EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 03 17 COM(2021) 130 final 2021/0068(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (Tekstas svarbus EEE)



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai ES piliečių teisė laisvai judėti ir gyventi Europos Sąjungoje – vienas iš labiausiai branginamų ES laimėjimų ir svarbus jos ekonomikos variklis. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 21 straipsnį kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Tačiau kai kurie apribojimai, kuriuos nustatė valstybės narės siekdamos apriboti sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV-2), kuris sukelia ligą COVID-19 (toliau – COVID-19), plitimą, turėjo įtakos piliečių teisei laisvai judėti. Šios priemonės dažnai buvo susijusios su atvykimo apribojimais arba kitais specialiais reikalavimais, taikomais tarpvalstybiniams keliautojams, pvz., jiems taikomas karantinas arba saviizoliacija, arba prieš atvykimą ir (arba) atvykus atliekamas tyrimas dėl SARS-CoV-2 infekcijos. Labiausiai paveikti buvo pasienio regionuose gyvenantys ir kasdien sienas kertantys asmenys, pvz., dėl darbo, švietimo, sveikatos priežiūros, su šeima susijusių ar kitų priežasčių. Siekdama užtikrinti, kad būtų laikomasi gerai suderinto, nuspėjamo ir skaidraus požiūrio į laisvo judėjimo apribojimus, 2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją. Tarybos rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas; COVID-19 perdavimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje, kurį skelbia Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC), ir suderintai taikyti priemones, kurias, jei jų prireiktų, galima tinkamai taikyti iš vienos teritorijos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į perdavimo rizikos lygį tose teritorijose. Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 siekiama užtikrinti, kad valstybės narės, svarstančios galimybę priimti priemones, kuriomis visuomenės sveikatos sumetimais atsižvelgiant į pandemiją ribojamas laisvas judėjimas, labiau koordinuotų veiksmus. Nustatydamos ir taikydamos laisvo judėjimo apribojimus valstybės narės turėtų laikytis ES teisės, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Vėliau Tarybos rekomendacija (ES) 2020/1475 buvo iš dalies pakeista atsižvelgiant į labai aukštą plitimo bendruomenėje lygį visoje ES, greičiausiai susijusį su didesniu naujų susirūpinimą keliančių SARS-CoV-2 atmainų užkrečiamumu. Vadovaudamosi Tarybos rekomendacijos (ES) 2020/1475 17 punktu, valstybės narės galėtų reikalauti, kad asmenys, keliaujantys iš kitos valstybės narės rizikos zonų, karantinuotųsi ir (arba) izoliuotųsi, ir (arba) prieš atvykdami ir (arba) atvykę išsitirtų dėl SARS-CoV-2 infekcijos. Keliautojams, atvykstantiems iš tamsiai raudona spalva pažymėtų teritorijų, pagal Tarybos rekomendacijos 17 punktą turėtų būti taikomos griežtesnės visuomenės sveikatos apsaugos priemonės. Tam, kad įrodytų, jog laikosi įvairių reikalavimų, keliautojų buvo prašoma pateikti įvairių rūšių patvirtinamuosius dokumentus, pvz., medicinos pažymas, tyrimo rezultatus ar deklaracijas. Kadangi standartizuotų ir apsaugotų formatų nėra, keliautojai susidūrė su dokumentų pripažinimo problemomis, taip pat pateikta pranešimų apie tai, kad pateikiami apgaulės būdu gauti arba suklastoti dokumentai. Tikėtina, kad šios problemos, dėl kurių gali būti be pagrindo vėluojama ir kilti kliūčių, taps dar dažnesnės, nes vis daugiau europiečių atliekami tyrimai dėl COVID-19, jie skiepijami nuo COVID-19 ir gauna šią procedūrą patvirtinančius dokumentus. Europos Vadovų Tarybai tai kelia vis didesnį susirūpinimą. Pareiškime, priimtame po 2021 m. vasario 25 d. ir 26 d. įvykusių neformalių vaizdo konferencijų, Europos Vadovų Tarybos nariai paragino toliau vystyti bendrą požiūrį į skiepijimo pažymėjimus. Valstybės narės sutaria dėl tokių pažymėjimų naudojimo medicininiais tikslais, pvz., siekiant užtikrinti tinkamus tolesnius veiksmus laikotarpiu tarp pirmosios ir antrosios dozės, taip pat užtikrinti bet kokias reikiamas pakartotines dozes. Valstybės narės rengia skiepijimo pažymėjimus, dažnai naudodamosi imunizacijos registruose esančia informacija. Komisija bendradarbiauja su valstybėmis narėmis E. sveikatos tinkle – savanoriškame tinkle, jungiančiame už e. sveikatą atsakingas nacionalines institucijas, kad būtų užtikrintas skiepijimo pažymėjimų sąveikumas. 2021 m. sausio 27 d. E. sveikatos tinklas priėmė skiepijimo įrodymo medicininiais tikslais gaires, kurias atnaujino 2021 m. kovo 12 d. Šiose gairėse apibrėžiami pagrindiniai sąveikumo elementai, t. y. minimalus skiepijimo pažymėjimų duomenų rinkinys ir unikalus identifikatorius. E. sveikatos tinklas ir Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsniu įsteigtas Sveikatos saugumo komitetas taip pat rengia COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimų bendrą standartizuotą duomenų rinkinį, persirgimo liga pažymėjimų ir atitinkamų duomenų rinkinių gaires ir sveikatos pažymėjimų sąveikumo metmenis. Remdamasi iki šiol atliktu techniniu darbu, Komisija siūlo sukurti ES masto sistemą, skirtą skiepijimo pažymėjimams, kurie yra skaitmeninio žaliojo pažymėjimo dalis, išduoti, tikrinti ir pripažinti ES. Ši sistema kartu turėtų apimti kitus COVID-19 pandemijos metu išduodamus pažymėjimus, t. y. dokumentus, kuriais patvirtinamas neigiamas SARS-CoV-2 infekcijos tyrimo rezultatas, taip pat dokumentus, kuriais patvirtinama, kad atitinkamas asmuo yra persirgęs ankstesne SARS-CoV-2 infekcija. Taip sudaroma galimybė asmenims, kurie nėra paskiepyti arba kurie dar neturėjo galimybės pasiskiepyti, taip pat pasinaudoti tokia sąveikia sistema, kuri palengvintų jų laisvą judėjimą. Nors, pavyzdžiui, vaikai kol kas negali pasinaudoti skiepais nuo COVID-19, jie turėtų turėti galimybę gauti tyrimo rezultatų arba persirgimo liga pažymėjimą, kurį jų vardu taip pat galėtų gauti jų tėvai. Be to, reikėtų paaiškinti, kad į skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą įtrauktų pažymėjimų tikslas – sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti. Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo, visų pirma skiepijimo pažymėjimo, turėjimas neturėtų būti išankstinė laisvo judėjimo sąlyga. Asmenys, kurie neskiepijami, pvz., dėl medicininių priežasčių, nes nepriklauso tikslinei grupei, kuriai šiuo metu rekomenduojama vakcina, pavyzdžiui, vaikai, arba dėl to, kad jie dar neturėjo galimybės arba nenori būti paskiepyti, turi turėti galimybę toliau naudotis savo pagrindine laisvo judėjimo teise, prireikus taikant apribojimus, pavyzdžiui, reikalavimą laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos. Šis reglamentas visų pirma negali būti aiškinamas taip, kad juo nustatoma pareiga arba teisė būti paskiepytam. Siekiant užtikrinti sąveikumą tarp įvairių techninių sprendimų, kuriuos kuria valstybės narės, kurių kai kurios jau pradėjo pripažinti skiepijimo įrodymus, kad keliautojams nebūtų taikomi tam tikri apribojimai, reikia nustatyti vienodas skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sąlygas. Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemoje, kuri bus sukurta, turėtų būti nustatytas skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimo forma ir turinys. Komisija taip pat siūlo, kad skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema turėtų užtikrinti, jog šiuos pažymėjimus būtų galima išduoti sąveikiu formatu ir patikimai patikrinti, kai jų turėtojas juos pateikia kitose valstybėse narėse, taip sudarant palankesnes sąlygas laisvai judėti ES. Pažymėjimuose turėtų būti pateikiami tik tie asmens duomenys, kurie yra būtini. Atsižvelgiant į tai, kad asmens duomenys apima neskelbtinus medicininius duomenis, turėtų būti užtikrinta labai aukšto lygio duomenų apsauga ir laikomasi duomenų kiekio mažinimo principų. Visų pirma, skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemoje neturėtų būti reikalaujama sukurti ir administruoti ES lygmens duomenų bazę, bet turėtų būti sudarytos sąlygos decentralizuotai tikrinti skaitmeniniu būdu pasirašytus sąveikiuosius pažymėjimus. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Pasiūlymas papildo kitas politikos iniciatyvas, priimtas laisvo judėjimo srityje COVID-19 pandemijos metu, pavyzdžiui, Tarybos rekomendacijas 2020/1475 ir 2021/119, ir yra jomis grindžiamas. Visų pirma, Tarybos rekomendacijoje 2020/1475 aprašyti bendrieji principai, kuriais remdamosi valstybės narės turėtų koordinuoti savo veiksmus priimdamos ir taikydamos priemones laisvo judėjimo srityje, kuriomis siekiama apsaugoti visuomenės sveikatą reaguojant į COVID-19 pandemiją.

Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB nustatytos ES piliečių ir jų šeimos narių naudojimosi teise laisvai judėti ir gyventi ES (laikinai ir nuolat) sąlygos. Direktyvoje 2004/38/EB nustatyta, kad valstybės narės gali apriboti ES piliečių ir jų šeimos narių, neatsižvelgiant į pilietybę, judėjimo ir gyvenimo šalyje laisvę dėl valstybinės politikos, visuomenės saugumo ar sveikatos apsaugos priežasčių. Galiojančiuose ES teisės aktuose nėra nuostatų dėl pažymėjimų, kuriuose nurodoma turėtojo sveikatos būklė, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo, net jei tokių pažymėjimų gali prireikti siekiant panaikinti tam tikrus pandemijos metu nustatytus laisvo judėjimo teisės apribojimus. Todėl būtina nustatyti nuostatas tokių pažymėjimų sąveikumui ir saugumui užtikrinti. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Šis pasiūlymas yra ES priemonių, skirtų reaguoti į COVID-19 pandemiją, rinkinio dalis. Jis visų pirma grindžiamas Sveikatos saugumo komitete ir E. sveikatos tinkle atliktu ankstesniu techniniu darbu. Šį pasiūlymą papildo pasiūlymas COM(2021)/xxx, kurio tikslas – užtikrinti, kad šiame pasiūlyme nustatytos taisyklės būtų taikomos trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas šis pasiūlymas ir kurie teisėtai yra arba gyvena valstybės, kuriai taikomas tas siūlomas reglamentas, teritorijoje ir kurie turi teisę keliauti į kitas valstybes pagal Sąjungos teisę. Šiuo pasiūlymu nedaromas poveikis Šengeno taisyklėms dėl trečiųjų šalių piliečių atvykimo sąlygų. Siūlomas reglamentas neturėtų būti suprantamas taip, kad juo skatinamas arba palengvinamas sienų kontrolės, kuri ir toliau yra kraštutinė priemonė, taikoma pagal Šengeno sienų kodekso sąlygas, atnaujinimas. Šiame pasiūlyme atsižvelgiama į tarptautiniu lygmeniu, pavyzdžiui, remiant specialiosioms Jungtinių Tautų agentūroms, įskaitant Pasaulio sveikatos organizaciją (PSO), dedamas pastangas remiantis Tarptautinėmis sveikatos priežiūros taisyklėmis nustatyti skaitmeninių technologijų naudojimo skiepijimo būklei dokumentuoti specifikacijas ir gaires. Atsisakydamos nebūtinų kelionių apribojimų, trečiosios šalys turėtų būti skatinamos pripažinti skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą. Šiame pasiūlyme taip pat visapusiškai atsižvelgiama į valstybių narių kompetenciją apibrėžti jų sveikatos politiką (SESV 168 straipsnis). 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas SESV 21 straipsnio 1 dalimi ES piliečiams suteikiama teisė laisvai judėti ir apsigyventi ES valstybių narių teritorijoje. 21 straipsnio 2 dalyje nustatyta ES galimybė imtis veiksmų ir priimti nuostatas, numatančias padėti naudotis teise laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, jei reikia imtis veiksmų šiam tikslui pasiekti, kad būtų lengviau naudotis šia teise. Taikoma įprasta teisėkūros procedūra. Pasiūlymu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis laisvo judėjimo teise ES COVID-19 pandemijos metu nustatant bendrą sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą. Taip turėtų būti sudaryta galimybė ES piliečiams ir jų šeimos nariams naudojantis laisvo judėjimo teise įrodyti, kad jie atitinka paskirties valstybės narės pagal ES teisę nustatytus visuomenės sveikatos reikalavimus. Pasiūlymu taip pat siekiama užtikrinti, kad šiuo metu taikomi laisvo judėjimo apribojimai, kuriais siekiama apriboti COVID-19 plitimą, galėtų būti koordinuotai naikinami atsižvelgiant į naujus mokslinius įrodymus. •Subsidiarumo principas Šio pasiūlymo tikslų, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ES COVID-19 pandemijos metu nustatant saugius ir sąveikius pažymėjimus, patvirtinančius jų turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklę, valstybės narės vienos negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti ES lygmeniu. Todėl būtina imtis veiksmų ES lygmeniu. Jei nebus imtasi veiksmų ES lygmeniu, tikėtina, kad valstybės narės taikys skirtingas sistemas, todėl piliečiai, naudodamiesi savo laisvo judėjimo teisėmis, patirtų problemų, susijusių su jų dokumentų pripažinimu kitose valstybėse narėse. Visų pirma būtina susitarti dėl techninių standartų, kurie turi būti naudojami siekiant užtikrinti išduodamų pažymėjimų sąveikumą, saugumą ir patikrinamumą. •Proporcingumo principas ES veiksmai gali duoti didelės naudos sprendžiant pirmiau nurodytus uždavinius ir yra vienintelis būdas pasiekti ir išlaikyti vieną bendrą, supaprastintą ir priimtiną sistemą. Priėmus vienašales arba nesuderintas priemones, susijusias su COVID-19 pažymėjimais dėl skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga, tikėtina, kad laisvo judėjimo apribojimai taps nenuoseklūs ir fragmentiški, todėl ES piliečiai negalės būti tikri, naudodamiesi savo ES teisėmis. Pasiūlyme asmens duomenų tvarkymas apribojamas iki būtino minimumo, į išduodamus pažymėjimus įtraukiant tik ribotą asmens duomenų rinkinį, nustatant, kad duomenys, gauti tikrinant pažymėjimus, neturėtų būti saugomi, ir sukuriant sistemą, kurioje nereikia sukurti ir administruoti centrinės duomenų bazės. Siūlomo reglamento nuostatų dėl skiepijimo, tyrimo rezultatų arba persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, taip pat patikimumo užtikrinimo sistemos taikymas turėtų būti sustabdytas, kai tik COVID-19 pandemija bus įveikta, nes nuo to momento nebus pagrindo reikalauti, kad piliečiai, naudodamiesi savo laisvo judėjimo teise, pateiktų sveikatos dokumentus. Vis dėlto jų taikymas turėtų būti atnaujintas, jei PSO paskelbtų kitą pandemiją, kilusią dėl SARS-CoV-2, jo atmainos ar panašių užkrečiamųjų ligų, galinčių sukelti epidemiją, protrūkio.

