LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 161/35

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyriaus nuomonė dėl darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai (nuomonė savo iniciatyva)

2013/C 161/06

Pranešėjas Wolfgang GREIF

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas, vadovaudamasis Darbo tvarkos taisyklių 29 straipsnio 2 dalimi, 2012 m. liepos 12 d. nusprendė parengti nuomonę savo iniciatyva dėl

Darbuotojų, kaip svarbiausių gero įmonių valdymo Europoje dalyvių, vaidmens ir dalyvavimo. Tinkami krizės įveikimo sprendimai

(Nuomonė savo iniciatyva).

Užimtumo, socialinių reikalų ir pilietybės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto parengiamąjį darbą šiuo klausimu, 2013 m. vasario 26 d. priėmė savo nuomonę.

488-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2013 m. kovo 20–21 d. (kovo 20 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 85 nariams balsavus už, 3 – prieš ir 8 susilaikius.

1. Santrauka

1.1 Finansų krizė jau pasiekė ir įmones. Norint ją įveikti taip, kad būtų atsižvelgta į visų suinteresuotųjų subjektų grupių – investuotojų, darbdavių, darbuotojų, regionų – interesus (taikant įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiantį požiūrį), būtinos bendros pastangos ir bendri tikslai (pavyzdžiui, ilgalaikio įmonės vystymosi), pasitikėjimu grįstas socialinis dialogas ir pozityvus požiūris. EESRK norėtų paskatinti ieškoti naujų būdų sprendžiant nurodytus klausimus, kartu apsvarstant galimybes, susijusias su ES įmonių valdymo sistema.

1.2 EESRK įsitikinęs, kad „geras“, o tuo pačiu ir „tvarus“ įmonių valdymas turi būti kuriamas pasitelkiant vidaus rinkoje išbandytas ir patikrintas teisines struktūras ir darbuotojų dalyvavimo praktiką, pagrįstą darbuotojų informavimu, konsultavimusi su jais ir, atitinkamais atvejais, jų dalyvavimu priimant sprendimus.

1.3 Tvarumas turi būti grindžiamas ekonominio veiksmingumo derinimu su socialiniais ir ekologiniais tikslais. Reikia, kad įmonė būtų suvokiama kaip institucija, kurioje įvairūs suinteresuotieji subjektai bendradarbiauja ir kurioje visi dalyviai bendrai siekia ilgalaikės verslo perspektyvos, ekonominio konkurencingumo ir socialinės pusiausvyros ir orientuoja savo veiklą į tai. EESRK šiuo tikslu pradeda dialogą apie tvarios įmonės valdymo koncepciją. Be kitų aspektų, tai apima ir būtinybę gerbti darbuotojų nuomonę priimant sprendimus įmonėje.

1.4 Taikant šią koncepciją galima sėkmingai valdyti įmones, jei valdymas grindžiamas sąžiningų santykių tarp darbuotojų, valdybos ir įmonės savininkų principu, taip visiems suinteresuotiesiems subjektams užtikrinant galimybę tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio bei nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Jau dabar egzistuoja nemažai instrumentų, užtikrinančių privalomą darbuotojų atstovų dalyvavimą nacionaliniu ir Europos lygmeniu, kuriais derėtų veiksmingai naudotis. Įrodyta, kad taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo pasekmes įmonėje, ypač krizės laikotarpiu.

1.5 EESRK nuomone, tam, kad praktikoje būtų įdiegtas ir įtvirtintas šis principas, Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką ir nesikišdami į nacionalines kompetencijos sritis, turėtų sukurti atitinkamų paskatų ir tobulinti tam reikalingą Europos teisinę bazę. Atsižvelgdamas į tai, EESRK siūlo europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą įgyvendinti nacionalinėje teisėje ir geriau ją suformuluoti Europos teisėje.

1.6 Taigi darbuotojų galimybės dalyvauti priimant sprendimus apie strateginius įmonės ketinimus turėtų tapti neatsiejama Europos bendrovių teisės dalimi. Artimiausioje ateityje Europos Komisija ketina šią teisę toliau plėtoti. Be to, remiantis jau taikomais standartais, ES teisės aktuose reikėtų apjungti ir apibendrinti darbuotojų dalyvavimą reglamentuojančias nuostatas ir visų pirma suderinti informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo sąvokas.

