LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 54/65

Regionų komiteto nuomonė dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB)

2012/C 54/10

REGIONŲ KOMITETAS

— palankiai vertinai tai, kad nuo Europos Bendrijų Sąjungos įsteigimo įmonių apmokestinimui skiriamas išskirtinis dėmesys, kadangi tai svarbus vidaus rinkos kūrimo elementas;

— mano, kad tai, kad dėl mokesčio bazės apskaičiavimo bus kreipiamasi tik į vieną mokesčių instituciją, kuri taip pat bus kompetentinga visų su šia mokesčio baze susijusių klausimų ir ginčų srityje, palengvins padėtį bendrovėms, kurios nustatant jų mokesčio bazę bendraus ne su 27, o tik su viena institucija, ir leis sutaupyti administracinių lėšų;

— pageidauja, kad Komisija apsvarstytų, kokios gali būti neribojamo mokesčių nuostolių perkėlimo vėlesniems finansiniams metams pasekmės, ir išnagrinėtų, kaip taikyti galimas kovos su piktnaudžiavimu priemones;

— mano, kad nors ir nekyla abejonių dėl paties principo, kuriuo grindžiama direktyva, vis tik šį pasiūlymą reikėtų persvarstyti atsižvelgiant į tai, kad reikia a) pakankamų kiekybinių ir kokybinių rodiklių, kad būtų galima visapusiškai įvertinti tokio pobūdžio tarpvalstybinio pasiūlymo reikšmę subsidiarumui, b) daugiau duomenų apie visus BKPMB padarinius ir c) atlikti pasiūlymo poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms analizę.

Pranešėjas Gusty GRAAS (LU / LDAE), Betembūro savivaldybės tarybos narys Pamatinis dokumentas Pasiūlymas dėl Tarybos direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) COM(2011) 121 galutinis

I. ĮVADAS

REGIONŲ KOMITETAS

1. palankiai vertinai tai, kad nuo Europos Bendrijų Sąjungos įsteigimo įmonių apmokestinimui skiriamas išskirtinis dėmesys, kadangi tai svarbus vidaus rinkos kūrimo elementas;

2. mano, kad plėtoti tarpvalstybinę ekonominę veiklą dažnai trukdo gausios skirtingos taisyklės, visų pirma mokesčių srityje, kurios ir yra pagrindinė našta, ypač MVĮ, ir taip pat kliūtis vidaus rinkos vystymuisi;

3. taip pat primena 1990 m. Komisijos komunikatą SEC(90) 601 dėl pelno mokesčių, kuris tapo daugelio svarbių priemonių tiesioginių mokesčių srityje pagrindu, pavyzdžiui, „jungimosi“ direktyvos 90/434/EEB, „dukterinių įmonių“ direktyvos 90/435/EEB ir arbitražo konvencijos 90/436/EEB. Praėjus dešimčiai metų Europos mokestinių priemonių sąrašą papildė „palūkanų ir autorinių atlyginimų“ direktyva 2003/49/EB;

4. džiaugiasi galėdamas konstatuoti, kad nuo 2000 m. Komisija vėl įgyvendina platesnių užmojų mokesčių politiką ir stengiasi, kad bendra konsoliduotoji pelno mokesčio bazė apimtų bet kokią įmonių veiklą ES lygmeniu. Šis „naujas“ plataus užmojo Komisijos tikslas dar kartą patvirtintas 2003 m. komunikate COM(2003) 726 ir 2005 m. komunikate COM(2005) 702;

5. pažymi, kad Komisijos pareiškimai įgijo konkretumo 2004 m. lapkritį, kai buvo sudaryta darbo grupė, kuriai buvo pavesta ištirti bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) nustatymo galimybes;

6. susipažino su BKPMB darbo grupės veikla ir konkrečiai – darbo dokumentu „BKPMB: techninės sistemos apmatai“ (CCCTB/WP/57), kuriame iš esmės nustatytas techninis šioje nuomonėje aptariamo 2011 m. kovo 16 d. Tarybos pasiūlymo dėl direktyvos dėl bendros konsoliduotosios pelno mokesčio bazės (BKPMB) (COM(2011) 121 galutinis) pagrindas;

II. PASIŪLYMO VERTINIMAS

7. mano, kad tai, kad dėl mokesčio bazės apskaičiavimo bus kreipiamasi tik į vieną mokesčių instituciją, kuri taip pat bus kompetentinga visų su šia mokesčio baze susijusių klausimų ir ginčų srityje, palengvins padėtį bendrovėms, kurios nustatant jų mokesčio bazę bendraus ne su 27, o tik su viena institucija, ir leis sutaupyti administracinių lėšų;

8. atkreipia dėmesį, kad „vieno langelio“ (pagrindinės mokesčių institucijos) koncepcija neturi sudaryti sąlygų įmonių grupėms laisvai rinktis, kur registruoti buveinę mokesčių tikslais, kaip tai įmanoma įmonių grupių su patronuojančiosiomis įmonėmis trečiosiose šalyse atveju;

9. pažymi, kad, Komisijos teigimu mokesčių konsolidavimas padėtų išspręsti sandorių kainodaros problemas ir taip pat įmonėms leistų sutaupyti nemažai administracinių lėšų, kadangi „ES masto“ sandorių atveju nebereikėtų teikti sandorių kainodaros ataskaitų. Konsolidavimas taip pat būtų išeitis sprendžiant tarpvalstybinio nuostolių kompensavimo problemą;

10. atkreipia dėmesį, kad pasiūlyme, beje, aiškiai nurodyta, kad juo „neketinama daryti įtakos mokestinėms pajamoms, o poveikis mokesčio bazių paskirstymui tarp ES valstybių narių buvo išanalizuotas“, tačiau savaime suprantama ir logiška, kad įvedus BKPMB bus suvienodinti pelno mokesčio tarifai;

11. primena, kad pasiūlymo tikslas – įvesti bendras taisykles, pagal kurias būtų nustatoma pagal BKPMB sistemą veikiančių įmonių mokesčio bazė. Kai šios įmonės priklauso grupei, jų mokesčio bazė, beje, būtų nustatoma pagal konsoliduotąją bazę;

12. pabrėžia, kad dabartinis pasiūlymas neapima mokesčių tarifų derinimo ir kad valstybės narės išsaugos galimybę taikyti nuosavus mokesčių tarifus mokesčių mokėtojams tenkančiai mokesčio bazės daliai. Tačiau reikėtų apsvarstyti galimybę įvesti minimalų mokesčio tarifą, kuris būtų toks nedidelis, kad liktų pakankamai galimybių sveikai mokesčių konkurencijai tarp valstybių narių;

13. pabrėžia, kad direktyvą numatoma taikyti įmonėms, įsteigtoms pagal valstybių narių įstatymus, jeigu 1) jų teisinė įsisteigimo forma panaši į vieną iš direktyvos I priede išvardytų formų ir 2) jos turi mokėti vieną iš direktyvos II priede išvardytų pelno mokesčių arba vėliau nustatytą panašų mokestį („įmonės rezidentės“ arba „ĮR“). Be to, direktyvą numatoma taikyti įmonėms, įsteigtoms pagal trečiųjų šalių įstatymus, jeigu 1) jų teisinė įsisteigimo forma panaši į vieną iš I priede išvardytų formų (1) ir 2) jos turi mokėti vieną iš II priede išvardytų pelno mokesčių („įmonės ne rezidentės“ arba „ĮNR“);

14. svarsto, ar BKPMB sistemos nereikėtų taikyti ir partnerystėms;

15. atkreipia dėmesį, kad ĮR ir ĮNR pasiūlyme numatytos taisyklės bus taikomos tik joms pasirinkus, kad jos būtų taikomos;

16. pabrėžia faktą, kad įmonei, kuri veiklą vykdo pagal šioje direktyvoje numatytą sistemą, nebetaikoma nacionalinė pelno mokesčio tvarka visais šioje direktyvoje reguliuojamais klausimais, jeigu nenumatyta kitaip;

17. teigiamai vertina tai, kad atskaitomoms išlaidoms taip pat priklauso mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudos ir sąnaudos, susidariusios dėl didinamo nuosavo kapitalo arba skolos verslo reikmėms. Nepritaria tam, kad būtų iš karto atskaitomos sąnaudos, susijusios su ilgalaikiu ekonominiu turtu.;