•Priemonės pasirinkimas Reglamentas – vienintelė teisinė priemonė, kuria užtikrinama, kad ES teisė būtų vienu metu tiesiogiai ir nedelsiant įgyvendinama visose valstybėse narėse. 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Pasiūlyme atsižvelgiama į reguliariai įvairiuose forumuose rengiamas diskusijas su valstybėmis narėmis. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Pasiūlymas grindžiamas Sveikatos saugumo komitete ir E. sveikatos tinkle vykstančiais techninio pobūdžio susitikimais, ECDC skelbiama informacija apie epidemiologinę padėtį, susijusią su COVID-19 pandemija, ir atitinkamais turimais moksliniais įrodymais. •Poveikio vertinimas Atsižvelgdama į skubumą Komisija neatliko poveikio vertinimo. •Pagrindinės teisės Šiuo pasiūlymu daromas teigiamas poveikis pagrindinei laisvo judėjimo ir apsigyvenimo laisvės teisei pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) 45 straipsnį. Tai daroma piliečiams suteikiant sąveikius ir abipusiškai pripažįstamus skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimus, ir šiais pažymėjimais jie gali naudotis keliaudami. Jei valstybės narės panaikina tam tikrus laisvo judėjimo apribojimus asmenims, turintiems skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga įrodymus, šiuo pasiūlymu nustatyti pažymėjimai suteiks piliečiams galimybę pasinaudoti šiomis išimtimis. Gaunant daugiau mokslinių duomenų, visų pirma apie skiepijimo nuo SARS-CoV-2 infekcijos poveikį, sąveiki sveikatos pažymėjimų sistema turėtų sudaryti sąlygas valstybėms narėms koordinuotai naikinti apribojimus. Šis reglamentas neturėtų būti suprantamas kaip raginimas per pandemiją taikyti laisvo judėjimo apribojimus ar sudarymas tam palankių sąlygų. Juo veikiau siekiama nustatyti suderintą COVID-19 sveikatos pažymėjimų pripažinimo sistemą tiems atvejams, kai valstybė narė taiko tokius apribojimus. Bet kokie laisvo judėjimo apribojimai ES turi būti pagrįsti viešosios tvarkos, visuomenės saugumo ar žmonių sveikatos priežastimis, proporcingi ir nustatyti pagal objektyvius ir nediskriminacinius kriterijus. Sprendimą, ar reikia riboti laisvą judėjimą, ir toliau priima pačios valstybės narės, bet apribojimai turi atitikti ES teisės reikalavimus. Be to, valstybės narės ir toliau išlaiko lankstumą ir gali laisvo judėjimo neriboti. Šis pasiūlymas susijęs su asmens duomenų, įskaitant sveikatos duomenis, tvarkymu. Pasiūlymu gali būti daromas poveikis asmenų pagrindinėms teisėms, konkrečiai – Chartijos 7 straipsnyje nustatytai teisei į privatų gyvenimą ir 8 straipsnyje nustatytai teisei į asmens duomenų apsaugą. Tvarkant asmens duomenis, įskaitant jų rinkimą, prieigą prie jų ir jų naudojimą, daromas poveikis Chartijoje nustatytai teisei į privatų gyvenimą ir teisei į asmens duomenų apsaugą. Poveikis šioms pagrindinėms teisėms turi būti pagrįstas. Teisei į asmens duomenų apsaugą, įskaitant duomenų saugumą, taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679. Nenumatyta nukrypti nuo ES duomenų apsaugos tvarkos ir valstybės narės, laikydamosi ES duomenų apsaugos taisyklių, privalo įgyvendinti aiškias taisykles ir sąlygas bei patikimas apsaugos priemones. Siūlomu reglamentu nesukuriama Europos skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga duomenų bazė. Taikant siūlomą reglamentą asmens duomenys turi būti įtraukti tik į išduotą pažymėjimą, o šis turi būti apsaugotas nuo klastojimo ar neteisėto keitimo. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Labiausiai neatidėliotinoms priemonėms pagal šią iniciatyvą remti Komisija iš pradžių panaudos Skubios paramos priemonės lėšas ir, kai tik įsigalios Skaitmeninės Europos programos teisinis pagrindas, išnagrinės, kaip kai kurios išlaidos galėtų būti finansuojamos pagal tą programą. Iniciatyvai įgyvendinti gali prireikti panaudoti vieną ar daugiau specialių priemonių, kaip apibrėžta Tarybos reglamente (ES, Euratomas) 2020/2093. Prie šio pasiūlymo pridedama finansinė teisės akto pasiūlymo pažyma. Atsižvelgiant į ekstremaliąją sveikatos situaciją, didžioji dalis parengiamųjų išlaidų bus finansuojama pagal Skubios paramos priemonę, kol neįsigalios siūlomas reglamentas. ES lygmens paramos sistema pradės veikti tik įsigaliojus siūlomam reglamentui. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Praėjus vieniems metams nuo PSO pranešimo apie COVID-19 pandemijos pabaigą, Komisija parengs šio reglamento taikymo ataskaitą.

•Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Pasiūlymo 1 ir 2 straipsniuose aprašomas siūlomo reglamento dalykas ir pateikiamos tam tikros apibrėžtys. Siūlomu reglamentu sukuriamas skaitmeninis žaliasis pažymėjimas – sąveikiųjų sveikatos pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu. 3 straipsnyje išsamiai aprašomos trys pažymėjimų rūšys, įtrauktos į skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemą, t. y. skiepijimo pažymėjimas, tyrimo rezultatų pažymėjimas ir persirgimo liga pažymėjimas. Jame taip pat nustatyti bendrieji reikalavimai, kuriuos tokie pažymėjimai turi atitikti, pavyzdžiui, jie turi turėti sąveikų brūkšninį kodą, ir numatyta sukurti reikiamą techninę infrastruktūrą. Turėtų būti pripažįstami EEE valstybių Islandijos, Lichtenšteino ir Norvegijos pagal šį reglamentą išduoti pažymėjimai integruojant šią priemonę į EEE sistemą. Šveicarijos pagal šį reglamentą laisvo judėjimo teise besinaudojantiems asmenims išduoti pažymėjimai turėtų būti pripažįstami vadovaujantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu, jei įsitikinama, kad pripažinimas yra abipusis. 4 straipsnyje nustatoma skaitmeninio žaliojo pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistema, kuria, kai įmanoma, turėtų būti užtikrinamas sąveikumas su tarptautiniu lygmeniu sukurtomis technologinėmis sistemomis. Jame taip pat numatomas saugių ir patikrinamų pažymėjimų, kuriuos trečiosios šalys išduoda ES piliečiams ir jų šeimos nariams pagal tarptautinį standartą, kurie yra sąveikūs su pagal šį reglamentą nustatyta patikimumo užtikrinimo sistema ir kuriuose yra būtinieji asmens duomenys, pripažinimas remiantis Komisijos įgyvendinimo sprendimu. 5–7 straipsniuose pateikiama išsamesnė informacija apie skiepijimo pažymėjimo, tyrimo rezultatų pažymėjimo ir persirgimo liga pažymėjimo išdavimą, turinį ir pripažinimą. 8 straipsniu Komisijai suteikiami įgaliojimai prireikus skubos tvarka priimti reikiamas patikimumo užtikrinimo sistemos technines specifikacijas. 9 straipsnyje pateikiamos duomenų apsaugos taisyklės. 10 straipsnyje nustatoma pranešimo procedūra, kuria siekiama užtikrinti, kad kitos valstybės narės ir Komisija būtų informuojamos apie laisvo judėjimo apribojimus, kurie yra būtini atsižvelgiant į pandemiją. 11 ir 12 straipsniuose pateikiamos Komisijos įgaliojimų delegavimo taisyklės, prireikus taikant skubos procedūrą. 13 straipsnyje pateikiamos komitetui, kuriam pavesta padėti Komisijai įgyvendinant šį reglamentą, taikomos taisyklės. 14 straipsnyje nustatoma, kad praėjus vieniems metams po to, kai PSO paskelbs apie SARS-CoV-2 pandemijos pabaigą, Komisija turėtų pateikti reglamento taikymo ataskaitą, kurioje, visų pirma, bus apibūdinamas jos poveikis laisvam judėjimui ir duomenų apsaugai. 15 straipsnyje įtvirtinama nuostata dėl reglamento pagreitinto įsigaliojimo. Jame taip pat nustatoma, kad 3, 4, 5, 6, 7 ir 10 straipsnių taikymas turėtų būti sustabdomas priimant deleguotąjį aktą, kai PSO paskelbia apie COVID-19 pandemijos pabaigą. Be to, jų taikymas turėtų būti atnaujintas priimant deleguotąjį aktą, jei PSO paskelbtų kitą pandemiją, kilusią dėl SARS-CoV-2, jo atmainos ar panašių užkrečiamųjų ligų, galinčių sukelti epidemiją, protrūkio. Priede nurodomi asmens duomenys, kurie turi būti įtraukti į pažymėjimus, kuriems taikomas šis reglamentas. 2021/0068 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) (Tekstas svarbus EEE) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 21 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: (1)kiekvienas Sąjungos pilietis turi teisę laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje laikydamasis Sutartyse ir joms įgyvendinti priimtose nuostatose nustatytų apribojimų bei sąlygų. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/38/EB nustatytos išsamios naudojimosi šia teise taisyklės; (2)2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) generalinis direktorius paskelbė tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl sunkaus ūminio respiracinio sindromo koronaviruso 2 (toliau – SARS-CoV-2), sukeliančio ligą COVID‑19 (toliau – COVID-19), pasaulinio protrūkio. 2020 m. kovo 11 d. PSO pateikė išvadą, kad COVID-19 gali būti laikoma pandemija; (3)siekdamos riboti viruso plitimą, valstybės narės ėmėsi įvairių priemonių ir kai kurios iš tų priemonių padarė poveikį Sąjungos piliečių teisei laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, pavyzdžiui, buvo nustatyti atvykimo į šalį apribojimai arba reikalavimai keliautojams iš kitų šalių laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti SARS-CoV-2 infekcijos tyrimą; (4)2020 m. spalio 13 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją (ES) 2020/1475 dėl suderinto požiūrio į laisvo judėjimo apribojimą reaguojant į COVID-19 pandemiją. Toje rekomendacijoje nustatytas suderintas požiūris šiais pagrindiniais klausimais: priimant sprendimą, ar nustatyti laisvo judėjimo apribojimus, taikyti bendrus kriterijus ir ribas; COVID-19 perdavimo riziką sutartu spalviniu kodu žymėti žemėlapyje ir suderintai taikyti priemones, kurias, jei jų prireiktų, galima tinkamai taikyti iš vienos teritorijos į kitą keliaujantiems asmenims, atsižvelgiant į perdavimo rizikos lygį tose teritorijose. Atsižvelgiant į asmenų, vystančių į būtinas keliones, ir pasienio darbuotojų ypatingą padėtį, rekomendacijoje taip pat pabrėžiama, kad į būtines keliones vykstantiems asmenims, kaip nurodyta jos 19 punkte, ir pasienio darbuotojams, kurių gyvenimui tokie apribojimai daro ypač didelį poveikį, iš esmės turėtų būti netaikomi su COVID-19 susiję kelionių apribojimai; (5)naudodamas Rekomendacijoje (ES) 2020/1475 nustatytus kriterijus ir ribas Europos ligų prevencijos ir kontrolės centras (ECDC) kas savaitę skelbia į regionus suskirstytą valstybių narių žemėlapį, kad padėtų valstybėms narėms priimti sprendimus; (6)kaip pabrėžiama Rekomendacijoje (ES) 2020/1475, bet kokie laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų būti grindžiami konkrečiais ir tiksliai apibrėžtais viešojo intereso sumetimais, t. y. visuomenės sveikatos apsauga. Būtina, kad tokie apribojimai būtų taikomi laikantis bendrųjų Sąjungos teisės principų, visų pirma proporcingumo ir nediskriminavimo principų. Todėl priemonės, kurių imamasi, turėtų neviršyti to, kas griežtai būtina visuomenės sveikatai apsaugoti. Be to, jos turėtų derėti su priemonėmis, kurių imasi Sąjunga siekdama užtikrinti sklandų laisvą prekių ir pagrindinių paslaugų judėjimą bendrojoje rinkoje, įskaitant medicinos atsargas ir darbuotojus, kertančius sieną vadinamuoju žaliuoju koridoriumi, nurodytu Komisijos komunikate dėl žaliųjų koridorių atvėrimo pagal Sienų valdymo priemonių, skirtų sveikatai apsaugoti ir prekių bei pagrindinių paslaugų prieinamumui užtikrinti, gaires; (7)asmenų, kurie nekelia pavojaus visuomenės sveikatai, pavyzdžiui, dėl to, kad jie yra atsparūs SARS-CoV-2 ir negali jo perduoti, laisvas judėjimas neturėtų būti ribojamas, nes tokie apribojimai nebūtų būtini siekiamam tikslui pasiekti; (8)daugelis valstybių narių pradėjo arba planuoja pradėti skiepijimo pažymėjimų išdavimo iniciatyvas. Tačiau tam, kad šie pažymėjimai būtų veiksmingai naudojami tarpvalstybinėmis aplinkybėmis, kai piliečiai naudojasi laisvo judėjimo teise, jie turi būti visapusiškai sąveikūs, saugūs ir patikrinami. Valstybės narės turi laikytis bendrai sutarto požiūrio dėl tokių pažymėjimų turinio, formos, principų ir techninių standartų; (9)vienašalės priemonės šioje srityje gali labai sutrikdyti naudojimąsi laisvo judėjimo teisėmis, nes nacionalinės valdžios institucijos ir keleivių pervežimo, pvz., oro linijomis, geležinkeliais, autobusais ar keltais, paslaugų teikėjai susiduria su daugybe skirtingų formų dokumentų, susijusių ne tik su asmens skiepijimo būkle, bet ir tyrimo rezultatais ir galimu persirgimu COVID-19; (10)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas naudotis teise laisvai judėti ir apsigyventi valstybių narių teritorijoje, turėtų būti nustatyta bendra sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, vadinama skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema; (11)šis reglamentas neturėtų būti suprantamas kaip raginimas reaguojant į pandemiją riboti laisvą judėjimą ar kitas pagrindines teises ar sudaryti tam palankias sąlygas. Visų pirma, turėtų būti toliau taikomos laisvo judėjimo apribojimo reaguojant į COVID-19 pandemiją išimtys, nurodytos Rekomendacijoje (ES) 2020/1475. Kartu skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema užtikrins, kad sąveikieji pažymėjimai būtų prieinami į būtinas keliones vykstantiems asmenims; (12)bendro požiūrio dėl tokių sąveikiųjų pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo pagrindas priklauso nuo pasitikėjimo. Suklastoti COVID-19 pažymėjimai gali kelti didelį pavojų visuomenės sveikatai. Vienos valstybės narės valdžios institucijos turi būti užtikrintos, kad kitoje valstybėje narėje išduotame pažymėjime esanti informacija yra patikima, kad jis nesuklastotas, kad jis priklauso jį pateikiančiam asmeniui, o visi šią informaciją tikrinantys asmenys turėtų turėti prieigą tik prie būtiniausios informacijos; (13)suklastotų COVID-19 pažymėjimų keliama rizika yra reali. 2021 m. vasario 1 d. Europolas paskelbė išankstinio perspėjimo pranešimą dėl neteisėtos prekybos suklastotais neigiamų COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimais. Atsižvelgiant į turimas ir lengvai prieinamas technologines priemones, pavyzdžiui, didelės skiriamosios gebos spausdintuvus ir įvairią grafikos redaktorių programinę įrangą, sukčiautojai gali parengti aukštos kokybės padirbtus, suklastotus arba falsifikuotus pažymėjimus. Pranešta apie neteisėtos prekybos suklastotais tyrimo rezultatų pažymėjimais atvejus, susijusius su labiau organizuotomis klastotojų grupėmis ir pavieniais oportunistiniais sukčiautojais, parduodančiais suklastotus pažymėjimus internetu ir ne internetu; (14)tam, kad būtų užtikrintas sąveikumas ir vienodos prieigos galimybės, valstybės narės turėtų išduoti skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skaitmeniniu arba popieriniu formatu, arba abiem formatais. Taip potencialiam turėtojui turėtų būti suteikta galimybė prašyti ir gauti popierinę pažymėjimo versiją arba saugoti ir parodyti pažymėjimą mobiliajame įrenginyje. Pažymėjimuose turėtų būti sąveikus, skaitmeniniu būdu nuskaitomas brūkšninis kodas, kuriame būtų užkoduoti atitinkami su pažymėjimais susiję duomenys. Valstybės narės turėtų užtikrinti pažymėjimų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą elektroniniais spaudais ar panašiomis priemonėmis. Pažymėjime esanti informacija taip pat turėtų būti pateikiama žmogaus skaitomu formatu atspausdinta arba rodoma kaip paprastas tekstas. Pažymėjimai turėtų būti išdėstyti taip, kad juos būtų lengva suprati, taip pat turėtų būti užtikrintas paprastumas ir patogumas naudotojui. Siekiant išvengti kliūčių laisvam judėjimui, pažymėjimai turėtų būti išduodami nemokamai, o piliečiai turėtų turėti teisę juos gauti. Valstybės narės turėtų išduoti pažymėjimus, sudarančius skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą, automatiškai arba pateikus prašymą, užtikrindamos, kad juos būtų galima lengvai gauti, ir prireikus teikdamos reikiamą paramą, kad visi piliečiai galėtų vienodai naudotis šia galimybe; (15)skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą sudarančių pažymėjimų saugumas, autentiškumas, vientisumas bei galiojimas ir jų atitiktis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktams yra labai svarbūs, kad pažymėjimai būtų pripažįstami visose valstybėse narėse. Todėl būtina sukurti patikimumo užtikrinimo sistemą, kurioje būtų nustatytos taisyklės dėl patikimo ir saugaus pažymėjimų išdavimo ir tikrinimo, bei tokiam išdavimui ir tikrinimui reikalinga infrastruktūra. Patikimumo užtikrinimo sistemos pagrindas turėtų būti sveikatos pažymėjimų sąveikumo metmenys, kuriuos 2021 m. kovo 12 d. priėmė E. sveikatos tinklas, įsteigtas pagal Direktyvos 2011/24/ES 14 straipsnį; (16)vadovaujantis šiuo reglamentu, skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą sudarančius pažymėjimus skiepijimo ar tyrimo valstybė narė arba valstybė narė, kurioje yra persirgęs asmuo, turėtų išduoti naudos gavėjams, kaip nurodyta Direktyvos 2004/38/EB 3 straipsnyje, t. y. Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, nepriklausomai nuo jų pilietybės. Kai aktualu arba tinkama, pažymėjimai turėtų būti išduodami paskiepyto, ištirto ar persirgusio asmens vardu, pavyzdžiui, neveiksnių asmenų vardu arba tėvams jų vaikų vardu. Pažymėjimams neturėtų būti taikomi legalizavimo reikalavimai ar kiti panašūs formalumai;

