EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2018 06 26 COM(2018) 489 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl prekybos ir investavimo kliūčių



2017 m. sausio 1 d. - 2017 m. gruodžio 31 d.



ĮVADAS Įgyvendinant ES patekimo į rinką strategiją, šioje, aštuntojoje, prekybos ir investavimo kliūčių ataskaitoje nagrinėjamos kliūtys, apie kurias Europos įmonės ir valstybės narės Komisijai pranešė pasinaudodamos Komisijos, valstybių narių ir Europos įmonių patekimo į rinką partneryste, taip pat pateikiama 2017 m. pašalintų kliūčių apžvalga. Jau įsitikinta, kad ši partnerystė yra labai naudinga renkant informaciją, nustatant prioritetus ir apibrėžiant bendrą strategiją, skirtą sėkmingai šalinti kliūtis, su kuriomis susiduria ES eksportuotojai. Pasinaudodama šia patirtimi ir atsižvelgdama į protekcionizmo stiprėjimą, Komisija savo komunikate „Prekyba visiems“ paskelbė apie „tvirtesnę partnerystę“, padėsiančią stiprinti dabartines pastangas ir plėsti jų aprėptį, įtraukiant ne tik prekybos ir investavimo kliūčių šalinimo, bet ir laisvosios prekybos susitarimų (LPS) įgyvendinimo veiklą. Kalbant apie mūsų „tvirtesnės partnerystės“ tradicinį patekimo į rinką aspektą, aktyviau veikėme trim kryptimis: nuosekliau koordinavome ES institucijų ir suinteresuotųjų subjektų veiksmus, geriau nustatydavome prioritetines kliūtis ir veiksmingiau vykdėme komunikacijos bei informuotumo didinimo veiklą. Siekiant gerinti komunikaciją, praėjusių metų ataskaitoje daugiausia dėmesio buvo skiriama būtent toms kliūtims, kurios labiausiai rūpi ES įmonėms: toms, kurias jos įvardijo kaip darančias joms tiesioginį poveikį trečiosiose šalyse. Remiantis gauta teigiama grįžtamąja informacija, šių metų ataskaitoje toliau laikomasi šio požiūrio ir nagrinėjamos aktualiausios kliūtys, kylančios ES eksportui į 57 trečiąsias šalis, kurias nurodė mūsų įmonės ir kurios buvo užregistruotos ES patekimo į rinką duomenų bazėje. ES įmonėms poveikį darančių priemonių analizė patvirtina, kad ir toliau stiprėja ankstesniais metais pastebėtos protekcionistinės tendencijos. Šios ataskaitos pirmajame skyriuje pateikiama skaitinė analizė, apimanti visas 396 veikiančias prekybos ir investavimo kliūtis, kurios yra užregistruotos duomenų bazėje, ir 67 naujas kliūtis, kurios buvo užregistruotos 2017 m., suskirstant pagal šalis, kliūčių rūšis ir sektorius. Antrojoje dalyje pateikiama išsamesnė naujų kliūčių, apie kurias pranešta 2017 m. (2017 m. sausio 1 d. – gruodžio 31 d.), analizė, apibūdinant konkrečias įvairiose šalyse ir sektoriuose vyraujančias tendencijas ir įvertinant prekybos srautus, kuriems galėjo būti padarytas poveikis. Trečiajame skyriuje aprašomos priemonės, kurios pagal Patekimo į rinką strategiją taikomos siekiant pašalinti šias kliūtis, ir apžvelgiamos 45 kliūtys, kurias pavyko pašalinti 2017 m. Jame taip pat nagrinėjamas pašalintų kliūčių ekonominis poveikis, atsižvelgiant į prekybos srautus, kuriems galėjo būti padarytas poveikis, ir remiantis ekonominiu modeliavimu. Galiausiai, išsamiau aprašomos kai kurios didžiausios pašalintos kliūtys. I. PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪČIŲ APŽVALGA Šiame skyriuje pateikiama skaitinė kliūčių prekybai trečiosiose šalyse ir susijusių tendencijų analizė, remiantis duomenimis, pateiktais ES patekimo į rinką duomenų bazėje, kurioje registruojamos ES įmonių nurodytos kliūtys ir sekami veiksmai, kurių imamasi joms pašalinti. Svarbu pažymėti, kad duomenų bazėje (ir šioje ataskaitoje) apžvelgiamos ne visos kliūtys prekybai, su kuriomis susiduria ES ekonominės veiklos vykdytojai. Įmonės gali nuspręsti nepranešti apie kai kurias kliūtis, nes tikisi šias kliūtis pašalinti pačios arba išvengti jų poveikio. Kai kurios įmonės gali ir nežinoti apie galimybę kliūtis įveikti pasinaudojant ES darbu patekimo į rinką srityje. Komisija aktyviai siekia šioje srityje užtikrinti kuo didesnį informuotumą, ypač mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ), ir valstybėse narėse pradėjo įgyvendinti iniciatyvą „Patekimo į rinką dienos“. Įsitikinta, kad tai naudinga priemonė vietos įmonėms suteikti konkrečios informacijos apie tai, kaip jos gali pranešti apie kliūtis ir kaip Komisija ir valstybės narės gali parengti bei įgyvendinti specialią strategiją joms pašalinti. Nors, remiantis duomenų baze ir šia ataskaita, negalima iš anksto susidaryti nuomonės dėl užregistruotų priemonių (ne)teisėtumo, visos šios kliūtys buvo nurodytos kaip keliančios problemų ES įmonėms ir joms suteiktas prioritetas imantis tolesnių veiksmų vykdant patekimo į rinką darbą, nes tos kliūtys gali būti diskriminacinės, neproporcingos arba kitokiais būdais ribojančios prekybą. A. BENDRA PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪČIŲ APŽVALGA 2017 m. pabaigoje iš viso buvo užregistruotos 396 veikiančios prekybos ir investavimo kliūtys – tai istorinis rekordas. Palyginti su 372 kliūtimis 2016 m. pabaigoje, šis skaičius patvirtina, kad toliau didėja protekcionizmas, darantis poveikį ES suinteresuotiesiems subjektams. Kartu iš šio skaičiaus matyti, kad patekimo į rinką partnerystei, kaip forumui, gerai sekasi nustatyti kliūtis prekybai. Duomenų bazėje kliūtis prekybai galima suskirstyti pagal trečiąsias šalis, priemonių rūšis ir sektorius. Ši ataskaita parengta atsižvelgiant į šį skirstymą. 1. Kliūtys pagal trečiąsias šalis Nepaisant to, kad 2017 m. liepos 8 d. Hamburge vykusiame G 20 aukščiausiojo lygio susitikime G 20 šalių vadovai dar kartą įsipareigojo atsisakyti protekcionizmo, devynios šalys, kuriose vis dar sudaroma daugiausia kliūčių prekybai, priklauso G 20 šalių grupei (žr. 1 pav.). Daugiausia kliūčių nustatyta Rusijoje – užregistruotos 36 priemonės. Antrąją vietą užėmė Kinija, kurioje užregistruotos 25 veikiančios kliūtys, o trečiąją – Indonezija, kurioje šiuo metu iš viso taikomos 23 priemonės, taip pat labai mažinančios ES eksporto ir investavimo galimybes. Kitos trečiosios šalys, kuriose užregistruota 10 arba daugiau prekybos ir investavimo kliūčių yra šios: Indija (21), Brazilija (21), Pietų Korėja (20), Turkija (20), JAV (20), Australija (14), Tailandas (12), Argentina (11) ir Meksika (10).

1 pav. Geografinis prekybos ir investavimo kliūčių pasiskirstymas patekimo į rinką duomenų bazėje (* – G 20 šalys) 2. Kliūtys pagal priemonių rūšis Iš 2 pav. matyti, kad užsienio šalims taikomų priemonių (216) yra daugiau nei tradicinių pasienyje taikomų priemonių (180). Prie užsienio šalims taikomų priemonių priskiriami apribojimai, susiję su paslaugomis, investavimu, viešaisiais pirkimais, intelektinės nuosavybės teisėmis arba nepagrįstomis techninėmis kliūtimis prekybai. Daugiausia tokių priemonių užregistruota Rusijoje (19), mažai atsilieka Kinija (17). Pasienyje taikomos priemonės – tai apribojimai, darantys tiesioginį poveikį importui ir eksportui, paprastai nustatomi padidinant tarifus, apribojant kiekį, taikant tam tikras sanitarijos ir fitosanitarijos priemones, importo licencijų išdavimą arba visiškai uždraudžiant prekybą. Daugiausia tokių priemonių taikanti šalis – Rusija (17), po jos seka Indonezija, Turkija ir JAV (11), o trečioje vietoje – Indija (9). 2 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių pasiskirstymas patekimo į rinką duomenų bazėje pagal rūšis (priemonių skaičius) B. PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS, APIE KURIAS PRANEŠTA 2017 M. 2017 m. buvo užregistruotos 67 naujos kliūtys 39 trečiosiose šalyse. Tai gali būti aktyviau vykdomos pirmiau minėtos komunikacijos ir informuotumo didinimo veiklos rezultatas. Tačiau lieka neginčytinas nuolatinis protekcionizmo didėjimas. 1. Kliūtys, apie kurias pranešta 2017 m., pagal trečiąsias šalis 3 pav. apžvelgtas priemonių, apie kurias pranešta 2017 m., geografinis pasiskirstymas. Pranešta, kad 2017 m. daugiausia naujų kliūčių prekybos ir investavimo santykiuose sukūrė Kinija, labai pralenkdama kitas šalis (10), o po jos – Rusija (6); tai patvirtina ankstesniais metais jau užfiksuotas protekcionistines tendencijas. Pietų Afrikoje nustatytos keturios naujos kliūtys, o atitinkamai Indijoje ir Turkijoje taip pat po tris naujas kliūtis. Libanas, Ekvadoras, Japonija, Filipinai, Jungtiniai Arabų Emyratai, Tunisas ir Venesuela pradėjo taikyti po dvi naujas kliūtis. Likusias užregistruotas 27 naujas kliūtis nustatė kitos trečiosios šalys. Be to, verta paminėti, kad visame EUROMED regione 2017 m. iškilo septynios naujos kliūtys – tai rodo nerimą keliančią tendenciją, kuri išsamiau aprašyta II skyriaus A dalyje. 3 pav. Geografinis kliūčių, apie kurias pranešta 2017 m., pasiskirstymas 2. Kliūtys, apie kurias pranešta 2017 m., pagal priemonių rūšis 4 pav. apžvelgtos dvi pagrindinės priemonių, apie kurias pranešta 2017 m., rūšys. Daugiausia 2017 m. užregistruotų kliūčių buvo pasienyje taikomos priemonės (36), kurių dauguma trukdė importuoti į trečiąsias šalis sugriežtintais sanitariniais ir fitosanitariniais apribojimais. Be to, atsirado daug naujų tarifų, kvotų, draudimų ar sudėtingų licencijavimo schemų. Kalbant apie užsienio šalims taikomas priemones (31), daugelis užregistruotų apribojimų buvo nustatyti prekybos prekėmis srityje, įskaitant nepagrįstas reguliavimo kliūtis, vidaus mokestines priemones ir intelektinės nuosavybės teises. Be to, užregistruotos dvi naujos kliūtys, susijusios su prekyba paslaugomis.

