Komisijos ataskaita Tarybai - Metinė ataskaita dėl 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 įgyvendinimo ir jį taikant susidariusios padėties {SEK(2009) 1182} /* KOM/2009/0478 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 14.9.2009 KOM(2009) 478 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI Metinė ataskaita dėl 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 įgyvendinimo ir jį taikant susidariusios padėties {SEK(2009) 1182} KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI Metinė ataskaita dėl 2004 m. balandžio 29 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 866/2004 įgyvendinimo ir jį taikant susidariusios padėties Įvadas Balandžio 29 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 866/2004 dėl režimo pagal Stojimo akto 10 protokolo 2 straipsnį[1] (toliau – Žaliosios linijos reglamentas, ŽLR) įsigaliojo 2004 m. gegužės 1 d. Juo nustatomos ES teisės nuostatų taikymo asmenų, prekių ir paslaugų judėjimui per liniją, skiriančią Kipro Respublikos sritis, kurių Kipro Respublikos vyriausybė faktiškai nekontroliuoja, ir sritis, kurias ji kontroliuoja, sąlygos. Ši ataskaita apima laikotarpį nuo 2008 m. gegužės 1 d. iki 2009 m. balandžio 30 d. 1. Žaliosios linijos reglamento pakeitimai 2008 m. birželio 16 d. Taryba priėmė reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Žaliosios linijos reglamentas, siekiant dar labiau palengvinti prekybą Kipro saloje[2]. Iš dalies keičiančiame reglamente numatyta bendrai panaikinti muito mokesčius žemės ūkio produktams, kurių kilmės vieta – šiaurinė Kipro dalis ir kurie parduodami kitoje Kipro dalyje. Be to, siekiant skatinti Kipro turkų bendruomenės ekonominį vystymąsi, bendra didžiausia prekių, kurias liniją kertantys asmenys gabena asmeniniame bagaže, vertė padidinta nuo 135 EUR iki 260 EUR. Dabar šios sumos neviršijančias prekes galima gabenti per liniją į Kipro Respublikos vyriausybės arba Jungtinės Karalystės suverenios bazės teritorijos[3] kontroliuojamas sritis nemokant muito, akcizo ir kitų mokesčių. Ši taisyklė netaikoma cigaretėms ir alkoholiui, kurių kiekio riba nustatyta Žaliosios linijos reglamento 6 straipsnio 2 dalyje. Galiausiai pakeitimais buvo skaidriai reglamentuojamas laikinas (iki šešių mėnesių) prekių iš šiaurinės Kipro dalies įvežimas į vyriausybės kontroliuojamas sritis arba į SBT. Kliūčių įgyvendinant Žaliosios linijos reglamento pakeitimus nebuvo. Tačiau nepastebėta, kad dėl to prekyba susijusiais produktais būtų suaktyvėjusi arba paslaugų, kurias teikia Kipro turkai kitapus linijos, kiekis būtų žymiai padidėjęs. Kalbant apie laikiną prekių įvežimą, nuo 2008 m. lapkričio 1 d. taikomos nacionalinės Kipro taisyklės (išleistos Muitinės departamento aplinkraščiu; jas atkartojo SBT administracija). Nuo tada iš viso buvo užregistruoti 73 atvejai: 27 atvejais prekės buvo gabenamos pataisyti, 14 – prekės pademonstravimui ir vienas atvejis buvo susijęs su profesine įranga. Likęs 31 atvejis buvo susijęs su transporto priemonėmis (registruotomis kitose šalyse), priklausančiomis asmenims, kurie pateko į vyriausybės kontroliuojamas sritis per šiaurinėje Kipro dalyje esantį uostą ir pareiškė ketinimą vyriausybės kontroliuojamose srityse likti trumpiau nei šešis mėnesius. Iki šiol laikinam įvežimui nereikėdavo pateikti jokios garantijos. 2. Įgyvendinimo priemonės 2009 m. sausio 21 d. Komisija priėmė sprendimą dėl papildomų fitosanitarijos ekspertų, įgaliotų atlikti patikrinimus Kipro Respublikos vyriausybės faktiškai nekontroliuojamose srityse, paskyrimo (žr. toliau 4.6 punktą). 