(17)skaitmeninį žaliąjį pažymėjimą sudarantys pažymėjimai taip pat galėtų būti išduodami Andoros, Monako, San Marino ir Vatikano (Šventojo Sosto) piliečiams ar gyventojams, visų pirma skiepijamiems valstybės narės; (18)būtina atsižvelgti į tai, kad Sąjungos bei jos valstybių narių ir tam tikrų trečiųjų šalių susitarimuose dėl laisvo asmenų judėjimo numatyta galimybė apriboti laisvą judėjimą dėl visuomenės sveikatos priežasčių. Jei tokiame susitarime nenumatytas Europos Sąjungos teisės aktų įtraukimo mechanizmas, tokių susitarimų naudos gavėjams išduoti pažymėjimai turėtų būti pripažįstami šiame reglamente nustatytomis sąlygomis. Tai turėtų priklausyti nuo Komisijos priimto įgyvendinimo akto, kuriuo nustatoma, kad tokia trečioji šalis išduoda pažymėjimus pagal šį reglamentą ir yra pateikusi oficialų patikinimą, kad ji pripažins valstybių narių išduotus pažymėjimus; (19)Reglamentas (ES) 2021/XXXX taikomas trečiųjų šalių piliečiams, kuriems netaikomas šis reglamentas ir kurie gyvena arba teisėtai yra valstybės, kuriai tas reglamentas taikomas, teritorijoje ir kurie turi teisę vykti į kitą valstybę pagal Sąjungos teisę; (20)šio reglamento tikslais nustatoma sistema turėtų būti siekiama užtikrinti suderinamumą su pasaulinėmis iniciatyvomis, visų pirma tomis, kuriose dalyvauja PSO. Be kita ko, kai įmanoma, turėtų būti siekiama pasauliniu lygmeniu sukurtų technologinių sistemų ir šio reglamento tikslais sukurtų sistemų, kuriomis siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje, sąveikumo, taip pat dalyvaujant viešojo rakto infrastruktūroje arba dvišaliuose viešųjų raktų mainuose. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas trečiosiose šalyse paskiepytiems Sąjungos piliečiams naudotis laisvo judėjimo teisėmis, šiame reglamente turėtų būti numatyta, kad Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams trečiųjų šalių išduoti pažymėjimai yra priimtini, jei Komisija nustato, kad šie pažymėjimai išduoti laikantis standartų, lygiaverčių pagal šį reglamentą nustatytiems standartams; (21)siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai naikinami remiantis naujausiais turimais moksliniais duomenimis, turėtų būti parengtas sąveikusis skiepijimo pažymėjimas. Šis skiepijimo pažymėjimas turėtų būti naudojamas patvirtinti, kad jo turėtojas valstybėje narėje buvo paskiepytas vakcina nuo COVID-19. Pažymėjime turėtų būti tik būtina informacija, kad būtų galima aiškiai nustatyti turėtojo tapatybę, taip pat vakciną nuo COVID-19, numerį, skiepijimo datą ir vietą. Valstybės narės turėtų išduoti skiepijimo pažymėjimus asmenims, paskiepytiems vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004; vakcinomis, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB arba vakcinomis, kurių platinimui laikinai suteiktas leidimas pagal Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 2 dalį; (22)asmenys, kurie buvo paskiepyti iki šio reglamento įsigaliojimo datos, įskaitant dalyvavusius klinikiniuose tyrimuose, taip pat turėtų turėti galimybę gauti skiepijimo nuo COVID-19 pažymėjimą, atitinkantį šį reglamentą. Be to, valstybėms narėms turėtų būti toliau leidžiama išduoti kitų formų skiepijimo įrodymus kitais tikslais, visų pirma medicininiais; (23)valstybės narės taip pat turėtų išduoti tokius skiepijimo pažymėjimus Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams, kurie buvo paskiepyti trečiojoje šalyje ir pateikia patikimus to įrodymus; (24)2021 m. sausio 27 d. E. sveikatos tinklas priėmė skiepijimosi įrodymo medicininiais tikslais gaires, kurias atnaujino 2021 m. kovo 12 d. Šios gairės, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas; (25)jau dabar kelios valstybės narės paskiepytiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. Jei valstybės narės pripažįsta skiepijimo įrodymus, kad galėtų netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, pavyzdžiui, netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus. Toks pripažinimas turėtų vykti tokiomis pačiomis sąlygomis, tai yra, pavyzdžiui, jei valstybė narė mano, kad pakanka vienos paskirtos vakcinos dozės, ji tą pačią nuostatą turėtų taikyti skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta, kad paskirta viena tokios pat vakcinos dozė, turėtojams. Visuomenės sveikatos sumetimais ši pareiga turėtų būti taikoma tik asmenims, kurie yra paskiepyti vakcinomis nuo COVID-19, kurioms suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. Tai neturėtų kliudyti valstybėms narėms nuspręsti pripažinti skiepijimo pažymėjimus, išduotus dėl kitų vakcinų nuo COVID-19, tokių kaip vakcinos, kurioms valstybės narės kompetentinga institucija suteikė rinkodaros leidimą pagal Direktyvą 2001/83/EB, vakcinos, kurių platinimas laikinai leidžiamas pagal Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 2 dalį, arba vakcinos, kurias PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą; (26)būtina užkirsti kelią asmenų, kurie nėra skiepyti, pvz., dėl medicininių priežasčių, nepriklausymo tikslinei grupei, kuriai šiuo metu rekomenduojama vakcina, arba dėl to, kad jie dar neturėjo galimybės pasiskiepyti arba nusprendė to nedaryti, diskriminacijai. Todėl skiepijimo pažymėjimo turėjimas arba skiepijimo pažymėjimo, kuriame nurodyta konkreti vakcina, turėjimas neturėtų būti išankstinė sąlyga norint laisvai judėti, visų pirma tais atvejais, kai tokie asmenys kitomis priemonėmis gali įrodyti, kad laikosi teisėtų, su visuomenės sveikata susijusių reikalavimų, ir negali būti išankstinė sąlyga norint pasinaudoti tarpvalstybinėmis keleivių pervežimo, pvz., oro transportu, traukiniais, tolimojo susisiekimo autobusais ar keltais, paslaugomis; (27)daugelyje valstybių narių reikalaujama, kad prieš atvykdami arba atvykę į jų teritoriją asmenys būtų atlikę arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos. COVID-19 pandemijos pradžioje valstybės narės paprastai COVID-19 diagnostikai naudojo atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR) tyrimą – nukleorūgščių amplifikacijos tyrimą (NRAT), kurį PSO ir ECDC laiko standartu, t. y. patikimiausia užsikrėtusiųjų ir sąlytį turėjusių asmenų tyrimo metodika. Vėlesniais pandemijos etapais Europos rinkoje atsirado naujos kartos greitesnių ir pigesnių testų – vadinamųjų greitųjų antigenų testų, kurie leidžia aptikti viruso baltymus (antigenus) ir gali būti naudojami esamai infekcijai nustatyti. 2020 m. lapkričio 18 d. Komisija priėmė Komisijos rekomendaciją (ES) 2020/1743 dėl greitųjų antigenų testų naudojimo SARS-CoV-2 infekcijai diagnozuoti; (28)2021 m. sausio 22 d. Taryba priėmė Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 dėl bendros greitųjų antigenų testų naudojimo ir patvirtinimo sistemos ir COVID-19 tyrimų rezultatų tarpusavio pripažinimo Europos Sąjungoje ir joje numatė sudaryti bendrą COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašą. Tuo remdamasis, 2021 m. vasario 18 d. Sveikatos saugumo komitetas susitarė dėl bendro COVID-19 greitųjų antigenų testų sąrašo, greitųjų antigenų testų, kurių rezultatus valstybės narės tarpusavyje pripažins, atrankos ir bendro standartizuoto duomenų rinkinio, kuris turi būti įtrauktas į tyrimo dėl COVID-19 rezultatų pažymėjimą; (29)nepaisant šių bendrų pastangų, Sąjungos piliečiai ir jų šeimos nariai, besinaudojantys teise laisvai judėti, vis dar patiria sunkumų mėgindami vienoje valstybėje narėje gautus tyrimo rezultatus panaudoti kitoje valstybėje narėje. Šie sunkumai dažnai yra susiję su kalba, kuria išduodamas tyrimo rezultatas, arba su pasitikėjimo teikiamo dokumento autentiškumu stoka; (30)siekiant patikimiau užtikrinti, kad kitoje valstybėje narėje atlikto tyrimo rezultatai būtų pripažįstami, kai jie teikiami laisvo judėjimo tikslais, turėtų būti nustatytas sąveikusis tyrimo rezultatų pažymėjimas, kuriame būtų pateikta būtina informacija, pagal kurią būtų galima aiškiai nustatyti jo turėtoją, taip pat tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rūšį, datą ir rezultatus. Siekiant užtikrinti tyrimo rezultatų patikimumą, pagal šį reglamentą išduodamam tyrimo rezultatų pažymėjimui gauti tinkamais turėtų būti laikomi tik NRA tyrimų ir greitųjų antigenų testų, įtrauktų į sąrašą, sudarytą remiantis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, rezultatai. Bendras standartizuotas duomenų rinkinys, kuris turi būti įtrauktas į COVID-19 tyrimo rezultatų pažymėjimus ir dėl kurio Sveikatos saugumo komitetas susitarė remdamasis Tarybos rekomendacija 2021/C 24/01, visų pirma tinkamiausi kodų standartai, turėtų būti šio reglamento tikslais priimtų techninių specifikacijų pagrindas; (31)valstybės narės, reikalaujančios pateikti tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos įrodymą dėl laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų siekiant apriboti COVID-19 plitimą, turėtų pripažinti valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus tyrimo rezultatų pažymėjimus; (32)remiantis turimais duomenimis, COVID-19 persirgusių asmenų tyrimo dėl SARS-CoV-2 rezultatai tam tikrą laikotarpį nuo simptomų pasireiškimo pradžios gali ir toliau būti teigiami. Jeigu tokiems asmenims, norintiems laisvai judėti, reikia atlikti tyrimą, jiems gali būti faktiškai užkirstas kelias keliauti, nepaisant to, kad jie nebegali užkrėsti kitų asmenų. Siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ir užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu galiojantys laisvo judėjimo apribojimai galėtų būti koordinuotai panaikinti remiantis naujausiais turimais moksliniais įrodymais, turėtų būti nustatytas sąveikusis persirgtos ligos pažymėjimas, kuriame būtų pateikta būtina informacija, leidžianti aiškiai nustatyti atitinkamo asmens tapatybę, ir nurodyta ankstesnio tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos teigiamo rezultato data. Persirgtos ligos pažymėjimas turėtų būti išduotas ne anksčiau kaip praėjus vienuolikai dienų nuo pirmojo teigiamo tyrimo rezultato ir turėtų galioti ne ilgiau kaip 180 dienų. ECDC teigimu, naujausi duomenys rodo, kad nors nuo simptomų atsiradimo praėjus nuo dešimties iki dvidešimties dienų laikoma, kad asmuo vis dar gali būti gyvybingos SARS-CoV-2 infekcijos nešiotoju, įtikinamų epidemiologinių tyrimų rezultatai nepatvirtino, kad praėjus dešimčiai dienų liga būtų toliau platinama. Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai keisti šį laikotarpį remiantis Sveikatos saugumo komiteto arba ECDC, kuris atidžiai nagrinėja duomenis, susijusius su po persirgimo įgyto imuniteto trukme, gairėmis; (33)jau dabar kelios valstybės narės persirgusiems asmenims netaiko tam tikrų laisvo judėjimo Sąjungoje apribojimų. Jei valstybės narės pripažįsta persirgimo liga įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas SARS-CoV-2 plitimas, pvz., netaikyti reikalavimo laikytis karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atlikti tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, turėtų būti reikalaujama, kad jos tokiomis pačiomis sąlygomis pripažintų kitų valstybių narių pagal šį reglamentą išduotus galiojančius persirgtos ligos pažymėjimus. E. sveikatos tinklas, bendradarbiaudamas su Sveikatos saugumo komitetu, taip pat rengia gaires dėl persirgtos ligos pažymėjimų ir atitinkamų duomenų rinkinių; (34)kad galėtų greitai susitarti dėl bendros pozicijos, Komisija turėtų turėti galimybę paprašyti Sveikatos saugumo komiteto, įsteigto pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsnį, paskelbti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų, susijusių su pagal šį reglamentą nustatytuose pažymėjimuose nurodytų medicininių įvykių poveikiu, įskaitant vakcinų nuo COVID-19 suteikiamo imuniteto veiksmingumą ir trukmę, vakcinų veiksmingumą užkertant kelią besimptomėms infekcijoms ir viruso plitimui, persirgusių asmenų būklę ir naujų SARS-CoV-2 atmainų poveikį paskiepytiems arba jau užsikrėtusiems asmenims; (35)siekiant užtikrinti vienodas šiuo reglamentu nustatytų patikimumo užtikrinimo sistemų pažymėjimų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (36)tinkamai pagrįstais atvejais, susijusiais su techninėmis specifikacijomis, būtinomis sąveikiesiems pažymėjimams nustatyti, dėl privalomų skubos priežasčių arba kai atsiranda naujų mokslinių įrodymų, Komisija turėtų priimti nedelsiant taikytinus įgyvendinimo aktus;

(37)įgyvendinant šį reglamentą tvarkomiems asmens duomenims taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679. Šiuo reglamentu nustatomas asmens duomenų, kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2016/679 6 straipsnio 1 dalies c punkte ir 9 straipsnio 2 dalies g punkte, būtinų šiame reglamente numatytiems sąveikiesiems pažymėjimas išduoti ir patikrinti, tvarkymo teisinis pagrindas. Juo nereglamentuojamas asmens duomenų, susijusių su skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga dokumentais, tvarkymas kitais tikslais, pavyzdžiui, farmakologinio budrumo arba asmens sveikatos įrašų tvarkymo tikslais. Duomenų tvarkymo kitais tikslais teisinis pagrindas turi būti numatytas nacionalinėje teisėje, laikantis Sąjungos duomenų apsaugos teisės aktų; (38)laikantis asmens duomenų kiekio mažinimo principo, pažymėjimuose turėtų būti pateikiami tik tie asmens duomenys, kurių reikia palankesnėms sąlygoms laisvam judėjimui Sąjungoje sudaryti COVID-19 pandemijos metu. Šiame reglamente turėtų būti nustatytos konkrečios asmens duomenų kategorijos ir duomenų laukeliai, kurie turi būti įtraukti į pažymėjimus; (39)šio reglamento tikslais asmens duomenys gali būti perduodami ir (arba) jais keičiamasi tarpvalstybiniu mastu tik tam, kad būtų gauta informacija, būtina siekiant patvirtinti ir patikrinti pažymėjimo turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgimo liga būklę. Visų pirma juo turėtų būti sudarytos sąlygos patikrinti pažymėjimo autentiškumą; (40)šiuo reglamentu nesukuriamas teisinis pagrindas kelionės tikslo valstybei narei ar tarpvalstybinių keleivių pervežimo paslaugų teikėjams, kurie pagal nacionalinę teisę turi įgyvendinti tam tikras visuomenės sveikatos priemones COVID-19 pandemijos metu, saugoti iš pažymėjimo gautus asmens duomenis; (41)siekiant užtikrinti veiksmų koordinavimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti informuojamos apie atvejus, kai valstybė narė reikalauja, kad atvykę į jos teritoriją pažymėjimų turėtojai laikytųsi karantino ir (arba) saviizoliacijos arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, arba jei tokiems asmenims nebūtų leidžiama atvykti; (42)pagal Rekomendaciją (ES) 2020/1475 visi laisvo asmenų judėjimo Sąjungoje apribojimai, nustatyti siekiant apriboti SARS-CoV-2 plitimą, turėtų būti panaikinti, kai tik tai leis epidemiologinė padėtis. Tas pats pasakytina apie prievolę pateikti dokumentus, išskyrus tuos, kurių reikalaujama pagal Sąjungos teisę, visų pirma Direktyvą 2004/38/EB, pavyzdžiui, šiuo reglamentu nustatytus pažymėjimus. Todėl Reglamento nuostatų dėl skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemos, pagal kurią išduodami, tikrinami ir pripažįstami sąveikieji skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimai, taikymas turėtų būti sustabdytas PSO generaliniam direktoriui pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles pranešus, kad dėl SARS-CoV-2 kilusi tarptautinio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija baigėsi. Tačiau jų taikymas turėtų būti atnaujintas, jei PSO generalinis direktorius dėl SARS-CoV-2, jo atmainos arba panašių infekcinių ligų, galinčių sukelti epidemiją, protrūkio, praneštų apie kitą tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją. Tokiu atveju atitinkamų nuostatų taikymas turėtų būti vėl sustabdytas pasibaigus tarptautinio masto ekstremaliajai visuomenės sveikatos situacijai; (43)praėjus vieniems metams nuo PSO generalinio direktoriaus pranešimo apie SARS-CoV-2 sukeltos tarptautinio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos pabaigą, Komisija turėtų paskelbti ataskaitą dėl taikant šį reglamentą įgytos patirties, be kita ko, dėl jo poveikio sudarant palankesnes sąlygas laisvai judėti ir duomenų apsaugai; (44)siekiant atsižvelgti į epidemiologinę padėtį ir pažangą, padarytą valdant COVID-19 pandemiją, ir užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais, pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai priimti aktus dėl tam tikrų šio reglamento straipsnių taikymo, taip pat dėl asmens duomenų, kurie turi būti įtraukti į šiuo reglamentu nustatytus pažymėjimus, sąrašo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (45)kadangi šio reglamento tikslų, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti Sąjungoje COVID-19 pandemijos metu nustatant sąveikiuosius pažymėjimus, kuriuose nurodoma turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklė, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio tų tikslų būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytiems tikslams pasiekti; (46)šiuo reglamentu gerbiamos pagrindinės teisės ir laikomasi principų, visų pirma pripažintų Pagrindinių teisių chartijoje (toliau – Chartija), įskaitant teisę į privatų ir šeimos gyvenimą, teisę į asmens duomenų apsaugą, teisę į lygybę prieš įstatymą ir nediskriminavimą, teisę laisvai judėti ir teisę į veiksmingą teisinę gynybą. Įgyvendindamos šį reglamentą valstybės narės turėtų laikytis Chartijos; (47)pagal Reglamento (ES) 2018/1725 42 straipsnio 1 dalį konsultuotasi su Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnu, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis

Dalykas Šiuo reglamentu nustatoma sąveikiųjų pažymėjimų, kuriuose pateikiama informacija apie skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklę, išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistema, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas tokių pažymėjimų turėtojams laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (toliau – skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema). Juo nustatomas tokiems pažymėjimams išduoti būtinų duomenų ir tokių pažymėjimų autentiškumui ir galiojimui patvirtinti ir patikrinti reikalingos informacijos tvarkymo teisinis pagrindas. 2 straipsnis

Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)turėtojas – Sąjungos pilietis ar jo šeimos narys, kuriems pagal šį reglamentą išduotas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie asmens skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę; (2)skaitmeninis žaliasis pažymėjimas – COVID-19 pandemijos metu išduodamas sąveikusis pažymėjimas, kuriame pateikiama informacija apie jo turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir (arba) persirgtos ligos būklę; (3)vakcina nuo COVID-19 – imunologinis vaistas, skirtas aktyviajai imunizacijai siekiant apsaugoti nuo COVID-19;

(4)NRA tyrimas – molekulinis nukleorūgščių amplifikacijos tyrimas (NRAT), pvz., atvirkštinės transkripcijos polimerazės grandininės reakcijos (AT-PGR), kilpinės izoterminės amplifikacijos (angl. loop-mediated isothermal amplification, LAMP) ir transkripcinės amplifikacijos (angl. Transcription Mediated Amplification, TMA) metodas, naudojamas SARS-CoV-2 ribonukleorūgšties (RNR) buvimui nustatyti; (5)greitasis antigenų testas – tyrimo metodas, pagal kurį taikant šoninio srauto imunologinę analizę nustatomi viruso baltymai (antigenai) ir rezultatai gaunami greičiau nei per 30 minučių; (6)sąveikumas – galimybė valstybės narės tikrinimo sistemose patikrinti kitos valstybės narės užkoduotus duomenis; (7)brūkšninis kodas – duomenų saugojimo ir jų pateikimo vaizdine, kompiuterio skaitoma forma metodas; (8)elektroninis spaudas – elektroniniai duomenys, prijungti prie kitų elektroninių duomenų arba su jais logiškai susieti siekiant užtikrinti pastarųjų originalumą ir vientisumą; (9)unikalus pažymėjimo identifikatorius – pagal bendrą struktūrą kiekvienam pagal šį reglamentą išduotam pažymėjimui suteiktas unikalus identifikatorius; (10)patikimumo užtikrinimo sistema – taisyklės, politika, specifikacijos, protokolai, duomenų formatai ir skaitmeninė infrastruktūra, kuriais nustatomas ir leidžiamas patikimas ir saugus pažymėjimų išdavimas ir tikrinimas, siekiant užtikrinti pažymėjimų patikimumą patvirtinant jų autentiškumą, galiojimą ir vientisumą, be kita ko, galimai naudojant elektroninius spaudus. 3 straipsnis

Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema 1.Sąveikiojo skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema sudaromos sąlygos išduoti, tarpvalstybiniu mastu patikrinti ir pripažinti bet kurį iš šių pažymėjimų: (a)pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas buvo paskiepytas nuo COVID-19 pažymėjimą išdavusioje valstybėje narėje (toliau – skiepijimo pažymėjimas); (b)pažymėjimą, kuriame nurodomas jo turėtojo NRA tyrimo arba greitojo antigenų testo, kurie išvardyti bendrame atnaujintame pagal Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 sudarytame COVID-19 greitųjų antigenų testų sąraše, rezultatas ir data (toliau – tyrimo rezultatų pažymėjimas); (c)pažymėjimą, kuriuo patvirtinama, kad jo turėtojas persirgo SARS-CoV-2 infekcijos, kuri nustatyta teigiamu NRA tyrimo arba greitojo antigenų testo, kurie išvardyti bendrame atnaujintame pagal Tarybos rekomendaciją 2021/C 24/01 sudarytame COVID-19 greitųjų antigenų testų sąraše, rezultatu, sukelta liga (toliau – persirgtos ligos pažymėjimas). 2.Valstybės narės 1 dalyje nurodytus pažymėjimus išduoda skaitmeniniu arba popieriniu formatu arba abiem formatais. Valstybių narių išduotuose pažymėjimuose yra sąveikus brūkšninis kodas, leidžiantis patikrinti pažymėjimo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą. Brūkšninis kodas atitinka pagal 8 straipsnį nustatytas technines specifikacijas. Informacija pažymėjimuose taip pat pateikiama žmogaus skaitoma forma ir yra bent jau išduodančiosios valstybės narės oficialia kalba ar kalbomis ir anglų kalba. 3.1 dalyje nurodyti pažymėjimai išduodami nemokamai. Turėtojas turi teisę prašyti išduoti naują pažymėjimą, jei pažymėjime pateikti asmens duomenys yra ne(be)tikslūs arba neatnaujinti, arba jei pažymėjimas turėtojui nebeprieinamas. 4.1 dalyje nurodytų pažymėjimų išdavimas neturi įtakos kitų prieš pradedant taikyti šį reglamentą arba kitais tikslais, visų pirma medicininiais tikslais, išduotų skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos įrodymų galiojimui. 5.Jei Komisija priima įgyvendinimo aktą pagal antrą pastraipą, 5 straipsnio 5 dalyje nustatytomis sąlygomis pripažįstami trečiosios šalies, su kuria Europos Sąjunga ir jos valstybės narės yra sudariusios susitarimą dėl laisvo asmenų judėjimo, pagal šį reglamentą išduoti pažymėjimai, kuriais visuomenės sveikatos sumetimais Susitariančiosioms Šalims leidžiama nediskriminuojant nustatyti laisvo asmenų judėjimo apribojimus ir tokiuose susitarimuose nenumatytas Europos Sąjungos aktų įtraukimo mechanizmas. Komisija įvertina, ar tokia trečioji šalis išduoda pažymėjimus pagal šį reglamentą ir yra pateikusi oficialų patikinimą, kad ji pripažins valstybių narių išduotus pažymėjimus. Tokiu atveju ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 6.Komisija gali paprašyti Sveikatos saugumo komiteto, įsteigto pagal Sprendimo Nr. 1082/2013/ES 17 straipsnį, parengti gaires dėl turimų mokslinių įrodymų dėl 1 dalyje nurodytuose pažymėjimuose pateikiamų medicininių įvykių poveikio. 4 straipsnis

Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo patikimumo užtikrinimo sistema 1.Komisija ir valstybės narės sukuria ir eksploatuoja patikimumo užtikrinimo sistemos skaitmeninę infrastruktūrą, leidžiančią saugiai išduoti ir patikrinti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus.

2.Patikimumo užtikrinimo sistema, kai įmanoma, užtikrinamas sąveikumas su tarptautiniu lygmeniu sukurtomis technologinėmis sistemomis. 3.Jei Komisija priima įgyvendinimo aktą pagal antrą pastraipą, trečiųjų šalių Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams pagal tarptautinį standartą ir technologinę sistemą išduoti pažymėjimai, kurie yra sąveikūs su pagal šį reglamentą nustatyta patikimumo užtikrinimo sistema, pagal kurią galima patikrinti pažymėjimo autentiškumą, galiojimą ir vientisumą, ir kuriuose yra priede nurodyti duomenys, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jų turėtojams laisvai judėti Europos Sąjungoje, yra laikomi lygiaverčiais valstybių narių pagal šį reglamentą išduotiems pažymėjimams. Taikydamos šią pastraipą, valstybės narės trečiųjų šalių išduotus skiepijimo pažymėjimus pripažįsta 5 straipsnio 5 dalyje nurodytomis sąlygomis. Komisija įvertina, ar trečiosios šalies išduoti pažymėjimai atitinka šioje dalyje nustatytas sąlygas. Tokiu atveju ji priima įgyvendinimo aktą laikydamasi 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 5 straipsnis

Skiepijimo pažymėjimas 1.Kiekviena valstybė narė automatiškai arba nuo COVID-19 paskiepyto asmens prašymu išduoda skiepijimo pažymėjimus, nurodytus 3 straipsnio 1 dalies a punkte. 2.Skiepijimo pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys: (a)turėtojo tapatybės duomenys; (b)informacija apie panaudotą vakciną; (c)pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas arba unikalus pažymėjimo identifikatorius. Asmens duomenys į skiepijimo pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 1 punkte nustatytų duomenų laukelių. Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 1 punktas, papildant, keičiant arba pašalinant šioje dalyje nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius. 3.Skiepijimo pažymėjimas išduodamas saugia ir sąveikia forma, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje, ir jame aiškiai nurodoma, ar skiepijimo kursas baigtas, ar ne. 4.Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra. 5.Jei valstybės narės pripažįsta skiepijimo įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, jos tomis pačiomis sąlygomis taip pat pripažįsta galiojančius skiepijimo pažymėjimus, kuriuos kitos valstybės narės laikydamosi šio reglamento išdavė dėl vakcinos nuo COVID-19, kuriai suteiktas rinkodaros leidimas pagal Reglamentą (EB) Nr. 726/2004. Tuo pačiu tikslu valstybės narės taip pat gali pripažinti pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius skiepijimo pažymėjimus dėl vakcinos nuo COVID-19, kuriai valstybės narės kompetentinga institucija suteikė rinkodaros leidimą pagal Direktyvą 2001/83/EB, dėl vakcinos nuo COVID-19, kurios platinimas laikinai leidžiamas pagal Direktyvos 2001/83/EB 5 straipsnio 2 dalį, arba dėl vakcinos nuo COVID-19, kurią PSO įtraukė į naudojimo esant ekstremaliajai padėčiai sąrašą. 6.Jeigu Sąjungos pilietis arba Sąjungos piliečio šeimos narys buvo paskiepytas trečiojoje šalyje viena iš vakcinos nuo COVID-19 rūšių, nurodytų šio straipsnio 5 dalyje, ir jei valstybės narės valdžios institucijoms buvo pateikta visa būtina informacija, įskaitant patikimus skiepijimo įrodymus, jos atitinkamam asmeniui išduoda 3 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytą skiepijimo pažymėjimą. 6 straipsnis