4 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių, apie kurias pranešta 2017 m., pasiskirstymas pagal rūšis (priemonių skaičius) 3. Kliūtys, apie kurias pranešta 2017 m., pagal sektorius Iš 5 pav. matyti, kad per 2017 m. užregistruotos naujos priemonės darė poveikį dvylikai įvairių ekonominės veiklos sektorių, o nuo papildomų kliūčių ES eksportas nukentėjo horizontaliai. 5 ir 6 pav. Prekybos ir investavimo kliūčių, apie kurias pranešta 2017 m., pasiskirstymas pagal sektorius (priemonių skaičius) Daugiausia naujų kliūčių, apie kurias pranešta, užregistruota žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje (23), o antroje vietoje – dvylika horizontalių priemonių, padariusių poveikį keletui sektorių. Vyno ir spiritinių gėrimų sektoriuje iškilo aštuonios naujos kliūtys, o automobilių sektoriuje bei IRT ir elektronikos sektoriuje atitinkamai – septynios ir penkios naujos kliūtys. Taip pat nukentėjo chemijos produktų (2), paslaugų (2), tekstilės ir odos (2), medienos, popieriaus ir plaušienos (2), orlaivių (1), keramikos ir stiklo (1), kosmetikos (1) ir žaislų (1) sektoriai. Kalbant apie kliūtis, susijusias su prekyba paslaugomis, – kaip ir visų kitų kliūčių atveju – jų skaičius atspindi naujų kliūčių, apie kurias tiesiogiai pranešta Komisijai naudojantis patekimo į rinką sistema, skaičių. Atsižvelgdama į šio sektoriaus svarbą vykdant patekimo į rinką darbą, Komisija plečia informavimo priemones dėl paslaugų eksportui į trečiąsias šalis taikomų sąlygų, o tai yra itin naudinga mūsų MVĮ. II. PAGRINDINĖS NAUJOS PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS, APIE KURIAS PRANEŠTA 2017 M. Šiame skyriuje išsamiai nagrinėjamos naujos kliūtys penkiose prekybos šalyse partnerėse, kuriose 2017 m. buvo užfiksuotos trys ar daugiau kliūčių, būtent Kinijoje, Rusijoje, Pietų Afrikoje, Indijoje ir Turkijoje. Čia taip pat pateikiami apytiksliai prekybos srautų, kuriems galėjo būti padarytas poveikis, įverčiai. A. KOKYBINĖ NAUJŲ KLIŪČIŲ ANALIZĖ 1. Kinija Kinija ir toliau išlieka viena iš labiausiai prekybą ribojančių ES partnerių. Jau daugelį metų ES įmonės susiduria su sudėtingomis kliūtimis, įskaitant bendrųjų įmonių steigimo reikalavimus, patekimo į rinką apribojimus, technologijų perdavimo prievoles ir nepagrįstus techninius reglamentus, kartu su sisteminėmis problemomis, susijusiomis su dideliu pertekliniu pajėgumu ne tik tradiciniuose sektoriuose, pavyzdžiui, plieno ar aliuminio, bet ir vis dažniau aukštųjų technologijų sektoriuose. 2017 m. kliūčių labai padaugėjo: užregistruota 10 naujų kliūčių prekybai. Nors du iš šių klausimų buvo sėkmingai išspręsti 2017 m. ir bus tinkamai išnagrinėti šios ataskaitos „sėkmės istorijų“ skyriuje, aiškiai galima įžvelgti kylančią kliūčių nustatymo tendenciją. Vienas iš pagrindinių sektorių, kuris nukenčia nuo tokių priemonių, yra IRT ir elektronikos sektorius. Dvi iš trijų šiam sektoriui iškilusių naujų kliūčių, apie kurias pranešta, yra pačios didžiausios iš daugybės kibernetiniam saugumui ir šifravimui taikomų priemonių, kurias nustato Kinija. 2017 m. birželio 1 d. Kinijoje įsigaliojo naujas Kibernetinio saugumo įstatymas. Kad šį įstatymą būtų galima įgyvendinti, šiuo metu rengiamos dešimtys įgyvendinimo priemonių, išdėstomų administracinių reikalavimų, gairių ir standartų forma. Nors kibernetinis saugumas savo ruožtu yra teisėtas politikos tikslas, Kinijos taikoma kibernetinio saugumo sąvoka yra pernelyg plačios aprėpties ir apima ekonominės ir pramonės politikos aspektus. Kartu taikomos neaiškios taisyklės, kurios lemia didelį netikrumą, todėl iškyla didelė kliūtis prekybai ne tik IRT įmonėms, bet ir kitoms ES bendrovėms, kurios naudoja tokius produktus. Be to, Kinijos valstybinė šifravimo institucija 2017 m. balandžio 13 d. paskelbė Šifravimo įstatymo projektą, apimantį mokslinių tyrimų ir komercinio naudojimo, importo, eksporto ir sertifikavimo sritis. Be kitų klausimų, ES susirūpinimą kelia tai, kad šis teisės aktas gali būti taikomas ir tiems produktams, kurių pagrindinė funkcija nėra šifravimas. Komisija tikisi, kad prieš priimdama galutinę įstatymo redakciją Kinija atsižvelgs į ES pastabas.

