LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.11.2008 
SEK(2008) 2859 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS  
Lydimasis dokumentas 
Pasiūlymas 
TARYBOS DIREKTYVA 
kuria valstyb ės narės įpareigojamos išlaikyti privalom ąsias žalios naftos ir (arba) naftos 
produktų atsargas  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
   
{COM(2008) 775} 
{SEC(2008) 2858} 
 
LT 2   LT Poveikio vertinimas, kurio santrauka pateikiama, susij ęs su Komisijos darbo programos 
punktu 2008/TREN/001. Poveikio vertinimas atliktas rengiant teis ės akto pasi ūlymą dėl ES 
ekstremaliosioms situacijoms skirt ų naftos atsarg ų teisės aktų peržiūros.  
Poveikio vertinimas pagr įstas Komisijos atlikta analize, kuri ą papildė keletas strukt ūrinių 
konsultacij ų (Naftos tiekimo grup ė, Berlyno iškastinio kuro forumas), neoficialios 
konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis  ir oficialios viešosios konsultacijos. 
Bendrosios aplinkyb ės 
2007 m. kovo m ėn. Europos Vadov ų Taryba pabr ėžė poreikį didinti tiekimo patikimum ą 
visoje ES ir kiekvienoje valstyb ėje narėje atskirai, inter alia , kuriant veiksmingesnius 
reagavimo į krizę mechanizmus. Šiuo aspektu Europos Vadov ų Taryba akcentavo b ūtinybę 
peržiūrėti ES naftos atsarg ų mechanizmus, ypa č išskirdama disponavim ą nafta iškilus krizei ir 
pabrėždama, kad šiuos mechanizmus galima papildyti Tarptautin ės energijos agent ūros (IEA) 
krizės mechanizmu. 
Problemos analiz ė 
ES ekstremaliosioms situacijoms skirt ų naftos atsarg ų sudarymo ir naudojimo teisinis 
pagrindas pagr įstas taisykl ėmis, nustatytomis 7-ojo dešimtme čio pabaigoje ir 8-ojo 
dešimtme čio pradžioje. D ėl daugelio priežas čių, įskaitant vis didesn ę pasaulinę paklausą (o 
neišnaudotas gamybos paj ėgumas – ribotas), keliose (dažnai politiškai nestabiliose) šalyse 
sutelktą tiekimą, geopolitini ų konfliktų plitimą ir didėjantį gaivalini ų nelaimių skaičių, naftos 
tiekimo sutrikim ų rizika pastaraisiais meta is išaugo. Esamos pasaulin ės tendencijos, ES 
vidaus vystymasis (keli iš eil ės plėtros etapai, vidaus rinkos suk ūrimas, vietin ės gamybos 
mastų mažėjimas) – visi šie veiksniai skatina perži ūrėti esamus ES atsarg ų teisės aktus. 
Be to, esamos sistemos analiz ė atskleidė trūkumus, d ėl kurių sistema gali b ūti nepajėgi 
tinkamai veikti iš tikr ųjų sutrikus tiekimui. 
Šiuo metu valstyb ės narės gali savo nuoži ūra pasirinkti, kaip laikyti atsargas. Tod ėl ES yra 
įvairiausių sistemų ir taikoma įvairiausia praktika. Kyla abejoni ų, ar visos nacionalin ės 
sistemos gal ėtų užtikrinti, kad visos ekstremaliosioms situacijoms skirtos atsargos b ūtų 
prieinamos ir kad prireikus jomis b ūtų galima veiksmingai pasinaudoti. Pavyzdžiui, panašu, 
kad pagal kai kuriose valstyb ėse narėse taikom ą praktiką ekstremaliosioms situacijoms 
skirtoms atsargoms gali b ūti priskiriamos komercin ės veiklos vykdytoj ų veiklos atsargos. Kai 
kurios valstyb ės narės plačiai taiko įsipareigojim ų perleidimo (angl. „ticket“ ) praktiką – tai 
irgi gali kelti abejoni ų dėl atsargų prieinamumo. 
