleidimas nuo mokesčių Iš dalies keičiama 1 straipsnio 1 dalis. Ja siekiama nustatyti, kad palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai visai nebūtų apmokestinami prie šaltinio. Priimant direktyvą į Tarybos posėdžio protokolą įtrauktinuose pranešimuose buvo toks tekstas: „Taryba ir Komisija sutaria, kad Palūkanų ir autorinių atlyginimų direktyva teikiama nauda negalėtų naudotis bendrovės, kurios yra atleistos nuo pelno mokesčio, kuriam taikoma ši direktyva. Taryba ragina Komisiją pateikti, kai reikės, pasiūlymą dėl bet kokių būtinų šios direktyvos pakeitimų“. Direktyvos konstatuojamosiose dalyse nurodoma, kad „būtina užtikrinti, kad palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai būtų apmokestinami vieną kartą valstybėje narėje“. Komisija pritaria Tarybos nuomonei, kad direktyvoje neturėtų būti spragų, kuriomis pasinaudojus būtų galima vengti palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų apmokestinimo. Šiuo tikslu 2003 m. Komisija priėmė pasiūlymą, dėl kurio beveik sutarta ECOFIN taryboje. Komisija pasiūlymą atsiėmė, nes rengėsi pateikti šį nauja redakcija išdėstomos direktyvos pasiūlymą, kaip numatyta 2010 m. Komisijos darbo programos II priede. Taigi 1 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama siekiant patikslinti, kad valstybės narės turi leisti naudotis direktyvos teikiama nauda tik tada, kai atitinkamas palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėjimas nėra neapmokestinamas pelno mokesčiu, kiek tai susiję su tikruoju savininku jo įsteigimo valstybėje narėje. Konkrečiai, šia nuostata siekiama reaguoti į padėtį, kai bendrovė ar nuolatinė buveinė yra pelno mokesčio mokėtoja, bet kartu jai taikoma speciali mokesčių schema, pagal kurią neapmokestinami iš užsienio gauti palūkanų ar autorinių atlyginimų mokėjimai. Tokiais atvejais šaltinio valstybė neprivalėtų atleisti jos nuo išskaičiuojamojo mokesčio pagal direktyvą. Šaltinio valstybės apibrėžtis 1 straipsnio 2 dalis, kurioje nurodoma, kad šaltinio valstybė yra valstybė narė, iš kurios atliekami mokėjimai, nekeičiama. Siekiant patikslinti šią apibrėžtį, 1 straipsnio 3 dalyje nustatoma, kad nuolatinė buveinė laikoma atliekančia mokėjimą, kai tas mokėjimas prilygsta į atskaitą trauktinoms išlaidoms. Komisijos parengtoje direktyvos veikimo ataskaitoje minima, kad iš konteksto aišku, jog traukimo į atskaitą reikalavimu siekiama užtikrinti, kad direktyvos teikiama nauda būtų galima naudotis tik tų mokėjimų, kuriuos galima laikyti nuolatinei buveinei priskirtinomis išlaidomis, atveju. O dabartinės formuluotės nuostata būtų taikoma ir tais atvejais, kai suteikti teisę į atskaitą atsisakoma dėl kitų priežasčių. Nauja redakcija išdėstomoje direktyvoje ši dalis keičiama patikslinant, kad direktyva taikoma, kai mokėjimas yra susijęs su nuolatinės buveinės vykdoma veikla. Tikrojo savininko apibrėžtis Tikrojo savininko sąvoka apibrėžiama 1 straipsnio 4 ir 5 dalyse, kurios nekeičiamos. Nuolatinių buveinių atliekami arba gaunami mokėjimai 1 straipsnio 6 dalis, kuria reglamentuojami atvejai, kai mokėjimai atliekami arba gaunami per nuolatines buveines, nekeičiama. Asociacijos reikalavimas 1 straipsnio 7 ir 10 dalys, kuriose aptariamos asociacijos tarp bendrovių, dalyvaujančių su mokėjimu susijusiame sandoryje, sąlygos, nekeičiamos. Teritorinė taikymo sritis 1 straipsnio 8 dalis, kurioje numatyta, kad direktyva taikoma tik ES vidaus mokėjimams, nekeičiama. Apmokestinimas gavėjo valstybėje narėje

