EUROPOS KOMISIJA Strasbūras, 2022 02 15 COM(2022) 57 final 2022/0039(COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa {SEC(2022) 77 final} - {SWD(2022) 30 final} - {SWD(2022) 31 final}



AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Bendrasis šio pasiūlymo tikslas – sukurti saugią Sąjungos palydovinio ryšio sistemą (toliau – Programa), kuria būtų užtikrinamas pasaulinio masto saugių, lanksčių ir atsparių palydovinio ryšio paslaugų teikimas Sąjungai ir valstybių narių valdžios subjektams. Palydoviniu ryšiu užtikrinama visuresė aprėptis, kuria papildoma antžeminių tinklų (žemėje nutiestos kabelinės jungtys, pvz., šviesolaidinis plačiajuostis ryšys arba belaidis ryšys) aprėptis. Palydovinis ryšys gali būti priemonė sklandžiam skaitmeniniam ryšiui diegti vietovėse, kuriose nėra antžeminių tinklų (pvz., vandenynuose, skrydžių metu arba atokiose vietovėse / salose, kurios nepatenka į korinio arba plačiajuosčio ryšio aprėptį), kuriose jie buvo sunaikinti (pvz., per potvynius ar miškų gaisrus) arba kuriose negalima kliautis vietos tinklais ryšiui palaikyti (esant krizinei situacijai, diplomatinėms tarnyboms vykdant diplomatines misijas trečiosiose šalyse arba vykdant slaptas vyriausybines operacijas). GOVSATCOM yra su nacionaliniu saugumu glaudžiai susijęs strateginis turtas, kuriuo naudojasi dauguma valstybių narių. Viešojo sektoriaus naudotojai linkę teikti pirmenybę Vyriausybei priklausantiems arba viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės sprendimams, arba naudojasi konkrečių akredituotų privačių paslaugų teikėjų teikiamomis galimybėmis. Šiais sprendimais naudojamasi vykdant stebėjimo operacijas, krizių valdymą, įskaitant civilinės saugos užtikrinimo ir humanitarines operacijas gaivalinių ar žmogaus sukeltų nelaimių atveju, taip pat siekiant sujungti ir apsaugoti pagrindines infrastruktūras. Dėl reikiamų investicijų masto ir sudėtingumo, taip pat dėl sinergijos, kurią galėtų sukurti bendri pajėgumai, jau 2013 m. pripažinta, kad GOVSATCOM yra perspektyvi Sąjungos iniciatyvų sritis, kurią plėtojant galima realiai prisidėti prie tikslų, kuriais siekiama stiprios, saugios ir atsparios Europos Sąjungos. Dabar jis yra neatsiejama Europos kosmoso strategijos, Europos gynybos veiksmų plano ir Visuotinės Europos Sąjungos strategijos dalis. Vėlesnėse Tarybos išvadose Sąjungos vyriausybinio palydovinio ryšio infrastruktūros sąvoka visada vertinta palankiai. 2021m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos priimtas reglamentas, kuriuo sudaroma Sąjungos kosmoso programa, įsteigiama Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra ir panaikinami reglamentai (ES) Nr. 912/2010, (ES) Nr. 1285/2013 bei (ES) Nr. 377/2014 ir Sprendimas Nr. 541/2014/ES (toliau – Kosmoso reglamentas), buvo pirmas žingsnis šio atsparumo tikslo link, sukuriant specialų Sąjungos kosmoso programos komponentą GOVSATCOM. Juo siekiama optimizuoti esamų vyriausybinių naudotojų palydovinio ryšio pajėgumų naudojimą, sutelkiant turimus nacionalinius ir privačius ES palydovinio ryšio išteklius ir jais dalijantis. Dėl riboto palydovo naudojimo laikotarpio (geostacionariosios orbitos (GEO) palydovų atveju – maždaug 15 metų) per ateinantį dešimtmetį reikės papildyti keletą vyriausybėms priklausančių infrastruktūrų, kurios bus GOVSATCOM išteklių telkimo ir dalijimosi jais dalis. Dėl šios priežasties Reglamente (ES) 2021/696 numatyta, kad reikia įvertinti palydovinio ryšio naudotojų poreikių raidą. Pagal reglamentą, jei atlikus šį vertinimą „paaiškėtų, kad laikantis tokio principo kintanti paklausa negali būti patenkinta, turėtų būti galima priimti sprendimą pereiti prie antrojo etapo ir sukurti papildomą specialią kosmoso infrastruktūrą arba pajėgumus įgyvendinant vieną ar kelias viešojo ir privačiojo sektorių partnerystes, pvz., su Sąjungos palydovų operatoriais“. Ši naudotojų poreikių raida buvo pagrįsta keliais tyrimais. Tradiciškai palydovinis ryšys naudojamas sudaryti sąlygas kalbiniam ryšiui ir duomenų perdavimui atokiose vietovėse (pvz., jūroje), tačiau naudojimo atvejų pobūdis sparčiai kinta, todėl reikia užtikrinti nedidelę ryšių delsą ir pasaulinę aprėptį. Nors palydovinis ryšys daugiausia užtikrinamas geosinchroniniais (GEO) erdvėlaiviais, dėl technikos pažangos sudarytos sąlygos kurti negeostacionariosios orbitos (NGSO) ryšių grupes, apimančias žemosios Žemės orbitos (LEO) ir vidutinės Žemės orbitos (MEO) palydovus, ir siūlyti šiuos kintančius naudotojų poreikius tenkinančius pajėgumus. Didėjant hibridinių ir kibernetinių grėsmių mastui ir gaivalinių nelaimių tikimybei, valstybiniams subjektams reikalingas didesnis saugumas, patikimumas ir atitinkamų palydovinio ryšio sprendimų prieinamumas. Dėl augančio kvantinių kompiuterių naudojimo kyla papildoma grėsmė. Numatoma, kad naudojantis iš esmės pagerintais kvantinių kompiuterių pajėgumais bus galima iššifruoti šiuo metu užšifruotą turinį. Įgyvendinant Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) iniciatyvą siekiama sukurti ateities iššūkiams parengtas kriptografines sistemas, kad būtų galima užtikrinti beprecedentį ryšio saugumo lygį, siekiant užkirsti kelią būsimoms kvantinės kompiuterijos atakoms. Iniciatyva EuroQCI šiuo metu finansuojama pagal programą „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programą, taip pat Europos infrastruktūros tinklų priemonės skaitmeninės ekonomikos sektoriaus dalį. Be to, Komisijos strateginio prognozavimo ataskaitoje nurodoma, kad skaitmeninis hipersusietumas ir technologinė transformacija bus vienos iš ateinančius penkiasdešimt metų vyrausiančių didžiųjų tendencijų, kurias lemia beprecedentė paslaugų paklausa, pavyzdžiui, duomenų ekonomikoje ir finansų sektoriuje. Dėl šios pažangos visuotinį palydovinio ryšio junglumą vis dažniau linkstama laikyti strateginiu turtu. Tuo tikslu vykdomi keli svarbūs ne ES vyriausybių remiami projektai, kuriais siekiama įvairių strateginių junglumo tikslų. Šiomis strateginėmis infrastruktūromis, kurias ėmė kurti visos didžiosios kosmoso politiką vykdančios valstybės, pabrėžiamas didėjantis visuotinis poreikis vyriausybės tarnyboms užtikrinti atsparų junglumą ne tik siekiant remti savo saugumo operacijas, bet ir sujungti ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, valdyti krizes, taip pat remti sienų ir jūrų stebėjimą. Kol kas nei žemojoje Žemės orbitoje (LEO), nei vidutinėje Žemės orbitoje (MEO) nėra veikiančių ar kuriamų ES išteklių, kuriuos naudojant būtų galima patenkinti kintančius vyriausybės naudotojų poreikius. Visi esami palydovinio ryšio pajėgumai, kuriais valstybės narės naudojasi teikdamos vyriausybines paslaugas, grindžiami nedideliu GEO išteklių, daugiausia apimančių Europą, kiekiu. Dauguma pajėgumų skirti naudoti karinėse misijose, taikant griežtą valdymo kontrolę (nuo nuosavos infrastruktūros iki griežtais reikalavimais grindžiamų viešojo ir privačiojo sektorių partnerysčių). Be to, naudojant šiuos palydovinio ryšio pajėgumus teikiamos paslaugos yra pritaikytos konkretiems kariniams poreikiams, visų pirma susijusiems su dažniu, šifravimu, signalų specifika, naudotojų terminalu ir slaptumo lygmeniu, todėl jos negali būti naudojamos daugumoje civilinių vyriausybinių taikomųjų programų. Dėl technologinės pažangos nedidelės ryšio delsos srityje, JAV, Kinijoje ir Rusijoje sukurtos įvairios didelės ne ES palydovų grupės, teikiant valstybinį finansavimą arba subsidijas. Be to, dėl smarkiai išaugusio šių didelių palydovų grupių skaičiaus trūksta neužimtų dažnių ir orbitos laiko tarpsnių. Dėl to ir dėl ribotos GOVSATCOM pajėgumų naudojimo trukmės reikia skubiai sukurti kosmoso technologijomis grindžiamo ES saugaus ryšio sistemą. Programa būtų siekiama išnaudoti vyriausybinių palydovinio ryšio paslaugų pajėgumus ir užpildyti jų galimybių spragas. Vykdant programą taip pat turėtų būti sudaromos sąlygos privačiajam sektoriui teikti komercinio palydovinio ryšio paslaugas. Teikiant tokias komercines paslaugas visų pirma būtų sudaromos sąlygos visoje Europoje naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu ir sklandžiu junglumu, panaikinant nejautrumo dažniui sritis ir didinant sanglaudą tarp valstybių narių teritorijų, įskaitant kaimo, periferines, atokias ir izoliuotas vietoves bei salas, ir būtų užtikrinamas ryšis strateginės svarbos geografinėse vietovėse už Sąjungos ribų. Remiantis poveikio vertinimu, viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra tinkamiausias įgyvendinimo modelis siekiant užtikrinti galimybes siekti programos tikslų. Taip būtų galima remtis esama ES palydovinio ryšio technologine ir infrastruktūros baze ir teikti patikimas ir novatoriškas vyriausybines paslaugas, o privačiojo sektoriaus partneriai galėtų išplėsti programos infrastruktūrą papildomais pajėgumais komercinėms paslaugoms teikti. Be to, taip būtų optimizuojamos diegimo ir veiklos išlaidos, nes būtų dalijamasi vyriausybės ir komercinėms infrastruktūroms bendrų komponentų kūrimo ir diegimo išlaidomis, taip pat veiklos išlaidomis, nes būtų sudaromos sąlygos pajėgumų pasidalijimui dideliu mastu. Taip būtų skatinamos inovacijos, visų pirma mažųjų ir vidutinių įmonių ir startuolių, diegiančių naujoviškas kosmoso technologijas ir praktinius sprendimus (naujoji kosmoso industrija), sudarant sąlygas viešiesiems ir privatiesiems partneriams dalytis mokslinių tyrimų ir plėtros rizika. Vykdant šią programą: ·mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos finansavimui bus skiriama tam tikra programos „Europos horizontas“ 4 veiksmų grupės komponentų dalis, kad viešieji ir privatieji partneriai galėtų dalytis mokslinių tyrimų ir plėtros rizika, be kita ko, susijusia su galimomis technologijomis, kurios būtų sukurtos plėtojant naująją kosmoso industriją; ·pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) tam tikra „Globalios Europos“ veiklos dalis bus skirta sudaryti sąlygas viešiesiems ir privatiesiems partneriams dalytis junglumo sistemos diegimo ir eksploatavimo rizika, tokiu būdu tarptautiniams partneriams bus galima teikti įvairias padidintos naudos paslaugas;

·tam tikra Sąjungos kosmoso programos GOVSATCOM komponento dalis bus skirta veiklai, susijusiai su GOVSATCOM centro, kuris bus saugaus ryšio sistemos antžeminės infrastruktūros dalis, kūrimu. •Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis Siūloma programa dera su esama ES kosmoso politika. Visų pirma programa būtų stiprinami ES kosmoso pajėgumai, kuriuos šiuo metu sudaro ES palydovinės navigacijos ir Žemės stebėjimo sistemos, atitinkamai vadinamos GALILEO ir „Copernicus“ sistemomis, taip pat informuotumo apie padėtį kosmose pajėgumai. Programa grindžiama Sąjungos kosmoso programos ES GOVSATCOM komponentu. •Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis Pasiūlymas dera su keliomis kitomis Sąjungos politikos sritimis. Visų pirma teikiant vyriausybines paslaugas būtų užtikrinama didesnė sanglauda, įgyvendinama Sąjungos skaitmenine ir kibernetinio saugumo strategijomis, užtikrinant Europos infrastruktūros, tinklų ir ryšių vientisumą ir atsparumą. Programa būtų vykdoma ES ir būtų užtikrinamas labai aukštas saugumo lygis, taip stiprinant gebėjimą integruotais ES veiksmais reaguoti į grėsmes saugumui, kaip raginama ES saugumo sąjungos strategijoje ir Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje. Teikiant šias paslaugas būtų užtikrinamas ryšys tokiose strateginėse srityse, kaip Arktis ir Afrika, laikantis politikos tikslų šiuose regionuose ir strategijos „Global Gateway“. 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI •Teisinis pagrindas Pasiūlymas grindžiamas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 189 straipsnio 2 dalimi, kuri yra su Europos kosmoso politika susijusių Sąjungos priemonių patvirtinimo teisinis pagrindas. •Subsidiarumo principas (neišimtinės kompetencijos atveju) Dėl pasaulinio junglumo masto ir jo pobūdžio šis klausimas negali būti sprendžiamas vietos lygmeniu ir net regioniniu lygmeniu. Programa būtų papildyti esami ES GOVSATCOM susitarimai dėl esamų vyriausybinio palydovinio ryšio pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais. Tačiau nė viena ES valstybė narė viena nėra pajėgi patenkinti visų kintančių naudotojų poreikių ir padengti susijusių išlaidų. Įgyvendinant ES lygmens sprendimą kuriama pridėtinė vertė, nes imantis veiksmų ES lygmeniu ir juos koordinuojant būtų išvengiama pastangų dubliavimosi visoje Sąjungoje ir valstybėse narėse. Taip būtų geriau išnaudojamas turimas turtas, užtikrinamas didesnis saugumas ir atsparumas, visų pirma naudojant kvantinę kriptografiją, didesnė aprėptis ir įvairesnės paslaugos. Tai būtų naudinga ir kitų ES ir valstybių narių teminių politikos sričių atžvilgiu. ES lygmens veiksmai yra naudingi, nes kuriama masto ekonomija. Atskirų naudotojų poreikiai valstybėse narėse paprastai yra įvairūs ir dažnai nenuspėjami apimties, pajėgumo, laiko ir vietos atžvilgiu. Visų naudojimo atvejų bendras vardiklis – lankstumo poreikis, nes palydovinio ryšio pajėgumų poreikis dažnai nenuspėjamas ir kintantis. Kad būtų galima lanksčiai naudotis pajėgumais, reikia didelių investicijų. •Proporcingumo principas Pasiūlyme pateikiamos tik tos priemonės, kurias būtina taikyti siekiant pagrindinių šios programos tikslų. Visų pirma pasiūlyme apibrėžiami būtiniausi Europos saugaus ryšio sistemos sukūrimo ir tinkamų vyriausybinio palydovinio ryšio paslaugų teikimo reikalavimai. Šiuo atžvilgiu sistemos pajėgumai bus sukurti taip, kad jais būtų papildomi, inter alia, esami valstybių narių palydovinio ryšio pajėgumai ir būtų patenkinami planuojami papildomi pajėgumų poreikiai. Pasiūlymu neribojama valstybių narių valstybinių subjektų galimybė pasirinkti tuos pajėgumus, kuriais jie nusprendžia naudotis. Tikimasi, kad įgyvendinant pasiūlymą bus daromas teigiamas šalutinis poveikis Sąjungos kosmoso sektoriui, įskaitant naująją kosmoso industriją. Be to, piliečiams bus naudingi geresni civilinės saugos veiklos rezultatai. Galiausiai programai įgyvendinti skirtas biudžetas yra tinkamas nustatytiems tikslams pasiekti ir neviršija to, kas būtina. Programai įgyvendinti reikalingų lėšų suma nustatyta remiantis keliomis nuodugniomis analizėmis ir įvertinimais, atliktais vykdant poveikio vertinimą ir aprašytais toliau. •Priemonės pasirinkimas Pirmenybė teikiama Europos Parlamento ir Tarybos reglamentui. Taip užtikrinamas vienodas ir tiesioginis nuostatų taikymas, būtinas veiksmingam programos įgyvendinimui, kartu užtikrinant tinkamą jos matomumą ir suteikiant jai įgyvendinti reikalingus finansinius išteklius.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI •Galiojančių teisės aktų ex post vertinimas / tinkamumo patikrinimas Netaikoma •Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Ši programa grindžiama informacija, surinkta vykdant ekspertų grupių posėdžius, viešas konsultacijas ir praktinius seminarus, kurių metu buvo išgirstos visų susijusių suinteresuotųjų šalių (valstybių narių ir sektoriaus atstovų) nuomonės. Konkreti informacija pateikiama toliau. ·Nuo 2016 m. įgyvendinant ES GOVSATCOM iniciatyvą suorganizuota daug ekspertų grupių posėdžių dalyvaujant valstybėms narėms, kuriuose aptarti vyriausybinio palydovinio ryšio poreikiai, pajėgumų telkimo ir dalijimosi jais aspektai, įgyvendinimo aspektai ir veiksmai, kurių reikia imtis siekiant kurti šią programą. ·2021 m. įvyko daug dvišalių susitikimų su valstybėmis narėmis, kuriuose siekta išsiaiškinti konkrečius jų poreikius, susijusius su vyriausybiniu palydoviniu ryšiu, ir galimus susirūpinimą keliančius aspektus, susijusius su programa. Dauguma valstybių narių nurodė, kad jos neabejotinai pritaria programos įgyvendinimui ir jos bendriesiems tikslams. ·2021 m. gegužės ir lapkričio mėn. Komisija valstybėms narėms surengė du praktinius seminarus pavadinimu „Saugus junglumas. Esama padėtis“ (angl. Secure Connectivity - State of Play). Šių praktinių seminarų metu buvo pristatyta pažanga, padaryta atliekant saugaus junglumo techninį tyrimą, kartu su galimais sistemos eksploatavimo modeliais. Seminaruose valstybėms narėms buvo suteikta galimybė aktyviai dalyvauti, pateikti klausimus ir komentarus, į kuriuos buvo atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą. ·2021 m. birželio mėn. Komisija surengė saugaus junglumo seminarą Europos naujosios kosmoso industrijos ekosistemos tema (angl. Secure Connectivity Workshop for the European New Space Ecosystem). 458 dalyviai (įskaitant 196 MVĮ ir startuolius) aptarė novatoriškas saugaus junglumo programos idėjas ir galimą naujosios kosmoso industrijos vaidmenį. ·Atlikdama įžanginį poveikio vertinimą Komisija gavo grįžtamosios informacijos iš visuomenės, t. y. 13 suinteresuotųjų šalių atsiliepimus, kuriais atstovaujama ES retai apgyvendintų teritorijų grupės (1), privačių įmonių (8), verslo asociacijų (2), nevyriausybinės organizacijos (1) ir privataus piliečio (1) nuomonėms. Sektoriaus atstovai pritarė programos įgyvendinimui, o viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės metodui palaikė dauguma respondentų. Valstybės narės iš esmės sutaria, kad reikia imtis veiksmų. Kelios valstybės narės pabrėžė, kad naudojant tik nacionalinius pajėgumus galėtų būti patenkinami trumpalaikiai poreikiai, tačiau ilgainiui jų nepakaks. Kai kurios pajėgumų spragos (pvz., Arkties regione) jau yra užregistruotos. Be to, kelios valstybės narės patvirtino, kad jų vyriausybių poreikiai užtikrinti galimybę naudotis saugiu palydoviniu ryšiu didėja. Valstybės narės taip pat pabrėžė, kad reikia įtraukti naująją kosmoso industriją, nes startuoliai įrodė, kad yra technologiškai pažangūs ir nori prisidėti prie novatoriškų sprendimų. Žinių kūrimo etape ES kosmoso sektoriaus atstovai patvirtino, kad ES privačios įmonės neplanuoja pačios kurti palydovinio ryšio grupės, kuria būtų patenkinami kintantys ir didėjantys vyriausybių poreikiai, susiję su nedidele delsa. Tačiau jie palankiai įvertino galimybę bendradarbiauti su ES kuriant tokią sistemą. •Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Pasiūlymas taip pat grindžiamas vykdant tyrimą „Pagrindiniai saugaus, kosmoso technologijomis grindžiamo junglumo sistemos kūrimo elementai“ surinktais duomenimis ir jo rezultatais. Komisija taip pat pasamdė nepriklausomą konsultantą, kad jis padėtų analizuoti netiesioginę programos naudą teikdamas atitinkamą paramą renkant ekonometrinius duomenis ir juos analizuojant. Galiausiai iš valstybių narių ir atitinkamų sektoriaus suinteresuotųjų šalių buvo surinkti kiekybiniai ir kokybiniai duomenys, kuriais grindžiamas šis pasiūlymas. Šis pasiūlymas taip pat grindžiamas Komisijos darbu, susijusiu su ES kosmoso programos GOVSATCOM komponentu ir iniciatyva EuroQCI, taip pat mokslinių tyrimų veikla, vykdoma pagal projektą ENTRUSTED. •Poveikio vertinimas Vadovaudamasi geresnio reglamentavimo politika, Komisija atliko poveikio vertinimą, siekdama nustatyti programą. Remiantis poveikio vertinime nagrinėtomis problemomis, taip pat minėtomis pirmiau, suformuluoti trys konkretūs politikos tikslai:

·užtikrinti saugų palydovinį ryšį kintantiems visuomenės poreikiams patenkinti; ·didinti valstybių narių ir ES operacijų atsparumą užtikrinant prieigą prie saugaus palydovinio ryšio; ·užtikrinti, kad vyriausybės ryšių poreikių patenkinimas nebūtų labai priklausomas nuo ne ES infrastruktūros. Siekiant panaikinti pajėgumų trūkumą, su kuriuo susiduriama teikiant saugias vyriausybines paslaugas, buvo svarstomos toliau pateiktos politikos galimybės, kad tikslai būtų pasiekti veiksmingiausiu ir efektyviausiu būdu. Pagal atskaitos scenarijų ES nesiimtų jokių veiksmų, išskyrus tuos, kurių šiuo metu imamasi įgyvendinant iniciatyvą ES GOVSATCOM. Atskaitos tašku laikomas ES GOVSATCOM 1 etapo tęsimas, t. y. apsiribojama dabartiniu valstybių narių ir privačių palydovinio ryšio sistemų telkimu ir dalijimusi jomis. Tokio scenarijaus atveju atskiros valstybės narės arba ES bendrovės gali nuspręsti kurti naujas palydovinio ryšio paslaugas, kurių pajėgumų dalis gali būti parduodama ir prijungiama prie ES GOVSATCOM pajėgumų. Siekiant per iš pradžių numatytą laikotarpį pereiti prie ES GOVSATCOM 2 etapo, visais atvejais reikėtų teisėkūros procedūra priimamo akto, papildomo biudžeto ir prieinamo dažnio spektro. Atliekant vertinimą taip pat buvo svarstoma, ar ES galėtų įsigyti saugias akredituotas paslaugas, teikiamas veikiančių viešojo arba privačiojo sektoriaus sprendimų, kurie šiuo metu yra tik užsienio rinkos paslaugų teikėjai (3 galimybė – ne ES palydovų grupė). Nors ES palydovinio ryšio rinka jau yra gerai išvystyta, šiuo metu nėra tokių ES paslaugų teikėjų, kurie galėtų patenkinti visus augančius ir kintančius vyriausybės poreikius. Tačiau paslaugų pirkimas iš ne ES privačių šaltinių nėra tinkamiausia galimybė saugumo ir atviro strateginio savarankiškumo atžvilgiu, nes valstybės narės ir ES institucijos, atsižvelgdamos į vyriausybės poreikius, reikalauja, kad būtų užtikrinta neribota prieiga prie ryšio paslaugų, be reikalavimo prašyti trečiosios šalies pritarimo. Taigi ši 3 galimybė neatitiktų konkrečių tikslų. Todėl ES turi imtis veiksmų, kad užtikrintų šių paslaugų teikimą arba visiškai finansuodama ir pirkdama savo sistemą (1 galimybė – tik viešoji nuosavybė), arba naudodamasi privačiais ištekliais (2 galimybė – koncesijos sutartis su komercinio naudojimo teisėmis). Abiejų galimybių – 1 ir 2 – atveju, konkretūs tikslai būtų pasiekti tokiu pačiu mastu, tačiau pasirinkus 2 galimybę būtų galima sukurti didesnę ekonominę naudą. 1 ir 2 galimybėms bendra ekonominė nauda yra susijusi su naujos infrastruktūros, kurią naudojant būtų sukurta 17–24 mlrd. EUR bendrosios pridėtinės vertės ir papildomų darbo vietų ES kosmoso pramonėje, diegimu. Apskaičiuota, kad investuojant į kosmoso pradinės grandies sektoriaus infrastruktūrą poveikis kosmoso galutinės grandies sektoriuose bus šešis kartus didesnis už šias investicijas. Šalutinis poveikis galutinės grandies sektoriuose sukuriamas juose naudojant kosmoso sektoriaus teikiamas paslaugas, technologijas ir duomenis, siekiant stiprinti savo verslą. Apskaičiuota, kad dėl to gaunama 10–19 mlrd. EUR bendrosios pridėtinės vertės. Pasirinkus 2 galimybę privatusis sektorius gali papildomai investuoti į komercinių paslaugų kūrimą taip sukuriant didesnę ekonominę naudą kosmoso galutinės grandies sektoriuje, nes šio pasirinkimo atveju galima pasinaudoti didelėmis komercinėmis rinkos galimybėmis. Privačiojo sektoriaus partneriams nusprendus kurti papildomą komercinių paslaugų infrastruktūrą, galėtų būti kuriama papildoma bendroji pridėtinė vertė ir dar daugiau darbo vietų ES kosmoso rinkoje – tiek kosmoso pradinės grandies sektoriuose, tiek jo galutinės grandies sektoriuose. Vyriausybinio palydovinio ryšio socialinis poveikis kuriamas didinant ES infrastruktūros ir viešųjų paslaugų atsparumą taip gerinant ir jų veiklos rezultatų socialinį poveikį. Galimybėmis palaikyti ryšį ekstremaliųjų situacijų ir nelaimių atveju kuriama pridėtinė vertė piliečiams, taip pat už ypatingos svarbos infrastruktūros objektus atsakingiems asmenims, yra labai didelė. Ir šiuo atveju papildomomis investicijomis į komercinę infrastruktūrą būtų dar labiau didinamas socialinis poveikis. 2 galimybės atveju, kurią pasirinkus būtų kuriama papildoma infrastruktūra, įgyvendinant programą dėl sistemos gamybos ir įdiegimo būtų daromas poveikis aplinkai. Tačiau, palyginti su kitomis pramonės šakomis, gaminant erdvėlaivius išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis yra nedidelis. Be to, kuriant infrastruktūrą būtų laikomasi tarptautinių kosmoso aplinkos apsaugos standartų (pvz., Jungtinių Tautų Kosminės erdvės taikaus naudojimo komiteto (COPUOS) ir Tarpagentūrinio kosminių šiukšlių koordinavimo komiteto (IADC) Kosminių šiukšlių kiekio mažinimo gairių), taip pat galiojančių nacionalinės teisės aktų. Taip pat tikimasi, kad programa bus prisidedama prie teigiamo poveikio aplinkai, panašaus į tą, kuris daromas įgyvendinant sistemas GALILEO ir „Copernicus“, kurių atveju nustatyta, kad naudojant jų komponentus aplinkai teikiama nauda yra maždaug dvigubai didesnė nei jais sukuriamas aplinkosauginis pėdsakas. Aplinkosauginė nauda tai, pavyzdžiui, galimybė palydovinio ryšio paslaugas naudoti jūrų stebėjimui, prisidedant prie taršos nustatymo ir reagavimo atliekant aplinkos stebėseną, ir galimybė užtikrinti sklandaus ryšio pajėgumus, kai sutrinka infrastruktūros veikimas, visų pirma dėl potvynių, uraganų ar kitų ekstremalių meteorologinių reiškinių, kylančių dėl klimato kaitos. Galiausiai 2 galimybė turi papildomų privalumų, nes ją pasirinkus būtų: ·gerinamas vyriausybinių paslaugų teikimas (nedidelė delsa, atsparumas, saugumas, užtikrinta prieiga, nepriklausomas naudojimas); ·sudaromos sąlygos teikti papildomas komercines paslaugas (ekonomikos augimas, socialinė nauda); ·optimizuojamos Sąjungos biudžeto išlaidos, nes: –infrastruktūra būtų kuriama ir diegiama užtikrinant masto ekonomiją; –operacijos būtų vykdomos taikant pajėgumų pasidalijimą; ·numatyta diegti novatoriškas technologijas, visų pirma dalyvaujant naujajai kosmoso industrijai (su technologijomis susijusios rizikos pasidalijimas tarp viešojo ir privačiojo sektorių). Apskaičiuota, kad palydovinio ryšio pajėgumų, skirtų vyriausybės paklausai tenkinti, užtikrinimo išlaidos siekia apie 6 mlrd. EUR ir yra susijusios su vyriausybinėms paslaugoms teikti reikalingos infrastruktūros diegimu. 2 galimybės atveju išlaidos dengiamos įnašu iš Sąjungos biudžeto, valstybių narių įnašais ir privačiojo sektoriaus įnašais. 2021 m. spalio 11 d. Reglamentavimo patikros valdybai buvo pateiktas poveikio vertinimo projektas. Valdybai pateikus neigiamą nuomonę dėl pirmojo poveikio vertinimo ataskaitos projekto, 2021 m. gruodžio 21 d. Valdybai buvo pateiktas antras poveikio vertinimo projektas. Valdyba, nors ir atkreipusi dėmesį į patobulinimus, padarytus atsižvelgus į jos pradines pastabas, 2022 m. sausio 12 d. vis dėlto nepakeitė neigiamos nuomonės, nes poveikio vertinime vis dar buvo didelių trūkumų, susijusių su: 1) problemos apibrėžimo, tikslų, galimybių, galimybių palyginimo kriterijų ir būsimų stebėsenos rodiklių apibrėžties analitiniu suderinamumu; 2) techninių sprendimų politikos galimybių pasirinkimo paaiškinimų nebuvimu; 3) tvarkaraščio ir finansavimo šaltinių nurodymo nebuvimu; 4) metodinių prielaidų ir nurodytų antrinių duomenų pagrįstumo aiškumu; 5) Programos suderinamumo su Klimato teisės akto tikslais paaiškinimo nebuvimu.

Todėl, siekiant atsižvelgti į Valdybos pastabas, pateiktas antrojoje neigiamoje nuomonėje, prie poveikio vertinimo pridedamas priedas, kuriame pateikiami papildomi paaiškinimai ir tam tikri įrodymai, susiję su sritimis, kurių atžvilgiu Valdyba savo nuomonėje pateikė konkrečių patobulinimo pasiūlymų. Remiantis Europos Komisijos darbo metodais, už institucijų ryšius ir perspektyvas atsakingam pirmininko pavaduotojui suteikiamas įgaliojamas patvirtinti tolesnį iniciatyvos, dėl kurios Reglamentavimo patikros valdyba pateikė antrą neigiamą nuomonę, rengimą. Taip pat svarbu pažymėti, kad Reglamentavimo patikros valdybos nuomonės susijusios su poveikio vertinimo kokybės vertinimu, o ne susijusio pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto vertinimu. Atsižvelgdama į šios programos politinę svarbą, veiksmų ėmimosi skubumą ir papildomus paaiškinimus bei įrodymus, kurie laikomi tinkamais, kad būtų pašalinti Reglamentavimo patikros valdybos nustatyti trūkumai ir aiškumo stoka, Komisija, taip pat atsižvelgdama į už institucijų ryšius ir perspektyvas atsakingo pirmininko pavaduotojo susitarimą, mano, kad tikslinga tęsti programos kūrimą. •Reglamentavimo tinkamumas ir supaprastinimas Netaikoma •Pagrindinės teisės Programa atitinka Pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija). Ją įgyvendinant valstybių narių vyriausybėms ir ES subjektams suteikiama galimybė naudotis bendra priemone – saugiu palydoviniu ryšiu. Programa didinamas saugumo srityje veikiančių subjektų veiklos veiksmingumas, todėl ją įgyvendinant gali būti padedama apsaugoti ir stiprinti piliečių teisę į saugumą (Chartijos 6 straipsnis) ir į diplomatinę arba konsulinę apsaugą, jiems gyvenant trečiojoje valstybėje (Chartijos 46 straipsnis). Įgyvendinant programą taip pat galima padėti užtikrinti geresnę asmens duomenų apsaugą (Chartijos 8 straipsnis), nes dėl didesnio palydovinio ryšio saugumo gerinamas informacijos saugumo užtikrinimo, susijusio su trečiųjų šalių veiksmais, visų pirma pasiklausymu ar apsimetinėjimu, lygis. 4.POVEIKIS BIUDŽETUI Sąjungos įnašas 2021–2027 m. yra 2 400 mln. EUR einamosiomis kainomis, iš kurių 1 600 mln. EUR bus panaudota įgyvendinant naują Sąjungos saugaus junglumo programą 2023–2027 m., o 800 mln. EUR – įgyvendinant kitas tris programas: 430 mln. EUR – įgyvendinant programą „Europos horizontas“, 220 mln. EUR – įgyvendinant Sąjungos kosmoso programą, 150 mln. EUR įgyvendinant Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP). Išsami biudžetinė ir finansinė pasiūlymo dėl Sąjungos biudžeto struktūra pateikiama prie pasiūlymo pridėtoje finansinėje ataskaitoje ir bus įgyvendinta naudojant 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos esamus išteklius. Sąjungos saugaus junglumo programai skiriama 1 600 mln. EUR, 260 mln. EUR sumažinant Sąjungos kosmoso programos biudžetą, 150 mln. EUR – Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“ (KVTBP) naujų uždavinių ir prioritetų biudžetą, 400 mln. EUR – Europos gynybos fondo (EGF) biudžetą, 440 mln. EUR – Skaitmeninės Europos programos (SEP) biudžetą ir 200 mln. EUR – Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) skaitmeninės krypties biudžetą; 50 mln. EUR skiriama iš nepaskirstytos DFP 1 išlaidų kategorijos maržos ir 100 mln. EUR – iš nepaskirstytos DFP 5 išlaidų kategorijos maržos. Komisija siūlo sumažinti Europos kosmoso programos, EITP, EGF, SEP ir KVTBP finansinius paketus laikantis 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, 18 punkte numatyto 15 proc. nuokrypio. Pasiūlymo 14 straipsnyje nustatyta, kad programa bus įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą pagal Finansinį reglamentą arba taikant netiesioginį valdymą, biudžeto vykdymo užduotis pavedant Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos c punkte nurodytoms įstaigoms. Numatomos programos išlaidos nustatytos atlikus išsamias analizes, grindžiamas Komisijos patirtimi, įgyta valdant ES kosmoso programą ir vykdant parengiamuosius tyrimus bei konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis. Numatomais reikalavimais dėl žmogiškųjų išteklių kompetencijos, nurodytais prie šio reglamento pridedamoje finansinėje ataskaitoje, atsižvelgiama į esminį poreikį užtikrinti kvalifikacijos tobulinimo tęstinumą. 5.KITI ELEMENTAI •Įgyvendinimo planai ir stebėsena, vertinimas ir ataskaitų teikimo tvarka Pasiūlymo 6 straipsnio 1 dalyje nurodyta, kad programa įgyvendinama sudarant sutartis, įskaitant koncesijos sutartis, apibrėžtas Finansinio reglamento 2 straipsnio 14 dalyje, arba mišriąsias sutartis, bet jomis neapsiribojant. Programa bus vertinama praėjus trejiems metams nuo reglamento įsigaliojimo, o vėliau – kas ketverius metus. Programos vertinime, vadovaujantis Komisijos geresnio reglamentavimo gairėmis, bus įvertintas programos veiksmingumas, efektyvumas, nuoseklumas ir ja kuriama ES pridėtinė vertė. Pagal pasiūlymo 37 straipsnį daugiausia dėmesio bus skiriama paslaugų, teikiamų įgyvendinant programą, veiksmingumui ir naudotojų poreikių raidai. Be to, bus atliktas ES tiekimo grandinės svarbiausių komponentų ir jos parengtumo vertinimas, siekiant užtikrinti, kad vyriausybės ryšių poreikių tenkinimas nebūtų labai priklausomas nuo ne ES infrastruktūros. Vertinimą atliks galutiniai naudotojai – ES institucijos ir agentūros,– koncesininkas ir Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra (EUSPA) kartu su Komisija. •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)

Netaikoma •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas Pasiūlymą sudaro 11 skyrių. Jo struktūra pateikiama toliau. I skyriuje pateikiamos bendrosios nuostatos, kuriomis nustatomas pasiūlymo dalykas – sukurti Sąjungos saugaus junglumo ryšių sistemą 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos laikotarpiui. Skyriuje taip pat nustatyti bendrieji ir konkretūs programos tikslai, taip pat jos taikymo sritis. Be to, skyriuje apibrėžiama programos infrastruktūra. Galiausiai skyriuje pateikiama nuostata, kurioje nurodoma, kad įgyvendinant programą remiamas novatoriškas ir konkurencingas Sąjungos kosmoso sektorius ir skatinama naujosios kosmoso industrijos ekosistema Sąjungoje, įskaitant MVĮ, startuolių ir novatorių iš visų Sąjungos valstybių narių dalyvavimą. II skyriuje nustatytos ir apibrėžtos įgyvendinant programą teiktinos paslaugos. Be to, skyriuje nustatomos vyriausybinių paslaugų teikimo taisyklės ir apibrėžiami vyriausybinių paslaugų dalyviai ir naudotojai. III skyriuje nustatytas programos finansavimo mechanizmas. Jame apibrėžiami finansavimo srautai ir nustatomas Sąjungos biudžeto įnašo finansinis paketas. IV skyriuje nustatytos programos įgyvendinimo, vykdomo pagal sutartis, kurias Komisija sudaro su rangovu, taisyklės. Tokia sutartis sudaroma laikantis 17 straipsnyje nustatytų viešųjų pirkimų principų ir atitinkamų Finansinio reglamento nuostatų ir gali būti sudaroma kaip koncesijos sutartis arba mišrioji sutartis. Jei koncesijos sutarties arba mišriosios sutarties sudarymas pasirodytų neperspektyvus, remiantis 3 dalimi Komisijai suteikiamas įgaliojimas įgyvendinti programą sudarant prekių ir (arba) paslaugų arba darbų sutartį. Šiame skyriuje taip pat nustatytos taisyklės, kuriomis reglamentuojama turto, kuris yra šios infrastruktūros dalis, nuosavybė ir naudojimas. V skyrius susijęs su programos valdymu. Jame išsamiai apibūdinami keturių pagrindinių šios programos dalyvių, t. y. Komisijos, Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros, valstybių narių ir Europos kosmoso agentūros, vaidmenys ir šių įvairių subjektų santykiai. VI skyrius skirtas saugumui, kuris yra ypač svarbus atsižvelgiant į programos strateginį pobūdį bei kosmoso ir saugumo sąsajas. Turi būti pasiektas ir išlaikomas aukštas saugumo lygis, nustatant veiksmingas valdymo priemones, daugiausia grindžiamas valstybių narių patirtimi ir Komisijos pastaraisiais metais įgyta patirtimi. Be to, kaip ir kitų programų, kuriose svarbus strateginis aspektas, atveju, turi būti atliktas šios programos nepriklausomas saugumo akreditavimas laikantis atitinkamų standartų šioje srityje. VII skyriuje nustatyti kriterijai dėl trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimo programoje ir dėl trečiųjų valstybių bei tarptautinių organizacijų galimybių naudotis programos vyriausybinėmis paslaugomis. VIII ir IX skyriuose išdėstytos nuostatos dėl atitinkamai programos programavimo ir vertinimo bei įgaliojimų perdavimo ir įgyvendinimo priemonių. 2022/0039 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatoma 2023–2027 m. Sąjungos saugaus junglumo programa EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 189 straipsnio 2 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams, laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros,

kadangi: (1)Sąjungos valstybiniams subjektams vis labiau reikia saugių ir patikimų palydovinio ryšio paslaugų, visų pirma todėl, kad jos yra vienintelė galimybė, tinkama tais atvejais, kai nėra antžeminių ryšio sistemų, sutrikdomas jų veikimas arba jos yra nepatikimos. Įperkama ir ekonomiškai efektyvi prieiga prie palydovinio ryšio taip pat yra būtina atokiuose regionuose, atvirojoje jūroje ir oro erdvėje. Pavyzdžiui, dėl didelės spartos plačiajuosčio ryšio trūkumo šiuo metu ribojamos galimybės visapusiškai išnaudoti naujų jutiklių ir platformų, naudojamų 71 proc. mūsų planetos, t. y. vandenynui, stebėti, galimybes, o palydoviniu ryšiu užtikrinama ilgalaikė nepertraukiama prieiga visame pasaulyje; (2)2013 m. gruodžio 19–20 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose palankiai įvertintas pasirengimas diegti naujos kartos vyriausybinį palydovinį ryšį glaudžiai bendradarbiaujant valstybėms narėms, Komisijai ir Europos kosmoso agentūrai (EKA). Vyriausybinis palydovinis ryšys taip pat įvardytas kaip vienas iš elementų 2016 m. birželio mėn. Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje. Įgyvendinant vyriausybinį palydovinį ryšį siekiama prisidėti prie ES atsako į hibridines grėsmes ir remti ES jūrų saugumo strategiją ir Sąjungos Arkties politiką; (3)2017 m. kovo 22 d. Tarybos Politinis ir saugumo komitetas patvirtino dokumentą „Aukšto lygio civilinių ir karinių naudotojų poreikis naudoti vyriausybinį palydovinį ryšį“ (angl. High Level Civil Military User Needs for Governmental Satellite Communications), kurį EIVT parengė sujungusi karinių naudotojų reikalavimus, nustatytus Europos gynybos agentūros 2014 m. patvirtintame bendrame personalo tiksle, ir Komisijos surinktus civilinių naudotojų poreikius, siekdama sukurti dokumentą „Aukšto lygio civilinių ir karinių naudotojų poreikis naudoti vyriausybinį palydovinį ryšį“; (4)2021 m. balandžio 28 d. ES patvirtino Reglamento (ES) 2021/696 GOVSATCOM komponentą, kad užtikrintų ilgalaikį patikimų, saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų prieinamumą GOVSATCOM naudotojams. Reglamente (ES) 2021/696 numatyta, kad pirmajame GOVSATCOM komponento etape (maždaug iki 2025 m.) bus naudojami esami pajėgumai. Šiomis sąlygomis Komisija turėtų pirkti GOVSATCOM pajėgumus iš valstybių narių, kurios turi nacionalinių sistemų ir kosmoso pajėgumų, taip pat iš komercinių palydovinių ryšių ar paslaugų teikėjų, atsižvelgdama į esminius Sąjungos saugumo interesus. Šiame pirmajame etape GOVSATCOM paslaugas numatoma pradėti teikti taikant pakopinį principą. Tai taip pat grindžiama prielaida, kad jei pirmajame etape atlikus išsamią būsimos pasiūlos ir paklausos analizę paaiškėtų, kad laikantis tokio principo kintanti paklausa negali būti patenkinta, reikės pereiti prie antrojo etapo ir sukurti papildomą specialią kosmoso infrastruktūrą arba pajėgumus bendradarbiaujant su privačiuoju sektoriumi, pvz., su Sąjungos palydovų operatoriais; (5)dabar aišku, kad dabartiniais Sąjungos palydovinio ryšio ištekliais vyriausybinių naudotojų, siekiančių geresnių saugumo sprendimų, nedidelės delsos ir pasaulinės aprėpties, nauji poreikiai negali būti patenkinti. Nors dėl naujausios technikos pažangos sudarytos sąlygos kurti negeostacionariosios orbitos (NGSO) ryšių grupes ir jas naudojant palaipsniui teikti sparčiojo ir nedidelės delsos ryšio paslaugas, atsiranda galimybė kintančius vyriausybinių naudotojų poreikius patenkinti kuriant ir diegiant papildomą infrastruktūrą, nes šiuo metu Europos Sąjungoje galima teikti paraiškas skirti dažnius, reikalingus reikiamoms paslaugoms teikti. Jei galimybe jas teikti nebus naudojamasi, jos nustos galiojusios ir dažniai bus skiriami kitiems veikėjams. Kadangi dažniai tampa vis retesniu ištekliumi, ES šios galimybės gali nebegauti; (6)Europos Vadovų Tarybos 2019 m. kovo 21–22 d. išvadose pabrėžta, kad kurdama konkurencingą, saugią, įtraukią ir etišką skaitmeninę ekonomiką, kurioje užtikrinamas pasaulinio lygio junglumas, Sąjunga turi imtis papildomų veiksmų; (7)2021 m. vasario 22 d. Komisijos komunikate „Civilinės, gynybos ir kosmoso pramonės sinergijos veiksmų planas“ nurodoma, kad ja siekiama visiems Europoje suteikti prieigą prie didelės spartos ryšio ir užtikrinti atsparią junglumo sistemą, leisiančią Europai neprarasti ryšio, kad ir kas atsitiktų; (8)Sąjunga turėtų užtikrinti, kad kintantys vyriausybių poreikiai būtų tenkinami taikant atsparius, visuotinius, garantuojamus ir lanksčius palydovinio ryšio sprendimus, grindžiamus ES technologine ir pramonine baze, kad būtų didinamas valstybių narių ir Sąjungos institucijų operacijų atsparumas užtikrinant nenutrūkstamą prieigą prie palydovinio ryšio; (9)naudojant palydovinį ryšį gali būti didinamas bendras ryšių tinklų atsparumas. Kosmoso technologijomis grindžiama ryšių sistema yra vienintelė perspektyvi išeitis tais atvejais, kai antžeminių sistemų nėra, sutrikdomas jų veikimas arba jos yra nepatikimos. Pavyzdžiui, ja gali būti suteikiamos priemonės užmegzti skaitmeninį ryšį vietovėse, kuriose nėra antžeminių tinklų, be kita ko, vandenynuose ir skrydžių metu, taip pat atokiose vietovėse arba vietovėse, kuriose dėl gaivalinių nelaimių vietos tinklai buvo sunaikinti arba jais negalima kliautis krizinėse situacijose; (10)todėl svarbu sukurti naują Sąjungos saugaus junglumo programą (toliau – Programa), kad būtų sukurta Sąjungos palydovinio ryšio infrastruktūra, kuri turėtų būti grindžiama Sąjungos kosmoso programos GOVSATCOM komponentu ir kurią įgyvendinant taip pat turėtų būti naudojamasi papildomais nacionaliniais ir Europos pajėgumais, kuriais galima naudotis įgyvendinant Programą, ir toliau plėtoti Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) iniciatyvą; (11)Programa turėtų būti užtikrinamas vyriausybinių paslaugų teikimas ir sudaromos sąlygos teikti komercines paslaugas naudojantis tam skirta vyriausybine ir komercine infrastruktūra. Todėl Programoje turėtų būti numatyti kūrimo ir patvirtinimo veiksmai, susiję su pradinės kosmoso ir antžeminės infrastruktūros įrengimu ir pradinės kosmoso infrastruktūros naudojimo pradžia. Programoje taip pat turėtų būti numatyta diegimo veikla, kuria siekiama užbaigti kurti ir kosmoso, ir antžeminę infrastruktūrą, reikalingą vyriausybinėms paslaugoms teikti. Vyriausybinių paslaugų teikimas, infrastruktūros eksploatavimas, priežiūra ir nuolatinis tobulinimas ją įdiegus, taip pat ateities kartos vyriausybinių paslaugų kūrimas turėtų būti eksploatavimo veiklos dalis. Eksploatavimo veikla turėtų būti pradėta kuo greičiau, numatant pradinio paslaugų rinkinio paslaugas teikti ne vėliau kaip 2024 m., kad kintantys vyriausybinių naudotojų poreikiai būtų patenkinti kuo greičiau; (12)2019 m. birželio mėn. valstybės narės pasirašė Europos kvantinės komunikacijos infrastruktūros (EuroQCI) deklaraciją, kuria jos sutarė bendradarbiauti su Komisija padedant EKA, kad būtų sukurta visą ES apimanti kvantinė komunikacijos infrastruktūra. Remiantis ta deklaracija, EuroQCI tikslas – įdiegti saugią sertifikuotą ištisinio kvantinio ryšio infrastruktūrą, kurią naudojant būtų sudaromos sąlygos itin saugiai perduoti ir saugoti informaciją ir duomenis ir galėtų būti susieti ypatingos svarbos viešųjų ryšių ištekliai visoje Sąjungoje. Tuo tikslu turėtų būti sukurta tarpusavyje sujungta kosmoso infrastruktūra ir antžeminė infrastruktūra, kad būtų galima kurti ir platinti kriptografinius raktus, grindžiamus kvantine informacijos teorija. Programa bus padedama siekti EuroQCI deklaracijos tikslų, nes bus sukurta EuroQCI kosmoso infrastruktūra, integruota į Programos kosmoso ir antžeminę infrastruktūrą. Įgyvendinant programą EuroQCI kosmoso infrastruktūra turėtų būti kuriama dviem pagrindiniais etapais, t. y. preliminaraus patvirtinimo etapu ir visiško parengimo naudoti etapu, kurie turėtų būti visiškai integruoti į Programą, įskaitant tinkamus tarppalydovinio junglumo ir duomenų perdavimo tarp palydovų ir žemės sprendimus. Iniciatyva EuroQCI turėtų būti integruojama į Programos vyriausybinę infrastruktūrą, nes ją įgyvendinant bus sukurtos ateities iššūkiams parengtos kriptografinės sistemos, kurias taikant bus siūlomas beprecedenčio saugumo lygmens ryšys, atsilaikysiantis prieš būsimas kvantinės kompiuterijos atakas; (13)kad būtų optimizuoti visi turimi palydovinio ryšio ištekliai, siekiant užtikrinti prieigą tokiomis nenumatytomis aplinkybėmis, kaip gaivalinės nelaimės, ir veiklos efektyvumą bei kuo trumpesnį pasirengimo naudojimui laiką, reikia antžeminio segmento. Pastarasis turėtų būti sukurtas atsižvelgiant į eksploatacinius ir saugumo reikalavimus; (14)siekiant išplėsti Sąjungos palydovinio ryšio pajėgumus, į Programos infrastruktūrą turėtų būti integruota infrastruktūra, sukurta Sąjungos kosmoso programos GOVSATCOM komponento tikslais. Visų pirma į Programos antžeminę infrastruktūrą turėtų būti įtraukti GOVSATCOM centrai ir kiti antžeminio segmento ištekliai; (15)pagal Programą teikiamomis paslaugomis turėtų būti užtikrinamas ryšys tokiose strateginėse srityse, kaip Arktis ir Afrika, ir prisidedama prie geopolitinio atsparumo siūlant papildomą junglumą, atitinkantį politikos tikslus šiuose regionuose ir strategiją „Global Gateway“; (16)būtų tikslinga Programos tikslais pastatytuose palydovuose įrengti naudinguosius krovinius, kuriuos naudojant būtų sudaromos sąlygos didinti Sąjungos kosmoso programos komponentų pajėgumus ir teikti daugiau paslaugų, taip sudarant sąlygas vykdyti papildomas misijas Reglamente (ES) 2021/696 nustatytomis sąlygomis. Galėtų būti siūlomos alternatyvios padėties nustatymo, navigacijos ir laiko matavimo paslaugos, papildančios sistemą GALILEO, užtikrinama mažesnė delsa siunčiant pranešimus per sistemas EGNOS / SBAS, siūlomi kosmoso technologijomis grindžiami kosmoso stebėjimo jutikliai ir padedama stiprinti esamus programos „Copernicus“ pajėgumus, visų pirma susijusius su ekstremaliųjų situacijų valdymo ir civilinės saugos paslaugomis; (17)siekiant užtikrinti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą ir vyriausybinių paslaugų saugumą ir vientisumą labai svarbu, kai įmanoma, Programos kosmoso išteklius paleisti iš valstybių narių teritorijos. Be to, naudojant mažuosius paleidimo įrenginius turima daugiau lankstumo, todėl kosmoso išteklius galima pradėti greitai naudoti; (18)svarbu, kad Sąjungai priklausytų visas materialusis ir nematerialusis turtas, susijęs su vyriausybine infrastruktūra, kartu užtikrinant, kad būtų laikomasi Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos, įskaitant jos 17 straipsnį. Nepaisant to, kad tas turtas priklauso Sąjungai, Sąjunga turėtų galėti, vadovaudamasi šiuo reglamentu ir, kai manoma, kad tai tikslinga, įvertinus kiekvieną konkretų atvejį, leisti juo naudotis trečiosioms šalims arba jį perleisti; (19)įgyvendinant Programą turėtų būti teikiamos paslaugos, kuriomis siekiama patenkinti vyriausybinių naudotojų poreikius. 2017 m. kovo mėn. Tarybos saugumo komiteto patvirtintame dokumente „Aukšto lygio civilinių ir karinių naudotojų poreikis naudoti vyriausybinį palydovinį ryšį“ nustatyti trys vyriausybinių paslaugų naudojimo scenarijų ramsčiai: stebėjimas, krizių valdymas ir pagrindinių infrastruktūrų sujungimas ir apsauga;

(20)vyriausybinių paslaugų eksploataciniai reikalavimai turėtų būti grindžiami naudojimo scenarijų analize. Remiantis šiais eksploataciniais reikalavimais, derinamais su saugumo reikalavimais ir kintančia vyriausybinių paslaugų paklausa, turėtų būti parengtas vyriausybinių paslaugų portfelis. Paslaugų portfelyje turėtų būti nustatytos pagrindinės teiktinos paslaugos. Vyriausybinių paslaugų portfelyje turėtų būti atsižvelgiama į GOVSATCOM paslaugų portfelį, sukurtą pagal Reglamentą (ES) 2021/696. Siekiant išlaikyti geriausią paklausos ir teikiamų paslaugų suderinamumą, vyriausybinių paslaugų portfelį reikėtų reguliariai atnaujinti; (21)palydoviniai ryšiai yra baigtinis išteklius, kurį riboja palydoviniai pajėgumai, dažnių ir geografinė aprėptis. Kad Programa būtų ekonomiškai efektyvi ir būtų galima pasinaudoti masto ekonomija, ją įgyvendinant reikia optimizuoti vyriausybinių paslaugų pasiūlos ir paklausos suderinimą. Kadangi tiek paklausa, tiek potenciali pasiūla laikui bėgant keičiasi, Komisija turėtų stebėti poreikius, kad galėtų pakoreguoti vyriausybinių paslaugų portfelį, kai tai atrodo būtina; (22)įgyvendinant Programą taip pat turėtų būti sudaromos sąlygos privačiajam sektoriui teikti komercines paslaugas. Teikiant tokias komercines paslaugas visų pirma būtų sudaromos sąlygos visoje Europoje naudotis sparčiuoju plačiajuosčiu ryšiu ir sklandžiu junglumu, panaikinant nejautrumo dažniui sritis ir didinant sanglaudą tarp valstybių narių teritorijų, įskaitant kaimo, periferines, atokias ir izoliuotas vietoves bei salas, ir būtų užtikrinamas ryšis strateginės svarbos geografinėse vietovėse; (23)valstybės narės, Taryba, Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (toliau – EIVT), taip pat Sąjungos agentūros ir įstaigos turėtų galėti tapti Programos dalyvėmis, jei jos nuspręstų suteikti įgaliojimus vyriausybinių paslaugų naudotojams arba galimybę naudotis pajėgumais, stotimis ar objektais. Atsižvelgiant į tai, kad sprendimą, ar suteikti leidimą nacionaliniams vyriausybinių paslaugų naudotojams, priima valstybės narės, valstybės narės neturėtų būti įpareigotos tapti Programos dalyvėmis arba teikti prieglobą Programos infrastruktūrai; (24)kiekvienas Programos dalyvis turėtų paskirti kompetetingą saugaus junglumo instituciją, kuri stebėtų, ar naudotojai ir kiti Programoje dalyvaujantys nacionaliniai subjektai laikosi taikytinų taisyklių ir saugumo procedūrų, kaip nustatyta saugumo reikalavimuose; (25)šiame reglamente nustatomas finansinis paketas, kuris Europos Parlamentui ir Tarybai yra svarbiausia orientacinė suma metinės biudžeto sudarymo procedūros metu, kaip tai suprantama 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento, Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Komisijos tarpinstitucinio susitarimo dėl biudžetinės drausmės, bendradarbiavimo biudžeto klausimais ir patikimo finansų valdymo, taip pat dėl naujų nuosavų išteklių, įskaitant veiksmų gaires dėl naujų nuosavų išteklių nustatymo, 18 punkte; (26)programos tikslai dera su kitų Sąjungos programų, visų pirma programos „Europos horizontas“, sukurtos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/695, Skaitmeninės Europos programos, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/694, Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonės „Globali Europa“, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/947, Europos infrastruktūros tinklų priemonės, nustatytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/1153, ir visų pirma Sąjungos kosmoso programos, sudarytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/696, tikslais ir juos papildo; (27)mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos finansavimui bus skiriama tam tikra programos „Europos horizontas“ 4 veiksmų grupės komponentų dalis, susijusi su saugaus ryšio sistemos kūrimu ir patvirtinimu, įskaitant galimas technologijas, kurios būtų sukurtos plėtojant naująją kosmoso industriją; pagal Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) tam tikra „Globalios Europos“ veiklos dalis bus skirta veiklai, susijusiai su sistemos eksploatavimu ir paslaugų teikimu pasauliniu mastu, dėl kurios tarptautiniams partneriams bus galima pasiūlyti įvairių paslaugų; Tam tikra Sąjungos kosmoso programos GOVSATCOM komponento dalis bus skirta veiklai, susijusiai su GOVSATCOM centro, kuris bus saugaus ryšio sistemos antžeminės infrastruktūros dalis, kūrimu. Pagal šias programas skiriamas finansavimas turėtų būti įgyvendinamas laikantis šių programų taisyklių. Kadangi tos taisyklės gali labai skirtis nuo šiame reglamente nustatytų taisyklių, priimant sprendimą finansuoti veiksmus pagal programą „Europos horizontas“, KVTBP ir Sąjungos saugaus junglumo programą skirtomis lėšomis turėtų būti atsižvelgiama į poreikį veiksmingai pasiekti numatytus politikos tikslus; (28)dėl neišvengiamo Programos poveikio Sąjungos ir jos valstybių narių saugumui, ją įgyvendinant taip pat siekiama tikslų ir laikomasi principų, kurių siekiama ir laikomasi įgyvendinant Europos gynybos fondą, įsteigtą Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2021/697. Todėl dalis tos programos finansavimo turėtų būti skiriama pagal šią Programą vykdomai veiklai, visų pirma veiklai, susijusiai su jos infrastruktūros diegimu, finansuoti; (29)šiai Programai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2018/1046 (toliau – Finansinis reglamentas). Finansiniame reglamente nustatytos Sąjungos biudžeto vykdymo taisyklės, įskaitant taisykles, susijusias su dotacijomis, apdovanojimais, viešaisiais pirkimais, netiesioginiu valdymu, finansinėmis priemonėmis, biudžeto garantijomis, finansine parama ir apmokėjimu išorės ekspertams; (30)pagal Finansinio reglamento 191 straipsnio 3 dalį tos pačios išlaidos jokiomis aplinkybėmis negali būti finansuojamos iš Sąjungos biudžeto du kartus; (31)Komisija, atlikdama kai kurias su reglamentavimu nesusijusias užduotis, prireikus ir kiek tai būtina, turėtų galėti naudotis tam tikrų nepriklausomų šalių technine pagalba. Kiti Programos viešajame valdyme dalyvaujantys subjektai, vykdydami jiems pagal šį reglamentą pavestas užduotis, taip pat turėtų galėti naudotis ta pačia technine pagalba; (32)šiam reglamentui taikomos Europos Parlamento ir Tarybos pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 322 straipsnį priimtos horizontaliosios finansinės taisyklės. Tos taisyklės nustatytos Finansiniame reglamente ir jomis visų pirma nustatoma biudžeto sudarymo ir vykdymo pasitelkiant dotacijas, viešuosius pirkimus, apdovanojimus ir netiesioginį vykdymą tvarka ir numatoma finansų pareigūnų atsakomybės kontrolė. Pagal SESV 322 straipsnį priimtos taisyklės taip pat apima bendrą Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimą; (33)pagal Programą sudarytos pirkimo sutartys dėl pagal Programą finansuojamos veiklos turėtų atitikti Sąjungos taisykles. Todėl Sąjunga taip pat turėtų būti atsakinga už tikslų, kurių turi būti siekiama viešųjų pirkimų srityje, nustatymą; (34)Finansinio reglamento 154 straipsnyje nustatyta, kad, remdamasi ex ante vertinimo rezultatais, Komisija turi galėti kliautis asmenų ar subjektų, kuriems pavesta įgyvendinti Sąjungos lėšas, sistemomis ir procedūromis. Prireikus atitinkamame susitarime dėl įnašo turėtų būti apibrėžti konkretūs tų sistemų ir procedūrų patikslinimai (priežiūros priemonės), taip pat galiojančių sutarčių tvarka; (35)norint pasiekti Programos tikslus, svarbu turėti galimybę, kai tinkama, naudotis kosmoso srityje veikiančių Sąjungos viešųjų ir privačiųjų subjektų teikiamais pajėgumais ir tarptautiniu lygmeniu bendradarbiauti su trečiosiomis valstybėmis arba tarptautinėmis organizacijomis. Dėl tos priežasties būtina numatyti galimybę naudoti visas atitinkamas SESV ir Finansiniame reglamente numatytas priemones ir valdymo metodus, taip pat taikyti bendrų viešųjų pirkimų procedūras; (36)pagal Finansinį reglamentą, Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95, (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES) 2017/1939 Sąjungos finansiniai interesai turi būti apsaugoti proporcingomis priemonėmis, įskaitant priemones, susijusias su pažeidimų, įskaitant sukčiavimą, prevencija, nustatymu, ištaisymu ir tyrimu, prarastų, neteisingai išmokėtų ar neteisingai panaudotų lėšų susigrąžinimu ir, kai tinkama, administracinių nuobaudų skyrimu. Visų pirma, vadovaujantis reglamentais (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 ir (ES, Euratomas) Nr. 883/2013, Europos kovos su sukčiavimu tarnyba (OLAF) turi įgaliojimus atlikti administracinius tyrimus, įskaitant patikrinimus ir inspektavimus vietoje, siekdama nustatyti, ar nebūta Sąjungos finansiniams interesams kenkiančių sukčiavimo, korupcijos ar kitos neteisėtos veiklos atvejų. Pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 Europos prokuratūra turi įgaliojimus tirti Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje (ES) 2017/1371, ir vykdyti baudžiamąjį persekiojimą už jas. Pagal Finansinį reglamentą bet kuris asmuo arba subjektas, gaunantis Sąjungos lėšas, turi visapusiškai bendradarbiauti Sąjungos finansinių interesų apsaugos klausimu, suteikti būtinas teises ir prieigą Komisijai, OLAF, Europos Audito Rūmams ir, kiek tai susiję su tvirtesniame bendradarbiavime pagal Reglamentą (ES) 2017/1939 dalyvaujančiomis valstybėmis narėmis, Europos prokuratūrai, ir užtikrinti, kad visos trečiosios šalys, dalyvaujančios įgyvendinant Sąjungos lėšas, suteiktų lygiavertes teises; (37)siekiant užtikrinti Sąjungos finansinių interesų apsaugą, būtina nustatyti reikalavimą trečiosioms šalims, pagal kurį jos turi suteikti reikiamas teises ir prieigą atsakingam leidimus suteikiančiam pareigūnui, OLAF ir Audito Rūmams, kad jie galėtų visapusiškai veikti pagal savo atitinkamą kompetenciją; (38)viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė yra tinkamiausia sistema siekiant užtikrinti, kad būtų galima siekti Programos tikslų. ją įgyvendinant būtų sudaromos sąlygos remtis esama ES palydovinio ryšio technologine ir infrastruktūros baze ir teikti patikimas ir novatoriškas vyriausybines paslaugas, o privatusis partneris galėtų papildyti Programos infrastruktūrą papildomomis galimybėmis teikti komercines paslaugas prisidėdamas savo papildomomis investicijomis. Be to, įgyvendinant tokią sistemą būtų optimizuojamos diegimo ir veiklos išlaidos, nes būtų dalijamasi vyriausybės ir komercinėms infrastruktūroms bendrų komponentų kūrimo ir diegimo išlaidomis, taip pat veiklos išlaidomis, nes būtų sudaromos sąlygos pajėgumų pasidalijimui dideliu mastu. Taip būtų skatinamos inovacijas, visų pirma susijusios su naująja kosmoso industrija, sudarant sąlygas viešiesiems ir privatiesiems partneriams dalytis mokslinių tyrimų ir plėtros rizika; (39)įgyvendinimo modelis galėtų būti grindžiamas koncesijos sutartimi arba kitais sutartimi įformintais susitarimais. Neatsižvelgiant į įgyvendinimo modelį, turėtų būti nustatyti keli pagrindiniai principai. Sutartyje turėtų būti aiškiai nustatyta, kaip viešojo ir privačiojo sektorių partneriai dalijasi užduotis ir atsakomybę. Todėl turėtų būti vengiama pernelyg smarkiai kompensuoti privačiojo partnerio nedalyvavimą teikiant vyriausybines paslaugas, sudaromos sąlygos teikti privačiojo sektoriaus nustatytas komercines paslaugas ir tinkamai užtikrinama, kad vyriausybinių naudotojų poreikiai būtų prioritetas. Komisija turėtų galėti įvertinti ir patvirtinti tokias paslaugas, siekdama užtikrinti, kad būtų apsaugoti esminiai Sąjungos interesai ir programos tikslai ir kad būtų nustatytos tinkamos apsaugos priemonės siekiant užkirsti kelią galimam konkurencijos iškraipymui, atsirandančiam dėl komercinių paslaugų teikimo; tokios apsaugos priemonės galėtų būti vyriausybinių ir komercinių paslaugų sąskaitų atskyrimas, atviros, sąžiningos ir nediskriminacinės prieigos prie infrastruktūros, būtinos komercinėms paslaugoms teikti, užtikrinimas. Įgyvendinant viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę turėtų būti skatinamas startuolių ir MVĮ dalyvavimas visoje koncesijos vertės grandinėje ir visose valstybėse narėse, taip skatinant novatoriškų ir perversminių technologijų plėtrą;

(40)patikimam Programos viešajam valdymui užtikrinti reikia aiškiai paskirstyti įvairių susijusių subjektų pareigas ir užduotis, kad būtų vengiama bereikalingo veiklos dubliavimo, išlaidų viršijimo ir vėlavimo. Visi valdymo subjektai savo kompetencijos srityje ir vykdydami savo pareigas turėtų remti Programos tikslų įgyvendinimą; (41)valstybės narės seniai vykdo veiklą kosmoso srityje. Jos turi kosmosui skirtas sistemas, infrastruktūrą ir nacionalines agentūras bei įstaigas. Todėl jos gali reikšmingai prisidėti prie Programos, ypač jos įgyvendinimo. Jos galėtų bendradarbiauti su Sąjunga, kad skatintų Programos paslaugų ir taikomųjų programų naudojimą ir užtikrintų atitinkamų nacionalinių iniciatyvų ir Programos suderinamumą. Komisijai galėtų būti sudarytos sąlygos sutelkti valstybių narių turimas priemones, naudotis jų teikiama pagalba ir, laikantis abipusiai sutartų sąlygų, ji galėtų valstybėms narėms pavesti su reglamentavimu nesusijusias užduotis įgyvendinant Programą. Be to, atitinkamos valstybės narės turėtų imtis visų būtinų priemonių, kad užtikrintų jų teritorijoje įrengtos antžeminės infrastruktūros apsaugą. Be to, valstybės narės ir Komisija turėtų bendradarbiauti tarpusavyje ir su atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis ir priežiūros institucijomis, kad užtikrintų galimybes tinkamu lygmeniu ir užtikrinant tinkamą apsaugą naudotis dažniais, kurių reikia Programai, siekiant visapusiškai išplėtoti ir įdiegti teikiamomis paslaugomis grindžiamas taikomąsias programas, laikantis Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo Nr. 243/2012/ES; (42)pagal Europos Sąjungos sutarties (toliau – ES sutartis) 17 straipsnį ir remdama bendruosius Sąjungos interesus, Komisija yra atsakinga už Programos įgyvendinimą, bendros atsakomybės prisiėmimą ir jos naudojimo skatinimą. Siekiant optimaliau panaudoti skirtingų suinteresuotųjų subjektų išteklius ir kompetenciją, Komisijai turėtų būti suteikta galimybė pagrįstomis aplinkybėmis pavesti tam tikras užduotis kitiems subjektams. Be to, kadangi Komisijai tenka bendra atsakomybė už Programą, ji turėtų nustatyti pagrindinius techninius ir eksploatacinius reikalavimus, būtinus sistemų ir paslaugų raidai įgyvendinti. Ji turėtų tai daryti pasikonsultavusi su valstybių narių ekspertais, naudotojais ir kitais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais. Galiausiai, vadovaujantis SESV 4 straipsnio 3 dalimi, Sąjungos naudojimasis savo kompetencija nereiškia, kad valstybės narės negali naudotis savąja. Tačiau, siekiant tinkamai panaudoti Sąjungos lėšas, būtų tikslinga, kad Komisija užtikrintų, kiek įmanoma, pagal Programą vykdomos veiklos suderinamumą su valstybių narių veikla; (43)Europos Sąjungos kosmoso programos agentūros (toliau – Agentūra) misija – prisidėti prie Programos įgyvendinimo, visų pirma saugumo akreditavimo srityje. Todėl Agentūrai turėtų būti pavestos tam tikros su tomis sritimis susijusios užduotys. Visų pirma, atsižvelgiant į Agentūros patirtį saugumo srityje, jai turėtų būti pavesta vyriausybinių paslaugų ir infrastruktūros saugumo akreditavimo užduotis. Be to, Agentūra turėtų atlikti Komisijos jai pavestas užduotis. Pavedant užduotis Agentūrai turėtų būti užtikrinami pakankami žmogiškieji, administraciniai ir finansiniai ištekliai; (44)remiantis Agentūros pastaraisiais metais sukaupta patirtimi valdymo, eksploatavimo ir paslaugų teikimo srityse, susijusiose su Sąjungos kosmoso programos GALILEO ir EGNOS komponentais, ji yra tinkamiausia įstaiga, prižiūrint Komisijai, vykdyti visas užduotis, susijusias su vyriausybinės infrastruktūros eksploatavimu ir vyriausybinių paslaugų teikimu. Todėl Agentūrai turėtų būti pavesta eksploatuoti vyriausybinę infrastruktūrą ir teikti vyriausybines paslaugas; (45)siekiant užtikrinti vyriausybinės infrastruktūros veikimą ir palengvinti vyriausybinių paslaugų teikimą, Agentūrai turėtų būti leidžiama sudarant susitarimus dėl įnašo patikėti konkrečią veiklą kitiems subjektams jų atitinkamos kompetencijos srityse, laikantis Komisijai taikomų netiesioginio valdymo sąlygų; (46)EKA yra daug praktinės patirties kosmoso srityje, įskaitant palydovinį ryšį, turinti tarptautinė organizacija, todėl ji yra svarbi įvairių Sąjungos kosmoso politikos aspektų įgyvendinimo partnerė. Šiuo atžvilgiu EKA turėtų turėti galimybę teikti Komisijai technines ekspertines žinias, be kita ko, rengiant Programos techninius aspektus. Šiuo tikslu EKA gali būti pavesta vykdyti Programos kūrimo ir patvirtinimo veiklą ir teikti paramą vertinant sutartis, sudarytas įgyvendinant Programą; (47)atsižvelgiant į su kosmosu susijusios veiklos svarbą Sąjungos ekonomikai ir Sąjungos piliečių gyvenimui, vienas iš pagrindinių Programos prioritetų turėtų būti aukšto saugumo lygio užtikrinimas ir išlaikymas, visų pirma siekiant apsaugoti Sąjungos ir valstybių narių interesus, įskaitant su įslaptinta ir kita neskelbtina neįslaptinta informacija susijusius interesus; (48)pagal ES sutarties 17 straipsnį Komisija yra atsakinga už programų, kurios pagal Finansiniame reglamente nustatytas taisykles vykdant netiesioginį valdymą gali būti deleguojamos trečiosioms šalims, valdymą. Šiomis aplinkybėmis Komisija turi užtikrinti, kad užduotimis, kurias trečiosios šalys atlieka netiesioginio valdymo pagrindu įgyvendindamos programą, nebūtų kenkiama Programos saugumui, visų pirma kiek tai susiję su įslaptintos informacijos kontrole. Todėl reikėtų aiškiai nustatyti, kad tais atvejais, kai Komisija paveda EKA vykdyti užduotis įgyvendinant Programą, atitinkamais susitarimais dėl įnašo turi būti užtikrinama, kad EKA surinkta įslaptinta informacija būtų laikoma ES įslaptinta informacija (toliau – ESĮI) pagal Komisijos sprendimą (ES, Euratomas) 2015/444 ir Tarybos sprendimą 2013/488/ES, parengtą vadovaujant Komisijai; (49)nedarant poveikio valstybių narių prerogatyvoms nacionalinio saugumo srityje, Komisija ir vyriausiasis įgaliotinis, kiekvienas savo atitinkamoje kompetencijos srityje, turėtų užtikrinti Programos saugumą pagal šį reglamentą ir, kai aktualu, pagal Tarybos sprendimą (BUSP) 2021/698; (50)atsižvelgiant į specifinę EIVT patirtį ir jos nuolatinį bendradarbiavimą su trečiųjų valstybių institucijomis ir tarptautinėmis organizacijomis, EIVT turėtų galėti padėti Komisijai vykdyti tam tikras su Programos saugumu susijusias užduotis išorės santykių srityje, laikantis Tarybos sprendimo 2010/427/ES; (51)nedarant poveikio išimtinei valstybių narių atsakomybei nacionalinio saugumo srityje, kaip numatyta ES sutarties 4 straipsnio 2 dalyje, ir valstybių narių teisei ginti esminius savo saugumo interesus pagal SESV 346 straipsnį, siekiant užtikrinti sklandų Programos įgyvendinimą turėtų būti nustatytas specialus saugumo valdymas. Tas valdymas turėtų būti grindžiamas trimis pagrindiniais principais. Pirma, būtina užtikrinti, kad būtų kuo labiau atsižvelgiama į didelę išskirtinę valstybių narių patirtį saugumo srityje. Antra, siekiant išvengti interesų konfliktų ir bet kokių saugumo taisyklių taikymo trūkumų, veiklos funkcijos turėtų būti atskirtos nuo saugumo akreditavimo funkcijų. Trečia, už visos Programos infrastruktūros arba jos dalies valdymą atsakingas subjektas taip pat yra tinkamiausias subjektas valdyti jam pavestų užduočių saugumą. Programos saugumas bus grindžiamas pastarųjų metų patirtimi, įgyta įgyvendinant Sąjungos kosmoso programą. Patikimam saugumo valdymui užtikrinti taip pat reikia tinkamai paskirstyti įvairių subjektų funkcijas. Kadangi už Programą yra atsakinga Komisija, nedarant poveikio valstybių narių prerogatyvoms nacionalinio saugumo srityje, ji turėtų nustatyti Programai taikytinus bendruosius saugumo reikalavimus; (52)užtikrinant paslaugų tęstinumą ir sistemų veikimą, labai svarbus Programos infrastruktūros, tiek antžeminės, tiek kosmoso, kibernetinis saugumas. Todėl nustatant saugumo reikalavimus reikėtų tinkamai atsižvelgti į poreikį apsaugoti sistemą ir jos paslaugas nuo kibernetinių išpuolių, be kita ko, naudojantis naujomis technologijomis; (53)kai tinkama, atlikus rizikos ir grėsmių analizę, Komisija turėtų nustatyti saugumo stebėsenos struktūrą. Ta saugumo stebėsenos struktūra turėtų būti subjektas, vykdantis nurodymus, parengtus pagal Sprendimą (BUSP) 2021/698; (54)įgyvendinant Programą teikiamomis vyriausybinėmis paslaugomis Sąjungos vyriausybiniai subjektai naudosis vykdydami saugumo ir saugos požiūriu svarbias misijas. Todėl tokioms paslaugoms ir infrastruktūrai turėtų būti taikoma saugumo akreditacija; (55)būtina, kad saugumo akreditavimo veikla būtų vykdoma užtikrinant bendrą atsakomybę už Sąjungos ir jos valstybių narių saugumą, stengiantis pasiekti bendrą sutarimą ir įtraukiant visus, kam saugumas yra svarbus, ir kad būtų nustatyta nuolatinės rizikos stebėsenos procedūra. Taip pat būtina, kad techninio saugumo akreditavimo veiklą vykdytų specialistai, turintys reikiamą kvalifikaciją sudėtingų sistemų akreditavimo srityje ir atitinkamo lygio asmens patikimumo pažymėjimą; (56)svarbus Programos tikslas – užtikrinti Sąjungos ir valstybių narių saugumą ir didinti itin svarbių technologijų ir vertės grandinių atsparumą. Siekiant to tikslo konkrečiais atvejais reikia nustatyti tinkamumo ir dalyvavimo sąlygas, kad būtų užtikrinta Sąjungos operacinių sistemų vientisumo, saugumo ir atsparumo apsauga. Tai neturėtų pakenkti konkurencingumo ir ekonomiškumo būtinybei; (57)atsižvelgdama į antžeminės vyriausybinės infrastruktūros svarbą Programai ir jos poveikį jos saugumui, tokios infrastruktūros vietą turėtų nustatyti Komisija. Programos antžeminė vyriausybinė infrastruktūra ir toliau turėtų būti diegiama atviro ir skaidraus proceso, kuriame prireikus galėtų dalyvauti Agentūra, atsižvelgiant į jos kompetencijos sritį, pagrindu; (58)Programos vyriausybinėmis paslaugomis Sąjungos ir valstybių narių subjektai naudosis vykdydami saugumo ir saugos požiūriu svarbias misijas ir operacijas. Todėl, siekiant apsaugoti esminius Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, reikia imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrinamas būtinas nepriklausomumo nuo trečiųjų šalių (trečiųjų valstybių ir trečiųjų valstybių subjektų) lygis, kuris apimtų visus Programos elementus. Tai, be kita ko, kosmoso ir antžeminės technologijos komponentų, posistemių ir sistemų lygmenimis, gamybos pramonės sektoriai, kosmoso sistemų savininkai ir operatoriai, antžeminės sistemos komponentų fizinė vieta; (59)siekiant užtikrinti Europos kosmoso pramonės konkurencingumą ateityje, pagal Programą turėtų būti remiamas aukšto lygio įgūdžių plėtojimas su kosmosu susijusiose srityse ir remiama švietimo ir mokymo veikla, skatinant lygias galimybes, lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, kad būtų visapusiškai išnaudotas Sąjungos piliečių potencialas toje srityje;

(60)atsižvelgiant į pasaulinę Programos aprėptį, jai būdingas stiprus tarptautinis aspektas. Tarptautiniai partneriai, jų vyriausybės ir piliečiai gaus įvairių įgyvendinant Programą teikiamų paslaugų, o tai bus naudinga vykdant Sąjungos ir valstybių narių tarptautinį bendradarbiavimą su šiais partneriais. Su Programa susijusiais klausimais Komisija galėtų Sąjungos vardu ir jos kompetencijos srityje koordinuoti veiklą tarptautiniu mastu. Visų pirma Komisija gintų Sąjungos ir jos valstybių narių interesus tarptautiniuose forumuose, be kita ko, dažnių srityje, kiek tai susiję su Programa, nedarydama poveikio valstybių narių kompetencijai toje srityje; (61)Europos laisvosios prekybos asociacijos (ELPA) narėms, kurios yra Europos ekonominės erdvės (EEE) narės, stojančiosioms valstybėms, šalims kandidatėms ir potencialioms šalims kandidatėms, taip pat Europos kaimynystės politikos šalims ir kitoms trečiosioms valstybėms gali būti leidžiama dalyvauti Programoje tik pagal susitarimą, kuris turi būti sudarytas pagal SESV 218 straipsnį; (62)pagal Tarybos sprendimą 2013/755/ES užjūrio šalyse ar teritorijose įsisteigę asmenys ir subjektai yra laikomi atitinkančiais reikalavimus gauti finansavimą, atsižvelgiant į Programos taisykles ir tikslus bei galimas priemones, taikomas valstybei narei, su kuria atitinkama užjūrio šalis ar teritorija yra susijusi; (63)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su centrų, priklausančių antžeminei vyriausybinei infrastruktūrai, vietos nustatymu, vyriausybinių paslaugų veiklos reikalavimais, vyriausybinių paslaugų portfeliu, taip pat papildomų reikalavimų dėl trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų dalyvavimo Programoje nustatymu. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011; (64)iš esmės vyriausybinės paslaugos vyriausybinių paslaugų naudotojams turėtų būti teikiamos nemokamai. Jei atlikusi analizę Komisija padaro išvadą, kad trūksta pajėgumų, jai turėtų būti leidžiama parengti kainodaros politiką, kuri būtų šių išsamių paslaugų teikimo taisyklių dalis, siekiant išvengti rinkos iškraipymo. Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai priimti tokią kainodaros politiką. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (65)siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su vyriausybinės infrastruktūros antžeminio segmento vieta. Parinkdama tokias vietas Komisija turėtų galėti atsižvelgti į eksploatacinius ir saugumo reikalavimus, taip pat į esamą infrastruktūrą. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011; (66)siekiant patikimo viešojo valdymo ir atsižvelgiant į šios Programos ir Sąjungos kosmoso programos sinergiją, visų pirma siekiant užtikrinti tinkamą sinergiją su GOVSATCOM komponentu, Programos komitetas, įsteigtas taikant Reglamentą (ES) 2021/696 ir patenkantis į GOVSATCOM sudėtį, taip pat turėtų būti šios Programos komitetas. Klausimais, susijusiais su Programos saugumu, Programos komitetas turėtų posėdžiauti specialia saugumo sudėtimi; (67)siekiant patikimo viešojo valdymo reikia užtikrinti vienodą Programos valdymą, spartesnį sprendimų priėmimą ir vienodas galimybes gauti informaciją, subjektų, kuriems pavestos su šia Programa susijusios užduotys, atstovams galėtų būti leista stebėtojų teisėmis dalyvauti Programos komiteto, įsteigto taikant Reglamentą (ES) Nr. 182/2011, darbe. Dėl tų pačių priežasčių trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų, kurios yra sudariusios su Sąjunga tarptautinį susitarimą dėl Programos, atstovams galėtų būti leista dalyvauti Programos komiteto veikloje, laikantis saugumo apribojimų ir tokiame susitarime nustatytų sąlygų. Subjektų, kuriems pavestos su Programa susijusios užduotys, trečiųjų valstybių ir tarptautinių organizacijų atstovai neturėtų turėti teisės dalyvauti Programos komiteto balsavimo procedūrose. Stebėtojų ir ad hoc dalyvių dalyvavimo sąlygos turėtų būti nustatytos Programos komiteto darbo tvarkos taisyklėse; (68)remiantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinio susitarimo dėl geresnės teisėkūros 22 ir 23 punktais, ši Programa turėtų būti vertinama remiantis informacija, surinkta taikant konkrečius stebėsenos reikalavimus, kartu vengiant administracinės naštos, tenkančios visų pirma valstybėms narėms, ir pernelyg didelio reguliavimo. Tie reikalavimai, kai tinkama, turėtų apimti išmatuojamus rodiklius, kuriais remiantis būtų vertinamas Programos poveikis. Atliekant šios Programos vertinimą turėtų būti atsižvelgiama į Sąjungos kosmoso programos vertinimo, susijusio su GOVSATCOM komponentu, atlikto pagal Reglamentą (ES) 2021/696, išvadas; (69)siekiant užtikrinti nuolatinį rodiklių, skirtų Programos veiklos pažangos ataskaitai pateikti, taip pat Programos stebėsenos ir vertinimo sistemų tinkamumą, pagal SESV 290 straipsnį Komisijai turėtų būti deleguoti įgaliojimai iš dalies pakeisti šio reglamento priedą, kiek tai susiję su rodikliais, taip pat papildyti šį reglamentą nuostatomis dėl stebėsenos ir vertinimo sistemos, kurią taikant gali būti atsižvelgiama į, be kita ko, galutinių naudotojų gausinimą ir poveikį vidaus rinkai, sukūrimo. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais, ir kad tos konsultacijos būtų vykdomos vadovaujantis 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstituciniame susitarime dėl geresnės teisėkūros nustatytais principais. Visų pirma siekiant užtikrinti vienodas galimybes dalyvauti atliekant su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, Europos Parlamentas ir Taryba visus dokumentus gauna tuo pačiu metu kaip ir valstybių narių ekspertai, o jų ekspertams sistemingai suteikiama galimybė dalyvauti Komisijos ekspertų grupių, kurios atlieka su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą, posėdžiuose; (70)siekiant užtikrinti vienodas Programos saugumo reikalavimų įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis Reglamento (ES) Nr. 182/2011. Valstybės narės turėtų turėti galimybę maksimaliai kontroliuoti Programos saugumo reikalavimų laikymąsi. Priimant įgyvendinimo aktus Programos saugumo srityje, Komisijai turėtų padėti Programos komitetas, kuris renkasi į specialios saugumo sudėties posėdžius. Atsižvelgiant į opų saugumo klausimų pobūdį, Programos komiteto pirmininkas turėtų stengtis rasti sprendimus, kuriems pritartų kuo daugiau komiteto narių. Tais atvejais, kai Programos komitetas nuomonės nepateikia, Komisija neturėtų priimti įgyvendinimo aktų, kuriais būtų nustatyti bendrieji Programos saugumo reikalavimai; (71)kadangi šio reglamento tikslo valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl veiksmo, kuriam reikia daugiau finansinių ir techninių pajėgumų, nei jų gali skirti atskira valstybė narė, masto ir poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi ES sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas 1.Šiuo reglamentu nustatoma Sąjungos saugaus junglumo programa (toliau – Programa). Jame nustatomi Programos tikslai, Programos veiklos, infrastruktūros ir paslaugų taisyklės, Programos dalyviai, 2023–2027 m. biudžetas, Sąjungos finansavimo formos ir tokio finansavimo teikimo taisyklės, taip pat Programos įgyvendinimo taisyklės. 2 straipsnis Terminų apibrėžtys

Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys: (1)ypatingos svarbos infrastruktūros objektas – išteklius, sistema ar jų dalis, esantys valstybėse narėse, kurie yra ypač svarbūs esminėms visuomeninėms funkcijoms, žmonių sveikatai, saugai, saugumui, ekonominei ar socialinei gerovei palaikyti ir kurių veikimo sutrikdymas ar sunaikinimas dėl šių funkcijų nepalaikymo turėtų didelį poveikį valstybei narei; (2)Europos kvantinių ryšių infrastruktūra (EuroQCI) – tarpusavyje sujungta kosmoso ir antžeminė infrastruktūra, priklausanti Programos infrastruktūrai, kurioje naudojama kvantinė technologija kriptografinių raktų platinimui užtikrinti; (3)GOVSATCOM centras – kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/696 2 straipsnio 23 punkte; (4) GOVSATCOM naudotojas – kaip apibrėžta Reglamento (ES) 2021/696 2 straipsnio 22 punkte; (5)infrastruktūra – išteklius, sistema ar jų dalis, būtina Programos numatytoms paslaugoms teikti; (6)naujoji kosmoso pramonė – privačios įmonės, mažosios ir vidutinės įmonės bei startuoliai, kurie kuria naujas kosmoso technologijas ir jų taikymo būdus; (7)naudingasis krovinys – erdvėlaivyje gabenama įranga konkrečiai misijai kosmose atlikti; (8)saugaus ryšio sistema – pagal šį reglamentą sukurta sistema, apimanti 5 straipsnyje nurodytą infrastruktūrą ir teikianti 7 straipsnyje nurodytas paslaugas; (9)Agentūra – Reglamentu (ES) 2021/696 įsteigta Europos Sąjungos kosmoso programos agentūra. 3 straipsnis Programos tikslai 1.Bendrasis Programos tikslas – sukurti saugią ir savarankišką ryšio kosmose sistemą, skirtą teikti garantuotas ir atsparias palydovinio ryšio paslaugas, visų pirma siekiant: (a)užtikrinti ilgalaikę nepertraukiamą pasaulinę prieigą prie saugių ir ekonomiškai efektyvių palydovinio ryšio paslaugų vyriausybiniams naudotojams pagal 7 straipsnio 1–3 dalis, kuria remiama ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsauga, priežiūra, išorės veiksmai, krizių valdymas ir praktiniai sprendimai, kurie yra itin svarbūs ekonomikai, aplinkai, saugumui ir gynybai, taip didinant valstybių narių atsparumą; (b)leisti privačiajam sektoriui teikti komercines paslaugas pagal 7 straipsnio 4 dalį. 2.Konkretieji Programos tikslai: (a)didinti Sąjungos ryšių paslaugų atsparumą plėtojant, kuriant ir eksploatuojant daugiaorbitinio ryšio infrastruktūrą, nuolat pritaikomą prie palydovinio ryšio paklausos raidos, kartu atsižvelgiant į esamus ir būsimus valstybių narių išteklius, naudojamus pagal Sąjungos kosmoso programos GOVSATCOM komponentą, nustatytą Reglamentu (ES) 2021/696; (b)prisidėti prie kibernetinio atsparumo aktyviai ir reaktyviai ginantis nuo kibernetinių ir elektromagnetinių grėsmių ir užtikrinant operatyvinį kibernetinį saugumą, integruoti Europos kvantinės ryšių infrastruktūros kosmoso ir susijusį antžeminį segmentą, kad būtų galima saugiai perduoti kriptografinius raktus; (c)gerinti ir plėsti kitų Sąjungos kosmoso programos komponentų pajėgumus ir paslaugas; (d)skatinti diegti novatoriškas ir perversmines technologijas, visų pirma pasitelkiant naująją kosmoso pramonę;

(e)sudaryti sąlygas toliau plėtoti didelės spartos plačiajuostį ryšį ir sklandų junglumą visoje Sąjungoje, šalinant nejautrumo dažniui sritis ir didinant sanglaudą valstybių narių teritorijose, taip pat sudaryti sąlygas junglumui strateginės svarbos geografinėse vietovėse už Sąjungos ribų. 4 straipsnis Programos įgyvendinimo veikla 1.7 straipsnio 1 dalyje nurodytų vyriausybinių paslaugų teikimas užtikrinamas vykdant toliau nurodytą veiklą: (a)kūrimo ir patvirtinimo veikla, apimanti pradinės kosmoso ir antžeminės infrastruktūros, reikalingos vyriausybinėms paslaugoms teikti, statybą ir paleidimą; (b)Europos kvantinės ryšių infrastruktūros kosmoso ir susijusio antžeminio segmento plėtojimas ir integravimas į saugaus ryšio sistemos kosmoso ir antžeminę infrastruktūrą; (c)diegimo veikla, kuria siekiama užbaigti kurti kosmoso ir antžeminę infrastruktūrą, reikalingą vyriausybinėms paslaugoms teikti; (d)eksploatavimo veikla vyriausybinėms paslaugoms teikti, kurią sudaro: i)kosmoso ir antžeminės infrastruktūros eksploatavimas, priežiūra, nuolatinis tobulinimas ir apsauga, įskaitant papildymo ir nusidėvėjimo valdymą; (e)būsimų kosmoso ir antžeminės infrastruktūros kartų kūrimas ir vyriausybinių paslaugų raida. 2.1 dalies d punkte nurodyta eksploatavimo veikla pradedama iki 2024 m. palaipsniui, nuo preliminaraus paslaugų rinkinio teikimo. Tos ankstyvosios paslaugos tobulinamos laipsniškai diegiant kosmoso ir antžeminę infrastruktūrą, iki 2027 m. pasiekiant visą operacinį pajėgumą. 3.6 straipsnyje nurodyti veiksmai vykdomi per visą Programos laikotarpį. 5 straipsnis Saugaus ryšio sistemos infrastruktūra 1.Saugaus ryšio sistemos infrastruktūrą sudaro vyriausybinė ir komercinė infrastruktūra, kaip nustatyta atitinkamai 2 ir 3 dalyse. 2.Saugaus ryšio sistemos vyriausybinė infrastruktūra apima visus susijusius antžeminius ir kosmoso išteklius, kurių reikia vyriausybinėms paslaugoms teikti, kaip nustatyta 7 straipsnio 1 dalyje, įskaitant šiuos išteklius: (a)palydovai ar palydovų pakomponenčiai; (b)kosmoso ir antžeminiai pakomponenčiai, kuriais užtikrinamas kriptografinių raktų platinimas; (c)Programos infrastruktūros ir paslaugų saugumo stebėsenos infrastruktūra; (d)paslaugų teikimo vyriausybiniams naudotojams infrastruktūra;

(e)GOVSATCOM antžeminio segmento infrastruktūra, kaip nustatyta Reglamento (ES) 2021/696 67 straipsnyje, įskaitant GOVSATCOM centrus. Šiame reglamente teisė naudoti dažnius, reikalingus vyriausybinės infrastruktūros antžeminių ir kosmoso išteklių generuojamiems signalams perduoti, yra vyriausybinės infrastruktūros dalis. Vyriausybinė infrastruktūra palaikys papildomus naudinguosius krovinius, kurie gali būti naudojami kaip Sąjungos kosmoso programos komponentų, išvardytų Reglamento (ES) 2021/696 3 straipsnyje, kosmoso infrastruktūros dalis tame reglamente nustatytomis sąlygomis. 3.Prireikus Komisija įgyvendinimo aktais nustato priemones, reikalingas nustatyti antžeminei vyriausybinei infrastruktūrai priklausančių centrų, išskyrus GOVSATCOM centrus, buvimo vietai, laikydamasi saugumo reikalavimų ir atviro bei skaidraus proceso. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis šio reglamento 42 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. GOVSATCOM centrų vieta nustatoma pagal Reglamento (ES) 2021/696 67 straipsnio 2 dalį. Siekiant apsaugoti Sąjungos ir jos valstybių narių saugumo interesus, pirmoje pastraipoje nurodyti centrai turi būti valstybių narių teritorijoje (jei įmanoma) ir jiems taikomas susitarimas dėl priėmimo kaip administracinis susitarimas tarp Sąjungos ir atitinkamos valstybės narės. Jei centro įkurti valstybių narių teritorijoje neįmanoma, Komisija gali numatyti įkurti tokį centrą trečiosios valstybės teritorijoje pagal susitarimą dėl priėmimo tarp Sąjungos ir atitinkamos trečiosios valstybės, sudarytą pagal SESV 218 straipsnį. 4.1 dalyje nurodyta komercinė infrastruktūra apima visus kosmoso ir antžeminius išteklius, išskyrus tuos, kurie yra vyriausybinės infrastruktūros dalis. Komercinę infrastruktūrą visiškai finansuoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas rangovas. 5.Siekiant apsaugoti Sąjungos saugumo interesus, saugaus ryšio sistemos kosmoso išteklius paleidžia paleidimo paslaugų teikėjas, atitinkantis 19 straipsnyje nustatytas sąlygas, ir jie paleidžiami iš valstybių narių teritorijos (jei įmanoma). 6 straipsnis Veiksmai, kuriais remiamas novatoriškas ir konkurencingas Sąjungos kosmoso sektorius 1.Šia Programa remiamas novatoriškas ir konkurencingas Sąjungos kosmoso sektorius ir skatinama naujoji kosmoso pramonė Sąjungoje, visų pirma Reglamento (ES) 2021/696 6 straipsnyje išvardytos iniciatyvos ir veikla, įskaitant, kai tinkama, paramą komercinėms paslaugoms. 2.Komisija prisideda prie 1 dalyje nurodytos veiklos imdamasi šių priemonių: (a)nustato 15 straipsnyje nurodytų sutarčių skyrimo kriterijus, kuriais užtikrinamas viso Sąjungos startuolių ir mažųjų bei vidutinių įmonių (MVĮ) dalyvavimas, apimant visą atitinkamą vertės grandinę; (b)nustato reikalavimą, kad 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas rangovas turi pateikti planą dėl startuolių ir MVĮ iš visos Sąjungos integravimo į veiklą pagal 15 straipsnyje nurodytas sutartis; (c)15 straipsnyje nurodytose sutartyse nustato reikalavimą, kad startuoliai ir MVĮ turi galėti teikti savo paslaugas galutiniams naudotojams; (d)skatina aktyvesnį moterų novatorių dalyvavimą ir konkurso dokumentuose nustato lygybės ir įtraukties tikslus. II skyrius Paslaugos 7 straipsnis Paslaugų portfelio apibrėžimas

1.Vyriausybinių paslaugų teikimas užtikrinamas taip, kaip nustatyta 3 dalyje nurodytame paslaugų portfelyje, ir laikantis 2 dalyje nustatytų eksploatacinių reikalavimų. 2.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinami vyriausybinių paslaugų eksploataciniai reikalavimai kaip visų pirma su krizių valdymu, stebėjimu ir pagrindinės infrastruktūros, įskaitant diplomatinius ryšių tinklus, valdymu susijusių naudojimo scenarijų techninės specifikacijos. Tie eksploataciniai reikalavimai grindžiami išsamia Programos naudotojų reikalavimų analize, juose atsižvelgiama į reikalavimus, kylančius iš esamos naudotojų įrangos ir tinklų, ir GOVSATCOM paslaugoms taikomus eksploatacinius reikalavimus pagal Kosmoso programos reglamento 63 straipsnio 2 dalį. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 42 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 3.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamas vyriausybinių paslaugų portfelis kaip paslaugų ir jų savybių sąrašas, įskaitant geografinę aprėptį, dažnus, dažnių juostos plotį, naudotojų įrangą ir apsaugos priemones. Tie įgyvendinimo aktai grindžiami šio straipsnio 2 dalyje nurodytais eksploataciniais reikalavimais ir 27 straipsnio 2 dalyje nurodytais taikytinais saugumo reikalavimais. Šie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 42 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 4.Komercinių paslaugų teikimą finansuoja 15 straipsnio 2 dalyje nurodytas rangovas. Komercinių paslaugų teikimo sąlygos nustatomos 15 straipsnyje nurodytose sutartyse. Jose visų pirma nurodoma, kaip Komisija vertins ir tvirtins komercinių paslaugų teikimą siekdama užtikrinti, kad būtų apsaugoti esminiai Sąjungos interesai ir 3 straipsnyje nurodyti Programos bendrieji ir konkretūs tikslai. Jos taip pat apima tinkamas apsaugos priemones, kad būtų užkirstas kelias konkurencijos iškraipymams teikiant komercines paslaugas, išvengta bet kokio interesų konflikto, nederamos diskriminacijos ir bet kokio kito paslėpto netiesioginio pranašumo 15 straipsnio 2 dalyje nurodytam rangovui. Tokios apsaugos priemonės gali apimti prievolę atskirti vyriausybinių paslaugų teikimo ir komercinių paslaugų teikimo apskaitą, įskaitant struktūriškai ir teisiškai nuo vertikaliai integruoto operatoriaus atskiro subjekto įsteigimą vyriausybinėms paslaugoms teikti ir atviros, sąžiningos bei nediskriminacinės prieigos prie komercinėms paslaugoms teikti būtinos infrastruktūros suteikimą. 8 straipsnis Vyriausybinės paslaugos 1.Vyriausybinės paslaugos teikiamos 9 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytiems Programos dalyviams. 2.Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriais patvirtinamos išsamios taisyklės dėl vyriausybinių paslaugų teikimo, atsižvelgdama į Kosmoso programos reglamento 66 straipsnį ir numatomą įvairių naudojimo scenarijų paklausą, dinamišką išteklių paskirstymą, vyriausybinių paslaugų prioritetų nustatymą pagal aktualumą ir svarbą naudotojų poreikiams ir, kai tinkama, į ekonominį efektyvumą. 3.Prieiga prie vyriausybinių paslaugų naudotojams suteikiama nemokamai. 4.Nukrypstant nuo 3 dalies, tinkamai pagrįstais atvejais ir išimties tvarka Komisija gali priimti įgyvendinimo aktus, kuriais nustatoma kainodaros politika. Nustatydama šią kainodaros politiką Komisija užtikrina, kad teikiant vyriausybines paslaugas nebūtų iškraipoma konkurencija, kad nebūtų vyriausybinių paslaugų trūkumo ir kad dėl nustatytos kainos gavėjas negautų kompensacijos permokos. 5. Šio straipsnio 2 ir 4 dalyse nurodyti įgyvendinimo aktai priimami laikantis 42 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros. 6.Vyriausybinių paslaugų teikimą tarp to paties Programos dalyvio įgaliotų naudotojų nustato ir įgyvendina minėtas Programos dalyvis. 9 straipsnis Programos dalyviai ir kompetentingos institucijos 1.Valstybės narės, Taryba, Komisija ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT) yra Programos dalyviai tokia apimtimi, kokia įgalioja vyriausybinių paslaugų naudotojus. 2.Sąjungos agentūros ir įstaigos gali tapti Programos dalyviais tik tiek, kiek tai reikalinga, kad jų užduotys būtų vykdomos, laikydamosi išsamių taisyklių, nustatytų administraciniame susitarime, sudarytame tarp susijusios agentūros ir jos veiklą prižiūrinčios Sąjungos institucijos. 3.Trečiosios valstybės ir tarptautinės organizacijos gali tapti Programos dalyvėmis pagal 36 straipsnį. 4.Kiekvienas Programos dalyvis paskiria vieną kompetetingą saugaus junglumo instituciją. Laikoma, kad Programos dalyviai įvykdė šį reikalavimą, jei jie atitinka šiuos kriterijus:

(a)jie taip pat yra GOVSATCOM dalyviai, nurodyti Reglamento (ES) 2021/696 68 straipsnyje, ir (b)jie paskyrė kompetentingą instituciją pagal Reglamento 2021/696 68 straipsnio 4 dalį. 5.4 dalyje nurodyta kompetentinga saugaus junglumo institucija užtikrina, kad: (a)paslaugų teikimas atitiktų taikytinus saugumo reikalavimus; (b)būtų nustatytos ir administruojamos prieigos prie vyriausybinių paslaugų teisės; (c)naudotojų įranga, būtina naudotis vyriausybinėmis paslaugomis, ir susijusios elektroninio ryšio jungtys bei informacija būtų naudojamos ir valdomos laikantis taikytinų saugumo reikalavimų; (d)būtų paskirtas pagrindinis kontaktinis punktas, kuris reikiamu mastu padėtų teikti pranešimus apie saugumo riziką ir grėsmes, ypač apie nustatytus elektromagnetinius trukdžius, kurie gali pakenkti pagal Programą teikiamoms paslaugoms. 10 straipsnis Vyriausybinių paslaugų naudotojai 1.Įgaliotais vyriausybinių paslaugų naudotojais gali būti šie subjektai: (a)Sąjungos arba valstybės narės valdžios institucija arba įstaiga, kuriai pavesta vykdyti viešosios valdžios funkcijas; (b)fizinis arba juridinis asmuo, veikiantis šios dalies a punkte nurodyto subjekto vardu ir jo kontroliuojamas. 2.9 straipsnyje nurodyti Programos dalyviai turi tinkamai įgalioti 1 dalyje nurodytų vyriausybinių paslaugų naudotojus naudotis vyriausybinėmis paslaugomis ir laikytis 27 straipsnio 2 dalyje nurodytų bendrųjų saugumo reikalavimų. III skyrius Biudžeto įnašas ir tvarka 11 straipsnis Biudžetas 1.Laikotarpiu nuo 2023 m. sausio 1 d. iki 2027 m. gruodžio 31 d. Programos įgyvendinimo ir susijusios rizikos padengimo finansinis paketas yra 1,600 mlrd. EUR einamosiomis kainomis. Orientacinis šios sumos paskirstymas 2021–2027 m. DFP:

–950 mln. EUR iš 1 išlaidų kategorijos; –500 mln. EUR iš 5 išlaidų kategorijos; –150 mln. EUR iš 6 išlaidų kategorijos. 2.Programa papildoma pagal programą „Europos horizontas“, Sąjungos kosmoso programą ir Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) skiriamu finansavimu, kurio didžiausia orientacinė suma yra atitinkamai 0,430 mlrd. EUR, 0,220 mlrd. EUR ir 0,150 mlrd. EUR. Šis finansavimas įgyvendinamas atitinkamai pagal Reglamentą (ES) 2021/695, Reglamentą (ES) 2021/696 ir Reglamentą (ES) 2021/947. 3.1 dalyje nurodyta suma gali būti naudojama visai veiklai, kurios reikia 3 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, finansuoti. Tokios išlaidos taip pat gali apimti: (a)tyrimus ir ekspertų posėdžius, visų pirma siekiant laikytis išlaidų ir laiko apribojimų; (b)informavimo ir komunikacijos veiklą, įskaitant institucinę komunikaciją apie Sąjungos politikos prioritetus, kai tai yra tiesiogiai susiję su šio reglamento tikslais, visų pirma siekiant užtikrinti sinergiją su Sąjungos kitų sričių politika; (c)informacinių technologijų tinklus, kurių funkcija – apdoroti informaciją arba ja keistis, ir Komisijos įgyvendinamas administracines valdymo priemones, įskaitant Komisijos įgyvendinamas priemones saugumo srityje; (d)Programai įgyvendinti skirtą techninę ir administracinę paramą, kaip antai parengiamąją, stebėsenos, kontrolės, audito ir vertinimo veiklą, įskaitant institucines informacinių technologijų sistemas. 4.Biudžetiniai įsipareigojimai dėl veiklos, trunkančios daugiau kaip vienus finansinius metus, gali būti suskaidyti į kelerius metus mokamas metines dalis. 12 straipsnis Kaupiamasis ir alternatyvusis finansavimas Veiksmui, kuriam buvo skirtas įnašas pagal Programą, taip pat gali būti skiriamas įnašas pagal kitą Sąjungos programą, įskaitant fondus, kuriems taikomas pasidalijamasis valdymas, jei įnašais nedengiamos tos pačios išlaidos. Atitinkamam įnašui taikomos atitinkamoje Sąjungos programoje, iš kurios lėšų jis teikiamas veiksmui, nustatytos taisyklės. Sudėtinis finansavimas turi neviršyti bendros veiksmo tinkamų finansuoti išlaidų sumos. Įvairių Sąjungos programų parama gali būti apskaičiuojama proporcingai pagal dokumentus, kuriuose nustatytos paramos sąlygos. 13 straipsnis Įnašai į Programą 1.Programai papildomų finansinių įnašų arba nepiniginių įnašų gali skirti: (a)Sąjungos agentūros ir įstaigos; (b)valstybės narės; (c)Programoje dalyvaujančios trečiosios valstybės; (d)Europos kosmoso agentūra (EKA) arba kitos tarptautinės organizacijos pagal atitinkamus susitarimus.

2.Šio straipsnio 1 dalyje nurodytas papildomas finansinis įnašas ir pajamos pagal 8 straipsnio 4 dalį laikomi išorės asignuotosiomis pajamomis pagal Reglamento (ES, Euratomas) 2018/1046 (toliau – Finansinis reglamentas) 21 straipsnio 5 dalį. 14 straipsnis Sąjungos finansavimo įgyvendinimas ir jo formos 1.Programa įgyvendinama taikant tiesioginį valdymą pagal Finansinį reglamentą arba taikant netiesioginį valdymą kartu su Finansinio reglamento 62 straipsnio 1 dalies c punkto pirmoje pastraipoje nurodytomis įstaigomis. 2.Pagal Programą gali būti teikiamas bet kurios Finansiniame reglamente nustatytos formos finansavimas, visų pirma dotacijos, apdovanojimai ir viešieji pirkimai. Pagal ją finansavimas taip pat gali būti teikiamas finansinėmis priemonėmis, naudojant derinimo operacijas. IV skyrius Programos įgyvendinimas 15 straipsnis Įgyvendinimo modelis 1.Šio reglamento 4 straipsnyje nurodyta veikla įgyvendinama sudarant sutartis, atitinkančias Finansinį reglamentą ir šio reglamento 17 straipsnyje nustatytus viešųjų pirkimų principus. 2.Vaidmenys, atsakomybė, finansinė schema ir rizikos paskirstymas tarp Sąjungos ir rangovo įgyvendinant tą veiklą nustatomi sutartyse, kurios gali būti koncesijos sutartys, tiekimo, paslaugų ar darbų sutartys arba mišrios sutartys, atsižvelgiant į nuosavybės tvarką pagal 16 straipsnį ir Programos finansavimą pagal III skyrių. 3.Šiame straipsnyje nurodytos sutartys sudaromos taikant tiesioginį ir netiesioginį valdymą ir gali būti vykdomos kaip Komisijos ir Agentūros tarpinstituciniai viešieji pirkimai, nurodyti Finansinio reglamento 165 straipsnio 1 dalyje, kuriuose Komisija atlieka vadovaujančios perkančiosios organizacijos vaidmenį. 4.Jei 2 dalyje nurodyta viešųjų pirkimų procedūra vykdoma pagal koncesijos sutartį ir atlikus tokią procedūrą koncesijos sutartis nesudaroma, Komisija pertvarko viešąjį pirkimą ir pagal poreikį įgyvendina tiekimo, paslaugų arba darbų sutartį, kad Programa būtų įgyvendinta optimaliai. 5.Kai tinkama, viešųjų pirkimų procedūros, susijusios su šiame straipsnyje nurodytomis sutartimis, taip pat gali būti vykdomos kartu su valstybėmis narėmis pagal Finansinio reglamento 165 straipsnio 2 dalį. 6.Šiame straipsnyje nurodytose sutartyse numatomos tinkamos apsaugos priemonės, kad būtų išvengta perteklinės kompensacijos rangovui, konkurencijos iškraipymo, bet kokio interesų konflikto, nederamos diskriminacijos ir bet kokio kito paslėpto netiesioginio pranašumo. Pagal 7 straipsnio 4 dalį į jas įtraukiamos nuostatos dėl rangovo teikiamų komercinių paslaugų vertinimo ir tvirtinimo proceso, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugotas esminis Sąjungos interesas ir Programos tikslai. 7.Į šiame straipsnyje nurodytas sutartis įtraukiamos nuostatos dėl CO2 kiekio, išmetamo pradėjus eksploatuoti 5 straipsnyje nurodytą infrastruktūrą, kompensavimo sistemos sukūrimo. 16 straipsnis Nuosavybė ir naudojimasis ištekliais 1.Sąjunga yra visų 5 straipsnyje nurodytų materialių ir nematerialių išteklių, kurie yra vyriausybinės infrastruktūros dalis, savininkė. Tuo tikslu Komisija užtikrina, kad sutartyse, susitarimuose ir kituose susitarimuose dėl veiklos, kurią vykdant gali būti sukurti ar plėtojami tokie ištekliai, būtų įtrauktos nuostatos, kuriomis užtikrinama, kad šie ištekliai priklausytų Sąjungai. Visų pirma Komisija užtikrina Sąjungai šias teises:

(a)teisę naudoti dažnius, reikalingus Programos skleidžiamiems signalams perduoti, laikantis taikytinų įstatymų, taisyklių ir atitinkamų licencijavimo susitarimų, taip pat valstybių narių pateiktų paraiškų, kurios tebėra jų nuosavybė; (b)teisę pirmenybę teikti vyriausybinėms paslaugoms, o ne komercinėms paslaugoms, laikantis 15 straipsnyje nurodytose sutartyse nustatytų sąlygų ir atsižvelgiant į 10 straipsnio 1 dalyje nurodytų vyriausybinių paslaugų naudotojus. 2.Nukrypstant nuo 1 dalies, Komisija siekia sudaryti sutartis, susitarimus ar kitus susitarimus su trečiosiomis šalimis dėl: (a)ankstesnių nuosavybės teisių į materialiuosius ir nematerialiuosius išteklius, kurie yra Programos infrastruktūros dalis; (b)kitų Programai įgyvendinti reikalingų materialiųjų ir nematerialiųjų išteklių nuosavybės ar licencijos teisių įsigijimo. 3.Jeigu 1 ir 2 dalyse nurodytus išteklius sudaro intelektinės nuosavybės teisės, Komisija šias teises valdo kuo veiksmingiau, atsižvelgdama į: (a)poreikį šiuos išteklius apsaugoti ir didinti jų vertę; (b)visų susijusių suinteresuotųjų šalių teisėtus interesus; (c)poreikį užtikrinti konkurencingas ir gerai veikiančias rinkas bei kurti naujas technologijas; (d)poreikį užtikrinti pagal Programą teikiamų paslaugų tęstinumą. 4.Komisija visų pirma užtikrina, kad atitinkamose sutartyse, susitarimuose ir kituose susitarimuose būtų numatyta galimybė perduoti tas intelektinės nuosavybės teises trečiosioms šalims arba suteikti trečiųjų šalių licencijas dėl tų teisių, įskaitant intelektinės nuosavybės kūrėją, ir kad tokios trečiosios šalys galėtų laisvai naudotis tomis teisėmis, kai tai būtina jų užduotims pagal šį reglamentą atlikti. 17 straipsnis Viešųjų pirkimų principai 1.Viešieji pirkimai pagal Programą vykdomi laikantis Finansiniame reglamente nustatytų viešųjų pirkimų taisyklių. 2.Programos tikslais vykdomų viešųjų pirkimų procedūrų, kuriomis papildomi Finansiniame reglamente nustatyti principai, atveju perkančioji organizacija laikosi šių principų: (a)visose Sąjungos valstybėse narėse ir visoje tiekimo grandinėje skatina kuo platesnio masto ir kuo atviresnį ekonominės veiklos vykdytojų, visų pirma startuolių, naujų rinkos dalyvių ir MVĮ, dalyvavimą, taip pat ir konkurso dalyvių naudojimosi subranga atveju; (b)užtikrina veiksmingą konkurenciją vykdydama viešųjų pirkimų konkursą, kartu atsižvelgdama į technologinės nepriklausomybės ir paslaugų tęstinumo tikslus; (c)vadovaujasi atvirosios prieigos ir konku