PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTA TARYBOS POZICIJA (ES) Nr. 10/2012

siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą

Tarybos priimta 2012 m. spalio 4 d.

(10/2012/ES)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 100 straipsnio 2 dalį,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (2),

kadangi:

siekiant kovoti su didėjančia piratavimo grėsme, agentūra turėtų ir toliau atitinkamais atvejais kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir kitiems atitinkamiems organams, įskaitant operacijas, pavyzdžiui ES Jūros pajėgų operaciją Atalanta, perduoti išsamią informaciją apie laivų su valstybių narių vėliavomis, plaukiančių per zonas, kurios laikomos labai pavojingomis, padėtį. Be to, agentūra naudojasi priemonėmis, kurios galėtų būti naudingos, ypač kuriant BDIA. Todėl tikslinga, kad gavusi prašymą agentūra turėtų teikti duomenis apie atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir Sąjungos organams, pavyzdžiui Frontex ir Europolui, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti prevencines apsaugos nuo tyčinių neteisėtų veiksmų, kaip nurodyta atitinkamuose Sąjungos teisės aktuose, priemones, nedarant poveikio valstybių narių teisėms ir pareigoms, taip pat laikantis taikytinų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų, ypač susijusių su tomis duomenų prašančiomis įstaigomis. Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo (LRIT) duomenys turėtų būti teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą, taikant procedūras, kurias turės nustatyti administracinė valdyba;

siekdama užtikrinti, kad teisiškai privalomi Sąjungos teisės aktai jūrų saugumo ir taršos iš laivų prevencijos srityse būtų teisingai įgyvendinami praktikoje, agentūra turėtų padėti Komisijai vykdydama vizitus į valstybes nares. Šie vizitai į nacionalines administracijas turėtų sudaryti sąlygas agentūrai surinkti visą informaciją, būtiną siekiant pateikti išsamią ataskaitą Komisijai, kad ji atliktų tolesnį vertinimą. Šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis principų, nurodytų Europos Sąjungos sutarties 4 straipsnio 3 dalyje, ir taip, kad būtų kuo labiau sumažinta nacionalinėms jūrų administracijoms tenkanti našta. Be to, šie vizitai turėtų būti vykdomi laikantis nustatytos procedūros, įskaitant administracinės valdybos patvirtintą metodiką;

agentūra turėtų padėti Komisijai atlikdama pripažintų organizacijų patikrinimus, kaip tai numatyta 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (17) . Šie patikrinimai taip pat gali būti rengiami trečiosiose šalyse. Komisija ir agentūra turėtų užtikrinti, kad atitinkamos valstybės narės būtų tinkamai informuotos. Be to, agentūra turėtų vykdyti Komisijos jai pavestus jūrininkų rengimo ir atestavimo tikrinimus trečiosiose šalyse pagal 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (18) . Reglamente (EB) Nr. 1406/2008 neturėtų būti pateikta išsami informacija, susijusi su technine pagalba, kurią agentūra teikia Komisijai atliekant patikrinimus apsaugos jūroje srityje pagal 2008 m. balandžio 9 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 324/2008, nustatantį iš dalies pakeistą Komisijos patikrinimų laivybos apsaugos srityje tvarką (19) ;

Tuo metu, kai administracinė valdyba priima sprendimą dėl savo narių paskyrimo, ji turėtų galėti teikti Komisijai klausimus apie atrankos procedūrą. Be to, laikantis įprastos praktikos, administracinė valdyba turėtų turėti galimybę pasikviesti pokalbiui į trumpąjį sąrašą atrinktus kandidatus.

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1406/2002 pakeitimai

Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002 iš dalies keičiamas taip:

2 straipsnis

Įsigaliojimas

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

(1) OL C 107, 2011 4 6, p. 68.

(2) 2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento pozicija (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir per pirmąjį svarstymą 2012 m. spalio 4 d. priimta Tarybos pozicija. … m. … … d. Europos Parlamento pozicija.

(3) OL L 208, 2002 8 5, p. 1.

(4) OL L 129, 2004 4 29, p. 6.

(5) OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

(6) OL L 332, 2000 12 28, p. 1.

(7) OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

(8) OL L 314, 2007 12 1, p. 9.

(9) OL L 131, 2009 5 28, p. 57.

(10) Tarybos sprendimas 94/157/EB (OL L 73, 1994 3 16, p. 19).

(11) Tarybos sprendimas 77/585/EEB (OL L 240, 1977 9 19, p. 1).

(12) Tarybos sprendimas 1999/802/EB (OL L 322, 1999 12 14, p. 32).

(13) Tarybos sprendimas 84/358/EEB (OL L 188, 1984 7 16, p. 7).

(14) Tarybos sprendimas 98/249/EB (OL L 104, 1998 4 3, p. 1).

(15) Tarybos sprendimas 93/550/EEB (OL L 267, 1993 10 28, p. 20).

(16) Tarybos sprendimas 2010/655/ES (OL L 285, 2010 10 30, p. 1).

(17) OL L 131, 2009 5 28, p. 11.

(18) OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

(19) OL L 98, 2008 4 10, p. 5.

(20) OL L 8, 2001 1 12, p. 1.

(21) OL L 248, 2002 9 16, p. 1.

(22)

(23)

(24)

(25)

(26)

(27)

(28)

(29)

(30)

(31)

(32)

(33) OL L 8, 2001 1 12, p. 1.“;

(34) OL L 394, 2006 12 30, p. 1.“;

(35) Penkeri metai nuo šio reglamento įsigaliojimo dienos.“;

TARYBOS MOTYVŲ PAREIŠKIMAS

I. ĮVADAS

2010 m. spalio 28 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) […/…], kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1406/2002, įsteigiantis Europos jūrų saugumo agentūrą (1).

