[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.7.2009 KOM(2009) 384 galutinis 2009/0107 (AVC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Dėl dabartinės finansinės ir ekonominės krizės Europos Sąjungai kilo nemenkų sunkumų. Todėl 2008 m. gruodžio 11 ir 12 d. posėdžiuose Europos Vadovų Taryba susitarė dėl Europos ekonomikos atkūrimo plano (EEAP), kuriuo numatoma inicijuoti prioritetinius veiksmus, padėsiančius Europos šalių ekonomikai sparčiau prisitaikyti prie esamų sunkumų. Nors jau imtasi nemažai svarbių priemonių neigiamiems krizės padariniams sušvelninti tiek Bendrijos, tiek nacionaliniu lygmeniu, įskaitant Sanglaudos politiką reglamentuojančių Bendrijos teisės aktų pakeitimus, tikrasis finansinės krizės poveikis realiajai ekonomikai ir darbo rinkai labiau pasireiškė tik dabar. Birželio 3 d. Komisija paskelbė komunikatą „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, kuriame siūlomos papildomos priemonės, skirtos skatinti darbo vietų kūrimą ir mažinti krizės poveikį užimtumui. Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja ir verčia imtis tolesnių veiksmų jai mažinti – geriau panaudoti Bendrijos finansavimą, mobilizuoti visus turimus fondus ir skatinti jų veiklą, siekiant įveikti krizę, visų pirma pasinaudojant Europos socialiniu fondu (ESF) greito ekonomikos atkūrimo priemonėms įgyvendinti, kaip numatyta minėtame komunikate. Dabartinės krizės sąlygomis itin svarbu užtikrinti sklandų sanglaudos programų įgyvendinimą, nes jos yra veiksmingiausia ir tinkamiausia priemonė realiajai ekonomikai remti. Sanglaudos politika, pagal kurią 2007–2013 m. laikotarpiui numatyti 347 mlrd. EUR vertės bendri finansiniai ištekliai, turi didelės įtakos biudžeto stabilumui ir valstybės investicijoms Europos Sąjungos valstybės narėse ir regionuose. Patirtis rodo, kad daugiau pastangų turėtų būti skiriama Bendrijos finansavimo valdymui siekiant paspartinti finansavimo skyrimą labiausiai ekonominio nuosmukio paveiktiems paramos gavėjams. Gruodžio mėn. Europos Vadovų Taryba pritarė pasiūlymams paprastinti iš Sanglaudos fondo (SF) ir struktūrinių fondų finansuojamų programų procedūras ir spartinti šių programų įgyvendinimą. Todėl į šį pasiūlymą įtraukti tolesni su paprastinimu susiję veiksmai siekiant bendro tikslo – spartinti bendrai finansuojamas investicijas valstybėse narėse ir regionuose ir didinti finansavimo poveikį ekonomikai apskritai. - Bendrosios aplinkybės Dabartinė krizė turi didelio poveikio realiajai ekonomikai – bankai patiria sunkumų, griežtėja paskolų politika, o tai gali sumažinti namų ūkių vartojimą, verslo investicijas, paramą inovacijoms, technologijų ir pramonės plėtrai ir turėti neigiamo poveikio BVP bei užimtumui. Krizė taip pat turi neigiamo poveikio valstybių narių biudžetams, ypač didelės įtakos turi vienas iš veiksnių – toliau aptariamas didėjantis nedarbas. Kita vertus, asmenų, turinčių teisę gauti išmokas, skaičiaus didėjimas gali savaime sumažinti biudžeto išteklius. Tuo pačiu metu poreikis įgyvendinti aktyvias darbo rinkos priemones, kad žmonės neprarastų darbo ar galėtų į jį grįžti, tampa dar aktualesnis. Dėl bendrų biudžeto apribojimų valstybių narių viešojo finansavimo šaltiniai gali patirti didelių pinigų srautų problemų įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones. Dėl to šias priemones piliečių nenaudai gali būti vėluojama įgyvendinti, kai jų vis labiau reikia. Remiantis naujausiomis Komisijos ekonomikos prognozėmis, Europos Sąjungos ekonomikos augimas turėtų gerokai sulėtėti ir nukristi iki 1,4 % 2008 m. (t. y. iki pusės 2007 m. lygio), iki 0,2 % 2009 m. ir 1,1 % 2010 m. Tokios prastos ekonominės perspektyvos greičiausiai paveiks ir viešuosius finansus. Jei politika nesikeis, biudžeto deficitas gali padidėti nuo 1 % BVP 2007 m. iki 2,6 % BVP 2010 m. Tačiau dėl neaiškumo, susijusio su neatidėliotinų priemonių, kurių jau ėmėsi valstybių narių vyriausybės, poveikiu biudžetui, sudėtinga patikimai prognozuoti viešuosius finansus, ypač skolas. Todėl Komisija stengiasi dalyvauti prasidėjusiose Europos Sąjungos diskusijose ir diskusijose su tarptautiniais partneriais, kuriose ieškoma geriausių priemonių dabartinei finansinei krizei įveikti ir jos socialiniams ir ekonominiams padariniams švelninti. Visų pirma pagal ekonomikos atkūrimo planą 2008 m. gruodžio mėn. Komisija pasiūlė tam tikrus teisės aktų pakeitimus sanglaudos politikos įgyvendinimo taisyklėms paprastinti ir išankstiniam Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) programų finansavimui (išankstiniai mokėjimai) didinti. Dėl papildomų išankstinių mokėjimų 2009 m. suteikta skubi 6,25 mlrd. EUR finansinė parama investicijoms iš anksto finansuoti pagal kiekvienai valstybei narei 2007–2013 m. laikotarpiui sutartą finansinį paketą. Dėl šio pakeitimo bendra išankstinių mokėjimų suma 2009 m. padidėjo iki 11,25 mlrd. EUR. 2009 m. gegužės mėn. Taryba priėmė Komisijos pasiūlymą ir visi išankstiniai mokėjimai jau išmokėti valstybėms narėms. Komisija ne kartą ragino valstybes nares pervesti papildomus išankstinius mokėjimus su projekto valdymu susijusioms institucijoms, kad pirmiausia būtų padengtos sanglaudos projektų išlaidos. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Dėl dabartinių rimtų krizės padarinių Europos ekonomikai galimo ekonomikos augimo tempas vidutinės trukmės laikotarpiu lėtėja, o realus augimas 2009 ir 2010 m. bus daug mažesnis. Pagal naujausias turimas prognozes kelių valstybių ekonomika patiria nuosmukį. Tokios prastos ekonominės perspektyvos turi labai neigiamų padarinių valstybių narių viešiesiems finansams. Todėl ir sanglaudos politikos įgyvendinimas laikantis esminių sąlygų, pagal kurias be struktūrinių fondų lėšų taip pat bendrai finansuojama iš valstybių lėšų, gali būti gerokai sutrikdytas. Be to, iš naujausių 2009 m. pradžios duomenų matyti, kad ES darbo rinkoms dabartinis ekonomikos nuosmukis turi didesnį poveikį nei numatyta – tam tikruose sektoriuose bendrovės iš esmės mažina darbuotojų skaičių, o verslininkų ir vartotojų pasitikėjimas ir toliau krenta. Darbo neturi daugiau kaip 20 mln. europiečių, tai yra 4 mln. daugiau nei prieš metus, be to, bedarbių skaičius toliau didėja. Siekiant toliau spartinti programų įgyvendinimą ir padėti įveikti minėtus sunkumus, siūloma papildoma priemonė dabartinei nacionalinių finansinių išteklių naštai mažinti ir suteikti visas įmanomas galimybes pasinaudoti Bendrijos finansavimu, visų pirma skirtu krizei įveikti būtiniems veiksmams, kuriuo labiausiai pasinaudotų darbo neturintys arba jo netekti galintys Europos piliečiai. Dėl šios priemonės