Specialioji ataskaita Regioninių investicinių 
priemonių dotacijų 
derinimo su finansinių 
institucijų paskolomis, 
siekiant remti ES išorės 
politiką, veiksmingumasLT 2014  Nr. 16
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI
EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide De Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
El. paštas: eca-info@eca.europa.eu  
Tinklavietė: http://eca.europa.eu
Twitter: @EUAuditorsECA  
YouTube: EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa  (http://europa.eu ).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2014
ISBN 978-92-9207-039-7
doi:10.2865/8592
© Europos Sąjunga, 2014
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
LT 2014  Nr. 16
Specialioji ataskaita Regioninių investicinių 
priemonių dotacijų 
derinimo su finansinių 
institucijų paskolomis, 
siekiant remti ES išorės 
politiką, veiksmingumas
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
02
 Turinys
Dalys
 Žodynėlis ir santrumpos
I–VIII  Santrauka
1–13 Įvadas
1–4 Išorės bendradarbiavimo dotacijų derinimo su paskolomis galima nauda
5–13 ES derinimo mechanizmai
14–15 Audito apimtis ir metodas
16–52 Pastabos
16–37 Regioninės investicinės priemonės buvo įgyvendintos tinkamai, bet Komisijos valdymas vis dar 
turi trūkumų
17–21 Regioninių investicinių priemonių įgyvendinimas yra patenkinamas ir gerėja reguliavimo ir procedūrų 
sistema
22–31 Atrenkami tinkami projektai, bet atlikdama vertinimą Komisija nepakankamai atsižvelgia į pridėtinę vertę 
ir ES dotacijų sumą
32–33 Komisijos atliekami avansiniai mokėjimai yra nepagrįstai dideli
34 Papriemonių atveju papaskolių teikimo kriterijai buvo neapibrėžti arba platūs
35–37 Komisijos dotacijų įgyvendinimo stebėjimo aprėptis buvo skirtinga
38–52 Iki šiol nebuvo gauta visa numatyta dotacijų ir paskolų derinimo nauda
39–42 Tik pusės tikrintų projektų atveju buvo parodyta, kad tam, kad būtų suteikta paskola, buvo būtina dotacija
43–46 Galimybė Komisijai prisidėti prie politikos formulavimo ir daryti poveikį projektų įgyvendinimui ir valdymui 
nebuvo visiškai išnaudota
47–52 Finansavimo derinimas pagerino paramos teikėjų koordinavimą, bet ES finansavimo matomumas iki šiol 
buvo ribotas
03 Turinys
53–60 Išvados ir rekomendacijos
 I priedas. Pasaulio regioninių investicinių priemonių aprėptis
 II priedas.   Komisijos skirtos, įsipareigotos pagal sutartis ir sumokėtos sumos pagal regionines 
investicines priemones 2013 12 31
 III priedas.   Patvirtintų projektų skaičius pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. 
laikotarpiu
 IV priedas.   Įnašai 387 projektams, patvirtintiems pagal regionines investicines priemones 
2007–2013 m. laikotarpiu
 V priedas.   Finansinių institucijų paskolos pagal regionines investicines priemones  
2007–2013 m. laikotarpiu
 VI priedas. Tikrintų 15 ITF projektų imtis
 VII priedas. Tikrintų 15 NIF projektų imtis
 VIII priedas.  Papriemonių steigimui skirtų projektų audito imtis
 IX priedas.  42 dalyje nurodyti projektai
 Komisijos atsakymai
04
 Žodynėlis ir  
santrumpos
AFD : Agence française de développement
AFD yra Prancūzijos viešoji vystymosi finansavimo institucija, kuri kovoja su skurdu ir skatina ekonomikos augimą 
besivystančiose šalyse ir Prancūzijos užjūrio provincijose. Tai pagrindinė Prancūzijos vystomojo bendradarbiavimo 
įgyvendinimo agentūra.
AIF: Azijos investicinė priemonė
CIF: Karibų jūros investicinė priemonė
EIB: Europos investicijų bankas
EIB yra Europos Sąjungos bankas. Jį valdo Europos Sąjungos valstybės narės ir jis atstovauja jų interesams bei 
glaudžiai dirba su kitomis ES institucijomis, siekdamas įgyvendinti ES politiką teikiant finansavimą investiciniams 
projektams.
EPF : Europos plėtros fondas
EPF yra pagrindinė Europos Sąjungos pagalbos priemonė, skirta vystomajam bendradarbiavimui Afrikos, Karibų ir 
Ramiojo vandenyno valstybėse bei užjūrio šalyse ir teritorijose. 2000 m. birželio 23 d. Kotonu 20 metų pasirašytas 
partnerystės susitarimas („Kotonu susitarimas“) yra Europos Sąjungos santykių su šiomis valstybėmis ir teritorijomis 
pagrindas. Jo tikslas yra sumažinti ir galiausiai panaikinti skurdą.
ERPB : Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas
ERPB yra viešosios nuosavybės vystomasis bankas Londone, kuris skatina perėjimą prie atviros, rinkos ekonomikos, 
visų pirma vidurio ir rytų Europoje, vidurio Azijoje bei pietų ir rytų Viduržemio jūros regione. Jis teikia projektų 
finansavimą bankams, pramonės ir verslo įmonėms, naujų įmonių steigimui bei investavimui į esamas bendroves. Jis 
daugiausia orientuojasi į privatųjį sektorių, bet taip pat dirba su viešosios nuosavybės bendrovėmis.
ES delegacija : ES atstovauja 139 ES delegacijos ir biurai visame pasaulyje. ES delegacijos yra Europos Komisijos 
struktūros dalis, bet atstovauja bendriems ES interesams.
EuropeAid : Vystymosi ir bendradarbiavimo generalinis direktoratas – EuropeAid
IFCA : Vidurio Azijos investicinė priemonė
IFP: Ramiojo vandenyno šalių investicinė priemonė
ITF: ES–Afrikos infrastruktūros patikos fondas
ĮROS : Į rezultatus orientuotas stebėjimas
ĮROS sistema yra projektų ir programų peržiūros priemonė, kuri teikia gerinimo rekomendacijas.
05 Žodynėlis ir santrumpos 
KfW : Kreditanstalt für Wiederaufbau
KfW yra Frankfurte įsikūręs Vokietijos federacinės respublikos ekonomikos skatinimo bankas. Šio banko vystymosi 
departamentas vyriausybės vardu vykdo Vokietijos vystomąjį finansinį bendradarbiavimą.
LAIF : Lotynų Amerikos investicinė priemonė
Lengvatinė paskola : Lengvatinė paskola yra paskola, kurios sąlygos yra daug palankesnės nei paskolų teikimo 
sąlygos rinkoje. TVF lengvatinių paskolų lygį apskaičiuoja kaip skirtumą tarp paskolos nominalios vertės ir 
diskontuotų skolininko atliekamų būsimų skolos vykdymo mokėjimų sumos, išreikštą kaip paskolos nominalios 
vertės procentinę dalį.
MRI : Tarpusavio pasitikėjimo iniciatyva
MRI yra 2009 m. AFD, EIB ir KfW įsteigta oficiali struktūra, siekiant padidinti vystomųjų projektų bendrojo 
finansavimo veiksmingumą. Jos pagrindiniai bruožai yra daugumos užduočių vykdymo įgaliojimas operacijos 
vadovaujančiam finansininkui ir procedūrų tarpusavio pripažinimas.
NIF: Kaimynystės investicinė priemonė
TVF : Tarptautinis valiutos fondas
WBIF : Vakarų Balkanų investicijų sistema
06
 Santrauka
I
Derinimo mechanizmai susieja finansinių institucijų 
paskolas1 su dotacijomis. Finansavimo derinimas 
suteikia galimybę dotacijų teikėjams pasiekti jų išorės 
bendradarbiavimo lėšų sverto poveikį pritraukiant 
finansinių institucijų paskolas. Jis taip pat jiems leidžia 
daryti poveikį politikos formulavimui ir/arba projektų 
įgyvendinimui ir valdymui. Be to, paskolų ir dotacijų 
derinimas gali paskatinti suinteresuotųjų šalių bendra ­
darbiavimą paramos vystymuisi srityje ir gali padidinti 
paramos matomumą.
II
Nuo 2007 m. Komisija ir valstybės narės įdiegė 
aštuonias regionines investicines priemones, kurios 
apima visą Komisijos išorės bendradarbiavimo sferą. 
2007–2013 m. laikotarpiu ES šioms priemonėms skyrė 
2 106 milijonus eurų. Vystymosi finansavimo institu ­
cijos atrenka projektus ir teikia paraiškas dėl dotacijų, 
kurias tvirtina vykdomieji organai, sudaryti iš Komisi ­
jos, valstybių narių ir kitų paramos teikėjų. Finansinės 
institucijos sudaro sutartis dėl didžiosios techninės 
pagalbos dalies ir stebi projektus.
III
Audito Rūmų auditas apėmė regionines investicines 
priemones nuo jų įdiegimo. Audito Rūmai konkrečiai 
įvertino regioninių investicinių priemonių dotacijų 
derinimo su finansinių institucijų paskolomis veiks ­
mingumą. Atliekant auditą daugiausia dėmesio buvo 
skirta regioninių investicinių priemonių įgyvendinimui 
ir valdymui bei tam, kokiu mastu buvo gauta numatyta 
finansavimo derinimo nauda. Audito darbas apėmė 
analitinę peržiūrą, interviu su Komisijos darbuotojais, 
40 ES delegacijų apklausą, iš kurių 22 pateikė atsaky ­
mus, vizitus į keturias pagrindines finansines instituci ­
jas ir 30 projektams skirtų dotacijų imties tikrinimą.
1 Be paskolų, mažesniu mastu taip pat yra taikomas kitų formų 
finansavimas neteikiant dotacijų.IV
Audito Rūmai daro išvadą, kad regioninių investicinių 
priemonių dotacijų derinimas su finansinių institucijų 
paskolomis siekiant remti ES išorės politiką iš esmės 
buvo veiksmingas. Regioninės investicinės priemonės 
buvo įgyvendintos tinkamai, bet dėl Komisijos val ­
dymo trūkumų jų derinimas nedavė tiek naudos, kiek 
galėjo.
V
Valstybės narės ir Komisija užtikrino, kad regioninės 
investicinės priemonės būtų tinkamai įgyvendintos, 
ir šiuo metu jos jau įgijo tvirtą pagrindą. Finansavimo 
paskolų elementą įgyvendino keturios Europos finan ­
sinės institucijos, kurios nustatė reikalavimus atitin ­
kančias investicijas. Per paskutinius septynerius metus 
jos atrinko pakankamai projektų tam, kad galėtų skirti 
turimas lėšas.
VI
Visi 30 Audito Rūmų tikrintų projektų buvo įvertinti 
kaip svarbūs susijusiems regionams ir šalims. Tačiau 
Komisijos vykdyta tvirtinimo procedūra nebuvo 
išsami ir sprendimai skirti dotaciją konkretaus pro ­
jekto lygmeniu dažnai nebuvo pagrįsti įtikinamais 
įrodymais. Taip pat nebuvo gairių dėl kriterijų, kuriuos 
Komisija turėtų naudoti priimdama sprendimus. Patvir ­
tinus dotacijas, avansinės išmokos buvo nepagrįstai 
didelės. Komisijos stebėjimas neužtikrino, kad visais 
atvejais būtų pasiekta dotacijų pridėtinė vertė.
Santrauka 07
VII
Regioninės investicinės priemonės suteikė vysty ­
mosi partneriams platformą, leidžiančią glaudžiai 
bendradarbiauti ir vykdyti labai didelius projektus, 
kuriuos priešingu atveju būtų sunku finansuoti. Tam 
tikrais atvejais dotacijų skyrimo siekiant jas derinti su 
paskolomis pagrindimas buvo aiškus, ypač tuomet, 
kai turėjo būti vykdomi lengvatinės paskolos kriteri ­
jai. Tačiau kitais atvejais – apie 50 % tikrintų atvejų – 
pagrindimas nebuvo akivaizdus. Komisija nevisiškai 
pasinaudojo galimybe padaryti teigiamą poveikį pro ­
jektų įgyvendinimui arba platesnį poveikį sektoriaus 
politikai. Iki šiol ES paramos matomumas buvo ribotas, 
nors Komisija ėmėsi keisti šią padėtį.
VIII
Audito Rūmai teikia Komisijai keletą rekomendacijų, 
skirtų pagerinti regioninių investicinių priemonių 
veiksmingumą. Rekomendacijos yra susijusios su pro ­
jektų atranka ir dotacijų tvirtinimu, lėšų sumokėjimu, 
ES dotacijų įgyvendinimo stebėjimu ir ES paramos 
matomumo gerinimu.
08
 Įvadas
Išorės bendradarbiavimo 
dotacijų derinimo su 
paskolomis galima nauda
01 
Derinimo mechanizmai susieja finansi ­
nių institucijų paskolas2 su dotacijomis. 
Dotacijos gali būti teikiamos įvairiais 
būdais, bet ES bendradarbiavimo 
su besivystančiomis šalimis atveju 
dažniausiai pasitaikantys dotacijų tipai 
yra tiesioginių investicijų dotacijos, 
palūkanų subsidijos, techninė pagalba 
ir paskolų garantijų schemos.
02 
Pagrindinis derinimo mechanizmų tiks ­
las yra pasinaudoti išorės bendradar ­
biavimo lėšų sverto poveikiu siekiant 
pritraukti finansinių institucijų pasko ­
las. Konkretus finansavimo derinimo 
tikslas yra spręsti optimalaus lygio 
nesiekiančio investavimo situacijas, 
kai veikla ar infrastruktūra galėtų būti 
perspektyvi, tačiau nėra pritraukia ­
mas pakankamas finansavimas rinko ­
je. Pagrindinės priežastys, dėl kurių 
projektai negali pritraukti finansuotojų 
esant normalioms rinkos palūkanoms, 
yra šios:
a) jie nėra pakankamai pelningi, bet 
duoda didelę ekonominę, aplinko ­
sauginę ir/arba socialinę naudą;b) jų rizikos profiliai yra pernelyg 
aukšti;
c) jie yra vykdomi didelį įsiskolinimą 
turinčiose šalyse, kurioms taiko ­
mi Tarptautinio valiutos fondo 
(TVF) paskolų teikimo reikalavimai 
(žr.  1 langelį ).
03 
Be finansinių institucijų paskolų 
pritraukimo, finansavimo derinimas 
suteikia galimybę dotacijų gavėjui 
įsitraukti į politikos formulavimą arba 
daryti poveikį projektų įgyvendinimui 
ir valdymui. Pavyzdžiui, tai gali būti 
projektų neigiamo išorinio poveikio, 
kaip antai žalingo aplinkosauginio 
arba socialinio poveikio, mažinimas 
arba papildomo finansavimo teikimas 
konkretiems, su projektu susijusiems 
tikslams, kaip antai administracinių 
arba techninių gebėjimų stiprinimas.2 Be paskolų, mažesniu mastu 
taip pat yra taikomas kitų 
formų finansavimas neteikiant 
dotacijų.
TVF reikalavimai paskoloms didelį įsiskolinimą turinčiose šalyse
TVF reikalauja, kad didelį įsiskolinimą turinčios valstybės sudarytų sutartis dėl paskolų tik žymiai palankesnė ­
mis nei rinkoje sąlygomis. Tokios paskolos yra vadinamos lengvatinėmis paskolomis. TVF reikalauja, kad didelį 
įsiskolinimą turinčiose šalyse lengvatinių paskolų lygis nebūtų mažesnis nei 35 %.1 langelis
09 Įvadas
04 
Taikant finansavimo derinimą taip pat 
gali būti gauta kita, bendresnė nauda:
a) jis skatina suinteresuotųjų šalių 
bendradarbiavimą paramos vysty ­
muisi srityje. Derinimo mechaniz ­
mai yra įgyvendinami pasitelkiant 
partnerystę su Europos finansinė ­
mis institucijomis ir pasinaudojant 
jų specialia kompetencija ir žinio ­
mis. Glaudesnis bendradarbiavi ­
mas taip pat gali padidinti skaidru ­
mą, masto ekonomiją ir sumažinti 
šalies partnerės operacijų kaštus. 
Jis taip pat leidžia įgyvendinti 
projektus, kurie yra per dideli tam, 
kad juos galėtų finansuoti vienas 
paramos teikėjas ar finansinė 
institucija;
b) dėl jo gerėja naudos gavėjų ir 
plačiosios visuomenės informuotu ­
mas apie tai, kad investicijos buvo 
finansuotos pasitelkiant paramos 
teikėjų paramą. Įvairių paramos 
teikėjų ir finansinių institucijų 
intervencijų derinimas gali padėti 
pasiekti kritinę masę, kuri yra būti ­
na tam, kad parama taptų matoma.ES derinimo mechanizmai
05 
Komisija paskolų garantijų subsidi ­
jas teikė ilgą laiką. Neseniai Komisija 
ir valstybės narės įdiegė specialius 
mechanizmus, spartinančius derinimo 
mechanizmų taikymą. Nuo 2007 m. 
Komisija įsteigė aštuonias regionines 
investicines priemones, kurios apima 
visą Komisijos išorės bendradarbiavi ­
mo sferą (žr. I priedas ). Šios priemonės 
susieja Europos plėtros fondo (EPF) ir 
ES bendrojo biudžeto dotacijas su pa ­
skolomis, kurias daugiausia teikia Euro ­
pos vystymosi finansavimo institucijos. 
Kai kuriais atvejais tiesioginius įnašus 
taip pat teikia ES valstybės narės.
06 
Regioninių investicinių priemonių val ­
dymo struktūra yra trijų lygmenų3:
a) strateginis organas4, kurio užduotis 
yra nustatyti bendrą finansavimo 
priemonės strategiją;
b) vykdomasis organas5, sudarytas 
iš Komisijos, valstybių narių ir kitų 
paramos teikėjų, kuris yra atsakin ­
gas už atskirų dotacijų tvirtinimą;
c) techninis organas6, sudarytas iš 
finansinių institucijų ir Komisijos, 
kuris įgyvendina bendrą projek ­
tų kanalą ir atrenka projektus, 
kurie bus pristatomi vykdomajam 
organui.3 Vakarų Balkanų investicijų 
sistema (WBIF) yra išimtis, nes 
ją valdo valdymo komitetas ir 
projektų finansuotojų grupė.
4 Jis vadinamas „strategine 
taryba“ arba „valdymo 
komitetu“.
5 Jis vadinamas „veiklos taryba“ 
arba „vykdomuoju komitetu“.
6 Jis vadinamas „projektų 
finansuotojų grupe“ arba 
„finansinių institucijų grupe“.
10 Įvadas
07 
Pasikonsultavusios su atitinkama šalimi 
partnere arba šalimis partnerėmis, 
finansinės institucijos teikia projektų 
pasiūlymus7. Finansinės institucijos 
vadovauja projektų kanalo įgyvendi ­
nimui. Jos nustato ir atrenka projektus 
remdamosi savo finansinio įvertinimo 
kriterijais ir teikia paraiškas dėl do ­
tacijų, kuriose nurodomas jų tipas ir 
suma. Projektų plėtojimo procesas 
apima bendradarbiavimą su Komisija, 
ypač techniniuose organuose arba ES 
delegacijų lygmeniu. Projekto pagrin ­
dinė finansinė institucija stebi projekto 
įgyvendinimą ir teikia jo pažangos 
ataskaitas. Pagrindinė finansinė institu ­
cija turi teisę gauti mokestį už projektų 
įgyvendinimo valdymą.
08 
ES–Afrikos infrastruktūros patikos 
fondas (ITF) yra vienintelė regioninė 
investicinė priemonė, kuri veikia kaip 
fondas. Europos investicijų bankas 
(EIB) yra šio fondo iždininkas. Kitų re ­
gioninių investicinių priemonių atveju 
dotacijas galutiniams naudos gavėjams 
daugiausia teikia Komisija per pa ­
grindinę finansinę instituciją. Naudos 
gavėjai patys skiria ir valdo paskesnes 
sutartis. Tačiau finansinės institucijos 
įgyvendina techninę pagalbą ir stebi 
suderinto finansavimo projektų įgy ­
vendinimą. Kiekviena regioninė inves ­
ticinė priemonė turi sekretoriatą, kuris 
padeda vykdomiesiems organams. 
Sekretoriatai yra įsikūrę Komisijoje8, 
išskyrus ITF, kurio sekretoriatas yra EIB.09 
Taip pat yra kitų ES derinimo me ­
chanizmų. Ryškiausias pavyzdys yra 
2003 m. Kotonu susitarimu 20 metų 
įsteigta investicinė priemonė. Kiti 
finansavimo derinimo pavyzdžiai ne 
regioninių investicinių priemonių srity ­
je yra Europos ir Viduržemio jūros regi ­
ono valstybių investicijų partnerystės 
priemonė (FEMIP) ir Pasaulio energijos 
vartojimo efektyvumo ir atsinaujinan ­
čiosios energijos fondas (GEEREF).
10 
2007–2013 m. laikotarpiu Europos 
Sąjungos regioninėms investicinėms 
priemonėms skirta suma sudarė 
2 106 milijonus eurų (žr. II priedą ). Iki 
2013 m. pabaigos Komisija jau buvo iš ­
mokėjusi 1 205 milijonus eurų. Regioni ­
nių investicinių priemonių vykdomieji 
organai buvo patvirtinę 387 projektus 
(žr. III priedą ), kuriems skirtos dota ­
cijos sudarė 2 346 milijonus eurų (žr. 
IV priedą ). Jie taip pat gavo 22 152 mi ­
lijonus eurų paskolų. Iki šiol paskolų 
nemokumo lygis buvo nulinis.
11 
Daugiausia remiami viešieji investici ­
niai projektai. Kiekvieno objekto atveju 
remiami sektoriai yra skirtingi, tačiau 
didžiausią finansavimą gavo transpor ­
to ir energetikos sektoriai9. Projektai 
varijuoja nuo gana mažų, pradedant 
0,3 milijono eurų, iki siekiančių dau ­
giau kaip 1 000 milijonų eurų. Daugu ­
ma atvejų su jais dirba daugiau kaip 
viena finansinė institucija. Kai kuriais 
atvejais pagal regionines investicines 
priemones finansavimas yra skiriamas 
ne vienam investiciniam projektui, 
o atskirai priemonei ar fondui. Šių 
papriemonių atveju finansinės institu ­
cijos atrenka ir finansuoja paveiksmius, 
kurie yra vykdomi pasitelkiant vietos 
finansų partnerius.7 Paraiškas dėl WBIF dotacijų 
daugiausia teikia šalys 
partnerės.
8 Vystymosi ir 
bendradarbiavimo generalinis 
direktoratas (EuropeAid), 
išskyrus WBIF, kurio 
sekretoriatas yra Plėtros 
generaliniame direktorate.
9 Apie 55 %.
11 Įvadas
12 
Keturios pagrindinės finansinės institu ­
cijos10, kurios nuo pat pradžių dirba su 
regioninėmis investicinėmis priemonė ­
mis, yra EIB, Europos rekonstrukcijos ir 
plėtros bankas (ERPB), Agence Française 
de Développement  (AFD) ir Kreditanstalt 
für Wiederaufbau  (KfW). V priede  yra 
pateikta paskolų, kurias jie patvirtino 
2007–2013 m. laikotarpiu pagal šias 
priemones paramą gavusiems 387 
projektams, suvestinė.
13 
2012 m. gruodžio mėn. Komisija 
įdiegė derinimo mechanizmams ES 
išorės bendradarbiavimo srityje skirtą 
platformą, siekdama išnagrinėti, kaip 
pagerinti regioninių investicinių 
priemonių kokybę ir veiksmingu ­
mą. Procesas tęsiasi, o jo numatomi 
rezultatai yra rekomendacijos ir gairės 
dėl derinimo mechanizmų naudojimo 
išorės bendradarbiavimo srityje ir dėl 
to, kaip pasitelkti papildomus viešųjų 
ir privačiųjų išteklių šaltinius siekiant 
padidinti ES išorės bendradarbiavimo 
ir vystymosi politikos poveikį.10 Kitos tinkamos finansuoti 
finansinės institucijos yra šios: 
Agencia Española de 
Cooperación Internacional para 
el Desarrollo  (AECID), Afrikos 
plėtros bankas (AfDB), Belgijos 
investicijų bendrovė 
besivystančioms šalims (BIO), 
Karibų plėtros bankas (CDB), 
Europos Tarybos vystymo 
bankas (CEB), Companía 
Española de Financiación al 
Desarrollo  (COFIDES), Suomijos 
pramonės bendradarbiavimo 
fondas (FINNFUND, Ltd.), 
Amerikos valstybių plėtros 
bankas (IADB, stebėtojas LAIF), 
Liuksemburgo vystymo 
agentūra ( Lux‑Dev ), Šiaurės 
investicijų bankas (NIB), 
Privačios infrastruktūros 
vystymo grupė (PIDG), 
Österreichische 
Entwicklungsbank AG  (OeEB), 
Società Italiana per le Imprese 
all‘Estero  (SIMEST), Sociedade 
para o Financiamento do 
Desenvolvimento  (SOFID).
12
 Audito apimtis  
ir metodas
14 
Audito Rūmai įvertino regioninių inves­
ticinių priemonių derinimo su finan ­
sinių institucijų paskolomis siekiant 
remti ES išorės politiką veiksmingumą 
visų pirma atsakydami į du klausimus:
a) Ar regioninės investicinės priemo ­
nės buvo įgyvendintos ir valdomos 
tinkamai?
b) Ar derinimo mechanizmų taikymas 
davė numatytą naudą?
15 
Šis auditas, kuris buvo pirmasis šio ­
je konkrečioje srityje, buvo atliktas 
2013 m. gegužės–gruodžio mėn. ir 
jo metu buvo įvertinta, kaip veikė 
regioninės investicinės priemonės nuo 
jų įdiegimo. Audito Rūmai daugiausia 
dėmesio skyrė ES finansinėms išmo ­
koms ir Komisijos vaidmeniui. Audito 
darbas apėmė analitinę peržiūrą, in ­
terviu su Komisijos darbuotojais, 40 ES 
delegacijų apklausą11, vizitus į keturias 
pagrindines finansines institucijas ir 
išsamų projektų imties tikrinimą. Imtį12 
sudarė 15 projektų, kuriems buvo skir ­
tos dotacijos pagal ITF (žr. VI priedą ), 
ir 15 projektų, kuriems buvo skirtos 
dotacijos pagal Kaimynystės investici ­
nę priemonę (NIF) (žr. VII priedą ). Šios 
dvi regioninės investicinės priemonės 
apima EPF ir ES bendrąjį biudžetą ir su ­
daro daugiau kaip 70 % pagal regioni ­
nes investicines priemones iki 2013 m. 
pabaigos patvirtintų dotacijų. Tai taip 
pat seniausiai taikomos investicinės 
priemonės ir jų projektai yra labiau ­
siai pažengę. Dėl konkrečių ypatumų 
audito metu taip pat buvo tikrinami 
aštuoni projektai, susiję su papriemo ­
nių (žr. 11 dalį), skirtų finansuoti veiks ­
mus, kurie vykdomi dalyvaujant vietos 
finansinėms institucijoms, įdiegimu (žr. 
VIII priedą ).11 Atsakymus į apklausą pateikė 
22 ES delegacijos.
12 Audito Rūmai projektus 
atrinko atsitiktiniu būdu pagal 
piniginio vieneto atrankos 
metodą.
13
 Pastabos
Regioninės investicinės 
priemonės buvo įgyven -
dintos tinkamai, bet 
Komisijos valdymas vis 
dar turi trūkumų
16 
Audito Rūmai tikrino, ar bendras regi ­
oninių investicinių priemonių įgyven ­
dinimas ir procedūrų sistema buvo 
tinkami. Audito metu taip pat buvo 
daug dėmesio skiriama paraiškų dėl 
dotacijų vertinimo procedūrai, atrinktų 
projektų pagrindimui ir dotacijų tipo ir 
sumos tinkamumui. Be to, audito metu 
taip pat buvo tikrinamas dotacijų įgy ­
vendinimas ir projektų stebėjimas.
Regioninių investicinių prie -
monių įgyvendinimas yra 
patenkinamas ir gerėja regu -
liavimo ir procedūrų sistema
17 
Aštuonių regioninių investicinių 
priemonių naudojimas vietoj vienos 
bendros investicinės priemonės yra 
tikslingas, kadangi:
a) šios priemonės turi skirtingas 
įvairių susijusių paramos teikėjų 
finansavimo sujungimo ir perdavi ­
mo projektams struktūras;
b) ES finansavimas geografinėms 
investicinėms priemonėms yra tei ­
kiamas pagal skirtingus finansinius 
instrumentus, kurie turi skirtingus 
teisinius pagrindus;c) įgaliojimų pasiskirstymas Komisi ­
joje ir finansinėse institucijose yra 
paremtas geografiniu principu;
d) įvairiuose valdymo organuose 
atstovaujamos šalys (žr. 6 dalį) 
yra skirtingos priklausomai nuo 
regiono.
18 
Visų regioninių investicinių priemonių 
tikslai ir prioritetiniai sektoriai yra de ­
rinami su bendrais ES politikos tikslais. 
ITF atveju buvo tinkami finansuoti tik 
regioninę dimensiją turintys projektai, 
o dėl to mažėjo galimybės taikyti deri ­
nimo mechanizmus.
19 
Finansiniame reglamente13 neseniai 
buvo pradėtos taikyti specialios taisy ­
klės, skirtos derinimo mechanizmams14. 
Šios taisyklės, kurios įsigaliojo 2014 m., 
reikšmingai pagerina reguliavimo 
sistemą, nes jose apibrėžiamos sąvokos 
ir principai, supaprastinami derinimo 
mechanizmų valdymo būdai ir su ­
teikiamas teisinis pagrindas naudoti 
novatoriškus finansavimo instrumen ­
tus. Komisija šiuo metu toliau gerina 
sistemą rengdama regioninių investici ­
nių priemonių valdymo gaires15.
20 
Nepaisant to, kad Komisija šioje srityje 
padarė tam tikrą pažangą, projektus 
dažniausiai inicijuodavo finansinės in­
stitucijos, o Komisija atsakydavo į šiuos 
pasiūlymus ir su jais susijusius dotacijų 
prašymus užuot aktyviai nustatinėjusi 
operacijas.13 2012 m. spalio 25 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
reglamentas Nr. 966/2012 dėl 
Sąjungos bendrajam 
biudžetui taikomų finansinių 
taisyklių, kuriuo panaikinamas 
Tarybos reglamentas (ES, 
Euratomas) Nr. 1605/2002 
(OL L 298, 2012 10 26, p. 1).