2011 m. kovo 31 d. Tarybai (Transportas, telekomunikacijos ir energetika) buvo pateikta pažangos ataskaita dėl pasiūlymo. Ministrams buvo pateikti du klausimai, kad Tarybos parengiamiesiems organams būtų suteiktos tam tikros gairės dėl pasiūlymo nagrinėjimo (2).

2011 m. birželio 16 d. Taryba (Transportas, telekomunikacijos ir energetika) priėmė bendrą požiūrį į pasiūlymą (3).

2011 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamentas balsavo dėl pozicijos per pirmąjį svarstymą (4).

Po balsavimo Europos Parlamente Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija vedė derybas, kad susitartų dėl pasiūlymo. Susitarimas buvo pasiektas 2012 m. balandžio 12 d.; 2012 m. balandžio 17 d. jį patvirtino Nuolatinių atstovų komitetas, o 2012 m. balandžio 24 d. – Europos Parlamento Transporto ir turizmo komitetas.

Atsižvelgdama į pirmiau nurodytą susitarimą ir teisininkams lingvistams peržiūrėjus tekstą, 2012 m. spalio 4 d. Taryba priėmė poziciją per pirmąjį svarstymą laikydamasi įprastos teisėkūros procedūros, nustatytos Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnyje.

Savo darbe Taryba deramai atsižvelgė į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (5). Regionų komitetas atsisakė pateikti nuomonę.

II. PER PIRMĄJĮ SVARSTYMĄ PRIIMTOS POZICIJOS ANALIZĖ

1. Bendroji informacija

Siūlomu reglamentu siekiama išplėsti Europos jūrų saugumo agentūros uždavinius atsižvelgiant į naujus poreikius ir permainas Sąjungos ir tarptautiniu lygiu, visų pirma į poreikius, atsirandančius priėmus vadinamąjį „trečiąjį saugios laivybos dokumentų rinkinį“. Juo taip pat siekiama patikslinti agentūros struktūrą visų pirma atsižvelgiant į 2007 m. užsakyto išorės vertinimo rezultatus.

Taryba pritaria Komisijai dėl pasiūlymo tikslo, t. y. pritaikyti Europos jūrų saugumo agentūros (EMSA) uždavinius ir valdymo struktūrą, atsižvelgiant į naujas aplinkybes, tačiau Tarybos pozicijoje pateikiama svarbių pirminio pasiūlymo pakeitimų. Visų pirma, Tarybos nuomone, Komisijos pasiūlyme nepakankamai atsižvelgta į poreikį, kad EMSA didžiausią dėmesį skirtų savo pagrindiniam rūpesčiui – saugiai laivybai. Taryba mano, kad ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių sąlygomis yra ypač svarbu, kad šie ištekliai nebūtų išskirstyti, siekiant vykdyti pernelyg daug naujų uždavinių; EMSA savo veikloje daugiausia dėmesio turėtų skirti toms sritims, kuriose agentūra jau turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Todėl Taryba pasirinko laikytis požiūrio, pagal kurį aiškiai išdėstomi agentūros tikslai. Be to, agentūros uždaviniai yra padalyti į pagrindinius uždavinius ir pagalbinius uždavinius. Pagalbinius uždavinius agentūra vykdytų tik atlikus išsamią ekonominio efektyvumo analizę.

Dėl tokio požiūrio per pirmąjį svarstymą priimtoje Tarybos pozicijoje gerokai pakeičiamas pirminis Komisijos pasiūlymas: pakeičiamos jo formuluotės ir išbraukiama keletas nuostatų.

2. Tarybos pozicija dėl Parlamento pakeitimų, susijusių su tam tikrais pagrindiniais klausimais

i) Agentūros tikslai

Parlamentas pasiūlė, kad agentūra teiktų valstybėms narėms ir Komisijai reikiamą aukštos kompetencijos techninę ir mokslinę pagalbą, siekdama padėti joms tinkamai taikyti Sąjungos teisės aktus, kad būtų užtikrinta aukšto, vienodo ir efektyvaus lygio sauga ir saugumas jūroje, naudojami jų turimi pagalbos pajėgumai, užkirstas kelias taršai iš laivų, įskaitant iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių, ir reaguojama į ją bei kuriama Europos jūrų transporto erdvė be kliūčių (29 pakeitimas). Šie tikslai yra svarbiausios agentūros užduotys ir jų turi būti siekiama pirmiausia (30 pakeitimas).

Taryba palankiai vertina Parlamento siūlomų agentūros tikslų aiškų apibūdinimą ir prioriteto suteikimą uždaviniams. Iš esmės abiem pakeitimais siekiama to paties, kaip ir Tarybos bendro požiūrio tekstu. Be to, Taryba supranta, kad tam tikrais atvejais būtų naudinga nustatyti, kad bendras agentūros veiklos tikslas yra palankesnių sąlygų Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimui sudarymas.

Tačiau Taryba nenori pritarti agentūros uždavinių išplėtimui, kad jie apimtų taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevenciją (žr. 2 punkto ii papunkčio c papunktį), todėl ta Parlamento pakeitimo dalis neįtraukta į Tarybos poziciją. Be to, Tarybai taip pat svarbu, kad būtų aiškiau nustatyti uždavinių prioritetai, todėl jos pozicijoje išskiriami pagrindiniai uždaviniai ir pagalbiniai uždaviniai.

ii) Agentūros uždaviniai

Parlamentas pasiūlė keletą naujų agentūros uždavinių; svarbiausieji susiję su jūrininkų rengimu, kova su neteisėta laivybos veikla bei piratavimu ir taršos iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių prevencija.

a) Jūrininkų rengimas

Pirminiame Komisijos pasiūlyme nebuvo numatyti konkretūs EMSA uždaviniai jūrininkų rengimo srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba nepadarė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Tačiau Parlamentas pasiūlė keletą pakeitimų, kuriais siekiama, kad agentūra būtų susijusi su jūrininku rengimu:

— agentūra turėtų padėti Komisijai rengti ir įgyvendinti politiką, kuria didinama Europos jūrininkų rengimo kokybė, taip pat propaguoti jūrininko profesiją (35 pakeitimas);

— agentūra turėtų dirbti kartu su valstybėmis narėmis, kad rinktų ir analizuotų duomenis apie jūrininkų kvalifikaciją ir užimtumą, kad būtų galima pasidalinti geriausios jūrininkų rengimo praktikos pavyzdžiais Europos lygiu (41 pakeitimas), koordinuotų mokymo įstaigų programas, kad būtų užtikrintas jų nuoseklumas (42 pakeitimas) ir padėtų sukurti jūrininkų rengimo įstaigų mainus, panašius į programos „Erasmus“(43 pakeitimas);

— turėtų būti įrašyta atitinkama konstatuojamoji dalis, nagrinėjanti pirmiau nurodytus uždavinius (20 pakeitimas).

Taryba gali sutikti su Parlamentu dėl to, kad EMSA galėtų atlikti tam tikrą vaidmenį su jūrininkų rengimu susijusiais klausimais, tačiau tai neturėtų būti jos pagrindinių uždavinių dalimi, išskyrus atvejus, kai tai susiję su statistika, ir ji turėtų visapusiškai pripažinti valstybių narių atsakomybę už profesinio mokymo turinį ir organizavimą (SESV 166 straipsnis). Tai Tarybos pozicijoje atspindėta taip:

— vienas iš pagrindinių uždavinių – agentūra turi sudaryti palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui renkant ir analizuojant duomenis apie jūrininkus, kurie teikiami ir naudojami pagal Direktyvą 2008/106/EB dėl minimalaus jūrininkų rengimo (6) (2 straipsnio 4 dalies e punktas);

— vienas iš pagalbinių uždavinių – agentūra turi atitinkamais atvejais padėti Komisijai ir valstybėms narėms sudarydama palankesnes sąlygas Sąjungoje savanoriškai keistis švietimo ir mokymo jūrų srityje geriausios praktikos pavyzdžiais ir teikdama informaciją apie Sąjungos mainų programas, susijusias su mokymu jūrų srityje, tuo pat metu visapusiškai laikydamasi SESV 166 straipsnio (2a straipsnio 3 dalies c punktas). Ši nuostata papildomai paaiškinama 31 konstatuojamojoje dalyje.

b) Piratavimas

Kaip ir jūrininkų rengimo atveju Komisija nebuvo numačiusi jokio EMSA vaidmens, susijusio su kova su piratavimu ar kitais neteisėtais veiksmais jūrų transporto srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba nepadarė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Tačiau Parlamento nuomone, kova su piratavimu ir neteisėta laivybos veikla turėtų būti vienu iš pagrindinių agentūros uždavinių. Šiuo tikslu Parlamentas padarė tris pakeitimus:

— kaupdama duomenis ir vykdydama jų stebėseną, agentūra turėtų taip pat rinkti esminę informaciją, pvz., apie piratavimą (21 pakeitimas);

— agentūra turėtų perduoti ES jūrų pajėgų operacijai „Atalanta“ išsamią informaciją apie laivų su ES vėliavomis, plaukiančių per tam tikras pavojingas zonas, padėtį (22 pakeitimas);

— agentūra turėtų remti Komisijos ir valstybių narių veiksmus kovoje su neteisėta laivybos veikla ir piratavimu (45 pakeitimas).

Taryba gerai žino apie didėjančią piratavimo ir kitų neteisėtų veiksmų jūrų transporto srityje grėsmę; agentūra iš tiesų turi tam tikrų duomenų, kurie galėtų būti naudingi šiuo atžvilgiu. Tarybos pozicijoje tai atspindėta, nustatant, kad vienas iš agentūros pagrindinių uždavinių yra teikti atitinkamus laivų padėties nustatymo ir Žemės stebėjimo duomenis kompetentingoms nacionalinėms institucijoms ir atitinkamoms Sąjungos įstaigoms, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos įgyvendinti apsaugos nuo piratavimo ir tyčinių neteisėtų veiksmų grėsmės priemones. Pažymėtina, kad tokie duomenys turėtų būti teikiami tik gavus prašymą ir nepažeidžiant nacionalinės ir Sąjungos teisės, laikantis taikytinų duomenų apsaugos taisyklių ir taikant administracines procedūras, kurias turi nustatyti agentūros administracinė valdyba arba tam tikrais atvejais pagal Direktyvą 2002/59/EB, įdiegiančią Bendrijos laivų eismo stebėsenos ir informacijos sistemą (7), įsteigta Aukšto lygio valdymo grupė (2 straipsnio 4 dalies b punktas). Laivų tolimojo identifikavimo ir sekimo duomenys taip pat bus teikiami tik gavus atitinkamos vėliavos valstybės sutikimą (2 straipsnio 4 dalies b punkto paskutinis sakinys). Tarybos manymu, ypač svarbu vartoti terminą „tyčiniai neteisėti veiksmai“: jis yra plačiai vartojamas ir apibrėžtas Sąjungos ir tarptautinėje teisėje. Be to, Tarybos pozicijoje daroma konkreti nuoroda į duomenų apsaugą ir todėl padaroma kai kurių 4 straipsnio pakeitimų dėl saugaus konfidencialios informacijos tvarkymo ir apdorojimo, apie kuriuos nei Komisija, nei Parlamentas neužsiminė.

Galiausiai, 32 konstatuojamojoje dalyje išsamiau paaiškinamos pirmiau nurodytos nuostatos.

c) Tarša iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių

Komisijos pirminiame pasiūlyme EMSA suteikiamas ribotas vaidmuo jūroje esančių judriųjų dujų ir naftos įrenginių saugos tyrimo srityje. Savo bendrame požiūryje Taryba tai nustatė kaip pagalbinį uždavinį, kuris apima pagalbą Komisijai nagrinėjant Tarptautinės jūrų organizacijos (TJO) reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai. Taryba apibrėžė, kad EMSA neturėtų vykdyti tikrinimo veiklos ar bet kurios kitos veiklos, kuri yra konkrečiai susijusi su mineralinių išteklių tyrinėjimu arba eksploatavimu.

Parlamentas, kita vertus, priėmė daug pakeitimų, susijusių su taršos prevencija. Visų pirma jis pasiūlė:

— išbraukti žodžius „iš laivų“ pasiūlymo nuorodose į taršos prevenciją (29, 30, 71 ir 73 pakeitimai);

— išbraukti žodį „judriųjų“ nuorodose į jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių saugos tyrimą (14 ir 33 pakeitimai);

— nurodyti agentūros patirties vertingumą siekiant parengti gaires dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos licencijų išdavimo (24 pakeitimas);

— nustatyti EMSA tikslą – užkirsti kelią jūrų taršai, įskaitant iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių, ir reaguoti į ją (29 pakeitimas);

— nustatyti, kad EMSA teiktų pagalbą, susijusią su licencijų dėl naftos ir dujų žvalgybos bei gavybos išdavimu (37 pakeitimas);

— nustatyti, kad agentūra padėtų valstybėms narėms vykdant su jūros įrenginiais (pakrantėse ar atviroje jūroje) susijusius avarijų, įskaitant dujų ir naftos įrenginių avarijas, tyrimus (47 pakeitimas);

— nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių klausimu vertinant valstybių narių procedūras, susijusias su avarijų padarinių šalinimo planais ir avarine parengtimi (49 pakeitimas);

— nustatyti, kad EMSA sudarytų palankesnes sąlygas bendradarbiavimui užtikrinant nepriklausomą trečios šalies atliekamą jūrų sektoriaus aspektų, susijusių su sauga, prevencija, aplinkosauga ir planais nenumatytiems atvejams, priežiūrą (50 pakeitimas).

Kaip siūlo Komisija, Taryba mano, kad yra įgyvendinama ir tikslinga EMSA nustatyti tam tikrą vaidmenį reagavimo į jūrų taršą iš jūroje esančių įrenginių srityje. Agentūra turi reagavimo pajėgumų atlikti valymo operacijas išsiliejus naftai, nepriklausomai nuo to, ar taršos šaltinis yra laivas ar jūroje esantis įrenginys. Be to, ji taip pat turi reikiamos kompetencijos taršos kitomis pavojingomis ir kenksmingomis medžiagomis srityje, kad padėtų nuo tokios taršos nukentėjusioms valstybėms. Tačiau, Tarybos nuomone, agentūrai suteikti didesnį vaidmenį taršos iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių yra per anksti. Kaip nurodyta pirmiau, EMSA daugiausiai dėmesio turėtų skirti sritims, kuriose agentūra turi sukauptos ir pripažintos kompetencijos bei priemonių. Todėl į Tarybos poziciją neįtraukti Parlamento pakeitimai šiuo klausimu.

Vis dėlto kai kurie Parlamentui susirūpinimą keliantys klausimai nagrinėjami Tarybos pozicijoje. Visų pirma Taryba pateikia naują, platesnę jūrų taršos sampratą: apimama ne tik nafta, bet ir kitos pavojingos ir kenksmingos medžiagos (3 konstatuojamoji dalis). Agentūros pagrindiniai uždaviniai apims naudojimąsi Europos palydovinės naftos išsiliejimo priežiūros tarnyba (CleanSeaNet) stebint jūros taršos nafta iš dujų ir naftos įrenginių mastą ir poveikį aplinkai (2 straipsnio 4 dalies g punktas ir 22 konstatuojamoji dalis); tai taip pat atitinka Parlamento 15 ir 48 pakeitimus. Agentūra galėtų tam tikrais atvejais padėti Komisijai nagrinėjant TJO reikalavimus ir renkant pagrindinę informaciją apie potencialias grėsmes jūrų transportui ir jūrų aplinkai (kaip pagalbinis uždavinys) (2a straipsnio 2 dalies e punktas).

Galiausiai, rengiant pažangos ataskaitą, Komisijos prašoma išnagrinėti galimą agentūros indėlį įgyvendinant būsimą teisėkūros procedūra priimamą aktą dėl jūroje vykdomos naftos ir dujų paieškos, žvalgymo ir gavybos saugos taršos iš jūroje esančių dujų ir naftos įrenginių prevencijos atžvilgiu, atsižvelgiant į agentūros sukauptą ir pripažintą kompetenciją bei priemones (44 konstatuojamoji dalis).

d) Kiti nauji agentūrai pavesti uždaviniai

Taryba atsižvelgė į Parlamento 38 pakeitimą, kurį nežymiai pataisė: nustatė agentūrai uždavinį valstybės narės prašymu suteikti atitinkamą informaciją, surinktą EMSA atliekamų pripažintų organizacijų patikrinimų metu, kad padėtų stebėti pripažintas organizacijas, kurios valstybių narių vardu atlieka sertifikavimo užduotis pagal Direktyvos 2009/15/EB dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų ir atitinkamos jūrų administracijų veiklos bendrųjų taisyklių ir standartų (8) 9 straipsnį, nedarant poveikio vėliavos valstybės teisėms ir pareigoms (2 straipsnio 3 dalies c punktas). Tarybos manymu, toks agentūros keitimasis informacija galėtų būti vertingas prašančiajai valstybei narei.

Parlamentas pateikė keletą pakeitimų dėl Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimo ir glaudžiai susijusių klausimų, pavyzdžiui, „e. jūrų sistemos“ ir projekto „Mėlynoji juosta“ (12, 16, 17, 19, 27, 29 ir 33 pakeitimai).

Parlamentas pasiūlė, kad agentūra padėtų Komisijai rengti ir įgyvendinti projektą „Mėlynoji juosta“ (16, 17 ir 33 pakeitimai). Taryba jau buvo įtraukusi panašią nuostatą į savo bendrą požiūrį, tačiau tai turėtų būti pagalbinis uždavinys. Tad „Mėlynosios juostos“ koncepcija įtraukta tarp pagalbinių uždavinių 2a straipsnio 3 dalies a punkte, kaip politika ir projektas, kuriuo remiamas Europos jūrų transporto erdvės be kliūčių sukūrimas.

Be to, kad Europos jūrų transporto erdvė be kliūčių yra įtraukta į agentūros tikslus (1 straipsnio 3 dalis), ji taip pat minima Tarybos pozicijos 2a straipsnio 3 dalies a punkte ir 15, 17, 28 bei 45 konstatuojamosiose dalyse. Tarybos nuomone, viena iš ypač svarbių šios erdvės be kliūčių sukūrimo priemonių yra Direktyva 2010/65/ES dėl pranešimo formalumų, taikomų į valstybių narių uostus įplaukiantiems ir (arba) iš jų išplaukiantiems laivams (9), todėl vykdydama vieną iš pagrindinių uždavinių agentūra sudarys palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos tarpusavio bendradarbiavimui sudarydama palankesnes sąlygas elektroniniu būdu perduoti duomenis per SafeSeaNet ir padėdama kurti vieno langelio sistemą (2 straipsnio 4 dalies i punktas). Ji taip pat rems valstybes nares įgyvendinant tą direktyvą (15 konstatuojamoji dalis).

Skirtingai nuo Komisijos pasiūlymo ir Tarybos bendro požiūrio, Parlamentas pasiūlė nustatyti, kad agentūra nevykdytų uždavinių, susijusių su vidaus vandens keliais. Tačiau Taryba laikosi nuomonės, kad būtų naudinga agentūrai nustatyti ribotus, gerai apibrėžtus pagalbinius uždavinius teikiant susijusią informaciją apie vidaus vandenų laivų klasifikacines bendroves (2a straipsnio 2 dalies f punktas ir 25 konstatuojamoji dalis) ir nagrinėjant galimybę dalytis informacija tarp Upių laivybos informacijos paslaugų sistemos ir jūrų transporto informacinių sistemų (2a straipsnio 3 dalies b punktas ir 26 konstatuojamoji dalis). Todėl į Tarybos poziciją neįtraukta ši Parlamento 33 pakeitimo dalis.

iii) Agentūros valdymo struktūra

Vienas iš pagrindinių Komisijos pasiūlymo, kuriuo iš dalies keičiamas EMSA reglamentas, tikslų yra patikslinti agentūros valdymo struktūrą.

Taryba iš esmės remia Komisijos pasiūlymo tikslą, visų pirma patikslinti valdymo struktūrą pagal 2008 m. birželio mėn. atlikto išorės vertinimo rezultatus ir rekomendacijas. Tačiau Taryba negali pritarti visiems Komisijos pasiūlymo aspektams šiuo klausimu. Be to, Parlamentas padarė daug pakeitimų.

Pagrindiniai institucijų nuomonių skirtumai susiję su sprendimų priėmimo procedūra dėl vizitų į valstybes nares ir patikrinimų trečiosiose šalyse, nuostatų dėl lyčių pusiausvyros, tam tikrų nuostatų, susijusių su administracinės valdybos nariais (dėl interesų konflikto ir kadencijos trukmės) ir vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūra bei kadencijos trukme.

a) Vizitai ir patikrinimai

Komisija pasiūlė, kad tikrinimų politika turėtų būti nustatyta įgyvendinimo aktu, o ne administracinės valdybos sprendimu, kaip yra dabar. Šiuo klausimu Parlamentas pateikė pakeitimų, kuriais siekiama, kad dėl tikrinimų politikos sprendimai būtų priimami deleguotaisiais aktais (25, 26, 55, 81, 82 ir 83 pakeitimai).

Tarybos nuomone, nei vienas iš šių variantų nėra tinkamas. Dabartinė sistema veikia gerai, o administracinė valdyba yra organas, geriausiai tinkantis priimti sprendimus dėl vizitų metodikos. Nepaisant to, Taryba pateikė papildomą apsaugos priemonę tam atvejui, jei Komisija nesutiktų su administracinės valdybos nustatyta metodika. Tokiu atveju valdyba turi iš naujo ją išnagrinėti ir po antrojo svarstymo ją patvirtinti, galbūt su pakeitimais, dviejų trečdalių balsų dauguma, įskaitant Komisijos atstovus, arba valstybių narių atstovams balsuojant vieningai (3 straipsnis kartu su 10 straipsnio 2 dalies g punktu ir 39 konstatuojamoji dalis).

Kalbant apie kitus Parlamento pasiūlytus pakeitimus šiuo atžvilgiu, Taryba nemano, kad tikslinga įtraukti agentūrą į poveikio aplinkai vertinimo peržiūros procesą ir kad ji vykdytų tikrinimus valstybėse narėse Komisijos prašymu (54 pakeitimas). Kalbant apie 56 pakeitimą, Taryba sutinka, kad taikomų priemonių ekonominis efektyvumas yra svarbus bendrų išvadų dėl vizitų ar patikrinimų ciklo aspektas, tačiau nemano, kad yra būtina įtraukti taisykles, pagal kurias ataskaitos apie vizitus būtų viešinamos, nes taisyklės dėl visuomenės informavimo yra kitoje reglamento dalyje (žr. dabartinio reglamento 4 straipsnio 2 dalį).

b) Lyčių pusiausvyra

Komisijos pasiūlyme nebuvo konkrečių nuostatų, susijusių su lyčių pusiausvyra. Savo bendrame požiūryje Taryba, nurodydama vykdomąjį direktorių, rūpestingai vartojo lyčių požiūriu neutralią kalbą (kaip yra dabar galiojančiame reglamente). Tačiau Parlamentas pateikė kelis pakeitimus, kuriais siekiama užtikrinti subalansuotą lyčių atstovavimą administracinėje valdyboje ir renkant pirmininką, pirmininko pavaduotoją bei trečiųjų šalių atstovus (8, 88 ir 90 pakeitimai).

Taryba, žinoma, pritaria lyčių pusiausvyros principui. Tačiau praktiškai gali būti sudėtinga užtikrinti visišką lyčių pusiausvyrą administracinėje valdyboje, visų pirma mažesnėse jūrų administracijose. Kalbant apie trečiųjų šalių atstovus, Sąjunga negali nustatyti tokių atstovų skyrimo taisyklių.

Tačiau Taryba į 11 straipsnio 1 dalį įtraukė nuostatą, kuria siekiama, kad valstybės narės ir Komisija stengtųsi, kad administracinėje valdyboje būtų vyrų ir moterų narių pusiausvyra. Be to, 9 konstatuojamojoje dalyje yra rekomendacija, kad skiriant administracinės valdybos narius, renkant jos pirmininką ir pirmininko pavaduotoją, taip pat skiriant agentūros departamentų vadovus, derėtų visapusiškai atsižvelgti į subalansuoto lyčių atstovavimo užtikrinimo svarbą.

c) Su administracinės valdybos nariais susijusios nuostatos

Komisija nepasiūlė jokių konkrečių taisyklių dėl galimų administracinės valdybos narių interesų konfliktų ir jokių pakeitimų dėl jų dabartinės kadencijos (penkeri metai, atnaujinama vieną kartą). Savo bendrame požiūryje Taryba nepasiūlė jokių Komisijos pasiūlymo pakeitimų šiuo atžvilgiu.

Parlamentas pasiūlė įtraukti konkrečią nuostatą dėl interesų konflikto, pagal kurią valdybos nariai būtų įpareigoti pasirašyti rašytinį pareiškimą, kuriame būtų nurodyti bet kokie tiesioginiai ar netiesioginiai interesai, kurie galėtų būti laikomi turinčiais įtakos tų narių nepriklausomumui. Jie taip pat turėtų susilaikyti nuo balsavimo šiais klausimais (62 pakeitimas). Parlamentas taip pat pasiūlė sutrumpinti vieną kartą atnaujinamą kadenciją iki ketverių metų (63 pakeitimas).

Dabartiniame reglamente jau yra nuostata dėl tų valdybos narių, kurie skiriami iš suinteresuotų sektorių dėl savo kaip profesionalų sugebėjimų, interesų konflikto (13 straipsnio 4 dalis). Todėl Taryba mano, kad tinkamiau ir paprasčiau yra iš dalies pakeisti šią nuostatą, kad ji būtų taikoma visiems valdybos nariams.

Kalbant apie valdybos narių kadenciją, Tarybos per pirmąjį svarstymą priimta pozicija kadencija sutrumpinama iki ketverių metų, tačiau nustatoma, kad ją galima pratęsti daugiau nei vieną kartą, siekiant atsižvelgti į bet kokius sunkumus, su kuriais gali susidurti tam tikros jūrų administracijos ieškodamos tinkamų kandidatų (11 straipsnio 3 dalis).

d) Vykdomojo direktoriaus skyrimo procedūra

Šiuo metu vykdomąjį direktorių skiria administracinė valdyba, o Komisija turi teisę siūlyti kandidatus.

Komisija pasiūlė nustatyti, kad ji turėtų išimtinę teisę siūlyti kandidatus. Vykdomasis direktorius būtų skiriamas penkerių metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta ne ilgesniam nei trejų metų laikotarpiui. Be to, prieš skyrimą atrinktas kandidatas gali būti pakviestas pasisakyti Europos Parlamento kompetentingame komitete ir atsakyti į komiteto narių klausimus.

Savo bendrame požiūryje Taryba pritarė pasiūlytai kadencijos trukmei (penkeri + treji metai). Tačiau Taryba mano, kad kadencija turėtų būti pratęsiama tik vieną kartą. Be to, Taryba nesutiko su Komisija dėl to, kad prieš skiriant atrinktą kandidatą, procese dalyvautų Parlamento komitetas. Galiausiai, Taryba galėtų pritarti išimtinei Komisijos teisei siūlyti kandidatus, tačiau nustatė keletą apsaugos priemonių, kad būtų užtikrinta atvira, sąžininga ir skaidri atrankos procedūra. Šios priemonės yra įpareigoti Komisiją pasiūlyti bent tris kandidatus (16 straipsnio 1 dalis) ir vieną iš valdybos narių paskirti stebėtoju, kuris stebėtų Komisijos atrankos procedūrą (10 straipsnio 2 dalies m punktas). 42 konstatuojamoje dalyje pateikta tolesnė informacija dėl šių nuostatų aiškinimo, bet kita ko, nuoroda į asmens duomenų apsaugą.

Parlamentas iš dalies pakeitė Komisijos pasiūlymą: pailgino galimą kadencijos pratęsimo laikotarpį iki penkerių metų (72 pakeitimas). Be to, jis pasiūlė, kad Parlamento komitetas labiau dalyvautų atrankos procedūroje – pateiktų nuomonę apie atrinktą kandidatą, į kurią turėtų būti atsižvelgta prieš skyrimą (71 pakeitimas) ir pakartotinį skyrimą (72 pakeitimas).

Per pirmąjį svarstymą Tarybos priimtoje pozicijoje nustatytas galimas kadencijos pratęsimo laikotarpis yra ne daugiau kaip ketveri metai. Joje taip pat Parlamentui suteikiama teisė pakviesti atrinktą kandidatą pasikeisti nuomonėmis. Tačiau Taryba nemano, kad Parlamento ar Tarybos dalyvavimas atrankos procedūroje yra tikslingas; tai turėtų būti Komisijos ir agentūros valdybos narių prerogatyva.

3. Kiti Europos Parlamento priimti pakeitimai

Tarybos pozicija dėl kitų pirmiau neminėtų Parlamento padarytų pakeitimų išdėstyta toliau.

— Nuoroda į naftos tanklaivių „Erika“ ir „Prestige“ avarijas (1 ir 2 pakeitimai): Tarybos pozicijoje, 1 ir 2 konstatuojamosiose dalyse, pateikiama šiek tiek performuluota šių pakeitimų redakcija.

— Pakeitimų, susijusių su agentūros kompetencijos sritimis, paminėjimas rekomendacijose dėl išorės vertinimo (3 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 4 konstatuojamojoje dalyje.

— Nuoroda į tai, kad pagrindinį dėmesį reikia skirti prioritetiniams uždaviniams, į Sąjungos biudžeto suvaržymus ir į tai, kad reikia vengti dubliavimosi, siekiant pagrįsti agentūros naujus uždavinius (4 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 konstatuojamojoje dalyje.

— Agentūros darbuotojų perskirstymas turėtų būti koordinuojamas su valstybių narių agentūromis (5 pakeitimas), o agentūros naujiems uždaviniams atlikti reikia daugiau išteklių (7 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šių dviejų pakeitimų nėra.

— Tam tikri uždaviniai gali būti daug efektyviau vykdomi Europos lygiu (6 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 7 konstatuojamojoje dalyje.

— Agentūra turėtų propaguoti Sąjungos jūrų saugumo politiką, bendradarbiaudama su trečiosiomis šalimis mokslo ir technikos srityse (9 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 12 konstatuojamojoje dalyje.

— Agentūra turėtų pasitelkti papildomas, ekonomiškai veiksmingas priemones, kuriomis siekiama sustiprinti reagavimą į jūrų taršą, be kita ko, į bet kokią taršą iš jūroje esančių naftos ir dujų įrenginių (10 pakeitimas): šio pakeitimo esmė atspindėta 21 konstatuojamojoje dalyje.

— Agentūros uždaviniai turėtų būti aiškiai bei tiksliai apibrėžti ir turėtų būti vengiama dubliavimosi (11 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 6 konstatuojamąją dalį.

— Nuoroda į vykdymo užtikrinimo ir sankcijų pagal Direktyvą 2005/35/EB dėl taršos iš laivų ir sankcijų už pažeidimus įvedimo (10) veiksmingumą (13 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 19 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos pateikti informacijos apie tos direktyvos vykdymo užtikrinimo veiksmingumą ir nuoseklumą.

— Siekiant prisidėti prie bendros Europos jūrų erdvės kūrimo, turėtų būti kuriamos valdžios institucijų, įskaitant pakrančių apsaugos tarnybas, sinergijos (18 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, 30 konstatuojamojoje dalyje, prašoma Komisijos parengti pakrantės apsaugos tarnybų veiklos koordinavimo ir jų bendradarbiavimo stiprinimo galimybių studiją, laikantis griežtų sąlygų.

— Agentūra ir Paryžiaus susitarimo memorandumo dėl uosto valstybės kontrolės organizacija turėtų glaudžiai bendradarbiauti (23 pakeitimas): Tarybos pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą, be kita ko, dėl glaudaus bendradarbiavimo siekiant maksimaliai padidinti efektyvumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis).

— Nuoroda į finansinį reglamentą (28 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 46 konstatuojamojoje dalyje.

— Techninės pagalbos, susijusios su uostų apsauga, teikimas Komisijai (31 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

— Pagalba Komisijai atnaujinant ir rengiant nuostatas, būtinas siekiant dalyvauti tam tikrų tarptautinių ir regioninių organizacijų darbe (32 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tarybos nuomone, agentūros vaidmuo sudarant palankesnes sąlygas valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimui šioje srityje turėtų apsiriboti technine pagalba (2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 34 bei 35 konstatuojamosios dalys).

— Keitimasis informacija su Komisija apie atitinkamą kitų sričių politiką atsižvelgiant į agentūros kompetencijos sritis ir patirtį (34 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra. Tačiau praktiškai šis pakeitimas atspindėtas 2 straipsnio 2 dalies d punkte, bet apibūdintas tiksliau.

— Mokslinių tyrimų projektų analizė (36 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo esmė įtraukta į 2 straipsnio 2 dalies c punktą.