Tyrimo rezultatų pažymėjimas 1.Kiekviena valstybė narė automatiškai arba asmenų, kuriems atlikti tyrimai dėl COVID-19, prašymu išduoda 3 straipsnio 1 dalies b punkte nurodytus tyrimo rezultatų pažymėjimus. 2.Tyrimo rezultatų pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys: (a)turėtojo tapatybės duomenys;

(b)informacija apie atliktą tyrimą; (c)pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas arba unikalus pažymėjimo identifikatorius. Asmens duomenys į tyrimo rezultatų pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 2 punkte nustatytų duomenų laukelių. Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 2 punktas, papildant, keičiant arba pašalinant šioje dalyje nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius. 3.Tyrimo rezultatų pažymėjimas išduodamas saugiu ir sąveikiu formatu, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje. 4.Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra. 5.Kai valstybės narės dėl laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, reikalauja pateikti tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos įrodymą, jos taip pat pripažįsta pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius tyrimo rezultatų pažymėjimus. 7 straipsnis

Persirgtos ligos pažymėjimas 1.Gavusi prašymą kiekviena valstybė narė 3 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytus persirgtos ligos pažymėjimus išduoda ne anksčiau kaip praėjus vienuolikai dienų nuo dienos, kurią asmuo gavo pirmąjį teigiamą tyrimo dėl SARS-CoV-2 infekcijos rezultatą. Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais, remiantis Sveikatos saugumo komiteto pagal 3 straipsnio 6 dalį pateiktomis gairėmis arba ECDC peržiūrėtais moksliniais įrodymais, iš dalies keičiamas dienų, nuo kada gali būti išduotas persirgtos ligos pažymėjimas, skaičius. 2.Persirgtos ligos pažymėjime pateikiami šių kategorijų asmens duomenys: (a)turėtojo tapatybės duomenys; (b)informacija apie buvusią SARS-CoV-2 infekciją; (c)pažymėjimo metaduomenys, pvz., pažymėjimą išduodantis subjektas arba unikalus pažymėjimo identifikatorius. Asmens duomenys į persirgtos ligos pažymėjimą įtraukiami laikantis konkrečių priedo 3 punkte nustatytų duomenų laukelių. Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kuriais iš dalies keičiamas priedo 3 punktas, papildant, keičiant arba pašalinant šioje dalyje nurodytų asmens duomenų kategorijų duomenų laukelius, taip pat dėl persirgtos ligos pažymėjimo galiojimo trukmės. 3.Persirgtos ligos pažymėjimas išduodamas saugiu ir sąveikiu formatu, kaip numatyta 3 straipsnio 2 dalyje. 4.Jeigu, gavus naujų mokslinių įrodymų arba siekiant užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir technologinėmis sistemomis, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra. 5.Jei valstybės narės pripažįsta persirgimo SARS-CoV-2 infekcijos sukelta liga įrodymus, kad būtų galima netaikyti laisvo judėjimo apribojimų, nustatytų laikantis Sąjungos teisės, kad būtų apribotas COVID-19 plitimas, jos tomis pačiomis sąlygomis pripažįsta pagal šį reglamentą kitų valstybių narių išduotus galiojančius persirgtos ligos pažymėjimus. 8 straipsnis

Techninės specifikacijos

Siekdama užtikrinti vienodas šiuo reglamentu nustatytos patikimumo užtikrinimo sistemos įgyvendinimo sąlygas, Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose pateikiamos techninės specifikacijos ir taisyklės, kuriomis siekiama: (a)saugiai išduoti ir tikrinti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus; (b)užtikrinti asmens duomenų saugumą, atsižvelgiant į duomenų pobūdį; (c)pildyti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus, įskaitant kodavimo sistemą ir visus kitus susijusius elementus; (d)nustatyti bendrą unikalaus pažymėjimo identifikatoriaus struktūrą; (e)generuoti galiojantį, saugų ir sąveikų brūkšninį kodą; (f)užtikrinti sąveikumą su tarptautiniais standartais ir (arba) technologinėmis sistemomis; (g)nustatyti duomenų valdytojų ir duomenų tvarkytojų atsakomybę. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 13 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. Dėl tinkamai pagrįstų privalomų skubos priežasčių, visų pirma siekiant užtikrinti patikimumo užtikrinimo sistemos įgyvendinimą laiku, Komisija 13 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka priima nedelsiant taikomus įgyvendinimo aktus. 9 straipsnis

Asmens duomenų apsauga 1.Asmens duomenys, pateikti pagal šį reglamentą išduodamuose pažymėjimuose, tvarkomi siekiant susipažinti su pažymėjime pateikta informacija ir ją patikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu būtų sudarytos palankesnės sąlygos laisvai judėti Sąjungoje. 2.Į 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus įtrauktus asmens duomenis tvarko kelionės tikslo valstybės narės kompetentingos institucijos arba tarpvalstybinių keleivių pervežimo paslaugų teikėjai, kurių pagal nacionalinę teisę reikalaujama COVID-19 pandemijos metu įgyvendinti tam tikras visuomenės sveikatos priemones, kad tikrintų ir tvirtintų informaciją apie turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ar persirgtos ligos būklę. Šiuo tikslu asmens duomenys apima tik tai, kas tikrai būtina. Asmens duomenys, su kuriais susipažinta pagal šią dalį, nesaugomi. 3.Asmens duomenys, tvarkomi siekiant išduoti 3 straipsnyje nurodytus pažymėjimus, įskaitant naujo pažymėjimo išdavimą, negali būti saugomi ilgiau, nei būtina tuo tikslu, ir jokiu būdu ne ilgiau nei laikotarpį, per kurį pažymėjimai gali būti naudojami naudojantis laisvo judėjimo teise. 4.Valdžios institucijos, atsakingos už 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų išdavimą, laikomos Reglamento (ES) 2016/679 4 straipsnio 7 dalyje nurodytais duomenų valdytojais. 10 straipsnis

Pranešimo procedūra 1.Jeigu valstybė narė reikalauja, kad 3 straipsnyje nurodytų pažymėjimų turėtojai po atvykimo į jos teritoriją laikytųsi karantino, saviizoliacijos arba atliktų tyrimą dėl SARS-CoV-2 infekcijos, arba jei ji neleidžia tokiems asmenims atvykti, prieš planuojamą tokių apribojimų įvedimą ji apie tai praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Tuo tikslu valstybė narė pateikia šią informaciją: (a)tokių pribojimų priežastis, įskaitant visus atitinkamus juos pagrindžiančius epidemiologinius duomenis; (b)tokių apribojimų aprėptį, nurodant, kuriems keliautojams jie taikomi arba kuriems jie netaikomi; (c)apribojimų įsigaliojimo datą ir trukmę.

Jeigu būtina, Komisija gali atitinkamos valstybės narės paprašyti pateikti papildomos informacijos. 11 straipsnis

Įgaliojimų delegavimas 1.Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis. 2.5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 15 straipsnyje nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [įsigaliojimo datos]. 3.Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 5 straipsnio 2 dalyje, 6 straipsnio 2 dalyje, 7 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 15 straipsnyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui. 4.Prieš priimdama deleguotąjį aktą Komisija konsultuojasi su kiekvienos valstybės narės paskirtais ekspertais vadovaudamasi 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. 5.Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai. 6.Pagal 5 straipsnio 2 dalį, 6 straipsnio 2 dalį, 7 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 15 straipsnį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui ir Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais. 12 straipsnis

Skubos procedūra 1.Pagal šį straipsnį priimti deleguotieji aktai įsigalioja nedelsiant ir taikomi, jei nepareiškiama 2 dalyje nurodytų prieštaravimų. Pranešime Europos Parlamentui ir Tarybai apie deleguotąjį aktą nurodomos skubos procedūros taikymo priežastys. 2.Europos Parlamentas arba Taryba, laikydamiesi 11 straipsnio 6 dalyje nurodytos procedūros, gali pareikšti prieštaravimų dėl deleguotojo akto. Tokiu atveju Komisija, gavusi Europos Parlamento arba Tarybos pranešimą apie sprendimą pareikšti prieštaravimų, nedelsdama panaikina aktą. 13 straipsnis

Komiteto procedūra 1.Komisijai padeda komitetas. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011. 2.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis. 3.Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 8 straipsnis kartu su jo 5 straipsniu. 14 straipsnis

Ataskaitų teikimas Praėjus vieniems metams nuo PSO generalinio direktoriaus pranešimo pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles apie SARS-CoV-2 sukeltos tarptautinio masto ekstremaliosios visuomenės sveikatos situacijos pabaigą, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia šio reglamento taikymo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma įvertinamas šio reglamento poveikis sudarant palankesnes sąlygas Sąjungos piliečiams ir jų šeimos nariams laisvai judėti, taip pat poveikis asmens duomenų apsaugai COVID-19 pandemijos metu. 15 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas 1.Šis reglamentas įsigalioja trečią dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

2.PSO generaliniam direktoriui pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles pranešus, kad dėl SARS-CoV-2 kilusi tarptautinio masto ekstremalioji visuomenės sveikatos situacija baigėsi, Komisija pagal 11 straipsnį priima deleguotąjį aktą, kuriuo nurodoma data, nuo kurios sustabdomas 3, 4, 5, 6, 7 ir 10 straipsnių taikymas. 3.Komisijai pagal 11 straipsnį suteikiami įgaliojimai priimti deleguotąjį aktą, kuriuo nurodoma data, nuo kurios atnaujinamas 3, 4, 5, 6, 7 ir 10 straipsnių taikymas, po to, kai šios nuostatos sustabdomos pagal šio straipsnio 2 dalį, jeigu PSO generalinis direktorius praneša apie tarptautinio masto ekstremaliąją visuomenės sveikatos situaciją dėl SARS-CoV-2, jo atmainos arba panašių infekcinių ligų, galinčių sukelti epidemiją . Priėmus tokį deleguotąjį aktą, taikoma šio straipsnio 2 dalis. 4.Jeigu dėl pokyčių, susijusių su tarptautinio masto ekstremaliąja visuomenės sveikatos situacija, yra privalomų skubos priežasčių, pagal šį straipsnį priimtiems deleguotiesiems aktams taikoma 12 straipsnyje numatyta procedūra. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis 1.4.Tikslas (-ai) 1.4.1Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) 1.4.2Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) 1.4.3Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis 1.4.4Veiklos rezultatų rodikliai 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį 1.5.2Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė

1.5.3Panašios patirties išvados 1.5.4Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis 1.5.5Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą 1.6.Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ir finansinis poveikis 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os) 2.2.1Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas 2.2.2Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as) 2.2.3Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis 3.2.Numatomas pasiūlymo finansinis poveikis asignavimams 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2. Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas 3.2.3. Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa

3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai 3.3.Numatomas poveikis pajamoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1.PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1.Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl sąveikiųjų skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemos, kuria siekiama sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti COVID-19 pandemijos metu (skaitmeninis žaliasis pažymėjimas) 1.2.Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) Laisvas asmenų judėjimas Europos Sąjungoje Ekonomikos gaivinimas ir atsparumo didinimas 1.3.Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ⌧ naujas veiksmas ◻ naujas veiksmas, kai bus įgyvendintas bandomasis projektas ir (arba) atlikti parengiamieji veiksmai ◻ esamo veiksmo galiojimo pratęsimas ◻ vieno ar daugiau veiksmų sujungimas arba nukreipimas į kitą / naują veiksmą 1.4.Tikslai 1.4.1.Bendrasis (-ieji) tikslas (-ai) Bendrasis šio reglamento tikslas – užtikrinti sąveikiųjų pažymėjimų dėl skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga išdavimą, tikrinimą ir pripažinimą, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ES COVID-19 pandemijos metu. 1.4.2.Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) 1 konkretus tikslas Nustatyti skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, valstybių narių išduodamų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti, formą ir turinį.

