LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.5.27 
KOM(2010)243 galutinis 
  
KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Direktyvos 2004/109/EB d ėl informacijos apie emitentus, kuri ų vertybiniais popieriais 
leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavim ų suderinimo taikymas 
SEK(2010)611 
 
LT 2   LT KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
Direktyvos 2004/109/EB d ėl informacijos apie emitentus, kuri ų vertybiniais popieriais 
leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavim ų suderinimo taikymas 
1. ĮVADAS  
1. Šioje ataskaitoje apžvelgiamas Direktyvos 2004/109/EB d ėl informacijos apie 
emitentus, kuri ų vertybiniais popieria is leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, 
skaidrumo reikalavim ų suderinimo1 (toliau – Skaidrumo di rektyva) taikymas, kaip 
reikalaujama pagal tos direktyvos 33 straipsn į.  
2. Pagal Skaidrumo direktyv ą reikalaujama, kad emitentai, kuri ų vertybiniais popieriais 
prekiaujama ES reguliuojamose ri nkose, investuotojams užtikrint ų tinkamą 
skaidrumą, atskleisdami reglamentuojam ą informacij ą ir paskleisdami j ą visoje ES. 
Tokią informacij ą sudaro finansin ės ataskaitos, informacija apie pagrindinius 
balsavimo teisi ų turėtojus ir informacija, kuri atskleidžiama pagal Direktyvos 
2003/6/EB d ėl prekybos vertybiniais popieriais, pa sinaudojant viešai neatskleista 
informacija, ir manipuliavimo rinka (piktnaudžiavimo rinka)2 6 straipsn į. 
3. Tikslai, kuri ų siekiama Skaidrumo direktyva, yra svarb ūs finansų rinkoms ir 
pripažįstami tarptautini ų standartus nustatan čių institucij ų, tokių kaip IOSCO arba 
OECD. Dabartin ė finansų krizė rodo, kad, norint motyvuotai įvertinti vertybini ų 
popierių emitentų veiklos rezultatus bei turt ą ir taip užtikrinti ilgalaik į investuotoj ų 
pasitikėjimą kapitalo rinkomis, labai sv arbu laiku atskleisti tiksli ą ir išsami ą 
informacij ą apie vertybini ų popierių emitentus. 
4. Ataskaitoje apib ūdintas Skaidrumo direktyvos poveikis ir kaip jos laikomasi (2 
skyrius), nustatytos pagrindin ės problemos, susijusios su Skaidrumo direktyvos 
taikymu, (3 skyrius) ir padaryta keletas išvad ų (4 skyrius). Ataskaita papildyta 
Komisijos tarnyb ų darbiniu dokumentu, kuria me pateikiama išsamesn ė informacija 
apie apibūdintas problemas ir nurodoma, ka ip informacija buvo surinkta. 
2. SKAIDRUMO DIREKTYVOS POVEIKIS IR JOS LAIKYMASIS  
5. Komisijos vardu atliktas nepriklausomas  tyrimas apie Skaidrumo direktyvos 
taikymą3 (toliau – nepriklausomas tyrimas) atskleidžia, kad dauguma apklausoje 
                                                 
1 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB d ėl informacijos apie 
emitentus, kuri ų vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavim ų 
suderinimo, iš dalies kei čianti Direktyv ą 2001/34/EB, OL L 390, 2004 12 31, p. 38. Žr. 
www.ec.europa.eu/internal_market/s ecurities/transparency/index_en.htm  
2 OL L 96, 2003 4 12, p. 16. 
3 Mazars (2009 m. gruodžio m ėn.), Tyrimas apie pasirinkt ų Direktyvoje 2004/109/EB d ėl informacijos 
apie emitentus, kuri ų vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo 
 
LT 3   LT dalyvavusi ų suinteresuot ųjų subjektų mano, jog Skaidrumo direktyva naudinga 
tinkamam ir veiksmingam rinkos veikimui užtikrinti. Apskritai, suinteresuotieji subjektai mano, kad emitent ų atskleidžiama reglamentuojama informacija pasiekia 
investuotojus, išskyrus galb ūt tuos atvejus, kai informacij ą atkleidžia mažesn ės 
įmonės, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos 
sąrašus.  
6. Kalbant apie Skaidrumo direktyvos ekonomin į poveikį finansų rinkoms, iki šiol 
atlikti tyrimai n ėra galutiniai. Atrodo, kad Skaidrum o direktyva yra neutrali: nors ji 
suvokiama kaip veiksnys, d ėl kurio paprast ėja vertybini ų popierių emisija pirmin ėje 
rinkoje, tr ūksta empirini ų įrodymų, kuriais b ūtų galima pagr įsti tokį požiūrį.  
7. Iš emitent ų praktikos apžvalgos matyti, kad emitentai paprastai laikosi įpareigojimo 
teikti finansin ę informacij ą, ir suinteresuotieji subjek tai mano, kad taip ir yra. 
Manoma, kad atskleidžiama finansin ė informacija naudinga investavimo tikslais ir 
kad šios informacijos pakanka. Be to, ypa č palankiai į
vertinta, kad 2004 m. buvo 
supaprastinti reikalavimai, susij ę su kalba, kuria atskleidžiama finansin ė informacija.  
8. Prima facie, Skaidrumo direktyvos įpareigojim ų laikymosi4 išlaidos neatrodo itin 
didelės5. Taip mano emitentai, nors mažosios ir vidutin ės įmonės, kurių vertybiniai 
popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos s ąrašus, yra labiau 
susirūpinusios d ėl direktyvos įpareigojim ų laikymosi išlaid ų. Pradėjus taikyti 
buveinės valstybės narės taisyklę6 ir 2004 m. supaprastinus reikalavimus, susijusius 
su kalba, kuria atskleidžiama finansin ė informacija, iš esm ės turėjo sumaž ėti 
emitentų patiriamos išlaidos. Ta čiau dėl to, kad Skaidrumo direktyvos reikalavimai 
nepakankamai suderinti, tarpvalstybi niai investuotojai patiria didesni ų išlaidų.  
3. DIREKTYVOS TAIKYMO APŽVALGA . KYLANČIOS PROBLEMOS  
9. Apžvelgus Skaidrumo direktyvos taikym ą matyti, kad yra keletas problem ų (daugiau 
informacijos rasite prie šios ataskaitos pridedamame Komisijos tarnyb ų darbiniame 
dokumente).  
10. Pirmiausia, kilo diskusija, ar su skaidrumu susijusias taisykles reik ėtų specialiai 
pritaikyti mažesn ėms įmonėms, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų 
popierių biržos prekybos s ąrašus, siekiant išlaikyti ir padidinti reguliuojamos rinkos 
patrauklum ą šios kategorijos emitentams7. Nors nėra daug galimybi ų supaprastinti 
                                                                                                                                                         
reikalavim ų suderinimo nustatyt ų įpareigojim ų vykdym ą. Pateikta tinklaviet ėje 
http://ec.europa.eu/internal_market/company/ecgforum/index_en.htm   
4 Reik ėtų pažymėti, kad Skaidrumo direktyvoje n ėra didžiosios dalies reikalavim ų, taikomų metinių ir 
kas pusmet į teikiamų finansinių atskaitų turiniui (pvz., apskaitos standart ų).  
5 Žr. Europe Economics  (2008 m.) Study on the cost of complian ce with selected FSAP measures . 
Pateikta tinklaviet ėje www.ec.europa.eu/internal_marke t/finances/actionplan/index_en.htm  
6 Pagal buvein ės valstybės narės taisyklę (cf. 3 straipsnio 1 dal į) emitentams taikomi tik j ų buveinės 
valstybės narės (paprastai tos, kurioje jie yra įsisteigę), o ne priiman čiosios valstyb ės narės, nustatyti 
įpareigojimai. Taikant ši ą buveinės valstybės narės taisyklę turėtų būti išvengta dvigubo (ar daugybinio) 
taisyklių taikymo emitentams.  
7 Reik ėtų pabrėžti, kad yra reguliuojamoms rinkoms (kaip jos apibr ėžtos Skaidrumo direktyvoje) 
alternatyvi ų rinkų, kuriose gali b ūti prekiaujama emitent ų vertybiniais popieriais. Tokios alternatyvios 
rinkos priskiriamos daugiašal ėms prekybos sistemoms (DPS), apibr ėžtoms Direktyvoje 2004/39/EB. 
Skaidrumo direktyvos taisykl ės šioms alternatyvioms rinkoms netaikomos ir nepriklausomas tyrimas 
 
LT 4   LT Skaidrumo direktyvos taisykles mažesn ėms įmonėms, kurių vertybiniai popieriai 
įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos s ąrašus, ir taip pad ėti sutaupyti, galima 
būtų numatyti kelet ą konkrečių supaprastinimo priemoni ų, kuriomis neb ūtų 
susilpninta investuotoj ų apsauga, kaip antai: i) num atyti lankstesnius finansini ų 
ataskaitų atskleidimo terminus; ii) sušvelninti reikalavim ą kas ketvirt į skelbti 
finansinę informacij ą; iii) kiek įmanoma suderinti ataskait ų turinį arba iv) padaryti 
mažesnes įmones, kuri ų vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos 
prekybos s ąrašus, tarpvalstybiniu lygmeniu labiau pastebimas potencialiems 
investuotojams ir (arba) informacijos tarpininkams, tokiems kaip finans ų analitikai8, 
ir taip padidinti j ų patrauklum ą.  
11. Antra, nors vykdant Skaidr umo direktyvoje nustatyt ą ir 2004 m. prad ėtą taikyti 
reikalavim ą kas ketvirt į pateikti finansin ę informacij ą investuotojai gali susidaryti 
tam tikrą trumpalaik ės emitento veiklos vaizd ą9, paprastai rinkos dalyviai j į vertina 
palankiai. Be to, reikalavimo kas ketvirt į atskleisti finansin ę informacij ą 
sušvelninimas grei čiausiai būtų naudingas tik mažesn ėms įmonėms, kurių vertybiniai 
popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos s ąrašus, nes didel ės įmonės 
turbūt ir toliau kas ketvirt į skelbtų informacij ą. Kita vertus, rinkoje yra išsamesni ų 
taisyklių dėl tarpinių vadovybės pranešim ų turinio poreikis; jas reik ėtų parengti tam, 
kad emitentams b ūtų lengviau laikytis šios direktyvos ir kad b ūtų galima iš anksto 
numatyti, kokia informacija bus atskleista.  
12. Trečia, kadangi Skaidrumo direktyvoje nusta tytas tik minimalus suderinimas, tai 
valstybės narės gali priimti griežtesnius reikalavimus10. Taigi, Skaidrumo direktyvos 
perkėlimas palyginti nevienodas d ėl skirtingų nacionalini ų sistemų. Suinteresuotieji 
subjektai mano, kad griežtesni nacionaliniai reikalavimai, ypa č susiję su pranešimu 
apie pagrindinius balsavimo teisi ų turėtojus, kelia problem ų. Dėl to kyla rimt ų ir 
didelių išlaidų keliančių su įgyvendinimu susijusi ų problem ų. Kyla klausimas, ar 
dabartinė sistema (t. y. minimalus suderini mas) yra tinkama norint pasiekti 
veiksming ą skaidrumo reikalavim ų suderinimo lyg į ES.  
                                                                                                                                                         
parodė, kad suinteresuotieji subjektai nepalaiko id ėjos išplėsti šios direktyvos taikymo srit į, įtraukiant į 
ją tas nereguliuojamas rinkas. Šiuo metu Komisija neketina si ūlyti išplėsti Skaidrumo direktyvos 
taikymo srit į, įtraukiant į ją DPS. Išsamesnis paaiškinimas pateikiamas prie šios ataskaitos 
pridedamame Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente. 
8 Žr., pavyzdžiui, F. Demarigny, An EU-Listing Small Business Act , 2010 m. kovo m ėn., pateikta 
tinklaviet ėje www.eurocapitalmarkets.org . Pagal ši ą ataskaitą „reguliuojamose rinkose vidutiniškai 
93 % prekybos apimties sukoncentruota 7  % visų ES įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į 
vertybinių popierių biržos prekybos s ąrašus “.  
9 Toks trumpalaikis poveikis prieštarauja naujausioms Komisijos iniciatyvoms, kuriomis finans ų įstaigos 
ir emitentai skatinami susidaryti ilgalaik ės veiklos vaizd ą. Pavyzdžiui, Europos Komisija rekomendavo, 
kad nustatant emitent ų ir finans ų įstaigų direktori ų atlyginim ą būtų atsižvelgiama į įmonių ilgalaikės 
veiklos rezultatus: žr. 2009 m. balandžio 30 d. Europos Komisijos rekomendacij ą 2009/384/EB dėl 
finansinių paslaugų sektoriaus atlyginim ų nustatymo politikos  (OL L 120, 2009 5 15, p. 22) ir 2009 m. 
balandžio 30 d. Komisijos rekomendacij ą 2009/385/EB, kuria papildomos rekomendacijos 
2004/913/EB ir 2005/162/EB d ėl bendrovi ų, kurių vertybiniai popieriai yra įtraukti į biržos sąrašus, 
direktorių atlyginim ų nustatymo tvarkos  (OL L 120, 2009 5 15, p. 28).  
10 2008 m. Komisijos tarnybos išnagrin ėjo griežtesni ų nacionalini ų reikalavim ų klausimą ir pareng ė 
dokument ą, kuriame pateik ė išsamią informacij ą šiuo klausimu. Tas dokumentas tur ėtų būti laikomas 
šios ataskaitos priedu. Žr. Komisijos tarnyb ų darbinį dokument ą Ataskaita d ėl griežtesni ų nacionalini ų 
priemonių, susijusių su Direktyva 2004/109/EB d ėl informacijos apie emitentus, kuri ų vertybiniais 
popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavim ų suderinimo , SEC(2008)3033, 
2008 12 10. 
 
LT 5   LT 13. Ketvirta, atrodo, kad Skaidr umo direktyvoje nustatytus įpareigojimus reikia pritaikyti 
prie naujovi ų finansų rinkose, o tam tikroms finansini ų priemoni ų rūšims reik ėtų 
taikyti didesnio skaidrumo reikalavimus. D ėl to, kad atskleidžiama nepakankamai 
informacijos apie akcij ų skolinim ąsi, padidėjo „tuščio“ balsavimo (angl. empty 
voting ) rizika, o d ėl to, kad neatskleidžiama informacijos apie išvestines finansines 
priemones, už kurias atsiskaitoma pinigais, paaštr ėjo nuslepiamos nuosavyb ės 
problema. Kalbant apie informacijos atskleidim ą įmonių valdymo tikslais, ES 
veikiantiems emitentams atstovaujan čios asociacijos palaiko id ėją, kad reikia prad ėti 
taikyti mechanizmus, kurie leist ų emitentams nustatyti galutin į investuotoj ą, kad 
dialogas gal ėtų vykti būtent tarp akcij ų turėtojų ir emitent ų. Be to, net ir tais atvejais, 
kai daugiausiai balsavimo teisi ų turintys akcininkai yr a žinomi, buvo išsakyti 
raginimai sugriežtinti reikalavimus atskleisti informacij ą apie nemaž ų akcijų paketų 
turėtojus. Kai kuriose valstyb ėse narėse jau dabar reikalaujama, kad dideli 
investuotojai atskleist ų savo ketinimus, susijusius su turimomis akcijomis, ir iš ko jie 
finansavo j ų įsigijimą. Su šia problema taip pat susij ęs klausimas, ar dideli 
investuotojai (ypa č instituciniai investuotojai) tur ėtų atskleisti savo balsavimo 
politiką įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos 
prekybos s ąrašus, atžvilgiu.  
14. Penkta, be Skaidrumo direktyvoje nustaty to reikalavimo atskleisti finansines 
ataskaitas, pagal ES teis ę taip pat reikalaujama (arba tam tikrais atvejais 
rekomenduojama), kad įmonės, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų 
popierių biržos prekybos s ąrašus, periodiš kai atskleist ų tam tikr ą ne finansin ę 
informacij ą (tačiau susijusi ą su įmonių valdymu), paprastai susijusi ą su metine 
finansine ataskaita, kaip antai bendrov ės valdymo pareiškimas11. Buvo iškeltas 
klausimas, ar reikalavim ą atskleisti ne finansin ę informacij ą reikėtų įtraukti į sistemą, 
nustatytą pagal Skaidrumo direktyv ą, kad būtų supaprastinti esami reikalavimai.  
15. Panašus klausimas susij ęs su įmonių, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų 
popierių biržos prekybos s ąrašus, pateikt ų aplinkosaugos, socialini ų ir valdymo12 
duomenų atskleidimu. Kai kurie suinteresuotieji subjektai (nevyriausybin ės 
organizacijos, kai kurios investuotoj ų organizacijos) nuolatos prašo pagerinti ir 
sugriežtinti Europos teis ės aktus, susijusius su  aplinkosaugos, socialin ės ir valdymo 
informacijos atskleidimu. J ų manymu, Skaidrumo direktyva gal ėtų būti tinkama 
priemonė integruoti tokios informacijos atskleidim ą ir įmonėms, kurių vertybiniai 
popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos s ąrašus, taikom ą įpareigojim ą 
teikti finansines ataskaitas, taip pat šalinti kai kuriuos pasteb ėtus dabartini ų 
aplinkosaugos, socialin ės ir valdymo informacijos atskleidimo taisykli ų ir praktikos 
trūkumus.  
                                                 
11 1978 m. liepos 25 d. Ketvirtosios Tarybos direktyvos 78/660/EEB d ėl tam tikrų tipų bendrovi ų metinių 
atskaitomybi ų su pakeitimais, padarytais Direktyva 2006/46/EB (OL L 224, 2006 8 16, p. 1.), 46a 
straipsnis.  
12 Nėra nei tikslios aplinkosaugos, socialin ės ir valdymo informacijos apibr ėžties, kuri ą būtų galima 
naudoti reglamentavimo tikslais, nei aiškaus taikymo srities apibr ėžimo. Ta čiau atrodo, kad 
aplinkosaugos, socialin ės ir valdymo informacijos atskleidimas b ūtų susijęs su platesnio masto 
diskusijomis apie įmonių socialinę atsakomyb ę. Komisija įmonių socialinę atsakomyb ę apibrėžia kaip 
„sąvoką, kurią pasitelkdami verslininkai savanoriškai įtraukia socialinius ir aplinkosauginius 
klausimus į savo įmonių veiklą ir į santykius su suinteresuotosiomis šalimis “. ˇr. Komisijos komunikat ą 
Europos Parlamentui, Tarybai bei Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetui „Augimo ir 
užimtumo partneryst ės įgyvendinimas – paversti Europ ą įmonių socialinės atsakomyb ės pavyzdžiu“ , 
COM(2006)136 galutinis, 2006 3 22. 
 
LT 6   LT 16. Šešta, pažanga siekiant sukurti visos Europos sistem ą, skirtą reglamentuojamai 
informacijai saugoti, kad investuotojams b ūtų sudarytos palankesn ės sąlygos gauti 
informacij ą, yra lėta13, o direktyvos poveikis šioj e srityje buvo nepakankamas: 
suinteresuotosios šalys turi perži ūrėti 27 atskiras nacionalines duomen ų bazes, o jas 
jungiantis elektroninis tinklas dar tik kuriamas ir rezultatai kol kas visai kukl ūs. Dėl 
to kyla klausimas, ar direktyvoje nustatyti dabartiniai saugojimo mechanizmai gali visos Europos lygmeniu veikti kaip vartai, leidžiantys prieiti prie ankstesn ės 
finansinės informacijos apie įmones, kuri ų vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų 
popierių biržos prekybos s ąrašus.  
17. Galiausiai, nors nekilo joki ų didelių su direktyvos laikymusi susijusi ų problem ų, 
Skaidrumo direktyvos taikymo apžvalga r odo, kad siekiant didesnio aiškumo reik ėtų 
atlikti kelet ą techninių direktyvos teksto patikslinim ų.  
                                                
 
13 Žr. 2007 m. spalio 11 d. Komisijos rekomendacij ą 2007/657/EB d ėl Europos Parlamento ir Tarybos 
direktyvoje 2004/109/EB minimo oficialiai nustatyt ų mechanizm ų, skirtų centralizuotai saugoti 
reglamentuojam ą informacij ą, elektroninio tinklo (OL L 267, 2007 10 12, p. 16).  
 
LT 7   LT 4. IŠVADOS  
18. Ši Skaidrumo direktyvos taikymo ap žvalga atskleidžia, kad yra sri čių, kuriose šia 
direktyva sukurta sistema gal ėtų būti patobulinta, ypa č tai pasakytina apie 
mažesnėms įmonėms, kurių vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos 
prekybos s ąrašus, taikom ų taisyklių supaprastinim ą siekiant, kad kapitalo rinkos 
joms būtų patrauklesn ės. Taip pat reikia šias mažesnes įmones padaryti 
tarpvalstybiniu lygmeniu labiau pasteb imas potencialiems investuotojams ir 
analitikams, kad šie mažesni emitentai galiausiai pasiekt ų didesnę prekybos 
vertybiniais popi eriais apyvart ą. Yra priemoni ų, kurias galima taikyti pagal 
Skaidrumo direktyv ą siekiant prisid ėti prie šio tikslo: pvz., mažesniems emitentams 
numačius lankstesnius finansini ų ataskaitų atskleidimo terminus, jie b ūtų labiau 
pastebimi, nes informuot ų apie savo veiklos rezultatus ne tuo pa čiu metu kaip dideli 
emitentai; kiek įmanoma suderinus ataskait ų turinį ir jų pateikim ą, investuotojams ir 
analitikams b ūtų lengviau jas skaityti ir pal yginti. Esant tokioms aplinkyb ėms, iš 
Skaidrumo direktyvos taikymo apžvalgos taip pat matyti, kad norint mažesnes įmones, kuri ų vertybiniai popieriai įtraukti į vertybini ų popierių biržos prekybos 
sąrašus, padaryti labiau pasteb imas ir patrauklesnes, reik ėtų sudaryti dar palankesnes 
sąlygas potencialiems investuotojams ir informacijos tarpininkams visos Europos 
lygmeniu gauti maž ųjų emitentų atskleist ą finansin ę informacij ą, kuri laikoma 
oficialiai nustatytuose mechanizmuos e, skirtuose saugoti reglamentuojam ą 
informacij ą. 
19. Be to, Skaidrumo direktyvos taikymo ap žvalga rodo, kad yra poreikis labiau 
suderinti taisykles d ėl informacijos apie pagrindinius balsavimo teisi ų turėtojus ir 
finansinių priemoni ų, kurios suteikia balsavimo teises ( įskaitant išvestines 
priemones, už kurias atsi skaitoma pinigais), tur ėtojus atskleidimo, taip pat kad yra 
galimybė supaprastinti ataskait ų teikimo reikalavimus emitentams labiau 
atsižvelgiant į įmonių valdymą. Dėl šios priežasties šioje ataskaitoje taip pat nurodyti 
kai kuriems suinteresuotiesiems subjektams susir ūpinimą keliantys klausimai, susij ę 
su aplinkosaugos ir socialin ės informacijos atskleidimu. 
20.