— Pagalba Komisijai vykdant tam tikrus uždavinius, minimus Reglamente (EB) Nr. 391/2009 dėl laivų patikrinimo ir apžiūros organizacijų bendrųjų taisyklių ir standartų (11) (39 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

— Remti reagavimo į taršą veiksmus suteikiant tinkamų techninių išteklių (40 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją, tačiau pateikta tikslesnė formuluotė (2 straipsnio 3 dalies d punktas).

— Techninės patirties laivų statybos srityje arba kitoje atitinkamoje veikloje, susijusioje su jūrų transportu, perteikimas siekiant plėtoti ekologinių technologijų naudojimą ir užtikrinti aukštą saugumo lygį (44 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 24 konstatuojamojoje dalyje minimas labiau aplinką tausojantis jūrų transportas apskritai.

— Makroregioninės Sąjungos politikos vystymas ir įgyvendinimas (46 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra.

— Teikiant statistinius duomenis, informaciją ir duomenis, sudaryti sąlygas Komisijai ir valstybėms narėms įvertinti taikomų priemonių ekonominį efektyvumą (51 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas pateiktas 2 straipsnio 4 dalies d punkte.

— Metinė incidentų jūroje apžvalga (91 pakeitimas): šio pakeitimo esmė įtraukta į Tarybos poziciją (2 straipsnio 4 dalies c punktas dėl jūrų laivų avarijų ir incidentų tyrimo).

— Jei ir kai taikytina, techninė pagalba Europos kaimynystės politikos šalims partnerėms (53 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau 2 straipsnio 5 dalies formuluotė yra labai panaši į tai, ką pasiūlė Parlamentas.

— Tolesnės sąlygos regioninių centrų įkūrimui (57 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šis pakeitimas su nedideliais jo pataisymais pateiktas 5 straipsnio 3 dalyje.

— Keli pakeitimai, kuriais biudžeto procedūros pritaikomos prie atitinkamų teisės aktų pakeitimų (58, 60 ir 68 pakeitimų pirma dalis; 70, 74, 75 ir 76 pakeitimai): Tarybos pozicijoje yra visi šie pakeitimai.

— Parlamento nuomonės paisymas agentūros valdybai priimant daugiametę strategiją (59 pakeitimas), konsultavimasis su kompetentingu Parlamento komitetu, kai vykdomasis direktorius rengia daugiametę strategiją (66 pakeitimas) ir daugiametį personalo politikos planą (67 pakeitimas), ir pasikeitimas nuomonėmis su kompetentingu Parlamento komitetu apie metinę darbo programą (68 pakeitimo antra dalis): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra, tačiau konkrečiai nurodoma, kad reikia atsižvelgti į Komisijos raštu pateiktą nuomonę (10 straipsnio 2 dalies ca punktas) ar konsultuotis su Komisija dėl tų dokumentų (15 straipsnio 2 dalies a ir aa punktai). Be to, vykdomasis direktorius turi teikti ataskaitas Parlamentui ir Tarybai, visų pirma apie padėtį, susijusią su daugiametės strategijos ir metinės darbo programos rengimu (15 straipsnio 3 dalis).

— Kompetencijos ir patirties, kurią turi turėti valdybos nariai, nurodymas (61 pakeitimas): Tarybos pozicijoje šio pakeitimo nėra, tačiau yra supaprastintas tekstas, kuriame daroma bendra nuoroda į kompetenciją ir patirtį 1 straipsnyje minimose srityse, t. y. agentūros tikslai.

— Nuostatos dėl Komisijos balsų dalies administracinėje valdyboje (64 ir 65 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šių pakeitimų nėra.

— Aspektai, kurie turi būti įtraukti į agentūros išorės vertinimą (77 ir 78 pakeitimai): Tarybos pozicijoje šie pakeitimai su nedideliais jų pataisymais pateikti 22 straipsnyje.

— Nacionalinės pakrančių apsaugos koordinavimo sistemos galimybių studija (79 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra, tačiau 30 konstatuojamojoje dalyje tokia galimybių studija yra nurodyta.

— Pažangos ataskaita apie veiksmingumo padidėjimą, kurio pasiekta geriau integruojant EMSA ir Paryžiaus susitarimo memorandumo veiklą, ir apie valstybių narių veiksmingumą užtikrinant Direktyvos 2005/35/EB vykdymą (80 pakeitimas): Tarybos pozicijoje, dėstomojoje dalyje, šio pakeitimo nėra. Tačiau, kaip nurodyta pirmiau, pozicijoje yra keletas nuorodų į Paryžiaus susitarimo memorandumą (33 ir 38 konstatuojamosios dalys, 2 straipsnio 4 dalies h punktas ir 2 straipsnio 5 dalis), o 19 konstatuojamojoje dalyje minima Komisijos ataskaita apie Direktyvos 2005/35/EB vykdymo užtikrinimą.

III. IŠVADA

Rengdama poziciją po pirmojo svarstymo, Taryba visapusiškai atsižvelgė į Komisijos pasiūlymą ir Europos Parlamento poziciją po pirmojo svarstymo. Taryba atkreipia dėmesį į tai, kad nemažai Europos Parlamento pasiūlytų pakeitimų jau visiškai, iš dalies arba iš esmės įtraukti į jos poziciją po pirmojo svarstymo.

(1) Dok. 15717/10.

(2) Dok. 7644/11.

(3) Dok. 11769/11.

(4) Dok. T7-0581/2011.

(5) OL C 107, 2011 4 6, p. 68.

(6) OL L 323, 2008 12 3, p. 33.

(7) OL L 208, 2002 8 5, p. 10.

(8) OL L 131, 2009 5 28, p. 47.

(9) OL L 283, 2010 10 29, p. 1.

(10) OL L 255, 2005 9 30, p. 11.

(11) OL L 131, 2009 5 28, p. 11.