1974 m. įsteigta Tarptautin ė energijos agent ūra turi panaši ą sistemą. Nors vykdant ES ir IEA 
atsargų laikymo įsipareigojimus paprastai gali b ūti naudojamos tos pa čios atsargos, 
valstybėms narėms, kurios yra ir IEA nar ės, dėl skaičiavimo metodikos ir atskaitomyb ės 
skirtumų tenka daug administracinio darbo.  
ES trūksta koordinuotos intervencijos proced ūrų, todėl skubiai priimti sprendimus ir imtis 
veiksming ų priemoni ų, kurios ypa č svarbios iškilus krizei, praktiškai yra labai sud ėtinga. 
Esamuose teis ės aktuose n ėra aiškiai apibr ėžtos ES sistemos funkcijos IEA ir jos proced ūrų 
atžvilgiu. 
 
LT 3   LT Nors esamais teis ės aktais raginama kurti „s ąžiningą ir nediskriminacin ę“ atsargų laikymo 
tvarką, konkrečių nuostatų juose yra nedaug, tod ėl galimas skirting ų kategorij ų rinkos dalyvi ų 
konkurencijos iškraipymas.  
Galiausiai atsarg ų sudėtis gali neatitikti reali ų poreikių iškilus krizei. 
Dėl šių trūkumų sistemos veikla iškilus krizei gali neduoti pageidaujam ų rezultatų, todėl kiltų 
didelės ekonomin ės žalos pavojus.  
Esama sistema taip pat sudaro palankias s ąlygas „važin ėtis nemokamai“: valstyb ės narės, 
kurių sistemos galb ūt mažiau patikimos, gali tik ėtis sklandžiai veikian čias sistemas turin čių 
šalių pagalbos. Ta čiau tokia pad ėtis silpnina bendr ą ES pasirengim ą ekstremaliosioms 
situacijoms. 
Tikslai  
Bendras perži ūros politikos tikslas – toliau tobulinti sistem ą, optimizuojant valstybi ų narių 
administracinius įsipareigojimus. 
Reagavimo į ekstremali ąsias situacijas sistema turi b ūti geriau pritaikyta Europos S ąjungos 
poreikiams, susijusiems su jos paj ėgumu ir parengtimi veiksmingai bei koordinuotai reaguoti į 
galimus naftos tiekimo sutrikimus. Taip sistema turi mažinti arba bent jau švelninti neigiamus 
tiekimo sutrikimo padarinius ES ekonomikai ir visuomenei. 
Kartu reikia siekti kuo labiau supaprastinti reguliavimo aplink ą ir palengvinti valstyb ėms 
narėms bei pramonei tenkan čių prievolių vykdymą. 
Politikos galimyb ės 
Poveikio vertinime apsvarstytos  keturios politikos galimyb ės. Šios galimyb ės daugiausia 
susijusios su disponavimo atsargomis problema: 
• 0 politikos galimyb ė – nekeisti esamos politikos. 
• Pagal 1 politikos galimyb ę esama atsarg ų laikymo tvarka neb ūtų keičiama, tačiau būtų 
įvesta sustiprinta ekstremaliosioms situacijoms skirt ų atsargų prieinamumo ir reagavimo į 
ekstremali ąsias situacijas mechanizm ų viešoji kontrol ė. Tokia kontrol ė reiškia, kad 
Komisija arba jos įgalioti subjektai vykdyt ų ekstremaliosioms situacijoms skirt ų atsargų 
auditą ir patikrinimus, taip pat b ūtų nuolat perži ūrimos valstybi ų narių procedūros, skirtos 
ekstremaliosioms situacijoms. 
• Remiantis 2 politikos galimybe b ūtų reikalaujama, kad visos ekstremaliosioms situacijoms 
skirtos atsargos, kuri ų turi pakakti 90 dien ų, būtų valstybės nuosavyb ė ir jas valdyt ų 
agentūra, galbūt kontroliuojama ES lygi u. Šios atsargos tur ėtų būti atskirtos nuo 
komercini ų atsargų ir bent dalis j ų turėtų būti laikoma produkt ų pavidalu. 