14 Buvo įtraukta nauja VIII 
antraštinė dalis „Finansiniai 
instrumentai“.
15 Praktinės gairės, kurios padėjo 
šalims partnerėms suprasti su 
WBIF projektų paraiškomis ir 
teikimu susijusius 
reikalavimus, buvo taikomos 
nuo 2012 m.
14 Pastabos
21 
ITF sekretoriatas yra Europos investici ­
jų banke (žr. 8 dalį). Atsižvelgiant į tai, 
kad EIB yra projektų finansuotojas, ir 
nepaisant to, kad sekretoriatas yra at ­
ribotas nuo EIB bankininkystės veiklos, 
tai yra svarbus klausimas, kuris turi būti 
sprendžiamas.
Atrenkami tinkami projek -
tai, bet atlikdama vertinimą 
Komisija nepakankamai atsi -
žvelgia į pridėtinę vertę ir ES 
dotacijų sumą
Dotacijas gaunančių projektų 
atranka
22 
Projektų nustatymo ir atrankos pro ­
cedūra suteikė galimybę pateikti 
pakankamai paraiškų dėl dotacijų tam, 
kad per planuojamą laikotarpį būtų 
galima pagal paskirstytą finansavimą 
patvirtinti įsipareigojimus. Patvirtinti 
projektai prisidėjo tenkinant susijusių 
regionų ir šalių vystymosi poreikius.23 
Prašydamos dotacijos pagal regioninę 
investicinę priemonę finansinės insti ­
tucijos turi pateikti paraiškos dėl do ­
tacijos formą16. Nors ilgainiui jos tapo 
ilgesnės ir detalesnės, prieš tvirtinant 
dotacijas finansinių institucijų pateikta 
informacija buvo pernelyg bendra tam, 
kad regioninių investicinių priemonių 
vykdomieji organai galėtų tinkamai 
priimti sprendimus. Trūko duome ­
nų apie paskolų sąlygas, lengvatinių 
paskolų lygį (žr.  1 langelį ) ir perspekty ­
vumą (pavyzdžiui, žr.  2 langelį ). Be to, 
numatyta dotacijos teikimo pridėtinė 
vertė nebuvo tinkamai suformuluota, 
struktūruota arba kiekybiškai įvertinta.16 EuropeAid  valdomų 
geografinių investicinių 
priemonių „standartinė 
projektų teikimo forma“, WBIF 
„dotacijų projektams paraiškos 
forma“ ir ITF „aprašymo lapas“.
ITF projektas: elektros sistemos atnaujinimas Benine ir Toge
Projektas buvo susijęs su elektros perdavimo linijų ir pastočių statyba ir renovavimu, kurie sudarė 85,7 mi ­
lijono eurų. Jo tikslas buvo pagerinti elektros tiekimo patikimumą ir efektyvumą Benine ir Toge. ITF suteikė 
12,25 milijono eurų palūkanų subsidiją, kuri leido įvykdyti 35 % lengvatinių paskolų lygį, kaip reikalauja TVF 
(žr.  1 langelį ).
Finansinė institucija pateikė nepakankamą informaciją
Finansinių institucijų teikiama paraiškos dėl dotacijos forma neapima duomenų apie projekto finansinį ir 
ekonominį perspektyvumą, lengvatinių paskolų lygį ir projekto pritaikymą šalies poreikiams, nepaisant to, kad 
visa ši informacija buvo pateikta finansinės institucijos dokumentuose. Be to, formoje nebuvo aiškiai nurody ­
ta numatoma ITF paskolos sukuriama pridėtinė vertė. Be šios informacijos Komisija negalėjo tinkamai atlikti 
prašymo dėl dotacijos vertinimo.2 langelis
15 Pastabos
17 Informacijos, kuri yra būtina 
atlikti šį apskaičiavimą, apie 
kitas regionines investicines 
priemones nebuvo.
18 Nors yra galimybė finansinėms 
institucijoms pareikalauti iš 
vykdomųjų komitetų taikyti 
vadinamąją „patvirtinta iš 
principo“ procedūrą.24 
Svarbiausia priežastis, dėl kurios 
finansinių institucijų teikiama informa ­
cija buvo ribota, buvo ta, kad teikiant 
paraiškas dėl dotacijų projektai dažnai 
buvo pirminiame etape. Finansinės ins ­
titucijos sprendimą dėl paskolų priima 
vėlesniame etape, t. y. atlikus galimy ­
bių studiją. Todėl jų sprendimai buvo 
paremti geresne, išsamesne informaci ­
ja nei Komisijos turima informacija, kai 
ji vertino paraiškas dėl dotacijų.
25 
Nors nėra konkrečių gairių, kaip tai 
turi būti atliekama, Komisija ilgainiui 
pagerino savo atliekamas paraiškų dėl 
dotacijų peržiūras. Tačiau peržiūros 
išlieka daugiausia pagrįstos paraiškos 
dėl dotacijos formoje pateikta infor ­
macija ir todėl ja apsiriboja. Nagrinėtų 
projektų atveju atliekant peržiūras 
mažai dėmesio buvo skiriama len ­
gvatinių paskolų lygiui, skolos tvaru ­
mui, dotacijų sumai ar ekonominiam 
perspektyvumui. Komisija nenustatė 
ekonominio perspektyvumo kriterijų. 
Iš tikrųjų ji neturi aiškių taisyklių ar 
gairių, kurio tipo vystymosi investici ­
jos turėtų būti finansuojamos teikiant 
dotacijas, paskolas arba jų derinį.
26 
Į Komisijos peržiūras palaipsniui įsi ­
traukė susijusios ES delegacijos, su ku ­
riomis buvo konsultuojamasi atliekant 
paraiškų dėl dotacijų vertinimą. Audito 
Rūmų projektų tikrinimas ir interviu su 
delegacijų darbuotojais parodė, kad šis 
įsitraukimas vis dar nebuvo pakanka ­
mas, ypač nustatymo etape. Tik 59 % iš 
22 ES delegacijų, kurios pateikė atsaky ­
mus į Audito Rūmų apklausą, nurodė, 
kad jos dalyvavo nustatant suderinto 
finansavimo projektus. Tai apribojo 
delegacijų įsitraukimo į projektus 
mastą. Tačiau finansinėms instituci ­
joms pateikus paraišką dėl dotacijos 
Komisija daugumos delegacijų paprašė 
pateikti savo požiūrį į jų atitinkamų 
šalių atrinktus projektus.27 
Vidutinis dienų skaičius nuo perdavimo 
į projektų kanalą iki galutinio tarybos 
patvirtinimo yra 215 ITF, 257 LAIF ir 
290 NIF atvejais17. LAIF ir NIF atveju 
kiekvienam projektui reikėjo išanksti ­
nio ir galutinio patvirtinimo techniniu 
ir tarybos lygmenimis, o tai reikalavo 
daug laiko. ITF procedūra buvo šiek 
tiek paprastesnė, kadangi nereikėjo 
išankstinių patvirtinimų18.
Dotacijos tipo ir sumos 
pasirinkimas
28 
Pasirinkti dotacijų tipai (žr. 1 dalį) buvo 
tinkami tam, kad būtų sukurta numaty ­
ta pridėtinė vertė. Palūkanų subsidijas 
teikė tik ITF; pagal kitas regionines 
investicines priemones jos nebuvo 
teikiamos, nors ir remiantis jų regla ­
mentavimo ir sutartiniu pagrindu buvo 
galima tai daryti.
16 Pastabos
19 Kaip Audito Rūmai jau yra 
pažymėję specialiosios 
ataskaitos Nr. 3/99 dėl 
Komisijos vykdomo palūkanų 
subsidijų valdymo ir kontrolės 
3.2 dalyje (OL C 217, 1999 7 29, 
p. 1).29 
11 iš 30 Audito Rūmų tikrintų dotacijų 
tikslas buvo užtikrinti, kad paskola 
siektų minimalų 35 % lengvatinių 
paskolų lygį, kurio reikalauja TVF 
(žr.  1 dalį ). Septynių iš šių 11 dotacijų 
atveju Audito Rūmai negalėjo gauti 
įrodymų iš Komisijos arba finansinių 
institucijų, kad lengvatinių paskolų 
lygis nebuvo didesnis nei privalomas 
lygis, kuris yra būtinas siekiant įvykdyti 
TVF reikalavimus. Vienu atveju len ­
gvatinių paskolų lygis viršijo minimalų 
35 % lygį, tačiau Komisijai apie tai 
nebuvo pranešta.
30 
Nebuvo nustatyti kriterijai dėl dota ­
cijų sumų nustatymo kai pagrindinis 
tikslas buvo kitoks nei TVF reikalavimų 
vykdymas. Tikrintais atvejais dažnai 
nebuvo aišku, kaip buvo nustatytos 
sumos. Be to, Komisija nemanė, kad 
yra būtina atlikti griežtą tikrinimą, kaip 
buvo apskaičiuotos finansinių instituci ­
jų prašomos dotacijų sumos.
31 
Teoriškai finansinės institucijos ga ­
lėtų nustatyti palūkanų normą, kuri 
yra didesnė nei normali, ir pasiūlyti ją 
naudos gavėjui įtraukusios dotaciją 
į finansinį paketą. Todėl yra rizika, kad 
naudos gavėjui nėra suteikiama visa 
dotacijų nauda. Nors viešoji vystymosi 
finansavimo institucija yra atsakinga 
už tinkamiausių finansavimo sąlygų 
pateikimą, nei Komisija, nei Audito 
Rūmai negali užtikrinti, kad nekils ši 
rizika, kadangi jie neturi priemonių to 
patikrinti dėl palūkanų normų nustaty ­
mo konfidencialumo19.Komisijos atliekami avansi -
niai mokėjimai yra nepagrįs -
tai dideli
32 
Patvirtinus dotacijas ir pasirašius 
susitarimus, buvo atliekami dideli 
avansiniai mokėjimai. Komisija suteikė 
lėšas ir jas pervedė anksčiau nei jos 
buvo reikalingos. Naudos gavėjas jas 
naudojo lėtai, nes prireikė laiko įdiegti 
projektą ir užsakyti reikalingas paslau ­
gas ir darbą, o taip pat dėl įgyvendi ­
nimo trukmės. Todėl pervestos lėšos 
ilgą laiką likdavo nepanaudotos, o tai 
prieštarauja patikimo finansų valdy ­
mo principui (žr. pavyzdį 3 langelyje ). 
Todėl biudžeto rezultatas neatspindi 
tikrosios pagal priemones vykdomos 
pagrindinės veiklos.
33 
ITF atveju Komisija atlieka pervedi ­
mus į fondą, ir tuomet EIB, kaip fondo 
valdytojas, perveda dotacijas iš fondo 
pagrindinėms finansinėms instituci ­
joms. ITF vykdomoji taryba tvirtina 
dotacijas, neviršydama fonde esančio 
pinigų likučio. Laikantis šio atsargaus 
metodo yra užtikrinama, kad ITF galės 
vykdyti savo įsipareigojimus. Kadangi 
pasirengti įgyvendinti projektą reikia 
laiko, naudos gavėjas reikiamas sumas 
išmokės tik po keleto metų. Todėl 
banko sąskaitoje daugelį metų yra 
nepanaudojama didelė pinigų suma 
(žr. diagramą ).
17 Pastabos DiagramaITF pinigų srautai
Šaltinis : ITF sekretoriatas.NIF projektas: Tuniso greitųjų geležinkelių tinklo antras etapas
Pagal šį 550 milijonų eurų dydžio projektą yra finansuojama Tuniso miesto greitųjų geležinkelių tinklo dviejų 
naujų linijų prioritetinių atkarpų statyba. Pagal NIF 28 milijonų eurų dotaciją yra teikiama techninė pagalba 
perkančiajai organizacijai ir priežiūros vykdytojui.
Nepagrįstai didelė NIF dotacijos avansinė išmoka
2010 m. Komisija pervedė naudos gavėjui visą dotaciją. Finansinės institucijos išmokėjo savo paskolas tik tuo ­
met, kai naudos gavėjams reikėjo lėšų. Kadangi projektų įgyvendinimas labai vėlavo, pirmas paskolos mokėji ­
mas buvo atliktas tik 2013 m. Dėl vėlavimų 24,5 milijono eurų NIF dotacija nebuvo panaudota ilgiau kaip trejus 
metus.3 langelis
0100200300400500600700
2007 m. 2008 m. 2009 m. 2010 m. 2011 m. 2012 m. 2013 m.Disponuojami pinigai(milijonai eurų)
Suminės įmokos
Suminės išmokos
18 Pastabos
Papriemonių atveju papa -
skolių teikimo kriterijai buvo 
neapibrėžti arba platūs
34 
Aštuonių Audito Rūmų tikrintų papa ­
skolių (žr. 11 dalį) atveju (žr. VIII priedą ) 
nebuvo nustatyta, kad pagal paprie ­
monę finansuojamą veiklą turėtų 
atskirai ex ante  patvirtinti Komisija, ir 
tik vienu atveju ją patvirtino finansinė 
institucija. Taip pat veiklos, kuri yra tinkama finansuoti teikiant papasko ­
les, atrankai taikomi kriterijai daugu ­
ma atvejų buvo neaiškūs arba labai 
platūs20 bei nebuvo nustatyti tinkami 
sektoriai ir prioritetai. Todėl Komisija 
negalėjo užtikrinti, kad išlaidos yra 
vykdomos atsižvelgiant į ES prioritetus 
(žr. pavyzdį 4 langelyje ).20 Išskyrus geoterminės rizikos 
mažinimo priemonę.
NIF projektas: MVĮ finansinė priemonė
MVĮ finansinę priemonę, pagal kurią turėjo būti paskirstyta 150 milijonų eurų, sudarė du produktai. Pirmasis 
apėmė techninę pagalbą vietos finansinėms institucijoms partnerėms ir nuostolių rizikos pasidalijimo prie ­
monę paskolų portfeliams. Pagal antrąjį buvo teikiama techninė pagalba ir paskolos be palūkanų, siekiant 
sumažinti palūkanų normas ir suteikti nuostolių/rizikos pasidalijimo apsaugą. Šiam projektui skirta NIF dotacija 
sudarė 15 milijonų eurų.
Platūs veiklos, finansuotinos pagal papriemones, atrankos kriterijai
Finansinių institucijų teikiamoje paraiškos dėl dotacijos formoje nebuvo aiškiai nurodyta, kuriuo lygmeniu 
turėjo būti tvirtinamos papaskolės. Joje taip pat nebuvo nurodyta vadovaujančio finansininko įgaliojimai ver ­
tinimo ir atrankos procese. Nebuvo nustatyta, kad atliekant atranką būtų atsižvelgta į ES prioritetus, kadangi 
tinkamumo kriterijai apėmė investicijas į visus sektorius. Be to, nebuvo aiškiai nustatyti projektų tolesnės 
priežiūros ataskaitų teikimo reikalavimai.4 langelis
Komisijos dotacijų įgyven -
dinimo stebėjimo aprėptis 
buvo skirtinga
35 
Regioninių investicinių priemonių 
sekretoriatai yra atsakingi už bendrą 
priemonių finansinį stebėjimą. Finan ­
sinės institucijos stebi pačių projektų 
įgyvendinimą. Komisijos lygmeniu už 
dotacijų tolesnę priežiūrą yra atsa ­
kingos ES delegacijos. Jų priežiūros aprėptis buvo skirtinga dėl aiškių 
vidaus gairių nebuvimo (žr. 19 dalį) ir 
dėl skirtingo delegacijų įsitraukimo nu ­
statant projektus lygio (žr. 26 dalį). Be 
to, sutarčių su finansinėmis institucijo ­
mis nuostatos dėl informacijos teikimo 
nebuvo aiškios ir nebuvo pakankamai 
griežtos.