1 straipsnio 9 dalis, kurioje aptariamos gavėjo valstybės narės mokestinės teisės, nekeičiama. Patvirtinimo procedūra 1 straipsnio 11, 12, 13 ir 14 dalys dėl teisės į atleidimą nuo mokesčių patvirtinimo procedūros nekeičiamos. Mokesčio grąžinimo tvarka 1 straipsnio 15 ir 16 dalys, kuriose nustatoma išskaičiuojamojo mokesčio grąžinimo, kai bendrovė turi teisę būti atleista nuo mokesčio, tvarka, nekeičiamos. Palūkanų ir autorinio atlyginimo apibrėžtis 2 straipsnyje pateikiamos palūkanų ir autorinių atlyginimų apibrėžtys nekeičiamos. Šis straipsnis sujungiamas su 3 straipsniu, kuriame taip pat pateikiamos direktyvai taikyti svarbios apibrėžtys. Bendrovės apibrėžtis Remiantis 3 straipsnio a dalimi (dabar 2 straipsnio c dalis), direktyva taikoma valstybės narės I priede išvardytų formų bendrovėms, kurios yra valstybės narės rezidentės ir kurioms taikomas kurios nors iš direktyvoje išvardytų rūšių pelno mokestis. Vienetų, kuriems taikoma direktyva, sąrašas yra sudarytas remiantis nacionaliniais bendrovių įstatymais ir įtrauktas į I priedą. Šioje nauja redakcija išdėstomoje direktyvoje keičiama direktyvos aprėptis siekiant jos taikymą išplėsti kuo didesniam vienetų skaičiui. Šiuo tikslu taikyti du kriterijai. Pirma, dabar vienetų, kuriems taikoma direktyva, sąrašas yra trumpesnis nei prie Patronuojamųjų ir dukterinių įmonių direktyvos pridėtas sąrašas. Minėta direktyva taikoma skirstomam pelnui ir ja siekiama to paties tikslo kaip ir šia direktyva – pašalinti išskaičiuojamuosius mokesčius ir dvigubo apmokestinimo pavojų tarpvalstybinių kapitalo srautų atveju. Ši direktyva taikoma palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams, o Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyva – dividendų mokėjimams. Pakeitimu direktyvos sąrašas išplečiamas suderinant jį su Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvoje pateikiamu sąrašu. Šis sprendimas leis siekti neutralesnio apmokestinimo. Šiuo pakeitimu į bendrovių, kurioms taikoma direktyva, sąrašą įtraukiama Europos bendrovė (SE) ir Europos kooperatinė bendrovė (SCE). Taip bus sudarytos sąlygos įgyvendinti tikslus, kurių siekiama šių dviejų rūšių Europos bendrovėmis – Europos masto bendroves kurti ir valdyti be kliūčių, kylančių dėl nacionalinės bendrovių teisės skirtumų ir riboto teritorinio taikymo. Taigi SE teisine forma bus sudaryta galimybė bendroves, veikiančias daugiau nei vienoje valstybėje narėje, steigti kaip vieną pagal ES teisę veikiančią bendrovę, todėl ji galės veikti visoje ES vadovaudamasi vienu bendrovių teisės taisyklių rinkiniu ir taikyti vienodas valdymo ir atskaitomybės sistemas. Nors SE statute nėra specialiai mokesčiams skirtų nuostatų, vis dėlto, reikalaujama, kad SE būtų taikomos „valstybių narių įstatymų nuostatos, taikomos akcinėms bendrovėms, įsteigtoms pagal tos valstybės narės, kurioje yra SE registruota buveinė, teisę“. Akcinės bendrovės, išvardytos SE statuto priede, taip pat yra įtrauktos į šios direktyvos priede pateikiamą bendrovių sąrašą. Taigi praktiškai SE jau dabar naudojasi direktyvos teikiama nauda, nes valstybė narė, kurioje yra jos registruota buveinė, privalo taikyti tokias pačias nuostatas kaip tos, kurias taiko atitinkamoms nacionalinėms akcinėms bendrovėms. Tačiau tam, kad patikslintų direktyvos nuostatas, ir tam, kad pabrėžtų šiam aspektui teikiamą svarbą, Komisija siūlo, kad SE būtų konkrečiai paminėtos prie direktyvos pridedamame bendrovių sąraše. Panašiai, SCE statute nėra specialių mokesčių srities nuostatų, todėl taikomi valstybių narių ir ES mokesčių teisės aktai. Komisijos manymu labai svarbu remti šios naujos rūšies bendrovę ir sukurti pagrindą, kuriuo remdamosi įmonės galėtų kuo geriau pasinaudoti šia teisine forma. SCE valstybėje narėje, kurioje yra jos registruota buveinė, bus taikomos tos pačios sąlygos kaip kooperatyvams, todėl netiesiogiai galės naudotis direktyva teikiamomis lengvatomis, numatytomis šių nacionalinių rūšių bendrovėms, kurioms direktyva jau taikoma. Nors kai kurios iš jų jau yra įtrauktos į prie direktyvos pridėtą sąrašą, siūloma, kad į naująjį priedą būtų įtraukta daugiau tokių kooperatyvų. Atsižvelgdama į tai, Komisija siūlo, kad SCE taip pat būtų įtraukta į bendrovių sąrašą. Nors, kaip ir SE atveju, SCE įtraukimas yra vertinamas daugiau kaip Komisijos SCE teikiamos svarbos ženklas ir juo siekiama išvengti bet kokio neaiškumo ar abejonių, šia priemone užtikrinama, kad SCE galės visapusiškai naudotis direktyva teikiama nauda. Antra, kai kurie nacionaliniai prie direktyvos pridėto sąrašo įrašai yra platesnės aprėpties nei Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvos įrašai. Tai pasakytina apie Čekijai, Kiprui, Slovėnijai ir Slovakijai skirtus įrašus. Šiais atvejais sąrašas nekeičiamas, nes manoma, kad tų rūšių įmonės, kurios jau gali naudotis direktyvos teikiama nauda, neturėtų netekti galimybės taikyti suderintą mokesčių režimą. Kitaip būtų pažeisti jų teisėti lūkesčiai, be to, jos susidurtų su vidaus rinkos mokesčių kliūtimis, kurias siekiama pašalinti SESV ir direktyva. Be to, kai kurie įrašai nekeičiami, nes jie yra tokie patys, kaip į Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvą įtraukti įrašai. Taip yra su Latvijos, Lietuvos, Maltos, Lenkijos, Portugalijos, Rumunijos, Suomijos ir JK įrašais. Kita vertus, sąrašą reikia atnaujinti ir du vienetus išbraukti, nes jų nebėra. Šie vienetai – Vokietijos „bergrechtliche Gewerkschaft“ ir Vengrijos „közhasznú társaság“. Nauja redakcija išdėstoma direktyva taip pat bus pakeistas mokesčių, kuriais turi būti apmokestinamos bendrovės, sąrašas, kuris šiuo metu pateikiamas 3 straipsnio a dalies iii punkte ir kuris bus įterptas kaip I priedo B dalis. Asocijuotos bendrovės apibrėžtis Remiantis 3 straipsnio b dalimi dabar bendrovės laikomos asocijuotomis, kai viena bendrovė tiesiogiai valdo bent 25 proc. kitos bendrovės kapitalo, arba kai trečia bendrovė tiesiogiai valdo bent po 25 proc. mokėjimą atliekančios bendrovės ir mokėjimą gaunančios bendrovės kapitalo. Nustatydamos, ar bendrovė pakankamai kontroliuoja kitą bendrovę, valstybės narės gali savo nuožiūra nustatyti mažesnę nei 25 proc. valdomo kapitalo ribą. Be to, valstybės narės gali minimalaus kapitalo valdymo kriterijų pakeisti minimalaus balsavimo teisių turėjimo kriterijumi. Ši valdomos akcijų paketo dalies riba yra didesnė nei numatytoji Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvoje, kurioje reikalaujama tiesiogiai arba netiesiogiai turėti tik 10 proc. tokių teisių. Nauja redakcija išdėstomoje direktyvoje ši nuostata iš dalies keičiama siekiant direktyvos asociacijos reikalavimus suderinti su Patronuojančiųjų ir dukterinių įmonių direktyvoje nustatytais reikalavimais. Taigi 25 proc. akcijų paketo dalies tiesioginio valdymo riba sumažinama iki 10 proc. akcijų paketo dalies tiesioginio arba netiesioginio valdymo ribos. Šia naująja riba turėtų būti išvengta tam tikrų ekonominių iškraipymų, atsirandančių dėl skirtingos minėtų direktyvų taikymo srities. Ši nuostata dabar išdėstyta 2 straipsnio d dalyje.

Nuolatinės buveinės apibrėžtis 2 straipsnio c dalis, kurioje apibrėžiama nuolatinės buveinės sąvoka, dabar yra 2 straipsnio e dalis, bet jos turinys nepakeistas. Palūkanomis ir autoriniu atlyginimu nelaikomi mokėjimai 4 straipsnis (dabar 3 straipsnis), kuriame į palūkanų ir autorinio atlyginimo apibrėžtį neįtraukiami mokėjimai, susiję su mišraus pobūdžio sandoriais, nekeičiamas. Sukčiavimas ir piktnaudžiavimas 5 straipsnis (dabar 4 straipsnis), kuriame išdėstomos kovos su piktnaudžiavimu nuostatos, nekeičiamas. Pereinamojo laikotarpio nuostatos 6 straipsnis (dabar 5 straipsnis) iš esmės nekeičiamas, tačiau jo formuluotė buvo pakoreguota siekiant atsižvelgti į atitinkamame Stojimo akte Bulgarijai nustatytas pereinamojo laikotarpio nuostatas ir ištrinti nuorodą į Slovakiją, kuriai pereinamojo laikotarpio leidžianti nukrypti nuostata nebetaikoma nuo 2006 m. gegužės 1 d. Peržiūra 8 straipsnyje reikalaujama, kad Komisija praneštų Tarybai apie direktyvos veikimą, ir 2009 m. balandžio mėn. Komisija pateikė ataskaitą. Pakeista šios nuostatos numeracija (dabar tai 7 straipsnis), ji atnaujinta ir nustatytas naujas terminas, iki kurio turi būti peržiūrėtas direktyvos poveikis ir nustatyta, ar pasiekti jos tikslai. Po ketverių metų nuo šios nauja redakcija išdėstomos direktyvos įgyvendinimo, Komisija turi pranešti ECOFIN tarybai ir Europos Parlamentui apie jos poveikį. Atribojimas 8 straipsnis – standartinė mokesčių derinimo nuostata. Direktyvoje nustatomi būtiniausi įpareigojimai dėl tarpvalstybinių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų apmokestinimo, bet nedraudžiama taikyti kito, palankesnio režimo, numatyto nacionaliniuose teisės aktuose ar dvigubo apmokestinimo išvengimo sutartyse. Įgyvendinimas, panaikinimas, įsigaliojimas ir adresatai 6, 9, 10 ir 11 straipsniai – standartinės nuostatos, visų pirma naudojamos teisės aktą išdėstant nauja redakcija. 12 straipsnis – standartinė nuostata, kuria nurodoma, kad direktyva yra skirta valstybėms narėms. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Šis pasiūlymas neturi jokio poveikio ES biudžetui. ê2003/49/EB (pritaikytas) 2011/0314 (CNS)