3. Linijos kirtimas (asmenys) 3.1. Linijos kirtimas oficialiuosiuose linijos kirtimo punktuose Reglamentu nustatoma patikima Kipro, kitų ES piliečių ir trečiųjų šalių piliečių, oficialiuose linijos kirtimo punktuose pereinančių liniją, laisvo judėjimo teisinė bazė. Remiantis Kipro Respublikos pateiktais duomenimis 730 310 Kipro graikų (pernai – 633 163) 193 909 transporto priemonėmis (pernai – 426 990)[4] kirto liniją iš vyriausybės kontroliuojamų sričių į šiaurinę Kipro dalį, taip pat per ataskaitinį laikotarpį 1 287 126 Kipro turkų (pernai – 1 162 739) 451 334 transporto priemonėmis (pernai – 602 992) kirto liniją iš šiaurinės Kipro dalies į vyriausybės kontroliuojamas sritis[5]. Remiantis Kipro Respublikos duomenimis, ataskaitiniu laikotarpiu dar 739 097 Kipro pilietybės neturintys ES piliečiai ir trečiųjų šalių piliečiai kirto liniją (praėjusių metų duomenų nėra). Tačiau į šiuos skaičius neįtraukti asmenys ir transporto priemonės, kertantys liniją Pergamos ir Strovilia linijos kirtimo punktuose, kurie pavaldūs SBT administracijai. Pastaroji nerenka išsamių duomenų dėl šių dviejų linijos kirtimo punktų. SBT administracija apskaičiavo, kad vidutiniškai šiuo ataskaitiniu laikotarpiu per metus Strovilia punkte į šiaurinę Kipro dalį perėjo 94 000 Kipro graikų ir 243 000 Kipro turkų perėjo į SBT, o Pergamos punkte 34 000 Kipro graikų perėjo į šiaurinę Kipro dalį ir 168 000 Kipro turkų perėjo į SBT[6]. Kipro Respublikos policijos (toliau – CYPOL) darbuotojų, tiesiogiai dirbančių linijos kirtimo punktuose, skaičius truputį sumažėjo nuo 67 (2008 m.) iki 63 (2009 m.). Didelių incidentų, susijusių su įprastu linijos perėjimu tikrinimo punktuose, užregistruota nebuvo. 3.2. Neteisėta migracija per žaliąją liniją Didelis neteisėtai liniją pereinančių trečiųjų šalių piliečių skaičius tebekelia didelį susirūpinimą. Ataskaitiniu laikotarpiu Kipro Respublikos pateikti duomenys rodo, kad bendras sulaikytų neteisėtų imigrantų skaičius truputį sumažėjo, palyginti su praėjusių metų duomenimis (nuo 5844 iki 5560) (žr. IV priedą). CYPOL pranešė, kad iš šių 5 560 neteisėtų imigrantų tik 35 tiesiogiai pateko į vyriausybės kontroliuojamas sritis, o 5 525 į vyriausybės kontroliuojamas sritis pateko per žaliąją liniją. Iš šių 5 525 neteisėtų imigrantų 5 347 sulaikė CYPOL ir 178 – SBT policija, kuri juos perdavė CYPOL. CYPOL duomenimis neteisėti imigrantai daugiausia buvo kilę iš šių šalių: Sirijos (48 %), Irano (9 %) ir Vakarų Kranto bei Gazos ruožo (9 %). Didelė dalis neteisėtai patenkančių trečiųjų šalių piliečių (2 226 iš 5 560) vėliau prašo prieglobsčio. Panašiai daug neteisėtų imigrantų išvyko savanoriškai (2 415, palyginti su 1 509 praėjusiais metais)[7]. Patekimo į vyriausybės kontroliuojamas sritis maršruto vertinimą CYPOL grindžia tais pačiais kriterijais, kaip ir praėjusiais metais[8], pirmiausia pačių imigrantų pateiktais dokumentais ir pareiškimais. Kalbant apie dokumentus, kaip matyti iš nerimą keliančių CYPOL duomenų, 65 % (praėjusiais metais – 47 %) į vyriausybės kontroliuojamas sritis patekusių, kaip teigiama, kirtus liniją (3 486 iš 5 347) nelegalių imigrantų pase buvo Turkijos arba turkiškosios Kipro dalies atvykimo arba išvykimo spaudas (atitinkamai 36 % ir 28 %[9]), turėjo Turkijos išduotą vizą, kuri galioja tranzitui į šiaurinę Kipro dalį (1 %), arba turėjo vadinamosios