18. siūlo atskaitomomis išlaidomis taip pat laikyti nuolatines išlaidas aplinkos apsaugai ir šiltnamio efektą sukeliančių dujų mažinimui;

19. pageidauja, kad Komisija apsvarstytų, kokios gali būti neribojamo mokesčių nuostolių perkėlimo vėlesniems finansiniams metams pasekmės, ir išnagrinėtų, kaip taikyti galimas kovos su piktnaudžiavimu priemones;

20. atkreipia dėmesį, kad BKPMB sistema įvedamos tik kitokios įmonių pelno mokesčio bazės apskaičiavimo, o ne apskaitos taisyklės. Pasiūlymas neturi poveikio nacionalinėms finansinės apskaitos taisyklėms;

21. laikosi nuomonės, kad norint visiškai pasiekti administracinio supaprastinamo tikslą, reikia ne tik nustatyti bendrą ir konsoliduotą mokesčio bazę, bet ir įvesti bendras ir apskaitos taisykles;

22. pažymi, kad savanoriškai taikant BKPMB dėl dabartinės paskirstymo schemos sumažėtų 11 valstybių narių mokestinės pajamos. Be to, dėl savanoriškai taikomos BKPMB sumažėtų 21 valstybės narės bendrasis vidaus produktas ir užimtumas;

III. SKIRTINGI POŽIŪRIAI

23. primena, kad tiesioginių mokesčių srities teisės aktai taikomi pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 115 straipsnį, kurio laikydamasi Taryba sprendimus priima vieningai, pagal specialią teisėkūros procedūrą ir pasikonsultavusi su Europos Parlamentu bei Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu;

24. nurodo, kad kai kurie nacionaliniai parlamentai Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pirmininkams pateikė pagrįstas nuomones, kuriose išreiškė nuogąstavimus dėl subsidiarumo principo laikymosi;

IV. POVEIKIS VIETOS IR REGIONŲ VALDŽIOS INSTITUCIJOMS

25. konstatuoja, kad pasiūlymas netaikomas vietos ir regionų mokesčiams, kadangi jis taikomas tik II priede išvardytiems pelno mokesčiams, o šiame priede iš esmės nurodyti pagrindiniai valstybių narių taikomi tiesioginiai nacionaliniai mokesčiai;

26. vis tik mano, kad pasiūlymas turi didelį poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi didelę jų pajamų dalį sudaro arba 1) remiantis nacionaline mokesčio baze renkami vietos arba regionų mokesčiai, arba dar dažniau – 2) tam tikra nacionalinio pelno mokesčio dalis (2);

27. daro išvadą, kad nors vietos ir regionų mokesčiams pasiūlymas tiesiogiai netaikomas, daugumoje valstybių narių BKPMB sistemos įvedimas turės jiems tiesioginio poveikio. Iš tiesų, nors pasiūlyme tai ir nenumatyta, atrodo savaime aišku, kad valstybės narės, kurios savo mokesčių mokėtojams suteiks galimybę pasirinkti BKPMB, ją taip pat naudos savo vietos ir regionų mokesčiams nustatyti. Jei būtų nuspręsta kitaip, tai reikštų, kad ir toliau mokesčio bazės būtų nustatomos vietos ir regionų lygmeniu pagal senas nacionalines taisykles, o tai, žinoma, iš esmės sumažintų BKPMB sistemos privalumus;

28. mano, kad daugiausia dėmesio reikia skirti būtent šiam pasiūlymo dėl direktyvos aspektui, juo labiau kad II ir III priedai gali būti aiškinami nevienodai. Iš tiesų, III priede nurodyti neatskaitytini mokesčiai kartais yra visiškai vietos ar regioninio pobūdžio. Jei mokesčio bazės nustatomos nacionaliniu lygiu, būtų tikslinga į taikymo sritį įtraukti ir vietos ir regionų lygmens mokesčius, kad mokesčio bazė būtų panaši į Europos lygmeniu nustatytą bazę, kuri bus taikoma nacionaliniu lygmeniu. Kita vertus, jei įmonė pasirenka teikti vieną mokesčių deklaraciją Europos lygmeniu ir jei mokestinės pajamos vėliau yra perskirstomos, reikėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos susigrąžintų joms priklausančią dalį;

29. laikosi nuomonės, kad todėl reikėtų aiškiai apibrėžti, kada BKPMB daro poveikį vietos ir regionų valdžios institucijų pelno mokesčiui;

30. turint omenyje, kad bet koks dalinis pelno mokesčio pakeitimas gali turėti poveikio regionams ir kitoms vietos valdžios institucijoms, apgailestauja, kad direktyvoje nėra pateikta jokios konkrečios informacijos apie poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms;

V. IŠVADOS

31. kadangi RK stengiasi apginti vietos ir regionų valdžios institucijų interesus, mano, kad prieš pradedant įgyvendinti pasiūlymą dėl BKPMB direktyvos būtina atlikti išsamų poveikio savivaldybių ir regionų biudžetams vertinimą;

32. todėl pasisako už tai, kad būtų sudaryta iš RK narių, Komisijos ir vietos ir regionų mokesčių administravimo institucijų susidedanti ad hoc darbo grupė, kuri atliktų tokį tyrimą;

33. mano, kad visos valstybės narės turėtų išsamiau aptarti pasiūlymo dėl direktyvos pasekmes ir kuo skubiau Komisijai pateikti specialistų atliktais ir nepriklausomais tyrimais pagrįstas pastabas ir vertinimą;

34. mano, kad didesnis mokesčių suderinamas turės poveikio tik tuo atveju, jei BKPMB įsigalios visose valstybėse narėse;

35. abejoja, ar dėl direktyvoje numatytos pasirinkimo galimybės nepadaugės administracinio darbo ir įmonėms, ir mokesčių institucijoms, todėl kelia klausimą, ar nereikia numatyti tik vieno sistemos pasirinkimo pereinamojo laikotarpio. Be to, Regionų komitetas kelia klausimą, ar persvarsčius dokumentą nereikėtų nustatyti reikalavimo pasibaigus šiam pereinamajam laikotarpiui privaloma tvarka taikyti BKPMB bent jau tam tikro dydžio įmonėms;

36. ragina iš karto įvesti BKPMB, kadangi tik taip galima visapusiškai išnaudoti suderinimo teikiamas supaprastinimo galimybes;

37. pasisako už tai, kad būtų persvarstyta paskirstymo schema siekiant geriau atsižvelgti į skirtingų valstybių narių ekonominę padėtį;

38. abejoja, ar turint omenyje šiuo metu Europai kylančias finansines problemas ir daromą neigiamą poveikį mokestinėms pajamoms ir užimtumui, kaip nurodyta Komisijos poveikio įvertinime ir kituose tyrimuose, dabar yra tinkamas metas pradėti šį tokį svarbų mokesčių derinimo etapą;

39. laikosi nuomonės, kad pasiūlyme dėl direktyvos reikia dar daugiau dėmesio skirti nacionalinių teismų taikomoms teisinių procedūrų taisyklėms;

40. žino, kad Europos įmonės nori supaprastinti su mokesčiais susijusias procedūras, padengti nuostolius grupių viduje ir išvengti dvigubo apmokestinimo ir per didelio apmokestinimo, su kuriuo jos susiduria taikant dabartinę sistemą;

41. tačiau nerimauja dėl valstybėse narėse pastebimų labai nevienodų, bet dažniausiai neigiamų pasekmių tiek mokestinių pajamų, tiek augimo ir užimtumo srityje;

42. svarsto, ar visa BKPMB sistema palengvins įmonių padėtį, ar priešingai pareikalaus mokesčių planavimo, dėl kurio kils papildomų sunkumų. Kadangi sistema yra laisvai pasirenkama, įmonėms iš tiesų teks ją, kaip ir 27 dabartines sistemas, išsamiai išsinagrinėti ir reguliariai persvarstyti savo sprendimą pasirinkti šią sistemą arba ne (3);

43. svarsto, ar nėra ne tokių sudėtingų BKPMB sistemos alternatyvų, visų pirma mažoms ir vidutinėms įmonėms, tarpvalstybinio nuostolių užskaitymo srityje. Šuo klausimu primena Komisijos komunikatą COM(2006) 824;

44. galiausiai kelia klausimą, ar priemonė yra proporcinga turint omenyje tai, kokiam Europos įmonių skaičiui ji galėtų būti naudinga;