Pasiūlymas TARYBOS DIREKTYVA dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių (nauja redakcija) EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į  Sutartį dėl  Europos  Sąjungos veikimo  bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 94  115  straipsnį, atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą, teisės akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę, atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, laikydamasi specialios teisėkūros procedūros, kadangi: ònaujas (1)2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyva 2003/49/EB dėl bendros apmokestinimo sistemos, taikomos palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių buvo keletą kartų keičiama. Kadangi reikia priimti naujus pakeitimus, dėl aiškumo reikėtų direktyvą išdėstyti nauja redakcija. ê2003/49/EB 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (2)Vienoje bendroje  Vidaus  rinkoje, turinčioje vidaus nacionalinės rinkos bruožus, sandoriams tarp skirtingų valstybių narių bendrovių neturėtų būti taikomos mažiau palankios apmokestinimo sąlygos nei tos, kurios yra taikomos tokiems patiems sandoriams tarp tos pačios valstybės narių bendrovių. ê2003/49/EB 2 konstatuojamoji dalis

(3)Šio reikalavimo šiuo metu nėra laikomasi palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimo srityje; nacionaliniai mokesčių įstatymai, suporuoti, kur reikia, su dvišalėmis ar daugiašalėmis sutartimis, gali ne visada užtikrinti dvigubo apmokestinimo pašalinimą, o jų taikymas dažnai reikalauja varginančių administracinių formalumų ir sukelia pinigų srautų problemas susijusioms bendrovėms. ê2003/49/EB 4 konstatuojamoji dalis (4)Palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų apmokestinimo panaikinimas toje šalyje valstybėje narėje, kur jie susidarė, neatsižvelgiant į tai, ar jie renkami išskaitant juos išmokant ar apskaičiuojant, yra tinkamiausias būdas, kaip pašalinti minėtus formalumus ir problemas ir užtikrinti vienodą apmokestinimą nacionaliniams ir tarptautiniams sandoriams; ypač svarbu panaikinti tokius mokesčius, kai tokie mokėjimai atliekami tarp skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių bei jų nuolatinių buveinių. ê2003/49/EB 3 konstatuojamoji dalis ðnaujas (5)Būtina užtikrinti, kad palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai būtų apmokestinami vieną kartą valstybėje narėje ð ir kad direktyva teikiama nauda galima būti naudotis tik tada, kai mokėjimą gaunančios bendrovės valstybėje narėje arba valstybėje narėje, kurioje yra mokėjimą gaunančios bendrovės nuolatinė buveinė, dėl mokėjimo susidariusios pajamos yra faktiškai apmokestinamos ï . ònaujas (6)Ši direktyva turėtų būti taikoma tik I priedo A dalyje išvardytų teisinių formų bendrovėms ir turėtų būti siekiama papildyti šį sąrašą įtraukiant į jį kiek galima daugiau apmokestinamųjų vienetų. (7)Papildant vienetų, kuriems turėtų būti taikoma ši direktyva, sąrašą, galima taikyti du kriterijus. Pirma, galima pastebėti, kad daugelis šio sąrašo įrašų yra siauresni nei į 1990 m. liepos 23 d. Tarybos direktyvos 90/435/EEB dėl bendrosios mokesčių sistemos, taikomos įvairių valstybių narių patronuojančioms ir dukterinėms bendrovėms sąrašą įtraukti įrašai; svarbu abu sąrašus suderinti ir papildyti šioje direktyvoje pateikiamą sąrašą. (8)Antra, kai kurie prie šios direktyvos pridėto sąrašo įrašai, kurie yra tokie patys kaip Direktyvos 90/435/EEB sąrašo įrašai arba už juos platesni, neturėtų būti keičiami, kad vienetai, kuriems skirti tie įrašai, galėtų ir toliau naudotis šios direktyvos teikiama nauda. (9)Remiantis šios direktyvos asocijuotų bendrovių apibrėžtimi, būtinas bent 25 proc. tiesioginis kapitalo valdymas, o Direktyvoje 90/435/EEB numatyta, kad skirstomas pelnas neapmokestinamas, jeigu tiesiogiai arba netiesiogiai valdoma 10 proc. kapitalo. Suderintas mokesčių režimas palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams turėtų būti suderintas su Direktyvoje 90/435/EEB nustatytus režimu, todėl šios direktyvos kapitalo valdymo reikalavimai turėtų būti sumažinti iki 10 proc. tiesioginio arba netiesioginio kapitalo valdymo. (10)Kad nuolatinių buveinių atliekami mokėjimai galėtų būti neapmokestinti pagal šios direktyvos nuostatas, šie mokėjimai nuolatinei buveinei jos buvimo vietos valstybėje narėje turi prilygti į atskaitą trauktinoms išlaidoms, dėl ko galėtų būti atsisakyta suteikti teisę pasinaudoti šia direktyva teikiama nauda, jeigu nebūtų suteikta teisė į atskaitą, net ir tuo atveju, kai mokėjimai yra susiję su jos veikla. Svarbu patikslinti, kad mokėjimai neapmokestinami tais atvejais, kai mokėjimas prilygsta išlaidoms, kurias nuolatinė buveinė patyrė vykdydama savo veiklą. ê2003/49/EB 5 konstatuojamoji dalis (11)Ši tvarka turėtų būti taikoma tik tokiai palūkanų ar autorinių atlyginimų mokėjimų sumai, dėl kurios mokėtojas ir tikrasis savininkas būtų susitarę, neesant ypatingų santykių. ê2003/49/EB 6 konstatuojamoji dalis

(12)Be to, yra svarbu netrukdyti valstybėms narėms imtis reikiamų kovos su sukčiavimu ir piktnaudžiavimu priemonių. ê2003/49/EB 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (13)Bulgarijai , Graikijai ir Portugalijai dėl biudžeto priežasčių leidžiama taikyti pereinamąjį laikotarpį, kad jos galėtų laipsniškai sumažinti palūkanoms ir autoriniams atlyginimams taikomus mokesčius, neatsižvelgiant į tai, ar jie renkami išskaitant juos išmokant ar apskaičiuojant, kol jos galės įgyvendinti 1 straipsnio nuostatas. ê2003/49/EB 8 konstatuojamoji dalis (14)Ispanijai, kuri pradėjo įgyvendinti šalies technologinio potencialo didinimo planą, dėl biudžeto priežasčių turėtų būti leista pereinamuoju laikotarpiu netaikyti 1 straipsnio nuostatų dėl autorinių atlyginimų mokėjimų. ê2004/76/EB 2 ir 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (15)Taikant  šią  Ddirektyvą 2003/49/EB, Čekijaios Respublikai, Latvijai, Lietuvai,  ir  Lenkijai ir Slovakijai gali kilti su biudžetu susijusių problemų, atsižvelgiant į pagal nacionalinę teisę taikomo mokesčio, išskaičiuoto prie šaltinio, tarifą ir remiantis mokesčių konvencijomis dėl pajamų ir kapitalo bei tokiu būdu surinktomis pajamomis. (16)Dėl to šioms stojančiosioms valstybėms  narėms  turėtų būti laikinai leista, iki 2003 m. birželio 3 d. Tarybos direktyvos 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos taikymo dienos, netaikyti  šios  Ddirektyvos 2003/49/EB  1 straipsnio  nuostatų Latvijai ir Lietuvai dėl palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimų, o Čekijaios Respublikai,  ir  Lenkijai ir Slovakijai – tik autorinių atlyginimų mokėjimų. ê2003/49/EB 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ðnaujas (17)Komisija turi pateikti Tarybai ir ð Europos Parlamentui ï ataskaitą apie  šios  direktyvos veikimą ð poveikį ï , praėjus trims metams po to, kai ji privalo būti perkelta į nacionalinę teisę, ð kad nustatytų, kaip siekiama jos tikslų ï ypač siekiant išplėsti jos veikimo sritį, apimant kitas bendroves ar įmones, ir patikslinti palūkanų ir autorinių atlyginimų apibrėžimo taikymo sritį, siekiant būtinos su palūkanomis ir autoriniais atlyginimais susijusių nuostatų konvergencijos nacionalinėje teisėje ir dvišalėse ar daugiašalėse dvigubo apmokestinimo sutartyse. ê2003/49/EB 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (18)Kadangi pasiūlytų veiksmų tikslo, t. y. sukurti bendrą skirtingų valstybių narių asocijuotų bendrovių palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimams taikomą apmokestinimo sistemą, negali pilnai pasiekti valstybės narės, ir todėl jį galima lengviau pasiekti Bendrijos  Sąjungos  lygmeniu, Bendrija  Sąjunga  gali priimti priemones pagal  Europos Sąjungos  Ssutarties 5 straipsnyje nustatytą subsidiarumo principą. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šia direktyva neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti. ònaujas