1.7 Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams. Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis.

2. Įžanga

2.1 Pateiktoje nuomonėje EESRK siekia parodyti, kaip įmonės ir investuotojai kartu su savo darbuotojais gali priimti darnius ir tvarius sprendimus, skirtus finansų ir ekonomikos krizei įveikti ir klimato kaitos problemai spręsti. Nuomonėje taip pat nurodoma, kokių visuomeninių ir teisinių sąlygų šiems subjektams reikia ir kokiose srityse šiuo tikslu gali prireikti patobulinti Europos teisinę sistemą, atsižvelgiant į padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu.

2.2 Į ilgalaikį vystymą orientuotas įmonės valdymas remiasi teisiškai užtikrintu ir pasitikėjimu grindžiamu įmonės valdybos ir darbuotojų dialogu. EESRK nuomone, politinis susitarimas šiuo klausimu tarp vyriausybių, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės yra giliai įtvirtintas Europos integracijos istorijoje. Privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje – tai įtvirtinta ir daugelyje Europos direktyvų – yra neatsiejamas visuomeniškai atsakingos ekonominės veiklos elementas. Europos įmonėse ir bendrovėse veikia tūkstančiai suinteresuotųjų subjektų, o beveik 1 000 Europos įmonių tarybų veikloje dalyvauja apie 17 000 suinteresuotųjų subjektų – tai rodo, kad šis dalyvavimu pagrįstas įmonių valdymo principas yra taikomas praktikoje.

2.3 Šį politinį susitarimą atspindi įvairūs skirtingais istorijos laikotarpiais priimti Europos teisės šaltiniai. Pagal ES teisės aktus, darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ne tik nacionaliniu lygmeniu, įskaitant ir MVĮ sektorių (1) – bet ir tarpvalstybiniu lygmeniu (2), kur darbuotojai taip pat naudojasi galimybe dalyvauti priimant sprendimus įmonėje – tai įprastas dalykas Europos bendrovėse (EB) ir kooperacinėse bendrovėse (3). Darbuotojų informavimas ir konsultavimasis su jais privalomas ir pagal daugelį kitų ES direktyvų (4), įskaitant ir darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritį bei pagal Europos įmonių teisę. ES Pagrindinių teisių chartijos 27 straipsnyje įtvirtinta asmens pagrindinė teisė gauti informaciją ir teisė į konsultavimąsi yra teisiškai privaloma Bendrijos pirminės teisės dalis. Todėl akivaizdu, kad privalomas darbuotojų dalyvavimas ekonominėje veikloje priskirtinas prie pagrindinių Europos demokratijos teisinės bazės elementų.

2.4 Ne tik ekonominės naudos labui, bet ir visų pirma siekiant užtikrinti visuomeninę sanglaudą Europoje, reikia sustiprinti šį esamą ir ekonominėje kasdienybėje veiksmingą išteklių, kad būtų galima įveikti dabartinę krizę. Nes įmonės, dirbančios ne tik savo investuotojų naudai, tačiau turinčios prisidėti ir prie visuomenės gerovės kūrimo, šiuo metu veikia mažiau užtikrintomis sąlygomis nei anksčiau: — Atsižvelgiant į poreikį konkuruoti pasaulinėje rinkoje, pridėtinės vertės kūrimo grandinės tapo labiau transnacionalinėmis. Dėl šios priežasties įmonių valdymas tapo sudėtingesnis. Restruktūrizavimo arba įmonių perkėlimo atvejais su tuo susijusiems asmenims, ypač darbuotojams, tampa vis sunkiau suvokti, kas vyksta. — Įmones finansuojantys finansiniai investuotojai pirmiausia siekia trumpalaikio pelno ir riboja įmonės ilgalaikio vystymosi perspektyvą. Tai nepaprastai apsunkina pasitikėjimu grindžiamus santykius įmonėje su jos darbuotojais. — Norint pasiekti plataus užmojo klimato tikslų reikalingos inovacijos ir visiškai nauji produktai ir paslaugos. Daugeliu atvejų tai reikalauja radikalių struktūrinių pokyčių, kurie sukuria didelę įtampą juos patiriantiems darbuotojams ir įmonėms ir kelia jiems naujus darbo iššūkius. — Remiantis Europos įmonių ir finansų rinkų teise, įmonės šiandien vis labiau nevaržomai juda Europoje kirsdamos vidines jos sienas. Todėl nacionalinės darbuotojų dalyvavimo valdyboje teisės ir pasitikėjimu paremtas bendradarbiavimas gali būti ignoruojami, jei jie savo ruožtu neįgaus tarpvalstybinio pobūdžio.

2.5 Visi šie faktai tik pabrėžia, kad reikia užkirstų kelią įmonių vertybių nepaisymui siekiant trumpalaikių tikslų. Todėl būtina nurodyti būdus, kaip Europos politika galėtų pakeisti vyraujančią vienpusišką tendenciją įtvirtinti tik akcininkams naudingą skaidrumą įmonėse ir suformuoti platesnį supratimą apie „įmonę kaip tvarią bendrovę“, kuris sudarytų sąlygas ilgalaikiam įmonės vystymuisi (5).

2.6 Krizių valdymas, ilgalaikė perspektyva, geras įmonių valdymas, gebėjimas diegti naujoves ir pasitikėjimu grindžiamas darbdavių ir darbuotojų bendradarbiavimas, paremtas privalomo dalyvavimo priimant sprendimus teisėmis, yra vienos ir tos pačios Europos ateičiai skirtos koncepcijos elementai. EESRK rekomenduoja įdiegti ir sutvirtinti „tvarios bendrovės“ koncepciją, kaip naują Europos politikos modelį. Taip būtų sudarytos sąlygos nauų teisės aktų priėmimui bei ekonominių ir politinių priemonių kūrimui, kad būtų sustiprinta praktinę veiklą vykdančių subjektų motyvacija ir nustatytos tvaraus įmonių valdymo gairės. Būtina susitarti dėl įvairių „tvarios bendrovės“ elementų. Konkretus jų įgyvendinimas turi atitikti padėtį įmonėje. Įgyvendinant praktikoje, kiekvienoje šalyje ši padėtis bus skirtinga.

3. „Tvarios bendrovės“ modelis

3.1 Taikant „tvarios bendrovės“ (6) (angl. sustainable company) modelį, yra įmanoma Europos politikos reikalavimus paversti integruotu įmonės valdymo metodu, kuriame ekonominio veiksmingumo tikslai nuoseklioje koncepcijoje derinami su socialiniais ir ekonominiais tikslais. Tvari bendrovė grindžiama idėja, kad įmonės yra „socialinės organizacijos“, kuriose būtina gerbti darbuotojų nuomonę. Tokiu būdu įmonėje priimamus sprendimus gali numatyti abi šalys, taip pat ir klientai. Tokios įmonės yra atsparesnės įsikišimui iš išorės, kai siekiama vien trumpalaikio pelno.

3.2 Tvarią bendrovę apibūdina šie pagrindiniai elementai (7): 1) Koncepcija remiasi įvairius suinteresuotuosius subjektus įtraukiančiu požiūriu: įmonės savininkai dirba kartu su kitais svarbiais subjektais, pavyzdžiui, darbuotojais, arba regionų, kuriuose įmonė vykdo veiklą, subjektais. 2) Darbuotojai ir valdyba bendromis pastangomis apibrėžia įmonės tikslus ir jų įgyvendinimo būdus, nebandydami pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus. Šiame darbe jie gali naudotis įvairiomis egzistuojančiomis darbuotojų dalyvavimo formomis, kurios pasiteisino praktikoje. 3) Įmonės valdymas yra orientuotas į ilgalaikę perspektyvą. Įmonės tikslų apibūdinimas yra suderintas su tvarumo tikslais. 4) Siekdami tvaraus bendrovės valdymo vadovai turi turėti visapusišką informaciją apie įmonę. Atskaitomybės sistemos reikalavimai privalo apimti įvairius tvaraus įmonės valdymo aspektus (8). 5) Vadybininkų ir vadovų atlyginimas turi būti susietas su pastangomis sėkmingai įgyvendinti tvarumo tikslus. Tai apima ir socialines priemones, pavyzdžiui, susijusias su darbo saugos ir sveikatos apsaugos sritimis, profesiniu ir tęstiniu mokymu arba lygiomis galimybėmis. 6) Tvariai bendrovei reikalingi tokie investuotojai, kuriuos labiau domina į ilgalaikį pelną orientuoti tikslai.

3.3 Tvari bendrovė sėkmingai veikti gali tik taikydama tam tikrą valdymo metodą: „sąžiningų santykių“ principą. Visiems suinteresuotiesiems subjektams (vadovams, darbuotojų atstovams, investuotojams ir susijusiems regionams) sudaroma galimybė tikslingai ir laikantis į problemų sprendimą orientuoto požiūrio ir nebandant pažeisti vadovų teisės priimti sprendimus, kartu spręsti su permainomis įmonėje susijusius klausimus. Taikant tokį požiūrį, galima geriau numatyti ir įveikti restruktūrizavimo padarinius, ypač krizės laikotarpiu.

3.4 Įmonių pardavimo ir perėmimų atvejais ši „sąžiningų santykių“ koncepcija remiasi privalomais suinteresuotųjų šalių susitarimais dėl ilgalaikės verslo perspektyvos, taip pat socialiniu matmeniu, kad būtų kiek įmanoma išsaugota įmonės darbo aplinka ir darbo vietos. Ypač tarpvalstybinio įmonių arba įmonių dalių pirkimo ir pardavimo atvejais ir vykdant restruktūrizaciją, reikia remtis šiais pagrindiniais punktais: — parengti aiškią ilgalaikę įmonės valdymo ir pramoninę strategiją; — užtikrinti konkrečias garantijas dėl investicijų, įmonės darbo aplinkos ir darbo vietų išsaugojimo; — restruktūrizavimo atveju apsvarstyti visas atleidimo iš darbo alternatyvas; — užtikrinti jau pasiektų socialinių laimėjimų ir kolektyvinių sutarčių išsaugojimą; — užtikrinti galimybę patikrinti, ar susitarimai ir įsipareigojimai iš tikrųjų įgyvendinti.

3.5 Tvarios bendrovės kūrimas yra neatsiejamas nuo privalomo darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, atitinkamais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmeniu. Su tuo susijusi patirtis parodė, kad šalims, turinčioms tvirtas darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teises ir veiksmingus socialinių partnerių santykius, pavyko geriau įveikti pastarąją krizę nei kitoms šalims. Kad būtų galima jomis sėkmingai naudotis siekiant ilgalaikio įmonės vystymosi, reikia, kad Europos politikos formuotojai, atsižvelgdami į savo įgaliojimus kuriant vidaus rinką, įmonių valdymo srityje sukurtų atitinkamas paskatas ir numatytų teisines prievoles.

4. Reikalingi veiksmai Europos lygmeniu – politinės rekomendacijos

4.1 Teisinės sistemos tobulinimas vadovaujantis tvaraus įmonių valdymo koncepcija

4.1.1 Europoje turi apsimokėti dirbti, investuoti ir vykdyti verslą. Tvarios bendrovės koncepcija yra tam tinkamas sprendimas. Įgyvendinant šią koncepciją ekonominių, socialinių ir ekologinių tikslų siekiama tuo pačiu ilgalaikiu pagrindu. Tokia įmonė valdoma laikantis „sąžiningų santykių“ principo, pagal kurį pokyčiai laikomi visų jėgų reikalaujančiais ir vertingais uždaviniais, o socialinių pasiekimų ir darbuotojų teisių svarba nekelia jokių abejonių.

4.1.2 EESRK yra įsitikinęs, kad Europos politikos formuotojai toliau turi stiprinti svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimo pagrindą, ir palankiai vertintų naujas Europos Komisijos iniciatyvas, kurių tikslas būtų, atsižvelgiant į Europoje jau užtikrintus darbuotojų dalyvavimo standartus, pritaikyti darbuotojų ir jų atstovų dalyvavimo priimant sprendimus teises prie esamų sąlygų vidaus rinkoje ir jas stiprinti. Tai apima ir teisėkūros iniciatyvas, reikalingas norint patobulinti praktinio naujai apibrėžtos koncepcijos įgyvendinimo pagrindines sąlygas.

4.1.3 Įmonės, kurioje sąžiningų santykių principas yra įprastas dalykas, gali ypač gerai numatyti ir įveikti struktūrinių pokyčių pasekmes. Todėl ekonomiškai taip pat prasminga stiprinti darbuotojų vaidmenį rengiantis pokyčiams ir juos įveikiant. Šiuo tikslu reikia patobulinti Europos teisės sistemą. Vadovaujantis strategijos „Europa 2020“ tvarumo strategija, tokiomis priemonėmis būtų stiprinamas svarbiausių versle dalyvaujančių grupių bendravimas ir tai labai prisidėtų prie demokratijos Europoje stiprinimo ir Europos ekonomikos konkurencingumo sėkmės.

4.2 Europos darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus teisių apibendrinimas ir įgyvendinimas

4.2.1 Siekiant gerinti įsisteigimo laisvę ir įmonių judumą vidaus rinkoje, nuolat tobulinama Europos įmonių teisė. Europos lygmeniu sukuriama vis daugiau įmonių valdymo taisyklių. EESRK mano, kad būtina raginti Europos politikus Europoje galiojančiuose įstatymuose visiems svarbiems verslo dalyviams – įmonėms, investuotojams ir darbuotojams – užtikrinti tas pačias veiklos galimybes nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu (9). Negalima, kad Europos Komisijos pažadėtas Europos direktyvų dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo būklės įvertinimas taptų pretekstu nesiimti esminių politinių iniciatyvų. Šiuo atžvilgiu EESRK pritaria Europos Parlamentui, kad reikalingos naujos politinės pastangos, kurių tikslas stiprinti darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus darbo vietoje ir įmonėje galimybes tarpvalstybiniu mastu.

4.2.2 Atsižvelgdamas į tai, EESRK mano, jog svarbu nacionaliniuose teisės aktuose įgyvendinti ir ES teisėje geriau suformuluoti europinę pagrindinę teisę į darbuotojų dalyvavimą, visų pirma ES teisės aktuose apibendrinti taisykles dėl privalomo darbuotojų dalyvavimo remiantis jau pasiekta pažanga (10). — Europos Parlamentas neseniai užsakė tyrimą, kuriame rekomenduojama ES Informavimo ir konsultavimo pagrindų direktyvą (2002/14/EB) papildyti tokiu darbuotojų atstovų dalyvavimu įmonių valdyboje. — Šiuo metu galiojančios direktyvos dėl darbuotojų dalyvavimo įmonių perdavimo atvejais (11), dėl informavimo ir konsultavimosi normų (12), dėl Europos darbo tarybų įsteigimo (13) ir dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus Europos bendrovėse ir Europos kooperacinėse bendrovėse (14) buvo priimtos skirtingu metu. EESRK ragina rimtai apsvarstyti, kokiu mastu galima būtų, šių aktų pagrindu parengus vieną suvestinę Europos pagrindų direktyvą, geriau suderinti bent jau informavimo ir konsultavimosi, bei, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtis.

4.2.3 Tokios priemonės padėtų patobulinti Europos teisės sistemą. Europoje taptų paprasčiau investuoti, gaminti ir dirbti. Todėl EESRK labai palankiai vertina šiuos pasiūlymus ir tikisi, kad Europos institucijos nedelsdamos imsis aktyvių veiksmų įgyvendinti šiuos pasiūlymus. — Tokiu būdu esamos privalomos darbuotojų dalyvavimo teisės būtų bendrai taikomos ir būsimuose teisės aktuose, ir jas būtų būtina įgyvendinti nacionalinėje teisėje (15). Tai užtikrintų didesnį teisinį tikrumą įmonėms. — Taip būtų pasiekta ir esminių pokyčių siekiant didesnio derėjimo su Bendrijos teisės aktais. Darbuotojų dalyvavimo principas atsispindi daugelyje ES direktyvų. Jos buvo priimtos skirtingu laiku ir jose darbuotojų informavimo, konsultavimosi su jais ir, tam tikrais atvejais, darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus, sąvokų apibrėžtys skiriasi.

4.2.4 EESRK pasisako už tai, kad, atsižvelgiant į skirtingą susijusių klausimų pobūdį, būtų suvienodintos įvairių ES teisės aktuų nuostatos, reglamentuojančios darbuotojų dalyvavimą. Priimant sprendimą dėl šių teisių turinio, reikia vadovautis šiais teisės aktais: persvarstyta Direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos (visų pirma dėl informavimo ir konsultavimosi sąvokų bei struktūrinių pokyčių) ir Pagrindų direktyva 2002/14/EB dėl darbuotojų dalyvavimo Europos bendrovėje (dėl darbuotojų dalyvavimo valdyboje priimant sprendimus).

4.2.5 EESRK nuomone, visų šių priemonių atveju, Europos teisės aktai turi užtikrinti ir stiprinti esamas nacionalines darbuotojų dalyvavimo teises ir egzistuojančias Europos nuostatas. Tai visų pirma taikoma darbuotojų dalyvavimui valdyboje priimant sprendimus. Tačiau turint omeny padėties ir taisyklių įvairovę nacionaliniu lygmeniu, nepatartina ir būtų žalinga reikalauti taikyti vieną europinį darbuotojų dalyvavimo modelį. — Būtina užtikrinti, kad dėl Europos teisės, kuri reglamentuoja registruotosios įmonės buveinės perkėlimą į kitą valstybę arba įmonių susijungimus bei nustato Europos bendrovių formas, nebūtų pradėta vengti dalyvauti priimant sprendimus valdybos lygmeniu. — Yra akivaizdžių priežasčių bendrai pradėti taikyti privalomą darbuotojų dalyvavimą, kaip standartinį Europos įmonės teisės elementą, tačiau reikėtų gerbti nacionalinės bendrovių teisės įvairovę.

4.3 Būtiniausių restruktūrizavimo standartų sukūrimas

4.3.1 Atsižvelgiant į vis intensyviau vykdomą restruktūrizavimą (16) ir vis agresyvesnę įmonių finansavimo aplinką, EESRK mano, kad nacionaliniu ir Europos lygmeniu reikia novatoriškų būdų, kurie, viena vertus, būtų Europos atvirumo ir patrauklumo investuotojams išraiška, ir, kita vertus, kaip pabrėžiama Komiteto nuomonėje dėl žaliosios knygos „Restruktūrizacijos ir pokyčių numatymas“, padėtų parengti įmones ir darbuotojus laukiantiems naujiems iššūkiams užtikrinant kuo mažesnes neigiamas socialines pokyčių pasekmes ir kuo geresnes sėkmingo restruktūrizavimo perspektyvas (17).

4.3.2 Finansų krizė parodė, jog reikalingas naujas požiūris, kad įmonėse prioritetas būtų teikiamas ilgalaikiam vertės kūrimui, o ne pelno siekiui trumpuoju laikotarpiu. Kad politinis atsakas į restruktūrizavimo keliamus iššūkius būtų veiksmingas, reikalingas kompleksinis metodas įtraukiant daugiau politikos sričių (pavyzdžiui, švietimą, inovacijas ir pramonės politiką). Žinoma, reikia atsižvelgti ir į darbuotojų interesus, kai jiems poveikį daro įmonės priimami sprendimai. Tvarios įmonės koncepcija yra grindžiama ilgalaike perspektyva ir tai yra atsakas, kurį galima įgyvendinti praktikoje, į Europos politikų ir įmonių raginimą remti kuriamą „tvarų augimą“.

4.3.3 EESRK nuomone, numatyti pokyčius galima tik sukūrus abipusio pasitikėjimo aplinką ir nuosekliai dalyvaujant tiek socialiniams partneriams, tiek ir organizuotai pilietinei visuomenei (18). Tai reiškia, kad darbuotojai turi galėti dalyvauti dar prieš priimant įmonių sprendimus ir, pasinaudodami savo informavimo ir konsultavimosi teisėmis, prisidėti veiksmingai sprendžiant problemas vietoje. (19) Be to, 2009 m. Europos įmonių tarybų direktyvoje taip pat suteikiama savalaikio dalyvavimo galimybė sprendžiant tarptautinius reikalus.

