Agentūra taip pat padeda Graikijai per bendras operacijas „Lanksti operatyvinė veikla“ (angl. Flexible Operational Activities) ir „Ryšių punktai“ (angl. Focal Points) sienų kontrolės veiklos srityje: šiuo metu prie Graikijos sausumos sienų su Turkija, Albanija ir buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija, taip pat į atitinkamas skrydžių operacijas iš viso išsiųsti 53 pareigūnai ir jiems padėti skirti 2 furgonai su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, 14 patrulinių automobilių, viena kinologų komanda ir 3 pažangiosios į judesius reaguojančios kameros. Vykdant operatyvinę veiklą Šiaurės Graikijoje stiprinamas sienų stebėjimas ir užkertamas kelias neteisėtam antriniam judėjimui, taip dar labiau sugriežtinant ES atsaką į problemas, susijusias su Vakarų Balkanų maršrutu.

Šioje ataskaitoje vertinama nuo 2017 m. gegužės mėn. pradžios padaryta pažanga šioje srityje. Atsižvelgiant į pasiektą įgyvendinimo pažangą, joje pabrėžiami svarbiausi veiksmai, kuriuos Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (toliau – Agentūra), Komisija ir valstybės narės turi atlikti per artimiausius mėnesius.

Veiksminga Europos Sąjungos išorės sienų apsauga yra būtina, kad tinkamai veiktų Šengeno erdvė be vidaus sienų kontrolės ir būtų įgyvendinama Europos migracijos darbotvarkė. Bendrai investuodamos ir įsipareigodamos užtikrinti, kad Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgos kuo greičiau pradėtų veikti visu pajėgumu, valstybės narės praktiškai parodo, kad yra pasiryžusios dalytis atsakomybę ir solidariai ginti bendrus interesus. Į tai atsižvelgdama Komisija reguliariai teikia Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų veiksmingumo didinimo ataskaitas.

Savo ankstesnėje ataskaitoje Komisija nurodė, kad labai svarbu parengti išsamią Agentūros nuosavų pajėgumų plėtojimo strategiją. Kaip paaiškinta toje ataskaitoje, nuo 2017 m. Agentūra turi 10 mln. EUR lėšų per metus (40 mln. EUR visu 2017–2020 m. laikotarpiu) nuosavai įrangai, visų pirma smulkiems ir vidutinio dydžio ištekliams įsigyti. 2017 m. birželio 13–14 d. Agentūra pateiks savo valdančiajai tarybai šios išsamios strategijos projektą, kuriame bus atsižvelgta į įvairias galimybes (t. y. pirkimą, nuomą, išperkamąją nuomą, ilgalaikį dislokavimą) ir į tai, kaip reikėtų toliau eksploatuoti tuos išteklius po jų įsigijimo.

127 pareigūnai šiuo metu yra išsiųsti į valstybes nares, kad padėtų valdyti sienas Vakarų Balkanų regione. Svarbiausios pajėgos dislokuojamos per bendras operacijas „Lanksti veikla“ prie Kroatijos ir Vengrijos sausumos sienų su Serbija, taip pat „Ryšių punktai“ bei „Koordinavimo punktai“ prie atitinkamų sausumos sienų. Joms padėti skirtos 9 kinologų komandos, 4 transporto priemonės su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, 31 patrulinis automobilis, vienas širdies plakimo detektorius, 10 CO₂ detektorių ir 12 pažangiųjų į judesius reaguojančių kamerų.

Agentūra toliau padeda Bulgarijai kontroliuoti sausumos sienas, taip pat siekiant užkirsti kelią neteisėtam antriniam judėjimui. Jos parama teikiama per bendras operacijas „Lanksti operatyvinė veikla“ ir „Ryšių punktai“ prie Bulgarijos sausumos sienų su Turkija ir Serbija, taip pat atitinkamas skrydžių operacijas. Šiuo metu yra išsiųsti 166 pareigūnai ir papildomai skirta 12 kinologų komandų, 6 transporto priemonės su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, 50 patrulinių automobilių, 6 CO2 detektoriai, 39 pažangiosios į judesius reaguojančios kameros ir vienas sraigtasparnis.

Ø2017 m. gegužės 25 d. – birželio 21 d.: 1 pareigūnas (veiklos poreikiai: (22 pareigūnai) prie Rumunijos ir Serbijos sienos;

Ø2017 m. birželio 21 d. – liepos 19 d.: nėra likusių spragų;

Ø2017 m. liepos 19 d. – rugpjūčio 16 d.: 1 pareigūnas (veiklos poreikiai: 22 pareigūnai) prie Rumunijos ir Serbijos sienos, vienas širdies plakimo detektorius (100 proc. veiklos poreikių) prie Kroatijos ir Serbijos sienos;

Ø2017 m. rugpjūčio 16 d. – rugsėjo 13 d.: vienas širdies plakimo detektorius (100 proc. veiklos poreikių) prie Kroatijos ir Serbijos sienos.

3.ĮGYVENDINANT VEIKSMUS PRIORITETINĖSE SRITYSE PADARYTA PAŽANGA

3.1. Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros greitojo reagavimo pajėgumų didinimas, įskaitant privalomą išteklių telkimą

Greitojo reagavimo rezervas

Nors ir patvirtintas visiškas daugiau kaip 1 500 sienos apsaugos pareigūnų ir kitų pareigūnų prieinamumas, pasiekti visišką greitojo reagavimo rezervo parengtį pagal reglamentą vis dar trukdo dvi problemos.

1) Sienos apsaugos pareigūnų skyrimas

Reikalavimas skirti sienos apsaugos pareigūnus yra aiškiai suformuluotas reglamento 20 straipsnio 4 dalyje. Agentūrai svarbu žinoti pareigūnų vardus ir pavardes, kad galėtų užtikrinti jų rezervo kokybę, tikrindama, ar paskirtieji sienos apsaugos pareigūnai atitinka nustatytus profilius, ir užtikrindama, kad jie būtų tinkamai parengti dalyvauti operatyvinėje veikloje. Nuo paskutinės ataskaitos paskelbimo dar keturios Šengeno valstybės pateikė ekspertų pavardes, taip pasiekdamos ar net viršydamos atitinkamus savo įnašus, kurių dydis numatytas Europos sienų ir pakrančių apsaugos pajėgų reglamento 1 priede. Tačiau tai padarė iš viso tik dešimt Šengeno valstybių (Belgija, Čekija, Estija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Prancūzija, Rumunija, Suomija, Šveicarija ir iš dalies Vokietija).

Po įvairių diskusijų, per kurias siekta praktiškai išspręsti šią problemą, Agentūra turėtų savo valdančiosios tarybos 2017 m. birželio 13–14 d. posėdyje pateikti koncepcijos dokumentą, kuriame būtų išdėstytos įvairios galimybės skirti ekspertus į greitojo reagavimo rezervą. Be to, Komisija dar kartą paragins valstybes nares baigti skirti visus savo ekspertus, kad Agentūra galėtų įsitikinti, jog jie atitinka nustatytus profilius, ir, jei reikės, organizuoti jų mokymą.

2) Profilių suderinimas

Nuo paskutinės ataskaitos paskelbimo Agentūra surengė dvišalius susitikimus su valstybėmis narėmis siekdama užtikrinti, kad kiekvieno profilio ekspertų, kuriuos įsipareigojo skirti valstybės narės, skaičius atitiktų ribas, kurios nustatytos atitinkamu valdančiosios tarybos įgyvendinimo sprendimu. Tačiau Agentūra iki šiol laukia valstybių narių galutinių atsakymų. Paskirta 137 sienos apsaugos pareigūnais ir keliais kitų profilių pareigūnais per daug, tačiau trūksta 167 registravimo bei pirštų atspaudų ėmimo ekspertų ir 38 patikros ekspertų. Be to, Prancūzija dar nepateikė galutinės informacijos apie savo 25 pareigūnus.

Dėl nepakankamo profilių suderinimo yra dar svarbiau baigti skirti visus pavienius ekspertus, kad Agentūra galėtų patikrinti, ar jie atitinka reikiamus profilius, ir kartu įsitikinti, kad yra pasiektos bendros kiekvieno profilio pareigūnų skaičiaus ribos, dėl kurių susitarė valdančioji taryba.

Greitojo reagavimo įrangos rezervas

Kaip išdėstyta ankstesnėse ataskaitose, Agentūra Bendrų išteklių tinklo 2017 m. balandžio 25–26 d. susitikime dar kartą paprašė valstybių narių prisiimti papildomų įsipareigojimų. Tačiau iki 2017 m. gegužės mėn. pabaigos nebuvo prisiimta naujų papildomų įsipareigojimų skirti pakrantės patrulinių valčių, jūrų patrulinių laivų ir transporto priemonių su šiluminio vaizdo perdavimo įranga, taigi tebėra nemažų spragų.

Į šį rezervą išteklius toliau skiria tik 14 valstybių narių (Austrija, Bulgarija, Čekija, Kroatija, Italija, Latvija, Lenkija, Nyderlandai, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Suomija, Vengrija ir Vokietija).

Tolesni veiksmai

Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra turėtų: