[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.11.2009 KOM(2009) 623 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI BEI REGIONŲ KOMITETUI Naujos ES ir užjūrio šalių ir teritorijų (UŠT) partnerystės aspektai 1. Įvadas Užjūrio šalių ir teritorijų[1] (UŠT) ir Europos bendrijos asociacija grindžiama tvarka, nustatyta remiantis EB sutarties IV dalies nuostatomis, taip pat išsamiomis taisyklėmis bei procedūromis, kurios šiuo metu nustatytos 2001 m. lapkričio 27 d. Užjūrio asociacijos sprendime[2]. Tačiau minėtasis 2001 m. Tarybos sprendimas grindžiamas panašiu požiūriu, kaip ES ir AKR valstybių bendradarbiavimas, nors AKR valstybės ir dabartinės UŠT pasižymi esminiais skirtumais. Siekdama pradėti atvirą diskusiją dėl šio požiūrio pakeitimo konkrečius UŠT poreikius, jų potencialą ir unikalius santykius su ES atitinkančiu požiūriu, 2008 m. birželio 25 d. Komisija patvirtino Žaliąją knygą dėl ES ir UŠT būsimųjų santykių[3]. Šiame komunikate pateikiama viešųjų konsultacijų, kurios pradėtos minėtąja Žaliąja knyga, rezultatų apžvalga, jame taip pat išdėstytas Komisijos požiūris į esminius naujos ES ir UŠT partnerystės aspektus, kuriais turėtų būti remiamasi 2011–2013 m. tęsiant darbą, susijusį su esamo Užjūrio asociacijos sprendimo pakeitimu 2013 m. gruodžio 31 d. pasibaigus jo galiojimui. Komisijos nuomone, plėtojant ypatingus ES ir UŠT santykius nuo klasikinio vystomojo bendradarbiavimo požiūrio reikėtų pereiti prie abipusės partnerystės, siekiant remti UŠT darnų vystymąsi ir skatinti ES vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu. Remdamasi per viešąsias konsultacijas gautais atsiliepimais, ypač UŠT ir keturių valstybių narių (Danijos, Prancūzijos, Nyderlandų ir Jungtinės Karalystės), su kuriomis jos susijusios, atsiliepimais, Komisija mano, kad pagrindinį dėmesį reikėtų skirti UŠT konkurencingumo ir atsparumo stiprinimui, taip pat bendradarbiavimui su kitais partneriais, drauge deramai atsižvelgiant į UŠT įvairovę. 2. Viešosios konsultacijos dėl ES ir UŠT būsimųjų santykių Žaliąja knyga pradėtos viešosios konsultacijos, kurios vyko nuo 2008 m. liepos 1 d. iki spalio 17 d[4]., o 2008 m. spalio 3 d. Komisija organizavo suinteresuotųjų šalių konferenciją Briuselyje[5], kurioje pristatyti Žaliojoje knygoje iškelti klausimai. Be to, Komisija, UŠT ir valstybės narės, su kuriomis susijusios UŠT, Žaliąją knygą aptarė 2008 m. lapkričio 28–29 d. įvykusiame metiniame UŠT forume[6]. Iš nuomonių, pareikštų atsiliepiant apie Žaliąją knygą, taip pat išsakytų per suinteresuotųjų šalių konferencijos ir 2008 m. UŠT forumo diskusijas, galima spręsti, kad tiesiogiai susijusios šalys vieningai sutaria daugeliu bendrųjų klausimų[7]. Vyrauja bendra nuomonė, kad tai, jog šiuo metu ES ir UŠT tarpusavio santykiuose daugiausia dėmesio skiriama skurdo mažinimui, nebeatitinka šios srities aktualijų – tokį požiūrį reikėtų pakeisti nauju. Naujasis požiūris turėtų būti grindžiamas UŠT ir ES santykių unikalumu. Tinkamą dėmesį reikėtų skirti UŠT ypatybėms, ypač jų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi, įvairovei ir pažeidžiamumui, taip pat jų svarbai aplinkos požiūriu. Be to, reikėtų didinti jų atsparumą ir skatinti konkurencingumą, ypač jų vietos regionuose. Viena pagrindinių idėjų – UŠT, visame pasaulyje išsidėstę Europos tolimieji taškai, turėtų būti vertinamos kaip ES turtas, o ne našta. Daugelyje atsiliepimų pabrėžta, kad ES ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas faktu, kad visi UŠT gyventojai, kaip susijusių valstybių narių piliečiai, iš esmės yra[8] ir ES piliečiai; solidarumas taip pat turėtų būti grindžiamas glaudžiais ryšiais, susiklosčiusiais dėl bendros istorijos ir konstitucinių tradicijų. Atsiliepimuose teigiama, kad naujojoje asociacijoje daugiausia dėmesio reikėtų sutelkti į UŠT potencialą ir ne tiek kovoti su skurdu, kiek spręsti UŠT pažeidžiamumo problemą. Kai kuriuose atsiliepimuose pareikšta mintis, kad ateityje UŠT neturėtų pablogėti sąlygos Bendrijos finansinei paramai gauti ir kad apskritai UŠT turėtų būti sudarytos geresnės galimybės finansavimui gauti. Be to, per viešąsias konsultacijas patvirtinta, kad UŠT patiria problemų, tačiau turi ir potencialo aplinkos srityje, taip pat kad ES ir UŠT šioje srityje sieja abipusiai interesai. Daugelyje atsiliepimų pabrėžta, kad UŠT ir jų turtinga bioįvairovė yra svarbi pasaulinio aplinkosaugos paveldo dalis. Atsiliepimuose taip pat teigiama, kad UŠT galėtų pasitarnauti kaip klimato kaitos tyrimo laboratorijos arba bandomųjų aplinkosaugos projektų įgyvendinimo vietos. Daugelis suinteresuotųjų šalių siūlė skirti specialių papildomų išteklių UŠT aplinkos apsaugai, kovai su klimato kaita ir nelaimių rizikos mažinimui. Nurodytas bendras aktyvesnės ES ir UŠT partnerystės poreikis, tačiau tik keliuose atsiliepimuose kalbant apie esamų įsipareigojimų vykdymą paminėta, kad tokią partnerystę turėtų skatinti pačios UŠT. Kita vertus, daugelyje atsiliepimų raginama skirti daugiau dėmesio UŠT ir jas netgi labiau įtraukti į tų ES politikos sričių formavimo procesą, kurios, tikėtina, turės poveikio UŠT. Keliuose atsiliepimuose nurodytas poreikis remti UŠT, kad jos taptų konkurencingesnės, pvz., kurti kompetencijos centrus, stiprinti regioninį bendradarbiavimą ir integraciją, didinti UŠT, ES tolimųjų taškų, vaidmenį atitinkamuose jų regionuose, supaprastinti importui į Bendriją taikomas kilmės taisykles, taip pat sanitarijos ir fitosanitarijos reikalavimus, ir t. t. Nepaisant regioniniam bendradarbiavimui tenkančios svarbos, panašu, kad, kai įmanoma, UŠT dalyvavimo regioninės integracijos procese aktyvumas priklauso nuo realių privalumų, kuriuos toks dalyvavimas teiktų kiekvienam partneriui. Beveik visuose atsiliepimuose raginama kurti naują pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima deramai atsižvelgti į UŠT įvairovę. Skirtinga UŠT padėtis ypač akcentuojama kalbant apie prekybos reikalus. Todėl būtina, kad UŠT būdingos problemos būtų sprendžiamos lanksčiau. Tačiau keliuose atsiliepimuose, kuriuose raginama siekti didesnės diversifikacijos, drauge pabrėžiama, kad svarbu išlaikyti visoms UŠT skirtą nuoseklų bendrą pagrindą. 3. Nauja ES ir UŠT partnerystė Atsižvelgiant į UŠT ir Bendrijos asociacijos tikslą pagal EB sutarties 182 straipsnį, 2001 m. užjūrio asociacijos sprendime išdėstytą požiūrį dabar reikėtų pakeisti šiuolaikiškesniu požiūriu, ypač deramai atsižvelgiant į UŠT ir valstybių narių, su kuriomis jos yra susijusios, sutarimą dėl idėjos, kad ES ir UŠT solidarumas turėtų būti grindžiamas unikaliais jų ryšiais ir priklausymu tai pačiai Europos šeimai. Šiuo požiūriu Komisija laikosi nuomonės, kad bendrasis asociacijos pagrindas turėtų būti siekis užtikrinti UŠT darnų vystymąsi, taip pat siekis padėti skatinti ES vertybių ir standartų įtvirtinimą platesniu pasauliniu mastu. Viena vertus, būtinas ES solidarumas UŠT gyventojų, kurie iš esmės, būdami susijusių valstybių narių piliečiai, yra ir Europos piliečiai, atžvilgiu reiškia, kad ES turėtų remti UŠT darnų vystymąsi, atsižvelgdama į ekonominius, socialinius ir aplinkos aspektus. Antra vertus, dėl ypatingų santykių ir UŠT išsidėstymo visame pasaulyje ES ir UŠT asociacija galėtų būti išskirtinė ES vertybių ir standartų sklaidos kuo platesniu geografiniu mastu priemonė. Todėl Komisija įsitikinusi, kad būsimieji santykiai turėtų būti labiau abipusiai ir pagrįsti tarpusavio interesais. Atsižvelgiant į minėtąjį naują pagrindą, būsimąja asociacija turėtų būti siekiama skatinti UŠT konkurencingumą, didinti jų atsparumą ir remti UŠT ir kitų jų vietos regionų (ES ir už jos ribų) partnerių bendradarbiavimą. Šiuo metu vyraujantys paramos teikėjo ir paramos gavėjo santykiai prarado aktualumą – reikia naujo bendradarbiavimo pagrindo. Šiuo požiūriu įdomių pavyzdžių galima rasti Bendrijos vidaus politikos srityse ir ypač jos regioninėje politikoje. Tai nereiškia, kad šios politikos kryptys ar jų dalys turėtų būti taikomos UŠT, arba kad UŠT turėtų būti įtrauktos į tų politikos krypčių taikymo sritį. UŠT ir Bendrijos asociacijai po 2013 m. taikytinos išsamios taisyklės ir procedūros toliau turėtų būti grindžiamos EB sutarties 187 straipsniu, tačiau drauge galėtų būti atsižvelgiama į sėkmingą patirtį, įgytą įgyvendinant Bendrijos vidaus politikos kryptis. Šiuo požiūriu itin svarbu, kad Bendrijos regioninė politika taikoma kiekvienam 271 ES regionui, t. y., sudaro bendrą politikos sistemą, tačiau kartu pajėgia aprėpti didelę šių regionų įvairovę. Be to, ypatingą dėmesį reikėtų skirti ES atokiausių regionų strategijai, kuri parengta remiantis bendru nuosekliu visoms Bendrijos politikos kryptims taikomu požiūriu. Keičiant dabartinius paramos teikėjo ir paramos gavėjo santykius nauja partneryste, nuo 2014 m. turėtų pasikeisti UŠT finansinės paramos gavimo tvarka, tačiau nepažeidžiant diskusijų dėl būsimos finansinės programos. Šiuo požiūriu patirties galima būtų pasisemti iš struktūrinių fondų, ypač iš strateginio sanglaudos politikos metodo, įgyvendinimo patirties ir susijusios teminės bei finansinės koncentracijos esamu programavimo laikotarpiu. Be to, kaip jau plačiai praktikuojama dabar, UŠT skirta Bendrijos finansine parama turėtų būti tik prisidedama prie bendrojo programų finansavimo. Pačių UŠT arba susijusių valstybių narių įnašais užtikrinama UŠT atsakomybė už programas. Nepaisant to, kas išdėstyta anksčiau, Komisija pripažįsta, kad kai kuriose UŠT gali būti reikalinga tęsti kovą su skurdu, atsižvelgiant į tai, kad kai kurios UŠT šiuo metu atitinka reikalavimus oficialiai paramai vystymuisi gauti[9]. Tačiau dabartinius atitinkamų UŠT vystymosi poreikius reikėtų vertinti atsižvelgiant į kitų ES pagalbą gaunančių partnerių poreikius ir atitinkamai parengti sąrašą. Todėl Komisija vystymosi pagalbą prireikus turėtų teikti tik nedaugeliui UŠT. Be abejo, tai neturėtų daryti įtakos UŠT tinkamumui gauti kitokią finansinę paramą, skirtą UŠT ir EB asociacijos tikslams remti. 3.1. Trys pagrindiniai uždaviniai, nustatyti atsižvelgiant į UŠT ypatumus 3.1.1. Konkurencingumo skatinimas Vienas pagrindinių būsimosios UŠT ir ES asociacijos uždavinių turėtų būti UŠT konkurencingumo skatinimas. Nukreipdamos dėmesį į konkurencingumą skatinančius veiksnius, kaip antai švietimas ir profesinis mokymas, technologinė pažanga ir inovacijos, informacinės ir ryšių technologijos, makroekonominis stabilumas, teisinė valstybė, geras valdymas (be kita ko, mokesčių srityje), skaidrios ir sklandžiai veikiančios institucijos, stabilus politinis pagrindas mažosioms ir vidutinėms įmonėms remti, visų pirma technologijų įgijimo ir investicinių projektų plėtojimo srityje, taip pat tausus valdymas ir aplinkos išteklių vertinimas, UŠT turėtų daugiau galimybių tapti regioniniais kompetencijos centrais. Šiuo požiūriu itin svarbus kryptingas verslo bendruomenių bendradarbiavimas. 3.1.2. Atsparumo stiprinimas Antras svarbus uždavinys turėtų būti labiau susijęs su UŠT pažeidžiamumo mažinimu, nei su kova su skurdu, kaip yra šiuo metu. Atsiliepimuose apie Žaliąją knygą nurodyta, kad dabar taikomas tradicinis vystomojo bendradarbiavimo požiūris nebetinka realioms UŠT problemoms spręsti. Didinti UŠT atsparumą labai svarbu ir dėl to, kad dėl pažeidžiamumo joms sunku plėtoti savo potencialą. Nepamirštant ypatingos mažiausiai išsivysčiusių UŠT padėties, būsimąja asociacija galėtų būti daugiau dėmesio skiriama UŠT gebėjimui spręsti su ekonominiais sukrėtimais, priklausomybe nuo energijos tiekėjų ir aplinka susijusias problemas, taip pat jų ypatingam pažeidžiamumui dėl gamtinių nelaimių pasekmių. 3.1.3. Bendradarbiavimo rėmimas Trečias pagrindinis uždavinys, kuris turėtų būti sprendžiamas būsimąja asociacija – UŠT ir kitų partnerių bendradarbiavimo skatinimas. Tokiu bendradarbiavimu ne tik stiprinamas UŠT darnus vystymasis – jis svarbus ir tuo atveju, jei UŠT sieks prisidėti prie ES vertybių ir standartų įtvirtinimo platesniu pasauliniu mastu, ypač kaimyninėse šalyse. Atsižvelgiant į AKR regionuose vykstančius regioninės integracijos procesus, taip pat į ES ir AKR regionų ekonominės partnerystės susitarimus (EPS), labai svarbu, kad UŠT integruotųsi į regionines ir pasaulines rinkas bei, kai įmanoma, aktyviai bendradarbiautų su kitais partneriais, kad galėtų pasinaudoti darniu vystymusi ir visais globalizacijos privalumais, o drauge kiek įmanoma išvengti pastarosios neigiamų padarinių. Dėl aktyvesnio bendradarbiavimo, pvz., masto ekonomijos, regioninių nelaimių rizikos mažinimo iniciatyvų arba tarptautinės aplinkos apsaugos, taip pat pagerėtų UŠT pajėgumas spręsti pažeidžiamumo problemą. Be to, tokiu bendradarbiavimu būtų skatinami kultūriniai mainai, didinamas tarpusavio supratimas, pagarba įvairovei ir parama kertinėms vertybėms. ES taip pat galėtų pasinaudoti UŠT patirtimi teikdama paramą besivystančioms šalims. 3.2. Nauju požiūriu grindžiami bendradarbiavimo principai ir kryptys Siekdama įgyvendinti pirmiau paminėtus tris uždavinius, kurie daugeliu atveju yra glaudžiai susiję, Komisija nustatė bendradarbiavimo principus ir kryptis. Šie principai ir kryptys nebūtinai vienodai aktualūs visoms UŠT – juos reikėtų vertinti atsižvelgiant į konkrečios UŠT padėtį. Be to, nepažeidžiant būsimos finansinės programos, reikėtų išnagrinėti klausimą, kaip Bendrija galėtų veiksmingiausiai teikti asociacijos tikslams pasiekti būtiną techninę ir finansinę paramą, ją tinkamai derindama su finansinėmis priemonėmis, skirtomis kaimyniniams atokiausiems regionams, AKR valstybėms arba susijusioms trečiosioms šalims. Taip pat reikėtų atsakyti į klausimą, ar UŠT problemos būtų geriau sprendžiamos įgyvendinant horizontaliąsias Bendrijos programas, kuriomis UŠT iš esmės gali pasinaudoti; šios programos būtų panašios į programas, kuriomis tam tikrais atvejais tiesiogiai arba netiesiogiai sprendžiamos atokiausių regionų problemos (pvz., speciali „Pajėgumų“ programa pagal mokslinių tyrimų septintąją bendrąją programą). Be to, UŠT dažnai nurodo, kad susiduria su sunkumais dėl ribotų institucinių gebėjimų, susijusių su nedideliu jų dydžiu, todėl UŠT ir su jomis susijusios valstybės narės pirmiausia turėtų siekti įveikti tokius sunkumus, prireikus – pasitelkdamos ES pagalbą. Tuo pačiu UŠT (ir (arba) susijusios valstybės narės) turėtų ugdyti būtiną gebėjimą sekti susijusius ES politikos pokyčius ir kaupti statistinius duomenis, kurie ypač svarbūs siekiant atlikti bendrą UŠT socialinės, ekonominės ir aplinkos padėties įvertinimą, kuris būtinas toliau tobulinant atitinkamas politikos sritis ir strategijas. 3.2.1. Kompetencijos ir žinių centrai Aiškiai nustačius UŠT problemas ir galimybes jų regionuose, būsimąja asociacija turėtų būti skatinama parengti į išorę orientuotą augimo strategiją, grindžiamą viešosios valdžios institucijų, privataus sektoriaus ir pilietinės visuomenės dalyvavimu. Įvardijus santykinius UŠT privalumus, būsimąja asociacija UŠT turėtų būti sudarytos galimybės tiems privalumams plėtoti, kad būtų pasiekta bent jau ES lygmens standartų, o įgyta kompetencija ir patirtimi būtų dalijamasi su kitomis UŠT, kaimyninėmis (visų pirma – besivystančiomis) šalimis, taip pat su kitais suinteresuotaisiais partneriais. Prireikus šia kompetencija ir patirtimi taip pat galėtų būti dalijamasi su ES. 3.2.2. ES taisyklės ir standartai Būsimąja asociacija turėtų būti ne tik remiamos UŠT kaip kompetencijos centrai, bet ir visos UŠT skatinamos atnaujinti atitinkamų politikos sričių vietos teisės aktus, kad jie visose srityse atitiktų Bendrijos acquis lygį, taip pat turėtų būti padedama (finansiškai ar kitaip) joms tai atlikti. Toks atnaujinimas visada turėtų būti atliekamas savanoriškai. Atnaujintais teisės aktais turėtų būti skatinama laikytis griežtesnių aplinkos standartų, kurti palankesnę verslo aplinką, didinti eksporto pajėgumus (pvz., atnaujinus sanitarijos ir fitosanitarijos standartus), ir t. t. Kalbant apie ekonominį bendradarbiavimą prekių ir paslaugų srityje, atnaujinus vietos teisės aktus ir padedant ūkinės veiklos vykdytojams prisitaikyti prie naujos tvarkos, būtų galima mažinti reguliavimo skirtumus ir netarifines kliūtis, suvienodinti muitinės procedūras, palengvinti regioninę ir tarptautinę prekybą, įskaitant su ES. Kalbant apie mokesčius, visos susijusios UŠT yra įsipareigojusios laikytis tarptautinių skaidrumo ir informacijos mainų standartų, kuriuos labai svarbu skubiai įgyvendinti siekiant, kad mokesčių srityje būtų sudarytos vienodos sąlygos ir mokesčių sistema veiktų sklandžiai[10]. Atnaujinusios vietos teisės aktus, UŠT taip pat galėtų tapti pavyzdžiu savo regionuose, ir, palaikydamos glaudesnę partnerystę, prisidėtų prie ES vertybių ir standartų įtvirtinimo. Tačiau reikėtų pabrėžti, kad savanoriškas ES taisyklių ir standartų perėmimas tam tikroje politikos srityje nereikštų UŠT integracijos į atitinkamą Bendrijos politikos sritį. Be to, toks perėmimas neturėtų trukdyti tolesnei regioninei integracijai, jei ji yra UŠT politikos dalis. Taigi, būsimąja UŠT asociacija neturėtų būti skatinamas tiesioginis atitinkamos Bendrijos politikos taikymas UŠT, tačiau reikėtų išnagrinėti klausimą, kaip UŠT, kuri tam tikroje srityje savanoriškai perėmė Bendrijos acquis, galėtų aktyviau dalyvauti dialoge dėl atitinkamos Bendrijos politikos plėtojimo, nepažeidžiant valstybių narių vaidmens sprendimo priėmimo procese. Tad būsimoji asociacija galėtų apimti politikos dialogo palaikymo mechanizmus, pagrįstus esamais trišalių Bendrijos, UŠT ir valstybių narių, kurios yra su jomis susijusios, santykių principais ir praktika, taip pat UŠT ir su jomis susijusių valstybių narių santykiais. 3.2.3. Aplinka ir nelaimės Vienas iš Bendrijos aplinkos politikos uždavinių – tarptautiniu lygiu skatinti taikyti priemones, skirtas regioninėms arba pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti. Šioje politikos srityje jau pripažinta strateginė UŠT svarba – UŠT įtrauktos į bioįvairovės apsaugos arba klimato kaitos veiksmų planus. Be to, UŠT turi didelį potencialą pasaulinėms mokslinėms žinioms apie bioįvairovę, jūrų aplinką ir išteklius gausinti. Remdamasi atsiliepimais apie Žaliąją knygą ir atsižvelgdama į Reunjone pareikštą nuomonę[11], Komisija, bendradarbiaudama su UŠT ir su jomis susijusiomis valstybėmis narėmis, taip pat dalyvaujant pilietinei visuomenei, pasiruošusi išnagrinėti pasiūlymus, kurie padėtų UŠT siekti darnaus vystymosi (skatinant ekologiškesnę ekonomiką) ir įgyvendinti aplinkos apsaugos priemones (kaip antai prisitaikymas prie klimato kaitos, saugomų teritorijų tinklų kūrimas, rizikos aplinkai vertinimai, atliekų valdymas ir atsinaujinančioji energija). Kitas svarbus prioritetas – nelaimių rizikos mažinimas, kurio pavienės UŠT nepajėgios imtis. Reagavimas į nelaimes daug veiksmingesnis, kai jis vykdomas regioniniu ar dar platesniu mastu. Nepažeidžiant susijusių valstybių narių pastangų įtraukti UŠT į regioninius arba tarptautinius planus, ES turėtų dėti pastangų, kad atitinkamos regioninės organizacijos atkreiptų į jas dėmesį arba jos būtų įtrauktos į regionines arba pasaulines šios srities strategijas. ES parama nelaimių rizikos mažinimui UŠT[12] grindžiama ne tik solidarumu su UŠT – teikdama šią paramą, ES taip pat gali pasinaudoti UŠT įgyta patirtimi, kad būtų mažinama nelaimių rizika ES arba besivystančiose šalyse. 3.2.4. Ryšiai su išoriniu pasauliu Neabejotina, kad daugeliui, jeigu ne visoms, UŠT didelių sunkumų kelia tam tikra izoliacija. Tačiau siekiant skatinti tolesnį ekonomikos vystymąsi ir didinti konkurencingumą, labai svarbūs tarpusavio ryšiai – bendradarbiavimas su kitais UŠT regiono arba ES partneriais. Todėl būsimąja asociacija UŠT, visų pirma – labiausiai izoliuotos, turėtų būti ypač skatinamos spręsti pasiekiamumo klausimus, taip pat plėtoti informacines ir ryšio technologijas. Padidinus UŠT pasiekiamumą, galėtų būti tiriama, kaip geriau pasinaudoti pagerėjusių tarpusavio ryšių galimybėmis. Tačiau reikėtų vengti dirbtinių schemų kūrimo. Atsižvelgdama į tai, Komisija taip pat pasirengusi išnagrinėti, kaip UŠT gali plėtoti ir (arba) skatinti naudojimąsi jūrų ir oro uostais, taip pat persiuntimo ir saugojimo infrastruktūra taikydamos kitas priemones, nei numatyta dabartinio Užjūrio asociacijos sprendimo 36 straipsnyje išdėstytoje persiuntimo procedūroje, kadangi šiuo metu nėra jokių įrodymų, kad ši procedūra teiktų realios naudos. Akivaizdu, kad gerinti UŠT pasiekiamumą gyvybiškai svarbu ir siekiant skatinti UŠT, kaimyninių šalių, ES (įskaitant atokiausius regionus) ir kitų susijusių partnerių bendradarbiavimą. Tai ne tik padėtų joms spręsti bendras problemas, bet ir stiprintų UŠT kaip strateginių ES tolimųjų taškų vaidmenį. Šiuo požiūriu pažymėtina, kad dėl verslo bendruomenių bendradarbiavimo atsiranda daug technologijų perkėlimo galimybių, pvz., turizmo, atsinaujinančiosios energijos arba akvakultūros srityje. 3.2.5. Prekybinis ir ekonominis bendradarbiavimas Būsimose nuostatose dėl prekybinio ir ekonominio bendradarbiavimo su UŠT turėtų būti išlaikytos esamos vienašalės muitų tarifų lengvatos, taikomos UŠT. Tačiau jos turėtų būti taikomos neatmetant peržiūros galimybės, kurios gali prireikti tokiose srityse, kaip antai persiuntimo procedūros, kilmės ir kilmės kumuliacijos taisyklės, nuostatos dėl tarifų lengvatų atšaukimo sukčiavimo arba pažeidimo atveju įtraukimas[13], arba kito UŠT sprendimo (kuriam pritaria jos valstybė narė) prisijungti prie specialių lengvatinių Bendrijos ir kitų UŠT regiono partnerių susitarimų, pvz., EPS[14], pasekmių. Pastarojo sprendimo pasekmės būtų tokios, kad UŠT ir Bendrijos prekybos santykiai taptų dvišaliai. UŠT prekybos aplinka ir jų privilegijuota padėtis ES prekybos politikos srityje keičiasi dėl daugiašalės liberalizacijos ir EPS su AKR regionais, todėl Komisija norėtų pabrėžti UŠT integracijos į regionines ir pasaulines rinkas svarbą – ši integracija papildytų kitas UŠT konkurencingumo didinimo ir pažeidžiamumo mažinimo priemones. Todėl AKR regione esančios UŠT raginamos įvertinti savo galimybes prisijungti prie EPS. Tačiau visiškos regioninės integracijos su AKR šalimis turėtų būti siekiama tik tuo atveju, jeigu to pageidauja kiekvienas partneris. Būsimoji asociacija turėtų būti pajėgi atsižvelgti į UŠT skirtumus, kurie gali atsirasti dėl priimamų sprendimų arba, labiausiai izoliuotų UŠT atveju, dėl jų ypatingos padėties. Bet kuriuo atveju UŠT turi ir toliau vykdyti atitinkamus įsipareigojimus, trečiosioms šalims keliamus prekybos srityje, kadangi jos nepriklauso bendrajai rinkai. Tačiau būsimąja asociacija UŠT turėtų būti sudarytos geresnės tų įsipareigojimų vykdymo sąlygos, UŠT taip pat turėtų būti skatinamos atnaujinti savo vidaus standartus, joms turėtų būti teikiama pagalba tokiam atnaujinimui atlikti. Be to, Komisija pasirengusi modernizuoti UŠT taikomas kilmės taisykles. Atsižvelgiant į vykstantį reformos procesą ir supaprastinimo, skaidrumo ir valdomumo svarbą, tokia modernizacija galėtų paskatinti parengti kiekvienai UŠT pritaikytų kilmės taisyklių rinkinį, kuris iš esmės būtų taikomos visoms UŠT. Tačiau tam tikros UŠT gali pageidauti taikyti taisykles, kurios jau taikomos jų AKR kaimynių ir ES prekybai, kad savo regione išsaugotų UŠT ir AKR kilmės kumuliacijos galimybę. 4. Išvada Komisija pasirengusi iš esmės keisti požiūrį į UŠT ir ES asociaciją. Toks pokytis būtų grindžiamas tuo, kad UŠT ir ES sieja ypatingi santykiai, t. y., UŠT ir ES yra susijusios sudėtingais ryšiais, nors UŠT ir nėra ES dalis. Šiuo pagrindu turėtų būti formuojama abipusiais interesais, tarpusavio sąveika, teisėmis ir pareigomis grindžiama partnerystė. Atsižvelgiant į tai, ES solidarumu su UŠT turėtų būti užtikrinamas UŠT darnus vystymasis stiprinant konkurencingumą ir mažinant pažeidžiamumą, o UŠT turėtų prisidėti prie Europos vertybių įtvirtinimo. Siekdama padėti parengti naują ES strategiją UŠT atžvilgiu, prieš pateikdama pasiūlymą dėl naujo Užjūrio asociacijos sprendimo Komisija visų pirma ketina detaliau išnagrinėti šiuos klausimus: - Pagrindines kiekvienos UŠT problemas ir galimybes jos regioninėje aplinkoje, taip pat santykinius kiekvienos UŠT privalumus, strateginį potencialą ir esamą konkurencingumą, atsižvelgdama į verslo bendradarbiavimui ir pajėgumų didinimui palankios aplinkos plėtojimą; - Kiekvienos UŠT atitinkamos politikos srities vietos teisės aktų ir Bendrijos acquis panašumą; - Galimus UŠT pasiekiamumo gerinimo būdus, be kita ko, pasitelkiant informacines ir ryšio technologijas (IRT); - Regioninės integracijos ir globalizacijos poveikį ir perspektyvas UŠT; - Glaudesnio bendradarbiavimo aplinkos, inter alia klimato kaitos ir bioįvairovės srityje, taip pat nelaimių rizikos mažinimo skatinimą UŠT; - Esamą vystymosi pagalbos poreikį; - Galimas specialiai UŠT pritaikytas kilmės taisykles; - Galimus finansavimo mechanizmus. Tikslas – 2010 m. ir 2011 m. toliau aktyviai svarstyti UŠT ir su jomis susijusių valstybių narių partnerystės klausimą. Tokiu būdu iki 2013 m. būtų parengti konkretūs teisiniai pasiūlymai dėl dabartinės asociacijos dalinio pakeitimo. [1] Susijusios šalys ir teritorijos išvardytos EB sutarties II priede. Bermudų vyriausybės pageidavimu asociacijos nuostatos Bermudams niekada nebuvo taikomos. [2] 2001 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 2001/822/EB, OL L 314, 2001 11 30, p. 1. Sprendimas paskutinį kartą iš dalies pakeistas Tarybos sprendimu 2007/249/EB (OL L 109, 2007 4 26, p. 33). [3] COM (2008) 383 galutinis. [4] http://ec.europa.eu/development/how/consultation/index.cfm?action=viewcons&id=3841. [5] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesocts_en.cfm . [6] http://ec.europa.eu/development/geographical/regionscountries/regionscountriesoctsforum_en.cfm. [7] Atsižvelgiama ir į kiekvienos pareikštos nuomonės ypatybes, tačiau jos šiame komunikate atskirai neanalizuojamos. [8] Vadovaujantis EB sutarties 17 straipsniu, kiekvienas asmuo, turintis valstybės narės pilietybę, yra Sąjungos pilietis. Iš esmės visi Grenlandijos, Prancūzijos ir Nyderlandų UŠT piliečiai automatiškai turi ir susijusios valstybės narės pilietybę, todėl yra ES piliečiai. Nuo 2002 m. gegužės 21 d. visi Didžiosios Britanijos UŠT piliečiai taip pat yra Didžiosios Britanijos piliečiai, tačiau jie gali atsisakyti šios pilietybės, likdami tik Didžiosios Britanijos užjūrio teritorijų piliečiais. [9] Angilija, Majotas, Montseratas, Šv. Elenos Sala, Terkso ir Kaikoso Salos, Volisas ir Futūna. [10] Žr. 2009 m. balandžio 28 d. Komisijos komunikatą „Gero mokesčių srities valdymo skatinimas“ (COM (2009) 201 galutinis). [11] Pareikšta konferencijoje „Europos Sąjunga ir jos Užjūrio subjektai. Klimato kaitos ir bioįvairovės nykimo problemų sprendimo strategijos“, kuri 2008 m. liepos 7–11 d. įvyko Reunjone, globojant ES Tarybai pirmininkaujančiai Prancūzijai. [12] Taip pat žr. nelaimių rizikos mažinimo besivystančiose šalyse ES paramos strategiją (COM (2009) 84 galutinis), kuri taip pat taikoma ir UŠT. [13] Kaip nurodyta Bendrojoje lengvatų sistemoje (BLS) ir EPS. [14] Pagal CARIFORUM ir ES EPS UŠT jau leidžiama prisijungti prie susitarimo. UŠT ir jos valstybė narės prašymu Komisija sutiktų įtraukti UŠT į EPS.