4.3.4 Jau gana ilgai Europos lygmeniu vyksta diskusijos dėl deramo elgesio restruktūrizavimo procese, kuriose aktyviai dalyvauja Komisija, Europos socialiniai partneriai, Europos Parlamentas ir EESRK.

4.3.5 Preliminariai naują šių diskusijų etapą žymi 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento priimta rezoliucija. Didžioji dauguma ragina nustatyti teisinę sistemą ir būtiniausius standartus vykdant restruktūrizaciją, kad būtų galima sumažinti socialines ir ekonomines išlaidas ir skatinti pasirengimą pokyčiams (20). Tam bus reikalingi įsipareigojimai strateginiam planui parengti ir prevenciniams veiksmams imtis ugdymo ir mokymo srityje, taip pat priemonės, kuriomis siekiama išsaugoti darbo vietas ir darbo jėgą vykstant restruktūrizacijai, ir nuostatos, skatinančios restruktūrizacijos atveju įmones imtis bendrų prevencinių veiksmų su regioninėmis įstaigomis (visų pirma, valdžios institucijomis ir darbo biržomis) ir vietinėmis tiekimo grandinėmis.

2013 m. kovo 20 d., Briuselis Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkas Staffan NILSSON

(1) Direktyva 2002/14/EB.

(2) Direktyva 2009/38/EB dėl Europos darbo tarybos.

(3) Direktyva 2001/86/EB ir Direktyva 2003/72/EB (Dėl darbuotojų dalyvavimo priimant sprendimus Europos bendrovėje ir Europos kooperacinėje bendrovėje).

(4) Be kitų, Direktyva 77/187 EEB (kolektyviniai atleidimai iš darbo) ir Direktyva 2001/23 EB (įmonės perdavimas).

(5) Taip pat žr. už vidaus rinką ir paslaugas atsakingo Europos Komisijos nario Michel Barnier įžanginę kalbą 11-oje Europos įmonių valdymo konferencijoje: „Privalome riboti kenksmingų trumpalaikių sprendimų tendencijas. Geras įmonių valdymas gali padėti siekiant šio tikslo“ (2011 m. lapkričio 15 d., Varšuva).

(6) Vitols, Sigurt / Norbert Kluge (2011): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance. Briuselis, ETUI.

(7) Plg. Vitols, S. (2011): „What is the Sustainable Company?“, Vitols, S. ir N. Kluge (eds): The Sustainable Company: a new approach to corporate governance. Briuselis, p. 15–37.

(8) Plataus užmojo pavyzdžiu galėtų būti 2011 m. Wolkswagen AG tvarumo ataskaita; http://www.volkswagen.de/de/Volkswagen/nachhaltigkeit.html.

(9) Plg. Europos Parlamentas (2012): 2012 m. birželio 14 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos bendrovių teisės ateities.

(10) Taip pat žr. EP 2012/2061.

(11) Direktyva 2001/23/EB.

(12) Direktyva 2002/14/EB.

(13) Direktyva 2009/38/EB.

(14) Direktyva 2001/86/EB ir Direktyva 2003/72/EB.

(15) Žr. taip pat tyrimą „Bendrovės stebėtojų tarybos ir valdybos santykiai. Nacionalinės sistemos ir siūlomos ES lygmens priemonės, kuriomis siekiama didinti teisinį veiksmingumą“. (Europos Parlamentas (2012) PE 462.454), http://www.europarl.europa.eu/committees/en/juri/studiesdownload.html?languageDocument=EN&file=75509.

(16) Eurofound 2012 m., Europos restruktūrizacijos stebėjimo centro (ERM) ataskaita: Darbo rinkos, darbo sąlygos ir pasitenkinimas gyvenimu po restruktūrizacijos.

(17) 2012 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo, (OL C 299, 2012 10 4), 1.3 punktas.

(18) 2012 m. liepos 11 d. EESRK nuomonė dėl restruktūrizacijos ir pokyčių numatymo, ((OL C 299, 2012 10 4), 1.3 punktas.

(19) 2003 m. spalio 16 d. priimtos Europos socialinių partnerių gairės dėl pokyčių valdymo ir jų socialinių pasekmių,

http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=2750&langId=en.

(20) 2013 m. sausio 15 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo, P7_TA-PROV(2013)005,