LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 31/32

Regionų komiteto nuomonė dėl Komisijos komunikato dėl Socialinės darbotvarkės

(2006/C 31/08)

REGIONŲ KOMITETAS,

ATSIŽVELGDAMAS į Komisijos komunikatą dėl Socialinės darbotvarkės, COM(2005) 33 final;

ATSIŽVELGDAMAS į vadovaujantis Europos Bendrijų steigimo sutarties 265 straipsnio pirma pastraipa Komisijos priimtą sprendimą konsultuotis su RK;

ATSIŽVELGDAMAS į savo Pirmininko 2005 m. sausio 20 d. sprendimą įpareigoti ekonominės ir socialinės politikos komisiją parengti nuomonę šiuo klausimu;

ATSIŽVELGDAMAS į Sutarties dėl Konstitucijos Europai projektą, ir konkrečiai į III-117 straipsnį bei į III-209 — III-219 straipsnius;

ATSIŽVELGDAMAS į 2001 m. Baltąją knygą dėl Europos valdymo COM(2001) 428 final;

ATSIŽVELGDAMAS į 2004 m. gegužės mėnesio aukšto lygio grupės pranešimą dėl išsiplėtusios Europos Sąjungos socialinės politikos, užimtumo ir socialinių reikalų ateities;

ATSIŽVELGDAMAS į pranešimą „Darbas, darbas, darbas. Sukurti Europoje daugiau darbo vietų“ (parengtą Win Kok vadovaujamos Užimtumo grupės 2003 m. lapkričio mėn.);

ATSIŽVELGDAMAS į leidinį „Ekonominės Lisabonos nebuvimo kaina. Publikacijų apie Lisabonos strategijoje numatytų ekonominių reformų įtaką tyrimas“ („The Economic Costs of Non-Lisbon. A survey of the literature on the economic impact of Lisbon-type reforms“), Europos ekonomika, proginis laikraštis Nr. 15, 2005 m. gegužės mėn.;

ATSIŽVELGDAMAS į 2005 m. vasario 23 d. RK nuomonę dėl reglamento, sukuriančio Europos socialinį fondą ir pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, sukuriantį Bendrijos užimtumo ir socialinio solidarumo programą — PROGRESS (CdR 240/2004);

ATSIŽVELGDAMAS į 2005 m. vasario 23 d. RK nuomonę dėl Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl globalizacijos socialinės dimensijos — ES politikos indėlis siekiant tolygiai paskirstyti naudą (CdR 328/2004);

ATSIŽVELGDAMAS į 2005 m. rugsėjo 29 d. RK nuomonę dėl Komisijos komunikato Tarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui: Vyresnių darbuotojų užimtumo didinimas ir vėlesnis pasitraukimas iš darbo rinkos (CdR 151/2004) (1);

ATSIŽVELGDAMAS į 2004 m. balandžio 22 d. RK nuomonę dėl Bendrosios ataskaitos dėl socialinės integracijos, apibendrinančios nacionalinių veikmų planų socialinei integracijai analizės rezultatus (2003-2005) (CdR 21/2004) (2),

ATSIŽVELGDAMAS į Regionų komiteto rezoliuciją „Lisabonos strategijos atgaivinimas“, 2005 02 24 (CdR 518/2004 fin)

ATSIŽVELGDAMAS į Ekonominės ir socialinės politikos komisijos nuomonės projektą (CdR 80/2005 rev. 1), priimtą 2005 m. gegužės 3 d. (pranešėja Linetta Serri, Armungia savivaldybės seniūnė, (IT — ESP),

2005 m. liepos 6-7 d. įvykusios savo 60-osios plenarinės sesijos metu (liepos 6 d. posėdyje) priėmė šią nuomonę.

1. Regionų komiteto pastabos

REGIONŲ KOMITETAS

1.1 pritaria įsipareigojimui parengti naują Socialinę darbotvarkę 2005–2010 metams, visiškai sutinka su jos tikslais ir teigiamai vertina numatomas strategijas ir joms realizuoti skirtą priemonių visumą, nurodytą taisyklėse „Socialinė Europa pasaulio ekonomikoje: darbo vietos ir naujos galimybės visiems“;

1.2 ypač vertina tai, kad nepaisant Europos augimo sulėtėjimo ir iki šiol gautų nepatenkinamų Lisabonos strategijos įgyvendinimo rezultatų, socialinės politikos srityje dar kartą siūlomi tie patys Lisabonos tikslai, skirti socialiniam ekonomikos augimo aspektui iškelti į pirmą vietą bei dar kartą diegiamas socialinės Europos modelis. Jo, kaip numatė 2002 m. Barselonos Europos Vadovų Taryba, pagrindas yra „geri ekonominiai rezultatai, aukšto lygio socialinė apsauga, švietimas ir socialinis dialogas“;

1.3 pritaria Socialinės darbotvarkės pagrindiniams principams: integruotas požiūris, deramų darbo vietų kūrimo skatinimas, apsaugos sistemų modernizavimas, požiūris, pagrįstas „socialinės politikos nebuvimo kaina“ principu;

1.4 tačiau pažymi, kad nustatyti tikslai kartais yra per daug bendro pobūdžio ir kad įgyvendinimo priemonės bei terminai turėtų būti suformuluoti tiksliau;

1.5 pritaria tam, kad būtų atsižvelgta į principą „socialinės politikos nebuvimo kaina“, kadangi socialinė politika gali prisidėti tiek prie socialinių, tiek ir prie ekonominių tikslų įgyvendinimo. Ši politika ne tik padeda sumažinti socialinę atskirtį, bet ir gali prisidėti prie geresnių ekonominių rezultatų siekimo, sustiprindama, pavyzdžiui, ekonomikos gebėjimą prisitaikyti prie tarptautinės aplinkos pokyčių. Negalima atmesti galimybės, kad faktiškai socialinės politikos nebuvimas ar netinkama socialinė politika gali daryti neigiamą poveikį potencialiam ekonomikos augimui;

1.6 apgailestauja, kad nepaisant pirmiau išdėstyto apskritai teigiamo įvertinimo, Socialinėje darbotvarkėje nėra aiškiai apibrėžtas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo ir atsakomybė, ypač atsižvelgiant į tai, kad socialinės politikos nustatymas ir jos įgyvendinimas daugelyje valstybių narių priskiriamas jų kompetencijai;

1.7 todėl yra įsitikinęs, kad pagal subsidiarumo principą, įtvirtintą Europos Konstitucijos projekte, bei rekomendacijas, pateiktas 2001 m. Baltojoje knygoje dėl Europos valdymo (komunikatas Nuolatinis ir sistemingas dialogas su teritorinių valdžios institucijų asociacijomis, nustatant politikas), kad aktyvus vietų ir regionų valdžios institucijų įtraukimas į socialinių klausimų sprendimą ir jų veiksmai sudarys vieną iš sėkmingo Socialinės darbotvarkės tikslų įgyvendinimo prielaidų;

1.8 tikisi, kad žemiausio lygmens valdžios institucijų įtraukimas padėtų sumažinti atotrūkį ir išsivystymo skirtumus tarp atskirų valstybių narių ir kad bus propaguojami Europos socialinio modelio privalumai. Tačiau kalbant apie socialinį modelį, tikimasi, kad jis įgyvendinamas vadovaujantis geriausios praktikos pavyzdžiais, o ne lygiuojantis į valstybes nares, kurios labiausiai atsilieka socialinės politikos srityje. Dėl strategijų, tikslų, priemonių ir Komisijos pasiūlymų.

2. Regionų komiteto rekomendacijos

Didinti pasitikėjimą

REGIONŲ KOMITETAS

2.1 suvokdamas, kad Europa išgyvena didelio jos piliečių susirūpinimo laikotarpį (augimo sulėtėjimas, perkamosios galios sumažėjimas, gyventojų senėjimas, įsitikinimas, kad Europos Sąjunga nevaidina svarbiausio vaidmens tarptautinėje arenoje, socialinės apsaugos sistemų sunkumai bei skurdžios, ekonomiškai ir socialiai atskirtos visuomenės dalies egzistavimas, sukeliantis baimę ir verčiantis užimti gynimosi poziciją bei kurstantis jau esamą ir naująjį „vietos egoizmą“), pritaria nuomonei, kad pasitikėjimo stiprinimas būtų Europos socialinės strategijos pagrindinis veiksnys;

2.2 įsitikinęs, kad reikia imtis priemonių teisingai informacijai, paneigiančiai naujųjų ir senųjų valstybių narių būgštavimus, skleisti;

2.3 vis dėlto pažymi, kad kartu su pastangomis užtikrinti geresnę komunikaciją, toliau būtų siekiama esminių tikslų bei iš karto jaučiamo gyvenimo ir darbo sąlygų pagerinimo. Šie tikslai turi būti pritaikyti skirtingoms valstybių narių sąlygoms bei prioritetams ir turi liudyti augantį vietos ir regionų valdžios institucijų įtraukimą.

3. Priemonės

REGIONŲ KOMITETAS

3.1 įsitikinęs, kad numatytų priemonių visuma (teisėkūra, socialinis dialogas, finansiniai ištekliai) turi būti naudojama ryžtingai, siekiant susigrąžinti prarastą pasitikėjimą;

3.1.1 pabrėžia pažangą, padarytą įtraukiant į Sutarties dėl Konstitucijos projektą bendrąjį socialinį straipsnį (III-117 straipsnis), pagal kurį visose Bendrijos politikos srityse turės būti atsižvelgiama į socialinę dimensiją;

3.2 teigiamai vertina tai, kad Socialinė darbotvarkė, Lisabonos strategija bei ilgalaikio vystymosi strategija papildo viena kitą ir jos turi veikti kartu su kitomis Bendrijos politikomis. Šis integruotas požiūris leis padaryti realią pažangą socialinėje ir užimtumo politikoje, jei Komisijos parengtame poveikio įvertinimo instrumente bus atsižvelgiama į subsidiarumo principą, numatytą Konstitucinės sutarties projekte;

3.3 ragina Komisiją naudoti atvirą koordinavimo metodą, kartu su dabartine grynai tarpvyriausybine metodologija: tai turėtų būti daroma įtraukiant vietos ir regionų valdžios institucijas, kurios, vaidins pagrindinį vaidmenį valdant Darbotvarkės finansinius išteklius, ypač susijusius su „Konvergencija“ bei „Regionų konkurencingumu ir užimtumu“;

3.4 mano, kad yra būtina padaryti esminę pažangą įgyvendinant acquis communautaire visoje Sąjungoje, įskaitant naująsias valstybes nares, ir pabrėžia, kad į valstybių narių teisės aktus laipsniškai privalo būti įtraukti europiniai principai ir būtiniausios normos, siekiant sumažinti atotrūkį tarp valstybių narių ir jų išsivystymo netolygumą;

3.5 mano, kad praėjus metams nuo naujųjų valstybių narių įstojimo, Europos Komisija turėtų atlikti apribojimo darbuotojams iš naujųjų valstybių narių dalyvauti 15-os senųjų ES valstybių narių darbo rinkoje įvertinimą. Būtų ypač įdomu įvertinti šio apribojimo struktūrinį poveikį darbo santykių padėčiai;

3.6 mano, kad apribojimas darbuotojams iš naujųjų valstybių narių dalyvauti 15-os senųjų ES valstybių narių darbo rinkoje bei šiuo metu vykstantys debatai dėl Komisijos pasiūlymo priimti direktyvą dėl paslaugų vidaus rinkoje parodo būtinybę pakeisti Direktyva 96/71/EB dėl darbuotojų komandiravimo paslaugų teikimo sistemoje.

4. Trys sąlygos, užtikrinančios didesnį pasitikėjimą

REGIONŲ KOMITETAS

4.1 pripažįsta naujo tarpgeneracinio požiūrio, kuriuo siekiama suteikti jaunimui didesnes ir geresnes perspektyvas, svarbą. Stiprinant pasitikėjimą bei vėl iškeliant Lisabonos strategijos tikslus negalima neįvertinti jaunimo vaidinamo pagrindinio vaidmens; šiuo klausimu primena savo nuomonę (EDUC 37, 2004) dėl pasiūlymo priimti Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą, įsteigiantį programą „Veiklus jaunimas“ 2007-2013 metų laikotarpiui;

4.2 pritarė intensyvioms diskusijoms dėl Žaliosios knygos dėl tarpgeneracinio aspekto įgyvendinimo 2005 metais;

4.3 pažymi, kad intensyvios diskusijos gyventojų senėjimo ir pensijų sistemų reformos klausimais turi vykti išsamiai įvertinant ir atsižvelgiant į jaunimo sąlygų blogėjimą pajamų užtikrintumo, užimtumo ir karjeros perspektyvų požiūriu. Nepamirštant pagyvenusių piliečių nuolatinių problemų, būtina atkreipti dėmesį ir į kitų socialinių sluoksnių, kuriems gresia atskirtis, sąlygas;

4.4 visiškai pritaria kartų partnerystės idėjai, kuri galėtų sutelkti ir įvertinti pagyvenusių asmenų patirtį, užtikrinant jų buvimą tarp aktyvios visuomenės, taip pat galimybę įtraukti ir jaunesnius. Todėl ragina Komisiją skatinti bandymus, skleisti,,„gerą praktiką“ per specialias skirtingų kartų susitikimų iniciatyvas;

4.5 vadovaudamasis Komisijos komunikatu, pripažįsta didžiulę visų lygių partnerystės, pagrindinio instrumento kuriant šį socialinį kapitalą, svarbą, kuri šiandien atrodo susilpnėjusi dėl išliekančio menko ekonomikos augimo bei lėto Lisabonos strategijos tikslų, kurių svarbiausias yra tinkamos darbo sąlygos visiems Europos piliečiams, įgyvendinimo;

4.6 pabrėžia specifinės veiklos būtinybę ten, kur dėl istorinių ir socialinių bei ekonominių priežasčių partnerystės patirtis yra mažesnė;

4.7 visiškai pritaria ES išorės dimensijos svarbai. Siekiant užtikrinti teisingas tarptautinės prekybos taisykles, taip pat globalizacijos veikiamoje ekonomikoje apsaugoti ir remti Europos socialinį modelį, žmogaus orumo, socialinio teisingumo ir solidarumo principus, Europa gali ir turi vaidinti aktyvų vaidmenį tarptautinėje plotmėje, ypač skatinant „garbingą“ darbą visiems.

4.8 Mano, kad norint, kad išaugtų piliečių pasitikėjimas, reikalingos bent dvi kitos sąlygos: i) piliečiai turi būti labai gerai informuoti, apie Europos teikiamas galimybes, kuriomis jie gali pasinaudoti; ii) piliečiai, turi turėti reikiamas priemones, kad galėtų pasinaudoti šiomis galimybėmis, pavyzdžiui, turi mokėti kalbas. Komitetas ragina Europos Komisiją pabrėžti šias ir kitas sąlygas.

5. Dvi prioritetinės kryptys: visiško užimtumo link

REGIONŲ KOMITETAS

5.1 visiškai pritaria strategijai, skirtai išlaikyti užimtumą Socialinės darbotvarkės pagrindiniu klausimu tiek kokybine, tiek kiekybine prasme. Užimtumas, kartu su keturiais „Kok pranešime“ pasiūlytais prioritetais, išlieka pagrindine priemone kovojant su socialine atskirtimi bei skatinant tvarų ir nuolatinį ekonomikos augimą;

5.2 palaiko Žaliosios knygos dėl darbo teisės vystymo rengimą. Naujų darbo formų paplitimas lemia būtinybę koreguoti norminius darbo teisės aktus;

5.3 mano, jog tam, kad užimtumo politikos lankstumas, reikalingas darbo rinkos modernizavimui ir konkurencingumui, nesugriautų elementų, susijusių su darbuotojų sauga, bei nesudarytų sąlygų didėti socialinei atskirčiai, būtina imtis priemonių šioje srityje;

5.4 mano, kad socialinis dialogas šioje srityje išlieka pagrindiniu instrumentu, turinčiu būti nuolatiniu ir visomis priemonėmis stiprinamu tikslu, siekiant paskatinti pasikeitimus, juos valdyti bei padaryti naudingus socialinėje plotmėje;

5.5 vertina Komisijos siekį pasiūlyti naują sveikatos ir darbo saugos strategiją, skirtą darbuotojų sveikatai ir saugai užtikrinti;

5.6 su susidomėjimu stebi Europos darbo rinkos raidą. Tačiau tikisi, kad darbo rinkos plėtojimas neapsiribos darbuotojų mobilumo tarp valstybių narių, skatinimu ir bus siekiama išplėsti taisykles bei normas, reglamentuojančias darbo rinkos funkcionavimą, skatinant tokias rinkas, kurios leistų maksimaliai suderinti garantijas su didžiausiu efektyvumu ir produktyvumu;

5.7 šiame kontekste mano, kad tarptautinė kolektyvinė sutartis gali būti naudinga;

5.8 taip pat pritaria socialinės įmonių atsakomybės skatinimui;

5.9 taip pat pritaria tam, kad būtų skatinama geriau ir veiksmingiau derinti socialinės apsaugos sistemas.

6. Solidaresnės visuomenės link

REGIONŲ KOMITETAS

6.1 pripažįsta, kad socialinės apsaugos modernizavimas, įskaitant jos finansinį tvarumą, yra esminė sudedamoji Lisabonos strategijos vidurio laikotarpio įvertinimo dalis. Dar kartą pažymi, kad siekiant solidaresnės visuomenės ir lygių galimybių visiems, šis modernizavimas turi būti tęsiamas;

6.2 atsižvelgdamas į pirmiau išdėstytas pastabas, Komitetas yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turės suvaidinti pagrindinį vaidmenį šiame modernizavimo procese ir kad atviros koordinacijos metodas (AKM) turės būti praplėstas iki teritorinių bendruomenių valstybių viduje;

6.3 pritaria pasiūlymams racionalizuoti AKM, nustatant vieną bendrų tikslų socialinės integracijos, pensijų ir sveikatos sektoriuose sąrašą;

6.4 visiškai pritaria tikslui kovoti su skurdu ir skatinti socialinę integraciją;

6.5 mano, kad Bendrijos iniciatyva dėl nuostatų, suteikiančių visiems piliečiams minimaliųjų pajamų garantiją, yra labai svarbi, ir ragina Komisiją plėtoti specialią veiklą, skirtą skirtingai nacionalinei ir regioninei patirčiai palyginti, skatinant keitimąsi gera praktika ir lyginamąja susijusių reglamentų analize;

6.6 pritaria, kad 2010 m. būtų paskelbti kovos su skurdu ir socialine atskirtimi metais. Išreiškia savo pageidavimą, kad šios srities iniciatyvos (pvz., kiti Komisijos komunikate numatyti „Europos metai“, kurie turi būti paskelbti iki 2010 m.) neapsiribotų tik bendru problemų prisiminimu, tačiau būtų suaktyvinta speciali veikla šioje srityje;

6.7 visiškai pritaria tikslui kovoti su diskriminacija bei skatinti mažumų teises per iniciatyvas, įskaitant teisėkūrą;

6.8 pritaria pasiūlymui įsteigti Europos lyčių lygybės institutą. Taip pat reikėtų patobulinti kitas esamas priemones, kad būtų galima padėti veiksmingiau įvertinti įvairiose valstybėse narėse taikomą patirtį ir įgyvendinamą gerą praktiką;

6.9 pažymi būtinybę geriau išdėstyti kovos su diskriminacija tikslą, nustatant specialią veiklą bei įvairias situacijas atitinkančias priemones: vyrų ir moterų lygių galimybių tikslas, turintis papildomą istorinę reikšmę bei ypatingą problematiką, negali būti priskirtas bendram mažumų klausimui, kuris skirtingu būdu sujungia įvairias Europos Sąjungas realijas;

6.10 pritaria įsipareigojimui parengti specialų komunikatą dėl visuotinės svarbos socialinių paslaugų (VSSP) ir tikisi, kad ši iniciatyva padėtų spręsti dabartinių norminių aktų teisinio neapibrėžtumo atvejus. Komitetas primena apie prioritetinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį VSSP sektoriuje ir būtinybę tinkamai jas palaikyti, siekiant ir toliau užtikrinti prieinamumą ir universalumą. Siekiamas asmenų mobilumas Europos Sąjungoje reikalauja iš visų valstybių narių kartu žengti reikšmingus žingsnius šiame sektoriuje. Šia prasme Komitetas vertina Komisijos siekį tam tikromis sąlygomis pritarti atleidimui nuo pranešimo apie valstybės pagalbą kai kurioms socialinėms paslaugoms, ligoninėms ir socialiniam būstui teikimo.

7. Išvados

REGIONŲ KOMITETAS

ragina Komisiją deramai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų efektyvų vaidmenį bei atsakomybę įvairiuose Socialinės darbotvarkės sektoriuose, vadovaujantis subsidiarumo principu, įteisintu Konstitucinėje sutartyje ir patvirtina, kad tai yra geriausias būdas kurti Europą piliečiams, kuri būtų taip pat grindžiama sanglaudos ir solidarumo principais ir dalyvautų procese, kuriuo siekiama paversti Europos Sąjungą konkurencingiausia ir dinamiškiausia ekonomika pasaulyje.

2005 m. liepos 6 d., Briuselis Regionų komiteto pirmininkas Peter STRAUB

(1) OL C 43, 2005 2 18, p. 7.

(2) OL C 121, 2004 4 30, p. 32.