EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 06 11 COM(2019) 266 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2017 m. Europos kultūros sostinių (Pafo ir Orhuso) renginių ,Italicex post vertinimas































{SWD(2019) 203 final}



KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2017 m. Europos kultūros sostinių (Pafo ir Orhuso) renginių ex post vertinimas 1.Įvadas Ši ataskaita teikiama pagal 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 1622/2006/EB, nustatančio Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. , 12 straipsnį, kuriame nustatyta, kad Komisija kiekvienais metais užtikrina išorinį ir nepriklausomą praėjusių metų Europos kultūros sostinės renginių rezultatų vertinimą ir pateikia atitinkamoms ES institucijoms ir įstaigoms to vertinimo ataskaitą. Šio ex post vertinimo rezultatai ir metodika išsamiau išdėstyti pridedamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. 2.Veiksmų pagrindas 2.1.Su Europos kultūros sostinės (EKS) renginiais susiję ES veiksmai 1985 m. tarpvyriausybiniu lygmeniu pradėta Europos kultūros miesto (angl. European City of Culture) programa vėliau buvo plėtojama ir 1999 m. įgijo visaverčių ES veiksmų formą. Dabar šie veiksmai reglamentuojami Sprendimu Nr. 445/2014/ES , tačiau tiems miestams, kurie buvo paskelbti Europos kultūros sostinėmis (toliau – EKS) iki 2019 m., taikomas Sprendimas Nr. 1622/2006/EB. EKS veiksmais siekiama atkreipti dėmesį į Europos kultūrų turtingumą, įvairovę ir bendrus jų bruožus ir taip skatinti geresnį Europos šalių piliečių tarpusavio supratimą. Taip pat siekiama skatinti ilgalaikį, grindžiamą kultūra miestų vystymąsi plačiąja prasme, apimantį socialinį ir ekonominį poveikį, Europos kultūrinės veiklos vykdytojų, menininkų ir miestų tarpusavio bendradarbiavimo stiprinimą, vietos piliečių (ir užsieniečių) įsitraukimą ir dalyvavimą kultūrinėje veikloje. 2.2.2017 m. Europos kultūros sostinių atranka ir stebėsena Pagal Sprendimą Nr. 1622/2006/EB teisė surengti 2017 m. EKS renginius suteikta dviem valstybėms narėms – Danijai ir Kiprui. Atrankos procedūras dviem etapais (tinkamiausių miestų kandidatų trumpojo sąrašo sudarymo ir galutinės rekomendacijos pateikimo) tuo pat metu atliko šių dviejų valstybių narių atsakingos institucijos (t. y. jų kultūros ministerijos). Atrankos grupė, sudaryta iš trylikos narių, iš kurių šešis paskyrė atitinkama valstybė narė, o kitus septynis – Europos Sąjungos institucijos ir įstaigos, išnagrinėjo miestų kandidatų paraiškas, remdamasi Sprendime Nr. 1622/2006/EB nustatytais tikslais ir kriterijais. Konkurse dalyvavo trys Kipro ir du Danijos miestai. Pirminės atrankos etapas vyko 2011 m., galutinės atrankos etapas – 2012 m., šio proceso pabaigoje atrankos grupė rekomendavo 2017 m. Europos kultūros sostinės vardą suteikti Pafo ir Orhuso miestams . Europos Sąjungos Taryba šiuos du miestus Europos kultūros sostinėmis oficialiai paskelbė 2013 m. gegužės mėn. Vėliau abiem miestams taikytos stebėsenos priemonės: ES institucijų ir įstaigų paskirtų septynių nepriklausomų ekspertų grupė stebėjo pažangą ir teikė gairių miestams rengiantis tapti EKS, taip pat atliko papildomą užduotį – užtikrino, kad būtų laikomasi programos ir įsipareigojimų, kuriais remiantis šie miestai buvo išrinkti. 2014 m. rudenį ir 2016 m. pavasarį Pafo ir Orhuso atstovai dalyvavo dviejuose oficialiuose stebėsenos tikslu Komisijos surengtuose susitikimuose. Baigusi stebėsenos procesą grupė pateikė Komisijai teigiamą rekomendaciją – skirti 1,5 mln. EUR Melinos Mercouri apdovanojimą kiekvienam iš šių miestų. Šis programos „Kūrybiška Europa“ lėšomis finansuojamas piniginis apdovanojimas abiem Europos kultūros sostinėms išmokėtas 2016 m. rudenį. 2.3.2017 m. dviejų Europos kultūros sostinių renginių temos ir akcentai Vakarų Kipre esančio Pafo miesto istorija siekia neolito laikotarpį. Šis miestas ir visa Kipro valstybė yra Viduržemio jūros regiono rytinės dalies maršrutų kryžkelėje, todėl šis regionas ilgainiui virto tikru kultūrų katilu. Pafas taip pat yra viena mažiausių Europos kultūros sostinių, jo gyventojų skaičius – tik 35 000. Pafo 2017 m. EKS programos pagrindinė idėja paremta antikine atvirų erdvių kultūros tradicija. Svarbi jo kultūrinės programos dalis buvo „Atviros kultūros fabrikas“. Pagal šią koncepciją, labai akcentuotą EKS paraiškoje, žadėta aplankyti visas Pafo vietoves ir gyventojų bendruomenes, jose pristatyti Pafo 2017 m. programos veiklą ir kurti bendrą erdvę, kurioje visi galėtų bendrauti ir bendradarbiauti. Ši pagrindinė idėja siejosi ne tik su atviromis erdvėmis, bet ir su atvirumu, suprantamu kaip tolerancija įvairioms kultūroms, idėjoms ir tikėjimams, santarvė, padrąsinimas ir integracija. Europos kultūros sostinės Pafo tikslas išreikštas šūkiu „Sujungti žemynus, suartinti kultūras“. Šiuo šūkiu pasakyta, kad reikia megzti ryšius ir tiesti tiltus tarp atskirų Pafo gyventojų bendruomenių, įskaitant nuolatinius gyventojus, svečius ir imigrantus. Juo taip pat akcentuota, kad labai svarbu susieti atskiras šio miesto erdves ir paversti visą Pafo provinciją bendra erdve (tiek fiziškai, tiek metaforiškai) visiems jos gyventojams. Galiausiai pabrėžta, kad reikia įvairiais projektais suartinti graikų kilmės kipriečių ir turkų kilmės kipriečių bendruomenes. Orhuso miestas įkurtas VIII amžiuje; iš pradžių tai buvo įtvirtinta vikingų gyvenvietė natūraliame upės žiotyse esančiame uoste. Per pastaruosius dešimt metų Orhusas labai išaugo, jo populiaciją papildė daugiau kaip 15 000 naujų gyventojų (dabar miesto gyventojų skaičius yra 335 000) ir sukurta 20 000 naujų darbo vietų, daugiausia žinių, paslaugų ir inovacijų sektoriuose. Tai didžiausias miestas Vidurio Danijos regione (viename iš penkių 2007 m. nustatytų administracinių šalies regionų). Orhuso EKS paraiška buvo platesnio miesto plėtros plano dalis. Jame daug dėmesio skirta statyboms ir infrastruktūros plėtrai jūros pakrantėje – ten, be kita ko, pastatyta nauja viešoji biblioteka ir kultūros centras „Dokk1“ su meninėmis instaliacijomis. Orhuso paraiška taip pat siekta tikslo skatinti darnesnį viso Vidurio Danijos regiono (kuriame yra 19 savivaldybių) valdymą. Orhuso miesto, kaip 2017 m. Europos kultūros sostinės, prisistatymas pagrįstas „permąstymo“ naratyvu. Bendrasis tikslas – per kultūrinę patirtį keisti mąstyseną šiame mieste, Vidurio Danijos regione ir visoje Europoje ir akcentuoti tris pagrindines tvarumo, įvairovės ir demokratijos vertybes, kurios yra viso ES projekto pamatas. Kultūrinę programą sudarė keturi sezonai, kiekvienas iš jų pradėtas dideliu lauko renginiu MEGA. Per kiekvieną sezoną taip pat vyko trys „Pilnaties“ renginiai, mažesni negu MEGA renginiai. Be to, pagal šią programą organizuota daugiau kaip 350 kitų meno ir kultūros projektų, konferencijų ir festivalių. 3.Vertinimas

3.1.Vertinimo sąlygos Atliekant vertinimą nagrinėjamas abiejų 2017 m. Europos kultūros sostinių programų įgyvendinimas ir realizavimas nuo pat pradžios ir per visą jų gyvavimo laikotarpį, taip pat atsižvelgiant į tvarumo ir tęstinumo aspektus. Konkrečiai vertinamas abiejų 2017 m. EKS veiklos aktualumas, veiksmingumas ir efektyvumas. Taip pat nagrinėjama ES pridėtinė vertė ir kaip šie EKS veiksmai dera su kitomis ES iniciatyvomis ir jas papildo. Galiausiai daromos išvados, susijusios su abiejų Europos kultūros sostinių patirtimi. 3.2.Metodika ir pasirinkto metodo trūkumai Šis vertinimas ir jo metodika parengti taip, kad būtų įvykdyti Sprendimo Nr. 1622/2006/EB reikalavimai, ir padeda nuodugniau suprasti šių EKS veiksmų vykdymą ir pasiektus rezultatus. Visų pirma, tai puiki galimybė kritiškai apžvelgti praėjusius metus, siekiant atkreipti dėmesį į įgytą patirtį ir rekomendacijas, kad būtų galima keisti dabartines žinias ir įžvalgas, remiantis nauja EKS paskelbtų miestų patirtimi. Kaip ir per ankstesnius vertinimus, vertintojų veiksmų logika atitinka tikslų hierarchiją pagal Sprendimą Nr. 1622/2006/EB. Kad būtų galima palyginti rezultatus, šio vertinimo metodika pagrįsta tuo pačiu įrodymų rinkimo ir analizės metodu, kuris naudotas atliekant ankstesnius EKS veiksmų vertinimus . Vertinimas pagrįstas dviejų rūšių duomenimis ir atitinkamais jų šaltiniais: -pirminiai duomenys apėmė dirbant vietoje surinktus arba kiekvienos EKS pateiktus duomenis, pavyzdžiui, per apklausas, internetinius klausimynus ir tyrimus; apklausomis visų pirma siekta sužinoti, kaip kiekvieną EKS vertina įvairūs subjektai, be kita ko, valdymo grupės, vietos ir nacionaliniu lygmenimis sprendimus priimantys asmenys, svarbiausi kultūrinės veiklos vykdytojai, įgyvendinant EKS programą dalyvavę įvairūs partneriai ir kai kurios konkretiems projektams vadovavusios arba juose dalyvavusios organizacijos. Kitaip nei ankstesni EKS vertinimai, šis vertinimas apėmė ir viešas konsultacijas – viešą, įtraukią ir prieinamą priemonę, suteikiančią asmenims ir organizacijoms galimybę išreikšti savo mintis ir nuomones, kad būtų galima jomis remtis atliekant EKS vertinimą; -antriniai duomenų šaltiniai buvo ES dokumentai, pradiniai pasiūlymai ir paraiškos, su paraiškų teikimo procesais susijusios vidaus ataskaitos, stebėsenos ir vertinimo ataskaitos, EKS parengti arba užsakyti tyrimai ir ataskaitos, renginių programos, reklaminė medžiaga ir interneto svetainės, kultūros ir turizmo statistikos duomenys ir EKS pateikti kiekybiniai duomenys apie finansus, veiklą, išdirbį ir rezultatus. Komisija, kaip ir dėl visų ankstesnių EKS ex post vertinimų, laikosi nuomonės, kad pasirinkta metodika yra tinkama rengti ataskaitai, kuria remiantis būtų galima pagrįstai daryti patikimas išvadas dėl EKS veiklos rezultatų. Tačiau, kaip jau pabrėžta praėjusių metų ataskaitoje, taikoma metodika tebeturi trūkumų, nes trūksta bazinių duomenų, kuriuos reikėtų įtraukti į lyginamąjį miesto tyrimą prieš suteikiant jam EKS vardą, EKS metų pradžioje ir po EKS metų programos įgyvendinimo. Šie duomenys yra labai svarbūs siekiant iš subalansuotos perspektyvos, remiantis svariais ir išsamiais duomenimis, vertinti realų EKS veiksmų poveikį miestui. Tačiau vertinimo darbui skiriamomis lėšomis (apie 75 000 EUR kiekvienais metais), kurių sumos dydis proporcingas nedideliam kiekvieno EKS miesto tiesioginiam ES finansavimui (t. y. 1,5 mln. EUR Melinos Mercouri apdovanojimui), neįmanoma atlikti ir padėties prieš vykdant veiksmus, ir padėties įvykdžius veiksmus (ex post) tyrimų. Be to, nedidelis biudžetas lemia ir tai, kad pirminiai įrodymams renkami duomenys paprastai yra daugiau kokybinio, o ne kiekybinio pobūdžio. Nors kokybiniai duomenys tebėra labai svarbūs vertinimui, nepakankamai įvairūs duomenų šaltiniai lemia mažesnį patikimumą, pavyzdžiui, siekiant įrodyti objektyvius EKS veiklos rezultatus ir poveikį plečiant dalyvavimą kultūrinėje veikloje. Be to, viešos konsultacijos, kaip konsultavimosi priemonė (pirmą kartą išbandyta per EKS ex post vertinimą), suteikė gana nedaug žinių, nes iš viso gauti tik 76 atsakymai. Tai galbūt paaiškinama tuo, kad šios apklausos respondentams reikėjo žinoti apie EKS veiklą šiuose miestuose (ir, pageidautina, būti joje dalyvavus). Todėl ši ataskaita ir jos išvados daugiau grindžiamos gausiais kokybiniais duomenimis (pvz., įvairių suinteresuotųjų subjektų požiūriais ir nuomonėmis) negu išsamiais kiekybiniais duomenimis. Komisija gerai žino ir pripažįsta šiuos trūkumus, jie jau buvo nustatyti ir apie juos pranešta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie sprendimo, kuriuo nustatomi Sąjungos veiksmai, susiję su Europos kultūros sostinėmis 2020–2033 m. , pasiūlymo ir Komisijos pateiktose ankstesnėse EKS ex post vertinimų ataskaitose. Atsižvelgiant į šį sunkumą, vėliau pateiktame Komisijos pasiūlyme ir Europos Parlamento ir Tarybos galiausiai priimtame sprendime numatyta, kad pagrindiniais vertinimo proceso vykdytojais turi tapti patys miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas ir kurie yra svarbiausi EKS veiksmų finansuotojai ir naudos gavėjai ir turi daugiau galimybių gauti bazinius duomenis ir rinkti pirminius duomenis apie EKS vardo poveikį. Nustačius šią naują pareigą, jau nebe Komisija, o pati Europos kultūros sostinė turi atlikti savo EKS metų veiklos ex post vertinimą, tačiau tai bus taikoma tik EKS nuo 2020 m. 2018 ir 2019 m. EKS vertinimą (su pirmiau aprašytais trūkumais) ir toliau atliks Komisija. Vėlesniame etape Komisija taip pat atliks bendrą kelerių EKS metų vertinimą, kad būtų galima įvertinti ilgalaikį EKS veiksmų poveikį, kaip nurodyta Sprendime Nr. 445/2014/ES. Taip pat vertėtų pažymėti, kad Pafas ir Orhusas užsakė vietos tiriamąją veiklą, kurią atitinkamai vykdė Pafo Neapolio universitetas ir Orhuso universitetas, kad geriau suprastų buvimo Europos kultūros sostine poveikį; šios veiklos rezultatais, kiek įmanoma, remtasi atliekant Komisijos vertinimą.

Apibendrinant, Komisija, nepaisydama kiekybinių duomenų ir kitų nepriklausomų įrodymų trūkumo, mano, kad įrodymai, surinkti šiam vertinimui pagrįsti, yra pakankamai patikimi, ir pateikia savo bendrą vertinimą bei išvadas, kurios, jos manymu, padeda susidaryti iš esmės tikslų ir informatyvų 2017 m. EKS veiksmų vaizdą. 4.Svarbiausi nustatyti faktai 4.1.EKS veiksmų aktualumas ir 2017 m. EKS Atliekant šį vertinimą nustatyti faktai rodo, kad abu EKS paskelbti miestai parengė ir įgyvendino kultūrines programas, kurios atitiko Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 167 straipsnio nuostatą, kad Sąjunga prisideda prie „valstybių narių kultūrų klestėjimo“, ir buvo svarbios taikant šį straipsnį. EKS vardo suteikimas taip pat padėjo skatinti socialinius ir ekonominius pokyčius abiejuose miestuose, o tai atitinka Sprendime Nr. 1622/2006/EB nustatytus tikslus. Daroma vertinimo išvada, kad nors Pafo programa buvo siauresnės apimties nei dauguma ankstesnių EKS