45. bet kuriuo atveju laikosi nuomonės, kad pasiūlymas dėl direktyvos yra neišsamus, kadangi jame neminimi vietos ir regionų mokesčiai. Dėl to kyla pavojus, kad nacionalinio lygmens problemos virs vietos ir regionų lygmens problemomis, kadangi nepakeitus pasiūlymo vietos ir regionų mokesčių atveju išliktų sistemos skirtumai ir būtinybė skirtingu būdu nustatyti mokesčio bazę. Todėl pritaria tam, kad būtų nustatyta išlyga dėl vietos ir regionų mokesčių, kad valstybės narės galėtų imtis reikiamų priemonių;

46. mano, kad nors ir nekyla abejonių dėl paties principo, kuriuo grindžiama direktyva, vis tik šį pasiūlymą reikėtų persvarstyti atsižvelgiant į tai, kad reikia a) pakankamų kiekybinių ir kokybinių rodiklių, kad būtų galima visapusiškai įvertinti tokio pobūdžio tarpvalstybinio pasiūlymo reikšmę subsidiarumui, b) daugiau duomenų apie visus BKPMB padarinius ir c) atlikti pasiūlymo poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms analizę.

VI. SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

COM(2011) 121 galutinis

12 straipsnis

Atskaitomos išlaidos

Įterpti tekstą:

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Atskaitomos išlaidos apima visas pardavimo sąnaudas ir išlaidas, išskaičius pridėtinės vertės mokestį, kurias mokesčio mokėtojas patiria siekdamas gauti pajamų arba jas užsitikrinti, įskaitant mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudas bei sąnaudas, susidariusias dėl didinamo nuosavo kapitalo arba skolos verslo reikmėms. Atskaitomos išlaidos apima visas pardavimo sąnaudas ir išlaidas, išskaičius pridėtinės vertės mokestį, kurias mokesčio mokėtojas patiria siekdamas gauti pajamų arba jas užsitikrinti, įskaitant mokslinių tyrimų ir plėtros sąnaudas bei sąnaudas, susidariusias dėl didinamo nuosavo kapitalo arba skolos verslo reikmėms.

Paaiškinimas

Kad būtų veiksmingai sprendžiamos gamtinės aplinkos niokojimo ir klimato kaitos problemos, rekomenduojama apmokestinant verslą numatyti elementus, kurie skatintų mokesčių mokėtojus daugiau investuoti į aplinkos apsaugą.

2 pakeitimas

COM(2011) 121 galutinis

133 straipsnis

Peržiūra

Įterpti tekstą:

Komisijos siūlomas tekstas RK pakeitimas Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija peržiūri jos taikymą ir pateikia Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos XVI skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių paskirstymui tarp valstybių narių. Praėjus penkeriems metams po šios direktyvos įsigaliojimo, Komisija peržiūri jos taikymą ir pateikia Tarybai šios direktyvos veikimo ataskaitą. Ataskaitoje visų pirma pateikiama šios direktyvos XVI skyriuje nustatyto mechanizmo poveikio analizė mokesčio bazių paskirstymui tarp valstybių narių.

Paaiškinimas

Kadangi negalima paneigti, kad ši direktyva turės nemažą poveikį vietos ir regionų valdžios institucijoms, praėjus penkeriems metams po direktyvos įsigaliojimo Komisija privalo taip pat įvertinti poveikį regionų ir vietos biudžetams.

2011 m. gruodžio 14 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkė Mercedes BRESSO

(1) Komisija kasmet patvirtina sąrašą trečiųjų šalių įmonių formų, kurios laikomos panašiomis formomis (pasiūlymo 3 straipsnis).

(2) Žr. 2011 m. liepos mėn. Center for Strategy & Evaluation Services darbo dokumentą „Vietos ir regionų pelno mokesčiai Europos Sąjungoje“ („Local and Regional Corporate Taxes across the EU“).

(3) Žr. Leon Bettendorf Michael, P. Devereux, S. Loretz ir Albert van der Horst „Pelno mokesčio reforma ES. Argumentai už ir prieš“ (Corporate tax reform in the EU: Weighing the pros and cons), Vox, 2011 m. kovo mėn.