reikės iš dalies keisti Tarybos reglamento Nr. 1083/2006 nuostatas dėl sanglaudos politiką reglamentuojančių bendrųjų nuostatų, taip pat, kaip siūloma Komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, laikinai pakeisti iš Europos socialinio fondo bendrai finansuojamoms programoms skirtų tarpinių mokėjimų skaičiavimo metodus. Tam reikės valstybėms narėms, kuriose kyla didelių su pinigų srautais susijusių sunkumų finansuojant krizei įveikti skirtas darbo rinkos priemones ir kurios gali gauti paramą iš ESF, laikinai suteikti galimybę prašyti, kad Komisija kompensuotų 100 % išlaidų 2009 ir 2010 m., kad šiuo laikotarpiu jos galėtų nutraukti nacionalinį bendrąjį finansavimą. Tuo siekiama, kad ESF kuo geriau atliktų minėtame komunikate jam skirtą svarbų uždavinį įgyvendinant aktyvias darbo rinkos priemones, kaip antai mokymai esant sutrumpinto darbo laiko tvarkai, restruktūrizavimo numatymas ir valdymas, įgūdžių gerinimas ir kokybiškos praktikos galimybės jaunimui iki 2010 m. pabaigos. Šis pasiūlymas pateikiamas kartu su paprastinimo priemonėmis, kuriomis taip pat numatoma iš dalies keisti Tarybos reglamentą. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. 2. Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Siūlomos priemonės, visų pirma susijusios su paprastinimu, aptartos konkrečios 2008 m. veiklą pradėjusios darbo grupės, į kurią įtrauktos valstybių narių suinteresuotosios šalys, diskusijose. Europos Parlamentas ir Europos Audito Rūmai taip pat ne kartą yra išreiškę norą paprastinti su fondais susijusius reglamentus. - Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Nepriklausomo tyrimo neprireikė. - Poveikio analizė Šiuo pasiūlymu papildomi reglamentuojamieji ir nereglamentuojamieji pakeitimai, kuriais siekiama skatinti sanglaudos programų įgyvendinimą vietoje. Pasiūlymu bendrai iš ESF finansuojamas veiksmų programas įgyvendinančioms valstybėms narėms suteikti galimybę prašyti, kad tam tikrą laikotarpį (iki 2010 m. pabaigos) tarpinių mokėjimų paraiškose nurodytos išlaidos būtų kompensuojamos 100 %, o ne taikoma veiksmų programoje nustatyta kompensavimo norma, bus užtikrinama, kad visos 2009 ir 2010 m. patvirtintos išlaidos galėtų būti grąžinamos ir būtų išvengta nacionalinių biudžetų lėšų stygiaus, visapusiškai atsižvelgiant į šalies bendrojo finansavimo įsipareigojimus per programų įgyvendinimo laikotarpį. Taigi išlaidos bus kompensuojamos 100 % remiantis faktiniu įgyvendinimu vietoje 2009 ir 2010 m. Dėl laikino kompensavimo normos padidėjimo finansinė programa, dėl kurios susitarta 2005 m. gruodžio mėn. Tarybos posėdyje, nesikeis. Tolesnis sanglaudos politiką reglamentuojančių taisyklių paprastinimas ir tikslinimas turės neginčijamai teigiamą poveikį programos įgyvendinimo spartai, nes visų pirma nacionalinės, regioninės ir vietos valdžios institucijos galės naudotis aiškesnėmis ir mažiau biurokratiškomis taisyklėmis, o tai suteiks galimybę lanksčiau pritaikyti programas prie naujų iššūkių. 3. Teisiniai pasiūlymo aspektai - Siūlomų veiksmų santrauka Siūlomus pakeitimus galima suskirstyti į dvi grupes: 1. Pakeitimas, susijęs su finansinio valdymo taisyklėmis, kuriuo siekiama spartinti bendrai iš ESF finansuojamų programų įgyvendinimą vietoje. Jis susijęs su: 2. Siūlomu 77 straipsnio dėl bendrai iš ESF finansuojamoms veiksmų programoms skirtų tarpinių mokėjimų apskaičiavimo pakeitimu siekiama palengvinti ir spartinti krizei įveikti skirtų priemonių įgyvendinimą vietoje ir pagreitinti paramos teikimą piliečiams, ypač tiems, kuriems ji labiausiai reikalinga – bedarbiams ir darbo netekti galintiems asmenims. Šiuo pakeitimu numatoma, kad iki 2010 m. pabaigos, t. y. laikotarpiu, kai dėl nuosmukio nacionaliniai ištekliai gali būti itin menki, valstybei narei pageidaujant, pagal tarpinių mokėjimų paraiškas bus kompensuojama 100 % prioritetinei krypčiai skirto valstybės įnašo. Į tokiomis aplinkybėmis kiekvienai programai skirtą papildomą sumą bus atsižvelgiama apskaičiuojant 95 % ribinę vertę ir baigiant programą. Tokiu atveju esant nukrypimui nei nacionaliniai bendrojo finansavimo įsipareigojimai, susiję su veiksmų programomis per visą programavimo laikotarpį, nei finansinė programa finansavimo laikotarpiu nesikeistų. Atsižvelgiant į būtinybę siekti pusiausvyros tarp Bendrijos biudžeto suvaržymų ir būtinybės nukreipti lėšas labiausiai krizės paveiktiems piliečiams, siūloma šią nuostatą taikyti tik bendrai iš ESF finansuojamoms veiksmų programoms, ypač toms, kuriose numatytos krizei įveikti skirtos priemonės. Iš tiesų, ESF yra pagrindinė Europos priemonė investuoti į piliečius ir švelninti krizės padarinius užimtumo srityje. ESF parama kasmet tiesiogiai pasinaudoja apie 9 mln. žmonių. Ši parama daugiausia skiriama Lisabonos strategijai ir Europos užimtumo strategijai įgyvendinti. 3. Pakeitimai, susiję su programos įgyvendinimu, kuriais siekiama palengvinti, paprastinti ir patikslinti sanglaudos politiką reglamentuojančius teisės aktus. Jie susiję su šiomis nuostatomis: 4. Siūlomi 39–41 straipsnių pakeitimai yra dvejopi. Kadangi skiriasi konkrečių fondų teisės aktų nuostatos, skiriasi ir su ERPF ir SF susijusiuose teisės aktuose, taip pat ERPF regionų konkurencingumo ir užimtumo tiksluose naudojamos aplinkos apsaugos ir kitų projektų[1] apibrėžtys. Dėl šios priežasties 39 straipsnyje nurodyta dviguba ribinė vertė gali suteikti pagrindo savivalei: priklausomai nuo fondo ir tikslo, tam pačiam projektui gali būti taikomos skirtingos ribinės vertės. Todėl į 39 straipsnį siūloma įtraukti bendrą ribinę vertę – 50 mln. EUR, taikytiną visiems didelės apimties projektams. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad investicijos į aplinkos apsaugą yra Bendrijos svarbos, Komisija valstybių narių prašys: 1) užtikrinti tinkamą visų investicijų, įskaitant tas, kurių vertė mažesnė už Reglamente nustatytą ribinę vertę, stebėseną ir 2) informuoti ją apie įgyvendinimo pažangą pateikiant metines veiksmų programos ataskaitas. 5. Antras pakeitimas 39 ir 40 straipsniuose ir 41 straipsnio 1 ir 2 dalyse susijęs su suteikiama galimybe vieną didelės apimties projektą bendrai finansuoti pagal daugiau nei vieną programą. Tai itin svarbu nacionalinės ar Bendrijos svarbos projektams, apimantiems kelis regionus, kurie, nesuteikus tokios galimybės, turėtų būti dirbtinai padalyti į atskirus projektus. 6. Siūlomas 44 straipsnio pakeitimas susijęs su Europos ekonomikos atkūrimo plane pabrėžiamu investicijų į energijos naudojimo efektyvumą ir atsinaujinančiosios energijos naudojimą Europos Sąjungoje skatinimu. Juo būtų sudaryta galimybė parengti specialias šiems veiksmams remti skirtas finansų inžinerijos priemones, kurios papildytų kitose srityse jau galiojančias finansų inžinerijos priemones. 