LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 44/178

Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui

COM(2009) 586 galutinis

2011/C 44/33

Pranešėja Anna Maria DARMANIN

Europos Komisija, vadovaudamasi Europos bendrijos steigimo sutarties 262 straipsniu, 2009 m. spalio 28 d. nusprendė pasikonsultuoti su Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu dėl

„Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui bei Regionų komitetui „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui“

COM(2009) 586 galutinis.

Transporto, energetikos, infrastruktūros ir informacinės visuomenės skyrius, kuris buvo atsakingas už Komiteto darbo šiuo klausimu organizavimą, 2010 m. birželio 1 d. priėmė savo nuomonę.

464-ojoje plenarinėje sesijoje, įvykusioje 2010 m. liepos 14–15 d. (liepos 15 d. posėdis), Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas priėmė šią nuomonę 141 nariui balsavus už, 1 – prieš ir 1 susilaikius.

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1 Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas (EESRK) palankiai vertina Komisijos komunikatą „Skaitmeninio dividendo“ nauda – visuomenės poreikiams ir ekonomikos augimui. Tai labai reikšmingas žingsnis į priekį įgyvendinant vieną iš ES–2020 tikslų – siekti pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo, o „skaitmeninis dividendas“ taps neatsiejama Europos skaitmeninės darbotvarkės dalimi.

1.2 EESRK pritaria Komisijai, kad valstybės narės laikytųsi nustatyto dažnių spektro atlaisvinimo termino (2012 m.). EESRK supranta, kad keletui šalių gali iškilti sunkumų ir atsirasti realių priežasčių, dėl kurių joms nepavyks įvykdyti reikalavimų iki šio termino. Tačiau nesilaikyti termino galima tik dėl svarių priežasčių, o laikotarpis, per kurį šios valstybės įvykdys nustatytus reikalavimus po 2012 m. sausio mėn., turėtų būti kuo trumpesnis.

1.3 EESRK pripažįsta, kad „skaitmeninis dividendas“, kurį lemia labai ribotas išteklius – dažnių spektras, Europai galėtų suteikti nemažą ekonominę ir socialinę naudą, jei jis būtų tinkamai apibrėžtas ir būtų užtikrintas jo naudojimas. Tai padėtų dar labiau sustiprinti Europos bendrąją rinką ir pagerinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą, kurios leistų pasiekti kai kuriuos iš ES propaguojamų socialinių tikslų.

1.4 EESRK taip pat mano, kad šis svarbiausias skaitmeninės darbotvarkės projektas yra galinga ES teikiamos naudos propagavimo priemonė. Šiuo metu, kai daugėja abejojančiųjų ES ir žmonės nevisiškai suvokia vieningos Europos galimybes, tai gali suteikti neabejotinos realios naudos ir žmonėms, ir įmonėms. Šis projektas taip pat leis užtikrinti aukštesnį vartotojų apsaugos lygį ir dėl proceso galutinis naudotojas neturėtų patirti bereikalingų išlaidų.

1.5 EESRK ragina Komisiją parengti komunikacijos strategiją, kuri padėtų išaiškinti, kodėl analoginį transliavimą reikėtų pakeisti skaitmeniniu, ir būtų parodyta šių permainų nauda.

2. Įvadas/Aplinkybės

2.1 Europoje perėjus nuo analoginio prie skaitmeninio antžeminės televizijos transliavimo, dėl efektyvesnio skaitmeninio transliavimo bus atlaisvinti ypač vertingi radijo dažniai. Su šiuo „skaitmeniniu dividendu“ susijusios didelės galimybės teikti daug įvairių paslaugų.

2.2 Tai išskirtinė proga Europoje patenkinti didėjančią radijo dažnių spektro paklausą – radijo dažnių spektro pirmiausia reikia tam, kad kaimo vietovėse būtų galima užtikrinti belaidį plačiajuostį ryšį, kurį įdiegus būtų sumažinta skaitmeninė atskirtis ir būtų skatinama teikti naujos kartos belaidžio ryšio paslaugas, o tai gali tapti labai reikšmingu indėliu įgyvendinant konkurencingumo ir ekonomikos augimo tikslus ir tenkinant tam tikrus socialinius, kultūrinius ir ekonominius Europos piliečių poreikius.

2.3 „Skaitmeninio dividendo“ radijo dažnių spektras taps prieinamas visoje Europoje per palyginti trumpą laikotarpį, nes analoginis televizijos transliavimas visose valstybėse narėse turi būti nutrauktas ne vėliau kaip iki 2012 m.

2.4 Komisija pripažįsta sparčiojo plačiajuosčio ryšio infrastruktūros svarbą daugeliui pokyčių, kurių reikšmė lemiama kuriant skaitmeninę žinių ekonomiką, sutvarkytą taip, kad aplinkos tarša anglies dvideginiu būtų kuo mažesnė. Tarybos patvirtintame Europos ekonomikos atkūrimo plane nustatytas tikslas 2010–2013 m. pasiekti 100 % plačiajuosčio ryšio aprėptį.

2.5 Padidinus radijo dažnių spektro išteklius bus sudarytos naujos galimybės diegti inovacijas. Diegti inovacijas daugiausia galimybių – transliavimo srityje, nes daug „skaitmeninio dividendo“ dažnių bus skirta transliuotojams savo paslaugoms plėtoti. Be to, daug visuomenei naudingų galimybių atsiras paslaugų teikimo, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, e. mokymosi arba e. valdžios, e. prieinamumo sektoriuose, taip pat tose srityse, kuriose mažos ir vidutinės įmonės gali geriau pasinaudoti privalumais, kuriuos teikia galimybės įsitraukti į plačią ekonominę veiklą.

3. „Skaitmeninio dividendo“ nauda ekonomikai ir visuomenei

3.1 Galima ekonominė nauda priklausys nuo faktinės būsimos naujų paslaugų paklausos lygio, kurią šiuo etapu sunku įvertinti. Nepaisant to, neseniai atliktame Komisijos tyrime apskaičiuota, kad galima su visu „skaitmeninio dividendo“ dažnių spektru, jei jis bus užbaigtas iki 2015 m., susijusios veiklos koordinavimo ES lygmeniu nauda (per penkiolika metų) būtų 20–50 mlrd. EUR didesnė nei tuo atveju, jeigu šios veiklos imtųsi kiekviena ES šalis atskirai. Atliekant šį vertinimą, buvo atsižvelgta į galimas naujas taikomąsias sistemas, tokias kaip, pavyzdžiui, pažangus antžeminis transliavimas ir belaidis plačiajuostis ryšys.

3.2 Suderintų sąlygų taikymas Europos Sąjungoje bus naudingas technologijų pramonei, kadangi didžioji tokios įrangos dalis bus standartizuota ir racionalizuota. Be to, šiame sektoriuje atsiras gerokai daugiau galimybių inovacijoms ir jos bus tikslingesnės. Tai bus labai naudinga pramonei, ypač tiems, kas labai daug investuoja į inovacijas.

3.3 Didžiausia nauda visuomenei, kurią lemtų dažnių spektro atlaisvinimas, būtų ta, kad visiems atsirastų daugiau galimybių naudotis plačiajuosčiu ryšiu. Net ir šiuo metu kaimo vietovėse kartais nėra tinkamos prieigos prie interneto. Įdiegus „skaitmeninį dividendą“ internetu galėtų naudotis visi, ir visos interneto paslaugos bus plačiau naudojamos, o tai dar labiau sutvirtins vidaus rinką. Kadangi plačiajuosčiu ryšiu bus galima naudotis ir daugelyje kaimo vietovių, EESRK prognozuoja, kad įmonės turės daugiau laisvės ir galės nebūtinai steigtis miesto vietovėse, o tai reikštų pramonės decentralizavimą (juk dar ir šiandien dėl komunikacijos ir logistinių priežasčių pramonė yra susitelkusi miesto vietovėse). Išsikėlus pramonei, kaimo vietovėse gali atsirasti daugiau darbo vietų, be to, tai turėtų teigiamos įtakos aplinkai (miestų vietovės perpildytos, o tai tikrai neprisideda prie ekologijos). Vis tik, Komitetas nori priminti skirtingose nuomonėse jau pareikštą savo poziciją, kad būtinas universalusis plačiajuostis ryšys, tiekiamas visiems piliečiams ir susietas su prieigos priemonėmis, kurios užtikrintų nekliudomą prieigą neįgaliesiems.

3.4 Vartotojai turės didesnį pasirinkimą, kadangi bus galima rinktis iš didesnio televizijos kanalų skaičiaus ir kartu naudotis aukščiausios kokybės paslaugomis, be to, bus naudojamas mažesnis dažnių spektras. Atsiradus galimybei žiūrėti televizijos programas per belaidžius daugialypės terpės prietaisus, atsiveria ir naujas televizijos prieinamumo lygmuo. „Skaitmeninis dividendas“ pastebimai pagerins ir vartotojų gyvenimo kokybę. EESR pažymi, kad analoginio transliavimo nutraukimo (ATN) procedūros metu valstybės narės turi užtikrinti, kad vartotojai ir toliau bus tinkamai apsaugoti ir nepatirs bereikalingų išlaidų.

3.5 „Skaitmeninis dividendas“ naudingas dar ir dėl to, kad jis parodo vieningos Europos Sąjungos, kurios valstybės narės veikia vadovaudamosi vienodais standartais, galimybes ir pranašumus. Daugėjant abejojančiųjų Europos Sąjunga, „skaitmeninis dividendas“ yra dar vienas neabejotinai naudingas dalykas, kuriuo galėtų naudotis visa ES.

4. Aplinkybės, į kurias būtina atsižvelgti

4.1 Nutraukus analoginės televizijos transliavimą ir perėjus prie skaitmeninės televizijos, be jokios abejonės, bus geriau išnaudojamas dažnių spektras. Iš tiesų, įdiegus skaitmeninę televiziją, kiekvienu radijo dažnių kanalu (8 MHz) galima transliuoti vidutiniškai penkias arba šešias televizijos programas. Tai reiškia, kad visiškai perėjus prie skaitmeninės televizijos, televizijai transliuoti naudojamas dažnių spektras turėtų sumažėti iki vienos penktosios arba vienos šeštosios to dažnio spektro, kurio reikėdavo pirma, dalies. Šalyse, kuriose įdiegti vienadažniai tinklai (angl. Single Frequency Networks), optimaliai įdiegus įvairius televizijos tinklus, spektro aprėptis gali padidėti dešimteriopai.

4.2 Be jokios abejonės, atlaisvintas dažnių spektras yra vertingas išteklius, ypač tose šalyse, kuriose prastai išplėtota kabelinė televizija ir todėl radijo dažnių spektras yra labai apribotas išteklius. Šį atlaisvintą dažnių spektrą galima optimaliai išnaudoti teikiant belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas, kurios ypač reikalingos kaimo vietovėse, kur spartaus interneto paslaugų stoka lemia ekonominį nepaslankumą ir socialinę atskirtį. Komitetas mano, kad šios paslaugos padės pagerinti ekonominę, socialinę ir teritorinę tokių vietovių sanglaudą.

4.3 Gali būti, kad praeityje buvo nepakankamai aiškiai paaiškinta, kodėl reikėtų pereiti nuo analoginio prie skaitmeninio ryšio paslaugų. Žmonės gali būti įsitikinę, kad tokiu pakeitimu siekiama tik komercinės naudos televizijos operatoriams, kadangi namuose naudojamą įrangą gali tekti keisti ir tai gali kainuoti. Todėl itin svarbu, kad būtų parengta tinkama komunikacijos strategija ir ji būtų įgyvendinama taip, kad žmonės žinotų tikrąją tokio perėjimo nuo analoginio prie skaitmeninio ryšio priežastį.

4.4 Itin svarbu, kad visos valstybės narės naudotų bendrą dažnių juostą, kad visose ES valstybėse narėse ir visiems Europos piliečiams būtų galima teikti universaliąją paslaugą. Geriausias pasirinkimas yra 800 MHz juosta, kuri yra aukštųjų dažnių (angl. ultra-high frequency, UHF) 790-862 MHz pojuostyje.

4.5 Europos pašto ir telekomunikacijų administracijų konferencija, bendradarbiaudama su įvairiomis nacionalinėmis reguliavimo institucijomis, kurios puikiai išmano apie jų šalyse kylančias problemas, susijusias su šiuo metu naudojamu dažnių spektru, atsakinga už 800 MHz juostos derinimo technines specifikacijas.

4.6 Siekiant atverti 800 MHz juostą belaidžiam plačiajuosčiam ryšiui, labai svarbu, kad valstybės narės iki nustatytos datos visiškai užbaigtų analoginio transliavimo nutraukimo procedūrą. Panašu, kad ne visos valstybės narės sugebės tai padaryti iki nustatyto 2012 m. sausio 1 d. termino, tačiau labai svarbu, kad tos, kurios analoginio transliavimo nutraukimo procedūros neužbaigs laiku, galėtų tai padaryti 2012 m. per gana trumpą laiką.

4.7 Dėl savo kritiškos finansinės padėties daugelis televizijos operatorių, kurie šiuo metu yra priversti pradėti naudoti skaitmeninės televizijos siųstuvus tose valstybėse narėse, kuriose įgyvendinama ATN procedūra, negali įsigyti kokybiškos įrangos, kuri paprastai gaminama ES. Dėl šių sudėtingų aplinkybių jie priversti pirkti pigesnę, bet prastesnę ir ne tokią patikimą transliavimo įrangą, kuri paprastai gaminama Tolimuosiuose Rytuose. Todėl po dvejų ar trejų metų ši įranga jau gali nebeveikti, o transliuotojai bus priversti vėl pirkti naują transliavimo įrangą (tikėtina, patikimesnę ir geresnę).

4.8 Dabartinėmis ekonominėmis sąlygomis televizijos operatoriai (ypač mažieji) galbūt iš paskutiniųjų stengiasi skirti lėšų dabartinei įrangai dėl perėjimo prie skaitmeninės įrangos keisti. Todėl EESRK mano, kad tokioms mažosioms ir vidutinėms įmonėms reikėtų padėti prisitaikyti prie naujųjų technologijų ir numatyti tam tikras išankstinio finansavimo formas. Tokia pagalba nebūtinai turi būti teikiama subsidijos forma – ji gali būti susieta su lėšomis, kurių turima prieš investuojant ir kurios vėliau, kaip ir paskolos, per priimtiną laikotarpį turi būti grąžintos. Be to, garantijų schemos taip pat turėtų būti orientuotos į pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms šioje srityje.

4.9 Galiausiai gali nukentėti galutiniai naudotojai, kuriems bus teikiamos prastos kokybės televizijos paslaugos, ir ekonominius nuostolius gali patirti transliuotojai, kurie dėl laikinų finansinių sunkumų priversti investuoti du kartus. Ilgesnė ATN proceso trukmė arba finansinė pagalba transliuotojams padėtų išvengti šių problemų ir suteiktų galimybę suderintai įdiegti skaitmeninio transliavimo tinklą visose valstybėse narėse.

4.10 Valstybėms narėms bus rekomenduojama „skaitmeniniam dividendui“ atlaisvinti 790–862 MHz pojuostį, tačiau tai nebus privaloma. Jeigu kurioje nors šalyje dažnių spektras yra toks, kad visų televizijos transliavimo paslaugų negalima sutalpinti į likusią UHF spektro dalį, tai šaliai bus leidžiama toliau teikti televizijos transliavimo paslaugas 800 MHz juosta. Šalys taip pat gali pasinaudoti kompromisiniu sprendimu – tuo pačiu metu valdyti televizijos transliavimo ir belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas.

4.11 Kadangi visos valstybės narės belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti tikriausiai ilgainiui naudos 800 MHz dažnių juostą, siekiant išvengti neigiamo „ribinio poveikio“ (dėl belaidžio mobiliojo ryšio tinkluose naudojamos mažesnės galios, be jokios abejonės, būtų trikdomos belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugos) itin svarbu parengti tinkamas technines specifikacijas.

4.12 Ta pati problema iškyla tose vietovėse, kur Europos Sąjunga ribojasi su ES nepriklausančiomis valstybėmis. Šiose šalyse 800 MHz juosta šiuo metu teikiamos didelio pajėgumo transliavimo paslaugos tikriausiai trikdys kaimyninių ES valstybių teikiamas belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugas. Iškilus su kaimynine ES nepriklausančia valstybe susijusiai trikdžių problemai, galimas vienintelis sprendimas – su ta šalimi sudaryti susitarimą dėl netoli ES sienos veikiančių jos televizijos siųstuvų dažnių skyrimo, nors tai gali būti nelengva padaryti.

4.13 Optimali ES valstybių narių, kurios diegia 800 MHz juostą dėl „skaitmeninio dividendo“, užduotis – pasiekti tinkamą pusiausvyrą, atsižvelgiant į ekonominę ir visuomeninę naudojimosi dažnių spektru naudą telekomunikacijų operatoriams (kuriems naujas dažnių juostos plotis bus naudingas) ir transliavimo paslaugų operatoriams (kurie galės geriau išnaudoti turimą dažnių juostos plotį ir papildomas didelę pridėtinę vertę turinčias paslaugas, kaip antai sąveikiąsias taikomąsias sistemas, įskaitant e. sveikatą, e. mokymąsi, e. vyriausybę, e. prieinamumą ir pan.).

4.14 Valstybės narės turėtų dėti pastangas, kad per skaitmeninės televizijos tinklą būtų teikiamos komunalinės paslaugos ir būtų suteikta galimybė lengvai naudotis naujomis „skaitmeninio dividendo“ juosta teikiamomis judriojo plačiajuosčio ryšio paslaugomis. Jeigu valstybės narės tai padarys, jų įgyvendinama politika bus neutrali, ir taip bus patenkinami ir transliavimo, ir telekomunikacijų paslaugų operatorių interesai.

4.15 Labai įdomus naujojo „skaitmeninio dividendo“ įgyvendinimo aspektas yra tas, kad televizijos paslaugos bus vis plačiau teikiamos per naujausios kartos mobiliųjų telefonų (3G ir pažangesnius) tinklus. Tai reiškia, kad tam tikru požiūriu kai kurie mobiliojo ryšio operatoriai siūlytų tokias pat paslaugas, kurias paprastai siūlo įprastinės televizijos transliuotojai, taip atverdami naujas konkurencijos galimybes. Tačiau rekomenduojama vengti diegti mišrius tinklus, kuriuos kartu valdytų ir transliuotojai, ir telekomunikacijų operatoriai. Taip du verslo subjektai galės išsaugoti visišką nepriklausomybę ir išvengti vartotojams nepalankių verslo modelių.

4.16 Sąveikiosios taikomosios sistemos, kurias televizijos transliuotojai gali pasiūlyti kartu su naujomis skaitmeninėmis programomis, gali būti kuriamos pagal bet kurį sąveikiųjų televizijos paslaugų standartą. Nepaisant to, rekomenduojama naudoti tokias technologijas kaip standartinė daugialypės terpės namų platforma (angl. Multimedia Home Platform, MHP – įgyvendinant sąveikiąją skaitmeninei televizijai skirtą DVB projektą sukurtą atvirąjį tarpinį sisteminį standartą), kadangi tai yra europinė technologija ir, be to, ji yra visiškai atvira. Todėl ją naudojant nereikia mokėti jokių autorinių honorarų ir ji yra ekonomiškai naudinga operatoriams, o, visų svarbiausia, galutiniams naudotojams. Galima naudoti ir kitas technologijas, tačiau rekomenduojama rinktis atvirojo standarto technologiją (kad ir kokia ji būtų), kad šią naująją technologiją galėtų naudoti galutiniai naudotojai.

4.17 Veiksmingesnis būdas nutraukti analoginį transliavimą Europos Sąjungoje yra koordinuoti valstybių narių bendradarbiavimą, kad jos galėtų nuolat keistis įgyta patirtimi, ypač skaitmeninės televizijos tinklo planavimo ir optimalaus dažnių spektro efektyvumo srityje. Manome, kad keičiantis šia patirtimi tarp ES valstybių narių, itin svarbų vaidmenį turėtų atlikti nacionaliniai visuomeniniai transliuotojai. „Visuomeninio transliuotojo“ statusas leidžia manyti, kad šie transliuotojai turėtų teikti visuomeninę paslaugą. Todėl nacionaliniai visuomeniniai televizijos transliuotojai turėtų galėti konsultuoti kitų (ES ir ES nepriklausančių) šalių visuomeninius televizijos operatorius. Šis metodas turėtų padėti greitai ir veiksmingai mokytis televizijos operatoriams naujosiose valstybėse narėse, kurios dažniausiai tėra neseniai pradėjusios kurti savo skaitmeninius televizijos tinklus.

4.18 Vienas iš klausimų, kuriuos reikėtų apsvarstyti, atveriant 800 MHz juostą naujoms belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms, yra tai, kad televizijos transliuotojai, kurie šiuo metu teikia transliavimo labai aukštų dažnių (angl. very high frequency, VHF) juosta paslaugas, galbūt turės persikelti (data dar nenustatyta) į UHF juostą, jei VHF kanalai būtų naudojami skaitmeniniam garso transliavimui (angl. Digital Audio Broadcasting, DAB). Perėjimas prie skaitmeninio radijo pats savaime nepadidins „skaitmeninio dividendo“, kadangi dar neaišku, ar bus nutrauktas įprastinio analoginio radijo transliavimas. Be to, net jeigu jis ir bus išjungtas, atlaisvinta juostos dalis yra pernelyg maža, kad turėtų kokios nors reikšmingos įtakos skaitmeniniam dividendui. Nepaisant to, teikiant naująsias DAB paslaugas tikrai bus naudojama ta pati VHF juosta, kurią šiuo metu naudoja televizijos transliuotojai, dėl to tame pačiame dažnių spektre ir toliau bus suspausti 21-60 UHF juostos kanalai.

4.19 Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad atveriant 800 MHz juostą naujoms paslaugoms, televizijos transliuotojai, kurie šiuo metu naudoja 61–69 (800 MHz juostos) kanalus, turės persikelti į kitą UHF juostos kanalą, o transliuotojai, kurie šiuo metu naudoja 21–60 kanalus, neprivalės nieko keisti. Tai sukels akivaizdžių nepatogumų 800 MHz juostą naudojantiems transliuotojams, kuriems dėl šių pasikeitimų reikės skirti pinigų ir laiko. Be to, keičiant kanalus, jie bus priversti išjungti savo siųstuvus ir dėl to laikinai patirs nuostolių dėl prarasto reklamos transliavimo laiko. Elementarus teisingumas reikalautų šiems į nepalankią padėtį patekusiems transliuotojams teikti finansinę pagalbą vadovaujantis Sutarties nuostatomis dėl valstybės pagalbos.

4.20 Siekiant užtikrinti optimalų dažnių spektro efektyvumą, primygtinai rekomenduojama užtikrinti, kad įdiegtos naujosios technologijos (kaip antai MPEG-4 kodavimą ir DVB-T2) suteiktų galimybę televizijos programas perkelti [ar perduoti] į siauresnę dažnių juostą. Be to, šios naujosios technologijas neturėtų padaryti didelio poveikio galutinių naudotojų išlaidoms, nes tai rimtai pakenktų visuotinei galimybei naudotis naujomis paslaugomis.

4.21 Kita naudinga technologija, kurią naudojant būtų galima optimaliai išnaudoti (menkus) dažnių spektro išteklius, yra įdiegti vienadažnius tinklus. Taikant šią technologiją regioninį tinklą galima įdiegti naudojant vienintelį dažnių spektro kanalą, o taikant įprastinius kelių dažnių tinklus, vidutinio dydžio televizijos tinklams reikia bent trijų ar keturių dažnių. Kad būtų galima naudoti vieną dažnį, visus tinklo siųstuvus būtina sinchronizuoti pagal bendrą atskaitos laiką. Vienintelis šiuo metu taikomas sinchronizavimo metodas yra Pasaulinė padėties nustatymo sistema (angl. Global Positioning System, GPS) – karinė taikomoji sistema, kurią visiškai valdo JAV. Tai reiškia, kad visi vienadažniai skaitmeninės televizijos tinklai yra visiškai priklausomi nuo šios sistemos, kurią JAV valdžios institucijos gali pakeisti arba išjungti bet kuriuo metu, taip sukeldamos daug problemų šiems televizijos operatoriams.

4.22 Tačiau GPS ne vienintelė sistema, pagal kurią galima sinchronizuoti tinklą. Tai būtų galima padaryti naudojant ir kitas sistemas. ES galėtų pasistengti kuo skubiau užbaigti įgyvendinti projektą GALILEO, kuris galėtų tapti europine GPS atmaina ir dėl kurio ES valstybės narės galėtų tapti visiškai nepriklausomos nuo JAV karinės sistemos.

4.23 Viena iš siūlomų sistemų, kurią naudojant būtų galima optimaliai išnaudoti „skaitmeninio dividendo“ juostą, yra naudoti pažangiąją belaidžio plačiajuosčio ryšio įrangą, kuria galima automatiškai rasti laisvas radijo dažnių juostas (net ir tarp esamų dažnių juostų, kuriomis teikiamos televizijos transliavimo paslaugos) ir dinamiškai naudoti turimas juostas, nuolat sekant dažnius joms įprastai veikiant. Be jokios abejonės, siekiant kuo didesnio „skaitmeninio dividendo“, šios sistemos (vadinamos kognityviuoju radiju) būtų puikus techninis sprendimas, tačiau esama rizikos, kad galutinė paslaugų kaina galutiniams naudotojams būtų tokia didelė, kad ne visi „skaitmeniniu dividendu“ galėtų pasinaudoti.

4.24 Siekiant 800 MHz dažnių juostą visiškai atverti naujoms belaidžio plačiajuosčio ryšio paslaugoms teikti, reikėtų iš šios juostos į kitus dažnius perkelti visas pramogoms arba sporto renginiams naudojamas mažos galios perdavimo sistemas (belaidžių mikrofonų sistemas), kad būtų išvengta naujų paslaugų, kurias lėmė „skaitmeninis dividendas“, trikdžių. Šios sistemos paprastai naudojamos antraeilėms reikmėms nenaudojamame dažnių spektre, esančiame tarp dviejų veikiančių transliavimo aprėpties zonų. Kai kurias iš šių sistemų naudoja specialistai (pavyzdžiui, per olimpines žaidynes arba oficialius muzikos koncertus), ir jos veikia per UHF dažnių spektro dalis, kurias galima naudoti gavus reguliariai išduodamus leidimus. Daugelis kitų sistemų veikia pagal bendrą leidimų suteikimo tvarką, pagal kurią atskiros licencijos neprivalomos. Todėl ES lygmeniu reikia koordinuotai planuoti išsamią šių paslaugų kontrolę, kad „skaitmeninio dividendo“ juostai neigiamos įtakos nedarytų kiti trikdžių sukėlėjai net ir po to, kai bus sėkmingai nutrauktas analoginės televizijos transliavimas.

4.25 Kitas labai subtilus klausimas, kurį reikėtų išspręsti, yra kai kuriose valstybėse narėse ir (arba) kai kuriose kaimyninėse ES nepriklausančiose šalyse teikiamos karinės UHF paslaugos. Šios paslaugos bus dar vienas naujų „skaitmeninio dividendo“ ryšio paslaugų trikdžių šaltinis. Šį klausimą reikėtų išspręsti per išsamias derybas su susijusių šalių karinėmis tarnybomis, siekiant, kad šios šiuo metu teikiamos paslaugos būtų perkeltos į kitas radijo dažnių spektro dalis.