(19)Įpareigojama į nacionalinę teisę perkelti tik tas šios direktyvos nuostatas, kurios iš esmės skiriasi nuo ankstesnių direktyvų nuostatų. Pareiga perkelti nepakeistas nuostatas nustatyta ankstesnėse direktyvose. (20)Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių pareigų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais, numatytais II priedo B dalyje, ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Taikymo sritis ir tvarka 1. Palūkanų ir autorinių atlyginimų mokėjimai, susidarantys valstybėje narėje, atleidžiami nuo bet kokių tokiems mokėjimams uždedamų taikomų mokesčių toje valstybėje  narėje  , neatsižvelgiant į tai, ar jie renkami išskaitant juos išmokant ar apskaičiuojant, su sąlyga, kad palūkanų ar autorinio atlyginimo tikrasis savininkas yra kitos valstybės narės bendrovė ar valstybės narės bendrovės nuolatinė buveinė, esanti kitoje valstybėje narėje ð , ir kad jos pajamos, susidariusios dėl mokėjimų toje kitoje valstybėje narėje, yra faktiškai apmokestinamos ï. 2. Valstybės narės bendrovės arba kitoje valstybėje narėje esančios nuolatinės buveinės atliktas mokėjimas laikomas susidariusiu toje valstybėje narėje, (toliau – šaltinio valstybė). ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas 3. Nuolatinė buveinė laikoma palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtoja tik tokiais atvejais, kai šie mokėjimai nuolatinei buveinei prilygsta išlaidoms, kuriosas nuolatinė buveinė ð patyrė vykdydama savo veiklą ï jos buvimo vietos valstybėje narėje yra neapmokestinamos. ê2003/49/EB 4. Valstybės narės bendrovė laikoma tikruoju palūkanų ar autorinio atlyginimo savininku tik tuomet, kai ji gauna tokius mokėjimus savo naudai, o ne kaip tarpininkas, pavyzdžiui, atstovas, patikėtinis ar įgaliotas pasirašantysis, kito asmens naudai. ê2003/49/EB (pritaikytas) 5. Nuolatinė buveinė laikoma tikruoju palūkanų ar autorinio atlyginimo savininku:

a) jei skolinis reikalavimas, teisė ar pasinaudojimas informacija, kurių atžvilgių atliekami palūkanų ar autorinių atlyginimų mokėjimai, yra iš tikrųjų susiję su ta nuolatine buveine; ir b) jei palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėjimai prilygsta išlaidoms pajamoms, kurių atžvilgiu tai nuolatinei buveinei jos buvimo vietos valstybėje narėje taikomas vienas iš 3 straipsnio a dalies iii punkte  I priedo B dalyje  paminėtų mokesčių arba, Belgijos atveju, „impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfthouders“, arba, Ispanijos atveju, „Impuesto sobre la Renta de no Residentes“, arba identiškas ar iš esmės panašus mokestis, uždėtas nustatytas po šios direktyvos įsigaliojimo datos, papildant tuos egzistuojančius mokesčius arba vietoj jų. ê2003/49/EB 6. Kai valstybės narės bendrovės nuolatinė buveinė yra laikoma palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtoja arba tikrąja savininke, jokia kita bendrovės dalis nelaikoma tų palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtoja arba tikrąja savininke, taikant šį straipsnį. 7. Šis straipsnis taikomas tik tuo atveju, jei palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtoju esanti bendrovė arba bendrovė, kurios nuolatinė buveinė yra laikoma palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtoju, yra bendrovės, kuri yra tų palūkanų ar autorinio atlyginimo tikroji savininkė arba kurios nuolatinė buveinė yra laikoma tikrąja tų palūkanų ar autorinio atlyginimo savininke, asocijuota bendrovė. 8. Šis straipsnis nėra taikomas, kai palūkanas ar autorinį atlyginimą moka arba gauna valstybės narės bendrovės nuolatinė buveinė, esanti trečiojoje valstybėje, ir bendrovės verslas yra pilnai ar dalinai vykdomas per tą nuolatinę buveinę. 9. Šis straipsnis jokiu būdu neužkerta kelio valstybėms narėms atsižvelgti į jų bendrovių, tų bendrovių nuolatinių buveinių ar tose valstybėse narėse esančių nuolatinių buveinių gaunamas palūkanas ar autorinius atlyginimus, taikant savo mokesčių įstatymus. ê2003/49/EB (pritaikytas) 10. Valstybė narė gali netaikyti šios direktyvos kitos valstybės narės bendrovei arba kitos valstybės narės bendrovės nuolatinei buveinei, jei 3 straipsnio b dalyje  2 straipsnio d dalyje  nurodytų sąlygų nebuvo nenutrūkstamai laikomasi bent dvejus metus. 11. Šaltinio valstybė gali pareikalauti, kad šio straipsnio ir 3  2  straipsnio reikalavimų atitikimas palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėjimo metu būtų įrodytas patvirtinimu. Jei šiame straipsnyje nurodytų reikalavimų atitikimas nėra patvirtintas mokėjimo metu, valstybė narė gali pareikalauti išskaityti mokestį išmokant. 12. Šaltinio valstybė gali nustatyti, kad atleidimo nuo mokesčių pagal šią direktyvą sąlyga yra jos priimtas sprendimas, šiuo metu atleidžiantis nuo mokesčių po patvirtinimo, kad šiame straipsnyje ir 3  2  straipsnyje nustatyti reikalavimai yra įvykdyti. Sprendimas dėl atleidimo turi būti priimtas ne vėliau kaip per tris mėnesius po patvirtinimo ir šaltinio valstybės pagrįstai reikalaujamos patvirtinančios informacijos pateikimo ir galioja bent metus nuo jo priėmimo. 13. Taikant 11 ir 12 dalis, teiktinas patvirtinimas kiekvienos sutarties dėl mokėjimo atžvilgiu galioja bent metus, bet ne ilgiau nei tris metus nuo išdavimo datos, ir jame yra ši informacija: a) įrodymas apie gaunančios bendrovės buvimo vietą mokesčių tikslais ir, kai reikia, apie nuolatinės buveinės egzistavimą, patvirtintas valstybės narės, kuri yra gaunančios bendrovės buvimo vieta mokesčių tikslais arba kurioje yra nuolatinė buveinė, mokesčių institucijos; b) tikrasis priklausymas gaunančiai bendrovei pagal 4 dalį arba 5 dalyje nurodytų sąlygų buvimas, kai mokėjimą gauna nuolatinė buveinė; c) reikalavimų pagal 3  2  straipsnio a  c  dalies iii punktą įvykdymas gaunančios bendrovės atveju; d) minimalus balsavimo teisių paketas ar jo kriterijus pagal 3  2  straipsnio b  d  dalį; e) laikotarpis, kurio metu d dalyje minimas paketas egzistavo. Valstybės narės papildomai gali reikalauti teisinio pagrindo mokėjimams pagal sutartį (pavyzdžiui, paskolos sutarties ar licencinės sutarties).