7. Siūlomu 48 straipsnio pakeitimu paaiškinama, koks dokumentas reikalingas ir kokia būtiniausia informacija turi būti pateikiama atliekant veiksmų programos peržiūrą, kad būtų išvengta būtinybės atlikti vertinimą, jei to nereikalauja aplinkybės. 8. Siūlomais 55 straipsnio dėl projektų, iš kurių gaunamos pajamos, pakeitimais siekiama paprastinti pajamų stebėseną ir priderinti ją prie viso programų įgyvendinimo laikotarpio. Todėl su pajamų stebėsena susijusių nuostatų galiojimo trukmė dabar apribota iki programos baigiamųjų dokumentų pateikimo dienos. Viena vertus, tai padeda išvengti situacijos, kai tokios pajamos turi būti stebimos kelis metus po programos įgyvendinimo ir labai sumažinti valstybių narių institucijų ir Komisijos administracinę naštą. Kita vertus, tai užtikrina, kad programą vykdant dėl didesnių nei tikėtasi pajamų grįžę pinigai nedingsta ir gali toliau būti naudojami programai įgyvendinti. Be to, laikantis patikimo finansų valdymo principo ir taikomų nacionalinių teisės aktų, taip pat reikėtų prisiminti, kad bet kuriuo atveju apskaičiuojant valstybės įnašą būtina atsižvelgti į pajamas, gautas iš veiksmų. 9. Siūlomu 56 straipsnio 3 dalies pakeitimu siekiama patikslinti, kad nauja tinkamumo finansuoti data taikoma tik naujos kategorijos išlaidoms, kai jos įtraukiamos atliekant veiksmų programos peržiūrą, o jau finansuoti tinkamų išlaidų kategorijai priskiriamos naujos išlaidos gali būti įtraukiamos bet kada, skubiai nepakeičiant programos. 10. Siūlomu 57 straipsnio pakeitimu siekiama patikslinti šio straipsnio taikymo veiksmų patvarumui aprėptį. Dabartinėje 57 straipsnio 1 dalies versijoje tik pabaigoje (b punktas) teigiama kad šios nuostatos taikomos infrastruktūrai ir gamybinei veiklai. Pastarąjį aprėpties patikslinimą siūloma įtraukti į pačią straipsnio dalies pradžią. Finansavimo iš ESF atveju nuostatas siūloma taikyti tik veiksmams, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kurie yra susiję su įsipareigojimu išlaikyti investicijas arba sukurtas darbo vietas taikytinose valstybės pagalbos taisyklėse nurodytą laikotarpį. Be to, šios nuostatos siūloma netaikyti netyčinio bankroto atveju. Taigi, veiksmams, kurių patvarumo, kaip pagrįstai manoma, vadovaujančioji institucija ar paramos gavėjas negalės užtikrinti, šis straipsnis netaikomas. 11. 67 straipsnis turi būti pakeistas siekiant patikslinti ir paprastinti metinėse veiksmų programos finansinio įgyvendinimo ataskaitose teiktiną informaciją. Pasiūlyme siūloma suderinti finansinę informaciją, kurią pateikti reikalaujama metinėje veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitoje, su mokėjimo prašymuose teiktina informacija ir sudaryti galimybę finansinę informaciją palyginti su veiksmų programos fizinės pažangos informacija. Tai sumažins vadovaujančiosioms institucijoms, tarpinėms institucijoms ir galutiniams paramos gavėjams tenkančią ataskaitų teikimo naštą ir leis Komisijai gauti geriau palyginamus programos įgyvendinimo duomenis. 12. Siūlomu 78 straipsnio 2 dalies a punkto pakeitimu ketinama patikslinti, kad prie priimtinų garantijų, susijusių su valstybės pagalbos išankstiniais mokėjimais, priskiriamos ne tik bankų ar kitų finansinių institucijų garantijos, bet ir viešųjų institucijų ir pačių valstybių narių šiuo tikslu suteiktos priemonės. Taip labiau atsižvelgiama į įvairias naudojamas garantijų priemones ir skirtingas valstybių narių institucines struktūras. 13. Siūlomi 78 straipsnio 6 ir 7 dalių pakeitimai tiesiogiai susiję su 44 straipsnio pakeitimu dėl finansų inžinerijos priemonių, susijusių su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu, įtraukimo. Be to, 6 dalies d punkto pakeitimu valdymo mokesčius bus leidžiama laikyti tinkamomis finansuoti išlaidomis. Tai labiau atitiktų realią padėtį vietoje, nes taikant finansų inžinerijos priemones valdymo mokesčiai paprastai sudaro dalį tinkamų finansuoti sutarties išlaidų. 14. 88 straipsnis susijęs su daliniu programų užbaigimu, kurį galima laikyti priemone, galinčia labai sumažinti vadovaujančiosioms institucijoms, tarpinėms institucijoms ir galutiniams paramos gavėjams tenkančią administracinę naštą, apribojant dokumentų saugojimo laiką. Tačiau valstybės narės šiuo metu nepakankamai skatinamos taikyti dalinį užbaigimą – iki šiol bet kokie finansinių klaidų taisymai, susiję su veiksmais, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, yra bendrieji taisymai, t. y. programos sumos pokytis prarandamas. Tai visiškai pagrįsta, kai sumos taisomos po Komisijos, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ar Audito Rūmų atlikto audito, atsižvelgiant į tai, kad veiksmai, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, turi būti visiškai teisėti ir tvarkingi. Tačiau valstybėms narėms nustačius neatitikimų, būtų nuosekliau (taip pat būtų skatinama taikyti sistemą) leisti joms pakartotinai panaudoti ištaisytas sumas, susijusias su veiksmu, kuriam taikomas dalinis užbaigimas. Siūlomu pakeitimu valstybėms narėms būtų leista pakartotinai panaudoti jų pačių nustatytų ir ištaisytų neatitikimų, susijusių su veiksmais, kuriems taikomas dalinis užbaigimas, sumos pokytį. Jei neatitikimą nustato ES institucija, dabartinė padėtis liktų nepakitus. 15. Siūlomu 94 straipsnio pakeitimu siekiama suteikti galimybę didelės apimties projektams lanksčiau taikyti įsipareigojimo panaikinimo taisyklę. Pasiūlymu siūloma laikotarpį, kai galima panaikinti įsipareigojimą, skaičiuoti ne nuo Komisijos sprendimo, susijusio su atitinkamu didelės apimties projektu, dienos, o taikyti automatinio įsipareigojimo panaikinimo taisyklę didelės apimties projektams nuo visus Reglamento reikalavimus atitinkančios projekto paraiškos pateikimo Komisijai dienos. 16. Teisinis pagrindas 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1083/2006, nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999, nustatytos bendros trims minėtiems fondams taikomos taisyklės. Laikantis bendro Europos Komisijos ir valstybių narių valdymo principo, šiame reglamente nustatoma nauja programavimo tvarka ir naujos projektų valdymo, įskaitant jų finansinį valdymą, stebėsenos, kontrolės ir vertinimo taisyklės. - Subsidiarumo principas Pasiūlymas atitinka subsidiarumo principą, nes juo ketinama padėti valstybėms narėms mažinti neigiamą dabartinės krizės poveikį priimant pakeitimus, kuriais sustiprinamas valstybių narių vaidmuo bendrai valdant fondus. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Siūlomas finansinio valdymo taisyklių pakeitimas yra tikslingas, nes juo siekiama skatinti krizei įveikti skirtų priemonių finansavimą iš ESF ir taip remti Europos ekonomikos atkūrimą nekeičiant sanglaudos politikos priemonių finansų valdymo principų. Tarpiniai mokėjimai turėtų būti kompensuojami 100 % tik ribotą laiką remiantis prielaida, kad krizė turėtų baigtis iki 2010 m. pabaigos. Kad valstybės narės galėtų naudotis supaprastintomis priemonėmis visą programavimo laikotarpį, tam tikras nuostatas būtina taikyti atgaline data. Atsižvelgiant į tai, kad iš dalies pakeistame Reglamente Nr. 1080/2006[2] numatyta, kad su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu būstuose visose valstybėse narėse susijusios išlaidos yra tinkamos finansuoti, su 44 straipsniu ir 78 straipsnio 6 dalimi susijusius pakeitimus būtina taikyti nuo to reglamento įsigaliojimo dienos. Kitos priemonės turėtų būti taikomos kitą dieną nuo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos atsižvelgiant į jų svarbą padedant valstybėms narėms sušvelninti neigiamą krizės poveikį. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Kitos priemonės netinka dėl toliau nurodytų priežasčių. Komisija išnagrinėjo teisės aktų teikiamas galimybes spartinti projektų įgyvendinimą siekiant naudos valstybių narių ekonomikai ir piliečiams ir galimybes mažinti administracinę naštą paramos gavėjams. Be paskutinių bendrojo reglamento ir su fondais susijusių reglamentų pakeitimų ir 2008 m. lapkričio 26 d. ir 2009 m. birželio 3 d. komunikatuose pasiūlytų nereglamentuojančių pakeitimų, Komisija, atsižvelgdama į sukauptą patirtį, mano esant būtina siūlyti toliau keisti bendrąjį reglamentą. Šių pakeitimų tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas skirti Bendrijos asignavimus projektų įgyvendinimo pradžiai, siekiant juos greičiau įgyvendinti ir paspartinti šių investicijų poveikį realiajai ekonomikai. 4. Poveikis biudžetui Pasiūlymas įsipareigojimų asignavimams poveikio neturi, nes jame nenumatyti jokie pakeitimai, susiję su didžiausiomis ESF paramos sumomis, numatytomis veiksmų programose 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Jei valstybės narės nuspręs pasinaudoti galimybe prašyti 100 % kompensuoti išlaidas 2009 ir 2010 m., pasiūlymas turės poveikio mokėjimų asignavimams. Kaip matyti iš valstybių narių mokėjimų prognozių ir 2009 m. biudžete ir 2010 m. biudžeto projekte numatytų mokėjimų asignavimų analizės, didžiausi papildomi mokėjimų asignavimai, skirtini 2009 ir 2010 m., kai kompensuojama 100 % išlaidų pagal ESF programas, sudarytų apie 6,6 mln. EUR. Tai būtų kompensuojama mažesniu mokėjimų asignavimų poreikiu vėlesniu programavimo laikotarpio etapu. Komisija parengs stebėsenos priemonę, skirtą atidžiai prižiūrėti, kaip naudojamos Europos socialiniam fondui skirtos papildomos paskolos. Nuo 2011 m. sausio 1 d. teikiamoms mokėjimo paraiškoms bus taikoma įprastinė sprendime dėl programos sutarta bendrojo finansavimo norma. Komisija mano, kad siūlomos priemonės paprastinti įgyvendinimą gali labai paspartinti išlaidų atsiradimą vietoje ir paskatinti tarpinių mokėjimų paraiškų teikimą Komisijai. 2009/0107 (AVC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 161 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą, atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę, kadangi: (1) Dėl dabartinės finansinės ir ekonominės krizės Bendrijai kilo nemenkų sunkumų. Nors jau imtasi svarbių priemonių neigiamiems krizės padariniams sušvelninti, įskaitant teisės aktų sistemos pakeitimus, tikrasis finansinės krizės poveikis realiajai ekonomikai, darbo rinkai ir piliečiams labiau pasireiškė tik dabar. Nacionaliniams finansiniams ištekliams tenkanti našta vis didėja ir verčia imtis tolesnių veiksmų jai mažinti tinkamai panaudojant Bendrijos lėšas. (2) Siekiant palengvinti Bendrijos finansavimo valdymą, padėti skatinti investicijas valstybėse narėse ir regionuose ir didinti finansavimo poveikį ekonomikai, būtina toliau paprastinti sanglaudos politiką reglamentuojančius teisės aktus. (3) Atsižvelgiant į fondų skirtumus ir uždavinius, susijusius su aplinkos apibrėžtimi, tikslinga, siekiant suderinamumo ir nuoseklumo, taikyti tik vieną ribinę vertę didelės apimties projekto apibrėžčiai nustatyti. Atsižvelgiant į investicijų į aplinką, įskaitant investicijas, kurių vertė mažesnė už šiame reglamente nustatytą ribinę vertę, svarbą, valstybės narės turėtų užtikrinti tinkamą visų šių investicijų stebėseną ir informuoti Komisiją apie ją metinėse veiksmų programos įgyvendinimo ataskaitose. (4) Taip pat svarbu, kad būtų suteikta galimybė į didelės apimties projektą įtraukti daugiau kaip vieną veiksmų programą, siekiant įgyvendinti tokį didelės apimties skirtingus regionus ir uždavinius apimantį projektą. Tai itin svarbu, kai investicijos yra nacionalinės ar Bendrijos svarbos. (5) Atsižvelgiant į energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui skirtų priemonių prioritetinę svarbą Bendrijos ir nacionaliniu lygmeniu, į jas būtina įtraukti finansų inžinerijos priemones. (6) Kad veiksmų programą būtų lengviau pritaikyti prie dabartinės finansinės ir ekonominės krizės sąlygų, valstybės narės turėtų pateikti veiksmų programos peržiūrą pagrindžiančią analizę, o ne vertinimą. (7) Laikantis patikimo finansų valdymo principo ir taikomų nacionalinių teisės aktų, apskaičiuojant valstybės įnašą būtina atsižvelgti į pajamas, gautas iš veiksmų. Kad pajamų stebėsena atitiktų bendrą programavimo ciklą, ją būtina paprastinti. (8) Siekiant teisinio tikrumo būtina patikslinti, kad išlaidos tampa tinkamomis finansuoti nuo prašymo peržiūrėti veiksmų programą pateikimo Komisijai dienos tik tuo atveju, jei peržiūrint minėtą veiksmų programą išlaidos priskiriamos naujai kategorijai. (9) Su veiksmų patvarumu susijusios nuostatos aprėptis turėtų būti patikslinta. Todėl visų pirma tikslinga nuostatas taikyti tik tiems bendrai iš ESF finansuojamiems veiksmams, kuriems taikomos valstybės pagalbos taisyklės ir kurie yra susiję su įsipareigojimu išlaikyti investicijas arba sukurtas darbo vietas. Taip pat minėta nuostata neturėtų būti taikoma tiems veiksmams, kuriuos užbaigus atliekami svarbūs pakeitimai dėl netyčinio bankroto nutraukus gamybinę veiklą. (10) Būtina patikslinti ir paprastinti metinėse veiksmų programos finansinio įgyvendinimo ataskaitose teiktiną informaciją. Todėl tikslinga suderinti finansinę informaciją, kurios reikalaujama veiksmų programos įgyvendinimo metinėje ataskaitoje, su išlaidų ataskaitoje pateikta informacija ir patikslinti finansinių rodiklių apibrėžtį. (11) Kaip numatyta 2009 m. birželio 3 d. Komisijos komunikate „Bendras įsipareigojimas užimtumo srityje“, siekiant spręsti dėl finansinių apribojimų krizės laikotarpiu valstybėse narėse kilusias pinigų srauto problemas ir spartinti aktyvių darbo rinkos priemonių, kuriomis siekiama paremti piliečius, būtent bedarbius ir darbo netekti galinčius asmenis, įgyvendinimą, tam tikram laikotarpiui būtina iš dalies pakeisti su tarpinių mokėjimų apskaičiavimu susijusias nuostatas. Dėl šios priežasties tikslinga, kad Komisija, nekeisdama nacionalinių bendrojo finansavimo įsipareigojimų, taikomų veiksmų programoms visą programavimo laikotarpį, valstybei narei prašant, pagal tarpinių mokėjimų paraiškas kompensuotų 100 % valstybės įnašo, skirto bendrai iš ESF finansuojamose veiksmų programose nustatytai prioritetinei krypčiai. (12) Siekiant paprastinti išankstinius mokėjimus valstybės paramos gavėjams ir mažinti su tokiais mokėjimais susijusią riziką, reikėtų iš naujo apibrėžti priimtinų garantijų aprėptį. (13) Turėtų būti supaprastinti su finansų inžinerijos priemonėmis susiję išlaidų ataskaitoms keliami reikalavimai. Visų pirma į finansuoti tinkamas išlaidas be valdymo išlaidų turėtų būti įtraukti valdymo mokesčiai. (14) Siekiant nuoseklumo, tikslinga, kad nustačiusios neatitikimų valstybės narės galėtų pakartotinai panaudoti ištaisytas sumas, susijusias su veiksmu, kuriam taikomas dalinis užbaigimas. (15) Remiantis patirtimi, tikslinga iš sumų, kurioms taikoma automatinio įsipareigojimų panaikinimo taisyklė, išskaičiuoti su didelės apimties projektu susijusias sumas nuo visus reglamento reikalavimus atitinkančios šio projekto paraiškos pateikimo Komisijai dienos. (16) Kad valstybės narės galėtų naudotis paprastinimo priemonėmis visą programavimo laikotarpį ir kad būtų užtikrintos vienodos galimybės, su 48 straipsnio 3 dalimi, 56 straipsnio 2 ir 3 dalimis, 57 straipsniu, 78 straipsnio 2 dalimi ir 78 straipsnio 6 dalies d punktu susijusius pakeitimus būtina taikyti atgaline data. (17) 2006 m. liepos 5 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 1783/1999[3] buvo iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 397/2009[4], kuriuo nustatytos išlaidų energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui būstuose tinkamumo finansuoti taisyklės. Todėl tikslinga su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu susijusius pakeitimus taikyti nuo Reglamento (EB) Nr. 397/2009 įsigaliojimo dienos. (18) Pateikus visus reglamento reikalavimus atitinkančią didelės apimties projekto paraišką, joje nurodytos sumos turėtų būti apsaugotos nuo automatinio įsipareigojimo panaikinimo. Tokia apsauga turėtų būti taikoma visoms didelės apimties projektų paraiškoms, pateiktoms nuo programavimo laikotarpio pradžios, taip pat ji turėtų būti taikoma atgaline data, ypač dabartinės finansinės krizės sąlygomis. (19) Dėl precedento neturinčios tarptautines finansų rinkas sukrėtusios krizės būtina greitai reaguoti, kad būtų neutralizuotas poveikis visai ekonomikai, todėl kiti pakeitimai turėtų įsigalioti kitą dieną po reglamento paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . (20) Todėl reikėtų atitinkamai iš dalies keisti 2006 m. liepos 11 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1083/2006, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo bei panaikinantį Reglamentą (EB) Nr. 1260/1999[5]. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006 iš dalies keičiamas taip: (1) 39 straipsnis pakeičiamas taip: „ 39 straipsnis Turinys Kaip veiksmų programos (-ų) dalį ERPF ir Sanglaudos fondas gali finansuoti išlaidas, susijusias su veiksmu, susidedančiu iš eilės darbų, veiklos arba paslaugų, skirtų atlikti nedalomą tiksliai nustatyto ekonominio arba techninio pobūdžio uždavinį, kuriuo siekiama aiškiai nustatytų tikslų, o bendros išlaidos viršija 50 mln. EUR (toliau – didelės apimties projektai).“ (2) 40 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) įvadinė frazė pakeičiama taip: „Valstybė narė arba vadovaujančiosios institucijos teikia Komisijai šią informaciją apie didelės apimties projektus:“ b) d punktas pakeičiamas taip: „d) didelės apimties projekto įgyvendinimo grafiką ir tuo atveju, jei numatomas įgyvendinimo laikotarpis yra ilgesnis už programavimo laikotarpį, etapus, kuriems prašoma Bendrijos bendrojo finansavimo 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu;“ (3) 41 straipsnio 1 ir 2 dalys pakeičiamos taip: „1. Atsižvelgdama į 40 straipsnyje nurodytus veiksnius ir, jei reikia, konsultuodamasi su nepriklausomais ekspertais, įskaitant EIB, Komisija įvertina didelės apimties projektą, jo atitiktį atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) prioritetams, jo indėlį siekiant minėtų prioritetų tikslų ir jo suderinamumą su kitomis Bendrijos politikos kryptimis. 2. Komisija priima sprendimą kuo greičiau, tačiau ne vėliau kaip per 3 mėnesius nuo tos dienos, kai valstybė narė ar vadovaujančioji institucija pateikė didelės apimties projektą, jei jis buvo pateiktas laikantis 40 straipsnio. Minėtu sprendimu apibrėžiamas fizinis objektas, suma, kuriai taikoma atitinkamos (-ų) veiksmų programos (-ų) prioritetinei krypčiai tenkančio bendrojo finansavimo norma, ir metinis (-iai) finansinės paramos iš ERPF ar Sanglaudos fondo planas (-ai). (4) 44 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) pirma dalis pakeičiama taip: „Kaip veiksmų programos dalį struktūriniai fondai gali finansuoti išlaidas, susijusias su veiksmais, į kuriuos įeina įnašai, skirti remti: a) įmonėms skirtus finansų inžinerijos priemones, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms, pavyzdžiui, rizikos kapitalo, garantiniams ir paskolų fondams; b) miesto plėtros fondus, t. y. fondus, investuojančius į valstybės ir privataus sektoriaus partnerystes bei kitus projektus, įtrauktus į miestų tvaraus vystymosi integruotą planą; ir c) fondus ar kitas skatinimo programas, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašias priemones, susijusias su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus.“ b) antros pastraipos įvadinis sakinys pakeičiamas taip: „Tokius veiksmus rengiant per holdingo fondus, t. y. fondus, įsteigtus investuoti į kelis rizikos kapitalo fondus, garantinius fondus, paskolų fondus, miesto plėtros fondus, fondus ar kitas skatinimo programas, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašias priemones, susijusias su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus, valstybė narė arba vadovaujančioji institucija juos įgyvendina, taikydamos vieną ar daugiau toliau išvardytų galimybių:“ (5) 48 straipsnio 3 dalis pakeičiama taip: „3. Programavimo laikotarpiu valstybės narės atlieka vertinimus, susijusius su veiksmų programų stebėsena, visų pirma tais atvejais, kai stebėsena parodo, kad buvo gerokai nutolta nuo pirminių tikslų. Kai siūloma peržiūrėti veiksmų programas, kaip nurodyta 33 straipsnyje, pateikiama peržiūros priežasčių, įskaitant bet kokius su įgyvendinimu susijusius sunkumus, ir numatomo peržiūros poveikio, įskaitant poveikį veiksmų programos strategijai, analizė. Vertinimo ar analizės rezultatai siunčiami veiksmų programos stebėsenos komitetui ir Komisijai. “ (6) 55 straipsnio 3 ir 4 dalys pakeičiamos taip: „3. Tais atvejais, kai pajamų objektyviai apskaičiuoti iš anksto neįmanoma, per penkerius metus nuo veiksmo užbaigimo gautos grynosios pajamos atskaitomos iš išlaidų, apie kurias buvo pranešta Komisijai. 4. Tais atvejais, kai nustatoma, kad iš veiksmo buvo gauta grynųjų pajamų, į kurias pagal 2 ir 3 dalis nebuvo atsižvelgta, programą tvirtinanti institucija išskaičiuoja tokias grynąsias pajamas ne vėliau nei pateikiami veiksmų programos dokumentai pagal 89 straipsnio 1 dalies a punktą. Galutinio likučio mokėjimo paraiška atitinkamai koreguojama.“ (7) 56 straipsnio 3 dalies antra pastraipa pakeičiama taip: „Kai nauja išlaidų kategorija pridedama peržiūrint 33 straipsnyje nurodytą veiksmų programą, tai kategorijai priskiriamos išlaidos tampa tinkamomis finansuoti nuo tos dienos, kai Komisijai pateikiamas prašymas peržiūrėti veiksmų programą.“ (8) 57 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) 1 dalis pakeičiama taip: „1. Valstybė narė arba vadovaujančioji institucija užtikrina, kad veiksmui, susijusiam su investicija į infrastruktūrą ar investicija į gamybą, būtų toliau teikiama fondų parama tik tuo atveju, jei per penkerius metus nuo veiksmo užbaigimo veiksme nepadaroma esminių pakeitimų dėl infrastruktūros objekto nuosavybės pobūdžio pasikeitimo ar gamybinės veiklos nutraukimo, turinčių poveikio veiksmo pobūdžiui arba įgyvendinimo sąlygoms, arba bendrovei ar valstybinei įstaigai suteikiančių pernelyg didelį pranašumą. Veiksmams skiriama ESF parama turės būti grąžinta tik tuo atveju, jei jiems taikomas įsipareigojimas išlaikyti investiciją pagal valstybės pagalbos taisykles, kaip apibrėžta Sutarties 87 straipsnyje, ir jei juose padaryta esminių pakeitimų, susijusių su gamybinės veiklos nutraukimu per minėtose taisyklėse nurodytą laikotarpį. Valstybės narės gali sumažinti pirmoje pastraipoje nurodytą terminą iki trejų metų, jei išlaikoma investicija ar MVĮ sukurtos darbo vietos.“ b) įterpiama ši 5 dalis: „5. 1–4 dalys netaikomos veiksmams, kuriuose padaryta esminių pakeitimų, susijusių su gamybinės veiklos nutraukimu dėl netyčinio bankroto.“ (9) 67 straipsnio 2 dalies b punktas pakeičiamas taip: „b) apie skaičiais išreikštus 66 straipsnio 2 dalyje nurodytus finansinius rodiklius, kuriais nurodomas bendras finansinis veiksmų programos įgyvendinimas, kiekvienai prioritetinei krypčiai išsamiai nurodant: i) bendrą patvirtintų finansuoti tinkamų išlaidų, kurias sumokėjo paramos gavėjai, sumą ir atitinkamą valstybės finansinį įnašą; ii) bendros patvirtintų finansuoti tinkamų išlaidų, kurias sumokėjo paramos gavėjai, sumos normą ir bendrąjį programos finansavimą, įskaitant Bendrijos ir nacionalinį finansavimą; tam tikrais atvejais apie finansinį įgyvendinimą vietovėse, kurios gauna pereinamojo laikotarpio paramą, informaciją pateikiant atskirai apie kiekvieną veiksmų programą;“ (10) 77 straipsnis pakeičiamas taip: „ 77 straipsnis Tarpinių ir galutinio likučio mokėjimų apskaičiavimo bendros taisyklės 1. Tarpiniai ir galutinio likučio mokėjimai apskaičiuojami taikant bendrojo finansavimo normą, nustatytą sprendime dėl atitinkamos veiksmų programos kiekvienai prioritetinei krypčiai finansavimo, reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, nurodytoms pagal tą prioritetinę kryptį kiekvienoje tvirtinančios institucijos patvirtintoje išlaidų ataskaitoje. Tačiau Bendrijos įnašas tarpiniais ir galutiniais likučio mokėjimais neviršija valstybės finansinio įnašo ir didžiausios fondų paramos sumos, nurodytos kiekvienai prioritetinei krypčiai, kaip nustatyta veiksmų programą patvirtinančiame Komisijos sprendime. 2. Nukrypstant nuo 1 dalies pirmos pastraipos, kai veiksmų programos bendrai finansuojamos iš ESF, Komisijos tarpiniai mokėjimai pagal išlaidų ataskaitas, kurias valstybės narės pateikia iki 2010 m. gruodžio 31 d., valstybei narei paprašius, siekiant palengvinti krizei įveikti skirtų priemonių įgyvendinimą, gali būti atliekami kompensuojant 100 % valstybės finansinio įnašo kiekvienai prioritetinei krypčiai, kaip nurodyta prie šios prioritetinės krypties tvirtinančios institucijos patvirtintoje išlaidų ataskaitoje. Jei valstybė narė pasirenka šią galimybę, Komisija šią sistemą taiko visoms tam tikros veiksmų programos tarpinių mokėjimų paraiškoms, gautoms iki 2010 m. gruodžio 31 d. Apskaičiuojant tarpinius mokėjimus pagal išlaidų ataskaitas, pateiktas po 2010 m. gruodžio 31 d., į bendros sumos, sumokėtos pagal pirmą pastraipą, ir sumos, apskaičiuotos pagal 1 dalies pirmą pastraipą, skirtumą neatsižvelgiama. Tačiau į šį skirtumą atsižvelgiama pagal 79 straipsnio 1 dalį ir apskaičiuojant galutinį mokėjimo likutį. (11) 78 straipsnis iš dalies keičiamas taip: a) straipsnio 2 dalis iš dalies keičiama taip: i) a punktas pakeičiamas taip: „a) joms taikoma banko ar kitos vienoje iš valstybių narių įsteigtos finansinės institucijos garantija;“ ii) pridedama ši pastraipa: „Priemonė, kurią kaip garantiją pateikia viešasis subjektas ar pati valstybė narė, laikoma lygiaverte a punkto pirmoje pastraipoje nurodytai garantijai.“ b) 6 dalis iš dalies keičiama taip: i) d punktas pakeičiamas taip: „d) finansuoti tinkamų valdymo išlaidų ar mokesčių; ir“ ii) papildoma šiuo e punktu: „e) fondų ar kitų skatinimo programų, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas, ar panašių priemonių, susijusių su energijos naudojimo efektyvumu ir atsinaujinančiosios energijos naudojimu pastatuose, įskaitant pastatytus būstus, suteiktų paskolų ar garantijų už grąžinamąsias investicijas.