• Pagal 3 politikos galimyb ę numatoma, kad privalom ą ekstremaliosioms situacijoms skirt ų 
atsargų dalį (tokią, kurios pakakt ų 30 dien ų) valstyb ės narės laikytų kaip specialias 
vyriausybei arba agent ūrai priklausan čias atsargas. Tokios atsargos tur ėtų būti laikomos 
produktų pavidalu, atsižvelgiant į šalyje paplitus į naftos ir jos produkt ų vartojimo pob ūdį. 
 
LT 4   LT Jeigu būtų išlaikytas pramon ės įmonių įsipareigojimas kaupti atsargas, įmonės turėtų teisę 
savo įsipareigojim ą perleisti vyriausybei arba agent ūrai. 
• Be to, pasirinkus 2 ir 3 galimybes, b ūtų įvesti tam tikri įsipareigojim ų perleidimo 
apribojimai. 
Kadangi kai kurios nustatytos problemos nesusijusios su pirmiau pamin ėtomis galimyb ėmis, 
minėtosios problemos sprendžiamos atskirai: 
• Reikia patikslinti ekstremaliosioms situacijoms skirtas proced ūras: IEA vykdant veiksmus, 
IEA šalims nar ėms turėtų būti leidžiama juose dalyvauti be aiškaus Komisijos sutikimo, o 
Komisija tur ėtų koordinuoti IEA nepriklausan čių valstybių narių indėlį. 
• Įsipareigojim ą laikyti atsargas si ūloma suderinti su atitinkamu IEA įsipareigojimu 
(remiantis grynuoju importu), nekei čiant įsipareigojimo valstyb ėms narėms, kurios 
perdirba daug naftos.  
• Atlikus kelet ą patikslinim ų, IEA ir Eurostato jau naudojamu m ėnesiniu naftos ir duj ų 
klausimynu (angl. MOS ) būtų galima pakeisti special ų klausimyn ą, kuris naudojamas 
ataskaitoms apie ekstremaliosioms situacijoms skirtas atsargas teikti. 
Poveikio analiz ė 
Atlikta išsami keturi ų politikos galimybi ų poveikio analiz ė ir sistemingai patikrintas poveikis: 
• pasirengimui ekstremaliosioms situacijoms, t. y. ES paj ėgumui susidoroti su galimu naftos 
tiekimo sutrikimu, 
• valstybių narių, pramon ės įmonių ir Komisijos finansin ėms ir administracin ėms 
prievolėms. 
Taip pat buvo tiriamas kitokio pob ūdžio poveikis (poveikis aplinkai, socialinis ir ekonominis 
poveikis). 
Analizuoti atskir ų galimybi ų poveikį buvo nelengva, nes valstybi ų narių atsargų laikymo 
sistemos iš esm ės skiriasi. Skirtingose valstyb ėse narėse poveikis neišvengiamai skirt ųsi visų 
pirma priklausomai nuo to, ar dabar atsa rgas daugiausia tvarko viešosios agent ūros arba 
vyriausyb ės, ar pramon ės įmonės. Panašu, kad įtakos poveikiui tur ėtų ir galimybi ų 
įgyvendinimo b ūdas, ypač kiek jis susij ęs su finansini ų prievolių dydžiu ir j ų pasidalijimu.  
Poveikio vertinimo rezultatus galima apibendrinti taip: 
Akivaizdu, kad pasirinkus 0 politikos galimyb ę (nekeisti esamos politikos) neatsirast ų 
papildom ų finansini ų arba administracini ų prievoli ų, tačiau veiksmingas bendras ES 
pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms neb ūtų užtikrintas. Išlikt ų visi esamos sistemos 
trūkumai, dėl kurių kyla rizika, kad ES neb ūtų pajėgi reaguoti į naftos tiekimo sutrikimus. Tai 
kelia susir ūpinimą, nes ateityje gali pasitaikyti dažnesni ų ir didesni ų tiekimo sutrikim ų. 