Be to, daugiakomponentinių (angl. MCO) puslaidininkių muitinis perklasifikavimas faktiškai paskatino vėl įvesti muitus Informacinių technologijų susitarime (ITS) numatytiems produktams, kurie anksčiau būdavo įvežami be muitų, o tai padarė neigiamą poveikį inovatyviai ES puslaidininkių pramonei. Verta pažymėti, kad puslaidininkių pramonė taip pat yra vienas iš dešimties strateginių aukštųjų technologijų sektorių, kuriems taikoma pramonės politikos iniciatyva „Pagaminta Kinijoje 2025“ (Made in China 2025) – strategija, kuri atveria didelių galimybių, bet ir kelia rimtų problemų Europos pramonei. Kalbant apie kitus sektorius, Europos medienos, odos, popieriaus ir plaušienos bei kitoms pramonės šakoms turės poveikio tam tikros netarifinės priemonės, nustatytos sudėtingų techninių reikalavimų ir pakeistų standartų forma. Kinijos valdžios institucijos neseniai 24 produktams įvedė plataus masto atliekų importo draudimą, kuris įsigaliojo 2018 m. sausio 1 d.; be to, Kinija taip pat patvirtino pakeistą standartų rinkinį, kuris nuo 2018 m. kovo 1 d. taikomas kitiems 34 produktams. Šie standartai visų pirma yra skirti medienos plaušienai, polimerams, metalo atliekoms, taip pat rūdoms ir plastikui. Automobilių sektoriuje Pramonės ir informacinių technologijų ministerija neseniai išleido naują reglamentą, kuriame reikalaujama, kad naujų rūšių energiją naudojančių automobilių (angl. NEV) gamintojai turi būti „įvaldę viso tokio tipo automobilio kūrimo ir gamybos technologiją“. Iš užsienio kilusiems pirminės įrangos gamintojams (angl. OEM) gali tekti savo Kinijos bendrosios įmonės partneriams atskleisti visas savo bazines technologijas, o tai gali būti priverstinis technologijų perdavimas. Kinija taip pat įvedė naujus apribojimus priedams, naudojamiems medžiagose, galinčiose liestis su maistu. Taikant pakeistus standartus automatiškai reikalavimų neatitinkančiu tapo didelis, tačiau neapibrėžtas produktų asortimentas – nuo jungiamųjų detalių, vamzdžių ir dangčių, pakavimo medžiagų, dažų ir popieriaus iki visos gamybinės įrangos, kuri gali būti naudojama bet kurioje maisto ir pašarų grandinės dalyje, pradedant melžimo įrenginiais ir baigiant konvejerio juostomis prekybos centruose. Horizontalus šios kliūties pobūdis sukels didelius prekybos sutrikimus daugelyje sektorių. Nors pranešta apie teigiamus pokyčius Kinijos medicinos prietaisų reguliavimo sistemoje (žr. toliau), šiame sektoriuje buvo įvestos dvi naujos sunkumų keliančios priemonės. 2017 m. balandžio mėn. Kinijos finansų ministerija ir Nacionalinė vystymosi ir reformų komisija atšaukė medicinos prietaisų registravimo bandymų mokesčius. Ši priemonė neigiamai paveikė bandymo paslaugų, turinčių lemiamos reikšmės naujų prietaisų registravimo procesui, pasiūlą Kinijoje, dėl to ES įmonės patyrė didelių nuostolių ir prarado daug laiko. 2017 m. rugsėjo mėn. Kinija pradėjo įgyvendinti nacionalinę tam tikrų prietaisų kainų nustatymo programą, pagal kurią gamintojų reikalaujama per labai trumpą laikotarpį pateikti itin daug informacijos. Šioje ataskaitoje abi priemonės nėra laikomos naujomis kliūtimis, bet veikiau papildomais trukdžiais sudėtingoje Kinijos sveikatos apsaugos sektoriaus reguliavimo aplinkoje. Šalindama 2017 m. užregistruotas naujas kliūtis, ES taip pat imasi visų būtinų veiksmų, kuriais galima padėti pašalinti veikiančias 25 kliūtis, užregistruotas Komisijos patekimo į rinką duomenų bazėje (PRDB). ES iškėlė šių kliūčių klausimą įvairiuose PPO komitetuose ir dvišaliuose forumuose, pradedant nuo Prekybos ir investicijų politikos dialogo ir baigiant Ekonomikos ir prekybos darbo grupe. Tačiau tebėra didelė tikimybė, kad ateityje atsiras naujų kliūčių. Pavyzdžiui, Kinija nurodė ketinanti įvesti naujus mažos rizikos maisto produktų sertifikavimo reikalavimus, taip pat patikslintus standartus ir naujas specifikacijas vynui ir vyno produktams. Dėl to Europos gamintojams gali kilti didelių sutrikimų. Šie pokyčiai reikalauja papildomų išradingų pastangų siekiant geriau spręsti patekimo į rinką problemas Kinijos atžvilgiu, be kita ko, kaip svertą pasitelkiant savo bendradarbiavimą įvairiose politikos srityse. 2. Rusija Nepaisant to, kad Rusija atsigauna po dvejus metus trukusio ekonomikos nuosmukio, ši šalis, siekdama apsaugoti savo vietos pramonę, 2017 m. ir toliau taikė prekybos kliūtis, taip patvirtindama ankstesnėse ataskaitose apžvelgtas tendencijas. 2017 m. Rusijoje užregistruotas antras didžiausias naujų kliūčių skaičius (6), dėl jų bendras šioje šalyje taikomų kliūčių skaičius išaugo iki 36 ir ji tapo jurisdikcija, keliančia daugiausia kliūčių prekybai. Nors automobilių sektoriui 2017 m. nebuvo skirta jokių specialių naujų priemonių, jis tebėra nuo prekybos ir investavimo kliūčių itin kenčiantis sektorius. Nuo 2017 m. sausio mėn. Rusija dar labiau apribojo užsienio įmonių galimybes dalyvauti Rusijos valstybės valdomų įmonių pirkimuose. 2015 m. nustačiusi pirmąjį apribojimą, Rusija priėmė naują priemonę, pagal kurią nacionalinėms įmonėms, dalyvaujančioms valstybės valdomų įmonių konkursuose dėl komercinių (prekių ir paslaugų) pirkimų (t. y. nesusijusiuose su viešaisiais pirkimais), nustatoma 15 proc. kainos lengvata. Be to, pačioje 2017 m. pabaigoje Rusijos Vyriausybė priėmė įstatymą, leidžiantį taikyti vietos turinio reikalavimus valstybės valdomoms įmonėms įsigyjant orlaivius ir laivus. Šie papildomi apribojimai papildo daugybę priemonių, ribojančių užsienio įmonių galimybes dalyvauti viešuosiuose pirkimuose. Kaip ir ankstesniais metais, 2017 m. Rusija į su viešaisiais pirkimais susijusių apribojimų taikymo sritį įtraukė dar keletą sektorių, būtent radioelektronikos gaminių (taikymo sritis išplėsta 2017 m. liepos mėn. pridėjus GLONASS oro navigacijos sistemos įrangą ir elektroninius eismo saugos signalizavimo prietaisus) ir baldų. Rusijos Federacijos 2017 m. birželio mėn. pateiktas nepatenkinamas pasiūlymas dėl prisijungimo prie PPO sutarties dėl viešųjų pirkimų dar labiau padidino ES susirūpinimą šioje svarbioje srityje. Labai ryškūs eksporto apribojimai. Nuo 2014 m. spalio mėn. taikomas žaliavinių odų eksporto draudimas buvo dar kartą pratęstas iki 2018 m. balandžio mėn. Be to, Rusija nusprendė nustatyti griežtus beržo rąstų eksporto apribojimus. 2017 m. lapkričio mėn. paskelbtame dekreto projekte buvo nustatytos šešių mėnesių laikotarpio beržo rąstų eksporto kvotos. Eksporto kvotų apimtis siekia 567 000 m³, o tai yra maždaug trečdaliu mažiau nei vidutinė Rusijos eksporto apimtis 2014–2016 m. laikotarpiu. Šios kvotos bus pradėtos taikyti ne anksčiau 2018 m. antrojo pusmečio. Pasak vietos valdžios institucijų, ši priemonė vienareikšmiškai yra skirta apsaugoti medienos vidaus rinką ir skatinti vidaus medienos apdirbimą (pvz., faneros gamintojus). Kitas 2017 m. Rusijos įvestas trukdis prekybai, nuo kurio kenčia Europos vynų ir spiritinių gėrimų sektorius – vidaus ir importuojamų vynų diskriminavimas taikant sudėtingą naują apmokestinimo akcizų tarifais sistemą. Akcizų tarifai vynams su geografinėmis nuorodomis ir vynams su saugomomis kilmės vietos nuorodomis taikomi tik vietiniams (rusiškiems) vynams. Jei ši nuostata būtų aiškinama atskirai, ji iš tikrųjų reikštų, kad vynai su geografinėmis nuorodomis turi būti gaminami Rusijoje iš rusiškų vynuogių, todėl būtų diskriminuojami importuojami vynai. Dar viena nauja kliūtis, kurią Rusija įvedė pernai, yra įpareigojimas naudoti su Rusijos vėliava plaukiojančius laivus angliavandenilių ir anglių transportavimui Šiaurės jūrų maršrutu. Šis maršrutas driekiasi į rytus nuo Naujosios Žemės palei Rusijos Arkties pakrantę iki Beringo sąsiaurio (Rusijos išskirtinės ekonominės zonos teritorijoje ). Tikėtina, kad tirpstantys Arkties ledynai gali padidinti eismo intensyvumą ir Šiaurės jūrų kelio komercinį perspektyvumą. Be to, Rusijos tarptautinių standartų nesilaikymas nustatant sanitarinius ir fitosanitarinius importo apribojimus kelia didelių sunkumų Europos žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriui. Rusija taiko itin neskaidrią ir sudėtingą sistemą, pagal kurią gyvūninės kilmės maisto produktus gaminančioms įmonėms suteikiami leidimai eksportuoti į šalį, ir dažnai nustato neproporcingus apribojimus leidimus jau gavusioms įmonėms bei reikalauja sunkiai įgyvendinamų individualių naujų įmonių patikrinimų. Kadangi Baltarusija, Armėnija, Kazachstanas ir Kirgizija praktiškai vadovaujasi žemės ūkio ir maisto pramonės įmonių, kurioms leidžiama eksportuoti į Rusiją, sąrašais, minėta padėtis daro poveikį ES maisto produktų eksportui ir į šias šalis. Be to, Rusija atsisako panaikinti apribojimus vienuolikai Lenkijos vaivadijų, kuriose buvo kilę labai patogeniško paukščių gripo (LPPG) protrūkiai, nepaisant to, kad pagal Pasaulinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) taisykles 2017 m. liepos mėn. visa Lenkijos teritorija buvo paskelbta neužkrėsta LPPG. Kad būtų panaikinti su LPPG susiję apribojimai, Rusijos institucijos reikalauja tikrinti visas mėsos perdirbimo