EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.5.3 
SEK(2011) 541 galutinis 
  
KOMISIJOS PERSONALO DARBINIS DOKUMENTAS 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
Pridedamas prie dokumento 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
„Biologin ė įvairovė – mūsų gyvybės draudimas ir gamtinis turtas. ES biologin ės 
įvairovės strategija iki 2020 m.“ 
{KOM(2011) 244 galutinis} 
{SEK(2011) 540 galutinis}  
 
LT 1   LT 1. ĮVADAS  
2010 m. kovo m ėn. Europos Vadov ų Taryba biologin ės įvairovės išsaugojimo srityje pri ėmė 
naują plataus užmojo pagrindin į tikslą, kuris pakeit ė baigiantį galioti 2010 met ų tikslą. Naujas 
pagrindinis tikslas – iki 2020 m. sustabdyti ES biologin ės įvairovės nykimą bei ekosistem ų 
funkcijų blogėjimą ir jas kuo labiau atkurti, ka rtu intensyvinant Europos S ąjungos veiksmus 
siekiant užkirsti keli ą pasaulio biologin ės įvairovės nykimui. 
Pagal dabar taikom ą biologin ės įvairovės srities politik ą ES negal ės pasiekti 2020 met ų 
pagrindinio tikslo. Tod ėl Taryba paragino Komisij ą parengti nauj ą strategiją, į kurią turėtų 
būti įtraukti tikslai, taip pat tiems tikslam s pasiekti reikalingos  rentabilios ir įmanomos 
įgyvendinti priemon ės bei veiksmai. Taryba papraš ė, kad strategija b ūtų parengta 
atsižvelgiant į dešimtosios Biologin ės įvairovės konvencijos susitarian čiųjų šalių 
konferencijos, surengtos 2010 m. spalio m ėn. Nagojoje (Japonija), rezultatus ir kad j į būtų 
parengta kuo skubiau po tos konferencijos pabaigos. 
2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Iš pamatini ų 2010 met ų ES biologin ės įvairovės rodiklių matyti, kad vidutiniškai tik 17 % 
įvertintų buveinių apsaugos b ūklė yra palanki, o 25 % ES gyv ūnų rūšių gresia išnykimas. 
Dauguma ekosistem ų savo pagrindini ų funkcijų, kuriomis grindžiama įvairių rūšių ekonomin ė 
veikla, nebeatlieka optimaliai kokybi škai ir kiekybiškai, pvz., pas ėlių apdulkinimo, tyro oro ir 
švaraus vandens, potvyni ų ar erozijos kontrol ės.  
Europos biologinei įvairovei didel ę grėsmę kelia buveini ų nykimas, kur į lemia žem ėnaudos 
pokyčiai, žemės plotų išskaidymas, tarša, ištekli ų pereikvojimas ir ne tausus naudojimas, 
invazinių svetimų rūšių skvarba ir klimato kaita. Vi si šie pavojai išlieka stabil ūs arba tik 
didėja. Pasaulyje pad ėtis yra analogiška. Šiuos pavojus di dina ir netiesioginiai veiksniai, 
pavyzdžiui, susij ę su demografiniais, kult ūriniais ar gyvenimo b ūdo modeliais, rinkos 
nepakankamumu, ekonomine strukt ūra, dydžiu ir augimu. 
Toks biologin ės įvairovės būklės blogėjimas ir nykimas turi dideli ų aplinkosaugini ų, 
ekonomini ų ir socialini ų padarini ų tiek ES, tiek pasaulio mastu. Pavyzdžiui, nykstan čių 
pakrantės šlapyni ų poveikį jaučia visa visuomen ė, nes pras čiau kontroliuojami potvyniai, 
blogiau išvalomas vanduo, pras čiau atliekamos rekreacin ės funkcijos, mažiau sukaupiama 
anglies dioksido. Kai kuriems verslo sektoriams daromas neigiamas poveikis yra itin didelis, 
nes šie sektoriai tiesiogiai arba netiesiogiai priklauso nuo biologin ės įvairovės ir ekosistem ų 
funkcijų. Biologin ės įvairovės nykimas daro poveik į ir užimtumui: viena iš šeši ų darbo viet ų 
Europoje yra kaip nors – tiesiogiai arba neties iogiai – susijusi su aplinka ir biologine įvairove. 