ê2003/49/EB 14. Jei išimčiai taikomi reikalavimai nustoja būti įvykdyti, gaunanti bendrovė ar nuolatinė buveinė nedelsiant informuoja mokančią bendrovę ar nuolatinę buveinę ir, šaltinio valstybei pareikalavus, tos valstybės kompetentingą instituciją. 15. Jei mokančioji bendrovė ar nuolatinė buveinė išskaitė mokestį prie šaltinio, kuriam taikytina išimtis pagal šį straipsnį, gali būti pareikalauta gražinti šį mokestį šaltinyje. Valstybė narė gali pareikalauti 13 dalyje nurodytos informacijos. Prašymas grąžinti mokestiį privalo būti pateiktas per nustatytą laikotarpį. Šis laikotarpis yra ne trumpesnis kaip 2 metai nuo palūkanų ar autorinio atlyginimo išmokėjimo. 16. Šaltinio valstybė turi gražinti prie šaltinio išskaityto mokesčio perviršį per metus nuo tinkamo prašymo ir patvirtinančios informacijos, kurios ji galėtų pagrįstai reikalauti, gavimo. Jei prie šaltinio išskaitytas mokestis negrąžinamas per šį laikotarpį, gaunančiajai bendrovei ar nuolatinei buveinei, atitinkamiems metams pasibaigus, priklauso grąžinamo mokesčio palūkanos pagal šalies palūkanų normas, taikytinas panašiose situacijose pagal šaltinio valstybės vidaus teisę. ê2003/49/EB (pritaikytas) 2 straipsnis Apibrėžimas  tys  Šioje direktyvoje  vartojamų terminų apibrėžtys  : a) „palūkanos“ reiškia pajamas iš bet kokios rūšies skolinių reikalavimų, nesvarbu, ar jie užtikrinti įkeitimu ir ar jie suteikia teisę dalyvauti skolininko pelne, o būtent – tai pajamos iš vertybinių popierių ir pajamos iš obligacijų ar skolinių įsipareigojimų, įskaitant su tokiais vertybiniais popieriais, obligacijomis ar skoliniais įsipareigojimais susijusias priemokas ir premijas; delspinigiai už pavėluotus mokėjimus nėra laikomi palūkanomis; b) „autorinis atlyginimas“ reiškia bet kokios rūšies išmoką, gaunamą kaip atlygį už naudojimąsi ar teisę naudotis literatūros, meno ar mokslo kūrinio, įskaitant kino filmus ir programinę įrangą, autoriaus teisėmis, bet kokiu patentu, prekių ženklu, dizainu ar modeliu, planu, slapta formule ar procesu arba už informaciją, susijusią su pramonine, komercine ar moksline patirtimi; mokėjimai už naudojimąsi ar teisę naudotis pramonine, komercine ar moksline įranga yra laikomi autoriniu atlyginimu; ê2003/49/EB (pritaikytas) c) „valstybės narės bendrovė“ reiškia bet kokią bendrovę: i) kuri yra įtraukta į šios direktyvos I priedeo A dalyje pateiktą sąrašą; ir ii) kurios buvimo vieta pagal valstybės narės mokesčių įstatymus laikoma ta valstybė narė ir kurios buvimo vieta mokesčių tikslais, kaip apibrėžta su trečia šalimi sudarytoje Dvigubo pajamų apmokestinimo sutartyje, nėra už Bendrijos  Sąjungos  ribų; ir iii) kuri turi mokėti vieną iš žemiau išvardinytų mokesčių, netaikant išimties, arba identišką ar iš esmės panašų mokestį, uždėtą nustatytą po šios direktyvos įsigaliojimo datos, papildant tuos egzistuojančius mokesčius arba vietoj jų:; ê2003/49/EB

–„impôt des sociétés/vennootschapsbelasting“ Belgijoje, –„selskabsskat“ Danijoje, –„Körperschaftsteuer“ Vokietijoje, –„Φópος εισοδήματος νομικών προσώπων“ Graikijoje, –„impuesto sobre sociedades“ Ispanijoje, –„impôt sur les sociétés“ Prancūzijoje, –„corporation tax“ Airijoje, –„imposta sul reddito delle persone giuridiche“ Italijoje, –„impôt sur le revenu des collectivités“ Liuksemburge, –„vennootschapsbelasting“ Nyderlanduose, –„Körperschaftsteuer“ Austrijoje, –„Imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas“ Portugalijoje, –„yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund“ Suomijoje, –„statlig inkomstskatt“ Švedijoje, –„corporation tax“ Jungtinėje Karalystėje, ê2004/66/EB 1 straipsnis ir priedas –„Daň z příjmů právnických osob“ Čekijoje, –„Tulumaks“ Estijoje, –„φόρος εισοδήματος“ Kipre,

–„uzņēmumu ienākuma nodoklis“ Latvijoje, –„Pelno mokestis“ Lietuvoje, –„Társasági adó“ Vengrijoje, –„Taxxa fuq l-income in Malta“, –„Podatek dochodowy od osób prawnych“ Lenkijoje, –„Davek od dobička pravnih oseb“ Slovėnijoje, –„Daň z príjmov právnických osôb“ Slovakijoje, ê2006/98/EB 1 str. ir priedo 9 p. a pap. –корпоративен данък Bulgarijoje, –„impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți“ Rumunijoje; ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas d) bendrovė yra antros bendrovės „asocijuota bendrovė“, jei ji atitinka šiuos minimalius reikalavimus: i) pirmoji bendrovė tiesiogiai valdo bent 25 ð 10 ï % antrosios bendrovės kapitalo arba ii) antroji bendrovė tiesiogiai valdo bent 25 ð 10 ï % pirmosios bendrovės kapitalo arba iii) trečioji bendrovė tiesiogiai valdo bent po 25 ð 10 ï % pirmosios ir antrosios bendrovių kapitalo. Valdomos kapitalo dalys privalo priklausyti tik Bendrijos  Sąjungos  teritorijoje esančioms bendrovėms. Tačiau valstybės narės gali pakeisti minimalios kapitalo dalies kriterijų minimalios balso teisių dalies kriterijumi;

e) „nuolatinė buveinė“ reiškia nuolatinę ūkinės- komercinės veiklos vietą valstybėje narėje, per kurią pilnai arba dalinai vykdoma kitos valstybės narės bendrovės ūkinė- komercinė veikla. ê2003/49/EB 3 straipsnis Palūkanomis ar autoriniu atlyginimu nelaikomi mokėjimai 1. Šaltinio valstybė neprivalo užtikrinti šios direktyvos teikiamų privilegijų tokiais atvejais: a) mokėjimams, kurie, remiantis šaltinio valstybės įstatymais, yra laikomi pelno paskirstymu arba kapitalo apmokėjimu; b) mokėjimams iš skolinių reikalavimų, suteikiančių teisę dalyvauti skolininko pelne; c) mokėjimams iš skolinių reikalavimų, kurie įgalina kreditorių iškeisti savo teisę į palūkanas į teisę dalyvauti skolininko pelne; d) mokėjimams iš skolinių reikalavimų, kuriuose nėra nuostatų dėl pagrindinės sumos apmokėjimo arba kai apmokėjimo terminas yra daugiau nei 50 metų nuo išdavimo datos. 2. Jei dėl ypatingų santykių tarp palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėtojo ir tikrojo savininko arba tarp jų abiejų ir kokio nors kito asmens palūkanų ar autorinio atlyginimo suma yra didesnė už sumą, dėl kurios mokėtojas ir tikrasis savininkas būtų susitarę, jei tokių santykių nebūtų, tai šios direktyvos nuostatos taikomos nebent tik pastarajai sumai. 4 straipsnis Sukčiavimas ir piktnaudžiavimas 1. Ši direktyva neužkerta kelio nacionalinių ar sutartyse įtvirtintų nuostatų, būtinų sukčiavimo ir piktnaudžiavimo prevencijai, taikymui. 2. Jei pagrindinis arba vienas iš pagrindinių sandorio motyvų yra mokesčių vengimas, jų nemokėjimas ar piktnaudžiavimas, valstybės narės gali panaikinti šios direktyvos suteiktas privilegijas arba atsisakyti ją taikyti. ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis 5 straipsnis Pereinamosios taisyklės  Bulgarijai , è1 Čekijai ç, Graikijai, Ispanijai, è1 Latvijai, Lietuvai, Lenkijai ç, ir Portugalijai ir Slovakijai

ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis 1. Graikijai, è1 Latvijai, Lenkijai ç ir Portugalijai leidžiama netaikyti  šios direktyvos  1 straipsnio nuostatų iki 2003 m. birželio 3 d. Tarybos dDirektyvos 2003/48/EB dėl palūkanų, gautų iš taupymo pajamų, apmokestinimo 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos taikymo datos. Per 8 metų pereinamąjį laikotarpį, skaičiuojant nuo pirmiau minėtos datos, mokesčio, taikomo palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėjimams kitos valstybės narės asocijuotai bendrovei arba valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinei buveinei, esančiai kitoje valstybėje narėje, tarifas negali viršyti 10 % per pirmus 4 metus ir 5 % per likusius 4 metus. ê2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) Lietuvai leidžiama netaikyti  šios direktyvos  1 straipsnio nuostatų iki Direktyvos 2003/48/EB 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos taikymo datos. Per 6 pereinamojo laikotarpio metus, skaičiuojant nuo pirmiau minėtos datos, mokesčio, taikomo autorinio atlyginimo mokėjimams kitos valstybės narės asocijuotai bendrovei arba valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinei buveinei, esančiai kitoje valstybėje narėje, tarifas negali viršyti 10 %. Per pirmuosius 4 iš 6 pereinamojo laikotarpio metų, mokesčio, taikomo palūkanų mokėjimams kitos valstybės narės asocijuotai bendrovei arba valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinei buveinei, esančiai kitoje valstybėje narėje, tarifas negali viršyti 10 %; o per likusius dvejus metus mokesčio už tokių palūkanų mokėjimus tarifas negali viršyti 5 %. ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) è1 Čekijai ir ç Ispanijai leidžiama tik autorinio atlyginimo mokėjimui netaikyti  šios direktyvos  1 straipsnio nuostatų iki Direktyvos 2003/48/EB 17 straipsnio 2 ir 3 dalyse nurodytos taikymo datos. Per 6 pereinamojo laikotarpio metus, skaičiuojant nuo pirmiau minėtos datos, mokesčio, taikomo autorinio atlyginimo mokėjimams kitos valstybės narės asocijuotai bendrovei arba valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinei buveinei, esančiai kitoje valstybėje narėje, tarifas negali viršyti 10 %. Slovakijai leidžiama tik autorinio atlyginimo mokėjimui netaikyti 1 straipsnio nuostatų dvejų metų pereinamuoju laikotarpiu, pradedant skaičiuoti nuo 2004 m. gegužės 1 d. ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) Bulgarijai leidžiama iki 2014 m. gruodžio 31 d. netaikyti 1 straipsnio nuostatų. Per šį pereinamąjį laikotarpį mokesčio, taikomo palūkanų ar autorinio atlyginimo mokėjimams kitos valstybės narės asocijuotai bendrovei arba valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinei buveinei, esančiai kitoje valstybėje narėje, dydis negali viršyti 10 % iki 2010 m. gruodžio 31 d. ir 5 % per likusius metus iki 2014 m. gruodžio 31 d.  Tačiau šių pareinamųjų taisyklių taikymas priklauso nuo to, ar, remiantis dvišalėmis sutartimis tarp  Bulgarijos,  è1 Čekijos ç, Graikijos, Ispanijos, è1 Latvijos, Lietuvos, Lenkijos ç ,  arba  Portugalijos ar Slovakijos ir kitų valstybių narių, nėra nuolat taikomi mažesni mokesčių tarifai nei nurodyti 1, 2 ir 3 pastraipose. Prieš šioje dalyje minimų pereinamųjų laikotarpių pabaigą, Taryba, gavusi Komisijos pasiūlymą, gali vienbalsiai nuspręsti pratęsti minėtuosius pereinamuosius laikotarpius. ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis 2. Kai valstybės narės bendrovė arba šioje valstybėje narėje esanti valstybės narės bendrovės nuolatinė buveinė:

–gauna palūkanas arba autorinį atlyginimą iš  Bulgarijos,  Graikijos, è1 Latvijos, Lietuvos, Lenkijos ç arba Portugalijos asocijuotos bendrovės, ê2003/49/EB è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) –gauna autorinį atlyginimą iš è1 Čekijos arba ç Ispanijos ar Slovakijos asocijuotos bendrovės, ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis –gauna palūkanas arba autorinį atlyginimą iš valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinės buveinės, esančios  Bulgarijoje,  Graikijoje, è1 Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ç arba Portugalijoje, arba ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) –gauna autorinį atlyginimą iš valstybės narės asocijuotos bendrovės nuolatinės buveinės, esančios è1 Čekijoje ç,  arba  Ispanijoje ar Slovakijoje, pirmoji valstybė narė leidžia atskaityti  Bulgarijoje,  è1 Čekijoje ç, Graikijoje, Ispanijoje, è1 Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ç ar Portugalijoje ar Slovakijoje pagal 1 dalį sumokėto toms pajamoms taikomo mokesčio sumą iš tas pajamas gavusios bendrovės ar nuolatinės buveinės pajamų mokesčio. ê2003/49/EB (pritaikytas) è1 2004/76/EB 1 str. 1 dalis (pritaikytas) 3. 2 dalyje nurodyta atskaitoma suma neturi viršyti mažesnės iš: a)  Bulgarijoje,  è1 Čekijoje ç, Graikijoje, Ispanijoje, è1 Latvijoje, Lietuvoje, Lenkijoje ç ar Portugalijoje ar Slovakijoje mokėtino mokesčio, taikomo šioms pajamoms, remiantis 1 dalimi, arba