2 konkretus tikslas Užtikrinti valstybių narių išduodamų pažymėjimų sąveikumą, saugumą ir patikrinamumą. 3 konkretus tikslas Nustatyti skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, valstybių narių išduodamų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti, pripažinimo taisykles. 1.4.3.Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų padaryti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms). Pasiūlymu siekiama sudaryti palankesnes sąlygas naudotis laisvo judėjimo teise ES COVID-19 pandemijos metu, nustatant bendrą sąveikiųjų skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sistemą. Taip ES piliečiams ir jų šeimos nariams, besinaudojantiems laisvo judėjimo teise, turėtų būti sudaryta galimybė įrodyti, kad jie laikosi paskirties valstybės narės pagal ES teisę nustatytų visuomenės sveikatos reikalavimų. Pasiūlymu taip pat siekiama užtikrinti, kad šiuo metu taikomi laisvo judėjimo apribojimai, kuriais siekiama mažinti COVID-19 plitimą, galėtų būti koordinuotai naikinami, atsižvelgiant į naujus mokslinius įrodymus. Valstybėms narėms bus teikiama parama kuriant reikiamą sąveikaus pažymėjimų, sudarysiančių skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemą, išdavimo ir tikrinimo infrastruktūrą. Be to, Komisija ir valstybės narės sukurs ir eksploatuos skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemai būtiną technologinę infrastruktūrą. 1.4.4.Veiklos rezultatų rodikliai Nurodyti pažangos ir pasiekimų stebėsenos rodiklius. Pasirengimas kurti Patvirtinus reglamento projektą ir patikimumo užtikrinimo sistemos technines specifikacijas, ES lygmeniu turėtų būti sukurta tinkama nacionalines sistemas jungianti saugi skaitmeninė infrastruktūra, kuria užtikrinamas patikimas pažymėjimų tikrinimas. Kai techniškai įmanoma, šioje infrastruktūroje gali būti naudojama ES lygmeniu jau veikiančių sprendimų, kuriais sudaromos palankesnės sąlygos valstybių narių vidaus sprendimų informacijos mainams, projektine informacija. Pasirengimas pradėti veiklą kuo anksčiau 2021 m. Kad būtų galima pradėti naudotis ES lygmens skaitmenine infrastruktūra, Komisija ir valstybės narės turėtų atlikti išsamius numatomos operacijų apimties palaikymo bandymus. Veikianti sistema Komisija turėtų užtikrinti, kad ES lygmens pagalbinė skaitmeninė infrastruktūra būtų įdiegta, efektyviai eksploatuojama ir stebima. 1.5.Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.5.1.Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiai, įskaitant išsamų iniciatyvos įgyvendinimo pradinio etapo tvarkaraštį Siekiant užtikrinti sąveikumą tarp įvairių techninių sprendimų, kuriuos kuria valstybės narės, kurių kai kurios jau pradėjo pripažinti skiepijimo įrodymus, kad keliautojams nebūtų taikomi tam tikri apribojimai, reikia nustatyti vienodas skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų išdavimo, tikrinimo ir pripažinimo sąlygas. Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemoje nustatoma skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų forma ir turinys. Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema turėtų užtikrinti, jog šiuos pažymėjimus būtų galima išduoti sąveikiu formatu ir patikimai patikrinti, kai jų turėtojas juos pateikia kitose valstybėse narėse, taip sudarant palankesnes sąlygas laisvai judėti ES.

Pasiūlymu taip pat siekiama koordinuotai, nuosekliai ir sąveikiai papildyti nacionalines iniciatyvas, kuriomis siekiama sukurti skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimus, kad būtų išvengta pastangų dubliavimo. Skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistema bus taikoma COVID-19 pandemijos laikotarpiu kaip priemonė palankesnėms piliečių laisvo judėjimo sąlygoms sudaryti ir bus sustabdyta paskelbus pandemijos pabaigą. Ateityje kilus kitoms pandemijoms, ją būtų galima vėl taikyti. 1.5.2.Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė (gali būti susijusi su įvairiais veiksniais, pvz., koordinavimo nauda, teisiniu tikrumu, didesniu veiksmingumu ar papildomumu). Šiame punkte „Sąjungos dalyvavimo pridėtinė vertė“ – dalyvaujant Sąjungai užtikrinama vertė, papildanti vertę, kuri būtų užtikrinta vien valstybių narių veiksmais. Priežastys imtis Europos lygmens veiksmų (ex ante) Šio pasiūlymo tikslų, t. y. sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti ES COVID-19 pandemijos metu, nustatant saugius ir sąveikius pažymėjimus, patvirtinančius jų turėtojo skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga būklę, valstybės narės vienos negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo masto ir poveikio tų tikslų būtų geriau siekti ES lygmeniu. Todėl būtina imtis veiksmų ES lygmeniu. Numatoma sukurti Sąjungos pridėtinė vertė (ex post) Jei nebus imtasi veiksmų ES lygmeniu, tikėtina, kad valstybės narės nustatys skirtingas sistemas, todėl piliečiai, naudodamiesi savo laisvo judėjimo teisėmis, patirtų problemų, susijusių su jų dokumentų pripažinimu kitose valstybėse narėse. Visų pirma būtina susitarti dėl techninių standartų, kurie turi būti naudojami siekiant užtikrinti išduodamų pažymėjimų sąveikumą, saugumą ir patikrinamumą. 1.5.3.Panašios patirties išvados Veiksmai bus grindžiamas patirtimi, sukaupta kuriant Europos sietinio tinklų sietuvo paslaugos skaitmeninę infrastruktūrą, skirtą užtikrinti, kad būtų galima keistis skirtingų šalių kontaktų atsekimo ir perspėjimo mobiliųjų programėlių duomenimis, susijusiais su kova su COVID-19 pandemija. Norint užtikrinti, kad visose valstybėse narėse būtų sklandžiai ir nuosekliai imta naudoti siūlomus sprendimus, reikia ES lygmens paramos jungiant šalių vidinius serverius bei pagalbos kuriant ir diegiant sprendimus visose valstybėse narėse. 1.5.4.Suderinamumas su daugiamete finansine programa ir galima sinergija su kitomis atitinkamomis priemonėmis Komisija ketina remti neatidėliotinas priemones taikydama skubios paramos priemonę (SPP) ir išnagrinėti, kaip vėlesniu etapu dalį finansinės paramos būtų galima skirti pagal kitas programas, pvz., Skaitmeninės Europos programą. Finansavimas bus suderintas su 2021–2027 m. daugiamete finansine programa. Iniciatyvai įgyvendinti gali prireikti panaudoti vieną ar daugiau specialių priemonių, kaip apibrėžta DFP reglamente. Komisija imsis reikiamos iniciatyvos, kad užtikrintų išteklių sutelkimą reikiamu laiku. 1.5.5.Įvairių turimų finansavimo galimybių vertinimas, įskaitant perskirstymo mastą Sąjungos finansinė parama gali būti skiriama šiems veiksmams: 1) Su sistemos techninėmis specifikacijomis susijusi parama a) Specifikacijos, susijusios su bendrąja skaitmeninių žaliųjų pažymėjimų išdavimo ir tikrinimo architektūra, ir duomenų struktūromis (saugumas, skaitmeniniai pažymėjimai ar spaudai pažymėjimams, sudarantiems skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemą, pasirašyti elektroninėmis priemonėmis, patikimumo užtikrinimo valdžios institucijos ir pan.) b) Specifikacijos, kurių valstybės narės turi laikytis išduodamos ir tikrindamos pažymėjimus, sudarančius skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemos dalį c) Tinkamos valstybes nares apimančios paramos sistemos, kurią galima valdyti ES lygmeniu, specifikacijos (valstybių narių sistemų keitimasis informacija) 2) Koncepcijos patvirtinimo ir bandomoji veikla, įskaitant saugumo patikras, kaip pasirinktą sprendimą įgyvendinant pirmiau nurodytą 1 punktą 3) Diegimas keliose bandomosiose valstybėse narėse a) Poveikio duomenų apsaugai vertinimas (jei reikia) b) Saugumo auditas c) Faktinis sistemos įdiegimas ir prijungimo proceso plėtojimas

4) ES finansinė parama, skirta valstybėms narėms padėti ir nacionaliniams išdavimo ir tikrinimo sprendimams kurti, kad šie sprendimai būtų sąveikūs ES ir, kai įmanoma, tarptautiniu lygmeniu sukurtų technologinių sistemų atžvilgiu 5) Valstybių narių prijungimo procesas 6) Sąveikumą remiančių ES sistemų eksploatavimas ir priežiūra Labiausiai neatidėliotinoms priemonėms pagal šią iniciatyvą remti Komisija panaudos SPP asignavimo lėšas ir, kai tik įsigalios Skaitmeninės Europos programos teisinis pagrindas, išnagrinės, kaip kai kurios išlaidos galėtų būti finansuojamos pagal tą programą. Atsižvelgiant į ekstremaliąją sveikatos situaciją, didžioji dalis parengiamųjų išlaidų bus finansuojama pagal SPP, kol neįsigalios skaitmeninio žaliojo pažymėjimo teisinis pagrindas. ES lygmens sistema pradės veikti tik įsigaliojus jos teisiniam pagrindui. 1.6.Trukmė ir finansinis poveikis ⌧ trukmė ribota –⌧ galioja nuo skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemos, pagal kurią išduodami, tikrinami ir pripažįstami sąveikieji pažymėjimai dėl skiepijimo nuo COVID-19, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga, patvirtinimo iki jos sustabdymo PSO generaliniam direktoriui pagal Tarptautines sveikatos priežiūros taisykles pranešus, kad dėl SARS-CoV-2 kilusi tarptautinio masto ekstremalioji visuomenės sveikatai situacija baigėsi. –⌧ įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų finansinis poveikis nuo 2021 m. SPP įsipareigojimai turės būti įvykdyti iki 2022 m. sausio 31 d. ◻ trukmė neribota 1.7.Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai) ⌧ Tiesioginis valdymas, vykdomas Komisijos: –⌧ padalinių, įskaitant Sąjungos delegacijų darbuotojus; –◻ vykdomųjų įstaigų. ◻ Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ◻ Netiesioginis valdymas, biudžeto vykdymo užduotis pavedant: –◻ trečiosioms valstybėms arba jų paskirtiems organams; –◻ tarptautinėms organizacijoms ir jų agentūroms (nurodyti); –◻ EIB ir Europos investicijų fondui; –◻ Finansinio reglamento 70 ir 71 straipsniuose nurodytiems organams;

–◻ viešosios teisės reglamentuojamoms įstaigoms; –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja privatinė teisė ir kurioms pavesta teikti viešąsias paslaugas, jeigu jos pateikia pakankamas finansines garantijas; –◻ įstaigoms, kurių veiklą reglamentuoja valstybės narės privatinė teisė, kurioms pavesta įgyvendinti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę ir kurios pateikia pakankamas finansines garantijas; –◻ atitinkamame pagrindiniame akte nurodytiems asmenims, kuriems pavesta vykdyti konkrečius veiksmus BUSP srityje pagal ES sutarties V antraštinę dalį. –Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Nėra. 2.VALDYMO PRIEMONĖS 2.1.Stebėsenos ir ataskaitų teikimo taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Veiksmai, kuriems teikiama finansinė parama pagal šį pasiūlymą, turi būti reguliariai stebimi. Praėjus vieniems metams po to, kai PSO praneš apie SARS-CoV-2 pandemijos pabaigą, Komisija pateiks reglamento taikymo ataskaitą, kurioje, visų pirma, bus apibūdinamas jos poveikis laisvam judėjimui ir duomenų apsaugai. 2.2.Valdymo ir kontrolės sistema (-os) 2.2.1.Valdymo būdo (-ų), finansavimo įgyvendinimo mechanizmo (-ų), mokėjimo tvarkos ir siūlomos kontrolės strategijos pagrindimas Valdymo būdas Veiksmai, kuriais remiami reglamento tikslai, bus įgyvendinami tiesiogiai, kaip numatyta Finansiniame reglamente. Komisija teikia visą valstybėms narėms reikiamą ir valstybių narių tinkamai pagrįstą paramą tiesioginėmis dotacijomis atitinkamoms ministerijoms ar jų įgaliotoms ir įgalintoms įstaigoms, arba įsigyja visos reikiamos ES lygmens sąveikumo infrastruktūros kūrimo ir eksploatavimo paslaugas. Laikoma, kad toks būdas geriausiai tinka reglamento tikslams pasiekti, nes visapusiškai atsižvelgiant į ekonomiškumo, veiksmingumo ir didžiausio ekonominio naudingumo principus. Finansavimo priemonės Veiksmai, finansuojami reglamento tikslams pasiekti, bus remiami SPP lėšomis. Įsigaliojus Skaitmeninės Europos programos teisiniam pagrindui Komisija išnagrinės, kaip kai kurios išlaidos galėtų būti finansuojamos pagal tą programą. Komisija skirs dotacijas valstybėms narėms, kad remtų techninės infrastruktūros, reikalingos sąveikumui užtikrinti, įgyvendinimą pagal Finansinio reglamento nuostatas.