Dėl nykstan čios biologin ės įvairovės prasčiau teikiamos kai kurios gyventoj ų sveikatai 
svarbios ekosistem ų funkcijos: maisto ir geriamojo vande ns tiekimas, tyras oras, vaistai ir 
kitos. Be to, nuken čia ir ES teritorinis vi entisumas, nes biologin ė įvairovė ir ekosistemos – tai 
daugelio Europos region ų socialinės struktūros ir tapatyb ės pagrindas. 
Šiame dokumente si ūlomi veiksmai susij ę su tomis sritimis, kuriose ES turi daugiausia 
pridėtinės vertės ir svert ų. Tačiau akivaizdu, kad šiais veik smais nepavyks pasiekti tikslo 
sustabdyti biologin ės įvairovės nykimą, jei tuo pa čiu metu priemoni ų nebus imamasi ir 
valstybėse narėse. Tai, ar pavyks pasiekti 2020 met ų pagrindin į tikslą, priklausys nuo to, kaip, 
 
LT 2   LT laikantis subsidiarumo princi po, bus derinamos ES, nacionalin ės, regionin ės ar vietos 
priemonės. Valstyb ėse narėse ir regionuose gali prireikti skirting ų veiksmų. 
3. TIKSLAI  
Bendrasis tikslas yra 2020 met ų ES biologin ės įvairovės srities tikslas ir trys jo sudedamosios 
dalys. 2020 met ų pagrindinio tikslo siekimas taip pat vertinamas kaip tarpin ė priemon ė 
pasiekti su 2050 met ų vizija susijus į tikslą ir kaip priemon ė įvykdyti ES įsipareigojim ą 
pasiekti pasaulinio masto 2020 met ų biologinės įvairovės srities tikslus.  
Konkretūs tikslai nustatyti atsižvelgiant į veiksnius, kurie nul ėmė nesėkmingą 2010 met ų ES 
biologinės įvairovės srities tikslo įgyvendinim ą, ir į būtinybę atsižvelgti į pasaulinio masto 
biologinės įvairovės srities tikslus, d ėl kurių susitarta per dešimt ąją Biologin ės įvairovės 
konvencijos susitarian čiųjų šalių konferencij ą. Įvertinus dabartin ę ES politik ą ir teisės aktus 
nustatyta, kad dviej ų iš tiesiogini ų biologinės įvairovės nykimo veiksni ų – klimato kaitos ir 
taršos – politikoje n ėra didelių spragų. Tačiau dideli ų politikos sprag ų yra žem ėnaudos 
pokyčių, išteklių pereikvojimo bei netausus naudojimo ir invazini ų svetimų rūšių skvarbos 
srityse. Tod ėl trys konkret ūs tikslai skirti b ūtent šiems veiksniams. Lik ę trys konkret ūs tikslai 
atitinka 2050 met ų viziją ir 2020 met ų pagrindin į tikslą išlaikyti esam ą ES ir viso pasaulio 
biologinės įvairovės ir ekosistem ų funkcijų būklę ir ją pagerinti (tinklo Natura 2000 
saugomose teritorijose ir ne tik). 
Veiklos tiksl ų variantai ir skirtingi užmojai buvo svarstomi atsižvelgiant į jų galimybes iki 
2020 m. pagerinti pamatinius rodiklius, kad b ūtų pasiektas bendrasis tikslas ir įgyvendinta 
vizija. Šeši veiklos tik slai pateikti 1 lentel ėje. 