įmones, gaminančias eksportuojamą paukštieną. Galiausiai Rusijos institucijos neseniai pradėjo taikyti plataus masto su sanitarija ir fitosanitarija susijusią priemonę, paskelbusios Naujus Eurazijos ekonominės sąjungos bendrus fitosanitarijos reikalavimus. Šiomis taisyklėmis nustatomi neproporcingi ir diskriminaciniai kontroliuojamų prekių importo į Eurazijos ekonominę sąjungą ir judėjimo jos teritorijoje reikalavimai, todėl tai daro poveikį ir eksportui į Baltarusiją, Armėniją, Kazachstaną ir Kirgiziją. Pagal naujas taisykles reikalaujama, kad gamybos vietos būtų pripažintos neapimtomis tam tikrų augalų kenkėjų, net ir gaminant kai kuriuos mažos rizikos produktus. Atrodo, kad nauji reikalavimai iš tikrųjų bus taikomi tik importui, o ne vietiniams produktams. Be to, pagal naujas taisykles gali būti nustatytas teigiamas atlikus patikrinimą leidimus gavusių eksportuotojų sąrašas, kaip ir gyvūninės kilmės maisto produktų atveju. ES liko atvira diskusijoms ir kreipėsi į Rusijos Federaciją dėl dvišalių susitikimų, dalijosi informacija ir pastebėtų problemų įvertinimais. ES taip pat stengėsi patekimo į rinką apribojimų klausimą kelti PPO organuose (pvz., įvairiuose komitetuose, Prekybos prekėmis taryboje). Prireikus ES taip pat naudojosi PPO ginčų sprendimo mechanizmu siekdama užtikrinti, kad Rusija laikytųsi savo PPO įsipareigojimų (pvz., neseniai iškelta byla dėl kiaulienos importo draudimo dėl afrikinio kiaulių maro). 3. Pietų Afrika Nors ankstesnėse ataskaitose Pietų Afrikai nebuvo skiriama daug dėmesio, reikia pasakyti, kad šioje šalyje keliama vis daugiau protekcionistinių kliūčių prekybai ir investavimui. Ši šalis 2017 m. nustatė keturias naujas kliūtis, todėl šiuo metu iš viso taikomos aštuonios kliūtys. Prieš keletą mėnesių Pietų Afrikos valdžios institucijos paskelbė savo Lengvatines viešųjų pirkimų taisykles – 75 proc. horizontalų vietos pirkimų tikslą, darantį poveikį daugeliui sektorių.

Po paukščių gripo protrūkių ES žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriui Pietų Afrika įvedė keletą sanitarinių ir fitosanitarinių priemonių. Nuo 2016 m. LPPG protrūkio, aštuonioms iš dešimties ES valstybių narių, eksportuojančioms naminius paukščius į Pietų Afriką, vis dar taikomas draudimas eksportuoti, nepaisant to, kad nuo to laiko jos buvo paskelbtos neužkrėstomis LPPG pagal Pasaulio gyvūnų sveikatos organizacijos tarptautinius standartus. Pietų Afrika tvirtina, kad prieš leidžiant prekybą reikalingi nauji šalių patikrinimai. Tokių patikrinimų tikslas nėra aiškus, nes gripo atvejai buvo likviduoti.

Didelė kliūtis vynų ir spiritinių gėrimų sektoriui – sudėtingas konjako eksportas dėl skirtingų kilmės vietos nuorodų ir geografinių nuorodų teisės aktų nuostatų. Pietų Afrikos alkoholinių gėrimų įstatymu konjakas priskiriamas tai pačiai kategorijai kaip brendis, kuriam taikomi skirtingi brandinimo ir alkoholio koncentracijos reikalavimai, todėl eksportas tampa sudėtingu ir tam tikrais atvejais neįmanomu procesu. Kalbant apie IRT ir elektronikos sektorių, didelių prekybos sutrikimų Europos eksportuotojams sukels naujas standartų ir techninių taisyklių rinkinys, bendrai taikomas pagal Elektromagnetinių trukdžių ir suderinamumo atitikties įvertinimo procedūrą. Naujosiose taisyklėse nustatoma atitikties įvertinimo procedūra, pagrįsta trečiosios šalies patvirtinimu – procedūra, kuri yra griežtesnė nei būtina, kad importuotojui būtų tinkamai užtikrinta, kad mažos rizikos prietaisai atitinka taikomus technines taisykles ar standartus. Siekdama spręsti kliūčių prekybai klausimus, ES toliau bendradarbiauja su savo Pietų Afrikos partneriais PPO organuose, būtent Techninių prekybos kliūčių komitete ir Sanitarijos bei fitosanitarijos priemonių komitete, taip pat pagal Ekonominės partnerystės susitarimą ir techniniu lygmeniu. 4. Indija 2017 m. Indija pradėjo taikyti tris naujas kliūtis, taip bendrą kliūčių skaičių padidindama iki 21 ir patvirtindama praėjusiais metais nustatytas protekcionistines tendencijas. Buvo nustatyti apribojimai bandymų reikalavimų, importo draudimų ir vidaus mokesčių srityse. 