ê2003/49/EB arba b) to prieš atskaitymą apskaičiuoto pajamų mokesčio, taikomo palūkanas ar autorinį atlyginimą gavusios bendrovės ar nuolatinės buveinės pajamoms, dalies, kuri yra priskiriama tiems mokėjimams pagal valstybės narės, kuriai bendrovė priklauso arba kurioje yra nuolatinė buveinė, vidaus teisę. ê2003/49/EB (pritaikytas) 6 straipsnis Įgyvendinimas  Perkėlimas į nacionalinę teisę  1. Valstybės narės priima reikalingus įstatymus ir kitus teisės aktus, kurieiais įsigaliojęusiais ne vėliau kaip iki 2004  2012  m. sausio 1 d., įgyvendinamos  1 straipsnio 1 ir 3 dalys, 2 straipsnio c ir d dalys ir I priedo A dalis  . Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai  Jos nedelsdamos pateikia Komisijai tų teisės aktų nuostatų tekstą bei tų nuostatų ir šios direktyvos atitikties lentelę  . Valstybės narės, priimdamos šias priemones  tas nuostatas  , daro jose nuorodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skelbiant. Nuorodos darymo metodus nustato valstybės narės. Jos taip pat įtraukia teiginį, kad galiojančiuose įstatymuose ir kituose teisės aktuose pateiktos nuorodos į direktyvas, kurias panaikina ši direktyva, laikomos nuorodomis į šią direktyvą. Nuorodos darymo tvarką ir teiginio formuluotę nustato valstybės narės.  ê2003/49/EB 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo srityje priimtų nacionalinės teisės aktų pagrindinių nuostatų tekstus ir lentelę, parodančią, kaip šios direktyvos nuostatos atitinka priimtus nacionalinius teisės aktus. ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas 7 straipsnis Peržiūra Iki 2006 m. gruodžio 31 d. ð 2016 m. gruodžio 31 d. ï Komisija pateikia Tarybai ataskaitą apie šios direktyvos ð ekonominį poveikį ï veikimą, ypač siekiant išplėsti jos veikimo sritį, apimant bendroves ir įmones nepaminėtas 3 straipsnyje ir priede.

ê2003/49/EB 8 straipsnis Atribojimas Ši direktyva neturi įtakos nacionalinių ar sutartyse įtvirtintų nuostatų, išeinančių už šios direktyvos nuostatų ribų ir siekiančių panaikinti ar sušvelninti dvigubą palūkanų ar autorinio atlyginimo apmokestinimą, taikymui. ònaujas 9 straipsnis Panaikinimas Direktyva 2003/49/EB su pakeitimais, padarytais II priedo A dalyje išvardytais teisės aktais, panaikinama nuo 2013 m. sausio 1 d., nedarant poveikio valstybių narių įsipareigojimams, susijusiems su II priedo B dalyje nustatytais direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę ir taikymo pradžios terminais. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę. ê2003/49/EB (pritaikytas) 10 straipsnis Įsigaliojimas Ši direktyva įsigalioja  dvidešimtą dieną po  jos paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną. ònaujas 1 straipsnio 1 ir 3 dalys, 2 straipsnio c ir d dalys ir I priedo A dalis įsigalioja nuo 2013 m. sausio 1 d. ê2003/49/EB

11 straipsnis Adresatai Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas ê2003/49/EB (pritaikytas) I PRIEDAS A DALIS BENDROVIŲ, KURIASIOMS APIMA TAIKOMA direktyvos 2 STRAIPSNIO c DALIS, SĄRAŠAS ònaujas 1)ðEuropos bendrovė arba Societas Europaea (SE), kaip nustatyta 2001 m. spalio 8 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2157/2001 dėl Europos bendrovės (SE) statuto ir 2001 m. spalio 8 d. Tarybos direktyvoje 2001/86/EB, papildančioje Europos bendrovės įstatus dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus; ï ònaujas 2)ðEuropos kooperatinė bendrovė (SCE), kaip nustatyta 2003 m. liepos 22 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1435/2003 dėl Europos kooperatinės bendrovės (SCE) statuto ir 2003 m. liepos 22 d. Tarybos direktyvoje 2003/72/EB, papildančioje Europos kooperacinės bendrovės statutą dėl darbuotojų dalyvavimo; ï ê 2003/49/EC ðnaujas

3a)bendrovės, pagal Belgijos įstatymus žinomos kaip„naamloze vennootschap/société anonyme“, „commanditaire vennootschap op aandelen/société en commandite par actions“, „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société privée à responsabilité limitée“, ð „coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid’/„société coopérative à responsabilité limitée“, „coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid“/„société coopérative à responsabilité illimitée“, „vennootschap onder firma“/„société en nom collectif“, „gewone commanditaire vennootschap“/„société en commandite simple“, valstybės įmonės, kurios pasirinko vieną iš pirmiau nurodytų teisinių formų, bei kitos bendrovės, įsteigtos pagal Belgijos įstatymus, kurios apmokestinamos Belgijos bendrovių pelno mokesčiu ï ir viešosios teisės subjektai, kurie veikia pagal privatinę teisę; ê2006/98/EB 1 str. ir priedo 9 p. b pap. ðnaujas 4aa)bendrovės, pagal Bulgarijos įstatymus žinomos kaip ‘събирателното дружество’, ‘командитното дружество’, ‘дружеството с ограничена отговорност’, ‘акционерното дружество’, ‘командитното дружество с акции’, ð ‘неперсонифицирано дружество’, ï ‘кооперации’, ‘кооперативни съюзи’, ‘държавни предприятия’, įsteigtos pagal Bulgarijos įstatymus ir vykdančios komercinę veiklą; ê2004/66/EB 1 str. ir priedas 5p)įmonės bendrovės, pagal Čekijos įstatymus žinomos kaip: „akciová společnost“, „společnost s ručením omezeným“, „veřejná obchodní společnost“, „komanditní společnost“, „družstvo“; ê2003/49/EB ðnaujas 6b)bendrovės, pagal Danijos įstatymus žinomos kaip „aktieselskab“ ir „anpartsselskab“ ð ir kitos bendrovės apmokestinamos pagal Bendrovių pelno mokesčio įstatymą tiek, kiek jų apmokestinamosios pajamos yra apskaičiuojamos ir apmokestinamos pagal bendrąsias pelno mokesčio teisės aktų normas, taikomas „aktieselskaber“ ï ; 7c)bendrovės, pagal Vokietijos įstatymus žinomos kaip „Aktiengesellschaft, Kommanditgesellschaft auf Aktien, Gesellschaft mit beschränkter Haftung“, and „bergrechtliche Gewerkschaft“ ð „Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit“, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft“, „Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts“ ir kitos bendrovės, įsteigtos pagal Vokietijos įstatymus ir apmokestinamos Vokietijos bendrovių pelno mokesčiu ï ; ê2004/66/EB 1 str. ir priedas 8q)Įmonės bendrovės, pagal Estijos teisę įstatymus vadinamos žinomos kaip: „täisühing“, „usaldusühing“, „osaühing“, „aktsiaselts“, „tulundusühistu“; ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas 9gh)bendrovės, ð įsteigtos arba veikiančios ï pagal Airijos teisę įstatymus, žinomos kaip „public companies limited by shares or by guarantee“, „private companies limited by shares or by guarantee“, įstaigos, įregistruotos pagal „the Industrial and Provident Societies Act“, „building societies“, įregistruotos pagal „the Building Societies Acts“ ð ir patikos bankai, kaip apibrėžta 1989 m. „the Trustee Savings Banks Act“ ï ;

ê2003/49/EB ðnaujas 10d)bendrovės, pagal Graikijos įstatymus žinomos kaip „ανώνυμη εταιρíα“, ð „εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)“· ir kitos bendrovės, įsteigtos pagal Graikijos įstatymus ir apmokestinamos Graikijos bendrovių pelno mokesčiu; ï; 11e)bendrovės, pagal Ispanijos įstatymus žinomos kaip „sociedad anónima“, „sociedad comanditaria por acciones“, „sociedad de responsabilidad limitada“, viešosios teisės subjektai, kurie veikia pagal privatinę teisę ð ir kiti vienetai, įsteigti pagal Ispanijos įstatymus ir apmokestinami Ispanijos bendrovių pelno mokesčiu („Impuesto sobre Sociedades“) ï ; f12)bendrovės, pagal Prancūzijos įstatymus žinomos kaip ‘société anonyme, société en commandite par actions, société à responsabilité limitée“ ð‘sociétés par actions simplifiées’, ‘sociétés d’assurances mutuelles’, ‘caisses d’épargne et de prévoyance’, ‘sociétés civiles’, kurios automatiškai apmokestinamos bendrovių pelno mokesčiu, ‘coopératives’, ‘unions de coopératives’, ï viešosios pramoninio bei komercinio pobūdžio įstaigos ir įmonės ðbei kitos bendrovės, įsteigtos pagal Prancūzijos įstatymus ir apmokestinamos Prancūzijos bendrovių pelno mokesčiu ï ; 13h)bendrovės, pagal Italijos įstatymus žinomos kaip „società per azioni“, „societa in accomandita per azioni“, „società a responsabilità limitata“, ð „società cooperative“, „società di mutua assicurazione“ ï ir viešosios bei privačios įmonės, užsiimančios pramonine ir komercine veikla; ê2004/66/EB 1 str. ir priedas 14r)Įmonės bendrovės, pagal Kipro teisę įstatymus vadinamos žinomos kaip įmonės bendrovės pagal Bendrovių įstatymą, viešieji juridiniai asmenys ir bet kuri kita organizacija, kuri yra laikoma įmone pagal pajamų mokesčio įstatymus; s15)įmonės bendrovės, pagal Latvijos teisę įstatymus vadinamos žinomos kaip „akciju sabiedrība“, „sabiedrība ar ierobežotu atbildību“; t16)pagal Lietuvos įstatymus įsteigtos įmonės bendrovės; ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas i17)bendrovės, pagal Liuksemburgo įstatymus žinomos kaip „société anonyme“, „société en commandite par actions“, ir „société à responsabilité limitée“, ð„société coopérative“, „société coopérative organisée comme une société anonyme“, „association d’assurances mutuelles“, „association d’épargne-pension“, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public“, ir kitos bendrovės, įsteigtos pagal Liuksemburgo įstatymus ir apmokestinamos Liuksemburgo bendrovių pelno mokesčiu ï; ê2004/66/EB 1 str. ir priedas u18)įmonės bendrovės, pagal Vengrijos teisę vadinamos įstatymus žinomos kaip: „közkereseti társaság“, „betéti társaság“, „közös vállalat“, „korlátolt felelősségű társaság“, „részvénytársaság“, „egyesülés“, „közhasznú társaság“, „szövetkezet“; v19)įmonės bendrovės, pagal Maltos įstatymus žinomos kaip teisę vadinamos: „Kumpaniji ta’ Responsabilita’ Limitata“, „Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet“;

ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas j20)bendrovės, pagal Olandijos įstatymus žinomos kaip „naamloze vennootschap“, ir „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid“ ð, „open commanditaire vennootschap“, „Coöperatie“, „onderlinge waarborgmaatschappij“, „fonds voor gemene rekening“, „vereniging op coöperatieve grondslag“, „vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt“, ir kitos bendrovės, įsteigtos pagal Olandijos įstatymus ir apmokestinamos Olandijos bendrovių pelno mokesčiu ï; k21)bendrovės, pagal Austrijos įstatymus žinomos kaip „Aktiengesellschaft“, ir „Gesellschaft mit beschränkter Haftung“, ð „Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit“, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften“, „Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts“, „Sparkassen“ ir kitos bendrovės, įsteigtos pagal Austrijos įstatymus ir apmokestinamos Austrijos bendrovių pelno mokesčiu; ï ê2004/66/EB 1 str. ir priedas ðnaujas w22)įmonės bendrovės, pagal Lenkijos teisę vadinamos įstatymus žinomos kaip: „spółka akcyjna“, „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością“ ð „spółdzielnia“, „przedsiębiorstwo państwowe“ ï; ê2003/49/EB l23)komercinės bendrovės arba civilinės komercinės formos bendrovės, kooperatyvai ir viešosios įmonės, įsteigtos pagal Portugalijos įstatymus; ê2006/98/EB 1 str. ir priedo 9 p. b pap. ab24)bendrovės, pagal Rumunijos įstatymus žinomos kaip „societăți pe acțiuni“, „societăți în comandită pe acțiuni“, „societăți cu răspundere limitată“; ê2004/66/EB 1 str. ir priedas 25)įmonės bendrovės, pagal Slovėnijos teisę vadinamos įstatymus žinomos kaip „delniška družba“, „komanditna delniška družba“, „komanditna družba“, „družba z omejeno odgovornostjo“, „družba z neomejeno odgovornostjo“; 26)įmonės bendrovės, pagal Slovakijos teisę vadinamos įstatymus žinomos kaip ‘akciová spoločnost’, ‘spoločnosť s ručením obmedzeným’, ‘komanditná spoločnost’, ‘verejná obchodná spoločnost’, ‘družstvo’;

ê2003/49/EB m27)bendrovės, pagal Suomijos įstatymus žinomos kaip „osakeyhtiö/aktiebolag, osuuskunta/andelslag, säästöpankki/sparbank“ ir „vakuutusyhtiö/försäkringsbolag“; ê2003/49/EB (pritaikytas) ðnaujas n28)bendrovės, pagal Švedijos įstatymus žinomos kaip „aktiebolag“, ir „försäkringsaktiebolag“, ð„ekonomiska föreningar“, „sparbanker“, „ömsesidiga försäkringsbolag“ ï; ê2003/49/EB o29)bendrovės, įsteigtos pagal Jungtinės Karalystės įstatymus. ê2003/49/EB (pritaikytas) B DALIS 2 STRAIPSNIO C DALYJE NURODYTŲ MOKESČIŲ SĄRAŠAS  ê2003/49/EB –„Impôt des sociétés/vennootschapsbelasting“ Belgijoje, ê2006/98/EB 1 str. ir priedo 9 p. a pap. –„корпоративен данък“ Bulgarijoje

ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„Daň z příjmů právnických osob“ Čekijoje, ê2003/49/EB –„selskabsskat“ Danijoje, –„Körperschaftsteuer“ Vokietijoje, ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„Tulumaks“ Estijoje, ê2003/49/EB –„corporation tax“ Airijoje, –„Φópος εισοδήματος νομικών προσώπων“ Graikijoje, –„impuesto sobre sociedades“ Ispanijoje, –„impôt sur les sociétés“ Prancūzijoje, –„imposta sul reddito delle persone giuridiche“ Italijoje, ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„φόρος εισοδήματος“ Kipre, –„uzņēmumu ienākuma nodoklis“ Latvijoje,

–„Pelno mokestis“ Lietuvoje, ê2003/49/EB –„impôt sur le revenu des collectivités“ Liuksemburge, ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„Társasági adó“ Vengrijoje, –„Taxxa fuq l-income“ Maltoje, ê2003/49/EB –„vennootschapsbelasting“ Nyderlanduose, –„Körperschaftsteuer“ Austrijoje, ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„Podatek dochodowy od osób prawnych“ Lenkijoje, ê2003/49/EB –„Imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas“ Portugalijoje, ê2006/98/EB 1 str. ir priedo 9 p. a pap.

–„impozit pe profit, impozitul pe veniturile obținute din România de nerezidenți“ Rumunijoje, ê2004/66/EB 1 str. ir priedas –„Davek od dobička pravnih oseb“ Slovėnijoje, –„Daň z príjmov právnických osôb“ Slovakijoje, ê2003/49/EB –„yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund“ Suomijoje, –„statlig inkomstskatt“ Švedijoje, –„corporation tax“ Jungtinėje Karalystėje.  II PRIEDAS A DALIS Panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai (nurodyta 9 straipsnyje) Tarybos direktyva 2003/49/EB (OL L 157, 2003 6 26, p. 49) Tarybos direktyva 2004/66/EB tik priedo V dalies 3 punktas