Bendrieji tikslai  Konkretūs tikslai  Veiklos tikslai  
Iki galo 
įgyvendinti 
Paukščių ir 
Buveinių 
direktyvas  1 tikslas. Sustabdyti vis ų rūšių ir buveini ų, kurioms taikomi ES gamtos srities 
teisės aktai, būklės blogėjimą ir pasiekti pastebim ą ir išmatuojam ą jų būklės 
pagerėjimą, kad, palyginti su dabartiniais vertinimais, iki 2020 m.: i) 100 % 
daugiau buveini ų ir 50 % daugiau r ūšių, įvertintų pagal Buveini ų direktyvą, 
būtų geresnės apsaugos b ūklės; ir ii) 50 % daugiau r ūšių, įvertintų pagal 
Paukščių direktyvą, būtų stabilios arba geresn ės būklės. Iki 2020 m. 
sustabdyti ES 
biologinės įvairovės 
nykimą bei 
ekosistem ų funkcijų 
blogėjimą  
Didinti žem ės 
ūkio ir 
žuvininkyst ės 
indėlį į esamos 
biologinės 
įvairovės būklės 
išlaikymą ir tos 
būklės gerinimą 3a tikslas. Siekiant išsaugoti biologin ę įvairovę ir pasiekti išmatuojam ą rūšių 
ir buveini ų, kurios yra priklausomos nuo žem ės ūkio arba kurioms jis daro 
poveikį, apsaugos b ūklės ir ekosistem ų funkcijų teikimo pager ėjimą(*), 
palyginti su 2010 met ų ES pamatiniais rodikliais, ir taip užtikrinti tvaresn į 
valdymą, iki 2020 m. kuo labiau padidinti žem ės ūkio reikm ėms skirtus 
ganyklų, ariamosios žem ės ir daugiame čiais pasėliais apsėtus plotus, kuriems 
pagal bendr ąją žemės ūkio politik ą taikomos su biologine įvairove susijusios 
priemonės. 
3b tikslas. Kad b ūtų pasiektas išmatuojamas r ūšių ir buveini ų, kurios yra 
priklausomos nuo mišk ų ūkio arba kurioms jis daro poveik į, apsaugos b ūklės 
ir susijusi ų ekosistem ų funkcijų teikimo pager ėjimas(*), palyginti su 2010 
metų ES pamatiniais rodikliais, iki 2020 m.  užtikrinti, kad visiems valstybei 
priklausantiems miškams ir tam tikr ą dydį** (kurį savo kaimo pl ėtros 
programose turi nustatyti valstyb ės narės arba regionai) viršijan čioms miško 
valdoms, kurios finansuoj amos pagal ES kaimo pl ėtros program ą, būtų 
taikomi tvarios miškotvarkos strategij ą1 atitinkantys miškotvarkos planai 
arba lygiavert ės priemon ės. 
(*) Vertinant abiej ų tikslų įgyvendinimo pažang ą, pagerėjimas turi b ūti 
                                                 
1 Kaip apibr ėžta SEC(2006) 748. 
 
LT 3   LT vertinamas atsižvelgiant į 1 tiksle nustatytus kiekybinius ES svarbos r ūšių ir 
buveinių apsaugos b ūklės gerėjimo rodiklius ir į 2 tiksle nustatytus 
kiekybinius nualint ų ekosistem ų atkūrimo rodiklius. 
(**) Mažoms miško valdoms valstyb ės narės gali numatyti papildomas 
priemones, kuriomis b ūtų skatinama taikyti tvarios miškotvarkos strategij ą 
atitinkančius miškotvarkos planus ar ba lygiavertes priemones.  