2017 m. rugsėjo 1 d. Indija įvedė iš karto įsigaliojusį de facto šalyje vykdomų importuojamų žaislų bandymų reikalavimą. Apie tai nebuvo pranešta PPO pagal Sutartį dėl techninių prekybos kliūčių, taip pat nebuvo deramai konsultuojamasi su atitinkamais Indijos suinteresuotaisiais subjektais. Šis klausimas buvo svarstytas paskutiniajame ES ir Indijos sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių ir techninių prekybos kliūčių darbo grupės posėdyje 2017 m. lapkričio mėn. ir įvairiuose tęstinio darbo susitikimuose su atitinkamomis institucijomis Indijoje, Briuselyje ir Ženevoje. Indija pranešė apie šią priemonę gruodžio mėn., praėjus 3 mėnesiams nuo jos įgyvendinimo datos. Antra, Indija pradėjo taikyti naują importo draudimą, apimantį platų tekstilės ir odos sektoriaus produktų asortimentą, įskaitant roplių odą, neapdorotus audinių, lapių ir šinšilų kailius ir raugintas audinių odas, – visa tai be išankstinių konsultacijų. Šiems importuojamiems produktams taikomas 1972 m. Laukinės gamtos apsaugos įstatymas ir Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvencija (CITES). Tačiau ES eksportuotojai laikosi CITES reikalavimų ir visi į šią šalį eksportuojami kailiai yra nudiriami nuo ūkinių gyvūnų, auginamų pagal aukščiausius gerovės standartus. 2017 m. balandžio mėn. buvo išsiųstas raštas, kurį bendrai pasirašė ES šalių ambasadoriai ir kiti panašiai galvojantys Indijos partneriai; be to, šis klausimas buvo pakartotinai keliamas liepos mėn. vykusiame ES ir Indijos pakomitečio prekybos klausimais posėdyje, lapkričio mėn. vykusiame ES ir Indijos sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių ir techninių prekybos kliūčių darbo grupės posėdyje ir daugelį kartų susitikus su Indijos valdžios institucijomis, be kita ko, pagal ES investicijų palengvinimo mechanizmą. Atsakymo į bendrą raštą dar nėra gauta. Galiausiai, Indija įvedė tam tikras apmokestinimo priemones ir kitas importo priemones, taikomas valstybės lygmeniu importuojamiems vynams ir spiritiniams gėrimams. Klausimas dėl įvairių diskriminacinių valstybės priemonių vėl buvo iškeltas ES ir Indijos pakomitetyje prekybos klausimais. Papildomai prie šių aptartų naujų kliūčių, daugiau dėmesio reikia skirti neigiamiems pokyčiams, susijusiems su esamomis kliūtimis. 2014 m. Indija vėl įvedė muitus tam tikriems IRT produktams, pavyzdžiui, 3G telekomunikacijų įrangai. Nepaisant ES demaršų, įskaitant ES delegacijos vadovo raštus Indijos ministrui pirmininkui ir dvišalius posėdžius, pavyzdžiui, ES ir Indijos pakomitečio prekybos klausimais, Indija ne tik nepašalino šios priemonės, bet ir 2017 m. nustatė papildomas protekcionistines priemones IRT sektoriui. Vėl įvesti (o kai kuriais atvejais dar labiau padidinti) muitai įvairiems produktams, įskaitant visas bazines stotis, mobiliuosius telefonus ir jų dalis, skaitmeninius fotoaparatus, keitiklius, jungiklius ir rašalo kasetes. Indija yra Informacijos technologijų susitarimo (ITA-1) narė, todėl ji yra įsipareigojusi netaikyti muitų daugumai šių tarifų eilučių. Šis klausimas buvo iškeltas kelete raštų, ES ir Indijos pakomitetyje prekybos klausimais, PPO organuose ir palaikant ryšius su Indijos valdžios institucijomis, be kita ko, pagal ES investicijų palengvinimo mechanizmą. ES šiuo metu vertina visas galimybes, kaip spręsti šį reikalą. 2018–2019 finansinių metų Indijos sąjungos biudžete neseniai paskelbtas ketinimas toliau didinti muito mokesčius IRT produktams ir kitų sektorių produktams, kaip antai automobilių dalims ir tekstilei, rodo, kad protekcionizmas dar labiau didėja. Kalbant apie medicinos prietaisų pramonę, 2017 m. rugpjūčio mėn. Nacionalinė vaistų kainų nustatymo tarnyba skubos tvarka ženkliai sumažino kelio sąnario implantų kainas, nelaukdama, kol vyriausybė įtrauks šiuos prietaisus į Nacionalinį pagrindinių vaistų sąrašą, kaip būdavo anksčiau. ES toliau siekia spręsti susirūpinimą keliančius klausimus su Indijos valdžios institucijomis, be kita ko, ES ir Indijos pakomitetyje prekybos klausimais, ES ir Indijos farmacijos produktų, biotechnologijų ir medicinos prietaisų darbo grupėje ir palaikydama ryšius su Indijos valdžios institucijomis, įskaitant ES investicijų palengvinimo mechanizmą. ES nuosekliai vykdo veiksmus, siekdama pašalinti ir naujas, ir esamas PRDB užregistruotas Indijoje veikiančias kliūtis. Komisija reguliariai kelia šiuos klausimus Indijos valdžios institucijoms visuose dvišaliuose ir daugiašaliuose forumuose, pavyzdžiui, ES ir Indijos pakomitetyje prekybos klausimais, ES ir Indijos sanitarijos ir fitosanitarijos priemonių ir techninių prekybos kliūčių darbo grupėje ir įvairiuose PPO komitetuose. 5. Turkija Pastaruosius kelerius metus Turkija ir toliau taikė keletą kliūčių prekybai, prieštaraujančių jos įsipareigojimams pagal dvišalę ES ir Turkijos muitų sąjungos prekybos sistemą, pavyzdžiui, taikė sudėtingas muitinės procedūras arba papildomus muitus trečiosiose šalyse pagamintų prekių importui. 