Atsižvelgiant į tai, kad ES gyvybiškai svarbus nuol atinis naftos ir naftos produkt ų tiekimas, 
tokie sutrikimai tur ėtų sunkių pasekmių. 
 
LT 5   LT Pasirinkus 1 politikos galimyb ę (tobulinti dabartin ės sistemos kontrol ės ir koordinavimo 
mechanizmus), visi esami tr ūkumai neb ūtų pašalinti, tod ėl ES neb ūtų įmanoma sukurti 
bendros patikimos sistemos.  
Audito, patikrinim ų ir peržiūrų išlaidos biudžetui tur ėtų nedidelę įtaką. Šalių peržiūros galėtų 
padėti skleisti ger ąją patirtį, dėl sustiprintos kontrol ės tikrai b ūtų lengviau nustatyti, kad 
prievolės nevykdomos, ta čiau esmin ės nepakankamo atsarg ų prieinamumo priežastys neb ūtų 
tiesiogiai šalinamos. Jei sutrikimas b ūtų didelis, vis dar b ūtų tikėtinas toks pats poveikis, kaip 
ir pasirinkus 0 galimyb ę. 
Pasirinkus 2 politikos galimyb ę (sukurti centralizuot ą ES sistem ą su privalomomis 
ekstremaliosioms situacijoms skirtomis atsargomis, kurios b ūtų valstybės arba viešoji 
nuosavyb ė) būtų užtikrinta, kad visos 90 dien ų specialios ekstremaliosioms situacijoms 
skirtos atsargos b ūtų valstybės nuosavyb ė ir jas valdyt ų agentūra, kuri galb ūt būtų 
kontroliuojama ES lygiu, ir  kad šios atsargos b ūtų atskirtos nuo komercini ų atsargų. 
Susiklosčius ekstremaliajai situacijai, toki ų atsargų tikrai būtų turima, ta čiau akivaizdu, kad 
būtų prarasti kai kurie privalumai, susij ę su atsarg ų maišymu (savaime vyksta atsarg ų 
apyvarta, atsargos prieinamesn ės vartotojams). 
Nebeliktų esamos nacionalini ų sistemų įvairovės, todėl nebebūtų galimyb ės „važinėtis 
nemokamai“. Be to, pasirinkus ši ą galimybę būtų lengviau steb ėti turimas ir naudojamas 
atsargas.  
Šiandien tik dviejose valstyb ėse narėse visos ekstremaliosioms situacijoms skirtos atsargos 
yra vyriausyb ės nuosavyb ė. Todėl pasirinkus ši ą galimybę reikėtų iš esmės pakeisti daugumos 
valstybių narių dabartines atsarg ų laikymo sistemas, o tai susij ę su didel ėmis viešosiomis 
išlaidomis – 55 mlrd. EUR (skai čiuojant 2008 m. spalio m ėn. antrosios pus ės rinkos 
kainomis). Sprendžiant iš patirties, įgytos per ankstesnius sutrikimus, tokios išlaidos gali 
nepasiteisinti ir sukelti abejoni ų dėl proporcingumo ir subsidiarumo. 
Pasirinkus 3 politikos galimyb ę (pasinaudojus perži ūrėta esamos sistemos versija sukaupti 
tam tikrą kiekį specialių ekstremaliosioms situacijoms skirt ų ES atsarg ų), sutrikus tiekimui, 
neabejotinai b ūtų turima papildom ų specialių atsargų. Siūlomo 30 dien ų skirto atsarg ų kiekio 
užtektų įveikti tokio masto sutrikimams, koki ų pasitaikydavo anks čiau. Valstyb ės narės galėtų 
pakankamai laisvai pasirinkti, kaip vykdyti likusi ą įsipareigojimo laikyti atsargas dal į, 
deramai atsižvelgdamos į savo geografin ę padėtį, naftos perdirbimo paj ėgumus ir kitus 
specifinius veiksnius. 