Užtikrinti taus ų 
žuvininkyst ės 
išteklių naudojim ą 4 tikslas. Iki 2015 m. pasiekti didžiausi ą tausią žvejybą užtikrinant į sužvejotų 
žuvų kiekį2. Kad iki 2020 m. b ūtų užtikrinta gera aplinkos b ūklė, kaip 
reikalaujama J ūrų strategijos pagrind ų direktyvoje, užtikrinti sveikiems 
ištekliams b ūdingą pasiskirstym ą pagal amži ų ir dydį, taikant tok į 
žuvininkyst ės valdymą, kad kitiems ištekliams, r ūšims ir ekosistemoms 
nebūtų daromas didelis neigiamas poveikis.  
Kova su 
invazinėmis 
svetimomis 
rūšimis 5 tikslas. Iki 2020 m. nustatyti ir pagal svarb ą surūšiuoti invazines svetimas 
rūšis ir jų patekimo kelius, prioritetines r ūšis kontroliuoti arba išnaikinti, o 
patekimo kelius valdyti taip, kad b ūtų užkirstas kelias nauj ų invazinių 
svetimų rūšių introdukcijai ir įsikūrimui.  
Kuo labiau atkurti 
ekosistem ų funkcijas  Išlaikyti esam ą 
ekosistem ų ir jų 
funkcijų būklę ir 
ją pagerinti  2 tikslas. Iki 2020 m., įdiegus žali ąją infrastrukt ūrą ir atkūrus bent 15% 
nualintų ekosistem ų, esama ekosistem ų ir jų funkcijų būklė bus išlaikyta ir 
pagerinta.  
Intensyvinti ES 
veiksmus siekiant 
užkirsti keli ą pasaulio 
biologinės įvairovės 
nykimui  Padėti sustabdyti 
biologinės 
įvairovės nykimą 6 tikslas. Iki 2020 m. ES padidins savo ind ėlį į pasaulio biologin ės įvairovės 
nykimo stabdym ą. 
1 lentelė. Bendrieji bei konkret ūs tikslai ir veiklos tikslai  
4. PRIEMON ĖS IR SUSIJ ĘS POVEIKIS  
Kiekvienam tikslui si ūlomas tam tikslui įgyvendinti skirt ų viena kit ą papildan čių priemoni ų 
rinkinys. Galimas t ų priemoni ų poveikis analizuojamas taikan t aplinkos, ekonominius ir 
socialinius kriterijus, prireikus j uos diferencijuojant pagal priemoni ų rūšis.  
Kadangi daugelis priemoni ų dar bus tobulinama ir ana lizuojama atliekant poveikio 
vertinimus, susijusius su k itais rengiamais politikos pasi ūlymais, daugiausia vertinamas 
kokybinis poveikis (2 lentel ė). Kai įmanoma, nurodomos bendro kiekybinio poveikio dydžio 
eilės ir pateikiama konkre čių atvejų paaiškinamojo pob ūdžio pavyzdži ų (daugiausia projekto 
lygmens). Prireikus įvertinamas poveikio pasiskirstymas Europos S ąjungoje ir tik ėtinas 
tarptautinis poveikis. 
 
 Poveikis aplinkai  Ekonominis poveikis  Socialinis poveikis  
T1 
+ Geresnė tinklo  Natura 2000  
teritorijų biologinės įvairovės būklė 
ir geresnis ekosistem ų funkcijų 
teikimas; didesnis atsparumas 
grėsmėms, pavyzdžiui, klimato Didesnė ekosistem ų funkcij ų 
nauda. Ribotos privataus verslo galimybės tinklo Natura 2000  
teritorijose. Vidutinės trukm ės laikotarpiu 
didesnis užimtumas kaimo vietovėse. 
                                                 
2 2002 m. Pasaulio darnaus vystymosi klausimams skirtame aukš čiausio lygio susitikime ES įsipareigojo 
iki 2015 m. pasiekti didžiausi ą tausią žvejybą užtikrinant į sužvejotų žuvų kiekį ir įvykdyti naujus 2020 
metų žuvininkyst ės srities tikslus, patvirtintus per dešimt ąją Biologin ės įvairovės konvencijos 
susitarian čiųjų šalių konferencij ą. 
