EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 07 18 COM(2016) 486 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS ES BIUDŽETO APSAUGA IKI 2015 M. PABAIGOS



Turinys 1.SANTRAUKA IR IŠVADOS 2.PROCESAI 2.1.Prevenciniai mechanizmai 2.2.Taisomieji mechanizmai 2.3.Valdymo ir kontrolės sistemų ekonominis efektyvumas 2.4.ES lėšų viešoji vidaus kontrolė ir valdymas 3.FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS 2015 M. PABAIGOJE 3.1.Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas 2015 m. 3.2.Bendra iki 2015 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų suma 3.3.Finansinių pataisų poveikis 4.ŽEMĖS ŪKIS IR KAIMO PLĖTRA 4.1.Prevenciniai veiksmai 4.2.Taisomieji veiksmai 4.3.Nustatyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai ir priemonės, kurių imtasi 4.4.Bendri duomenys 4.5.Valstybių narių pataisos 5.SANGLAUDOS POLITIKA 5.1.Prevenciniai veiksmai

5.2.Taisomieji veiksmai 5.3.Nustatyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai ir priemonės, kurių imtasi 5.4.Bendri duomenys 5.5.Valstybių narių pataisos 6.TIESIOGINIS IR NETIESIOGINIS VALDYMAS PRIEDAI. IŠSAMŪS DUOMENYS 1.2015 m. finansinės pataisos, palyginti su gautomis ES išmokomis; pasiskirstymas pagal valstybes nares 2.Fiksuoto dydžio pataisų pasiskirstymas 2015 m. 3.2015 m. finansinių pataisų prie šaltinio pasiskirstymas 4.2015 m. grynųjų finansinių pataisų pasiskirstymas 5.2015 m. valstybių narių iš galutinių paramos gavėjų susigrąžintos žemės ūkio išmokos 6.2015 m. iki išmokų paramos gavėjams sumokėjimo valstybių narių taikytos pataisos(papildant Komisijos ataskaitas) 7.Su sanglaudos politikos 2007–2013 m. laikotarpiu susijusių iki 2015 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, apie kurias pranešė valstybės narės, bendros sumos 1.SANTRAUKA IR IŠVADOS Šiame komunikate apibūdinamas prevencinių ir taisomųjų mechanizmų, numatytų Europos Sąjungos (ES) teisės aktuose, veikimas ir veiksmai, kurių ėmėsi Komisijos tarnybos, siekdamos apsaugoti ES biudžetą nuo neteisėtų ir netvarkingų išlaidų. Jame taip pat pateikiami tiksliausi jų taikymo rezultatų įverčiai ir nurodoma, kaip šioje veikloje dalyvauja ir kokį poveikį junta valstybės narės. Juo papildoma informacija, pateikta 2015 m. Finansinės ataskaitos aptarime ir analizėje, 2015 m. metinėje ES biudžeto valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje ir susijusiose atitinkamų generalinių direktoratų metinių veiklos ataskaitų dalyse. Apie 80 proc. ES biudžeto įvykdo valstybės narės, kurios turi laikytis bendrai sutartų biudžeto vykdymo taisyklių. Valstybės narės yra Komisijos partnerės užtikrinant atitiktį ES teisės aktams ir ES biudžeto apsaugą. Komisija saugo ES biudžetą, t. y. ES išlaidas, nuo nepagrįstų arba netvarkingų išlaidų, taikydama du pagrindinius mechanizmus: (1)prevencinius mechanizmus (pvz., ex ante patikras, mokėjimų nutraukimą ir sustabdymą) ir (2)taisomuosius mechanizmus (visų pirma valstybėms narėms taikydama finansines pataisas ir susigrąžindama lėšas iš ES išmokų gavėjų): tuo atveju, kai prevenciniai mechanizmai nėra veiksmingi, Komisija, vykdydama priežiūros funkciją, kaip kraštutinę priemonę turi taikyti taisomuosius mechanizmus.

Pagrindinis finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo tikslas – užtikrinti, kad iš ES biudžeto būtų finansuojamos tik teisinę sistemą atitinkančios išlaidos. Pagal pasidalijamojo valdymo principą nustatyti ir iš paramos gavėjų susigrąžinti nepagrįstai išmokėtas sumas pirmiausia privalo valstybės narės. Siekiant užtikrinti kontrolės sistemų ekonominį efektyvumą, viena pagrindinių būsimų Komisijos tarnybų darbo krypčių per dabartinę kolegijos kadenciją ir toliau bus racionalizuoti ir supaprastinti kontrolę ir paskirstyti išteklius kontrolės priemonėms, kurios vertinamos kaip tinkamiausios su teisėtumu ir tvarkingumu susijusiai rizikai valdyti pagal reglamentavimo sistemą. Taikant pasidalijamojo valdymo principą, pagrindinis tikslas – gerinti valstybių narių kontrolės sistemų veiksmingumą. Žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje finansinės pataisos visada turi grynąjį poveikį ES biudžetui, nes nepagrįstai išleistos sumos yra susigrąžinamos ir galiausiai grąžinamos į ES biudžetą. Pagal sanglaudos politiką valstybės narės turi galimybę netinkamas finansuoti išlaidas pakeisti naujomis tinkamomis finansuoti išlaidomis ir taip neprarasti ES finansavimo. Pagal kitus valdymo principus finansinės pataisos taikomos tam, kad pataisos būtų atliktos prieš ES kompensuojant išlaidas. Šiame komunikate daugiausia dėmesio skiriama Komisijos atliekamos priežiūros rezultatams ir pateikiama informacijos apie valstybių narių kontrolės priemonių rezultatus. Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas. 2015 m. rezultatai Su Komisijos taikytų taisomųjų priemonių poveikiu susijusi pagrindinė 2015 finansinių metų statistika mln. EUR Politikos sritys Bendros 2015 m. patvirtintų finansinių pataisų ir susigrąžintinų lėšų sumos Bendros 2015 m. atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos Žemės ūkis ir kaimo plėtra 1 292 1 587 Sanglaudos politika 1 744 1 808 Vidaus politika 326 317 Išorės politika 132 136 Administravimas 5 5 IŠ VISO 3 499 3 853 Biudžeto išmokų procentinė dalis 2,4 % 2,7 %







Toliau pateiktoje diagramoje apžvelgiamos 2015 m. atliktos skirtingų rūšių pataisos kiekvienoje politikos srityje (mln. EUR): Trijų rūšių pataisų apibrėžtys pateiktos 2.2.2 skirsnyje. Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas. Bendri rezultatai Bendri duomenys naudingi tuo, kad iš jų galima spręsti apie Komisijos taikytų taisomųjų mechanizmų svarbą, nes jais atsižvelgiama į daugiametį daugumos ES išlaidų pobūdį ir neutralizuojamas vienkartinių atvejų poveikis. 2009–2015 m. patvirtintos finansinės pataisos ir susigrąžintinos lėšos (mln. EUR): 2009–2015 m. laikotarpiu patvirtintos sumos vidurkis buvo 3,3 mlrd. EUR arba 2,4 proc. išmokų iš ES biudžeto vidurkio, o susigrąžintos sumos vidurkis tuo laikotarpiu buvo 3 mlrd. EUR arba 2,2 proc. išmokų (žr. 3.2.1 diagramą); nuo 1999 iki 2015 m. pabaigos su Europos žemės ūkio garantijų fondu (EŽŪGF) susijusių Komisijos finansinių pataisų vidutinis koregavimo koeficientas buvo 1,7 proc. išlaidų (visos jos yra grynosios finansinės pataisos) (žr. 4.4 skirsnį); 2000–2006 m. Europos regioninės plėtros fondo (ERPF) ir Europos socialinio fondo (ESF) išlaidų atvejais (kai laikotarpis jau beveik užbaigtas) 2015 m. pabaigoje bendras finansinių pataisų, atliktų tik dėl Komisijos priežiūros veiklos, koeficientas buvo 4,2 proc. skirtų asignavimų (žr. 5.4.1 skirsnį); 2009–2015 m. patvirtintos sumos, vykdant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, vidurkis buvo 380 mln. EUR, arba 1,2 proc. išmokų sumos vidurkio; Komisija analizuoja ankstesniais laikotarpiais nustatytų klaidų kilmę (žr. ataskaitą dėl sričių, kuriose nuolat daroma daug klaidų, ir pagrindinių tų klaidų priežasčių „Report on areas of consistently high errors and their root causes“).

ES biudžeto apsauga. Pagrindinės išvados Svarbus Komisijos į rezultatus nukreipto biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ekonominį efektyvumą kuriant ir diegiant valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas klaidų prevencijai arba klaidoms nustatyti ir ištaisyti. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę kontrolės strategijose numatyti atidesnį tikrinimą ir dažnesnes patikras rizikingesnėse srityse ir užtikrinti ekonominį efektyvumą. Komisija vis daugiau dėmesio skiria priemonėms, kuriomis užkertamas kelias netvarkingoms išlaidoms ir padedama išvengti tokių pažeidimų ateityje. Iš pirmiau pateiktų skaičių matyti, kad daugiamečiai prevenciniai ir taisomieji veiksmai, kurių ėmėsi ir Komisija, ir valstybės narės, davė teigiamų rezultatų: skaičiai rodo, jog šiais veiksmais užtikrinama, kad ES biudžetas būtų apsaugotas nuo išlaidų, patirtų pažeidžiant teisės aktus. Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas – tai taip pat paskata valstybėms narėms gerinti savo sistemas ir procesus, kad ateityje klaidų nebūtų. Per metus priimti sprendimai dėl pataisų – ankstesniais metais nustatytų klaidų ir pažeidimų rezultatas. 90 % sprendimų dėl finansinių pataisų buvo įgyvendinti iki 2015 m. pabaigos. Grynųjų pataisų, kurias atlikus lėšos grąžinamos į ES biudžetą, daugiausia pasitaiko žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje ir vykdant tiesioginį ir netiesioginį valdymą. Sanglaudos politikos srityje dėl skirtingos teisinės sistemos ir biudžeto valdymo būdo (sustiprinto prevencinio mechanizmo) grynosios pataisos tebėra išimtis. Fiksuoto dydžio pataisos taikomos tais atvejais, kai, dedant proporcingas pastangas, klaidų finansinio poveikio neįmanoma tiksliau kiekybiškai įvertinti. Įdiegtos specialios tiesioginio ir netiesioginio valdymo išlaidų kontrolės sistemos, pirmiausia apimančios dotacijų valdymo procesą, nes tokiu būdu sumažinama esama rizika. Komisija tarpininkauja ir dalyvauja viešajame vidaus kontrolės (VVK) tinkle, kuriame valstybės narės gali bendradarbiauti, siekdamos gerinti vidaus kontrolę ir ES lėšų valdymą, kad nustatytų gerąją praktiką, ypač tose srityse, kuriose kyla veiksmingo įgyvendinimo sunkumų (žr. ataskaitą dėl sričių, kuriose nuolat daroma daug klaidų, ir pagrindinių tų klaidų priežasčių). Patobulinimai, numatyti pagal 2014–2020 m. daugiametę finansinę programą (DFP) Žemės ūkis ir kaimo plėtra Komisija pradėjo taikyti keletą naujų prevencinių priemonių, tokių kaip ES finansavimo nutraukimas, sustabdymas ir sumažinimas, siekdama geriau apsaugoti ES biudžetą ir toliau skatinti valstybes nares sumažinti neteisėtų mokėjimų skaičių. Atsižvelgiant į tai, valstybių narių įgyvendinami veiksmų planai tapo viena svarbiausių Komisijos biudžeto valdymo priemonių. Be to, siekdama toliau plėtoti bendrą audito metodą, be kita ko, BŽŪP valdymo srityje, Komisija aktyviai skatina ir prižiūri naują sertifikavimo įstaigų funkciją, susijusią su mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo užtikrinimu. Kiek tai susiję su EŽŪGF, Komisija nuolat prašo valstybių narių prižiūrėti savo žemės sklypų identifikavimo sistemas (ŽSIS), visų pirma jas reguliariai atnaujinant. Reikalaujama, kad valstybės narės, kuriose ši sistema nėra reikiamos kokybės, parengtų tinkamus veiksmų planus, o jei tie veiksmų planai nėra tinkamai įgyvendinami, joms gali būti sustabdytas finansavimas. Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP) programavimo etape buvo įtraukta specialių galimybės kontroliuoti ir patikrinti programos priemones patikrų. Be to, Komisija nutraukia mokėjimus kilus problemoms ir gali juos sustabdyti. Apskritai, Komisija pradėjo plataus užmojo supaprastinimo procesą, kuriuo siekiama sumažinti sudėtingumą ir administracinę naštą ir kuris taip pat padės dar labiau sumažinti klaidų riziką. Sanglauda Naujojoje teisinėje sistemoje numatyta didesnė atskaitomybė programų vadovaujančiosioms institucijoms, kurios turi laiku taikyti patikimus patikrinimus, susijusius su programos sąskaitų teikimu. Metinėse sąskaitose nurodomos valstybių narių ataskaitiniais metais taikytos finansinės pataisos. Sąskaitas ir finansines pataisas tikrina ir atitinkamą audito nuomonę pateikia programos audito institucija; ši institucija taip pat teikia audito nuomonę dėl sąskaitoje nurodytų išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo, remdamasi nustatyta rizika, likusia pritaikius visas pataisas.