Kontrolės strategijos Kontrolės strategijose bus atsižvelgiama į atitinkamo įgyvendinimo mechanizmo ir finansavimo priemonių riziką. Atitinkamai bus sukurta dotacijoms skirta kontrolės strategija ir joje daugiausia dėmesio bus skirta trims pagrindiniams dotacijų teikimo etapams, kaip nurodyta Finansiniame reglamente: a) kvietimų teikti pasiūlymus organizavimui ir reglamento politinius tikslus atitinkančių pasiūlymų atrankai, b) veiklos, stebėsenos ir ex ante kontrolei, apimančiai projektų įgyvendinimą, viešuosius pirkimus, išankstinį finansavimą, tarpinius ir galutinius mokėjimus; c) projektų ir mokėjimų ex post kontrolei. 2.2.2.Informacija apie nustatytą riziką ir jai sumažinti įdiegtą (-as) vidaus kontrolės sistemą (-as) Nustatyta tokia rizika: a) vėlavimas parengti patikimumo užtikrinimo sistemos specifikacijas; b) vėlavimas diegti valstybių narių sąveikumo infrastruktūras ir (arba) ES tvarkomą tinklų sietuvą; c) galimos klaidos arba netinkamas ES lėšų valdymas ar panaudojimas. Įgyvendinimui bus skiriamos dotacijos, o jas naudojant daroma mažiau klaidų. Svarbiausiomis programai numatytomis kontrolės funkcijomis atsižvelgiama ne tik į vidaus kontrolės tikslus (teisėtumą ir tvarkingumą, kontrolės efektyvumą ir išlaidų efektyvumą), bet ir į politikos tikslus. Šiomis kontrolės funkcijomis bus siekiama užtikrinti visų subjektų dalyvavimą, tinkamą biudžeto lankstumą ir nuoseklias ex ante ir ex post kontrolės priemones, be to, kontrolės funkcijos gali būti diferencijuojamos pagal riziką. Taikoma esama Komisijos vidaus kontrolės sistema, siekiant užtikrinti, kad pagal SPP (ir Skaitmeninės Europos programą, kai ji bus priimta) skirtos lėšos būtų naudojamos tinkamai ir laikantis atitinkamų teisės aktų. Dabartinės sistemos struktūra: a) Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato (CONNECT GD) vidaus kontrolės grupė daugiausia dėmesio skiria tam, kad būtų laikomasi administracinių procedūrų ir galiojančių teisės aktų. Šiuo tikslu naudojama Komisijos vidaus kontrolės sistema. Kitos Komisijos tarnybos, dalyvaujančios įgyvendinant priemonę, taikys tą pačią kontrolės sistemą; b) reguliarus išorės auditorių vykdomas dotacijų ir sutarčių, skiriamų pagal šį reglamentą, auditas bus visapusiškai įtrauktas į metinius audito planus; c) išorės vertintojai atlieka bendrą veiklos vertinimą. Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) ir Audito Rūmai gali atlikti įvykdytos veiklos auditą. 2.2.3.Kontrolės išlaidų efektyvumo apskaičiavimas ir pagrindimas (kontrolės sąnaudų ir susijusių valdomų lėšų vertės santykis) ir numatomo klaidų rizikos lygio vertinimas (atliekant mokėjimą ir užbaigiant programą)

Apytikslis klaidų lygis Siekiama, kad likutinis klaidų lygis neviršytų 2 % ribos visoms išlaidoms, susijusioms su priemonių, kuriomis siekiama reglamento tikslo, įgyvendinimu, kartu apribojant kontrolės naštą valstybėms narėms, kad būtų pasiekta tinkama teisėtumo ir tvarkingumo tikslo ir kitų tikslų, pavyzdžiui, skaitmeninio žaliojo pažymėjimo sistemos veiksmingumo, pusiausvyra. 2.3.Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones, pvz., išdėstytas Kovos su sukčiavimu strategijoje. CONNECT GD yra pasiryžęs kovoti su sukčiavimu visais valdymo proceso etapais. Generalinis direktoratas parengė ir įgyvendina visapusišką kovos su sukčiavimu strategiją, apimančią visus pagrindinius veiklos veiksmus ir nustatytas sukčiavimo rizikos rūšis. Be kita ko, plačiu mastu naudojama žvalgybos informacija taikant pažangias IT priemones (ypač dotacijų valdymui) ir nuolat mokant bei informuojant darbuotojus. Apskritai visu siūlomų kontrolės priemonių rinkiniu taip pat siekiama teigiamo poveikio kovai su sukčiavimu. Teisės aktais bus užtikrinta, kad pagrindines kontrolės priemones, pvz., auditus ir (arba) patikrinimus vietoje, galėtų atlikti Komisijos tarnybos, įskaitant OLAF, vadovaudamosi OLAF rekomenduotomis standartinėmis nuostatomis. 3.NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1.Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės), kurioms daromas poveikis ·Dabartinės biudžeto eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija Biudžeto eilutė Išlaidų rūšis Įnašas Numeris

DA / NDA ELPA šalių valstybių kandidačių trečiųjų valstybių pagal Finansinio reglamento 21 straipsnio 2 dalies b punktą 2b 06 07 01 Skubios paramos teikimas Sąjungoje DA NE NE NE NE 01 02 04 Skaitmeninės Europos programa DA TAIP TAIP (jei nurodyta metinėje darbo programoje) Programos dalis NE Labiausiai neatidėliotinoms priemonėms pagal šią iniciatyvą remti Komisija iš pradžių panaudos SPP lėšas ir, kai tik įsigalios Skaitmeninės Europos programos teisinis pagrindas, išnagrinės, kaip kai kurios išlaidos galėtų būti finansuojamos pagal tą programą. 3.2.Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1.Numatomo poveikio išlaidoms santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai nenaudojami –■ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 02 Atsparumas ir vertybės CONNECT GD 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai IŠ VISO • Veiklos asignavimai 06 07 01 Skubios paramos teikimas Sąjungoje Įsipareigojimai (1a) 46,000 3,000 49,000 Mokėjimai (2a) 37,900 11,100 49,000 IŠ VISO asignavimų

CONNECT GD pagal daugiametės finansinės programos 2b išlaidų kategoriją Įsipareigojimai =1a 46,000 3,000 49,000 Mokėjimai =2a 37,900 11,100 49,000





• IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) 46,000 3,000 49,000 Mokėjimai (5) 37,900 11,100 49,000 IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 2b IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai = 4 46,000 3,000 49,000 Mokėjimai = 5 37,900 11,100 49,000



Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 01 Bendroji rinka, inovacijos ir skaitmeninė ekonomika CONNECT GD 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai IŠ VISO • Veiklos asignavimai 02 04 Skaitmeninės Europos programa Įsipareigojimai (1b) p.m p.m p.m Mokėjimai (2b) p.m p.m p.m IŠ VISO asignavimų

CONNECT GD pagal daugiametės finansinės programos 01 išlaidų kategoriją Įsipareigojimai =1b p.m p.m p.m Mokėjimai =2b p.m p.m p.m



• IŠ VISO veiklos asignavimų Įsipareigojimai (4) p.m p.m p.m Mokėjimai (5) p.m p.m p.m IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 01 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ Įsipareigojimai = 4 p.m p.m p.m Mokėjimai = 5 p.m p.m p.m







Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija 7 Administracinės išlaidos mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai IŠ VISO CONNECT + JUST + SANTE + DIGIT GD • Žmogiškieji ištekliai 2,214 2,518 4,732 • Kitos administracinės išlaidos IŠ VISO CONNECT + JUST + SANTE + DIGIT GD Asignavimai 2,214 2,518 4,732 IŠ VISO asignavimų

pagal daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ (Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų) 2,214 2,518 4,732 mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai IŠ VISO IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–7 IŠLAIDŲ KATEGORIJAS Įsipareigojimai 48,214 5,518 53,732 Mokėjimai 40,114 13,618 53,732





3.2.2.Numatomas veiklos asignavimais finansuojamas atliktas darbas Įsipareigojimų asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Nurodyti tikslus ir atliktus darbus ⇩ 2021 2022 2023 2024 Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) IŠ VISO ATLIKTI DARBAI Rūšis Vidutinės sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Nr. Sąnaudos Bendras skaičius Iš viso sąnaudų 1 KONKRETUS TIKSLAS Nustatyti skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, valstybių narių išduodamų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvam judėjimui, formą ir turinį Patikimumo užtikrinimo sistemos projektavimas ir įgyvendinimas 1 2,000 1 konkretaus tikslo tarpinė suma 2,000 2 KONKRETUS TIKSLAS Užtikrinti valstybių narių išduodamų pažymėjimų sąveikumą, saugumą ir patikrinamumą. Likusių valstybių narių sprendimų diegimas remiant ES 1 32,000 Prijungimas prie ES tinklų sietuvo ir tęstinis jo eksploatavimas 1 2,000 3,000 2 konkretaus tikslo tarpinė suma 34,000 3,000 3 KONKRETUS TIKSLAS Nustatyti skiepijimo, tyrimo rezultatų ir persirgimo liga pažymėjimų, valstybių narių išduodamų siekiant sudaryti palankesnes sąlygas laisvai judėti, pripažinimo taisykles Sėkmingai užbaigti bandymai 1 10,000 3 konkretaus tikslo tarpinė suma 10,000 IŠ VISO 46,000 3,000 3.2.3.Numatomo poveikio administraciniams asignavimams santrauka –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimų nenaudojama –■ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administracinio pobūdžio asignavimai naudojami taip: mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) 2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai IŠ VISO Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJA Žmogiškieji ištekliai 2,214 2,518 4,732 Kitos administracinės išlaidos Daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJOS tarpinė suma 2,214 2,518 4,732 Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ

Žmogiškieji ištekliai Kitos administracinio pobūdžio išlaidos Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 7 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ IŠ VISO 2,214 2,518 4,732 Žmogiškųjų išteklių ir kitų administracinio pobūdžio išlaidų asignavimų poreikiai bus tenkinami iš GD asignavimų, jau paskirtų veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytų generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. 3.2.3.1.Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai –◻ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškųjų išteklių nenaudojama. –■ Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą surašyti etatų vienetais

2021

metai 2022

metai 2023

metai 2024

metai Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) • Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) 20 01 02 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) 14 16 20 01 02 03 (Delegacijos) 01 01 01 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) 01 01 01 11 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) • Išorės darbuotojai (etatų vienetais) 20 02 01 (END) 1 1 20 02 03 (CA, LA, SNE, INT ir JPD atstovybėse) XX 01 xx yy zz - būstinėje - delegacijose 01 01 01 02 (CA, SNE, INT – netiesioginiai moksliniai tyrimai) 01 01 01 12 (CA, SNE, INT – tiesioginiai moksliniai tyrimai) Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) IŠ VISO 15 17 XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus veiksmui valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę lėšų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai Darbuotojams bus patikėta rengti, stebėti ir įgyvendinti šį reglamentą, juo remiantis priimtas technines specifikacijas, stebėti techninį įgyvendinimą (naudojant preliminariąją sutartį ir dotacijas), taip pat teikti paramą valstybėms narėms, kad jos galėtų kurti savo nacionalines taikomąsias programas. Išorės darbuotojai 3.2.4.Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa Pasiūlyme (iniciatyvoje): –■ Galima finansuoti perskirstant asignavimą atitinkamose daugiametės finansinės programos (DFP) išlaidų kategorijose. Iš pradžių Komisija naudos SPP lėšas iniciatyvai remti, o įsigaliojus Skaitmeninės Europos programos teisiniam pagrindui išnagrinės, kaip kai kurios išlaidos galėtų būti finansuojamos pagal tą programą. –■ Reikia panaudoti nepaskirstytą maržą pagal atitinkamą DFP išlaidų kategoriją ir (arba) specialias priemones, kaip apibrėžta DFP reglamente. Iniciatyvai įgyvendinti gali prireikti panaudoti vieną ar daugiau specialių priemonių, kaip apibrėžta DFP reglamente. –◻ Reikia persvarstyti DFP. 3.2.5.Trečiųjų šalių įnašai Pasiūlyme (iniciatyvoje): –■ nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo –◻ numatytas trečiųjų šalių bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) N

metai N+1

metai N+2

metai N+3

metai Atsižvelgiant į poveikio trukmę įterpti reikiamą metų skaičių (žr. 1.6 punktą) Iš viso Nurodyti bendrą finansavimą teikiančią įstaigą IŠ VISO bendrai finansuojamų asignavimų 3.3.Numatomas poveikis pajamoms