Šiaurės Kipro Turkijos Respublikos vizą arba leidimą gyventi 0,2 %[10]. Remiantis Kipro Respublikos valdžios institucijų informacija, nustatyta, kad 131 neteisėtas imigrantas (daugiausia sirų ir irakiečių) pasinaudojo tiesiogine kelto linija iš Latakijos Sirijoje į Famagustą šiaurinėje Kipro dalyje, taip išvengdami tranzito per Turkiją. Tačiau institucijos įtaria, kad šiuo keliu pasinaudojo daug didesnis neteisėtų imigrantų skaičius. Ypač sunku kontroliuoti kelis neoficialius „linijos kirtimo punktus“ Pergamos kaime (esančio iš dalies SBT, iš dalies šiaurinėje Kipro dalyje) arba netoli jo, kuriais naudojasi vietos gyventojai ir ūkininkai. Esant tokioms aplinkybėms SBT administracija informavo Komisiją, kad SBT policija, SBT muitinės ir imigracijos departamentas ir JK karinės pajėgos ir toliau kartu dirba siekdami kovoti su neteisėta migracija. Be to, SBT muitinės ir imigracijos departamentas įsteigė specialią žvalgybos komandą, o pastaroji įdarbino septynis papildomus operatyvinius pareigūnus, patruliavimai bendrai vyksta daug dažniau (iš viso 2 816 patruliavimų per ataskaitinį laikotarpį), pravesti papildomi mokymai ir įsigyta įvairių techninių priemonių (ypač skirtų naktiniam matymui). SBT administracija toliau sėkmingai dalijasi žvalgybine informacija ir palaiko gerus bendradarbiavimo ryšius su abiem pusėm. Remiantis iš Kipro turkų bendruomenės gautais duomenimis, per ataskaitinį laikotarpį 2 713 trečiųjų valstybių piliečiams nebuvo leista patekti į šiaurinę Kipro dalį (1 146 buvo iš Turkijos)[11]; 582 neteisėti imigrantai buvo sulaikyti (daugiausia atvykę iš Sirijos) ir 564 atvejais buvo priimti sprendimai grąžinti (nors nei vienas asmuo nebuvo iš tiesų deportuotas). Komisija palaikė konstruktyvų darbo dialogą su atitinkamomis Kipro Respublikos valstybės institucijomis ir Suverenios bazės teritorijos administracija. Surengtas bendras seminaras ir kiti susitikimai, per kuriuos buvo ypač pabrėžiama neteisėtos migracijos per liniją problema. Naudodamiesi proga Kipro Respublikos atstovai informavo Komisiją apie priemones, kurių imtasi per ataskaitinį laikotarpį. Be kita ko, imtasi šių priemonių: CYPOL patvirtino ketverių metų strateginį planą (2008–2011 m.), kurio dalis – kova su neteisėta migracija; papildomai naudojami vietinių policijos būstinių ir kitų policijos tarnybų, patruliuojančių liniją, darbuotojai[12]; pažeidžiamoje Pergamos ir Pyla kaimų teritorijoje nuolat dirba specialiosios policijos būrys; 2009 m. balandžio mėn. CYPOL ir Kipro nacionalinė gvardija pasirašė susitarimo memorandumą, kuriuo siekiama artimiau bendradarbiauti ir naudotis dviem sraigtasparniais[13] linijai kontroliuoti. Ir Kipro Respublika, ir SBT ataskaitiniu laikotarpiu sustiprino linijos kontrolę. Kipro Respublika ir toliau nenoriai imasi bet kokių priemonių, dėl kurių žalioji linija galėtų tapti panaši į išorės sieną. Ataskaitiniu laikotarpiu Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenės jokia informacija tiesiogiai nesikeitė. Tačiau, pagal JT finansuojamo abiejų bendruomenių Techninio nusikaltimų ir nusikalstamos veiklos reikalų komiteto programą, abiejų bendruomenių vadovai iš esmės susitarė įsteigti padalinį, skirtą keistis informacija. Įvertinta, kad kontrolė linijos kirtimo punktuose yra veiksminga. Tačiau, atsižvelgdama į vis dar didelį susirūpinimą keliantį gausų neteisėtų imigrantų skaičių, Komisija mano, kad sustiprinta linijos kontrolė tarp linijos kirtimo punktų, kurią vykdo Kipro Respublika pagal ŽLR 3 straipsnį ir Suverenios bazės teritorijos administracija pagal ŽLR 2 straipsnio 5 dalį, bus svarbus įnašas padedant spręsti neteisėtos migracijos į ES problemą. Ryšių tarp dviejų bendruomenių trikdyti nereikėtų. 