19 Pastabos
36 
Veiklos stebėjimas buvo ribotas ir iki 
šiol nebuvo sistemingas. Remiantis 
ES derinimo mechanizmų platforma 
išorės bendradarbiavimo srityje yra 
rengiama stebėjimo sistema, kuri 
apims standartinius stebėjimui skirtus 
rodiklius.
37 
Kaip ir kitų ES finansuojamų vystomųjų 
projektų atveju, Komisija atsitiktiniu 
būdu atrinko suderinto finansavimo 
projektus, kuriems bus taikomas į re ­
zultatus orientuotas stebėjimas (ĮROS). 
Šią procedūrą sudarė trumpi, tiksliniai, 
vietoje atliekami išorės ekspertų įver ­
tinimai remiantis nuoseklia metodika. 
Atliekant ĮROS vertinimus buvo išnagri ­
nėti daugelis projekto įgyvendinimo 
aspektų remiantis penkiais kriterijais: 
svarbumu, efektyvumu, veiksmin ­
gumu, galimu poveikiu ir numatomu 
tvarumu. Tačiau atliekant vertinimus 
nebuvo specialiai nagrinėjama dota ­
cijų pridėtinė vertė. Kalbant apie ĮROS 
rezultatus, nebuvo aišku, ar finansinė 
institucija arba ES delegacija turėjo 
imtis veiksmų dėl išvadų ir rekomen ­
dacijų. Tačiau pagal ITF remiamiems 
projektams ĮROS nebuvo taikoma.Iki šiol nebuvo gauta visa 
numatyta dotacijų ir 
paskolų derinimo nauda
38 
Audito Rūmai įvertino, kokiu mastu 
buvo gauta numatyta finansavimo 
derinimo nauda. Ši nauda apima 
papildomo ne dotacijų finansavimo 
pritraukimą, prisidėjimą prie politi ­
kos formulavimo, poveikio projektų 
įgyvendinimui ir valdymui darymą, 
paramos teikėjų koordinavimo gerini ­
mą ir Europos vystomojo bendradar ­
biavimo paramos matomumo gerinimą 
(žr. 4 dalį).
Tik pusės tikrintų projektų 
atveju buvo parodyta, kad 
tam, kad būtų suteikta 
paskola, buvo būtina 
dotacija
39 
Projektai, kurie gavo regioninių in ­
vesticinių priemonių paramą, taip pat 
pritraukė reikšmingą finansavimą iš ne 
Europos finansinių institucijų ir naudos 
gavėjų. Audito Rūmų tikrintų projektų 
imtyje visos Europos finansinės insti ­
tucijos finansavo 45 % visų investicijų 
išlaidų, iš kurių apie 20 % skyrė ne 
Europos finansinės institucijos ir 25 % 
suteikė naudos gavėjai iš nuosavų lėšų. 
Šių lėšų panaudojimas yra gera prak ­
tika, užtikrinanti kad naudos gavėjai 
prisiims atsakomybę už investicijas. 
Taigi finansavimą daugiausia teikė 
instituciniai vystomieji bankai, o priva ­
čiojo sektoriaus skolinimas iki šiol buvo 
nedidelis.
20 Pastabos
21 Jos sudarė 18 % ITF 
įsipareigotų sumų, 10 % NIF 
įsipareigotų sumų ir 35 % WBIF 
įsipareigotų sumų.
ITF projektas: Maputo oro uostas
ITF finansavo konsultavimo paslaugas Maputo (Mozambikas) tarptautinio oro uosto darbų parengiamajame 
etape. Planuojama investicija yra susijusi su kilimo takų, riedėjimo takų ir oro uosto antžeminio apšvietimo at ­
naujinimu. Konsultavimo paslaugos kainavo 0,6 milijono eurų ir apėmė projekto koncepcijos galimybių studiją 
ir pasirengimą konkurso procedūrai.
Gera techninės pagalbos praktika ikiinvesticiniame etape, leidžianti investicijų finansavimui suteikti 
svertą
Techninė pagalba sėkmingai padėjo parengti projektą. 52 milijonus eurų investicijų išlaidų paskolomis finan ­
savo Europos finansinės institucijos. Statybos darbas prasidės 2014 m. antroje pusėje.5 langelis40 
ITF teikė palūkanų subsidijas tam, 
kad finansinių institucijų paskola 
pagal TVF kriterijus taptų lengvatine 
(žr. 29 dalį). Taigi dotacija buvo būtina 
tam, kad būtų galima įvykdyti investi ­
ciją. 2013 m. pabaigoje šis tikslas buvo 
nustatytas 14 iš 71 projektų, kuriems 
buvo skirta ITF parama. Jie sudarė 
217 milijonų eurų iš visos 494 milijo ­
nų eurų sumos, kurią skyrė ITF.41 
Pagal regionines investicines prie ­
mones taip pat buvo finansuojamas 
reikšmingas veiksmų skaičius ikiinves ­
ticiniame etape. Tai daugiausia buvo 
tyrimai, pavyzdžiui, galimybių studijos, 
kurios yra reikalingos rengiant inves ­
ticinį projektą ir kurioms finansinės 
institucijos paprastai teikia tik ribotus 
finansinius išteklius. Šie projektai 
sudarė 46 % tikrintų ITF projektų, 20 % 
tikrintų NIF projektų ir 70 % visų WBIF 
projektų21. Didelė šių tyrimų dalis 
veikiausiai sudarė ar sudarys pagrindą 
vykdyti tikruosius investicinius projek ­
tus ir todėl galima teigti, kad bent tam 
tikru mastu jie padėjo vykdyti paskola 
finansuojamą investiciją (žr. pavyzdį 
5 langelyje ).
42 
15 iš 30 Audito Rūmų tikrintų projektų 
atveju nebuvo įtikinamos analizės, 
parodančios, kad dotacija buvo būtina 
tam, kad būtų galima gauti paskolą (žr. 
IX priedą ). Atsižvelgiant į konkrečius 
atvejus, buvo požymių, kad investicijos 
būtų įvykdytos ir be dotacijos:a) vienu atveju dotacijos tikslas buvo 
padaryti paskolą lengvatine, tačiau 
šaliai naudos gavėjai nebebuvo 
taikomos TVF lengvatinio paskolų 
teikimo sąlygos;
21 Pastabos
b) dviem atvejais reikšmingą inves ­
ticijų dalį tiesiogiai finansavo EPF. 
Todėl dotacija nebuvo būtina 
tam, kad finansinis paketas taptų 
lengvatiniu;
c) keturiais atvejais dotacija buvo 
nereikšminga palyginti su visomis 
investicijų išlaidomis ir dėl jos ben ­
dras projekto finansinis pelningu ­
mas reikšmingai nepadidėjo;
d) vienu atveju projektas buvo finan ­
siniu požiūriu perspektyvus net ir 
be dotacijos;
e) vienu atveju vyriausybė buvo 
tvirtai įsipareigojusi įvykdyti daug 
visuomenės dėmesio pritraukusias 
aplinkosauginę naudą duodančias 
investicijas, nepaisant to, kad jų 
finansinis pelningumas buvo labai 
mažas. Dotacija nebuvo būtina 
tam, kad vyriausybė įsipareigo ­
tų padengti galimus nuostolius 
ateityje.
f) penkiais atvejais dotacija buvo iš 
esmės reikalinga tam, kad finan ­
sinės institucijos galėtų pasiūlyti 
finansinį paketą, kurį galėtų len ­
gviau priimti šalių naudos gavėjų 
vyriausybės, pavyzdžiui, konkrečių 
projektų atveju pasiūlydamos tas 
pačias sąlygas kaip kitų finansuoto ­
jų pasiūlymuose;
g) vienas atvejis buvo susijęs su 
papriemonės, skirtos teikti kredi ­
tavimo sąlygų gerinimo paramą, 
įsteigimu; Papriemonę sudarė du 
vienodi produktai, kurių vienas 
galėjo būti sėkmingai taikomas be 
dotacijos finansavimo.Galimybė Komisijai prisidėti 
prie politikos formulavimo 
ir daryti poveikį projektų 
įgyvendinimui ir valdymui 
nebuvo visiškai išnaudota
43 
Regioninių investicinių priemonių 
dotacijos dažnai daro teigiamą poveikį 
projektų įgyvendinimui ir valdymui 
(žr. 3 dalį). Audito Rūmų tikrintų 30 
projektų atveju tai buvo pasiekta įvai ­
riais būdais priklausomai nuo projekto:
a) 11 atvejų dotacija leido įtraukti 
projektų komponentų, kurie kitu 
atveju veikiausiai nebūtų finansuo ­
ti. Tokių komponentų pavyzdžiai 
buvo naudos davusi techninė 
pagalba ir išskirtinis dėmesys 
skurstančiųjų poreikiams vykdant 
projektą (žr. pavyzdį 6 langelyje ).
b) trimis atvejais Komisija buvo tiesio ­
giai susijusi su projekto įgyvendini ­
mu, nes ji pateikė projekto pasiū ­
lymą, finansavo galimybių studiją 
ir/arba bendrai finansavo projektą 
tiesioginiu įnašu;
c) dviem atvejais suteikiant dotaciją 
buvo finansuotos galimybių studi ­
jos, kurios buvo svarbus veiksnys 
sprendžiant dėl investicinių projek ­
tų pobūdžio ir apimties;
d) vienu atveju dotacija sudarė gali ­
mybę reikšmingai išplėsti projekto 
apimtį.
22 Pastabos
44 
Tačiau kitų 13 Audito Rūmų tikrintų 
projektų atveju nebuvo įrodymų, 
kad regioninių investicinių prie ­
monių įnašai darė poveikį projektų 
įgyvendinimui.
45 
Iš visų Audito Rūmų tikrintų projektų 
buvo 10 atvejų, kai dotacija taip pat 
darė teigiamą poveikį šalies naudos ga ­
vėjos politikai susijusiame sektoriuje. 
Dauguma šių atvejų dotacija sustiprino 
sektoriuje, kuriame buvo vykdomas 
projektas, jau vykstantį politinį dialogą 
su Komisija. Sąlygos vykti politiniam 
dialogui buvo geresnės tuomet, kai 
dotacija iš tikrųjų pritraukė papildomą 
finansavimą (žr. 42 dalį).46 
20 kitų projektų atveju nebuvo įrody ­
mų, kad dotacijos padarė didesnį po ­
veikį politikai sektoriuje, kuriame buvo 
teikiama parama. Finansinė institucija, 
nustatinėdama savo paskolų sąlygas, 
dauguma atvejų jas tiesiogiai susiejo 
su projekto įgyvendinimu. Komisija 
nevykdė stebėjimo ir atitikties vertini ­
mo ir dauguma atvejų nereikalavo, kad 
pagal regionines investicines priemo ­
nes teikiamoms dotacijoms būtų taiko ­
mos sąlygos, susijusios su atitinkamų 
sektorių politika.ITF projektas: Viktorijos ežero vanduo ir sanitarija. Kampalos vandens sistema
Projektas buvo susijęs su nacionalinės vandens ir kanalizacijos korporacijos Kampaloje (Uganda) finansinio ir 
darbinio pajėgumo gerinimu. Jo tikslas buvo padidinti vandens tiekimo paslaugų patikimumą ir prieigą prie jų 
Kampalos ir jos apylinkių gyventojams. Bendros projekto išlaidos sudarė 212 milijonų eurų. ITF finansavo 8 mi ­
lijonų eurų vertės techninę pagalbą, skirtą projektų rengimui, ir 14 milijonų eurų palūkanų normos subsidiją, 
kuri užtikrino 35 % lengvatinių paskolų lygį, kurio reikalauja TVF.
Gera praktika, kai daromas poveikis projekto įgyvendinimui
Dotacija leido gauti socialinę naudą dėl vykdant projektą skiriamo išskirtinio dėmesio skurstančiųjų porei ­
kiams. Konkrečiai projektai pagerino geriamo vandens tiekimą ir pagrindines sanitarijos priemones skurdes ­
nėse vietovėse aplink Kampalą. Dotacijos nauda galutiniams naudos gavėjams pasireiškė tiekiant vandenį 
skurdžiausiems namų ūkiams sumažintais tarifais. Be dotacijos paramos, vykdant projektą daugiausia dėmesio 
būtų skirta turtingesnėms vietovėms.6 langelis
23 Pastabos
Finansavimo derinimas page -
rino paramos teikėjų koordi -
navimą, bet ES finansavimo 
matomumas iki šiol buvo 
ribotas
Paramos teikėjų koordinavimas
47 
Regioninės investicinės priemonės 
skatina vystymosi partnerių koordina ­
vimą sudarydamos pagrindą finansi ­
nėms institucijoms susitikti ir aptarti 
savo investicijų planus ir koordinuoti 
savo veiksmus, kurie neapsiriboja tik 
pačiais projektais. Tai yra gera praktika 
vystymosi srityje, atitinkanti Paryžiaus 
deklaracijos principus22.
48 
Iš 38 ITF ir 73 NIF investicinių projek ­
tų23, kuriems vykdomosios tarybos sky ­
rė dotacijas iki 2013 m., atitinkamai 26 
ir 52 projektai gavo paskolas iš daugiau 
nei vieno šaltinio.
49 
Taikant derinimo mechanizmus buvo 
galima finansuoti didelius projektus, 
nes jie leido atskiruose projektuose 
sujungti finansavimo šaltinius. 2013 m. 
pabaigoje ITF ir NIF skyrė paramą 
atitinkamai 22 ir 26 investiciniams 
projektams, kurie gavo paskolų, kurių 
bendra suma sudarė daugiau kaip 
100 milijonų eurų. Tokius projektus 
būtų sudėtinga finansuoti vienai finan ­
sinei institucijai.50 
Trijų Europos finansinių instituci ­
jų įsteigta tarpusavio pasitikėjimo 
iniciatyva dar labiau pagerino bendra ­
darbiavimą ir koordinavimą. MRI yra 
2009 m. AFD, EIB ir KfW įdiegta oficiali 
struktūra, siekiant padidinti vystomųjų 
projektų bendrojo finansavimo veiks ­
mingumą. Jos pagrindiniai bruožai 
yra daugumos užduočių vykdymo 
įgaliojimas operacijos vadovaujančiam 
finansininkui ir procedūrų tarpusavio 
pripažinimas. Tai sumažina operacijų 
kaštus naudos gavėjui, o tai atitinka 
pagalbos veiksmingumo principus. 
Tačiau kiekviena finansinė institucija 
išlieka atsakinga už sprendimus ir 
sutarčių sudarymą.
ES finansavimo matomumas
51 
Regioninių investicinių priemonių 
reglamentavimo sistemoje yra nusta ­
tytos bendros matomumo taisyklės24. 
Pagrindinis principas yra tai, kad va ­
dovaujantis finansininkas užtikrina ES 
matomumą, kuris negali būti mažesnis 
už jų pačių matomumą. Su atskirais 
projektais susijusiose sutartinėse nuos ­
tatose paprastai taip pat reikalaujamas 
pakankamas matomumas25, tačiau 
jose nenustatytos konkrečios taisyklės 
arba nurodymai. Audito Rūmų atskirų 
projektų tikrinimas ir ES delegacijų ap ­
klausa parodė, kad finansinės instituci ­
jos suderinto finansavimo projektuose 
ES dotacijoms suteikė tik ribotą mato ­
mumą. Tą nulėmė keletas priežasčių:
a) sutartiniuose aktuose nėra nusta ­
tytos aiškios ir konkrečios taisyklės 
arba nurodymai finansinėms insti ­
tucijoms dėl matomumo;22 Paryžiaus deklaracijoje 
(2005 m.) yra nustatyti šie 
principai, siekiant padidinti 
pagalbos veiksmingumą: 
atsakomybė, suderinimas, 
rezultatai ir bendra 
atskaitomybė.
23 Neatsižvelgiant į 33 ITF ir 18 
NIF ikiinvesticinių projektų 
(žr. 41 dalį).
24 Pavyzdžiui, susitarimo, 
nustatančio ITF įgyvendinimo 
taisykles, 10 straipsnyje ir 
finansinių institucijų ir 
Komisijos NIF bendrojo 
susitarimo 13 dalyje.
25 NIF tipo priemonių atveju 
visuose susitarimuose dėl 
įnašų yra sąlyga, pagal kurią 
finansinė institucija turi aiškiai 
nurodyti, kad paramą pagal 
NIF teikia Europos Sąjunga.
24 Pastabos
b) išskyrus ES išorės veiksmų komuni ­
kacijos ir matomumo vadovą, kuris 
buvo parengtas Komisijos vykdo ­
miems projektams, šiuo metu nėra 
konkrečių taisyklių arba gairių, pri ­
taikytų prie finansavimo derinimo 
ypatumų;
c) išskyrus keletą atvejų, matomumas 
nėra nustatytas biudžetuose;
d) ataskaitų apie ES matomumui skir ­
tus veiksmus teikti nėra privaloma.
52 
Komisija šiuo metu gerina savo veiks ­
mus, siekdama pagerinti ES matomu ­
mą vykdant suderinto finansavimo 
projektus. Paskutinėje paraiškos dėl 
dotacijos formos redakcijoje turi būti 
aprašyti planuojami komunikacijos ir 
matomumo veiksmai. Be to, kai kuriais 
atvejais Komisija reikalavo, kad finan ­
sinės institucijos parengtų komuni ­
kacijos planą, o tai yra gera praktika. 
Nors trūksta aiškių gairių, kai kurios ES 
delegacijos ėmėsi iniciatyvos padėti 
reklamuoti regioninių investicinių prie ­
monių dotacijas.
25
 Išvados ir  
rekomendacijos
Išvados
53 
Audito Rūmai daro išvadą, kad regio ­
ninių investicinių priemonių dotacijų 
derinimas su finansinių institucijų 
paskolomis siekiant remti ES išorės 
politiką iš esmės buvo veiksmingas. 
Regioninės investicinės priemonės 
buvo įgyvendintos tinkamai, bet dėl 
Komisijos valdymo trūkumų jų derini ­
mas nedavė tiek naudos, kiek galėjo.
54 
Kartu su valstybėmis narėmis Komisija 
sėkmingai įdiegė regionines investi ­
cines priemones ir jų bendras įgyven ­
dinimas yra tinkamas. Buvo pritraukta 
daug Europos finansinių institucijų, 
kurios nustatė pakankamai projektų 
tam, kad būtų galima panaudoti turi ­
mą finansavimą. Audituoti projektai 
prisidėjo tenkinant susijusių regionų ir 
šalių vystymosi poreikius. Nors dotaci ­
jų tipai buvo tinkami, Komisijos paraiš ­
kų dėl dotacijų peržiūra buvo paremta 
nepakankama informacija ir nebuvo 
pakankamai atsižvelgiama į dotacijų 
pridėtinę vertę. Patvirtinus dotacijas, 
avansinės išmokos buvo nepagrįstai 
didelės, o Komisijos stebėjimas neužti ­
krino, kad visais atvejais būtų pasiekta 
dotacijų pridėtinė vertė.55 
Regioninės investicinės priemonės 
palengvino vystymosi partnerių ko ­
ordinavimą įvairiais lygmenimis, o tai 
leido finansuoti projektus, kurie būtų 
per dideli finansuoti vienam para ­
mos teikėjui ar finansinei institucijai. 
Tačiau dar nebuvo visiškai išnaudoti 
kiti galimi dotacijų ir paskolų derinimo 
privalumai. Puse atvejų finansavimo 
derinimas leido gauti paskolas jas 
padarant lengvatinėmis, remiantis 
TVF reikalavimais. Tačiau kita puse 
atvejų nebuvo įtikinamos analizės, kuri 
parodytų, kad dotacija buvo būtina 
tam, kad finansinės institucijos suteik ­
tų paskolą. Be to, Komisija nevisiškai 
pasinaudojo galimybe daryti teigiamą 
poveikį projektų įgyvendinimui arba 
platesnį poveikį sektorių politikai. Iki 
šiol ES paramos matomumas buvo 
ribotas, nors Komisija ėmėsi keisti šią 
padėtį.
Rekomendacijos
56 
Įgijusi septynerių metų regioninių 
investicinių priemonių taikymo patirtį, 
Komisija siekia gerinti jų koncepciją ir 
veiklą, pavyzdžiui, rengdama gaires ir 
dalyvaudama finansavimo derinimo 
išorės bendradarbiavimo srityje ES 
platformoje. Vykstant šiam procesui 
Audito Rūmai ragina Komisiją atsi ­
žvelgti į šias rekomendacijas.
26 Išvados ir rekomendacijos 
57 
Komisija turėtų užtikrinti, kad teikiant 
ES dotacijas būtų remiamasi dotaci ­
jų sukuriamos pridėtinės vertės ES 
vystymosi, kaimynystės ir plėtros tikslų 
atžvilgiu dokumentuotu įvertinimu. 
Šiuo tikslu Komisija turėtų:
a) užtikrinti, kad būtų priimtos ir įgy ­
vendintos tinkamos gairės, siekiant 
valdyti Komisijos dalyvavimą visais 
patvirtinimo ir tolesnės priežiūros 
proceso etapais;
b) imtis aktyvesnio vaidmens, visų 
pirma ES delegacijų lygmeniu, 
nustatant ir atrenkant projektus;
c) užtikrinti, kad vykdomosios tary ­
bos galutiniam tvirtinimui pateik ­
tos paraiškos dėl dotacijų būtų 
susijusios tik su gerai apgalvotais 
projektais ir jose būtų pateikta 
išsami informacija. Konkrečiai 
paraiškose dėl dotacijų turėtų būti 
detalizuotas dotacijų poreikis ir 
pridėtinė vertė ir paaiškinta, kaip 
buvo nustatytos jų sumos;
d) sutrumpinti tvirtinimo proceso 
vidutinę trukmę peržiūrėjusi po ­
reikį sistemingai atlikti išankstinius 
tvirtinimus.58 
Komisija turėtų atlikti mokėjimą tik 
tuomet, kai naudos gavėjui lėšos yra iš 
tikrųjų reikalingos.
59 
Komisija turėtų pagerinti jos vykdomą 
ES dotacijų įgyvendinimo stebėjimą. 
Šiuo tikslu Komisija turėtų:
a) įgyvendinti rezultatų matavimo 
sistemą, kuri apimtų ES dotaci ­
jų poveikio stebėjimui skirtus 
rodiklius;
b) pateikti aiškius nurodymus ES de ­
legacijoms dėl jų vaidmens stebint 
ES paramą suderinto finansavimo 
projektams;
c) įtraukti ITF į ĮROS procesą ir pritai ­
kyti ĮROS metodiką prie finansavi ­
mo derinimo ypatumų.
60 
Komisija turėtų padidinti savo pastan ­
gas užtikrinant, kad būtų įgyvendintas 
tinkamas ES finansavimo matomu ­
mas, nustatydama aiškius matomumo 
reikalavimus finansinėms institucijoms 
ir pareikalaudama, kad ES delegacijos 
prisidėtų prie matomumo veiksmų.
Šią ataskaitą priėmė III kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Karel PINXTEN, 
2014 m. liepos 8 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

27
 Priedai
Pasaulio regioninių investicinių priemonių aprėptis
Šaltinis:  Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.I priedas
Vidurio Azijos investicinė
priemonė (IFCA) – 2010 m.
Iš viso dotacijų: 64/uni00A0milijonai eurųIš viso paskolų: 317/uni00A0milijonų eurų
Azijos investicinėpriemonė (AIF) – 2012 m.
Iš viso dotacijų: 36/uni00A0milijonai eurųIš viso paskolų: 358/uni00A0milijonai eurų
Lotynų Amerikosinvesticinė priemonė(LAIF) – 2010 m.
Iš viso dotacijų: 190 /uni00A0milijonų eurųIš viso paskolų: 4/uni00A0515 milijonų eurųKaribų jūros investicinėpriemonė (AIF) – 2012 m.
Iš viso dotacijų: 35/uni00A0milijonai eurųIš viso paskolų: 67/uni00A0milijonai eurųKaimynystės investicinėpriemonė (NIF) – 2008 m.
Iš viso dotacijų: 953/uni00A0milijonai eurųIš viso paskolų: 9/uni00A0626/uni00A0milijonai eurų
Ramiojo vandenyno šaliųinvesticinė priemonė(IFP) – 2012 m.
Iš viso dotacijų: n./uni00A0d.Iš viso paskolų: n./uni00A0d.
ES-Afrikos infrastruktūrospatikos fondas (ITF) – 2007 m.
Iš viso dotacijų: 762 milijonai eurų
Iš viso paskolų: 4/uni00A0549/uni00A0milijonai eurųVakarų Balkanų investicijų
sistema (WBIF) – 2008 m.
Iš viso dotacijų: 302 milijonai eurųIš viso paskolų: 2/uni00A0720/uni00A0milijonų eurų
28 Priedai II priedasKomisijos skirtos, įsipareigotos pagal sutartis ir sumokėtos sumos pagal regionines 
investicines priemones 2013 12 31
(milijonai eurų)
Skirta Įsipareigota pagal sutartis Sumokėta 
ITF 638 638 459
WBIF 274 260 214
NIF1789 477 422
LAIF1179 160 78
IFCA 86 66 22
AIF 60 34 9
CIF 70 2 1
IFP 10 - -
Iš viso 2 106 1 637 1 205
1 Tai neapima 2011 m. klimato kaitos priemonei skirtų papildomų 17 milijonų eurų, kurie pasiskirsto tarp NIF ir LAIF.
Šaltinis:  Europos Komisija.
29 Priedai III priedasPatvirtintų projektų skaičius pagal regionines investicines priemones 2007–2013 m. 
laikotarpiu
2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Iš viso
ITF 4 4 9 13 13 11 15 69
WBIF - 18 47 16 42 31 24 178
NIF - 14 13 15 15 18 17 92
LAIF - - - 5 3 12 5 25
IFCA - - - 1 3 3 4 11
AIF - - - - - 3 5 8
CIF - - - - - - 4 4
Iš viso 4 36 69 50 76 78 74 387
Šaltinis:  Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.
30 Priedai IV priedasĮnašai 387 projektams, patvirtintiems pagal regionines investicines priemones  
2007–2013 m. laikotarpiu
(milijonai eurų)
ITF1WBIF NIF LAIF IFCA AIF CIF Iš viso
DOTACIJOS
Investicinė 
priemonėKomisija 383 226 696 190 64 36 35 1 630
Kiti paramos teikėjai 114 - - - - - - 114
Nacionalinės/
regioninės orientacinės programos80 - 200 - - - - 280
Kiti paramos teikėjai 185 76 57 - - - - 318
Iš viso dotacijų 762 302 953 190 64 36 35 2 342
PASKOLOS
ES Daugiašalis 1 237 2 360 7 095 209 312 110 - 11 323
Dvišalis 1 127 360 2 531 1 992 5 248 37 6 300
Ne ESRegioninis 1 174 - - 2 314 - - 30 3 518
Daugiašalis 826 - - - - - - 826
Dvišalis 185 - - - - - - 185
Iš viso paskolų 4 549 2 720 9 626 4 515 317 358 67 22 152
1 ITF Komisijos ir kitų donorų įnašai, apskaičiuoti proporcingai į fondą atliktiems mokėjimams.
Šaltinis:  Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.
31 Priedai V priedasFinansinių institucijų paskolos pagal regionines investicines priemones  
2007–2013 m. laikotarpiu
(milijonai eurų)
EIB EBRD AFD KfWKitos finansi -
nės institucijosIš viso
ITF 1 237 - 881 246 - 2 364
WBIF 1 760 600 200 160 - 2 720
NIF 4 498 2 588 1 100 1 429 11 9 626
LAIF 209 - 823 772 397 2 201
IFCA 170 142 - 4 1 317
AIF 110 - 203 45 - 358
CIF - - 37 - - 37
Iš viso 7 984 3 330 3 244 2 656 409 17 623
Šaltinis : Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.
32 Priedai VI priedasTikrintų 15 ITF projektų imtis
Šaltinis:  Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.
MALIS–MAURITANIJA–SENEGALAS
Félou hidroelektrinė
Bendros Išlaidos: 112/uni00A0milijonų eurųITF įnašas: 9/uni00A0milijonai eurų
ZAMBIJA–NAMIBIJA–PIETŲ AFRIKAKaprivio jungtis
Bendros išlaidos: 321/uni00A0milijonas eurųITF įnašas: 15/uni00A0milijonų eurųKAMERŪNAS–ČADAS–CENTRINĖS AFRIKOS RESPUBLIKAPrieiga prie Douala
Bendros išlaidos: 66/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 6/uni00A0milijonai eurų
ZAMBIJAIteži Težis
Bendros išlaidos: 286/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 18/uni00A0milijonų eurųMOZAMBIKAS–PIETŲ AFRIKAMaputo oro uostas
Bendros išlaidos: 58/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 2/uni00A0milijonai eurųMOZAMBIKAS–ZIMBABVĖ–ZAMBIJA–MALAVISBeiros koridorius
Bendros išlaidos: 230/uni00A0milijonų eurųITF įnašas: 29/uni00A0milijonai eurųZAMBIJA–MALAVIS–MOZAMBIKASDidžiojo Rytų kelio atnaujinimas
Bendros išlaidos: 285/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 40/uni00A0milijonų eurųTANZANIJAAšinė jungtis
Bendros išlaidos: 388/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 14/uni00A0milijonų eurųTANZANIJAViktorijos ežero vanduoir sanitarija Mvanzoje
Bendros išlaidos: 122/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 18/uni00A0milijonų eurųTANZANIJA–KENIJA–UGANDA–RUANDA–BURUNDIS–KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKARytų Afrikos transporto koridorius
Bendros išlaidos: 146/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 17/uni00A0milijonų eurų
BURUNDIS–RUANDA–KONGO DEMOKRATINĖ RESPUBLIKARuzizi I ir II atnaujinimas
Bendros Išlaidos: dar nenustatytaITF įnašas: 3/uni00A0milijonai eurų
UGANDA–KENIJA–TANZANIJAKampalos vanduo – Viktorijos ežerovanduo ir sanitarija
Bendros išlaidos: 234/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 22/uni00A0milijonai eurų
RUANDA–ETIOPIJA–KENIJA–UGANDA–TANZANIJA–BURUNDISRytų Afrikos geoterminės rizikosmažinimo priemonė
Bendros išlaidos: dar nenustatytaITF įnašas: 30/uni00A0milijonų eurų
BENINAS–TOGASElektros sistemos atnaujinimas
Bendros išlaidos: 86/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 12/uni00A0milijonų eurųDRAMBLIO KAULO KRANTAS–SIERA LEONĖ–LIBERIJA–GVINĖJAElektros jungtis
Bendros išlaidos: 387/uni00A0milijonai eurųITF įnašas: 13/uni00A0milijonų eurų
33 Priedai VII priedasTikrintų 15 NIF projektų imtis
Šaltinis:  Regioninių investicinių priemonių sekretoriatų administruojamos duomenų bazės.
EGIPTAS
Geresnė vandens ir nuotekų sistema
Komunalinių paslaugų programa
Bendros išlaidos: 295 milijonai eurųNIF įnašas: 5 milijonai eurų
TUNISAS
Tuniso greitųjų traukiniųgeležinkelių tinko 2 fazė   
Bendros išlaidos: 550 milijonų eurųNIF įnašas: 28 milijonai eurųGRUZIJA
Rytų-Vakarų greitkelis
Bendros išlaidos: 592/uni00A0milijonai eurųNIF įnašas: 20/uni00A0milijonų eurų
MVĮ ﬁnansinė priemonė
Armėnija, Azerbaidžanas, Gruzija,Moldavija, Ukraina, BaltarusijaBendros išlaidos: 150 milijonų eurųNIF įnašas: 15 milijonų eurų
MVĮ garantijų priemonė
Jordanija, Libanas, Egiptas,Tunisas, MarokasBendros išlaidos: 320 milijonų eurųNIF įnašas: 24 milijonai eurųARMĖNIJA
Mažų savivaldybių vandens
sistemos projektas
Bendros išlaidos: 21 milijonas eurų
NIF įnašas: 8 milijonai eurų
MAROKAS
Geriamo vandens efektyvumoprograma
Bendros išlaidos: 101 milijonas eurųNIF įnašas: 7 milijonai eurų
EGIPTAS
Integruoto ir tvaraus gyvenamojo būsto
ir bendruomenės vystymo programa
Bendros išlaidos: 175 milijonai eurųNIF įnašas: 30 milijonų eurų
GRUZIJA
Vandens infrastruktūrosmodernizavimo II fazė
Bendros išlaidos: 80/uni00A0milijonų eurųNIF įnašas: 8/uni00A0milijonai eurų
EGIPTAS
Elektros perdavimas
Bendros išlaidos: 762 milijonai eurųNIF įnašas: 20 milijonų eurų
EGIPTAS
3 Kairo metro linijos III fazė
Bendros išlaidos: 2/uni00A0075/uni00A0milijonai eurųNIF įnašas: 40 milijonų eurųMAROKAS
Rabato tramvajus
Bendros išlaidos: 346/uni00A0milijonai eurųNIF įnašas: 5/uni00A0milijonai eurų
MAROKAS
Uarzazato saulės energijoselektrinė
Bendros išlaidos: 807/uni00A0milijonai eurųNIF įnašas: 30 milijonų eurųMOLDAVIJA
Vandens komunalinių paslaugųprograma
Bendros išlaidos: 32/uni00A0milijonai eurų
NIF įnašas: 10/uni00A0milijonų eurųUKRAINA
Techninės pagalbos parama
savivaldybėms
Bendros išlaidos: 135/uni00A0milijonai eurųNIF įnašas: 5/uni00A0milijonai eurų
34 Priedai VIII priedasPapriemonių steigimui skirtų projektų audito imtis
Priemonė Antraštinė dalis InstrumentasDotacijos 
suma
(milijonai eurų)Šalis  / RegionasVadovaujanti 
finansinė 
institucijaKiti išorės 
finansavimo 
šaltiniai
ITF Afrikos energetikos garantijų fondas Techninė pagalba  1 Regioninis EIB -
ITFAfrikos tvariosios energetikos 
priemonėTechninė pagalba/
Dotacija 8 Regioninis EIB -
ITFGeoterminės rizikos mažinimo 
priemonėDotacija  30 Ruanda, Etiopija, 
Kenija, Uganda, 
Tanzanija, BurundisKfW -
NIF MVĮ garantijų priemonė Dotacija  24 Jordanija, Libanas, 
Egiptas, Tunisas, 
MarokasEIB AFD, WB, OFID
NIF MVĮ finansinė priemonėTechninė pagalba/
Dotacija 15 Armėnija, Azerbai -
džanas, Gruzija, 
Moldavija, Ukraina, 
BaltarusijaERPB EIB, KfW
NIFMENA fondas labai mažoms, ma -
žoms ir vidutinėms įmonėmsTechninė pagalba/
Dotacija 10 Regioninis KfW -
IFCAKirgizstano tvarios efektyvios ener -
getikos finansavimo priemonėTechninė pagalba/
Dotacija 7 Kirgizija ERPB -
IFCAMVĮ Vidurio Azijos finansinė 
priemonėTechninė pagalba/
Dotacija 11 Regioninis ERPB -
35 Priedai
42 dalyje nurodyti projektai
Priemonė Projekto pavadinimas InstrumentasDotacijos 
suma
(milijonai eurų)Šalis  / RegionasVadovaujanti 
finansinė 
institucija
ITF Elektros jungtis Palūkanų normos subsidija 13Dramblio Kaulo Krantas, Siera 
Leonė, Liberija, GvinėjaEIB
ITF Kaprivio jungtis Palūkanų normos subsidija 15Zambija, Namibija, Pietų 
AfrikaEIB
ITF Didžiojo Rytų kelio atnaujinimas Palūkanų normos subsidija 25 Zambija, Malavis, Mozambikas EIB
ITF Rytų Afrikos transporto koridorius Palūkanų normos subsidija 17Tanzanija, Kenija, Uganda, 
Ruanda, Burundis, Kongo 
Demokratinė RespublikaEIB
ITF Iteži Težis Palūkanų normos subsidija 18 Zambija EIB
NIFVandens ir nuotekų paslaugų gerinimo 
programaDotacija 5 Egiptas KfW
NIF Rabato tramvajus Techninė pagalba 5 Marokas AFD
NIFTuniso greitųjų traukinių geležinkelių 
tinko 2 etapasDotacija 28 Tunisas AFD
NIFVandens infrastruktūros moderniza -
vimas IITechninė pagalba/Dotacija 8 Gruzija EIB
NIF MVĮ finansinė priemonė Techninė pagalba/Dotacija 15Armėnija, Azerbaidžanas, 
Gruzija, Moldavija, Ukraina, 
BaltarusijaERPB
NIF Elektros perdavimas Techninė pagalba/Dotacija 16 Egiptas EIB
NIF Rytų–Vakarų greitkelis Dotacija 20 Gruzija EIB
NIF Uarzazato saulės energijos elektrinė Dotacija 30 Marokas EIB
NIFGeriamo vandens efektyvumo 
programaTechninė pagalba/Dotacija 7 Marokas KfW
NIF 3 Kairo metro linijos III etapas Techninė pagalba/Dotacija 40 Egiptas AFDIX priedas
36
Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsi ­
žvelgdama į potencialią priemonių naudą, ir laikosi 
nuomonės, kad ji buvo valdoma tinkamai.
Komisija mano, kad siekiant potencialios naudos, 
reikėtų atsižvelgti į dotacijų pobūdį (pvz. techninė 
pagalba), ir į projektų įgyvendinimo rezultatus.
VI
Komisija laikosi nuomonės, kad tvirtinimo proce ­
dūra buvo išsami: visos susijusios suinteresuotosios 
šalys dalyvauja tinkamai, o Komisija konsultacijų 
procesą pritaiko prie projektų ypatumų. Sprendimo 
priėmimo procese pateikta pakankamai informaci ­
jos ir ji buvo išsami.
Pridėtinė vertė užtikrinama visais atvejais. Projektai 
teikiami kompetentingai veiklos tarybai tik tada, kai 
yra išaiškintos visos projekto sudedamosios dalys ir 
projekto pridėtinė vertė yra akivaizdi.
Avansinių mokėjimų tvarka peržiūrima naujuose 
sutarčių dėl finansinių priemonių modeliuose.
VII
Komisija mano, kad finansavimo pagrindimas buvo 
aiškus visais atvejais. Šie atvejai yra apibūdinti šios 
ataskaitos 42 dalyje, ir buvo tinkamai apginti ir 
pagrįsti Komisijos. Žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies 
a–g punktų pastabas.
Visais atvejais priemonių prioritetai buvo suderinti 
su kiekvienam regionui atskirai taikoma ES sektorių 
politika (aiškiai nurodyti atitinkamo regiono strate ­
ginėse gairėse).
Nepaisant to, Komisija ieškos būdų, kaip pasiekti 
didesnį poveikį sektoriaus politikai, taip pat, kaip 
padidinti ES paramos matomumą.Santrauka
I
Komisija palankiai vertina šią specialiąją ataskaitą ir 
rekomendacijas, kurios dar labiau pagerins derinimo 
priemonių, kurios yra vystomojo bendradarbiavimo 
finansavimo inovacinis metodas, valdymą.
ES šalių partnerių investiciniai poreikiai yra dideli. 
Vyriausybės ir paramos teikėjų lėšų toli gražu nepa ­
kanka, kad šie poreikiai būtų patenkinti. Siekda ­
mos skatinti ekonomikos augimą, kuris yra skurdo 
mažinimo prielaida, šalys turi pritraukti papildomą 
viešojo ir privačiojo sektoriaus finansavimą.
Pokyčių darbotvarkėje vienais pagrindinių ES išorės 
bendradarbiavimo prioritetų laikomi parama inte ­
graciniam augimui ir darbo vietų kūrimas. Šiomis 
aplinkybėmis derinimas laikomas svarbia priemone, 
padedančia pritraukti papildomus išteklius ir padi ­
dinti ES pagalbos poveikį.
Kadangi ES dotacijos užpildo investicinių projektų 
finansavimo spragas ir apskritai dažnai sudaro sąly ­
gas įgyvendinti projektus, jos gali pritraukti didesnį 
papildomą finansavimą nei vien tik finansinių insti ­
tucijų paskolas. Be to, viešosios finansinės instituci ­
jos, tiesiogiai dalyvaujančios derinimo veiksmuose, 
taip pat neapsiriboja vien tik paskolų teikimu ir tei ­
kia kitokių formų finansavimą – pavyzdžiui, papras ­
tąsias akcijas arba subordinuotąsias skolas.
IV
Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struk ­
tūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendra ­
darbiaujant. Komisija administruoja priemones, 
o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos 
už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms 
patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikyda ­
mosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesiogi ­
nio valdymo būdo taisyklių.Komisijos  
atsakymas
Komisijos atsakymas 37
Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struk ­
tūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendra ­
darbiaujant. Komisija administruoja priemones, 
o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos 
už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms 
patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikyda ­
mosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesiogi ­
nio valdymo būdo taisyklių.
Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsi ­
žvelgdama į potencialią priemonių naudą.
18
Komisija sprendžia ITF valdymo klausimą ir Audito 
Rūmų nustatytus apribojimus, konkrečiai, regio ­
ninėms programoms taikomus apribojimus (pvz., 
leidimą dalyvauti nacionalinėse programose, balsa ­
vimo teisių skirtinguose sektoriuose suvienodinimą, 
Komisijos vykdomą valdymą).
20
Nustatyti projektai yra įvairių suinteresuotųjų 
šalių, įskaitant šalis partneres ar susijusias regi ­
onines organizacijas, Komisiją ir ES delegacijas, 
kitus paramos teikėjus, finansines institucijas ir 
kai kuriais atvejais privataus sektoriaus, taip pat 
pilietinės visuomenės atstovus, sąveikos ir diskusijų 
rezultatas.
Projektų nustatymas yra pagrįstas programavimo 
procesu ir Komisijos, EIVT ir šalių partnerių patvir ­
tintais politikos prioritetais. Projektų nustatymas 
toliau vyksta remiantis strateginėje taryboje ir 
(arba) valdymo komitete vykdomomis strateginėmis 
diskusijomis dėl kiekvienos derinimo priemonės, 
taip pat diskusijomis dėl patvirtintų projektų portfe ­
lio analizės ir projektų kanalo.VIII
Komisija pažymi, kad Audito Rūmų rekomendacijos 
yra visiškai suderintos su Komisijos 2013 m. pabai ­
goje pradėta priemonių reforma, kurios tvirtinimas 
dabar pradedamas.
Įvadas
1 langelis
TVF nebereikalauja, kad paskolos lengvatų sutei ­
kimo reikalavimai būtų nustatomi kiekvienai pasko ­
lai atskirai  – vietoj to nustatomas bendras vidutinis 
lengvatos tarifas visiems skolinimosi atvejams. 
Vadinasi, šis mechanistinis metodas ateityje nebus 
taikomas automatiškai.
08
Dabar Komisija svarsto padaryti pakeitimus, susi ­
jusius su ES ir Afrikos infrastruktūros patikos fondu 
(ITF), kad jį būtų galima valdyti taip pat, kaip ir kitas 
6 regionines priemones: visiems taikyti vienodas 
taisykles ir taip padidinti proceso skaidrumą ir 
nuspėjamumą visiems partneriams, užtikrinant 
vienodas teises visoms valstybėms narėms veiklos 
tarybose. Be to, valstybių narių derinimo tikslais 
skirtos specialios lėšos vis dar gali būti valdomos 
EIB, jei jos to pageidauja.
12
Komisija aktyviai skatina daugiau valstybių narių 
agentūrų dalyvauti įgyvendinant priemones, 
siekdama užtikrinti lygias galimybes ir aktyvesnius 
gerosios patirties mainus.
Pastabos
16
Komisija mano, kad regioninių investicinių priemo ­
nių įgyvendinimas buvo valdomas tinkamai.
Komisijos atsakymas 38
Finansininkai atsakingi už tai, kad būtini skaičia ­
vimai būtų atlikti laikantis tarptautinių standartų, 
išsamaus patikrinimo principo ir taikant metodus, 
sutartus atsižvelgiant į bendradarbiavimą ir veiks ­
mingą darbo pasidalijimą.
Išsamų projekto vertinimą atlieka specializuotos 
finansinių institucijų grupės, laikydamosi išsamaus 
patikrinimo principų.
Europos vadovaujantis finansininkas visų pirma 
atlieka pagrindinius tyrimus, su kuriais galima 
susipažinti, jei iškyla klausimų dėl projektų tinka ­
mumo, arba jei prašoma papildomos informacijos 
be tos,,kuri pateikta paraiškoje.
Komisija nemano, kad finansininkai tyrimus turėtų 
atlikti sistemingai, nes tai daugeliu atvejų tik padi ­
dintų administracinę naštą, o realios pridėtinės 
vertės nesuteiktų.
24
Komisija pabrėžia, kad ES įnašai patvirtinami tik 
tada, kai gaunama reikalinga informacija, pagrin ­
džianti atitikimą pagrindiniams reikalavimams, 
nustatytiems strateginėse gairėse.
Visa informacija, reikalinga priimant sprendimą, 
buvo pateikta ir ja buvo pasinaudota priimant 
sprendimą. Pagal Finansinį reglamentą ir netiesiogi ­
nio valdymo principą Komisija gali remtis patikėto 
subjekto darbu, atliktu laikantis reikalaujamo stro ­
pumo ir darbo pasidalijimo principų, kurie yra mūsų 
bendradarbiavimo su finansinėmis institucijomis 
pagrindas.
Patvirtinimui atrenkami tik pakankamai brandūs 
projektai. Vėliau vis dar galima atlikti galimybių 
studijas, kuriomis siekiama dar labiau sutvirtinti pro ­
jekto struktūrą, atsižvelgiant į gavėjų poreikius, ir 
atitinkamai pagerinti projekto kokybę.Sistemingai  imtis iniciatyvos nėra Komisijos savai ­
minis veiklos tikslas. Komisija labiau siekia padidinti 
efektyvumą, pasidalyti darbu projektų nustatymo 
procese ir pasinaudoti visų suinteresuotųjų šalių 
veiklos privalumais. Šie veiksmai bus dar labiau 
supaprastinti derinimo priemonių reformos tvirti ­
nimo etape.
21
Komisija numato peržiūrėti Afrikos regionui skirtų 
priemonių struktūrą. Žr. Komisijos atsakymą 
į 18 dalies pastabas.
Bendras Komisijos atsakymas į 22–31 
dalių pastabas
22
Dėl to, kad priemonės yra lankstaus pobūdžio ir 
apima daug sektorių, visų projektų pridėtinės vertės 
bendro rodiklio nustatymo procesas yra neišvengia ­
mai sudėtingas ir beveik neįmanomas.
Dotacijos pridėtinė vertė yra visada vertinama, ir šis 
vertinimas laikui bėgant sugriežtėjo, visų pirma, ES 
platformos atliekamų darbų kontekste.
23
Komisija mano, kad jai buvo pateikti duomenys, 
kurie buvo reikalingi įvairiais projektų tvirtinimo 
etapais (išankstiniame ir galutiniame). Išankstiniame 
tvirtinimo etape nurodyti finansiniai duomenys gali 
keistis. Tačiau ši informacija yra vertinama galuti ­
niame tvirtinimo etape.
Be to, dėl ekonominių svyravimų tam tikros pasko ­
los sąlygos gali keistis laikotarpiu nuo prašymo 
pateikimo iki galutinio patvirtinimo. Todėl finan ­
sinės institucijos derybas dėl tikslių savo paskolos 
sąlygų (palūkanų normos, grąžinimo termino, ir t. t.) 
gali užbaigti po to, kai priemonės taryba pateikia 
savo patvirtinimą.
Komisijos atsakymas 39
Lengvatos, skolos tvarumas, dotacijos suma ir eko ­
nominis gyvybingumas  – visa tai yra pagrindiniai 
finansinių institucijų ir Komisijos atliekamos analizės 
elementai.
26
Dotacijos tinkamumo peržiūroje Komisija kviečia 
dalyvauti Sąjungos delegacijas, ir prireikus su jomis 
konsultuojasi atrankos procese.
96 % atsakymus pateikusių delegacijų pareiškė, 
kad jos dalyvauja atrankos procese. Mažiau (59 %) 
dalyvauja pradiniame nustatymo etape, kuris yra 
bendro atrankos proceso dalis.
Komisija stengiasi dar labiau įtraukti Sąjungos 
delegacijas į derinimo operacijų rengimą ir tolesnę 
priežiūrą. Tai yra būtina norint užtikrinti ES veiksmų 
nuoseklumą, padidinti ES matomumą ir sustiprinti 
ES svarbą politiniame dialoge.
27
Skaičiavimų pradžios data neturėtų būti projekto 
perdavimo į kanalą diena. Kanalas yra tik preliminari 
potencialių projektų, kurie yra labai skirtingai išplė ­
toti ir skirtingos brandos, nustatymo vieta.
Komisija laikosi požiūrio, kad tinkamiausias rodiklis 
yra laikas, praėjęs nuo tada, kai projektą patvirtino 
techninė taryba iki tada, kai galutinio projekto 
patvirtinimo metu jį priėmė veiklos taryba.
Tai reiškia, kad LAIF projektams šis laikas yra 
4 mėnesiai, CIF – 3 mėnesiai, NIF – 6½ mėnesio, 
AIF – 5½ mėnesio ir apie 4 mėnesiai IFCA. Šis laiko ­
tarpis atrodo pagrįstas, atsižvelgiant į derinimo pro ­
jektų techninį sudėtingumą ir galimą dalyvaujančių 
part  nerių skaičių.2 langelis
Kaip užfiksuota ITF vykdomojo komiteto 9 ­ojo 
posėdžio protokole, papildoma informacija apie šį 
projektą buvo pateikta komiteto nariams remiantis 
jų išankstiniu prašymu.
Projektas buvo patvirtintas 2009 m. Nuo tada dota ­
cijos paraiškos forma buvo reikšmingai pagerinta, 
siekiant papildyti finansinių institucijų teikiamą 
informaciją.
25
Visi pagal priemones finansuojami projektai yra 
analizuojami ekonominiu ir skolos tvarumo požiū ­
riu. Vienas iš pagrindinių Komisijos ir finansininkų 
tikslų yra išlaikyti numatytas investicijas ir jų ilga ­
laikį tvarumą bei poveikį vystymuisi.
Vis dėlto neįmanoma nustatyti vienodų kriterijų, 
kaip antai minimalios ribos, kad būtų galima įver ­
tinti ekonominį gyvybingumą. Darbo grupė dėl 
dotacijų papildomumo taikant derinimo mechaniz ­
mus 2009 m. padarė išvadą, kad dėl paties derinimo 
operacijų pobūdžio vertinant reikalingos paramos 
sumą, formą ir pobūdį reikia atsižvelgti į kiekvieną 
konkretų atvejį. Šis metodas buvo patvirtintas, kaip 
matyti iš ES išorės bendradarbiavimo derinimo plat ­
formos (ESIBD) pastaruoju metu atliekamo darbo.
Atliekant išsamų patikrinimą, visada vertinama 
projektų vidinė ekonominės grąžos norma (VEGN). 
Dotacijų skyrimo sprendimai priimami remiantis 
projektų ekonomine ir finansine analize, taip pat 
numatoma socialine nauda (įperkamumas, poveikis 
sveikatai, socialinė padėtis).
Ši ataskaita grindžiama informacija, pateikta 
dotacijos paraiškų formoje, taip pat papildoma 
informacija, pateikta įvairių Komisijos tarnybų ir 
jų delegacijų, finansinių institucijų ir atitinkamų 
suinteresuotųjų šalių prieš techninius posėdžius, jų 
metu ir po jų.
Komisijos atsakymas 40
Nors atlikti įvertinimą buvo sudėtinga, nes nebuvo 
panašių projektų palyginimo pirmaisiais derinimo 
priemonių taikymo metais, Komisija remiasi patir ­
timi, įgyta per daugelį metų, kad patobulintų verti ­
nimo procesą.
Iš tikrųjų, neseniai aptarus derinimo reformą ir dėl 
jos susitarus, dotacijos, kaip finansavimo, suma ir 
toliau priklausys nuo palyginamumo ir didesnio 
ekonominio naudingumo.
31
Nėra įrodymų, leidžiančių manyti, kad ji jau pasi ­
reiškė. Komisijos partneriai yra plėtros, o ne komer ­
ciniai bankai; jų pagrindinis tikslas  – prisidėti prie 
vystymosi finansavimo. Vis dėlto informacijos apie 
kainodaros modelius ir sprendimus konfidencia ­
lumas iš tikrųjų trukdė plačiau naudotis palūkanų 
normos subsidijos priemone.
Jeigu naudojamos palūkanų normos subsidijos, 
Komisija remiasi, visų pirma, pačios vykdoma dau ­
giašalių institucijų priežiūra (pvz, atlikdama ramsčių 
vertinimą) ir nacionaline priežiūra, taip pat regla ­
mentu, kuriuo reglamentuojamos dvišalės instituci ­
jos, kaip riziką švelninančiomis priemonėmis.
Bankų atliktas palūkanų normų apskaičiavimas bus 
tikrinamos ir bus atlikta lyginamoji analizė.
32
Sukūrus pirmąsias priemones, kai projektai buvo 
valdomai netiesiogiai centralizuotai arba bendrai, 
išankstiniai mokėjimai iš tikrųjų buvo dideli. Tai 
lėmė poreikis įdiegti naujas pagalbos priemones ir 
paskatinti finansines institucijas perimti sudėtingų 
projektų valdymą.  Išankstinių mokėjimų tvarka 
buvo peržiūrėta naujuose sutarčių dėl finansinių 
priemonių modeliuose ir tai leido sumažinti išanks ­
tinį finansavimą.Kadangi iki šiol negauta įrodymų, jog koks nors 
atitinkamas projektas nebuvo įgyvendintas dėl 
patvirtinimo procedūros vėlavimo, tai reiškia, kad 
procedūra yra tinkamos trukmės. Priešingai, patvir ­
tinimo procesas yra pakankamai lankstus, kad būtų 
galima atsižvelgti į partnerių poreikius ir prireikus 
pagreitinti procesą.
29
Komisija norėtų paaiškinti, kad gali reikėti pasiekti 
TVF lengvatinių paskolų lygį, tačiau to gali nepa ­
kakti, atsižvelgiant į su konkrečiu projektu susijusias 
problemas. 35 % ribos pasiekimas gali būti laikoma 
pirma būtina sąlyga, kad gavėjas priimtų finansa ­
vimo paketą, atsižvelgdamas į TVF apribojimus. 
Tačiau tai nėra savaime pakankama sąlyga. Kai kurių 
projektų atveju gali reikėti, kad finansavimo pakete 
dotacijos elementas sudarytų daugiau nei 35 %, 
nesukeliant abejonių dėl to, kad projektai turi didelį 
poveikį vystymuisi.
30
Prašomos dotacijos sumos pagrindimas gali labai 
skirtis priklausomai nuo konkrečios rinkos kliūties, 
kurią norima pašalinti, tikslinės grupės prieina ­
mumo, projekto brandos, vietos rinkos sąlygų, lėšų 
gavimo iš kitų finansininkų galimybės ir nuo pro ­
jekto vykdytojų noro rizikuoti bei kitų sąlygų. Dėl 
šių skirtumų, taip pat dėl patikimos rinkos informa ­
cijos šalyse partnerėse trūkumo yra sunku nustatyti 
kriterijus, kurie būtų taikomi nustatant dotacijų 
sumas ir apimtų kiekvieną galimą intervenciją kiek­
viename įmanomame dinamiškos rinkos kontekste. 
Galiausiai Komisija turi tam tikru mastu pasikliauti 
finansinių institucijų partnerių sugebėjimu suderėti 
geriausią sandėrį, t. y. mažiausią dotacijos sumą, 
kurios reikia konkrečiam projektui paspartinti. Kai 
kurių projektų atveju nėra kitų veiksmingų alterna ­
tyvų šiam kaina grindžiamam procesui. Pavyzdžiui, 
skolinimo MVĮ pirmojo nuostolio garantija paprastai 
nustatoma ne remiantis istorine patirtimi (jei jos 
yra), bet skolintojo suvokiama rizika – subjektyviu 
rodikliu, kuris gali būti nustatytas tik kvalifikuotų 
derybų būdu.
Komisijos atsakymas 41
35
Patvirtinus projektą, Sąjungos delegacijos ir (arba) 
Komisijos būstinės darbuotojai (atsižvelgiant 
į projekto taikymo sritį) užtikrina tinkamą projekto 
tolesnę priežiūrą.
Komisijos tarnybos palaiko reguliarius ryšius su 
banko nacionaliniais biurais atitinkamose šalyse, 
vykdo susitikimus su delegacija ir pagrindinių 
finansinių institucijų vietos projektų koordinatoriais. 
Pagrindinės finansinės institucijos turi sutartinį 
įsipareigojimą kasmet teikti ataskaitas delegacijai. 
Be to, kaip numatyta pasirašytose įgaliojamojo 
bendradarbiavimo sutartyse, Komisija dalyvauja 
pagrindinių finansinių institucijų atliekamose stebė ­
jimo misijose vietoje, yra informuojama apie jas, ir 
kviečiama jose dalyvauti.
Sutarties nuostatos yra pakankamai aiškios, kad 
būtų galima vykdyti tinkamą stebėjimą.
Delegacijai aktyviau nei anksčiau dalyvaujant pro ­
cese, taip pat suaktyvės tolesnė priežiūra ir stebėji ­
mas. Tuo tikslu bus atnaujintos delegacijoms skirtos 
instrukcijos.
36
Komisija sutinka, kad finansų institucijos stebėjimo 
ir ataskaitų teikimo tikslais naudotųsi nuolatinio 
darbo, pagrįsto rezultatais, rodikliais, ir pabrėžia, 
kad veiklos stebėjimą atlieka pagrindinė finansų 
institucija.
37
Visi projektai teikiami, kad būtų atlikti jų stebėjimas 
ir vertinimas ( ­ai). Užbaigti kai kurie vidurio laikotar ­
pio vertinimai, konkrečiai  – NIF, arba jie bus netru ­
kus pradėti, pavyzdžiui, LAIF.3 langelis
Komisija veiksmus atliko visapusiškai laikydamasi 
taikytinų taisyklių ir reglamentų.
3 langelyje paaiškinta mokėjimo tvarka buvo pritai ­
kyta 2010 m. NIF atveju Komisija pakeitė šią mokė ­
jimų politiką 2012 m. (žr. 32 punktą).
Be to, vertinant šį NIF projektą bus tinkamai atsi ­
žvelgta į išskirtinę situaciją ir įvykius, kurie įvyko 
šalyje partnerėje nuo 2011 m. sausio mėn., ir kurie 
turėjo poveikį projekto įgyvendinimui.
33
Numatoma peržiūrėti ITF skirtų išankstinių mokė ­
jimų sistemą.
34
Projektus pagal šias priemones tvirtina ir atrenka 
tiesiogiai Europos finansinės institucijos, visapusiš ­
kai laikydamosi projektui nustatytų tikslų, veiksmų 
ir kriterijų. Smulkesnių paskolų ir garantijų atranka 
yra nustatyta taikant su projektu susijusius rodiklius 
(išsamiai nurodyti lentelėje), ypač tuos, kuriuose 
nurodyti projektu siektini tikslai. Patvirtinimo ir 
atrankos procedūrose taikomi finansinių institucijų 
išsamaus patikrinimo standartai. Šiose procedū ­
rose partneriai sutartai ir ekonomiškai veiksmingai 
dalijasi darbu, įskaitant nuostatų dėl pagalbinių 
veiksmų atrankos taikymą. Reikalavimus atitin ­
kančios finansinės institucijos reguliariai, ad hoc  
pagrindu arba Komisijos prašymu teikia ataskaitas 
apie į priemonę įtrauktus projektus.
4 langelis
Komisija mano, kad visi būtini elementai buvo 
nurodyti NIF projekto dėl MVĮ finansų priemonės 
dotacijos paraiškos formoje.
Komisijos atsakymas 42
42 a)
galimam finansavimui be ITF įnašo pagal IMF pro ­
gramą iš tikrųjų buvo taikoma nelengvatinio skoli ­
nimo riba (žr. IMF 2009 m. ir 2010 m. šalių ataskaitas, 
pateiktas 1 lentelėje), todėl bet kokiam papildomam 
skolinimuisi turi būti taikomos lengvatinės sąlygos. 