 
LT 4   LT kaitai. Sinergija su vandens 
pagrindų direktyva ir J ūrų 
strategijos pagrind ų direktyva  
-  Bendrų metinių valdymo išlaid ų 
dalis – 5,8 mlrd. EUR.  Galimas trumpalaikis darbo viet ų 
praradimas d ėl ribotų galimybi ų 
naudotis ištekliais.  
+ Išlaikyta ir pagerinta ekosistem ų 
būklė, pagerintas ekosistem ų 
funkcijų (pavyzdžiui, tyro oro ir 
švaraus vandens, anglies dioksido 
kaupimo ir stichini ų nelaimi ų 
kontrolės) teikimas. Didesnis 
ekosistem ų atsparumas ir 
sumažėjęs jautrumas klimato kaitai. 
Sinergija su Vandens pagrind ų 
direktyva ir J ūrų strategijos 
pagrindų direktyva  Didesnė ekosistem ų funkcij ų 
nauda. Suvestini ų naudos s ąmatų 
nėra, tačiau, remiantis projekt ų 
duomenimis, naudos ir s ąnaudų 
santykis yra 3–75. Naujos įmonių 
investavimo galimyb ės ir inovacij ų 
galimybės. Su klimato kaitos 
padarinių švelninimu susijusi 
nauda.  Įvairiopa socialin ė nauda miestuose 
ir kaimo vietov ėse, pavyzdžiui, 
teigiamas poveikis sveikatai ir 
gyvenimo kokybei, estetin ė ir 
psichologin ė nauda, mažesn ė 
stichinių nelaimi ų rizika, naujos 
užimtumo galimyb ės, susijusios su 
biologinės įvairovės atkūrimo ir 
išsaugojimo sritimis.  T2 
-  Išlaidos siekt ų kelis milijardus eur ų 
per metus, ta čiau su žali ąja 
infrastrukt ūra susijusios išlaidos 
galėtų pakeisti investicijas į 
brangesnę pilkąją infrastrukt ūrą.  
+ Žemės ūkio ir mišk ų ekosistem ų 
esamos b ūklės išlaikymas, jos 
gerinimas ir geresnio t ų ekosistem ų 
funkcijų (įskaitant anglies dioksido 
kaupimą, erozijos prevencij ą, taršos 
kontrolę ir vandens gryninim ą) 
teikimo užtikrinimas. Sinergija su 
Vandens pagrind ų direktyva.  Naujos galimyb ės įvairinti žem ės 
ūkio sektoriaus veikl ą; geresnės 
ūkininkų pajamos tinklo Natura 
2000  teritorijose ir mažiau 
palankiose ūkininkauti vietov ėse; 
padidėjęs miškų ūkio sektoriaus 
konkurencingumas ir to sektoriaus 
veiklos įvairinimas.  Indėlis į kaimo pl ėtrą mažiau 
palankiose vietov ėse; naujos darbo 
vietos.  
T3 
-  Su finansavimu pagal 1 ir 2 
ramsčių priemones susijusios 
išlaidos, kurios iš dalies prisid ės 
prie tinklo Natura 2000  ir mažiau 
palankių ūkininkauti vietovi ų 
valdymo išlaid ų. Didesnė tikimybė, 
kad pasikeis išlaid ų prioritetai, o ne 
grynosios išlaidos. Miškotvarkos 
planų administracin ės išlaidos bus 
su kaupu kompensuotos iš kaimo 
plėtros išmok ų.   
+ Didesnės ir stabilesnio dydžio žuv ų 
populiacijos, išlaikyta ir pagerinta 
jūrų ekosistem ų būklė, geresnis t ų 
ekosistem ų funkcij ų teikimas. 
Sinergija su J ūrų strategijos 
pagrindų direktyva.  Teigiamas ilgalaikis poveikis 
pajamoms iš žuvininkyst ės. 
Veiksmingesnis vieš ųjų lėšų 
naudojimas.  Neigiamo poveikio užimtumui d ėl 
žuvų ištekli ų išeikvojimo 
prevencija.  
T4 
-  Neigiamas trumpalaikis poveikis 
pajamoms iš žuvininkyst ės. 
Didesnės valdymo išlaidos, siekiant 
išvengti neigiamo poveikio 
ekosistemoms.  Trumpalaik ės socialin ės išlaidos 
dėl laivyno sumažinimo žvejybos 
sektoriuje.  
T5 + Mažesnis invazini ų svetimų rūšių 
daromas neigiamas poveikis r ūšims 
ir buvein ėms. Stipri sinergija su 
kitais tikslais, pavyzdžiui, 
ekosistem ų atkūrimu. Mažesnė žala ekonomikai. 
Pirminiais skai čiavimais, išvengtos 
žalos vert ė būtų 1–9 mlrd. EUR per 
metus.  Mažesnis neigiamas poveikis žmonių sveikatai, išvengta 
neigiamų pasekmių užimtumui, 
geriau teikiamos kult ūrinės 
funkcijos ir pager ėjusi rekreacin ės 
veiklos kokyb ė. 
 
LT 5   LT -  40–190 mln. EUR per metus.   
+ Geresnė pasaulio biologin ės 
įvairovės, ypač besivystan čiose 
šalyse, b ūklė, geriau teikiamos 
ekosistem ų funkcijos, pavyzdžiui, 
anglies dioksido ka upimas, vandens 
tiekimas, gryninimas ir sulaikymas. 
Padėtis šiek tiek pager ėtų ir 
Europos S ąjungoje.  Ekonomin ė biologinės įvairovės ir 
ekosistem ų funkcijų (klimato kaitos 
padarinių švelninimas, d ėl vabzdžių 
atliekamo apdulkinimo 
besivystan čiose šalyse padid ėjęs 
derlius) teikiama nauda. Teigiamas 
poveikis ES ir besivystan čių šalių 
genetinei įvairovei (kosmetikos ir 
vaistų srityje). ABS protokolas 
suteikia ES bendrov ėms teisinio 
tikrumo d ėl galimybi ų naudotis 
ištekliais.  Skurdo mažinimas. Sumaž ėjusi 
stichinių nelaimi ų socialinio 
poveikio rizika. Teigiamas poveikis 
sveikatai. Pager ėjusi vietini ų 
bendruomeni ų gyvenimo kokyb ė 
dėl dalijimosi nauda, susijusia su 
tradicinėmis žiniomis.  T6 
-  ES indėlis į priemoni ų, kuriomis 
siekiama iki 2020 m. pagerinti 
pasaulio biologin ės įvairovės būklę, 
finansavim ą; ES pramonei 
tenkančios ABS protokolo 
įgyvendinimo išlaidos.   
2 lentelė. Tikslų įgyvendinimo pagrindin ės išlaidos ir nauda  
Ataskaitoje analizuojamas kiekvieno tikslo veiksm ų rūšiavimas pagal svarb ą. Pagal 2 ir 5 
tikslus priemon ės bus įgyvendinamos tose srityse, kurios dabar ne įtrauktos į ES biologin ės 
įvairovės politiką, ir labai tik ėtina, kad įgyvendinus šias priemones bus gauta svarbi ų ir 
ankstyvų rezultatų. Tačiau geresnis įgyvendinimas ir integravimas į sektorius taip pat svarbus 
norint pasiekti bendruosius tikslus. 
 
LT 6   LT 5. FINANSAVIMAS IR VALDYMAS  
Nepakankamas finansavimas buvo vienas iš svarbiausi ų veiksnių, nulėmęs nesėkmingą 2010 
metų ES tikslo įgyvendinim ą, todėl bus svarbu užtikrinti tinkam ą ir veiksming ą 2020 met ų 
biologinės įvairovės strategijos įgyvendinimo finansavim ą. Nors, įgyvendinant kai kuriuos 
tikslus, daugiausia d ėmesio tur ės būti skiriama veiksmingam turim ų lėšų panaudojimui ir j ų 
perskirstymui, šiuo metu naudojami finansavimo šaltiniai tur ės būti papildyti, o ES, 
nacionaliniu ir pasaulio lygmeniu tur ės būti rasta ir taikoma nauj ų (viešųjų ir privačiųjų) 
finansavimo šaltini ų.  
Dabartiniu programavimo laikotarpiu ir neužb ėgant už aki ų derybų dėl kitos daugiamet ės 
finansinės programos rezultatams, tai tur ės būti pasiekta racionaliau naudojant esamas l ėšas ir 
kuo labiau didinant įvairių finansavimo šaltini ų, įskaitant žem ės ūkio ir kaimo pl ėtros, 
žuvininkyst ės, regionin ės politikos ir kovos su klimato kaita finansavim ą, bendrą naudą. Kad 
tikslas ir vizija b ūtų veiksmingai įgyvendinti, reik ėtų pasinaudoti galimyb ėmis, kurias teikia 
šiuo metu vykdomos politikos pertvark os (pavyzdžiui, bendrosios žem ės ūkio politikos, 
bendrosios žuvininkyst ės politikos ir sanglaudos politikos), naujos politin ės iniciatyvos 
(pavyzdžiui pavyzdin ė iniciatyva d ėl tausaus ištekli ų naudojimo) ir kitos finansin ės 
programos. Reik ėtų numatyti įtraukti biologin ės įvairovės srities tikslus į Komisijos 
svarstomą bendrąją strategin ę sistemą, siekiant nustatyti pagal penkias kaimo, regionin ės, 
socialinės ir žuvininkyst ės politikos finansavimo priemones skiriamo finansavimo prioritetus. 
Siekiant visais lygmenimis sutelkti vieš ųjų ir privačiųjų šaltinių finansavim ą, taip pat reik ės 
taikyti naujoviškas finansavimo priemones.  ES ir nacionaliniu lygmeniu galimybi ų galėtų 
suteikti žaling ų subsidijų skyrimo pertvarka, atitinkanti 2020 met ų strategiją ir biologin ės 
įvairovės konvencijoje nustatyt ą pasaulinio masto tiksl ą. ES lygmeniu bus taikoma mok ėjimų 
už ekosistem ų funkcijas sistema, pagal kuri ą bus atlyginama už vieš ąsias ir priva čiąsias 
gėrybes, gautas iš žem ės ūkio, miškų ir jūrų ekosistem ų. Taip pat tur ėtų būti imtasi priemoni ų 
paskatinti iš anksto investuoti į žaliosios infrastrukt ūros diegimo projektus ir ekosistem ų 
funkcijų priežiūrą, pavyzdžiui, geriau naudojant ES finansavim ą ir viešojo bei priva čiojo 
sektoriaus partnerystes. Bus išanalizuota galimyb ė taikyti biologin ės įvairovės kompensavim ą 
kaip priemon ę išvengti grynojo biologin ės įvairovės praradimo.  
Bendrų ES ir Biologin ės įvairovės konvencijoje nustatyt ų tikslų turi būti siekiama derinant 
subnacionalinius, nacionalin ius ir ES veiksmus. Tod ėl visi strategijos įgyvendinimo dalyviai 
turės glaudžiai bendradarbiauti. Si ūloma taikyti bendr ą įgyvendinimo sistem ą, pagal kuri ą 
kiekviena valstyb ė narė įtrauks ES tikslus į savo nacionalin ę biologin ės įvairovės srities 
strategiją bei veiksm ų planus ir prireikus papildys tuos ti kslus savo nacionaliniais tikslais, taip 
pat atsižvelgdama į pasaulinius tikslus, patvirtintus per dešimt ąją Biologin ės įvairovės 
konvencijos susitarian čiųjų šalių konferencij ą. Svarbus vaidmuo teks ir vietos bei regionin ės 
valdžios institucijoms, priva čiajam sektoriui ir pilie tinei visuomenei, o j ų dalyvavimas 
įgyvendinant strategij ą turi būti skatinamas visais lygmenimis ir jam sudaromos palankios 
sąlygos.  