Per ataskaitinius metus Komisija atideda 10 proc. kiekvieno tarpinio mokėjimo, kol užbaigiamos visos kontrolės procedūros, įskaitant auditus sąskaitų teikimo metu, taiko sąskaitų patvirtinimo procedūras, vėliau sumoka ar susigrąžina metinį likutį ir atlieka tikslinius, rizika pagrįstus auditus, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės aptiktų ir pašalintų visus didelius trūkumus, dėl kurių galėtų kilti reikšminga rizika kompensuojamoms išlaidoms. Priešingu atveju Komisija privalo taikyti grynąsias finansines pataisas. Komisija taip pat toliau griežtai įgyvendins nutraukimo ir (arba) sustabdymo mechanizmus, kuriuos pritaikius, jei reikia, bus atliekamos finansinės pataisos tais atvejais, kai bus požymių, kad valdymo ir kontrolės sistemose esama didelių trūkumų. Kartu su programų valdymo institucijomis ji taip pat toliau užtikrins prevencinius gebėjimų stiprinimo veiksmus, sieks gerinti išlaidų kokybę ir glaudžiai bendradarbiauti su audito institucijomis pagal bendro audito principą, kad rizika būtų laiku ir veiksmingai pašalinta. Tiesioginis ir netiesioginis valdymas Komisija nustatė tiesioginio ir netiesioginio valdymo kontrolės sistemą, kurioje daugiausia dėmesio skiriama ex ante mokėjimų patikroms, išsamioms ex post patikroms, atliekamoms paramos gavėjų patalpose, kai išlaidos jau yra patirtos ir deklaruotos, ir tikrinimo vizitams tarptautinėse organizacijose. 2.PROCESAI 2.1.Prevenciniai mechanizmai ES biudžetui apsaugoti Komisija naudoja keletą prevencinių mechanizmų. Komisija vis daugiau dėmesio skiria priemonėms, kuriomis užkertamas kelias netvarkingoms išlaidoms ir padedama išvengti tokių pažeidimų ateityje. Pagal pasidalijamąjį išlaidų (t. y. žemės ūkio ir sanglaudos politikos išlaidų) valdymą valstybės narės per visą išlaidų ciklą pirmiausia privalo užtikrinti, kad iš ES biudžeto apmokėtos išlaidos būtų teisėtos ir tvarkingos. Komisija laiku ir atidžiai vykdo priežiūrą, remdamasi ES audito rezultatais, per daugelį metų gautais nacionalinių auditų rezultatais, OLAF tyrimų rezultatais ir bet kokia kita tarnybų žinion patenkančia informacija, iš kurios matyti, kad sistemoje atsirado trūkumas ar yra didelių neištaisytų pažeidimų. Pagrindiniai veiksniai, iš kurių galima spręsti apie veiksmingą stebėsenos ir kontrolės sistemos veikimą, nuolat peržiūrimi siekiant užkirsti kelią neteisėtiems mokėjimams. Vykdant tiesioginį ir netiesioginį valdymą, prevenciniai veiksmai apima atsakingų tarnybų atliekamas patikras, skirtas nustatyti, ar išlaidos, kurias paramos gavėjai prašo kompensuoti, yra tinkamos finansuoti. Šios ex ante patikros įtraukiamos į programų valdymo procesus ir yra skirtos padengiamų išlaidų teisėtumui ir tvarkingumui užtikrinti. Komisijos tarnybos taip pat gali teikti rekomendacijų, visų pirma sutartiniais klausimais, siekdamos užtikrinti patikimą ir veiksmingą finansavimo valdymą, taigi ir mažesnę pažeidimų riziką. Komisijos įdiegta ir valdoma ekonominės veiklos vykdytojų ankstyvo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES) taip pat užtikrina Sąjungos finansinių interesų apsaugą. 2.2.Taisomieji mechanizmai 2.2.1. Apžvalga Didelė dalis ES išlaidų, pvz., sanglaudos, mokslinių tyrimų ir kaimo plėtros politikos išlaidų, yra daugiametės. Pagal Finansinio reglamento 32 straipsnio 2 dalies e punktą į tai atsižvelgiama rengiant ir įgyvendinant taisomąsias priemones, taip pat vertinant šių veiksmų rezultatus. Taisomieji veiksmai gali būti: a) finansinės pataisos ir b) lėšų susigrąžinimas – abu šie veiksmai vykdomi visais programos įgyvendinimo etapais, po to, kai išlaidos patirtos ir (arba) mokėjimai atlikti. Komisija turi taikyti taisomuosius mechanizmus kaip kraštutinę priemonę tais atvejais, kai prevenciniai mechanizmai nebuvo veiksmingi. Taisomųjų veiksmų eiga: 2.2.2. Finansinės pataisos Finansinių pataisų svarstymas yra preliminarus etapas, kuriame finansinių klaidų ištaisymo procesas jau pradėtas, tačiau prieštaravimų procedūra su atitinkama valstybe nare tebevyksta. Nurodytos sumos yra tik Komisijos tarnybų apskaičiuoti pradiniai įverčiai, kurie gali keistis. Taigi, tokios pataisos yra siūlomos pataisos, kurių dar nepatvirtino valstybės narės ir dėl kurių Komisija dar nepriėmė sprendimo. Finansinė pataisa yra patvirtinta, kai tik ją patvirtina valstybė narė arba dėl jos sprendimą priima Komisija.

Finansinė pataisa laikoma atlikta ją pritaikius ir įtraukus į Komisijos sąskaitas – tai reiškia, kad finansinę operaciją patvirtino leidimus suteikiantis pareigūnas šiais atvejais: pataisos suma išskaitoma iš tarpinio ar galutinio mokėjimo prašymo sumos, išduodamas vykdomasis raštas sumoms išieškoti ir (arba) įvykdoma įsipareigojimų panaikinimo operacija. Komisija valstybių narių deklaruojamoms išlaidoms taiko šių rūšių finansines pataisas (ex post pataisas): – finansines pataisas atskirais atvejais, grindžiamais tiksliu netinkamai išleistų sumų nustatymu ir finansiniu poveikiu biudžetui; – ekstrapoliuotas finansines pataisas, jeigu susijusi suma gali būti nustatyta remiantis reprezentatyvia statistine imtimi, kurios patikimumo lygis yra pakankamas; – fiksuoto dydžio pataisas, jeigu susijusi suma negali būti nustatyta remiantis reprezentatyvia statistine imtimi arba jeigu atskirų klaidų poveikis išlaidoms negali būti nustatytas tiksliai (pvz., atskiroms viešosioms sutartims taikomos sutarto fiksuoto dydžio finansinės pataisos). Visos finansinės pataisos, nesvarbu, kokios rūšies jos bebūtų, turi neigiamą poveikį nacionaliniams biudžetams, net jei lėšos nėra grąžinamos į ES biudžetą, nes tam, kad būtų pakeistos netinkamos finansuoti išlaidos, reikia lėšų. Finansinės pataisos prie šaltinio taikomos tam, kad pataisos būtų atliktos prieš ES kompensuojant išlaidas. Tokios pataisos atliekamos, kai valstybė narė pataisą taiko tvirtindama naujas išlaidas Komisijai, po to, kai ji buvo įpareigota įgyvendinti ir įgyvendino taisomųjų veiksmų planą, dėl kurio susitarta su Komisija. Pabrėžtina, kad skirtumas tarp ex post finansinių pataisų ir finansinių pataisų prie šaltinio yra susijęs su tuo, kada jos atliekamos. Ilgalaikio finansinių pataisų taikymo apžvalga: Išlaidų pakeitimas: valstybės narės turi galimybę pagal sanglaudos teisės aktus netinkamas finansuoti išlaidas pakeisti naujomis tinkamomis finansuoti išlaidomis ir taip neprarasti ES finansavimo (t. y. tai nėra grynoji pataisa, nes lėšos nėra grąžinamos į ES biudžetą). Grynoji finansinė pataisa – tai pataisa, turinti poveikį ES biudžetui (t. y. ištaisytos ir susigrąžintos sumos grąžinamos į ES biudžetą). Atlikus pataisas žemės ūkio ir kaimo plėtros srityje (EŽŪGF, EŽŪFKP ir EŽŪOGF) lėšos visada grąžinamos į ES biudžetą, tačiau sanglaudos politikos srityje, remiantis teisine sistema, anksčiau išmokėtų sumų grąžinimas į ES biudžetą programų įgyvendinimo laikotarpiu paprastai buvo išimtis. Pagal sanglaudos politikai iki 2007–2013 m. programavimo laikotarpio taikytiną teisinę sistemą grynieji pinigai į ES biudžetą iš tikrųjų grąžinami tik šiais atvejais: -jeigu valstybės narės negali nurodyti pakankamai tinkamų finansuoti išlaidų; -užbaigus programas, tuo atveju, kai netinkamų finansuoti išlaidų nebeįmanoma pakeisti tinkamomis; -kai nepritariama Komisijos nuomonei. Tačiau 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu numatytas svarbus pakeitimas: Komisija įpareigojama taikyti grynąją finansinę pataisą, kai per ES auditus, atliekamus pateikus patikinimo paketus, valstybės narės lygmeniu nustatoma neaptiktų, nepraneštų ir neištaisytų didelių valdymo ir kontrolės sistemos veiksmingo veikimo trūkumų. Tokiais atvejais valstybė narė netenka ankstesniais programavimo laikotarpiais turėtos galimybės sutikti su finansine pataisa ir dar kartą panaudoti susijusias ES lėšas. Pagal pasidalijamojo valdymo principą valstybės narės deda dideles pastangas ir skiria išteklius finansinėms pataisoms atlikti ir neteisėtai išmokėtoms sumoms susigrąžinti iš paramos gavėjų. Be to, valdymo tikrinimą, kontrolę ir auditą pirmiausia vykdo jos pačios, o pirmiau aprašytais Komisijos veiksmais ši veikla tik papildoma. 2.2.3. Lėšų susigrąžinimas

ŽEMĖS ŪKIS IR KAIMO PLĖTRA Pagal Reglamentą (ES) Nr. 1306/2013 dėl bendrosios žemės ūkio politikos finansavimo valstybės narės yra įpareigotos susigrąžinti lėšas, prarastas dėl nustatytų neteisėtų mokėjimų. Tačiau pagal subsidiarumo principą susigrąžinimo procedūros yra visiška atitinkamų valstybių narių atsakomybė, todėl joms taikomos atskiros administracinės ir teisminės procedūros. Todėl kai kurios procedūros greitai duoda rezultatų, o kitoms reikia daugiau laiko. Siekdamas išspręsti problemą, susijusią su kai kurių valstybių narių vėlavimu susigrąžinti neteisėtai išmokėtas sumas, teisės aktų leidėjas įvedė automatinį tarpuskaitos mechanizmą, pagal kurį 50 proc. neteisėtų išmokų, kurių valstybės narės nesusigrąžino iš paramos gavėjų per 4 metus arba, jei vyko teismo procesai, per 8 metus, sumos bus išskaityta iš jų nacionalinio biudžeto (vadinamoji 50 / 50 taisyklė). Tačiau netgi pritaikius šį mechanizmą valstybės narės privalo tęsti lėšų susigrąžinimo procedūras ir, jeigu jos tai daro nepakankamai stropiai, Komisija gali nuspręsti nurodyti atitinkamai valstybei narei sumokėti visas likusias nesusigrąžintas sumas. Be to, pagal Reglamento Nr. 908/2014 28 straipsnį valstybės narės privalo visas dar negrąžintas skolas išskaičiuoti iš išmokų, mokėtinų skolininkui ateityje (privaloma kompensacija). Įsigaliojus naujai teisinei sistemai, 50 / 50 taisyklė dabar taip pat turi būti taikoma EŽŪFKP tais finansiniais metais, kuriais ji tampa taikytina, o ne baigus įgyvendinti programą. Todėl nuo 2014 finansinių metų valstybės narės turi nurodyti sumas, išskaičiuotinas pagal 50 / 50 taisyklę ir iš 2007–2013 m. EŽŪFKP bei 2014–2020 m. EŽŪFKP programų lėšų . Jeigu sumos neteisėtai išmokėtos dėl nacionalinių institucijų padarytų administracinių klaidų, visos susijusios sumos išskaičiuojamos iš atitinkamų mokėjimo agentūrų metinių sąskaitų ir dėl to nėra finansuojamos ES. Iš EŽŪGF paramos gavėjų susigrąžintos sumos į ES biudžetą įskaitomos kaip asignuotosios įplaukos, atėmus 20 proc. fiksuotųjų susigrąžinimo išlaidų. Į susigrąžintas EŽŪFKP lėšas atsižvelgiama vėliau Komisijai teikiamuose prašymuose kompensuoti išlaidas, todėl jas galima dar kartą panaudoti programos veiklai vykdyti programavimo laikotarpiu. Pasibaigus tinkamumo finansuoti laikotarpiui jos įskaitomos į ES biudžetą kaip asignuotosios įplaukos. SANGLAUDOS POLITIKA Lėšos paprastai susigrąžinamos užbaigiant arba užbaigus programas ir tampa ES biudžeto įplaukomis. Dabartiniu programavimo laikotarpiu (2014–2020 m.) ir pirmą kartą 2017 m. lėšos bus susigrąžinamos vykdant metinio sąskaitų patvirtinimo procedūras. Komisija apskaičiuos sąskaitose pripažintos sumos ir valstybėms narėms per ataskaitinius metus jau išmokėtų sumų (metinio išankstinio finansavimo ir 90 % mokėjimo paraiškų) likutį. Jei tai yra suma, susigrąžintina iš valstybės narės, bus išduotas vykdomasis raštas sumoms išieškoti. Toks vykdomasis raštas sumoms išieškoti, kuris gali būti įvykdytas, jeigu įmanoma, nurodytą sumą išskaitant iš vėlesnių mokėjimo paraiškų, nėra finansinė pataisa ir bendra pagal programą skirta suma dėl jo nesumažėja. Ši suma bus atitinkamai dar kartą panaudota programos veiklai vykdyti. TIESIOGINIS IR NETIESIOGINIS VALDYMAS Vykdant tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir pagal Finansinį reglamentą leidimus suteikiantis pareigūnas parengia vykdomuosius raštus nepagrįstai išmokėtoms sumoms išieškoti. Lėšos susigrąžinamos skolininkui atliekant tiesioginį banko pervedimą (ir laikomos ES biudžeto asignuotosiomis įplaukomis, kurias galima dar kartą panaudoti tai pačiai programai finansuoti) arba Komisijai išskaitant atitinkamą sumą iš kitų sumų, kurias ji turi sumokėti skolininkui. Komisijos tarnybos taip pat susigrąžina lėšas prie šaltinio, išskaitydamos netinkamų finansuoti išlaidų (nustatytų dabartiniuose prašymuose kompensuoti išlaidas) sumą iš atliekamų mokėjimų. 2.3.Valdymo ir kontrolės sistemų ekonominis efektyvumas Atsižvelgiant į Finansiniame reglamente nustatytą reikalavimą, svarbus Komisijos į rezultatus nukreipto biudžeto strategijos tikslas yra užtikrinti ekonominį efektyvumą kuriant ir diegiant valdymo ir kontrolės sistemas, skirtas klaidų prevencijai arba joms nustatyti ir ištaisyti. Todėl reikėtų apsvarstyti galimybę kontrolės strategijose numatyti atidesnį tikrinimą ir dažnesnes patikras rizikingesnėse srityse ir užtikrinti ekonominį efektyvumą. Tai svarbu, nes kontrolės vykdymas paramos gavėjams užkrauna sunkią administracinę naštą ir gali juos net atgrasyti nuo dalyvavimo programose. Be to, neveiksmingai ir neefektyviai kontrolei vykdyti naudojami ištekliai, kurie priešingu atveju galėtų padėti siekti rezultatų. Daugiau informacijos pateikiama Komisijos 2015 m. metinėje valdymo ir veiklos rezultatų ataskaitoje. 2.4.ES lėšų viešoji vidaus kontrolė ir valdymas Už ES biudžeto apsaugą bendrai atsako Komisija ir valstybės narės. Komisija tarpininkauja ir dalyvauja viešajame vidaus kontrolės (VVK) tinkle, jungiančiame vidaus kontrolės atstovus iš visų ES valstybių narių. VVK tinkle sprendžiami su nacionaliniu biudžetu arba ES lėšų valdymu susiję vidaus kontrolės klausimai, siekiant nustatyti gerąją praktiką tose srityse, kuriose kyla veiksmingo įgyvendinimo sunkumų. VVK tinklo nariai reguliariai susirenka, todėl visos valstybės narės gali bendromis pastangomis gerinti savo vidaus kontrolės priemones, užtikrindamos geresnį finansų valdymą ir geresnius rezultatus.



3.FINANSINĖS PATAISOS IR LĖŠŲ SUSIGRĄŽINIMAS 2015 M. PABAIGOJE 3.1.Finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas 2015 m. 3.1 lentelė. 2015 m. finansinių pataisų ir lėšų susigrąžinimo apžvalga mln. EUR DFP išlaidų kategorija Bendra ES biudžeto išmokų suma 2015 m. Bendra 2015 m. patvirtintų finansinių pataisų suma Bendra 2015 m. patvirtintų susigrąžintinų lėšų suma Bendros 2015 m. patvirtintų finansinių pataisų ir susigrąžintinų lėšų sumos Procentinė dalis, palyginti su ES biudžeto išmokų suma Bendra 2015 m. atliktų finansinių pataisų suma Bendra 2015 m. susigrąžintų lėšų suma Bendros 2015 m. atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos Procentinė dalis, palyginti su ES biudžeto išmokų suma Pažangus ir integracinis augimas 68 009 1 637 254 1 892 2,8 % 1 766 246 2 013 3,0 % ERPF 28 363 826 – 826 2,9 % 774 – 774 2,7 % Sanglaudos fondas 12 098 462 – 462 3,8 % 585 – 585 4,8 % ESF 10 277 348 1 349 3,4 % 407 – 407 4,0 % Vidaus politika 17 271 – 254 254 1,5 % – 246 246 1,4 % Tvarus augimas. Gamtos ištekliai 58 066 1 072 348 1 420 2,4 % 1 314 337 1 652 2,8 % EŽŪGF 44 940 922 117 1 040 2,3 % 1 017 155 1 173 2,6 % Kaimo plėtra 11 793 46 206 253 2,1 % 263 152 414 3,5 % ŽOFP / EŽF 791 6 2 8 1,0 % 10 6 16 2,0 % EŽŪOGF Orientavimo skyrius 64 97 2 99 154,0 % 24 2 26 40,6 % Vidaus politika 478 – 21 21 4,4 % – 23 23 4,8 % Saugumas ir pilietybė 2 019 23 28 51 2,5 % 23 24 48 2,4 % Migracija ir vidaus reikalai 779 23 – 23 3,0 % 23 – 23 3,0 % Vidaus politika 1 239 – 28 28 2,2 % – 24 24 2,0 % Europos vaidmuo pasaulyje 7 884 – 132 132 1,7 % – 136 136 1,7 % Išorės politika 7 884 – 132 132 1,7 % – 136 136 1,7 % Administravimas 8 978 – 5 5 0,1 % – 5 5 0,1 % Administravimas 8 978 – 5 5 0,1 % – 5 5 0,1 % IŠ VISO 144 955* 2 732 767 3 499 2,4 % 3 104 749 3 853 2,7 % * Į šią sumą neįtraukta 288 mln. EUR suma, išmokėta pagal išlaidų kategoriją „Specialios priemonės“.

Atkreipiamas dėmesys į tai, kad pateikti duomenys gali šiek tiek skirtis nuo pateiktųjų metinėje ataskaitoje dėl Europos Sąjungos finansinių interesų apsaugos ir kovos su sukčiavimu ir susijusiuose tarnybų darbiniuose dokumentuose, nes ta ataskaita buvo paskelbta anksčiau, kai turėti tik negalutiniai duomenys. 3.1.1. Žemės ūkis ir kaimo plėtra Finansinės pataisos. Iš didelio 2015 m. Komisijos patvirtintų finansinių pataisų skaičiaus matyti, kad Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktoratas (Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD) nuo 2013 m. deda daug pastangų, kad pagreitintų atitikties patvirtinimo procedūras, įskaitant ilgų neįvykdytų procedūrų tvarkymą. Todėl nemažai kelerius finansinius metus apimančių pataisų buvo patvirtinta 2015 m. Tikimasi, kad ateityje, pasiekus visą pajėgumą, metinė finansinių pataisų suma bus stabili ir maždaug tokio dydžio, kaip pastarųjų 3 metų vidurkis. Be to, iš didesnio mokėjimų dalimis ir atidėtų mokėjimų, kuriuos leista atlikti valstybėms narėms, skaičiaus, paaiškėja, kodėl per pastaruosius trejus metus (2012–2014 m.) žemės ūkio srityje atliktų pataisų sumos buvo mažesnės nei nustatytosios Komisijos sprendimais. Pasiekus visą pajėgumą, skirtumas turėtų išnykti.



Lėšų susigrąžinimas 2015 m. valstybės narės iš paramos gavėjų susigrąžino 155 mln. EUR EŽŪGF lėšų ir 153 mln. EUR EŽŪFKP lėšų. Kiek tai susiję su paramos gavėjo padarytų pažeidimų ištaisymu, valstybės narės privalo registruoti susigrąžintas neteisėtai išleistas sumas ir apie tai pranešti, vykdydamos metinę finansinio patvirtinimo procedūrą. Už neteisėtų išmokų susigrąžinimą iš galutinių paramos gavėjų visiškai atsako valstybės narės. 5 priede nurodytos 2015 m. valstybių narių iš paramos gavėjų susigrąžintos (kaip užregistruota valstybių narių skolininkų sąskaitų knygose) ir Komisijai grąžintos sumos. Šios sumos laikomos asignuotosiomis įplaukomis EŽŪGF lėšų atveju, o susigrąžintos EŽŪFKP sumos gali būti vėl skirtos atitinkamai programai. 3.1.2. Sanglaudos politikos 2000–2006 m. programavimo laikotarpis Vėlyvajame ERPF programų ir Sanglaudos fondo projektų užbaigimo proceso etape 2015 m. valstybėms narėms taikytos ir jų patvirtintos finansinės pataisos: – 155 mln. EUR finansinių pataisų, taikytų užbaigiant ERPF programas 7 valstybėse narėse, suma – iš jų didžiausios nustatytos Italijai (108 mln. EUR) ir Graikijai (34 mln. EUR); – 53 mln. EUR finansinių pataisų, taikytų Sanglaudos fondo projektams, suma, kurią patvirtino 13 valstybių narių, – iš jų didžiausia nustatyta Čekijai (16 mln. EUR). Patvirtintos finansinės pataisos: ERPF / SF – 208 mln. EUR; ESF – 179 mln. EUR. Vykstant ESF užbaigimo procesui, užbaigtos visos 239 programos (209 užbaigtos visiškai, o 30 – iš dalies). Valstybės narės, patvirtinusios ir atlikusios daugiausia finansinių pataisų 2015 m., buvo atitinkamai Prancūzija (149 mln. EUR) ir Ispanija (30 mln. EUR). Be to, baigtas ir Švedijos programų užbaigimo procesas. 2015 m. padaryta didelė pažanga, susijusi su žuvininkystės orientavimo finansinės priemonės (ŽOFP) programų užbaigimu. Iki 2015 m. pabaigos užbaigtos 57 iš 60 programų. Dauguma atitinkamų finansinių pataisų atliktos išdavus vykdomuosius raštus sumoms išieškoti. 3.1.3. Sanglaudos politikos 2007–2013 m. programavimo laikotarpis ERPF / SF finansinių pataisų 2015 m., palyginti su ankstesniais metais, gerokai padaugėjo, o tai patvirtina, kad daugiametė šios politikos srities kontrolė yra veiksminga. Tai taip pat lėmė griežta nutraukimo ir (arba) sustabdymo procedūrų politika, kurią Komisija vykdo nuo programavimo laikotarpio pradžios, ir tai, kad 2015 m. kai kurie ilgai neišspręsti atvejai, kuriais mokėjimo paraiškos buvo užblokuotos keliems mėnesiams ar net metams, galiausiai buvo išspręsti atlikus finansines pataisas. Tais atvejais apie valstybių narių taikytas pataisas buvo galima pranešti tik 2015 m., kai buvo atšauktos nutraukimo ir (arba) sustabdymo procedūros. Finansinių pataisų 2015 m. padaugėjo ir dėl didesnio klaidų lygio, apie kurį pranešė nacionalinės audito institucijos 2015 m. metinėse kontrolės ataskaitose, palyginti su klaidų lygiu, apie kurį pranešta praeityje. Valstybės narės, kurioms 2015 m. taikyta daugiausia pataisų (išskyrus pataisas prie šaltinio): Slovakija (236 mln. EUR), Italija (161 mln. EUR), Vokietija (143 mln. EUR), Graikija (120 mln. EUR) ir Ispanija (117 mln. EUR). Patvirtintos finansinės pataisos: ERPF / SF – 1 532 mln. EUR; ESF – 169 mln. EUR. Todėl 2015 m. pabaigoje finansinių pataisų, kurias patvirtino valstybės narės Komisijai atlikus priežiūrą, bendra suma 2007–2013 m. laikotarpiu – daugiau kaip 2,3 mlrd. EUR. Patvirtintų ESF finansinių pataisų suma – 169 mln. EUR, o atliktų – 227 mln. EUR, iš kurių 142 mln. EUR buvo patvirtinti 2015 m. ir 85 mln. EUR ankstesniais metais. Atlikta 95 proc. finansinių pataisų, kurios buvo patvirtintos 2015 ir ankstesniais metais, taigi, (bendra) neatliktų pataisų suma metų pabaigoje yra 60 mln. EUR. Valstybės narės, kurioms 2015 m. taikyta daugiausia pataisų yra Rumunija (133 mln. EUR) ir Ispanija (29 mln. EUR) – pataisų sumos atitinka mokėjimų, kurių sustabdymas panaikintas, sumas. Patvirtintų Europos žuvininkystės fondo (EŽF) finansinių pataisų suma nuo 2014 m. sumažėjo maždaug 70 proc. Tokias finansines pataisas galima greitai atlikti, išskaičiuojant netinkamų finansuoti išlaidų sumą iš vėlesnių mokėjimo prašymų sumos atsižvelgiant į Komisijos atliktus auditus ir dokumentų patikras. 3.1.4. Sanglaudos politikos 2014–2020 m. programavimo laikotarpis

2015 m. antrieji ataskaitiniai metai dar nebuvo pasibaigęs ir beveik visoms veiksmų programoms dar nebuvo paskirtos valdymo institucijos, todėl dar nebuvo įvertinta su išlaidų deklaravimu susijusi audito veikla. Taigi, nepranešta apie jokias finansines pataisas. 3.1.5. Išsamesnė informacija apie finansines pataisas ir lėšų susigrąžinimą 2015 m. Prieduose pateikta įvairių 2015 m. finansinių pataisų sumų vertinimų. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad toliau pateikti duomenys yra susiję tik su vienais – 2015-aisiais – metais. Bendra pataisų suma ir pasiskirstymas pagal valstybes nares skirtingais metais gali labai skirtis. Todėl, atsižvelgiant į šių išlaidų pobūdį, priežiūros ir kontrolės sistemų veiksmingumą prasminga vertinti iš daugiametės perspektyvos (žr. 3.2 skirsnį). Prieduose pateiktą informaciją galima apibendrinti taip: 1. Pasiskirstymas pagal valstybes nares Valstybės narės, kuriose patvirtintų finansinių pataisų procentinė dalis, palyginti su gautomis ES išmokomis, yra didžiausia – Graikija (9,9 proc.), Rumunija (8 proc.) ir Slovakija (7,3 proc.). 2. Fiksuoto dydžio pataisų pasiskirstymas Fiksuoto dydžio pataisos yra vertinga priemonė, naudojama, kai susijusios sumos neįmanoma apskaičiuoti remiantis reprezentatyvia statistine imtimi arba kai neįmanoma tiksliai apskaičiuoti pavienių klaidų poveikio išlaidoms. Tačiau tai reiškia, kad valstybė narė, kuriai taikyta fiksuoto dydžio pataisa, atsako už finansinius padarinius, nes pataisos nėra tiesiogiai susijusios su atskirais projekto lygmeniu padarytais pažeidimais, t. y. nėra atskiro galutinio paramos gavėjo, iš kurio būtų galima susigrąžinti lėšas. ERPF / SF fiksuoto dydžio pataisos turėtų būti vertinamos kaip finansinės pataisos (fiksuoto dydžio ir (arba) ekstrapoliuotos), tiesiogiai nesusijusios su atskiromis operacijomis ir (arba) projektais. Fiksuoto dydžio pataisos 2015 m.: patvirtinta – 2,2 mlrd. EUR; atlikta – 1,3 mlrd. EUR. 3. Prie šaltinio atliktų finansinių pataisų pasiskirstymas Finansines pataisas prie šaltinio valstybių narių institucijos taiko tuo pat metu, kai išlaidos deklaruojamos Komisijai, atsižvelgiant į fiksuoto dydžio pataisas, nustatytas Komisijai atlikus auditą. Didžiausios ERPF / SF finansinės pataisos prie šaltinio susijusios su Rumunija (345 mln. EUR). 2015 m. pataisos prie šaltinio: patvirtinta – 0,5 mlrd. EUR; atlikta – 0,8 mlrd. EUR. 2015 m. patvirtintų ESF finansinių pataisų prie šaltinio suma 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu yra 81 mln. EUR. Valstybės narės, kuriose finansinės pataisos prie šaltinio yra didžiausios: Čekija, Prancūzija, Lenkija, Slovakija ir Rumunija. Iš atliktų 2007–2013 m. programavimo laikotarpio finansinių pataisų – 115 mln. EUR sudaro finansinės pataisos prie šaltinio: 66 mln. EUR iš jų patvirtinta 2015 m., o 49 mln. EUR – ankstesniais metais. 4. 2015 m. grynosios finansinės pataisos Tai, kaip įvairūs taisomieji mechanizmai daro poveikį ES biudžetui, priklauso nuo biudžeto vykdymo būdo, sektorinio valdymo ir politikos srities finansinių taisyklių. Visais atvejais taisomaisiais mechanizmais ES biudžetas apsaugomas nuo išlaidų, patirtų pažeidus teisės aktus. 2015 m. grynosios finansinės pataisos: patvirtinta – 0,8 mlrd. EUR; atlikta – 1,2 mlrd. EUR.





3.2.Bendra iki 2015 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų suma Bendri duomenys suteikia naudingos informacijos apie Komisijos taikytų taisomųjų mechanizmų svarbą, visų pirma todėl, kad jais atsižvelgiama į daugiametį programų ir projektų pobūdį ir neutralizuojamas vienkartinių įvykių poveikis. 3.2.1. 2009–2015 m. laikotarpis Iš toliau pateiktų diagramų matyti, kaip per pastaruosius 7 metus kito patvirtintų ir atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos. 3.2.1 diagrama. 2009–2015 m. finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas 2009–2015 m. patvirtintų finansinių pataisų ir susigrąžintinų lėšų sumos (mlrd. EUR) 2009–2015 m. patvirtintų finansinių pataisų vidurkis: 3,3 mlrd. EUR; 2,4 proc. biudžeto išmokų vidurkio. Patvirtintų sumų nedidelio augimo tendencija rodo, kad daugiametė kontrolės sistema ilgainiui sėkmingai apsaugo ES biudžetą.



2009–2015 m. atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų sumos (mlrd. EUR) 2009–2015 m. atliktų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų vidurkis buvo 3 mlrd. EUR, arba 2,2 proc. išmokų iš ES biudžeto vidurkio per tą laikotarpį. 3.2.2. Teisingumo Teismo sprendimai dėl regioninės politikos srities finansinių pataisų 2015 m. paskelbta keletas Teisingumo Teismo sprendimų, kuriais panaikinami keli 2008–2010 m. laikotarpiu priimti sprendimai dėl finansinių pataisų regioninės politikos srityje (bendra su 1994–1999 m. programavimo laikotarpiu susijusių pataisų suma – 457 mln. EUR). Sprendimai panaikinti remiantis nauju taisyklių, nustatytų Reglamente Nr. 1083/2006, teisiniu aiškinimu ir ši praktika skiriasi nuo ankstesnių Teisingumo Teismo sprendimų. Šios panaikintos pataisos buvo išskaičiuotos tiek iš patvirtintų, tiek iš atliktų 2015 m. pataisų sumų, taip pat iš toliau lentelėje pateiktų bendrų sumų.





3.2.3. Atliktų finansinių pataisų procentinė dalis 2015 m. pabaigoje 3.2.3 lentelė. Bendra iki 2015 m. pabaigos patvirtintų finansinių pataisų suma ir atliktų finansinių pataisų procentinė dalis mln. EUR Programavimo laikotarpis Suma pagal visus EŽŪGF sprendimus Bendra iki 2015 m. pabaigos patvirtintų finansinių pataisų suma Atliktų finansinių pataisų procentinė dalis 2015 m. pabaigoje Iki 2014 m. pabaigos patvirtintos finansinės pataisos Atliktų finansinių pataisų procentinė dalis 2014 m. pabaigoje 1994–1999 m. laikotarpis 2000–2006 m. laikotarpis 2007–2013 m. laikotarpis Žemės ūkis – 139 787 11 766 12 692 85,4 % 11 514 82,8 % EŽŪGF – – – 11 766 11 766 85,7 % 10 808 83,7 % Kaimo plėtra – 139 787 nėra 926 81,3 % 706 69,3 % Sanglaudos politika 2 273 8 922 4 748 nėra 15 943 93,4 % 14 203 92,2 % ERPF 1 799 5 794 2 664 nėra 10 257 92,4 % 8 973 91,9 % Teisingumo Teismo sprendimai (457) 0 0 nėra (457) – – – ERPF, iš viso 1 342 5 794 2 664 nėra 9 800 92,1 % 8 973 91,9 % Sanglaudos fondas 268 842 857 nėra 1 968 99,9 % 1 496 88,7 % Teisingumo Teismo sprendimai 0 (9) 0 nėra (9) – – – Sanglaudos fondas, iš viso 268 833 857 nėra 1 958 97,6 % 1 496 88,7 % ESF 560 1 990 1 198 nėra 3 748 98,4 % 3 399 96,5 % ŽOFP / EŽF 100 127 29 nėra 256 63,0 % 250 60,4 % EŽŪOGF Orientavimo skyrius 3 178 – nėra 181 60,1 % 85 100,0 % Kita – – – nėra 32 100,0 % 9 100,0 % Iš viso 2 273 9 060 5 535 11 766 28 666 89,9 % 25 726 88,0 % Skirtingi sanglaudos politikos programavimo laikotarpiai aiškiai rodo daugiametį ES biudžeto ciklo pobūdį. Kadangi 2000–2006 m. programos šiuo metu yra beveik užbaigtos, su šiuo laikotarpiu susijusių finansinių pataisų suma yra daug didesnė, ypač už 2007–2013 m. laikotarpio sumą. 3.2.4. Bendra 2009–2015 m. susigrąžinta lėšų suma Toliau lentelėse pateikiamos 2009–2015 m. patvirtintos ir susigrąžintos sumos. Dėl poveikio ES biudžetui taip pat žr. 3.3.1 skirsnį. 3.2.4 lentelė. 2009–2015 m. patvirtintos susigrąžintinos sumos mln. EUR Metai Iš viso Lėšų susigrąžinimas 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Žemės ūkis: EŽŪGF 163 178 174 162 227 213 117 1 234 Kaimo plėtra 25 114 161 145 139 165 206 956 Sanglauda 102 24 50 22 83 35 5 320 Vidaus politikos sritys 100 188 270 252 393 293 302 1 798 Išorės politikos sritys 81 137 107 107 93 127 132 784 Administravimas 9 5 8 7 6 5 5 45 Iš viso 480 646 770 695 941 838 767 5 137



3.2.5 lentelė. 2009–2015 m. susigrąžintos sumos mln. EUR Metai Iš viso Lėšų susigrąžinimas 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Žemės ūkis: EŽŪGF 148 172 178 161 155 150 155 1 119 Kaimo plėtra 25 114 161 166 129 167 152 914 Sanglauda 102 25 48 14 81 32 7 309 Vidaus politikos sritys 100 162 268 229 398 274 293 1 724 Išorės politikos sritys 81 136 77 99 93 108 136 730 Administravimas 9 5 2 9 6 5 5 41 Iš viso 464 614 734 678 862 736 749 4 837 3.3.Finansinių pataisų poveikis 3.3.1. Poveikis ES biudžetui 2015 m. 3.3.1 diagrama. Poveikis ES biudžetui * Pagrindiniai susiję išlaidų skyriai yra 0502, 0503, 0504, 1303, 1304, 0402, 1106 ir 1803. ** **Į sumą neįskaičiuotos prie šaltinio susigrąžintos sumos. Pagrindiniai susiję išlaidų skyriai yra 0502, 0503, 1303, 1304, 0402 ir 1106. Daugiau informacijos apie susigrąžintas lėšas rasite 3.2.4 skirsnyje.

Kaip jau paaiškinta, iš grynųjų finansinių pataisų ir susigrąžintų lėšų gaunamos įplaukos laikomos asignuotosiomis įplaukomis, ir atkreipiamas dėmesys į tai, kad Komisija taip pat susigrąžina lėšas prie šaltinio, išskaitydama netinkamų finansuoti išlaidų (nustatytų ankstesniuose ar dabartiniuose prašymuose kompensuoti išlaidas) sumą iš atliekamų mokėjimų. Paprastai asignuotosios įplaukos grąžinamos į tą biudžeto eilutę arba fondą, iš kurio(s) išlaidos buvo pradžioje apmokėtos, ir gali būti vėl išmokamos, tačiau jos nebepriskiriamos konkrečioms valstybėms narėms. 3.3.2. Poveikis nacionaliniams biudžetams Visos finansinės pataisos ir lėšų susigrąžinimas pagal pasidalijamojo valdymo principą turi poveikį nacionaliniams biudžetams, nesvarbu, koks jų įgyvendinimo metodas. Reikia pabrėžti, kad net jeigu lėšos į ES biudžetą negrąžinamos, finansinių pataisų poveikis valstybėms narėms visada yra neigiamas. Taip yra todėl, kad, norėdama neprarasti ES lėšų, valstybė narė turi pakeisti netinkamas finansuoti išlaidas tinkamomis finansuoti operacijomis. Vadinasi, valstybė narė turi nuosavais ištekliais (iš nacionalinio biudžeto) dengti finansinį nuostolį, susidariusį praradus ES bendro finansavimo lėšas, numatytas išlaidoms, kurios, kaip paaiškėjo, yra netinkamos finansuoti pagal ES programų taisykles (alternatyviosios sąnaudos), nebent ji susigrąžintų atitinkamas sumas iš atskirų paramos gavėjų. Kai kuriais atvejais tai nėra įmanoma, pavyzdžiui, kai fiksuoto dydžio finansinės pataisos taikomos visai programai (dėl trūkumų programą valdančioje nacionalinėje administracijoje) ir nėra tiesiogiai susijusios su atskirais projekto lygmens pažeidimais. 4.ŽEMĖS ŪKIS IR KAIMO PLĖTRA 4.1.Prevenciniai veiksmai Valstybių narių vykdomi prevenciniai veiksmai Valstybių narių lygmeniu nustatyta privaloma administracinė struktūra. Išlaidų valdymas, kontrolė ir apmokėjimas patikėtas akredituotoms mokėjimo agentūroms (MA). Išsamią griežtų akreditavimo kriterijų, kurie nustatyti Komisijos įgyvendinimo reglamente (ES) Nr. 908/2014 ir Komisijos deleguotajame reglamente (ES) Nr. 907/2014, atitikties peržiūrą atlieka nacionaliniu lygmeniu paskirta nepriklausoma išorės audito įstaiga (sertifikavimo įstaiga), nuolatinę jos priežiūrą taip pat atlieka kompetentinga nacionalinė ministerijos lygmens institucija. Mokėjimo agentūros privalo teikti metinį valdymo pareiškimą, kuriame, be kita ko, pareiškiama, kad taikoma sistema pakankamai užtikrina pagrindinių operacijų teisėtumą ir tvarkingumą. Minėtos sertifikavimo įstaigos patikrina šiuos valdymo pareiškimus ir kasmet turi pateikti savo nuomonę. Prieš atlikdamos mokėjimą, mokėjimo agentūros kiekvienai paramos sistemai, finansuojamai iš EŽŪGF arba EŽŪFKP, taiko išsamias ex ante administracines patikras (turi būti patikrintos visos paramos paraiškos) ir patikras vietoje (daugumos schemų atveju – bent 5 proc.). Šios patikros atliekamos laikantis išsamių taisyklių, nustatytų konkretiems sektoriams skirtuose teisės aktuose (pvz., integruotos administravimo ir kontrolės sistemos (IAKS), įskaitant Žemės sklypų identifikavimo sistemą (ŽSIS)). Daugumos šių paramos sistemų atveju valstybės narės kasmet turi siųsti Komisijai statistinę informaciją apie atliktas patikras ir jų rezultatus (kontrolės statistinius duomenis). Komisijos vykdomi prevenciniai veiksmai Pagal naująjį bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) horizontalųjį reglamentą 2014 m. įsigaliojo nauja BŽŪP lėšų mokėjimo nutraukimo ir sustabdymo teisinė sistema, sustiprinsianti Komisijos įgaliojimus sumažinti ir (arba) sustabdyti ES finansavimą tais atvejais, kai nustatoma neteisėtų mokėjimų rizika. EŽŪGF: mokėjimai sumažinti 27,2 mln. EUR 14 valstybių narių. EŽŪFKP: nutraukti 24 mokėjimai, o sustabdyti ir (arba) sumažinti 7 mokėjimai. Komisija gali sumažinti arba sustabdyti mėnesinius mokėjimus (iš EŽŪGF) arba tarpinius mokėjimus (iš EŽŪFKP), kai „nėra vieno ar kelių pagrindinių atitinkamos nacionalinės kontrolės sistemos elementų arba jie yra neveiksmingi dėl nustatytų trūkumų rimtumo ar jų tęstinio pobūdžio“ (arba yra neteisėtų mokėjimų susigrąžinimo sistemos panašių didelių trūkumų) ir: -arba trūkumai yra tęstinio pobūdžio ir jau buvo priežasčių priimti bent du finansinių pataisų sprendimus, arba -Komisija padaro išvadą, kad atitinkama valstybė narė artimiausiu metu negali įgyvendinti būtinų taisomųjų priemonių pagal veiksmų planą, kuriame, pasikonsultavus su Komisija, būtų nustatyti aiškūs pažangos rodikliai. Be to, naujajame Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) numatyta, kad įgaliotasis leidimus suteikiantis pareigūnas (t. y. generalinis direktorius) gali taikyti papildomą greito reagavimo priemonę – nutraukti tarpinius mokėjimus iš EŽŪFKP tais atvejais, kai iškyla abejonių dėl mokėjimų teisėtumo ir tvarkingumo. Nutraukti mokėjimus iš EŽŪGF nėra galimybių, nes jie atliekami kas mėnesį. 2015 m. nebuvo sustabdytas nė vienas mokėjimas iš EŽŪGF. 2015 m. pirmą kartą dėl kontrolės sistemos trūkumų buvo sumažinti mėnesiniai mokėjimai (Graikijai), kurių bendra suma – 16 mln. EUR. Kiti mokėjimai sumažinti dėl viršutinių ribų viršijimo, terminų nesilaikymo ir kitų tinkamumo problemų. Iš viso atliktos 87 su sumažinimais susijusios operacijos. Mokėjimų nutraukimas ir sumažinimas ir (arba) sustabdymas yra laikinas. Prireikus, taikant šias procedūras, kartu gali būti atliekamas ir auditas. Jeigu trūkumas patvirtinamas, taikoma finansinė pataisa pagal atitikties patvirtinimo procedūrą ir atitinkamos išlaidos tikrai nefinansuojamos ES lėšomis. 4.2.Taisomieji veiksmai

Pagal BŽŪP teisinę sistemą Komisija valstybėms narėms visada taiko grynąsias finansines pataisas. Šias sumas faktiškai kompensuoja valstybės narės ir jos laikomos asignuotosiomis ES biudžeto įplaukomis. Jos naudojamos visoms BŽŪP išlaidoms finansuoti, nepriskiriant jų jokiai konkrečiai valstybei narei. Faktinis lėšų grąžinimas į ES biudžetą gali vėluoti priėmus sprendimus dėl mokėjimo dalimis (mokama trimis metinėmis įmokomis) arba atidėjimo. Pagal pasidalijamojo valdymo principą už klaidų nustatymą ir ištaisymą tiesiogiai atsako valstybės narės. Kaskart, kai nustatoma valdymo ir kontrolės sistemos trūkumų, pradedamos atitikties procedūros ir tuo pačiu metu valstybių narių prašoma imtis taisomųjų veiksmų. Tų taisomųjų veiksmų įgyvendinimas atidžiai stebimas ir, jeigu jie neįgyvendinami, ES mokėjimai pagal atitinkamą priemonę gali būti nutraukti, sumažinti arba sustabdyti. Valstybių narių buvo paprašyta pateikti trūkumų, dėl kurių daromos išlygos, pašalinimo veiksmų planus. Tada tie veiksmų planai buvo įvertinti, siekiant nustatyti, ar, jei jie būtų tinkamai įgyvendinti, nustatyti trūkumai būtų tikrai pašalinti laiku. Komisija kasmet vertino taisomųjų veiksmų, kurių jau ėmėsi valstybės narės, veiksmingumą. Galima daryti išvadą, kad rizika ES biudžetui yra sistemingai valdoma taikant atitikties patvirtinimo procedūrą ir grynąsias finansines pataisas. EŽŪGF finansinės pataisos taikomos išskaičiuojant atitinkamas sumas iš mėnesinių mokėjimų, kuriuos Komisija per antrąjį mėnesį nuo Komisijos sprendimo dėl finansinės pataisos priėmimo atlieka atitinkamai valstybei narei. Iki 2015 m. pabaigos priimti sprendimai dėl 2,3 mlrd. EUR pataisų sumos mokėjimo dalimis. EŽŪFKP finansinės pataisos atliekamos išduodant vykdomąjį raštą sumoms išieškoti, kuriuo atitinkamos valstybės narės prašoma grąžinti šias sumas į ES biudžetą ir kuris daugiausia įvykdomas užskaitant kito ketvirčio kompensuotinas išlaidas. Todėl sprendimai, priimti N metų pabaigoje, įvykdomi tik N+1 metų pradžioje. Be to, sprendimo įvykdymas gali vėluoti dėl mokėjimo dalimis arba atidėjimo sprendimų. Tai itin dažnas atvejis nuo 2010 m., nes dėl finansų ir ekonomikos krizės valstybės narės dažniau prašė leisti pasinaudoti teisės aktų nuostata, kuria leidžiama finansinių pataisų sumą grąžinti metinėmis įmokomis (o ne vienkartine įmoka): jeigu suma, kurią valstybė narė turi grąžinti, yra didesnė kaip 0,01 proc. jos BVP, ji gali prašyti, kad atskaitymai būtų atliekami metinėmis įmokomis (ne daugiau kaip 3), o ne iš karto. Finansinių pataisų sumos grąžinimo atidėjimas: Graikija Portugalija 2012 m. Komisija priėmė naują nuostatą, kuria valstybėms narėms, kurioms teikiama ES finansinė pagalba, leidžiama atidėti finansinių pataisų sumos grąžinimą, jeigu ištaisomi trūkumai, dėl kurių taikyta finansinė pataisa. Valstybės narės, kurioms buvo taikomi finansinės paramos mechanizmai, galėtų prašyti atidėti finansines pataisas vienam 18 mėnesių laikotarpiui. Visos sumos, kurios turėjo būti sumokėtos per tą laikotarpį, buvo nukeltos į laikotarpio pabaigą, kai suma turėjo būti grąžinta 3 metinėmis įmokomis. Sprendimai dėl atidėjimo buvo priimti dėl Graikijos (atidėtas 529 mln. EUR grąžinimas) ir Portugalijos (atidėtas 109 mln. EUR grąžinimas). Pirmosios dvi metinės įmokos, kuriomis grąžintos atidėtos sumos, buvo atliktos 2014 ir 2015 m., trečioji ir galutinė metinė įmoka bus atlikta 2016 m. 2015 m. buvo priimtas naujas Graikijai skirtas sprendimas dėl atidėjimo. Pasibaigus atidėjimo laikotarpiui, pataisos turi būti atliktos penkiomis metinėmis įmokomis. Graikijai nustatytas atidėjimo laikotarpis baigsis 2017 m. birželio 22 d. Iki šiol atidėta 335 mln. EUR. 4.3.Nustatyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai ir priemonės, kurių imtasi 2013 m. Komisija parengė ataskaitas dėl pagrindinių klaidų priežasčių kiekvienoje iš trijų veikla grindžiamo biudžeto (VGB) veiklos sričių ir nustatė didžiausius valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumus. Atsižvelgdamos į tai, valstybės narės ėmėsi taisomųjų veiksmų ir Komisija atidžiai stebi, kad jie būtų tinkamai įgyvendinti. Komisija toliau mažina pagrindinę riziką, kuri kyla fondams dėl nustatytų pagrindinių priežasčių, jau vykdydama audito tyrimus ir veiksmų planus tam tikrose valstybėse narėse. Be to, numatoma imtis įvairių aukštesnio lygmens veiksmų, t. y. stebėsenos, ryšių bei taisomųjų veiksmų gerinimo veiksmų, siekiant dar labiau sušvelninti padėtį ir užkirsti kelią problemoms ateityje. Be to, atlikus 2013 m. BŽŪP reformą daugelio sričių taisyklės, dėl kurių Europos Parlamentui ir Ministrų Tarybai pavyko susitarti, buvo gerokai supaprastintos (pvz., supaprastinto išlaidų apmokėjimo taikymas kaimo plėtros srityje), taip pat buvo patobulintos kontrolės sistemos. Tolesniais supaprastinimo veiksmais bus siekiama užtikrinti vienodesnę ūkininkų padėtį, kartu užtikrinant sistemos veiksmingumą ir atsižvelgiant į kai kurių sistemų sudėtingumą, pvz., dėl taikomų administracinių nuobaudų. Pagrindinės su tiesioginėmis išmokomis susijusių klaidų priežastys: nacionalinės administracijos klaidos ir (arba) neatitiktis, atsirandanti dėl to, kad nacionalinė administracija nėra pritaikiusi savo sistemos taip, kad būtų užtikrinta atitiktis taisyklėms, arba nesilaiko savo pačios instrukcijų; nepakankama žemės sklypų identifikavimo sistemos (ŽSIS) kokybė ir atnaujinimas; prasta patikrų vietoje kokybė; klaidos paramos paraiškose. Reikėtų pažymėti, kad IAKS, įskaitant ŽSIS, yra pagrindinė valdymo ir kontrolės sistema, užtikrinanti tiesioginės paramos išmokų tvarkingumą. Ji apima daugiau kaip 90 proc. EŽŪGF išlaidų ir veiksmingai padeda išvengti klaidų ir sumažinti jų lygį paramos sistemose, kurioms ji taikoma. Kai nustatoma šios sistemos veikimo trūkumų, Komisija prašo imtis taisomųjų veiksmų ir atidžiai stebi jų įgyvendinimą. Pagrindinės su rinkos priemonėmis susijusių klaidų priežastys: dėl sąlygų sudėtingumo ir sunkumų, patiriamų užtikrinant galimybę patikrinti ir kontroliuoti priemones, neįvykdomos tinkamumo sąlygos; viešųjų pirkimų taisyklės; valstybėse narėse skirtingai aiškinamas išlaidų priimtinumas; nepakankama informacija apie valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemas; trūkumai, susiję su valstybių narių taikomomis valdymo ir kontrolės sistemomis. Kaimo plėtra tebėra atidžiai stebima sritis. Siekdamas pašalinti klaidų priežastis, 2015 m. Žemės ūkio ir kaimo plėtros GD papildė taikomus veiksmų planus, kad išspręstų su 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje nurodytomis išlygomis susijusias problemas, pasinaudodamas geresniu bendradarbiavimu ir analize Komisijos tarnybose ir vesdamas intensyvų dialogą su valstybėmis narėmis. Laikantis šio požiūrio, įdiegta geresnė valstybių narių ataskaitų dėl nacionalinių arba regioninių klaidų lygio mažinimo veiksmų planų teikimo sistema. Be to, daugiau dėmesio pradėta skirti reguliariam tikrinimui, kaip atsižvelgiama į audito metu nustatytus faktus, taip pat stebėjimo tikslais patobulinti rodikliai ir gairės. 2014 m. Komisija sukūrė specialią IT priemonę (ji visu pajėgumu pradėjo veikti 2015 m.), kuri skirta informacijai, ištraukai iš nacionalinių arba regioninių veiksmų planų, veiksmingai ir nuosekliai rinkti ir tvarkyti, ir kuria pateikiama apžvalga ir palengvinami tinkami tolesni veiksmai. 4.4.Bendri duomenys Nuo 1999 m. Komisijos nustatytų finansinių pataisų, susijusių su EŽŪGF, suma iš viso siekia 11 766 mln. EUR. 1999–2015 m. laikotarpiu vidutinis kiekvienų finansinių metų koregavimo koeficientas buvo 1,7 proc. išlaidų. Komisijai priėmus sprendimą, pataisos atliekamos automatiškai, jeigu valstybei narei nesuteikta galimybė sumokėti pataisų sumą trimis metinėmis įmokomis. 4.4 lentelė. Bendra nuo 1999 iki 2015 m. pabaigos tvirtinant sąskaitų atitiktį nustatytų EŽŪGF finansinių pataisų suma Pasiskirstymas pagal valstybes nares mln. EUR Valstybė narė Iš ES biudžeto gautos EŽŪGF išmokos Gautų išmokų procentinė dalis, palyginti su bendra išmokų suma Bendra iki 2015 m. pabaigos atliktų EŽŪGF finansinių pataisų suma Procentinė dalis, palyginti su išmokų, gautų iš ES biudžeto, suma Procentinė dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija 12 755 1,8 % 45 0,4 % 0,4 % Bulgarija 3 257 0,5 % 71 2,2 % 0,6 % Čekija 6 533 0,9 % 8 0,1 % 0,1 % Danija 18 208 2,6 % 192 1,1 % 1,6 % Vokietija 92 771 13,3 % 203 0,2 % 1,7 % Estija 743 0,1 % 1 0,1 % 0,0 % Airija 21 930 3,2 % 108 0,5 % 0,9 % Graikija 42 621 6,1 % 2 723 6,4 % 23,1 % Ispanija 96 161 13,8 % 1 510 1,6 % 12,8 % Prancūzija 149 034 21,4 % 2 588 1,7 % 22,0 % Kroatija 253 0,0 % 0 0,0 % 0,0 % Italija 77 223 11,1 % 1 930 2,5 % 16,4 % Kipras 453 0,1 % 10 2,1 % 0,1 % Latvija 1 065 0,2 % 0 0,0 % 0,0 % Lietuva 2 888 0,4 % 24 0,8 % 0,2 % Liuksemburgas 507 0,1 % 6 1,1 % 0,0 % Vengrija 9 947 1,4 % 63 0,6 % 0,5 % Мalta 37 0,0 % 0 0,8 % 0,0 % Nyderlandai 18 058 2,6 % 240 1,3 % 2,0 % Austrija 11 884 1,7 % 12 0,1 % 0,1 % Lenkija 23 517 3,4 % 155 0,7 % 1,3 % Portugalija 11 749 1,7 % 342 2,9 % 2,9 % Rumunija 7 579 1,1 % 207 2,7 % 1,8 % Slovėnija 904 0,1 % 20 2,2 % 0,2 % Slovakija 2 898 0,4 % 6 0,2 % 0,1 % Suomija 8 971 1,3 % 34 0,4 % 0,3 % Švedija 11 935 1,7 % 120 1,0 % 1,0 % Jungtinė Karalystė 61 373 8,8 % 1 146 1,9 % 9,7 % Iš viso 695 255 100,0 % 11 766 1,7 % 100,0 %





4.4 diagrama. Bendra tvirtinant sąskaitų atitiktį atliktų EŽŪGF finansinių pataisų, taikytų kiekvienai valstybei narei nuo 1999 iki 2015 m. pabaigos, suma, palyginti su tos valstybės narės iš ES biudžeto gautų išmokų suma 4.5.Valstybių narių pataisos Valstybės narės yra įpareigotos nustatyti ex ante kontrolės ir finansavimo sumažinimo arba atšaukimo sistemas: Vykdomos kiekvienos paramos sistemos, kurią finansuoja EŽŪGF arba EŽŪFKP, ex ante administracinės patikros ir patikros vietoje, o nustačius paramos gavėjo padarytų pažeidimų taikomos atgrasomosios sankcijos. Šias kontrolės sistemas, kurios apima bendrąsias funkcijas ir specialias prie kiekvieno paramos režimo ypatumų pritaikytas taisykles, turi taikyti mokėjimo agentūros. Šių sistemų paskirtis – sudaryti sąlygas atlikti išsamias visų paramos paraiškų ex ante administracines patikras, prireikus kryžmines patikras su kitomis duomenų bazėmis ir išankstinių mokėjimų patikras vietoje, kai tikrinamų operacijų imtis, priklausomai nuo atitinkamam režimui priskiriamos rizikos, yra nuo 1 iki 100 proc. Jeigu atliekant šias patikras vietoje nustatoma daug pažeidimų, turi būti vykdomos papildomos patikros. Tokiomis aplinkybėmis pati svarbiausia sistema iki šiol yra Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS), kuri 2015 finansiniais metais apėmė 93,8 proc. EŽŪGF išlaidų. Kiek įmanoma, IAKS taip pat taikoma su sklypais arba gyvuliais susijusioms kaimo plėtros priemonėms, pagal kurias 2015 m. išmokėta 54,1 proc. visų EŽŪFKP išmokų, administruoti ir kontroliuoti. Pasitelkus IAKS, iš viso patikrinta 85,6 proc. visų abiejų fondų išlaidų. Teisės aktuose numatytas valstybių narių atliktų patikrų ir taikytų sankcijų išsamių ataskaitų teikimas Komisijai. Ataskaitų apie pagrindines paramos sistemas teikimo sistema sudaro sąlygas apskaičiuoti valstybių narių aptiktų klaidų lygį galutinių paramos gavėjų lygmeniu. Pateiktos statistinės informacijos tikslumą ir susijusių patikrų vietoje kokybę taip pat tikrina ir tvirtina tiesioginės paramos ir kaimo plėtros priemonių sertifikavimo įstaigos. Iš minėtų valstybių narių ataskaitų matyti atliktų ex ante administracinių patikrų ir patikrų vietoje prevencinis poveikis: atlikta pataisų, kurių suma – 353 mln. EUR. Didžiausios pataisos atliktos Ispanijoje (70 mln. EUR), Italijoje (39 mln. EUR) ir Lenkijoje (35 mln. EUR). Išsamesni duomenys, apie kuriuos pranešta 2015 m., pateikti 6 priede. 5.SANGLAUDOS POLITIKA 5.1.Prevenciniai veiksmai 2015 m. Komisija toliau taikė griežtą mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo politiką, dėl kurios ji apsisprendė atsižvelgdama į 2008 m. veiksmų planą, siekdama stiprinti savo priežiūros funkciją pasidalijamojo struktūrinių veiksmų valdymo atveju, kad būtų apsaugotas ES biudžetas. Ši politika, galiojusi 2007–2013 m. laikotarpiu, yra prevencinė: jeigu yra įrodymų, kad visos veiksmų programos ar jos dalies valdymo ir kontrolės sistemoje yra didelių trūkumų, nutraukiami tarpiniai mokėjimai arba, jei neįvykdytų mokėjimo prašymų nėra, išsiunčiamas įspėjamasis raštas ir taip užtikrinama, kad iš ES biudžeto nebūtų kompensuojamos sumos, kurioms dideli pažeidimai galėjo padaryti poveikį. Kalbant apie ERPF / SF ir ESF programas, verta pabrėžti, kad taisomųjų veiksmų planai, kuriems pritarė valstybės narės Komisijai atlikus priežiūrą, taip pat turi prevencinį poveikį paramos gavėjų jau patirtoms išlaidoms, kurios nacionaliniu lygmeniu yra įtrauktos į tvirtinančiosios institucijos sąskaitas, bet dar nėra deklaruotos Komisijai. Tokioms išlaidoms dar prieš jas deklaruojant tvirtinančioji institucija pritaiko Komisijos prašomą finansinę pataisą. Komisijai deklaruotos išlaidos, jau atskaičius neteisėtai išmokėtas sumas. Sumos, kurias prevenciniais tikslais pataiso tvirtinančiosios institucijos prieš jas patvirtindamos, gali būti didelės, ypač tais atvejais, kai dėl valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų taikomos ekstrapoliuotos arba fiksuoto dydžio pataisos. Tinkamas pavyzdys būtų finansinės pataisos prie šaltinio, kurios, vykdant įvairių programų taisomųjų veiksmų planus, 2015 m. pritaikytos Rumunijai (345 mln. EUR) arba 2014 m. – Čekijai (398 mln. EUR) ir Vengrijai (135 mln. EUR). ESF atveju didžiausios 2015 m. patvirtintos finansinės pataisos prie šaltinio taikytos Rumunijai (77 mln. EUR). Panašiai, įspėjamieji raštai, kuriuos Komisija siunčia tais atvejais, kai sistemos trūkumai nustatomi dar prieš jai gaunant mokėjimo prašymą, taip pat gali turėti tokį patį prevencinį poveikį ES biudžeto apsaugai, tačiau tokį poveikį kiekybiškai įvertinti yra sunkiau, todėl Komisija ir valstybės narės jokių susijusių sumų nenurodo. Dėl Komisijos priežiūros funkcijos prevencinio poveikio pagerėja ES biudžeto apsauga (sumažėja klaidų, kurias nustato audito institucijos, tikrindamos sumas, kurias Komisijos prašoma kompensuoti), todėl toks poveikis turi atsispindėti ir ataskaitose. Mokėjimų nutraukimas bei sustabdymas panaikinamas tik remiantis pakankamu taisomųjų priemonių įgyvendinimo užtikrinimu ir (arba) atlikus finansines pataisas. Finansinės pataisos turi būti įtrauktos į mokėjimo prašymą, kuris teikiamas Komisijai arba dėl kurio susitarta su Komisija. Taisomųjų priemonių tinkamumas, įskaitant finansines pataisas, vertinamas visų pirma remiantis audito įrodymais, kurie pateikiami nacionalinei audito institucijai arba Komisijai atlikus (paskesnį) auditą, ir po to, kai, siekiant užtikrinti nuoseklumą, skaidrumą ir vienodą vertinimą tarp valstybių narių, atskirai išnagrinėjamas kiekvienas atvejis.



5.1.1. Mokėjimų nutraukimas ir sustabdymas 5.1.1 lentelė. Nutraukti mokėjimai

mln. EUR Fondas Sanglaudos politika. 2007−2013 m. programavimo laikotarpis Iš viso neišspręstų atvejų 2014 12 31 2015 m. nauji atvejai 2015 m. išspręsti atvejai Iš viso neišspręstų atvejų 2015 12 31 Atvejų skaičius Suma Atvejų skaičius Suma Atvejų skaičius Suma Atvejų skaičius Suma ERPF ir Sanglaudos fondas 99 3 818 87 5 299 135 7 387 51 1 730 ESF 32 970 27 1 392 33 1 599 26 762 EŽF 7 14 25 157 30 162 2 8 Iš viso 138 4 802 139 6 848 198 9 148 79 2 501 Šioje lentelėje pateikiama ERPF ir SF, ESF ir EŽF mokėjimų nutraukimo atvejų raidos apžvalga pagal atvejų skaičių ir sumą. Pradinis likutis apima visus iki 2014 m. pabaigos dar neišspręstus atvejus, neatsižvelgiant į metus, kuriais valstybei narei pranešta apie mokėjimų nutraukimą. Nauji atvejai susiję tik su mokėjimų nutraukimu, apie kurį pranešta 2015 m. Išspręsti atvejai – tai atvejai, kai mokėjimai pagal prašymus kompensuoti išlaidas atnaujinti 2015 m., neatsižvelgiant į metus, kuriais mokėjimai buvo nutraukti. Iki 2015 m. pabaigos vis dar neišspręsti atvejai – tai mokėjimų nutraukimas, tebegaliojantis 2015 m. gruodžio 31 d., t. y. mokėjimai pagal prašymus kompensuoti išlaidas nevykdomi tol, kol atitinkama valstybė narė imasi taisomųjų priemonių. Iš 51 ERPF ir SF mokėjimo, kuris 2015 m. pabaigoje tebebuvo nutrauktas, 39 buvo skirti Ispanijai, 5 – Vengrijai, 4 – tarpvalstybinėms programoms ir 3 – Čekijai. Dauguma atvejų nustatyti išnagrinėjus valstybių narių pateiktas metines kontrolės ataskaitas ir kai kuriais atvejais – pasitelkus kitus šaltinius, pvz., žiniasklaidą, arba Komisijos audito misijos metu. Iš 26 ESF mokėjimų, kurie 2015 m. pabaigoje tebebuvo nutraukti, 11 buvo skirti Ispanijai, 8 – Italijai, 2 – Prancūzijai, 2 – Vengrijai, 2 – Jungtinei Karalystei ir 1 – Vokietijai, 15 iš jų buvo nutraukti jau 2014 m. pabaigoje. Dauguma EŽF mokėjimų nutraukimo atvejų yra susiję su problemomis, nustatytomis atlikus valstybių narių kiekvienų metų pradžioje pateikiamų metinių kontrolės ataskaitų analizę (ataskaitos nepateiktos, yra nepatikimos arba rodo didelį klaidų lygį). 5 veiksmų programoms 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje taikyta išlyga (ir nutraukti mokėjimai): visų 5 pažeidimų atveju atitinkama valstybė narė ėmėsi reikiamų taisomųjų veiksmų ir mokėjimai buvo atnaujinti. Mokėjimų sustabdymas 2014 m. pabaigoje buvo sustabdytos 6 ERPF ir SF veiksmų programos, iš jų 3 veiksmų programoms sustabdymas buvo panaikintas 2015 m. 2015 m. priimta 10 sprendimų dėl mokėjimų sustabdymo: 3 iš jų skirti Ispanijai, 3 – tarpvalstybinėms programoms, 2 – Vengrijai, 1 – Italijai ir 1 – Jungtinei Karalystei. 6 iš šių naujų sprendimų tebegaliojo metų pabaigoje, todėl 2015 m. pabaigoje iš viso galiojo 9 sprendimai dėl mokėjimų sustabdymo. 2014 m. pabaigoje buvo sustabdyta 18 ESF veiksmų programų, iš jų 11 veiksmų programų sustabdymas buvo panaikintas 2015 m. 2015 m. priimta 10 sprendimų dėl mokėjimų sustabdymo (1 iš jų skirtas Prancūzijai, 1 – Vokietijai, 1 – Vengrijai, 2 – Italijai, 1 – Slovakijai, 1 – Ispanijai ir 3 – Jungtinei Karalystei), iš jų 2 (Slovakijai skirtas sprendimas ir vienas iš Jungtinei Karalystei skirtų sprendimų) buvo panaikinti vėliau 2015 m. 2015 m. pabaigoje iš viso tebegalioja 15 sprendimų dėl mokėjimų sustabdymo (1 skirtas Prancūzijai, 1 – Vokietijai, 1 – Vengrijai, 3 – Italijai, 7 – Ispanijai ir 2 – Jungtinei Karalystei). 2014 m. gegužės mėn. sustabdyti tarpiniai mokėjimai Estijai pagal EŽF veiksmų programą ir 2015 m. balandžio mėn. šie mokėjimai buvo atnaujinti. Jokių kitų mokėjimų stabdyti nenumatoma. 5.1.2. Kovos su sukčiavimu priemonės Pirmoji ir efektyviausia sukčiavimo prevencinė priemonė – patikima vidaus kontrolės sistema, sukurta ir valdoma siekiant proporcingai reaguoti į nustatytą riziką. Tokia sistema gali sumažinti riziką, kad bus sukčiaujama arba kad sukčiavimo atvejai nebus pastebėti, tačiau negali visiškai pašalinti sukčiavimo tikimybės. 2015 m. pabaigoje Regioninės ir miestų politikos GD veiklos direktoratai buvo atsakingi už tolesnius veiksmus dėl 70 OLAF tiriamų su ERPF ir SF susijusių bylų. OLAF vertinimu, įtariamo sukčiavimo ar pažeidimų finansinis poveikis galėjo būti iki 1 mlrd. EUR. Tai didžiausia suma, kurią turi įvertinti leidimus suteikiantis pareigūnas, remdamasis pateiktais faktais. Remiantis 2015 m. liepos 31 d. Komisijos kovos su sukčiavimu ataskaita , valstybės narės Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) iš viso pranešė apie 3 579 su ERPF ir SF susijusius pažeidimų atvejus, kurių finansinis poveikis gali siekti 1,68 mlrd. EUR. Ataskaitoje teigiama, kad 2014 m. iš pažeidimų, apie kuriuos Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) pranešė valstybės narėse, įtariamų sukčiavimo atvejų dalis sudarė maždaug 0,51 proc. visų 2014 m. atliktų mokėjimų sanglaudos politikos srityje. Komisija tikrina valstybių narių valdžios institucijų vykdomą kovos su sukčiavimu veiklą, taikydama rizika grindžiamą metodą. Vis dėlto, kadangi sukčiavimo ir korupcijos schemos yra labai skirtingos, o jų elementai nuolat kinta, ir Komisija negali pati, vietoj valstybių narių valdžios institucijų, patikrinti visų išlaidų, sukčiavimo ir (arba) korupcijos mastas, visų pirma vykdant viešųjų pirkimų procedūras ES (dalis jų taip pat susijusios su ES bendrai finansuojamais projektais), gali būti didesnis, nei matyti iš sumų, apie kurias pranešė valstybės narės. Todėl Komisija toliau nagrinės sukčiavimo rizikos lygį ir įtartinus atvejus valstybėse narėse, regionuose ir programose, sukčiavimo, apie kurį pranešta, rūšis (modus operandi) ir valstybių narių patvirtintas rizikos mažinimo priemones. Įsigaliojo ERPF, ESF, SF ir kitiems fondams taikoma 2015–2020 m. bendra kovos su sukčiavimu strategija. Vykdydami bendrą kovos su sukčiavimu strategiją 3 generaliniai direktoratai siekia stiprinti dedamas kovos su sukčiavimu pastangas, imdamiesi keleto naujų iniciatyvų. 2015 m. gruodžio mėn. sėkmingai pradėta vykdyti struktūrinių fondų generalinių direktoratų bendra kovos su sukčiavimu strategija. 1) sukčiavimo rizikos vertinimų, kuriuos valstybės narės turi atlikti pagal 2014–2020 m. laikotarpio teisės aktų nuostatas, rezultatų analizė, siekiant papildyti ir atnaujinti naujosios strategijos veiksmų planą; 2) veiksmingo valstybių narių naudojimosi ARACHNE priemone, skirta galimiems sukčiavimo atvejams nustatyti, didinimas; 3) valstybėms narėms skirtų kovos su korupcija ir sukčiavimu seminarų rengimas, siekiant stiprinti jų gebėjimus geriau kovoti su sukčiavimu ir korupcija; 4) kiti veiksmai, kuriais siekiama skatinti gerą valdymą, didinti informuotumą ir valstybių narių administracinius gebėjimus, siekiant apsaugoti ES ir valstybių narių finansinius interesus. Bendroje kovos su sukčiavimu strategijoje pateikiamas veiksmų planas, kuriame išdėstyta šių generalinių direktoratų, glaudžiai bendradarbiaujant su OLAF, šiuo laikotarpiu vykdytina veikla. Kiti 2015 m. įgyvendinti svarbūs kovos su sukčiavimu veiksmai: -vidaus mokymas ir informuotumo didinimo veiksmai, skirti atsakingiems pareigūnams, auditoriams ir programų institucijoms valstybėse narėse;

-vidaus procedūros dėl tolesnių veiksmų, vykdomų atsižvelgiant į OLAF pateiktas galutines bylų ataskaitas, stiprinimas; -mokymo ir informuotumo didinimo veiksmai valstybėms narėms, kurios turi įdiegti veiksmingas ir proporcingas kovos su sukčiavimu priemones, skirtas likutinei sukčiavimo rizikai sumažinti; -bendradarbiavimas su OLAF kovos su sukčiavimu srityje; -ARACHNE priemonės skatinimas, siekiant remti valdymo patikrinimus; -pilietinės visuomenės įtraukimas sudarant sąžiningumo paktus. Vykdydama visiško nepakantumo sukčiavimui politiką, Komisija 2015 m. išsiuntė 42 įspėjamuosius raštus, susijusius su OLAF galutinėmis bylų ataskaitomis ir kitais įtariamais sukčiavimo atvejais.



5.2.Taisomieji veiksmai 5.2.1. Padėtis iki 2007–2013 m. programavimo laikotarpio ERPF / SF visų programavimo laikotarpių finansinės pataisos, apie kurias pranešta 2015 m., išliko stabilios, palyginti su paskutiniais trejais metais, tačiau praneštos 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pataisų sumos yra gerokai didesnės. 2015 m. finansinės pataisos išliko stabilios, palyginti su ankstesniais metais, o tai patvirtina, kad įgyvendinta griežta pataisų politika, įskaitant mokėjimų nutraukimą ir sustabdymą. Šis padidėjimas 2007–2013 m. laikotarpiu paaiškinamas tuo, kad 2015 m. kai kurie ilgai neišspręsti atvejai, kuriais mokėjimo paraiškos buvo užblokuotos keliems mėnesiams ar net metams, galiausiai buvo išspręsti atlikus finansines pataisas. Tais atvejais apie valstybių narių taikytas pataisas buvo galima pranešti tik 2015 m., kai buvo atšauktos nutraukimo ir (arba) sustabdymo procedūros. Atliktų ESF finansinių pataisų suma, apie kurią pranešta 2015 m., buvo didesnė visais programavimo laikotarpiais, daugiausia dėl to, kad buvo patvirtintos finansinės pataisos užbaigiant 2000–2006 m. programas ir panaikintos ilgai trukusios 2007–2013 m. programų mokėjimų sustabdymo procedūros. 5.2.2. Padaryti ir reikalingi patobulinimai 2015 m. Komisija toliau vykdė griežtą Sanglaudos politikos fondų lėšų naudojimo priežiūrą, nutraukdama ir (arba) sustabdydama mokėjimus vos nustačiusi trūkumų ir užtikrindama, kad valstybės narės ištaisytų nustatytus trūkumus savo valdymo ir kontrolės sistemose. Komisija siekė nustatyti ir pašalinti visą likusią reikšmingą riziką, kad ES biudžetas būtų tinkamai apsaugotas, o užbaigiant programas likutinė rizika būtų priimtina. Dėl to 2007–2013 m. laikotarpiu padėtis apskritai pagerėjo, palyginti su 2000–2006 m. programavimo laikotarpiu, o dėl toliau aprašomų Komisijos veiksmų, vykdytų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis, sanglaudos politikos srities išlaidose šiais metais pasitaikė mažiau klaidų. Be to, Bendrųjų nuostatų reglamente (BNR) 2014–2020 m. laikotarpiu įtvirtintos griežtesnės kontrolės nuostatos, palyginti su 2007–2013 m. laikotarpiu, ir nustatyti reikalavimai, kuriais siekiama gerinti valstybių narių atskaitomybę, kad būtų veiksmingiau šalinamos klaidos ir užtikrinamas bendrai finansuojamų išlaidų teisėtumas ir tvarkingumas. Pagrindiniai pabrėžtini aspektai: Svarbūs patobulinimai dėl mokėjimų nutraukimo ir sustabdymo tvarkos įgyvendinimo ir naudojimosi supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis. Nauja finansų valdymo sistema, pagal kurią programų ataskaitiniai metai prasideda liepos 1 d. ir baigiasi birželio 30 d. Tvirtinančioji institucija patvirtina Komisijai programos sąskaitose, rengiamose už kiekvienus ataskaitinius metus, nurodytas išlaidas, į kurias įeina tik teisėtos ir tvarkingos išlaidos, kurios bendrai deklaruotos per ataskaitinius metus ir iš kurių išskaičiuotos sumos, kurioms poveikį padarė pažeidimai, nustatyti atlikus nacionalinius patikrinimus ir auditą. 10 proc. visų per ataskaitinius metus atliktinų Komisijos tarpinių mokėjimų atidėjimo mechanizmas, pagal kurį Komisija kompensuoja visas deklaruotas išlaidas tik tada, kai baigtos visos nacionalinės patikros, įskaitant audito institucijos atliekamą auditą, ir kai tų patikrų rezultatai yra išsamiai išanalizuoti ir į juos atsižvelgė vadovaujančioji ir tvirtinančioji institucijos. Programų vadovaujančiosios institucijos teikiamas valdymo pareiškimas, patvirtinantis sąskaitose pateiktą informaciją ir tai, kad įdiegta kontrolės sistema tinkamai užtikrina operacijų ir deklaruotų išlaidų teisėtumą ir tvarkingumą. Šis pareiškimas bus pateikiamas kartu su ataskaita, kurioje pateikiama visų patikrų ir audito, atlikto iki sąskaitų patvirtinimo, rezultatų santrauka, klaidų pobūdžio ir masto bei nustatytų sistemos trūkumų analizė, taip pat taisomieji veiksmai, kurių imtasi ar numatoma imtis. Programos audito institucijos atliekamas nepriklausomas auditas ir teikiama audito nuomonė dėl sąskaitų, papildantys šiuo laikotarpiu atliekamą tinkamo sistemų veikimo auditą ir reprezentatyvių operacijų ir išlaidų imčių auditą. Tai patikins, kad visos nustatytos neteisėtos išlaidos buvo tinkamai ir teisingai pripažintos netinkamomis finansuoti ir išskaičiuotos iš tarpinio mokėjimo prašymų arba metinių sąskaitų ir, jei buvo nustatyta didelių trūkumų, buvo įgyvendinti taisomieji veiksmai. Privalomos grynosios finansinės pataisos, kurias Komisija taiko, kai vykstant ES auditui buvo nustatyti pažeidimai, rodantys, kad yra didelių trūkumų, kurių neaptiko ir (arba) apie kuriuos nepranešė programų institucijos, tikrindamos kasmet iki vasario 15 d. teikiamas programos sąskaitas. Grynosios finansinės pataisos, kuriomis sumažinami valstybių narių asignavimai tuo atveju, jei dideli trūkumai nebuvo aptikti ir (arba) apie juos nepranešta, dar labiau skatins užtikrinti patikimas laiku atliekamas nacionalines patikras, įskaitant vadovaujančiosios institucijos patikras, atliekamas prieš pateikiant programos sąskaitų patvirtinimą Komisijai.

Visų 5 ESI fondų taisyklių supaprastinimas ir suvienodinimas. Dažnesnis naudojimasis supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis ir teigiami rezultatai mažinant klaidų skaičių. ESF srityje 2015 m. Komisija ir toliau aktyviai skatino naudotis supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis, organizuodama seminarus ir 2015 m. sukurdama tarpvalstybinį tinklą. Supaprastinto išlaidų apmokėjimo apžvalginė ataskaita buvo pateikta Europos Parlamentui 2015 m. lapkričio mėn. Joje pabrėžta, kad ESF biudžeto, įvykdyto naudojantis supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis, dalis jau smarkiai didėja: 2007–2013 m. laikotarpiu ši dalis sudarė 7 proc. įvykdyto ESF biudžeto, o 2014–2020 m. laikotarpiu, kaip planuoja nacionalinės valdžios institucijos, ji turėtų padidėti iki 35 proc. 2016 m. buvo nustatyti tolesni veiksmai, daugiausia skirti 9 valstybėms narėms, kurios planuoja mažiausiai naudotis supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis, siekiant bendro tikslo – kad 50 proc. ESF biudžeto būtų įvykdyta naudojantis supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybėmis. Nagrinėjama galimybė teikti pasiūlymus iš dalies keisti reglamentą, kai bus atliekama DFP laikotarpio vidurio peržiūra. 5.3.Nustatyti valstybių narių valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai ir priemonės, kurių imtasi Kaip minėta, pagal pasidalijamojo valdymo principą už veiksmingą ir efektyvų valdymo bei kontrolės sistemų veikimą nacionaliniu lygmeniu pirmiausia atsakingos valstybės narės. Tačiau Komisija siekia užtikrinti, kad nacionalinės sistemos padėtų veiksmingiau užkirsti kelią klaidoms prieš sertifikavimą, ir imasi keleto veiksmų: bendradarbiauja su vadovaujančiosiomis institucijomis, kad būtų laiku atliekami patikimi valdymo patikrinimai, siekdama, kad visų pirma būtų užkirstas kelias pažeidimams ar kad jų nepatektų į Komisijai patvirtinamus mokėjimo prašymus; įgyvendina prevencinius gebėjimų stiprinimo veiksmus, įskaitant programų valdymo institucijoms skirtas konsultacijas, paramą ir mokymą, kad pagal poreikį sustiprintų tų institucijų administracinius gebėjimus; toliau bendradarbiauja su audito institucijomis pagal bendro audito principą, kad laiku ir veiksmingai būtų šalinama rizika; atlieka papildomus rizikos sričių ir vadovaujančiųjų institucijų ar tarpinių institucijų rizika pagrįstus auditus ir griežtai prižiūri programos valdymą taikydama turimas teisines priemones, pvz., mokėjimų nutraukimą, sustabdymą ir, prireikus, finansines pataisas. 2007–2013 m. laikotarpiu pagrindinės klaidų priežastys, be kita ko, buvo susijusios su sudėtingomis valdymo struktūromis kai kuriose valstybėse narėse, didele kai kurių institucijų darbuotojų kaita, lėmusia patirties sumažėjimą arba nepakankamą aprūpinimą darbuotojais. Pagrindinės klaidų, susijusių su ERPF ir Sanglaudos fondu, priežastys: a) Sudėtingos struktūros valstybėse narėse b) Sudėtingi teisės aktai b) Nepakankami valdymo patikrinimai valstybėse narėse Klaidų taip pat kyla dėl to, kad sanglaudos politikai taikomos nacionalinės ar regioninės taisyklės gali būti griežtesnės už nacionalinėje teisėje panašioms iš nacionalinio biudžeto dengiamoms išlaidoms numatytas taisykles. Vienas svarbiausių klausimų tebėra valstybių narių atliekamos valdymo patikros – pagrindinės problemos kyla dėl formalaus valdymo patikrų pobūdžio, nepakankamų viešųjų pirkimų procedūrų, valstybės pagalbos ar tinkamumo finansuoti taisyklių patikrinimų, netinkamos vadovaujančiosios ar tarpinės institucijos struktūros ir (arba) organizacijos, mokymo ir priežiūros stokos perdavus pareigas. Audito rezultatais Komisija naudojasi, kad galėtų įvertinti, ar ji iš esmės gali remtis audito institucijos nuomone apie veiksmingą sistemų veikimą. Pagrindinės klaidų, susijusių su Europos socialiniu fondu, priežastys: a) Netinkamos finansuoti išlaidos b) Netinkami finansuoti projektai arba paramos gavėjai Kiek tai susiję su ESF, daugiausia klaidų tebekyla dėl reikalavimų neatitinkančių išlaidų bei projektų ir (arba) paramos gavėjų, taip pat dėl viešųjų pirkimų. Komisija inicijavo tikslines priemones pagrindinėms minėtų sričių klaidų priežastims šalinti. Per 2015 m. audito misijas pagrindinis dėmesys buvo skiriamas šiems pagrindiniams klausimams: -tolesniems veiksmams gavus 2014 m. metines kontrolės ataskaitas; -2015 m. per 9 papildomas audito misijas buvo tęsiamas 2013 ir 2014 m. atliktų valdymo patikrinimų teminis auditas; programoms, kurių atžvilgiu nustatyta neatitikties arba nepakankamų patikrinimų atvejų, buvo inicijuotos rekomendacijos ir, kai tinkama, mokėjimo nutraukimo ir sustabdymo procedūros; -2015 m. atliktas 20 programų, dėl kurių 2014 m. metinėje veiklos ataskaitoje buvo nustatyta išlyga, auditas; -2015 m. atlikti šeši metinės kontrolės ataskaitos pakartotiniai auditai ir dvi audito misijos pagal 73 straipsnį. 2015 m. Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD metinėje veiklos ataskaitoje nustatyta išlyga dėl toliau nurodytų EŽF veiklos programų valdymo ir kontrolės sistemų trūkumų: Čekijoje, Italijoje, Rumunijoje, Slovakijoje ir Ispanijoje (tik Galisijoje). Italija savo metinės kontrolės ataskaitos nepateikė; Galisijai galioja audito apimties apribojimas. Kaip nurodyta metinėse kontrolės ataskaitose, visose likusiose veiksmų programose nustatytas reikšmingas klaidų lygis. Visoms valstybėms narėms buvo pranešta apie Komisijos metinių kontrolės ataskaitų analizės rezultatus. Susijusioms valstybėms narėms, kuriose mokėjimo prašymas dar nagrinėjamas, išsiųsti raštai, kuriais pranešta apie mokėjimų nutraukimą ir nurodyta, kokių taisomųjų veiksmų būtina imtis, kad išmokos būtų vėl pradėtos mokėti. 5.4.Bendri duomenys 5.4.1. Sanglaudos politika. 2000–2006 m. ERPF ir ESF

Užbaigiant 2000–2006 m. laikotarpio programas naudinga palyginti bendrus taisomųjų veiksmų rezultatus su bendromis išlaidų sumomis ir tuo remiantis susidaryti išsamesnį taisomųjų mechanizmų poveikio vaizdą. Bendros 4,2 % dydžio biudžeto asignavimų pataisos Dėl ERPF ir ESF lėšų pasakytina, kad bendra iki 2015 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, susijusių vien su Komisijos priežiūra, suma buvo 7 784 mln. EUR.

Iki 2015 m. pabaigos Komisija užbaigė 361 iš 379 ERPF programų (palyginti su 338 programomis iki 2014 m. pabaigos). Likusios 18 programų yra susijusios su atvejais, kai valstybės narės užginčijo Komisijos pasiūlytas finansines pataisas, pateikė apsvarstyti papildomos informacijos arba paprašė kompensuoti nesusigrąžinamas sumas. Šiais atvejais taikomos finansinių klaidų ištaisymo procedūros (rengiami posėdžiai) ir priimami sprendimai dėl nesusigrąžinamų sumų. Kalbant apie ERPF, Komisija visoms valstybėms narėms iki 2015 m. pabaigos taikė bendrą finansinių pataisų sumą – 5,8 mlrd. EUR, t. y. apie 4,5 proc. bendros asignavimų visoms 2000–2006 m. programoms sumos. Šį procesą galima suskirstyti į dvi dalis: 4,1 mlrd. EUR finansinių pataisų, atliktų programų įgyvendinimo laikotarpiu, ir dar 1,6 mlrd. EUR finansinių pataisų, taikytų užbaigiant programas. Pagrindinės susijusios valstybės narės yra Ispanija (2,6 mlrd. EUR), Italija (1,2 mlrd. EUR) ir Graikija (1,2 mlrd. EUR). Kalbant apie ESF, programų užbaigimo procesas jau baigtas 2014 m. pabaigoje. 2015 m. pabaigoje bendra 2000–2006 m. programavimo laikotarpio ESF programų finansinių pataisų suma, atsižvelgiant į svarstomas finansines pataisas, sieks 2,4 mlrd. EUR, t. y. 3,6 proc. visos ESF asignavimų sumos. Šį procesą galima suskirstyti į dvi dalis: 1,2 mlrd. EUR vertės finansinių pataisų, atliktų programų įgyvendinimo laikotarpiu, ir dar 1,2 mlrd. EUR vertės finansinių pataisų, taikytų užbaigiant programas. 5.4.1 diagrama. Bendra iki 2015 m. gruodžio 31 d. patvirtintų ir svarstytų 2000–2006 m. programavimo laikotarpio valstybių narių ERPF ir ESF programų finansinių pataisų suma, palyginti su gautų išmokų suma 5.4.2. Sanglaudos politika. 2007–2013 m. ERPF, Sanglaudos fondas ir ESF Tikėtina, kad 2007–2013 m. laikotarpio finansinių pataisų artimiausiais metais toliau daugės prasidėjus šio laikotarpio programų užbaigimui, tačiau kol kas duomenys rodo, kad, palyginti su ankstesniu programavimo laikotarpiu, finansinių pataisų apskritai yra mažiau. Bendros 1,4 % dydžio biudžeto asignavimų pataisos Finansinių pataisų apimtis yra mažesnė dėl geresnio valdymo ir kontrolės sistemų gebėjimo aptikti problemas ir ištaisyti klaidas prieš deklaruojant išlaidas Komisijai, kaip galima spręsti iš mažesnio sanglaudos politikos srities klaidų lygio 2007–2013 m. laikotarpiu, palyginti su 2000–2006 m. laikotarpiu. Be to, daroma nuoroda į per šį laikotarpį valstybių narių taikytas finansines pataisas.



5.4.2 lentelė. 2007–2013 m. programavimo laikotarpis. 2015 m. gruodžio 31 d. patvirtintos ir svarstomos ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF programų finansinės pataisos Pasiskirstymas pagal valstybes nares mln. EUR Valstybė narė 2007–2013 m. ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF išmokų sumos Išmokų sumos procentinė dalis, palyginti su visa išmokų suma Patvirtintos finansinės pataisos Svarstomos finansinės pataisos (išsiųsti užbaigimo raštai)* Bendra 2007–2013 m. laikotarpiui nustatytų finansinių pataisų suma Finansinių pataisų procentinė dalis, palyginti su ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF išmokų suma Atliktų finansinių pataisų sumos dalis, palyginti su bendra finansinių pataisų suma Belgija 2 062 0,6 % 24 2 24 1,2 % 0,5 % Bulgarija 6 668 1,9 % 144 – 144 2,2 % 3,0 % Čekija 26 425 7,6 % 810 – 810 3,1 % 17,2 % Danija 510 0,1 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Vokietija 25 465 7,3 % 179 1 179 0,7 % 3,8 % Estija 3 403 1,0 % 12 – 12 0,3 % 0,2 % Airija 751 0,2 % 22 – 22 2,9 % 0,5 % Graikija 20 210 5,8 % 338 – 338 1,7 % 7,2 % Ispanija 34 527 9,9 % 488 2 488 1,4 % 10,4 % Prancūzija 13 549 3,9 % 64 1 64 0,5 % 1,4 % Kroatija 858 0,2 % – – – nėra nėra Italija 27 943 8,0 % 293 – 293 1,0 % 6,2 % Kipras 612 0,2 % – – – nėra nėra Latvija 4 530 1,3 % 47 – 47 1,0 % 1,0 % Lietuva 6 775 2,0 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Liuksemburgas 50 0,0 % 0 – 0 0,1 % 0,0 % Vengrija 24 893 7,2 % 432 – 432 1,7 % 9,1 % Мalta 840 0,2 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Nyderlandai 1 660 0,5 % – – – nėra nėra Austrija 1 204 0,3 % 16 – 16 1,3 % 0,3 % Lenkija 67 186 19,3 % 334 – 334 0,5 % 7,1 % Portugalija 21 412 6,2 % 22 – 22 0,1 % 0,5 % Rumunija 19 058 5,5 % 961 – 961 5,0 % 20,4 % Slovėnija 4 101 1,2 % 33 – 33 0,8 % 0,7 % Slovakija 11 483 3,3 % 425 – 425 3,7 % 9,0 % Suomija 1 596 0,5 % 0 – 0 0,0 % 0,0 % Švedija 1 626 0,5 % 1 – 1 0,1 % 0,0 % Jungtinė Karalystė 9 883 2,8 % 71 2 71 0,7 % 1,5 % Tarpvalstybiniu mastu 7 987 2,3 % 3 – 3 0,0 % 0,1 % Iš viso 347 268 100,0 % 4 719 8 4 719 1,4 % 100,0 % Kadangi 2007–2013 m. programos yra finansuojamos iš kelių skirtingų fondų, pirmiau pateiktoje lentelėje ERPF ir Sanglaudos fondo sumos neišskiriamos. * Svarstomų ESF finansinių pataisų skaičius; duomenų apie svarstomas ERPF / Sanglaudos fondo finansines pataisas neturima.





5.4.2 diagrama. Bendra iki 2015 m. gruodžio 31 d. patvirtintų ir svarstytų 2007–2013 m. programavimo laikotarpio valstybių narių ERPF, Sanglaudos fondo ir ESF programų finansinių pataisų suma, kaip gautų išmokų procentinė dalis Nuo 2007–2013 m. programavimo laikotarpio pradžios Komisija ERPF ir Sanglaudos fondo programoms taikė finansinių pataisų, kurių bendra suma – apie 3,5 mlrd. EUR (tai apima ir 1,2 mlrd. EUR finansinių pataisų, kurias valstybės narės, gavusios prašymus imtis taisomųjų veiksmų, taikė prieš deklaruodamos arba jau deklaruodamos išlaidas Komisijai). Pagrindinės susijusios valstybės narės yra Čekija (748 mln. EUR), Rumunija (506 mln. EUR), Vengrija (405 mln. EUR), Slovakija (388 mln. EUR), Graikija (289 mln. EUR), Ispanija (273 mln. EUR) ir Italija (266 mln. EUR). Kalbant apie ESF, valstybės narės, kurioms nustatyta didžiausia bendra pataisų suma, yra Rumunija (455 mln. EUR), Ispanija (215 mln. EUR) ir Lenkija (157 mln. EUR). Šiuo įgyvendinimo etapu ir beveik užbaigus programas bendra finansinių pataisų (įskaitant svarstomas finansines pataisas) suma yra 1,2 mlrd. EUR, t. y. 1,6 % ESF asignavimų. 5.5.Valstybių narių pataisos Pagal 2007–2013 m. programavimo laikotarpio reglamentus valstybės narės turi Komisijai teikti kasmetines pataisų, atliktų po visų šių patikrinimų, ataskaitas. Šių duomenų patikimumui patikrinti Komisija, vykdydama patikinimo procesą, atlieka rizika grindžiamą auditą ir dokumentų patikras. Išsamesni duomenys pateikti 7 priede. Pabrėžiama, kad Komisija ėmėsi apdairumo priemonių, siekdama užtikrinti, kad dėl tam tikrų valstybių narių duomenų trūkumų nurodytosios sumos nebūtų perdėtos, todėl kai kurios sumos realiai gali būti didesnės. Tačiau pačios Komisijos statistikos patikimumui tai nedaro įtakos. Nurodytos sumos yra labai reikšmingos ir kartu su Komisijos darbo rezultatais leidžia daryti labai aiškią išvadą, kad abiejų šalių įdiegta kontrolė yra sėkminga. 6.TIESIOGINIS IR NETIESIOGINIS VALDYMAS Tiesioginio ir netiesioginio valdymo išlaidų kontrolei užtikrinti Komisija yra įdiegusi kontrolės sistemas, kuriomis siekiama įvairiais dotacijų valdymo proceso etapais išvengti pažeidimų, juos nustatyti, ištaisyti ir taip nuo jų atgrasyti, kad būtų pasiekti veiklos ir finansiniai tikslai. Toliau pateikiama dviejose tiesioginio ir netiesioginio valdymo išlaidų srityse – išlaidų moksliniams tyrimams ir tarptautinei pagalbai – atliktų patikrų apžvalga. Išlaidų moksliniams tyrimams kontrolės sistema, taikoma tiek tiesioginiam, tiek netiesioginiam valdymui, yra tokia: pirmiausia rengiama darbo programa – vykdomos plataus masto konsultacijos siekiant užtikrinti, kad ji kuo geriau atitiktų visų suinteresuotųjų šalių lūkesčius ir būtų pasiekta kuo geresnių mokslinių tyrimų rezultatų. Įvertinus pasiūlymus vykdoma tolesnė kontrolė, kai su atrinktų pasiūlymų teikėjais sudaromos teisiškai privalomos sutartys. Projekto įgyvendinimas stebimas visą jo įgyvendinimo laikotarpį. Pagal standartines procedūras visi mokėjimai pagal prašymus kompensuoti sąnaudas tikrinami ex ante, be kita ko, kvalifikuotas auditorius išduoda audito sertifikatą. Kaip ir standartinė kontrolė, gavus informacijos ir atsižvelgus į operacijos riziką gali būti vykdoma papildoma tikslinė kontrolė. Pagrindinis patikinimo šaltinis – nuodugnios mokėjimo prašymų imties ex post patikros, atliekamos paramos gavėjų patalposepo to, kai išlaidos buvo patirtos ir deklaruotos. Didelė šių nuodugnių patikrų dalis atliekama visą programos įgyvendinimo laikotarpį. Visos išmokėtos sumos, viršijančios gavėjui priklausančią sumą, yra susigrąžinamos, o sisteminės klaidos ekstrapoliuojamos visiems projektams, kuriuose tebedalyvauja paramos gavėjas. Tarptautinio bendradarbiavimo ir plėtros srityje Komisija yra įdiegusi kontrolės sistemą, kuria siekiama išvengti pažeidimų, juos nustatyti, ištaisyti ir taip nuo jų atgrasyti įvairiais finansavimo įgyvendinimo etapais ir kuri taikytina abiem valdymo būdams (tiesioginiam ir netiesioginiam), naudojamiems įgyvendinant šį finansavimą. Ši strategija prasideda nuo tinkamiausios kontrolės priemonės pasirinkimo rengiant planavimo dokumentų ir finansinių sprendimų projektus ir įgyvendinama atliekant faktines patikras visais įgyvendinimo etapais. Finansinės kontrolės požiūriu sistemą sudaro įvairios priemonės, kurios sistemingai taikomos, kai naudojami visi sutarčių įgyvendinimo ir dotacijų panaudojimo valdymo būdai: mokėjimų ex ante patikros, Komisijos atliekami ir audito plane numatyti auditai, išlaidų patikrinimai, atliekami prieš išmokant dotacijas paramos gavėjams, tikrinimo vizitai į tarptautines organizacijas ir bendra ex post kontrolė, vykdoma remiantis kasmet atliekamu likutinių klaidų lygio tyrimu. Taigi, be visų kitų galimų Finansiniame reglamente numatytų priemonių taikymo, ES finansiniai interesai apsaugomi Komisijai vykdant atskirų operacijų ex ante kontrolę, taip pat paskesnę kontrolę arba auditus ir vėliau susigrąžinant neteisėtai išmokėtas lėšas, kurias išmokant nesilaikyta nustatytos tvarkos arba vykdyta veikla nebuvo tinkama finansuoti ES lėšomis. Galiausiai, po paskutinės dalinės Finansinio reglamento peržiūros sukurta nauja Ankstyvo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES), kuria užtikrinamas ribotos informacijos apie ekonominės veiklos vykdytojus, keliančius pavojų Sąjungos finansiniams interesams, nustatymas ir platinimas. Ši informacija nuo 2016 m. centralizuotai kaupiama naujoje duomenų bazėje. PRIEDAI. IŠSAMŪS DUOMENYS 1.2015 m. finansinės pataisos, palyginti su gautomis ES išmokomis; pasiskirstymas pagal valstybes nares Valstybė narė 2015 m. iš ES biudžeto gautos išmokos

(mln. EUR) 2015 m. patvirtintos finansinės pataisos (mln. EUR) 2015 m. patvirtintos finansinės pataisos, kaip 2015 m. iš ES biudžeto gautų išmokų procentinė dalis 2015 m. atliktos finansinės pataisos (mln. EUR) 2015 m. atliktų finansinių pataisų procentinė dalis, palyginti su 2015 m. gautų ES biudžeto išmokų suma Belgija 1 045 1 0,1 % 11 1,1 % Bulgarija 2 524 67 2,7 % 143 5,7 % Čekija 6 921 111 1,6 % 254 3,7 % Danija 1 139 3 0,3 % 2 0,2 % Vokietija 8 796 60 0,7 % (57) 0,6 % Estija 346 2 0,6 % 1 0,3 % Airija 1 724 (3) 0,2 % 19 1,1 % Graikija 5 672 562 9,9 % 403 7,1 % Ispanija 11 975 (181) 1,5 % (157) 1,3 % Prancūzija 11 625 318 2,7 % 661 5,7 % Kroatija 468 0 0,0 % 0 0,0 % Italija 10 578 378 3,6 % 373 3,5 % Kipras 149 0 0,1 % 0 0,1 % Latvija 900 28 3,1 % 28 3,1 % Lietuva 739 8 1,1 % 10 1,3 % Liuksemburgas 70 1 1,1 % 1 1,3 % Vengrija 5 459 108 2,0 % 255 4,7 % Мalta 95 0 0,2 % 1 0,6 % Nyderlandai 1 129 58 5,1 % (23) 2,0 % Austrija 1 411 (21) 1,5 % 10 0,7 % Lenkija 12 957 176 1,4 % 119 0,9 % Portugalija 2 197 148 6,7 % 85 3,9 % Rumunija 6 263 502 8,0 % 595 9,5 % Slovėnija 816 18 2,2 % 20 2,5 % Slovakija 3 632 264 7,3 % 133 3,7 % Suomija 1 065 4 0,4 % 4 0,4 % Švedija 1 045 14 1,4 % 14 1,4 % Jungtinė Karalystė 5 526 102 1,8 % 195 3,5 % INTERREG 1 887 1 0,1 % 3 0,1 % IŠ VISO 108 153 2 732 2,5 % 3 104 2,9 %

Pirmiau pateiktoje lentelėje nurodytos neigiamos sumos gali būti susijusios su Teisingumo Teismo sprendimais, panaikinančiais sprendimus dėl finansinių pataisų. Reikėtų atkreipti dėmesį, kad skaičius suapvalinant iki milijonų eurų kai kurių šiose lentelėse pateikiamų finansinių duomenų suma gali būti netiksli.



2.Fiksuoto dydžio pataisų pasiskirstymas 2015 m. Bendra patvirtintų finansinių pataisų suma (mln. EUR) 2015 m. patvirtintos fiksuoto dydžio finansinės pataisos* (mln. EUR) Bendra atliktų finansinių pataisų suma (mln. EUR) 2015 m. atliktos fiksuoto dydžio finansinės pataisos* (mln. EUR) Žemės ūkis*** EŽŪGF 922 709** 1 017 – Kaimo plėtra 46 179 263 – Sanglaudos politika ERPF ir Sanglaudos fondas**** 1 289 986 1 359 970 ESF 348 279 407 312 EŽŪOGF Orientavimo skyrius 97 0 24 0 EŽF / ŽOFP 6 3 10 3 Vidaus politika 23 10 23 10 IŠ VISO 2 732 2 165 3 104 1 295 * Įtrauktos ekstrapoliuotos pataisos. ** Tai yra tiksliausias įvertis. Dauguma finansinių pataisų apima sumas, grindžiamas tiksliais skaičiavimais ir fiksuotais dydžiais. *** Duomenų apie atliktas fiksuoto dydžio pataisas žemės ūkio srityje nėra.

**** Turimi tik 2007–2013 m. DFP fiksuoto dydžio pataisų pasiskirstymo duomenys. 3.2015 m. finansinių pataisų prie šaltinio pasiskirstymas Valstybė narė 2015 m. patvirtintos finansinės pataisos prie šaltinio (mln. EUR) 2015 m. atliktos finansinės pataisos prie šaltinio (mln. EUR) Belgija 0 0 Bulgarija 0 28 Kipras 0 0 Čekija 3 67 Ispanija 7 7 Suomija 0 0 Prancūzija 3 3 Jungtinė Karalystė 0 0 Graikija 2 30 Vengrija 12 126 Airija 0 0 Italija 6 4 Latvija 2 2 Nyderlandai 1 1 Lenkija 56 4 Portugalija 0 0 Rumunija 423 507 Švedija 5 5 Slovakija 5 5 IŠ VISO 524 788





4.2015 m. grynųjų finansinių pataisų pasiskirstymas Patvirtinta mln. EUR DFP išlaidų kategorija 2015 m. patvirtintos grynosios finansinės pataisos 2015 m. patvirtintos finansinės pataisos su išlaidų pakeitimu ir kitos 2015 m. patvirtintos pataisos Bendra 2015 m. patvirtintų finansinių pataisų suma Pažangus ir integracinis augimas (241) 1 878 1 637 ERPF 127 1 157 1 283 Teisingumo Teismo sprendimai (457) 0 (457) ERPF, iš viso (330) 1 157 826 Sanglaudos fondas 26 446 472 Teisingumo Teismo sprendimai (9) 0 (9) Sanglaudos fondas, iš viso 17 446 462 ESF 73 276 348 Tvarus augimas. Gamtos ištekliai 1 063 9 1 072 EŽŪGF 918 4 922 Kaimo plėtra 46 – 46 ŽOFP / EŽF 2 4 6 EŽŪOGF Orientavimo skyrius 97 – 97 Saugumas ir pilietybė 9 15 23 Migracija ir vidaus reikalai 9 15 23 IŠ VISO 831 1 901 2 732 Pataisos, kurių bendra suma – 549 mln. EUR, dar nepriskirtos nė vienai kategorijai ir šioje lentelėje laikomos negrynosiomis pataisomis. Atlikta mln. EUR DFP išlaidų kategorija 2015 m. atliktos grynosios finansinės pataisos 2015 m. atliktos finansinės pataisos su išlaidų pakeitimu ir kitos 2015 m. atliktos pataisos Bendra 2015 m. atliktų finansinių pataisų suma Pažangus ir integracinis augimas (117) 1 883 1 766 ERPF 259 973 1 231 Teisingumo Teismo sprendimai (457) 0 (457) ERPF, iš viso (198) 973 774 Sanglaudos fondas 63 576 639 Teisingumo Teismo sprendimai (54) 0 (54) Sanglaudos fondas, iš viso 9 576 585 ESF 73 334 407 Tvarus augimas. Gamtos ištekliai 1 289 25 1 314 EŽŪGF 998 20 1 017 Kaimo plėtra 263 – 263 ŽOFP / EŽF 5 5 10 EŽŪOGF Orientavimo skyrius 24 – 24 Saugumas ir pilietybė 9 15 23 Migracija ir vidaus reikalai 9 15 23 IŠ VISO 1 181 1 923 3 104 5.2015 m. valstybių narių iš galutinių paramos gavėjų susigrąžintos žemės ūkio išmokos mln. EUR Valstybė narė EŽŪGF EŽŪFKP Iš viso 2015 m. Belgija 2,8 0,6 3,4 Bulgarija 1,6 3,1 4,7 Čekija 0,6 1,0 1,6 Danija 2,4 3,3 5,6 Vokietija 11,3 11,7 23,0 Estija 0,5 1,3 1,7 Airija 5,6 2,8 8,4 Graikija 2,8 3,0 5,7 Ispanija 19,0 6,6 25,5 Prancūzija 22,9 3,9 26,8 Kroatija 0,3 0,0 0,3 Italija 20,0 21,1 41,1 Kipras 0,3 0,0 0,4 Latvija 1,5 1,0 2,5 Lietuva 14,9 1,3 16,2 Liuksemburgas 0,3 0,2 0,5 Vengrija 3,6 9,1 12,7 Мalta 0,0 0,1 0,2 Nyderlandai 2,6 1,0 3,5 Austrija 5,7 8,2 13,9 Lenkija 8,1 19,4 27,5 Portugalija 4,9 11,7 16,7 Rumunija 10,0 31,5 41,4 Slovėnija 0,6 0,9 1,5 Slovakija 1,4 1,2 2,5 Suomija 1,1 1,5 2,6 Švedija 2,0 1,5 3,4 Jungtinė Karalystė 9,0 6,9 15,9 Iš viso 155,4 153,8 309,2



6.2015 m. iki išmokų paramos gavėjams sumokėjimo valstybių narių taikytos pataisos(papildant Komisijos ataskaitas) mln. EUR Valstybė narė EŽŪGF rinkos priemonės EŽŪGF tiesioginės išmokos EŽŪFKP Iš viso 2015 m. Belgija 0,3 1,2 0,9 2,4 Bulgarija 0,2 13,5 7,2 20,8 Čekija 0,0 0,3 0,8 1,1 Danija 0,0 1,1 1,4 2,6 Vokietija 4,7 5,1 7,5 17,3 Estija 0,0 0,6 1,4 2,0 Airija 3,0 2,6 0,7 6,2 Graikija 0,6 11,6 6,4 18,6 Ispanija 27,0 25,9 17,2 70,1 Prancūzija 9,5 5,2 5,6 20,4 Kroatija 0,1 1,0 0,0 1,1 Italija 3,9 26,9 8,0 38,8 Kipras 0,1 0,7 0,2 0,9 Latvija 0,0 1,2 1,6 2,8 Lietuva 0,0 0,8 2,9 3,7 Liuksemburgas 0,0 0,0 0,1 0,1 Vengrija 2,6 11,3 15,3 29,1 Мalta 0,0 0,0 0,4 0,4 Nyderlandai 6,5 0,8 1,8 9,1 Austrija 2,2 2,4 3,5 8,1 Lenkija 12,8 12,5 9,9 35,2 Portugalija 0,9 2,6 5,5 9,0 Rumunija 2,1 11,5 13,3 26,9 Slovėnija 0,1 0,2 0,9 1,2 Slovakija 0,2 3,6 1,2 4,9 Suomija 0,0 2,1 2,3 4,4 Švedija 4,6 0,7 2,3 7,6 Jungtinė Karalystė 0,6 2,7 5,2 8,5 Iš viso 81,9 148,0 123,3 353,2



7.Su sanglaudos politikos 2007–2013 m. laikotarpiu susijusių iki 2015 m. pabaigos atliktų finansinių pataisų, apie kurias pranešė valstybės narės, bendros sumos