Dauguma valstybi ų narių neblogai pasirengusios vykdyti reikalavimus, kurie b ūtų keliami 
pasirinkus ši ą galimyb ę. Tačiau penkioms valstyb ėms narėms, kurios šiandien visiškai 
pasikliauja privalomosiomis pramon ės atsargomis, tekt ų atlikti didel į darbą – jos tur ėtų 
sukaupti 12,5 mln. ton ų atsargų, kurios tur ėtų būti vyriausyb ės (agentūros) nuosavyb ė. Įsigyti 
šių atsargų kainuotų apie 5 mlrd. EUR (skai čiuojant 2008 m. spalio m ėn. antrosios pus ės 
rinkos kainomis). Ta čiau jos neb ūtinai turėtų pirkti atsargas; finansini ų prievolių dydis 
priklausyt ų nuo pasirinktos praktin ės tvarkos. Vertinant einam ąsias atsarg ų laikymo išlaidas, 
iš valstybi ų narių atsargų laikymo išlaid ų tyrimo matyti, kad atsarg ų laikymas gal ėtų būti 
pigesnis, jei jas laikyt ų vyriausyb ė (agentūra), o ne pramon ė. 
Pagal šią galimybę, sutrikus tiekimui b ūtų suteikta pakankama apsauga, ta čiau šios galimyb ės 
įgyvendinimo išlaidos pirmiausiai tekt ų keletui valstybi ų narių. 
 
LT 6   LT Pasirinkus 0 ir 1 galimyb ę, esamų konkurencijos iškraipym ų problema neb ūtų sprendžiama. 
Pagal 2 galimyb ę visiškai atsisakius privalom ųjų pramonės atsargų, būtų lengviau pašalinti 
galimus skirting ų kategorij ų rinkos dalyvi ų konkurencijos iškraipymus. Pasirinkus 3 
galimybę, įmonės turėtų teisę perduoti savo įsipareigojim ą vyriausybei arba agent ūrai. Todėl 
rinkos dalyvi ų diskriminacijos galimyb ė žymiai sumaž ėtų. Visų pirma, paprastai ir 
ekonominiu poži ūriu veiksmingai savo įsipareigojimus gal ėtų vykdyti mažesn ės įmonės, 
kurios neturi pakankamai atsarg ų laikymo galimybi ų.  
Socialinis poveikis priklauso nuo to, ka ip, pasirinkus konkre čią galimybę, būtų pajėgiama 
reaguoti į sutrikimus. Jeigu ekstremaliosioms situacijoms skirt ų naftos atsarg ų sistema 
nepadėtų sušvelninti neigiam ų ekonomini ų padarinių (pvz., dideli ų energijos kain ų), dėl to 
tikriausiai ypa č nukentėtų pažeidžiamiausi visuomen ės sluoksniai.  
Poveikis aplinkai gali atsi rasti, jeigu pagal tam tikr ą politikos galimyb ę būtų reikalaujama 
pastatyti naujus atsarg ų laikymo įrenginius. Kadangi pagal joki ą galimyb ę nenumatyta 
esminių bendro įsipareigojimo poky čių, jokių papildom ų atsargų laikymo įrenginių iš 
principo nereik ėtų. Tačiau atsisakius ekstremaliosioms situacijoms skirt ų atsargų ir 
komercini ų atsargų maišymo praktikos, kaip si ūloma pagal 2 ir 3 galimyb ę (specialios 
atsargos), kai kuriose valstyb ėse narėse gali prireikti pastatyti naujus įrenginius. 
Siūlomi kriz ės valdymo, skai čiavimo ir atskaitomyb ės pakeitimai nesusij ę su keturiomis 
galimybėmis, todėl jų poveikis įvertintas atskirai. 
Priėmusi siūlomas kriz ės valdymo taisykles ir proced ūras, ES gal ėtų geriau prisid ėti prie IEA 
veiksmų, išvengdama v ėlavimo ir sumaišties, kaip yra pasitaik ę anksčiau, taip pat paj ėgdama 
koordinuoti ir telkti IEA nepriklausan čių valstybių narių veiksmus. 
Dėl geresnio suderinimo su tarptautiniu mastu pripažintomis IEA taisykl ėmis ne tik sumaž ėtų 
administracinio darbo (bent IEA šalims nar ėms), bet ir b ūtų galima geriau panaudoti ES 
atsargas siekiant geresnio IEA veiksm ų poveikio. 
Pradėjus naudoti MOS klausimyn ą kaip pagrindin ę atskaitomyb ės priemon ę, sumažėtų 
administracinio darbo ir b ūtų sukurtas bendras su IEA pasirengimo ekstremaliosioms 
situacijoms vertinimo pagrindas. Ta čiau šį klausimyn ą tikriausiai reik ėtų šiek tiek patikslinti, 
kad jis visiškai atitikt ų atnaujintas ES taisykles ir kad duomenys galiot ų vykdant galimas 
pažeidimo nagrin ėjimo proced ūras. Taip pat reikia ištirti, ar galima sutrumpinti delsimo 
pateikti ataskaitas laik ą, siekiant laiku gauti duomenis apie ekstremaliosioms situacijoms 
skirtas atsargas (pvz., naudojantis JODI klausimynu). 
Poveikio vertinime nebuvo tiriamas galimo savaitin ės atskaitomyb ės apie komercines atsargas 
įvedimo poveikis. Jis bus analizuojamas  atskirai, kai bus parengtas išsami ų tokios 
atskaitomyb ės įgyvendinimo nuostat ų projektas. 
Išvada  
Kadangi pasirinkus 1 galimyb ę esamos sistemos tr ūkumai neb ūtų tiesiogiai šalinami, 
nesitikima iš esm ės pagerinti disponavim ą ekstremaliosioms situacijoms skirtomis 
atsargomis. Pasirinkus 2 galimyb ę, pasirengimas ekstremaliosioms situacijoms b ūtų gerokai 
patobulintas, ta čiau išlaidas b ūtų sunku pagr įsti. Atsižvelgiant į naudos ir išlaid ų pusiausvyr ą, 
3 galimyb ė atrodo pati tinkamiausia, ypa č jeigu ji b ūtų papildyta praktin ėmis nuostatomis d ėl 
patikrinim ų (audito, perži ūrų). Tačiau reikia atsižvelgti į neproporcing ą įgyvendinimo išlaid ų 
 
LT 7   LT poveikį, dėl kurio keletui valstybi ų narių, kurios patirt ų didžiausi ą poveikį, ši galimyb ė gali 
būti ne itin priimtina politiniu poži ūriu. 