“ c) 7 dalis pakeičiama taip: „7. Palūkanos, gautos iš mokėjimų pagal veiksmų programas 44 straipsnyje apibrėžtiems fondams, naudojamos finansuoti miesto plėtros projektus miesto plėtros fondų atveju, finansų inžinerijos priemonės mažosioms ir vidutinėms įmonėms ar energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui pastatuose, įskaitant pastatytus būstus – fondų ar kitų skatinimo programų, pagal kurias suteikiamos paskolos, garantijos už grąžinamąsias investicijas ar panašių priemonių atveju. Iš investicijų, kurias daro fondai pagal 44 straipsnį, veiksmui grąžintas lėšas ar lėšas, likusias po to, kai buvo sumokėtos visos garantijos, atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos dar kartą panaudoja miesto plėtros projektams, mažosioms ar vidutinėms įmonėms arba energijos naudojimo efektyvumui ir atsinaujinančiosios energijos naudojimui pastatuose, įskaitant pastatytus būstus.“ (12) 88 straipsnio 3 dalis papildoma šia pastraipa: „Tačiau valstybei narei atlikus veiksmų, kuriuos iš dalies baigus turi būti pateikiama deklaracija, kontrolę ir nustačius neatitikimų taikomos 98 straipsnio 2 ir 3 dalys. Šio straipsnio 2 dalies a punkte nurodyta išlaidų ataskaita turėtų būti atitinkamai pakoreguota.“ (13) 94 straipsnio 1 dalis iš dalies keičiama taip: „Kai valstybė narė pateikia didelės apimties projekto paraišką, atitinkančią visus 40 straipsnio reikalavimus, iš sumų, kurių mokėjimo įsipareigojimai gali būti automatiškai panaikinti, išskaičiuojamos metinės sumos, susijusios su tokiais didelės apimties projektais. Komisijai priėmus sprendimą leisti įgyvendinti pagalbos schemą, iš sumų, kurių mokėjimo įsipareigojimai gali būti automatiškai panaikinti, išskaičiuojamos metinės sumos, susijusios su tokiomis pagalbos schemomis.“ 2 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Tačiau 1 straipsnio 5 ir 7 dalys taikomos nuo 2006 m. rugpjūčio 1 d., 8 dalis, 11 dalies a punktas, 11 dalies b punkto i papunktis ir 13 dalis taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d., o 4 dalis, 11 dalies b punkto ii papunktis ir 11 dalies c punktas taikomi nuo 2009 m. birželio 10 d. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje […] Tarybos vardu Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS TARYBOS REGLAMENTO (EB) Nr. .../2009, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 1083/2006 dėl bendrųjų nuostatų dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo dėl tam tikrų reikalavimų paprastinimo ir tam tikrų su finansiniu valdymu susijusių nuostatų, pasiūlymas. 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) ir susijusi (-os) veiklos rūšis (-ys): regioninė politika: biudžeto sudarymo pagal veiklos rūšis sistemos veiklos rūšis – 13.03 užimtumas ir socialiniai reikalai: biudžeto sudarymo pagal veiklos rūšis sistemos veiklos rūšis – 04.02 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1. Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios B.A eilutės)) Nauji siūlomi veiksmai bus įgyvendinami 2009 ir 2010 m. pagal šias biudžeto eilutes: - 04.0217 Konvergencija (ESF) - 04.0219 Regionų konkurencingumas ir užimtumas (ESF) 3.2. Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė Siekiant skatinti sanglaudos programų įgyvendinimą, siūloma toliau paprastinti procedūras, kad laikantis patikimo finansų valdymo principo kiek įmanoma labiau būtų išnaudojamos Bendrijos lėšos. Iš daugelio siūlomų priemonių, tarpinių mokėjimų paraiškose nurodytų išlaidų kompensavimas 100 % tam tikrą laikotarpį (iki 2010 m. pabaigos) pagal ESF programas vietoj veiksmų programose nustatytos (mažesnės) kompensavimo normos taikymo turės tiesioginio poveikio biudžeto ištekliams. Ši priemonė turėtų finansinių pasekmių 2009 ir 2010 m. biudžetams, nes pagal ją būtini papildomi mokėjimo asignavimai. Pinigų srauto didinimas didinant kompensavimo normą padėtų visų pirma kompensuoti išlaidas projektams, kuriais siekiama įveikti krizę ir remti labiausiai jos paveiktus piliečius visoje Europos Sąjungoje. Kai matyti iš 2009 m. biudžete ir 2010 m. biudžeto projekte numatytų mokėjimų asignavimų analizės, papildomi mokėjimų kreditai, skirtini 2009 ir 2010 m., kai padengiama 100 % išlaidų pagal ESF programas, sudarytų apie 6,6 mln. EUR. 3.3. Biudžeto ypatybės Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 04.0217 | Neprivalomosios išlaidos | Dif. | NE | NE | NE | Nr. 1b | 04.0219 | Neprivalomosios išlaidos | Dif. | NE | NE | NE | Nr. 1b | 4. IŠTEKLIŲ SUVESTINĖ 4.1. Finansiniai ištekliai 4.1.1. Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Toliau pateikiamose lentelėse nurodomas numatomas siūlomų priemonių poveikis 2009 ir 2010 m. mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai ir vėliau | Iš viso | Veiklos išlaidos[6] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 2,500 | 4,100 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | -6,600 | 0,000 | Į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos[7] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | ORIENTACINĖ SUMA, IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Mokėjimų asignavimai | b+c | 2,500 | 4,100 | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | -6,600 | 0,000 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[8] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos prie žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų nepriskiriamos administracinės išlaidos (NDIF) | 8.2.6 | e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Išsami informacija apie bendrąjį finansavimą mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Bendrąjį finansavimą teikianti įstaiga | n metai | n + 1 metai | n + 2 metai | n + 3 metai | n + 4 metai | n + 5 metai ir vėliau | Iš viso | …………………… | f | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso ĮA, įskaitant bendrąjį finansavimą | a+c+d+e+f | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 4.1.2. Suderinamumas su finansiniu programavimu ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti finansinės perspektyvos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. ( Įgyvendinant pasiūlymą gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo nuostatas[9] (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3. Finansinis poveikis pajamoms ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio pajamoms. ( Pasiūlymas pajamoms turi tokį finansinį poveikį: Pastaba. Visa išsami informacija ir pastabos, susijusios su poveikio pajamoms apskaičiavimo metodais, turėtų būti pateiktos atskirame priede. mln. EUR (dešimtųjų tikslumu) Prieš taikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1. Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Atsižvelgiant į tai, kad jie susiję su faktinėmis paramos gavėjų patiriamomis išlaidomis, laikina 100 % kompensavimo norma ESF programoms padėtų padidinti pinigų srautą nacionalinėms, regioninėms ir vietos valdžios institucijoms bei paramos gavėjams ir skatinti priemonių, skirtų krizei įveikti ir labiausiai krizės paveiktiems piliečiams remti, įgyvendinimą. Į bendros sumos, sumokėtos pagal 100 % bendrojo finansavimo taisyklę, ir sumos, apskaičiuotos taikant sprendime dėl veiksmų programos nustatytą bendrojo finansavimo normą, skirtumą nebus atsižvelgiama, kai Komisija grįš prie skaičiavimo, pagrįsto 2011 m. programai nustatyta bendrojo finansavimo norma. Tačiau į šį skirtumą atsižvelgiama apskaičiuojant galutinį mokėjimo likutį ir pagal Reglamento (EB) Nr. 1083/2006 79 straipsnio 1 dalies nuostatas. 5.2. Papildoma Bendrijos dalyvavimo nauda, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sąveika Lankstesnis grynųjų pinigų naudojimas ir didesnis jų kiekis leistų užtikrinti didesnį veiksmų programų atsparumą neigiamam pakitusių ekonominių tendencijų poveikiui ir padėtų atgaivinti ekonomikos augimą ir darbo vietų kūrimą. Pasiūlymas didinti kompensavimo normas 2009 ir 2010 m. padės siekti Europos ekonomikos atkūrimo plano tikslų – skatinti ekonomikos augimą ES regionuose remiant naujų darbo vietų kūrimą ir įgūdžių, kurių reikės ateityje, įgijimą. 5.3. Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į veikla grindžiamo valdymo sistemą Tolesnis sanglaudos politiką reglamentuojančių teisės aktų paprastinimas turės teigiamo poveikio programų įgyvendinimui vietoje. Didesnis lankstumas padės patenkinti dabartinį valstybių narių poreikį turėti daugiau veiksmų laisvės. 5.4. Įgyvendinimo metodas (orientacinis) Toliau nurodykite metodą (-us), kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. Centralizuotas valdymas ٱ Tiesioginis, vykdomas Komisijos ٱ Netiesioginis, perduodama: ٱ vykdomosioms įstaigoms ٱ Bendrijų įsteigtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 straipsnyje ٱ nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) arba viešąsias paslaugas teikiančiai (-ioms) įstaigai (-oms) Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas ٱ kartu su valstybėmis narėmis ٱ kartu su trečiosiomis šalimis ٱ Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti) 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1. Stebėsenos sistema Komisija parengs stebėsenos priemonę, skirtą atidžiai prižiūrėti, kaip naudojamos Europos socialiniam fondui skirtos papildomos paskolos. Nuo 2011 m. sausio 1 d. teikiamoms mokėjimo paraiškoms bus taikoma įprastinė sprendime dėl programos sutarta bendrojo finansavimo norma. 6.2. Vertinimas 6.2.1. Ex-ante vertinimas Dėl reikalo skubos ir būtinų neatidėliotinų veiksmų, išankstinis vertinimas nebuvo atliktas. 6.2.2. Priemonės, kurių buvo imtasi atlikus tarpinį arba ex-post vertinimą (panašios ankstesnės veiklos patirtis) Nėra duomenų 6.2.3. Būsimo vertinimo sąlygos ir dažnumas Nėra duomenų 7. Kovos su sukčiavimu priemonės NETAIKOMA 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1. Pasiūlymo tikslai vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | A*/AD | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | B*, C*/AST | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Kiti darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | IŠ VISO | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 8.2.2. Su priemone susijusių užduočių aprašymas Nėra duomenų 8.2.3. Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai (Pateikus daugiau kaip vieną šaltinį, nurodyti su kiekvienu šaltiniu susijusių etatų skaičių). ( Šiuo metu programos valdymui skirti etatai, kuriuos reikia pakeisti arba pratęsti. ( Etatai, pagal MPS (metinę politikos strategiją) ir (arba) PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirti n metams. ( Etatai, kurių bus prašoma kitos MPS ir (arba) PBP procedūros metu. ( Etatai, kurie bus perskirstyti naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas). ( Etatai, reikalingi n-tiesiems metams, tačiau nenumatyti tų metų MPS ir (arba) PBP. 8.2.4. Kitos į orientacinę sumą įskaičiuotos administracinės išlaidos (XX 01 04/05 – Administracinės valdymo išlaidos) mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Biudžeto eilutė (numeris ir pavadinimas) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | Kita techninė ir administracinė pagalba | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | – intra muros | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | – extra muros | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 8.2.5. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Žmogiškųjų išteklių rūšis | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (XX 01 01) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Pagal XX 01 02 str. finansuojami darbuotojai (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. nėra duomenų Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. nėra duomenų 8.2.6. Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) | n metai | n+1 metai | n+2 metai | n+3 metai | n+4 metai | n+5 metai ir vėliau | IŠ VISO | XX 01 02 11 01 – Komandiruotės | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | XX 01 02 11 02 – Posėdžiai ir konferencijos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | XX 01 02 11 03 – Komitetai | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | XX 01 02 11 04 – Tyrimai ir konsultacijos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | XX 01 02 11 05 – Informacinės sistemos | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso kitų valdymo išlaidų (XX 01 02 11) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | 3 Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Iš viso administracinių išlaidų, išskyrus žmogiškųjų išteklių ir susijusias išlaidas, (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | nėra duomenų | Apskaičiuota – Į orientacinę sumą neįskaičiuotos kitos administracinės išlaidos nėra duomenų [1] ERDF – Reglamento Nr. 1080/2006 4–5 straipsniai , SF – Reglamento Nr. 1084/2006 2 straipsnis. [2] 2009 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 397/2009, iš dalies keičiantis Reglamento (EB) Nr. 1080/2006 dėl Europos regioninės plėtros fondo nuostatas, susijusias su investicijų į energijos vartojimo efektyvumą ir atsinaujinančių išteklių energijos naudojimą būstuose tinkamumu finansuoti, OL L 126/3, 2009 5 21. [3] OL L 210, 2006 7 31, p. 1. [4] OL L 126, 2009 5 21, p. 3. [5] OL L 210, 2006 7 31, p. 25. [6] Atitinkamos xx antraštinės dalies xx 01 skyriui nepriklausančios išlaidos. [7] Išlaidos pagal xx antraštinės dalies xx 01 04 straipsnį. [8] xx 01 04 arba xx 01 05 straipsniams nepriskiriamos išlaidos pagal xx 01 skyrių. [9] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [10] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų skilčių.