6. STEBĖSENA , PERŽIŪRA, INFORMAVIMAS IR ATEITIES PERSPEKTYVOS  
Iki 2012 m. Komisija kartu su kitomis partner ėmis parengs racionali ą tendencij ų stebėsenos ir 
nuoseklaus priemoni ų bei tiksl ų įgyvendinimo pažangos vertinimo sistem ą, grindžiam ą 
 
LT 7   LT pamatiniais 2010 met ų ES biologin ės įvairovės rodikliais ir supaprastintu bendr ų rodiklių 
rinkiniu. Taip pat bus siek iama užtikrinti sinergij ą su jau įgyvendinamomis iniciatyvomis ir 
geriau įtraukti aptariam ą strategiją į šias iniciatyvas. Be to, Komisija ir toliau d ės pastangas, 
kad pašalint ų žinių trūkumus, vis ų pirma, kad surinkt ų daugiau žini ų apie biologin ės 
įvairovės, ekosistem ų ir jų funkcijų ryšius. Pasauliniu lygmeniu ES remia pastangas kurti 
tarpvyriausybin ę mokslo bendruomen ės ir politikos k ūrėjų bendradarbiavimo biologin ės 
įvairovės ir ekosistem ų funkcijų klausimais platform ą (IPBES, angl. Intergovernmental 
Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services ) ir taip stiprinti mokslo 
bendruomen ės ir politikos k ūrėjų ryšius. 
Komisija, pasikonsultavusi su valstyb ėmis narėmis, parengs racionali ą ataskaitų teikimo 
sistemą, kuri bus kuo labiau suderinta su Biologin ės įvairovės konvencijoje nustatytais 
peržiūros ir ataskait ų teikimo įpareigojimais. Galiausiai bus imtasi priemoni ų geriau 
informuoti visuomen ę apie biologin ės įvairovės svarbą ir apie tai, kaip visos suinteresuotosios 
šalys gali saugoti biologin ę įvairovę ir ją tausiai naudoti. 
Remdamasi pirmiau nurodytais prioritetais ir aprašytais tikslais bei veiksmais, Komisija 
pateiks konkre čių pasiūlymų ir iniciatyv ų, susijusių su skirting ų strategijos sudedam ųjų dalių 
įgyvendinimu. Be kit ų priemoni ų Komisija iki 2012 m. pateiks iniciatyv ą dėl žaliosios 
infrastrukt ūros, o 2012 m. – kovos su invazin ėmis svetimomis r ūšimis strategij ą; 2012 m. taip 
pat bus pateiktas teisinis pasi ūlymas dėl ABS protokolo įgyvendinimo. Prireikus prie 
pasiūlymų bus prid ėti poveikio vertinimai. Ši uo metu atliekamos politin ės pertvarkos 
(bendrosios žem ės ūkio politikos, bendrosios žuvininkyst ės politikos ir sanglaudos politikos 
pertvarka) yra gera proga sustiprinti sinergij ą ir kuo labiau padidinti der ėjimą su biologin ės 
strategijos tikslais ir priemon ėmis. 
Laikotarpio vidurio strategijos įgyvendinimo perži ūra bus baigta ne v ėliau kaip iki 2014 m. 
pradžios, o galutinis vertinimas – 2020 m. Gavusi naujos informacijos, Komisija gali prireikus 
peržiūrėti tikslus ir, atsižvelgdama į pasikeitusi ą padėtį ir ES bei pasaulio mastu atsiradusius 
naujus prioritetus, apsvarsty ti kitus papildomus veiksmus.