 
LT 8   LT  0 galimyb ė – nekeisti 
esamos politikos  1 galimyb ė – 
kontrolės 
stiprinimas  2 galimyb ė – 
centralizuota sistema  3 galimyb ė – specialios atsargos, skirtos 30 dien ų 
90 dienų 
Bendras įsipareigojimas  90 dienų 90 dienų 90 dienų 
Ne mažiau kaip 30 d.  Likusi dalis  
Skaičiavimo pagrindas  Suvartojimas  Grynasis importas  
Atsargų savininkas  Nėra konkre čios taisykl ės Nėra konkre čios 
taisyklės Vyriausyb ė  Vyriausyb ė ir (arba) 
agentūra Nėra konkre čios taisykl ės 
Atsargų laikymo 
valdymas  Nėra konkre čios taisykl ės Nėra konkre čios 
taisyklės Vyriausyb ė arba 
agentūra Agentūra arba speciali 
vyriausyb ės kontrolė Nėra konkre čios taisykl ės 
Maišymas su 
komercin ėmis atsargomis  Nedraudžiama  Leidžiama  Draudžiama  Draudžiama  Leidžiama  
Įsipareigojim ų 
perleidimas  Be apribojimo  Be apribojimo  Ribotas  Ribotas   Tarpininkaujama (per 
agentūrą) 
Privalomoji dalis 
produktų pavidalu  Ne Ne Taip Taip Ne 
Reguliarus auditas ir 
peržiūros Ne Taip Ne Ne Ne 
Ataskaitų teikimas  Kas mėnesį, pildomas 
specialus klausimynas  Kas mėnesį, pildomas MOS ir (arba) JODI  
Krizės valdymas  Konsultacija Naftos 
tiekimo grup ėje IEA ekstremaliosioms situacijoms skirt ų strategijų papildymas, skaidr ūs atsargų naudojimo mechanizmai, 
didesnis Naftos tiekimo grup ės vaidmuo kriz ės valdyme  
1 lentelė. Politikos galimybi ų santrauka
 
LT 9   LT Kriterijai  0 galimyb ė – nekeisti 
esamos politikos  1 galimyb ė – kontrol ės 
stiprinimas  2 galimyb ė – centralizuota 
sistema  3 galimyb ė – specialios atsargos, 
skirtos 30 dien ų 
Poveikis pasirengimui 
ekstremaliosioms 
situacijoms ir 
disponavimui 
atsargomis  Abejojama, ar kai kuriomis 
atsargų laikymo 
sistemomis b ūtų užtikrintas 
disponavimas atsargomis  Tikimasi, kad įvykdžius 
pažeidimo nagrin ėjimo 
procedūras disponavimas 
atsargomis pager ėtų, tačiau kitos 
problemos likt ų neišspręstos Susiklosčius ekstremaliajai 
situacijai, visos valstyb ės narės 
turėtų reikiamą kiekį 
ekstremaliosioms situacijoms 
skirtų atsargų („šviežios naftos“ 
pavidalu)  Specialios ekstremaliosioms 
situacijos skirtos atsargos, kuri ų 
pakaktų tokio masto sutrikimams, 
kokių pasitaikydavo anks čiau, 
įveikti  
Finansinė prievolė Be pakeitim ų Tam tikros papildomos išlaidos 
Komisijai (valstyb ėms narėms – 
tik tuo atveju, jeigu atlikus 
patikrinim ą ir (arba) audit ą būtų 
nustatyta, kad jos nevykdo 
prievolės) Didelės papildomos išlaidos 
daugumai vyriausybi ų, o 
pramonės įmonių prievolės 
panaikinamos  Papildomos išlaidos maždaug 
pusės valstybi ų narių vyriausyb ėms 
ir (arba) agent ūroms, o pramon ės 
prievolės sumažinamos  
Administracin ė 
prievolė Be pakeitim ų Komisijai administracinio darbo 
padaugėja (peržiūros, 
patikrinimai ir (arba) auditas)  Daugumai vyriausybi ų prievolė 
padidinama, o pramonei tenkanti 
prievolė panaikinama  Kai kurioms vyriausyb ėms (kurios 
turėtų įsteigti atsarg ų tvarkymo 
agentūras) prievol ė padidinama  
Ekonominis poveikis  Galimi konkurencijos 
iškraipymai  Galimi konkurencijos 
iškraipymai  Visiškai pašalinama rinkos 
dalyvių diskriminacijos galimyb ė Konkurencijos iškraipymai 
sumažinami  
Socialinis poveikis  Didesnė socialinės įtampos 
rizika  Mažesnė socialinės įtampos 
rizika  Mažesnė socialinės įtampos rizika Mažesnė socialinės įtampos rizika  
Poveikis aplinkai  Jokio poveikio  Jokio poveikio  Gali prireikti papildom ų atsargų 
laikymo įrenginių Gali prireikti papildom ų atsargų 
laikymo įrenginių 
2 lentelė. Galimybi ų poveikio palyginimas