Sprendimą dėl bet kokio svarstomo projekto finan ­
savimo lengvatinėmis sąlygomis arba jo nesutei ­
kimo suvereniai priima Zambija, pasikonsultavusi 
su tarptautine bendruomene, priklausomai nuo 
kiekvieno projekto ekonominio poveikio.
42 b) 
Paaiškėjo, kad projektų finansavimo poreikiai negali 
būti patenkinti vien tik EPF dotacijomis. Papildomas 
finansavimas, būtinas siekiant panaikinti finansa ­
vimo spragą, buvo įmanomas tik sutelkus finansinių 
institucijų išteklius per ITF įnašus.
42 c) 
Net mažos dotacijos gali turėti didelę pridėtinę 
vertę, pavyzdžiui, kai siekiama panaikinti finansa ­
vimo spragą, pagerinti projekto kokybę, ir t. t. Šiais 
trimis atvejais dotacija padėjo sušvelninti bendras 
finansines sąlygas, nes bendro finansavimo partne ­
rių siūlomą finansinį paketą skolininkas laikė ne visai 
priimtinu. Kito projekto atveju dotacija leido padi ­
dinti potencialų projektų poveikį, taip pat finansinę 
naudą.
42 d) 
Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada. Galutinis 
pagalbos gavėjas galėjo pasirinkti kitą alternatyvą, 
kuri būtų galėjusi duoti didesnį pelną, bet būtų 
sukėlusi neigiamą poveikį aplinkai. ITF dotacija 
padėjo paversti investiciją aplinkai palankia alterna ­
tyva ir kompensuoti didesnes investicijų sąnaudas.Be to, Komisija norėtų pabrėžti, kad:
(i) ĮROS procedūros DEVCO valdomoms regioninėms 
investicinėms priemonėms yra tokios pat, kaip ir 
kitiems DEVCO projektams, ir
(ii) DEVCO imasi reikalingų veiksmų, kad įvertintų 
ĮROS rezultatus: projektų, kuriems buvo pritai ­
kytas ĮROS procesas, rezultatai siunčiami į ES 
delegacijas ir (arba) į būstinių, atsakingų už pro ­
jektų valdymą, skyrius. Laukiama, kol delegacija 
atsiųs atsakymą, kuris paprastai yra pateikiamas 
pagrindinei finansavimo institucijai. Prireikus or ­
ganizuojamas prieštaravimų nagrinėjimo posėdis, 
kuriame siekiama paaiškinti ĮROS rezultatus. Be 
to, Komisijos atstovai reguliariai rengia informa ­
cines sesijas su ĮROS tikslais vietoje apsilankiusiais 
konsultantais, kad gautų informacijos apie padėtį 
vietoje.
Ketinama persvarstyti klausimą, kaip ateityje valdyti 
ITF projektus, siekiant galbūt suderinti su kitomis 
priemonėmis.
Bendras Komisijos atsakymas 
į 39–42 dalių pastabas
39
Komisija nesutinka su Audito Rūmų atlikta analize 
dėl to, kad turi būti įrodyta, jog dotacija reikalinga 
tam, kad būtų suteikta paskola. Dotacijos paraiškos 
forma – pagrindas vertinimui, kuris yra apgalvotas 
sprendimas, pagrįstas teminių ir geografinių skyrių, 
taip pat ES delegacijų ir sekretoriato indėliu, kuris 
dažnai papildomas papildomų užklausų rezulta ­
tais. Komisijos vertinimas, pagrįstas techniniais 
posėdžiais su finansinėmis institucijomis ir veiklos 
tarybomis, dalyvaujant valstybėms narėms, yra pati ­
kimas ir gerai pagrįstas. Komisija mano, kad dotacijų 
atrankos procesas suteikia pakankamą jos reikalin ­
gumo patikinimą ir įrodymą.
42
Komisija nesutinka su šiuo vertinimu dėl toliau 
pateikiamų priežasčių:
Komisijos atsakymas 43
46
Komisija mano, kad priemonės paprastai turi sverto 
poveikį padėdamos pasiekti didelių politikos 
laimėjimų.
Politikos aplinka yra sudėtinė projekto vertinimo 
dalis. Kiekvienu projektu siekiama konkrečių tikslų ir 
numatomo poveikio, kuris skiriasi priklausomai nuo 
projekto pobūdžio. Nesitikima, kad vienas projektas 
turėtų poveikį visiems tikslams (be to, tai net nepa ­
tartina daryti).
ITF atveju, kai projekto objektas ir delegacijos svar ­
biausias sektorius sutampa, iš tikrųjų yra galimybių 
daryti bendrą poveikį sektoriaus politikai. Padėtis 
yra kitokia tais atvejais, kai projekto tikslas ir dele ­
gacijos svarbiausias sektorius nesutampa, nors ir 
tokiu atveju juntamas regioninis poveikis.
51
Dėl politinių ir strateginių priežasčių Komisija (net 
laikant, kad ES matomumo gairių buvo laikomasi) 
suaktyvins susitarimus dėl matomumo ir labiau 
įtrauks delegacijas į šį procesą.
51 a)
Visuose susitarimuose yra konkretūs straipsniai 
(bendrosiose sąlygose ir priede, kuriame pateikia ­
mas veiksmo apibūdinimas) dėl projektų, finan ­
suojamų pagal regioninio derinimo priemones. 
Šiuose straipsniuose numatyta, kad pagrindinė 
finansavimo institucija užtikrins tinkamą dotacijos 
matomumą.
Be to, naujame netiesioginio valdymo įgaliojimų 
perdavimo susitarime, kuris bus taikomas nuo 
2014 m. visiems projektams, įgyvendinamiems 
pagal regioninio derinimo priemones, yra, visų 
pirma, Ryšių ir matomumo planui, kuris bus sudary ­
tas kiekvienam projektui atskirai, skirtas priedas.42 e) 
Komisija nesutinka su Audito Rūmų išvada, kuriai 
nepakanka įrodymų.
NIF dotacija buvo būtina siekiant pasinaudoti ben ­
dru projektui skirtu investiciniu paketu, ir visapusiš ­
kai atitiko ES ir šalies partnerės politikos tikslus.
42 f) 
Komisija nesutinka su Audito Rūmų vertinimu. Tai 
reiškia, kad dotacijos suteikimo sąlyga buvo ta, 
jog gavėjas sutiko paimti susijusias paskolas, ir kad 
suderintą paketą buvo galima palyginti su kitais 
finansiniais pasiūlymais, ir kad jis nebuvo per daug 
subsidijuojamas.
42 g) 
Šioje pastaboje neatsižvelgiama į tai, kad nesubsi ­
dijuojamas produktas buvo naudojamas remiantis 
prielaida, kad subsidija bus suteikta. Tokioje sche ­
moje NIF įnašas iš tikrųjų yra reikalingas tam, kad 
EFI galėtų suteikti paskolas tokia norma, kuri ska ­
tintų bankus perskolinti MVĮ. Tai, kad NIF įnašas nėra 
išleistas (arba yra išleistas iš dalies) greičiau rodo 
sėkmę. Tai sudaro sąlygas paskesnės priežiūros prie ­
monei su mažesniu NIF įnašu (tačiau tai nereiškia, 
kad NIF dotacija kitos pirmosios operacijos šalyje 
atveju turėtų būti žemesnė).
44
Komisija aktyviai daro įtaką projektų struktūrai. 
Įtakos tipas labai priklausys nuo projekto tipo, 
nes projektais siekiama skirtingų tikslų ir tikimasi 
skirtingo poveikio. Derinimo projektai kuriami ben ­
dradarbiaujant ir donorams dalijantis atsakomybe. 
Šiame bendradarbiavime esminį vaidmenį atlieka 
Komisija  – ji daro platų poveikį visiems susijusiems 
projektų aspektams.
Komisijos atsakymas 44
54
Komisija laikosi nuomonės, kad tvirtinimo proce ­
dūra buvo išsami: visos susijusios suinteresuotosios 
šalys dalyvauja tinkamai, o Komisija konsultacijų 
procesą pritaiko prie projektų ypatumų. Sprendimo 
priėmimo procese pateikta pakankamai informaci ­
jos ir ji buvo išsami.
Pridėtinė vertė užtikrinama visais atvejais. Projektai 
teikiami veiklos tarybai tik tada, kai yra išaiškintos 
visos projekto sudedamosios dalys ir projekto pridė ­
tinė vertė yra akivaizdi.
Nuostatos dėl avansinių mokėjimų yra peržiūri ­
mos naujuose sutarčių dėl finansinių priemonių 
modeliuose.
55
Komisija mano, kad finansavimo pagrindimas buvo 
aiškus visais atvejais. Šie atvejai yra apibūdinti šios 
ataskaitos 42 dalyje, ir buvo tinkamai apginti ir 
pagrįsti Komisijos. Žr. Komisijos atsakymą į 42 dalies 
a–g punktų pastabas.
Visais atvejais priemonių prioritetai buvo suderinti 
su ES sektorių politikos kryptimis kiekvienam regi ­
onui (aiškiai nurodyta jų atitinkamose strateginėse 
kryptyse).
Nepaisant to, Komisija ieškos būdų, kaip padaryti 
didesnį poveikį sektoriaus politikai ir kaip padidinti 
ES paramos matomumą.
57
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Naujoje paraiš ­
kos formoje aiškiai nurodytos skirtingos pridėtinės 
vertės formos, kurias gali suteikti dotacija.Vakarų Balkanų investicijų sistemos (WBIF) atveju 
Plėtros generalinis direktoratas (DG ELARG), suda ­
rydamas techninės pagalbos susitarimus (dėl 
infrastruktūros projektų priemonių (IPP) ir IFICO), 
užtikrino, kad visose ryšių ir skatinimo priemonėse 
(interneto svetainėse, ataskaitose, gairių faktų 
suvestinėse, seminaruose, pasitarimuose, ir t. t.) 
būtų nurodytas ES vaidmuo mechanizme. Be to, 
dabar akivaizdu, kad yra aktyviau bendradarbiau ­
jama su IPP ryšių skyriais ir dažniau pasinaudojama 
ES ir WBIF. Matomumas ir nuoseklumas turėtų būti 
dar labiau gerinami,nes pagal naują išplėstą IFICO 
susitarimą visa WBIF ryšių veikla bus centralizuota.
52
Komisija pabrėžia, kad ES išorės veiksmų ryšių ir 
matomumo vadovas galioja ir yra taikomas visiems 
išorės veiksmų srities projektams.
Išvados ir rekomendacijos
53
Už teigiamai ataskaitoje įvertintų priemonių struk ­
tūrą atsako Komisija. Projektai valdomi bendra ­
darbiaujant. Komisija administruoja priemones, 
o vystymosi finansavimo institucijos yra atsakingos 
už kasdienį projektų valdymą. Jos įgyvendina joms 
patikėtus su biudžetu susijusius uždavinius, laikyda ­
mosi Finansiniame reglamente nustatytų netiesiogi ­
nio valdymo būdo taisyklių.
Komisija parengė šią struktūrą, visapusiškai atsi ­
žvelgdama į potencialią priemonių naudą, ir laikosi 
nuomonės, kad ji buvo valdoma tinkamai.
Komisija mano, kad siekiant išnaudoti potencialią 
naudą reikėtų atsižvelgti į dotacijų pobūdį (pvz. 
techninė pagalba) ir į projektų įgyvendinimo 
rezultatus.
Komisijos atsakymas 45
59 a) 
Rezultatų vertinimo sistema jau yra įtraukta 
į paraiškos formą; kartu pateikiamos gairės, kuriose 
paaiškinama prašoma informacija. Dažni atvejai, 
kai negalima atskirai nustatyti, koks yra konkrečios 
ES dotacijos poveikis ir projekto bendras poveikis. 
Tačiau ES dotacijos atveju pridėtinė vertė turi būti 
aiškiai nurodyta (žr. pirmiau).
59 b) 
Nurodymai buvo pateikti visoms ES delegacijoms ir 
rengiamos gairės.
59 c) 
Komisija iš dalies pritaria šiai rekomendacijai. Komi ­
sija apsvarstys galimybę pritaikyti ĮROS metodiką 
prie specifinių derinimo ypatumų.
60
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
Rengiamas naujas netiesioginio valdymo įgaliojimų 
perdavimo susitarimas visiems projektams, suda ­
rytiems pagal regionines derinimo priemones. Šios 
sutarties modelyje pateikiamas priedas, visų pirma 
numatytas Ryšių ir matomumo plane, kuris bus 
sudarytas kiekvienam projektui atskirai.57 a) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Gairės dėl 
persvarstyto valdymo siekiant nukreipti Komisijos 
dalyvavimą visais patvirtinimo etapais, taip pat dėl 
projekto paskesnės priežiūros yra rengiamos pasi ­
naudojant ES platforma.
57 b) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Šis procesas 
yra tęstinis ir gali būti baigtas 2014 m. pabaigoje.
57 c) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Persvarstytoje 
derinimo priemonių valdymo struktūroje siūloma, 
kad projektai būtų teikiami tik galutiniam tvirti ­
nimui (išankstinis tvirtinimas nebebus taikomas). 
Paraiškos formoje išsamiai apibūdinamas dotacijos 
poreikis ir pridėtinė vertė, taip pat nurodoma, kaip 
suma buvo nustatyta ir (arba) apskaičiuota.
Procesas turi apimti į kanalą perduotų projektų 
preliminarią analizę ir aptarimą, kad jie būtų išnagri ­
nėti prieš juos pateikiant galutiniam patvirtinimui 
siekiant užtikrinti projektų brandą, poveikį ir ekono ­
minį naudingumą.
57 d) 
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.
58
Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Ateityje 
į grynųjų pinigų poreikius bus atsižvelgta prieš 
juos išmokant. Dabar rengiamas naujas sutarčių dėl 
finansinių priemonių modelis. Panašu, kad prie ­
monė bus įdiegta iki 2014 m. pabaigos.
59
Komisija pritaria šiai rekomendacijai.

KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
•  vieną egzempliorių: 
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
•  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose ( http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm) 
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*) Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai gali imti mokestį,  
 taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Prenumeruoti leidinius galite:•  susisiekę su Europos Sąjungos leidinių biuro platintojais  
(http://publications.europa.eu/others/agents/index_lt.htm).
QJ­AB­14­016­LT­C ISSN 1831 ­0885Komisija ir valstybės narės įsteigė aštuonias 
regionines investicines priemones, skirtas ES 
išorės politikai remti. Šių investicinių priemonių 
tikslas yra susieti (suderinti) Europos Komisijos 
dotacijas ir finansinių institucijų teikiamas 
paskolas. Jos padeda finansuoti svarbius didelių 
finansinių išteklių reikalaujančius infrastruktūros 
projektus.
Audito Rūmai išnagrinėjo ES dotacijų derinimo 
su finansinių institucijų paskolomis 
veiksmingumą. Audito Rūmai daro išvadą, kad 
šis derinimas iš esmės buvo veiksmingas. 
Regioninės investicinės priemonės buvo įdiegtos 
tinkamai, bet nebuvo gauta visos naudos, kurią 
galėjo suteikti derinimas. Audito Rūmai teikia 
rekomendacijų Komisijai, susijusių su projektų 
atranka ir dotacijų patvirtinimu, lėšų 
sumokėjimu, ES dotacijų įgyvendinimo 
stebėjimu ir ES paramos matomumo gerinimu.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI