2021 m. dujų ir elektros energijos kainos pasiekė rekordinį lygį, o prasidėjus Rusijos invazijai į Ukrainą 2022 m. kovo mėn. pirmosiomis savaitėmis pasiekė visų laikų didžiausią lygį. Dujų kainos, visada buvusios mažesnės nei 30 EUR/MWh, pastaruoju metu buvo apie 100 EUR/MWh, o retkarčiais pasiekdavo daugiau kaip 200 EUR/MWh. Todėl didmeninės elektros energijos kainos per tą patį laikotarpį taip pat labai padidėjo dėl dujomis kūrenamų jėgainių, kurios dažnai lemia kainas ES elektros energijos rinkose. Pavyzdžiui, Vokietijos elektros energijos kainos, visada buvusios mažesnės nei 75 EUR/MWh, šiemet vidutiniškai siekė apie 180 EUR/MWh, o retkarčiais pasiekdavo daugiau kaip 400 EUR/MWh.

Kovo 23 d. Komisija pateikė Europos Vadovų Tarybai ir kitoms Europos institucijoms komunikatą dėl neatidėliotinų priemonių galimybių mažinti aukštas energijos kainas trumpuoju laikotarpiu. 2022 m. kovo 24–25 d. Europos Vadovų Taryba pavedė Komisijai skubiai užmegzti ryšius su energetikos srities suinteresuotaisiais subjektais ir aptarti, ar Komisijos nurodytos trumpojo laikotarpio galimybės padėtų sumažinti dujų kainas ir spręsti jų poveikio elektros energijos rinkoms problemą, ir kaip tai pasiekti. Be to, Europos Vadovų Taryba paragino Komisiją „pateikti pasiūlymus, kuriais būtų veiksmingai sprendžiama pernelyg aukštų elektros energijos kainų problema, kartu išsaugant bendrosios rinkos vientisumą, toliau taikant žaliosios pertvarkos paskatas, išlaikant energijos tiekimo saugumą ir išvengiant neproporcingų biudžeto išlaidų“.

Energija yra labai svarbi namų ūkiams ir pramonei. Todėl reikia aiškaus politinio atsako. Be to, dabartinė krizė rodo, kad labai svarbu įgyvendinti Europos žaliojo kurso užmojus ir mažinti priklausomybę nuo iškastinio kuro, visų pirma nuo dujų importo. Taikant bet kokias priemones turi būti atsižvelgiama į ilgalaikį poveikio klimatui neutralumo tikslą ir vengiama susaistymo.

Be priemonių rinkinio priemonių, kurios toliau taikomos, Komisija siūlo papildomas trumpojo laikotarpio intervencines priemones dujų ir elektros energijos rinkose. Visos šios papildomos laikinosios priemonės gali būti pratęstos, kad apimtų ir kitą šildymo sezoną.

Komisija ragina valstybes nares toliau įgyvendinti priemonių rinkinio priemones, nes jos yra pirmoji ir svarbiausia veiksmų kryptis bei parama siekiant įveikti krizę labiausiai nuo krizės nukentėjusių vartotojų atžvilgiu. Atsižvelgdamos į priemonių rinkinyje pateiktas priemones, valstybės narės, jei to dar nepadarė, galėtų teikti ribotos trukmės kompensuojamąsias priemones ir tiesioginę paramą energijos nepriteklių patiriantiems galutiniams vartotojams, įskaitant rizikos grupes. Elektros energijos paklausos sumažėjimas taip pat turėtų aiškų kainų mažinimo poveikį. Valstybės narės turėtų skatinti mažinti paklausą atsižvelgdamos į ES energijos taupymo plane siūlomus veiksmus . Ilgalaikės elektros energijos pirkimo sutartys taip pat gali padėti užtikrinti stabilias kainas tam tikrų kategorijų vartotojams.

Europos energijos rinkos yra labai integruotos. Valstybės narės pasikliauja šiomis gerai veikiančiomis ir tarpusavyje susijusiomis rinkomis, kad užtikrintų savo tiekimo saugumą ir sumažintų bendras sistemos sąnaudas. ACER apskaičiavo, kad vidutinė metinė integruotos elektros energijos rinkos nauda Europos vartotojams yra apie 34 mlrd. EUR per metus . Ši socialinės gerovės nauda yra ypač svarbi krizės laikotarpiu, nes dėl jos vartotojai sutaupo daug lėšų. ACER nuomone, daugiau nei trečdalis visos tarpvalstybinės prekybos elektros energija Europoje 2021 m. naudos atitinka 2021 m. paskutinįjį ketvirtį, kai elektros energijos kainos buvo didžiausios.

Tačiau šie solidarumo mechanizmai turėtų būti aktyvuojami nacionalinio tiekimo saugumo ekstremaliosios situacijos atveju. Jei dujų tiekimo sutrikimas darytų poveikį iškart kelioms valstybėms narėms, gali prireikti papildomų priemonių. Esamas priemones būtų naudinga papildyti koordinuotu požiūriu, siekiant nustatyti esminius vartotojus, kurie dar nėra apsaugoti pagal galiojančią teisinę sistemą ir ekstremaliųjų situacijų valdymo planus. Komisija siūlo nustatyti bendrus šios srities principus, kad būtų pasirengta galimam didesnės apimties sutrikimui, kai dujų rinkose nebebūtų optimalaus pasiūlos ir paklausos atitikimo, todėl tam tikra gyvybiškai svarbi paklausa nebūtų patenkinama. Dėl to galėtų prireikti mažinti dujų paklausą net ir tose valstybėse narėse, kurioms daromas mažesnis tiesioginis poveikis, kad būtų užtikrintas tiekimas esminėms funkcijoms arba sektoriams labiau tiesiogiai paveiktose valstybėse narėse. Reikėtų įvertinti, kokiu mastu reikėtų keisti teisės aktus, kad būtų užtikrintas suderintas požiūris šiuo atžvilgiu. Atsižvelgdama į tai, Komisija ragina valstybes nares paspartinti pasirengimo priemonių, skirtų galimam Rusijos dujų tiekimo sutrikimui, priėmimą.

ACER nurodo keletą galimybių, kaip reaguoti į šiuos iššūkius. Pirma, konkurencingos ilgalaikės rinkos padėtų „drausti“ nuo rizikos. Tačiau dabartinis jų likvidumas daugumoje rinkų yra žemas (yra mažai pasiūlymų pirkti arba parduoti), o siūlomi produktai yra riboti (iki dvejų trejų metų kai kuriose rinkose, išskyrus atsinaujinančiųjų išteklių elektros energijos pirkimo sutartis). Antra, prie reikiamų investicijų užtikrinimo galima prisidėti ir kitomis priemonėmis, pavyzdžiui, paramos schemomis, skirtomis atsinaujinančiųjų išteklių energijai ar kitiems lankstiesiems ištekliams, įskaitant reguliavimą apkrova ir kaupimą. Komercinės elektros energijos pirkimo sutartys galėtų būti skatinamos ir joms sudaromos palankesnės sąlygos, siūlant jas mažesniems subjektams, neapsiribojant vertikalios integracijos įmonėmis, suteikiant galimybes sudaryti tarpvalstybines sutartis ir kuriant valstybės paramos schemas, kai taikytina, laikantis valstybės pagalbos taisyklių, kad būtų galima užtikrinti finansines garantijas sandorio šalies rizikai mažinti. Šios viešosios paramos ir komercinės priemonės galėtų būti derinamos. Trečia, geresnis sprendimų dėl investicijų koordinavimas, be kita ko, tarpvalstybiniu mastu tarp valstybių narių, padėtų Sąjungai siekti savo tikslų. Rinkos integracijos stiprinimas (visose elektros energijos rinkose) yra priemonė, kurios neteks gailėtis toliau stiprinant koordinavimą ES lygmeniu ir gaunant daugiau naudos.

ACER ataskaitoje daroma išvada, kad Europos elektros energijos rinkos modelio pagrindai yra labai naudingi Europos vartotojams, o valstybės narės raginamos skubiai įgyvendinti visus dar nepriimtus rinkos reglamentus ir taisykles. Be to, ataskaitoje nurodyti keli būdai, kaip būtų galima papildyti ir patobulinti dabartinį rinkos modelį, kad jis ateityje būtų veiksmingas ir tinkamas visiškai nuo iškastinio kuro nepriklausomam elektros energijos iš įvairių išteklių deriniui.

Be to, siekiant kuo labiau paspartinti reguliavimo apkrova naudojimą, Komisija ragina veiksmingai ir greitai įgyvendinti Elektros energijos direktyvą, visų pirma nuostatas, kuriomis remiami aktyvūs vartotojai ir reguliavimas apkrova. Komisija jau pradėjo diskusijas su valstybėmis narėmis siekdama kartu spręsti su šiuo įgyvendinimo procesu susijusius iššūkius.

·Antra, be komunikato dėl „REPowerEU“ 1 priede jau nustatytų priemonių, kurios toliau taikomos, priimtina laikinai išplėsti reguliuojamų mažmeninių kainų taikymo sritį, įtraukiant ir mažąsias bei vidutines įmones. Šis išplėtimas turėtų būti apribotas pagal kiekį, kuriam tokios kainos taikomos, kad suvartojimas nepadidėtų.

·Pirma, pagal komunikatą „Energijos tiekimo saugumas ir prieinamos kainos: neatidėliotinų priemonių galimybės ir pasirengimas kitai žiemai“ Komisija mano, kad apmokestinimo arba reguliavimo priemonės, kuriomis siekiama panaikinti tam tikrų bazinės apkrovos elektros energijos gamintojų nenumatytą pelną, gautą dėl dabartinės krizės, gali būti pateisinamos. Pajamomis galima padėti finansuoti tikslines ir laikinąsias priemones pažeidžiamiems namų ūkiams, ypač tiems, kuriems gresia energijos nepriteklius, ir įmonėms remti. Šios priemonės turėtų būti nediskriminacinės ir parengtos laikantis komunikato dėl „REPowerEU“ 2 priede pateiktų gairių. Tačiau, atsižvelgdama į elektros energijos kainų per ateinančius mėnesius perspektyvas ir poreikį ilgesnį laikotarpį toliau taikyti vartotojams skirtas paramos priemones, Komisija mano, jog tų priemonių taikymas gali būti pratęstas po 2022 m. birželio 30 d., kad jos apimtų kitą šildymo sezoną.

Krizė taip pat parodė, kad tais atvejais, kai elektros energijos gamyba yra viešai remiama, kaip dažnai nutinka atsinaujinančiųjų išteklių energijos atveju, parama turi būti skirta investicijoms užtikrinti, kartu vengiant pernelyg didelės grąžos investuotojams tais laikotarpiais, kai rinkos kainos yra didelės. Kai kuriose valstybėse narėse šiam tikslui pasiekti buvo naudojami abipusiai susitarimai dėl skirtumų, pagal kuriuos operatorius gauna papildomą mokestį, kai rinkos kainos yra mažos, ir gauna grąžą, kai jos yra didelės. Tinkamai parengti abipusiai susitarimai dėl kainų skirtumų gali padėti užtikrinti, kad elektros energijos kainodara būtų labiau nepriklausoma nuo gamtinių dujų kainos, be to, gali būti naudinga remtis šiuo modeliu kaip numatytuoju naujų investicijų į atsinaujinančiųjų išteklių energiją ir kitų viešųjų investicijų į gamybą (kaip ir branduolinės energijos gamybos) atveju.

Po spartaus didmeninių energijos kainų padidėjimo kai kurie tiekėjai bankrutavo ir negalėjo įvykdyti savo tiekimo įsipareigojimų. Tai reiškė, kad klientai turėjo per trumpą laiką pasirinkti naujus tiekėjus ir dažnai galėjo derėtis tik dėl mažiau palankių sąlygų. Reikalavimai tiekėjams apdrausti dalį savo tiekimo įsipareigojimų ir kiti reglamentavimo reikalavimai, kuriais siekiama užtikrinti, kad tiekėjai būtų pakankamai patikimi atlaikyti būsimas krizes, gali būti tinkami siekiant užtikrinti, kad vartotojai galėtų pasikliauti savo tiekėjais ir už elektros energijos tiekimą mokėtų ne daugiau, nei buvo sutarta iš pradžių. Taip pat galėtų būti reikalaujama, kad tiekėjai savo portfelyje turėtų fiksuotų kainų pasiūlymus, panašius į esamus reikalavimus siūlyti klientams dinamines sutartis.

Ištekliai ar infrastruktūra, suteikiantys daugiau lankstumo, pvz., reguliavimas apkrova ir kaupimas, suteikia vartotojams galimybę reaguoti į kainas, vartoti daugiau, kai turima perteklinės elektros energijos, ir mažinti vartojimą, kai tiekimas yra ribotas. Tai sumažina bendras sąnaudas, leidžia jiems valdyti savo sąnaudas ir padeda veiksmingai integruoti didelę kintamų atsinaujinančiųjų išteklių energijos dalį. Investicijos į tokias lanksčias technologijas, įskaitant išmaniųjų tinklų diegimą pagal Elektros energijos direktyvą, galėtų būti finansuojamos iš Sąjungos fondų ir gali sumažinti labiau tradicinių pajėgumų mechanizmų, kuriais dažnai finansuojama elektros gamyba naudojant dujas ar kitą iškastinį kurą, poreikį.

Energetikos skaitmenizacijos veiksmų plane, kurį planuojama priimti rugsėjo mėn., bus pasiūlytos priemonės, skirtos keitimuisi duomenimis ir sąveikumui gerinti, taip pat remti vartotojams skirtų skaitmeninių priemonių kūrimą. Taip vartotojai galės lengviau įvertinti savo lankstumą, pavyzdžiui, reaguodami į kainų signalus arba derindami savo vartojimą su gamyba namuose (pvz., iš fotovoltinių plokščių ant stogų). Komisija taip pat siūlo paspartinti naujo tinklo kodekso, skirto reguliavimui apkrova, rengimą ir priėmimą.

Suteikiant daugiau galių vartotojams, taip pat svarbu skatinti kolektyvinio ir individualaus pasigamintos energijos vartojimo schemas, kaip pabrėžiama ES saulės energijos strategijoje , siekiant ateinančiais metais ES padidinti saulės energijos gamybą.

Elektros energijos ir dujų infrastruktūra

Investicijos į elektros energijos infrastruktūrą yra labai svarbios vidaus rinkos veikimui. Tarpvalstybiniai pajėgumai turėtų būti didinami regionuose, kuriuose tai būtina siekiant sudaryti sąlygas laisvam elektros energijos judėjimui tarp valstybių narių.

Panašu, kad daugelio valstybių narių nacionalinėje reguliavimo sistemoje inovacijos elektros energijos ir dujų infrastruktūros srityje nėra aiškiai skatinamos ar pripažįstamos. Tai ypač aktualu, kai novatoriškų metodų nauda yra neaiški. Be to, atrodo, kad daugelio valstybių narių nacionalinės reglamentavimo sistemos trukdo diegti elektros energijos ir dujų infrastruktūros inovacijas. Pavyzdžiui, kartais jose nėra konkrečių nuostatų, susijusių su inovacijomis, arba yra parengtos taip, kad būtų labiau vertinami kapitalo, o ne veiklos išlaidomis pagrįsti sprendimai, arba kuriais perdavimo sistemos operatoriai (toliau – PSO) būtų atgrasomi nuo investicijų dėl numanomos didelės projekto rizikos ir griežtų sankcijų už terminų nesilaikymą. Valstybės narės turėtų pašalinti tas kliūtis inovacijoms ir vietoj to sukurti į inovacijas orientuotas reglamentavimo sistemas, kartu vengdamos iškastiniu kuru pagrįsto turto nuvertėjimo.

Sąnaudų ir nenumatyto pelno mažinimas taikant vietos kainodarą

Kitas ACER nustatytas klausimas yra susijęs su poreikiu daugiau dėmesio skirti vietos signalams Europos rinkos modelyje. Tai reiškia, kad skirtingose vietose rinkos kaina būtų skirtinga ir atspindėtų vietos pasiūlos ir paklausos pusiausvyrą bei perdavimo prieinamumą. 2019 m. atlikus tyrimą nustatyta, kad įvedus vietos kainodarą Europoje būtų sutaupyta 4 proc. sąnaudų. Kuo daugiau atsinaujinančiųjų išteklių energijos bus naudojama energijos rūšių derinyje, tuo didesnę naudą tikimasi gauti. 2020 m. tyrime numatoma, kad, netaikant vietos kainų, 2040 m. sistemos sąnaudos būtų 10 proc. didesnės. Bus toliau analizuojamas galimas priemonių, kuriomis stiprinami vietos kainų signalai, poveikis.

Rinkos priežiūra ir skaidrumas

Reglamentas Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (REMIT) buvo parengtas daugiau nei prieš dešimtmetį, siekiant užtikrinti, kad vartotojai ir kiti rinkos dalyviai galėtų pasitikėti elektros energijos ir dujų rinkų vientisumu, kad kainos atspindėtų sąžiningą ir konkurencingą pasiūlos ir paklausos sąveiką ir kad nebūtų galima gauti pelno iš piktnaudžiavimo rinka.

Nors nėra jokių įrodymų, kad dabartinės krizės priežastis yra piktnaudžiavimas rinka, didelių kainų ir rinkos svyravimo laikotarpiais labai svarbu užtikrinti šiuolaikišką ir tvirtą apsaugos nuo tokio piktnaudžiavimo sistemą. REMIT sistema galėtų būti peržiūrėta siekiant išnagrinėti galimybes veiksmingiau mažinti piktnaudžiavimo rinka riziką didinant rinkos skaidrumą, gerinant rinkos duomenų kokybę ir rinkimą, taip pat užtikrinant geresnį vykdymo užtikrinimą ES lygmeniu.

5.Išvada

Komisija ragina Europos Vadovų Tarybą patvirtinti šiame komunikate siūlomas trumpojo laikotarpio priemones, skirtas didelių kainų problemai spręsti. Ji taip pat ragina valstybes nares, laikantis [nuoroda į vedamąjį komunikatą], paspartinti pasirengimo priemonių įgyvendinimą, skirtą galimam Rusijos dujų tiekimo sutrikimui.

Kalbant ne vien apie trumpąjį laikotarpį, Komisija mano, kad, remiantis ACER ataskaita ir ryšiais su suinteresuotaisiais subjektais, dabartinis elektros energijos rinkos modelis užtikrina veiksmingą ir gerai integruotą rinką, leidžiančią Europai pasinaudoti visa bendrosios energijos rinkos teikiama ekonomine nauda, užtikrinant tiekimo saugumą ir palaikant priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo procesą. Komisija ragina valstybes nares užtikrinti, kad būtų visapusiškai įgyvendinami elektros energijos rinkos teisės aktai, visų pirma užtikrinti išlaidas atspindinčius tarifus ir pašalinti lanksčių išteklių naudojimo kliūtis, nes tai sudarys sąlygas integruoti kintamų atsinaujinančiųjų išteklių elektros energiją ir padidins tinklo lankstumą, kad būtų lengviau integruoti energetikos sistemą. Komisija pabrėžia, kad reikia paspartinti plano „REPowerEU“ įgyvendinimą, siekiant paspartinti laipsnišką Rusijos dujų atsisakymą ir investuoti į atsparią energetikos sistemą. Komisija toliau rems valstybes nares, inter alia, pagal techninės paramos priemonę, joms rengiant ir įgyvendinant reformas ir investicijas, kuriomis siekiama palaipsniui panaikinti priklausomybę nuo iškastinio kuro importo iš Rusijos.

Tačiau yra sričių, kuriose reikia pakoreguoti ES elektros energijos rinkos modelį, kad būtų atsižvelgta į būsimą energetikos aplinką ir elektros energijos gamybos rūšių derinį, naujas besiformuojančias technologijas, geopolitinius pokyčius ir dabartinės krizės metu įgytą patirtį. Tokie koregavimai turėtų padėti optimizuoti elektros energijos rinkos modelio veikimą ir užtikrinti, kad jis būtų geriau pritaikytas skatinti ekonomiškai efektyvų elektros energijos sektoriaus priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimą, užtikrinti vartotojams prieinamas kainas ir padidinti jo gebėjimą atlaikyti kainų svyravimą. Šiame komunikate nustatytos tam tikros problemos, dėl kurių šie patikslinimai atrodo pagrįsti. Remdamasi šiuo preliminariu darbu, Komisija pradės poveikio vertinimo procesą ir bendradarbiaus su valstybėmis narėmis bei įvairiais suinteresuotaisiais subjektais ir nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, kad pakoreguotų elektros energijos rinkos modelį ir, prireikus, jo teisės aktų sistemą.