programų (daugiausia dėl to, kad šis miestas yra mažas), ja sėkmingai atkreiptas dėmesys į Pafo kultūros paveldą visos Europos kontekste, į žmonių tarpusavio ryšius (ir šių ryšių poreikį) šiame mieste ir už jo ribų, taip pat į kultūrų dialogo poreikį. Ji taip pat padėjo vietos bendruomenėms ir užsieniečiams daugiau sužinoti apie Kipro kultūrą ir geriau pažinti kitas kultūras bei tradicijas. Orhuso miestas parengė programą, kuria siekta aiškiai apibrėžtų ilgalaikių tikslų, akcentuojant Europos kultūrų įvairovę, ir kuri glaudžiai susieta su bendrąja miesto plėtros strategija; ja siekta toliau didinti informuotumą apie šį miestą ir jo matomumą, pritraukti turistų iš visos šalies ir užsienio, gerinti miesto kultūros infrastruktūrą, didinti kultūros vartotojų auditoriją ir skatinti aktyvų piliečių dalyvavimą kultūrinėje veikloje. Ši programa taip pat turėjo regioninį aspektą, svarbų neseniai nustatytam administraciniam Vidurio Danijos regionui. 4.2.Veiksmingumas Apskritai iš turimų įrodymų galima spręsti, kad EKS renginiai tebėra veiksmingi ES veiksmai, pagal kuriuos daromos palyginti nedidelės ES investicijos duoda didelę grąžą ES lygmeniu: pats EKS vardo suteikimas turi reikšmingą sverto poveikį, skatindamas EKS paskelbtus miestus skirti daugiau lėšų EKS kultūrinei programai parengti ir įgyvendinti, ir labai padeda pritraukti įvairių suinteresuotųjų subjektų (įskaitant regionines ir nacionalines valdžios institucijas bei privačius rėmėjus) susidomėjimą ir finansavimą. Be to, Melinos Mercouri apdovanojimo, kuris yra vienintelis tiesioginis ES piniginis įnašas, skiriamas EKS paskelbtiems miestams, absoliučioji vertė yra nedidelė (1,5 mln. EUR kiekvienai EKS), palyginti su bendromis EKS renginių išlaidomis: 2017 m. EKS veiklos išlaidos Orhuse buvo apie 66,7 mln. EUR, o Pafe – 8,5 mln. EUR. Vertinant miesto lygmeniu, Pafas ir Orhusas sukūrė patikimus ir sėkmingus įgyvendinimo mechanizmus ir valdymo procedūras; abu miestai naudojo daugiausia nacionalines, regiono ir vietos (taip pat, kiek mažiau, ES) lėšas, kad įgyvendintų aukštos meninės kokybės kultūrines programas, kuriomis papildyta reguliari metinė jų kultūros veikla. Vis dėlto atliktas vertinimas taip pat parodė, kad EKS tebėra tokia iniciatyva, kuriai reikia daug išteklių, todėl tai yra ilgalaikis įsipareigojimas, kuriam pasirengti reikia daug metų ir kurį gali būti sunku įvykdyti. Pavyzdžiui, realus Pafo miesto biudžetas buvo labai sumažintas (daugiau kaip 60 proc.), palyginti su pradiniame paraiškos etape siūlytu biudžetu; to priežastis buvo ne tik per didelis pradinio pasiūlymo užmojis, bet ir finansų krizė, privertusi labai sumažinti viešojo sektoriaus biudžeto lėšų naudojimą visais teritoriniais lygmenimis. 4.3.Efektyvumas Abu miestai, kuriems suteiktas Europos kultūros sostinės vardas, sėkmingai pasiekė savo paraiškose nustatytus artimiausio laikotarpio tikslus, visų pirma, įgyvendino plačias ir novatoriškas kultūrines programas, turinčias europinį aspektą, kuriose aktyviai dalyvavo piliečiai. Vis dėlto Pafo miestui pasiekti savo tikslus sutrukdė tai, kad jo biudžetas, palyginti su paraiškoje pasiūlyta suma, buvo labai sumažintas. Nors abiejų miestų vizijos, programos ir jų įgyvendinimo būdai buvo visiškai nepanašūs, abu miestai veiksmingai naudojosi suteiktu EKS vardu, nagrinėdami ir atskleisdami svarbias, europinį atgarsį turinčias vietos temas. Abu miestai, kaip Europos kultūros sostinės, 2017 m. padidino savo kultūros pasiūlą, jos įvairovę ir europinį aspektą ir parengė platesnes, įvairesnes, novatoriškesnes ir tarptautiškesnes kultūros programas, palyginti su įprastine kultūros pasiūla ankstesniais metais. Pavyzdžiui, Orhuse įgyvendinti 442, o Pafe – 168 pagrindiniai projektai, daugeliu atvejų peržengiant įprasto šių dviejų miestų metinio programavimo ribas. Be to, Orhuse prie EKS programos prisidėjo 1 200 tarptautinių menininkų ir vykdant 79 proc. projektų dalyvavo tarptautiniai partneriai ir (arba) vyko kultūros mainai su visa Europa, o Pafe 29 proc. visų projektų buvo tarptautinė produkcija, kiti 11 proc. – Kipro ir tarptautinių menininkų bendradarbiavimo projektai. Abi EKS per 2017 m. padidino kultūros prieinamumą ir plėtojo dalyvavimą kultūrinėje veikloje, nors Orhusas turi daugiau to įrodymų negu Pafas – jame pasiekta iš viso 3,3 milijono kultūros vartotojų auditorija. Abi EKS padėjo sustiprinti vietos kultūros ir kūrybos sektorių kultūrinį pajėgumą ir jų ryšius su kitais sektoriais. Pavyzdžiui, Orhuse 2017 m. padidintas kultūros rėmimas ir kultūros bei kūrybos sektoriai gavo ekonominės naudos. Pafe 2017 m. labiau plėtota kultūros vartotojų auditorija, skatintos investicijos į kultūros infrastruktūrą, stiprinti vietos kultūrinės veiklos vykdytojų gebėjimai ir pajėgumas. Europos kultūros sostinės vardas pagerino tarptautinį Orhuso įvaizdį per jo kultūrą, o Pafui EKS statusas padėjo pasiekti platesnę tarptautinę kultūros vartotojų auditoriją. Galiausiai daroma vertinimo išvada, kad abiejų 2017 m. EKS gebėjimai užtikrinti savo veiklos tvarumą ir gerinti kultūros valdymą yra labai skirtingi. Orhuso miestui EKS projektas suteikė galimybių padaryti ilgalaikį poveikį, naudojantis savo kultūrinės veiklos vykdytojų įgytais įgūdžiais ir patirtimi, piliečių dalyvavimu, didesne kultūros vartotojų auditorija ir geresniu tarptautiniu įvaizdžiu. Pafas taip pat gaus tam tikros ilgalaikės naudos, nors jame gana nedaug nuveikta siekiant užtikrinti, kad ši nauda būtų kuo didesnė. 4.4.Suderinamumas EKS veiksmai yra svarbūs įvairioms ES politikos kryptims ir programoms ir jas papildo, jie daro poveikį ne tik kultūros suinteresuotiesiems subjektams, bet ir tiems, kurie susiję su užimtumu (pvz., dėl to, kad šiais veiksmais daromas poveikis gebėjimų stiprinimui) arba turizmu (pvz., Orhuso regione 2017 m. 10,9 proc. padidėjo nakvynių viešbučiuose skaičius). EKS veiksmai taip pat dera su Europos struktūrinių ir investicijų fondų parama ir ją papildo, priklausomai nuo kiekvieno miesto, kuriam suteiktas EKS vardas, aplinkybių. Pafo atveju ankstesniais metais iki 2017 m. ERPF lėšos naudotos būtinoms investicijoms į miesto centro atnaujinimą ir svarbiausių renginių vietų (tokių kaip teatras ir kino teatras) renovacijai bendrai finansuoti. 4.5.ES pridėtinė vertė Kaip jau minėta ir parodyta pirmiau, EKS veiksmais padarytas poveikis, kuris nebūtų buvęs pasiektas vien valstybių narių veiksmais. Pats Europos kultūros sostinės vardas yra svarbus EKS veiksmų ES pridėtinės vertės aspektas, nes jis savaime kelia ne tik paties miesto, bet ir kitur esančių suinteresuotųjų subjektų susidomėjimą ir teikia didelių perspektyvų Europoje bendradarbiauti palaikant partnerystės ryšius ir perduodant gerąją patirtį, pavyzdžiui, susijusią su tuo, kaip reikėtų kurti patikimą EKS programų įgyvendinimo valdymo struktūrą, didinti vietos kultūros organizacijų pajėgumą arba pasisemti projektų idėjų iš vietos gyventojų.