4. Linijos kirtimas (prekės) 4.1. Prekybos vertė Pagal Komisijos reglamento (EB) 1480/2004[14] 8 straipsnį, turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmai kiekvieną mėnesį pranešdavo apie prekių, kurioms jie išdavė lydraščius, rūšį, kiekį ir vertę. Kipro Respublikos valstybės institucijos mėnesinėse ataskaitose Komisijai taip pat pranešdavo prekių, pervežtų per liniją, rūšį, kiekį ir vertę. Į šias ataskaitas būdavo įtrauktos prekės, į vyriausybės kontroliuojamas sritis patekusios per Pergamos ir Strovilia linijos kirtimo punktus, kurie pavaldūs SBT administracijai. Remiantis turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmų ataskaitomis, prekių, kurioms ataskaitiniu laikotarpiu buvo išduoti lydraščiai, bendra vertė buvo 8 573 421 EUR, o faktiškai parduotų prekių vertė buvo 5 471 465 EUR[15]. Palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, šie duomenys rodo, kad bendra prekių, pervežtų per liniją, vertė padidėjo. Remiantis Kipro Respublikos valstybės institucijų pateikiamomis ataskaitomis, bendra prekybos prekėmis, kurios faktiškai pervežtos per liniją, vertė padidėjo daugiau nei trečdaliu, iki 6 111 030 EUR, palyginti su 4 473 408 EUR per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį. Reikėtų pažymėti, kad prekyba bulvėmis vėl sudarė beveik 30 % visos prekybos vertės ir yra pagrindinis padidėjusios prekybos per žaliąją liniją veiksnys. 2008 m. spalio mėn. per liniją pervežta prekių, kurių vertė didesnė nei 830 000 EUR. Tai didžiausias užfiksuotas lygis nuo tada, kai įsigaliojo ŽLR. Pagrindinė dalis buvo bulvės, kurių vertė siekė daugiau nei 450 000 EUR. Prekyba per žaliąją liniją kaip visos Kipro turkų bendruomenės prekybos procentinė dalis nuolatos augo ir 2008 m. pasiekė rekordinį beveik 12 % lygį. Nors tai nepatenka į ŽLR taikymo sritį, pažymėtina, kad prekybos srautų iš vyriausybės kontroliuojamų sričių į šiaurinę Kipro dalį vertė per ataskaitinį laikotarpį buvo 1 095 060 EUR, palyginti su 1 015 340 EUR per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį, remiantis Kipro prekybos ir pramonės rūmų duomenimis. Taigi prekybos srautai iš vyriausybės kontroliuojamų sričių į šiaurinę Kipro dalį liko beveik nepakitę ir sudaro beveik šeštadalį prekybos apimties priešinga kryptimi (per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį ji vis dar sudarė apie ketvirtadalį)[16]. Kipro turkų bendruomenė tebetaiko prekybos režimą, kuris iš esmės sutampa su Žaliosios linijos reglamente nurodytais apribojimais. Tačiau, 2008 m. ŽLR pakeitimai pritaikyti nebuvo, ypač kalbant apie keliautojams skirtų neapmokestintų paslaugų sumos padidinimą nuo 135 EUR iki 260 EUR (žr. 1 punktą). Kipro turkų prekybos režimas ne visada taikomas nuosekliai, dėl to sunku nustatyti ilgalaikius prekybos santykius. Pagrindinis Kipro turkų pusės atvirai reiškiamas argumentas – vietinės ekonomikos apsauga. Pavyzdžiui, 2008 m. vasarą keletui Kipro turkų bulvių augintojų nebuvo leista gabenti sėklinių bulvių per žaliąją liniją į šiaurinę Kipro dalį. Ši problema nebuvo tokio masto, kad toje srityje ja būtų padaryta svarbi įtaka bulvių auginimui. 4.2. Prekių rūšys Parduodamų prekių rūšių duomenys rodo, kad per liniją į vyriausybės kontroliuojamas sritis pervežama ribotas skaičius naujų produktų, labiausiai pažymėtina šviežia žuvis. Kaip ir ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu, daržovės sudarė pagrindinę parduodamų produktų grupę; šiais metais po jų sekė statybinės medžiagos ir akmens dirbiniai[17]. Per ataskaitinį laikotarpį prekyba kertant liniją, išskyrus vienintelį atvejį, buvo vykdoma tik salos vidaus reikmėms tenkinti. 2008 m. gegužės mėn. per liniją buvo pergabenti dirvožemio ir vandens pavyzdžiai (neturintys komercinės vertės) ir nuskraidinti į Vokietiją tyrimams. Tačiau vis dar kyla įtarimų (kaip Komisijai praneša nepriklausomi fitosanitarijos ekspertai), kad bulvės iš turkiškosios Kipro dalies, kurios iš pradžių buvo deklaruotos kaip skirtos vartojimui Kipre, vyriausybės kontroliuojamose srityse buvo perpakuotos ir parduotos užsienyje. 4.3. Pažeidimai Nuo 2008 m. gegužės mėn. Kipro Respublikos valstybės institucijos pranešė apie aštuonis pažeidimus (jų bendra prekybos vertė 7 166 EUR), kai prekių pervežti per liniją nebuvo leista. Trimis atvejais buvo konfiskuota ir sunaikinta šviežia žuvis, kadangi Kipro Respublikos veterinarijos tarnybos nustatė, kad šios siuntos neatitiko maisto saugos standartų (bendra susijusi prekybos vertė 2 137 EUR). Kitos priežastys, dėl kurių prekės buvo atmestos: produktai neatitiko ženklinimui keliamų reikalavimų (pvz., statybinės medžiagos ir kabeliai), pavojus, kad bus pervežtos užkrečiamosios ligos (vynuogių lapai) ir draudimas prekiauti citrusiniais vaisiais, eukaliptu ir pušų mediena. Be to, remiantis nustatyta snukio ir nagų ligos perdavimo rizika, 2009 m. balandžio mėn. Komisija uždraudė prekybą per žaliąją liniją šienu ir šiaudais. 2009 m. balandžio mėn., vykstant Kipro Respublikos Parlamento debatams, keletas parlamento narių pareiškė, kad Žaliosios linijos reglamentu buvo piktnaudžiaujama, siekiant įvežti produktus iš Turkijos. Susijusios Kipro Respublikos institucijos šiuos faktus tikrina. Komisija negavo jokių pranešimų apie patvirtintus pažeidimų atvejus nei per kas mėnesį Komisijai pateikiamų ataskaitų sistemą, nei per kitus oficialius kanalus. 4.4. Su prekių judėjimu susiję teigiami pokyčiai Per ataskaitinį laikotarpį teigiamais pokyčiais buvo pašalinta keletas kliūčių, kurios anksčiau ribojo per liniją vykdomą prekybą. Šių pokyčių pavyzdžiai: - 2009 m. kovo mėn. turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmų ir Kipro prekybos ir pramonės rūmų bendrai surengtame renginyje Kipro graikų ir Kipro turkų bendruomenių vadovai paskelbė bendrą pranešimą, kuriuo paskatino prekybą per žaliąją liniją[18]. - Tame pačiame bendrame renginyje buvo pradėtas Jungtinių Tautų vystymosi programos per ACT programą finansuojamas Interdependence projektas, kuriuo siekiama paskatinti salos vidaus prekybos ir verslo bendradarbiavimą, sutvirtinti tarpusavio ekonominį priklausomumą, paskatinti bendrą planavimą ir sukurti daugiau galimybių užmegzti partnerystės ryšius. - Vyko reguliarūs trijų rūmų (Kipro prekybos ir pramonės rūmų, turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmų ir turkiškosios Kipro dalies pramonės rūmų) apskritojo stalo susitikimai. - Siekiant paskatinti prekybą per žaliąją liniją buvo vykdoma įvairi veikla, remiama pagal JAV tarptautinės plėtros agentūros USAID finansuojamą EDGE (Įmonių ekonominio vystymosi ir augimo) projektą. Ši veikla apėmė pagalbą Kipro turkų bendruomenei įsigyti sėklinių bulvių ir žemės ūkio technikos, išsamią prekybos analizę, siekiant nustatyti tolimesnes prekybos perspektyvas, interaktyvaus tinklalapio (Kipro gamintojų tinklo internetinio portalo) sukūrimą ir pagalbą ruošiant įsteigti abiejų bendruomenių žaliosios linijos ginčų nagrinėjimo mechanizmą. - Prekyba bulvėmis vyko sklandžiai ir aktyviai. 4.5. Tebesančios su prekių judėjimu susijusios kliūtys ir sunkumai Nepaisant šių teigiamų pokyčių, vis dar yra keletas kliūčių prekybai per žaliąją liniją. Nuo praėjusių metų nepasiekta pažangos transporto klausimu[19]. Kipro turkų komercinės paskirties transporto priemonės, visų pirma sunkvežimiai ir autobusai, vis dar negali laisvai judėti po salą. Jeigu abi šalys lanksčiau pažvelgtų į šį klausimą, tai sutvirtintų ekonominį bendradarbiavimą. Taip pat remiantis turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmų pranešimu Komisijai, nepasiekta pažangos, susijusios su kitomis prekybos kliūtimis. Kipro turkų prekybininkai ir toliau pranešdavo apie sunkumus tiekiant prekes į prekybos centrus ir reklamuojant savo produktus bei paslaugas spaudoje vyriausybės kontroliuojamose srityse. Atrodo, kad kai kurie pirkėjai į pietus nuo žaliosios linijos vis dar jaučia psichologinę kliūtį įsigydami turkiškosios Kipro dalies produktus, jeigu ši jų kilmės vieta yra paženklinta, tai mažiau akivaizdu, kai produktai yra (per-) pakuoti ir tiksli jų kilmės vieta nenurodyta.[20] [21] Kalbant apie 2009 m. Kipro tarptautinę prekybos mugę, pranešama, kad Kipro turkai joje dalyvavo labai neaktyviai. Galiausiai, toliau vyksta plataus masto prekių kontrabanda per liniją (nors galbūt šiek tiek mažesniu mastu, kadangi sumažėjo kainų skirtumai). Neoficialiuose komentaruose ir žiniasklaidos pranešimuose[22] vis dar teigiama, kad kontrabanda įvežtų prekių vertė yra kelis kartus didesnė nei oficialiosios prekybos. Sprendžiant pagal Kipro Respublikos ir SBT muitinių konfiskuotas prekes, daugiausiai kontrabanda gabenamomis prekėmis išlieka cigaretės ir kitos tabako formos; tarp kitų kontrabanda gabenamų prekių yra komerciniai šviežios žuvies ir sraigių kiekiai. Prekių kontrabandos problema pabrėžiama, kad Kipro Respublikos Vyriausybė ir SBT administracija turi tęsti veiksmingą žaliosios linijos priežiūrą. Be to, taip pat turbūt labai padėtų, jeigu Suverenios bazės teritorijos administracija griežčiau stebėtų prekių, tiekiamų Pyla kaimo, esančio buferinėje zonoje (ŽLR 4 straipsnio 10 dalis), Kipro turkų gyventojams, pobūdį ir kiekį ir griežčiau kontroliuotų neoficialius „linijos kirtimo punktus“ Pergamos kaime arba netoli jo. 4.6. Prekybos palengvinimas Siekiant palengvinti prekybą tam tikrais produktais buvo imtasi toliau išvardytų priemonių. Bulvės Bulvėms netaikomas muito mokestis; kiekvienas sunkvežimis turi turėti nepriklausomų fitosanitarijos ekspertų išduotą Fitosanitarijos inspekcijos ataskaitą pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1480/2004 III priedą[23]. Siekdama palengvinti bulvių prekybą per liniją Komisija užtikrino, kad šie ekspertai nuolat dirbtų per du pagrindinius derliaus nuėmimo laikotarpius. Kadangi vis labiau prireikia jų paslaugų, Komisija paskyrė papildomus septynis nepriklausomus fitosanitarijos ekspertus, kurie padėtų vykdyti bulvių tikrinimą. Citrusiniai vaisiai 2008 m. spalio mėn. per liniją pergabenta pirmoji didelė citrusinių vaisių siunta. Po to pergabentos dar kelios siuntos ir yra galimybių, kad tokia prekyba ateityje augs. Medus ir žuvys Prekyba šviežia žuvimi prasidėjo 2008 m. birželio pabaigoje ir, nepaisant to, kad pradžioje iškilo keletas problemų, galiausiai tai davė gerų rezultatų. 2009 m. balandžio mėn. per liniją parduotos žuvies vertė buvo daugiau nei 82 000 EUR. Remdamiesi Komisijos sprendimu 2007/330/EB[24] Komisijos paskirti nepriklausomi valstybių narių ekspertai, toliau tikrino turkiškosios Kipro dalies žvejybos laivus. Ataskaitiniu laikotarpiu nebuvo galima pradėti prekiauti medumi dėl vartotojų ir sveikatos apsaugos priežasčių, kadangi medaus mėginių analizės rezultatai buvo nepatenkinami. Pomidorai ir svogūnai Nepriklausomi valstybių narių ekspertai atliko atsitiktinius patikrinimus vietoje, siekdami apytikriai apskaičiuoti bendrą derlių, remiant turkiškosios Kipro dalies Prekybos rūmų pastangas pagerinti atsekamumą ir priežiūrą. 5. Išvados Žaliosios linijos kontrolė oficialiuose linijos kirtimo punktuose yra patenkinama. Ir Kipro Respublika, ir Jungtinės Karalystės suverenios bazės teritorijos ataskaitiniu laikotarpiu sustiprino žaliosios linijos kontrolę. Tačiau neteisėtai liniją kertančių trečiųjų šalių piliečių skaičius tebekelia didelį susirūpinimą, nors bendras ataskaitiniu laikotarpiu sulaikytų neteisėtų imigrantų skaičius truputį sumažėjo, palyginti su praėjusių metų duomenimis. Komisijos vertinimu Kipro Respublikos ir Suverenios bazės teritorijos administracijos toliau vykdoma linijos atkarpų tarp linijos kirtimo punktų kontrolė būtų svarbus veiksnys sprendžiant neteisėtos migracijos problemą. Kipro Respublika ir toliau nenoriai imasi bet kokių priemonių, dėl kurių žalioji linija galėtų tapti panaši į išorės sieną. Palyginti su ankstesnio ataskaitinio laikotarpio duomenimis, vėl padidėjo per žaliąją liniją pervežamų prekių bendra vertė. Remiantis Kipro Respublikos valstybės institucijų teikiamomis ataskaitomis, bendra prekybos prekėmis, kurios pervežtos per liniją, vertė padidėjo daugiau nei trečdaliu ir buvo apie 6 111 030 EUR, palyginti su 4 473 408 EUR per ankstesnį ataskaitinį laikotarpį. Beveik 30 % vertės sudarė prekyba bulvėmis. Praėjusių metų ŽLR pakeitimai įgyvendinti sklandžiai. Tačiau nepastebėta, kad dėl to prekyba arba paslaugų, kurias teikia Kipro turkai kitapus linijos, kiekis būtų žymiai padidėjęs. Bendras prekybos per žaliąją liniją mastas tebėra ribotas, iš dalies dėl ribotos paties reglamento taikymo srities. Tačiau dėl prekybos per žaliąją liniją bendrai padidėjo turkiškosios Kipro dalies prekybos apimtis[25]. Įvyko teigiamų pokyčių, susijusių su prekių judėjimu. Tačiau kliūtys prekybai per žaliąją liniją išlieka. Kipro turkų komercinės paskirties transporto priemonės, visų pirma sunkvežimiai ir autobusai, negali laisvai judėti po salą. Be to, negalima kalbėti apie jokią pažangą, susijusią su kitomis kliūtimis prekybai. Galiausiai toliau vyksta plataus masto prekių kontrabanda per liniją. Komisija ėmėsi įvairių priemonių, kuriomis siekiama palengvinti prekybą per liniją, visų pirma prekybą bulvėmis, citrusiniais vaisiais ir žuvimi. Bendra išvada – Žaliosios linijos reglamentas ir toliau sudaro veiksmingą pagrindą asmenų ir prekių judėjimui į Kipro Respublikos vyriausybės kontroliuojamas sritis. Komisija ir toliau stebės šio reglamento įgyvendinimą. [1] OL L 161, 2004 4 30, p. 128. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 587/2008 (OL L 163, 2008 6 24, p. 1). [2] OL L 163, 2008 6 24, p. 1. 2008 m. birželio 16 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 587/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 866/2004. [3] Toliau – SBT. [4] Remiantis Kipro Respublikos pateikta statistika, iki 2007 m. lapkričio mėn. į šiaurinę Kipro dalį keliaujančių Kipro graikų transporto priemonių buvo vidutiniškai 50 000–60 000 per mėnesį, po to šis skaičius labai sumažėjo iki maždaug trečdalio (15 000–20 000 transporto priemonių) ir nuo tada, įskaitant šį ataskaitinį laikotarpį, liko toks nedidelis. Šis sumažėjimas daugiausia susijęs su tuo, kad nuo 2007 m. lapkričio mėn. į ataskaitoje pateikiamą statistiką neįtraukiamos transporto priemonės, kurios kerta liniją Pergamos ir Strovilia linijos kirtimo punktuose (abu punktai pavaldūs SBT administracijai). [5] Kipro Respublikos valdžios institucijos nerenka duomenų apie Kipro graikų grįžimą į vyriausybės kontroliuojamas sritis ir apie Kipro turkų grįžimą į šiaurinę Kipro dalį (žr. VII priedą). [6] Remiantis Kipro turkų bendruomenės turimais duomenimis, per ataskaitinį laikotarpį 645 091 Kipro graikas 200 892 transporto priemonėmis kirto liniją iš vyriausybės kontroliuojamų sričių į šiaurinę Kipro dalį ir 1 708 919 Kipro turkų 645 303 transporto priemonėmis kirto liniją iš šiaurinės Kipro dalies į vyriausybės kontroliuojamas sritis. [7] Žr. VI priedą. [8] Pirmiausia žr. praėjusių metų Žaliosios linijos ataskaitą (2008 m. rugpjūčio 27 d. Komisijos komunikatas, COM (2008) 529 galutinis), p. 4. [9] Procentas skaičiuojamas nuo 65 % dalies. [10] Žr. VI ir VIII priedus. [11] Tik 17 iš jų ties žaliosios linijos kirtimo punktais. [12] Iš viso linijai tarp linijos kirtimo punktų patruliuoti skirta ne mažiau kaip 129 žmogaus darbo valandos (praėjusiais metais – 110) per dieną patruliuojant 328 pareigūnams (praėjusiais metais – 241) (skaičius padidintas iš dalies dėl didesnių įsipareigojimų teikti ataskaitas). Be to, kitos policijos tarnybos vykdo specialias operacijas ir nuolatinius bei neplanuotus patruliavimus. [13] Per ataskaitinį laikotarpį liniją patruliavo du sraigtasparniai (praėjusiais metais – vienas), iš viso 100 valandų (praėjusiais metais – 90). [14] 2004 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1480/2004, OL L 272, 2004 8 20, p. 3. [15] Žr. I, II ir III priedus. [16] Tačiau išlaidų kredito kortelėmis statistikos duomenys rodo, jog Kipro turkai vyriausybės kontroliuojamų sričių prekybos centruose ir kitose parduotuvėse išleido kelis milijonus eurų (ir ši suma didėja), nors tai oficialiojoje žaliosios linijos statistikoje neatsispindi. [17] Žr. IV ir V priedus. [18] Bendrąjį pranešimą žr. http://www.ktto.net/interdependence/index.html . [19] Išsamią analizę žr. praėjusių metų žaliosios linijos ataskaitoje. [20] Išsamiau skaitykite Mete Hatay, Fiona Mullen, Julia Kalimeri, „Intra-island trade in Cyprus – Obstacles, oppositions and psychological barriers“, Prio Cyprus Centre , 2008. [21] Tai patvirtina ir nepriklausomi fitosanitarijos ekspertai. [22] Žr., pavyzdžiui, 2009 m. sausio 12–13 d. Kipro prekybos ir pramonės rūmų pirmininko pareiškimus Kipro žiniasklaidoje. [23] 2004 m. rugpjūčio 10 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1480/2004, OL L 272, 2004 8 20, p. 3. [24] 2007 m. gegužės 4 d. Komisijos sprendimas 2007/330/EB, OL L 123, 2007 5 12, p. 30. [25] Per penkerius metus, nuo tada, kai įsigaliojo ŽLR, prekybos dalis padidėjo nuo 2 % iki 10 %. Bendra metinė turkiškosios Kipro dalies eksporto vertė sudaro maždaug 50 mln. EUR.