2017 m. Turkija pradėjo taikyti dar tris prekybą ribojančias priemones, dėl to bendras kliūčių prekybai, apie kurias pranešta, skaičius padidėjo iki 20. Viena iš tokių naujų kliūčių – šioje šalyje vykdomas Turkijoje ir ES pagamintų traktorių diskriminuojantis traktavimas. Transporto priemonių gamybos, modifikacijų ir surinkimo direktyvoje numatyta, kad nuo 2018 m. sausio mėn. ES pagamintiems traktoriams turi būti taikomi griežtesni variklio išmetamų teršalų reikalavimai nei vietoje pagamintiems traktoriams. Turkijos valdžios institucijos taip pat įgyvendina eksporto mokesčių priemones žaliavinėms odoms ir chrominio rauginimo būdu išdirbtoms odoms. Ši priemonė papildomai apsunkina jau ir taip sudėtingą padėtį ES odų rauginimo pramonėje, kuriai sunku apsirūpinti visame pasaulyje trūkstamomis žaliavomis. Trečia nauja prekybos kliūtis yra susijusi su Turkijoje veikiančia tvarka, pagal kurią trečiosiose šalyse pagamintų prekių importui taikomi papildomi muitai. Turkija pastaraisiais metais ne tik nuolat didino tokių papildomų muitų mastą, bet ir 2017 m. įvedė vadinamąją „papildomą atsakomybę“ (2017 m. rugsėjo 11 d. sprendimu 2017/10926). Tai yra kompensaciniai mokesčiai, kurie padidina ES bendrųjų muitų tarifų lengvatų sistemos (BLS) tarifus iki dabartiniu metu Turkijos taikomų importo mokesčių keletui šalių, kurioms iš esmės Turkija turėtų taikyti ES BLS tarifus, kai tokios prekės importuojamos į Turkiją per ES. Be to, kalbant apie papildomus muitus, Turkija ES eksportuotojams, kurie Turkijai parduoda trečiosiose šalyse pagamintas prekes, įvedė naujas apsunkinančias nuostatas, pagal kurias prašoma pateikti eksportuotojo deklaracijas (arba ilgesnės trukmės tiekėjo deklaracijas) prisiimant atsakomybę už eksportuojamų produktų ES kilmę, nepaisant Muitų sąjungos nuostatų dėl laisvo judėjimo (2017 m. gruodžio 30 d. Ekonomikos ministerijos komunikatas 2017/4, kuris įsigaliojo 2018 m. kovo 1 d.). Taip pat vertėtų paminėti tolesnius neigiamus pokyčius, susijusius su anksčiau užregistruota kliūtimi farmacijos sektoriuje. 64-ajame Turkijos Vyriausybės veiksmų plane buvo numatyta išbraukti importuojamus vaistus iš kompensuojamų vaistų sąrašo, taikant konkrečius vietinės gamybos reikalavimus. Tai faktiškai reiškia pašalinimą iš rinkos nuo 2018 m. vasario mėn.

Siekdama užkirsti kelią tolesniam protekcionistinių priemonių eskalavimui, didinti Europos įmonių galimybes patekti į rinką ir apskritai gerinti bendrą prekybos ir investavimo aplinką, Komisija ir toliau dės pastangas, kad būtų pašalintos šios ir kitos kliūtys prekybai. Konkrečiai, Komisija iškėlė veikiančių kliūčių klausimą ES ir Turkijos Muitų sąjungos jungtiniame komitete. Atsižvelgiant į Turkijos rinkos svarbą ES įmonėms, kai kurios iš šių naujų kliūčių taip pat buvo aptartos aukščiausiu politiniu lygmeniu. Ryškėjanti tendencija: užkrečiamasis poveikis EUROMED regione? Visame EUROMED regione didėja protekcionizmas, skirtingoms šalims nustatant panašaus pobūdžio kliūtis. Dėl padidėjusio prekybos deficito, kurį iš dalies lėmė mažos naftos ir dujų kainos, regione (Alžyre, Egipte, Izraelyje, Libane, Maroke ir Tunise) padaugėjo kliūčių prekybai – iš viso 33, o daugiausia jų nustatė Egiptas, Alžyras ir Izraelis. 2017 m. užregistruotos 7 naujos kliūtys Libane (2), Tunise (2 naujos kliūtys), Izraelyje (1) ir Alžyre (1). Nors 2017 m. Egiptas taip pat įvedė vieną naują kliūtį, šioje šalyje veikia daug ilgalaikių kliūčių, trukdančių ES eksportui. Didžiausia jų – privalomas eksportuotojų registravimas, kuris įgyvendinamas neskaidriu ir sudėtingu būdu ir daro didelį neigiamą poveikį daugelyje sektorių. Nuo 2015 m. Alžyras vis įveda įvairias prekybą apribojančias priemones, iš kurių didžiausia – neautomatinio importo licencijavimo sistema tam tikriems produktams, įskaitant transporto priemones, cementą, plieną ir keramiką. Kartu su šia sistema nustatomos kvotos importui, o tai yra rimta kliūtis mūsų prekybai. ES svarstė šį klausimą visuose forumuose (pvz., Asociacijos taryboje, Asociacijos komitete, Pakomitetyje prekybos klausimais) ir aukšto lygio susitikimuose. Nepaisant šių pastangų, Alžyro Vyriausybė 2017 m. nustatė naują dar griežtesnių priemonių rinkinį. Pagrindiniai naujosios sistemos, kuri buvo patvirtinta 2017 m. gruodžio mėn. ir taikoma nuo 2018 m. sausio 1 d., elementai yra šie: - laikinas importo draudimas, taikomas 851 produktui (daugiausia žemės ūkio ir paruoštiems žemės ūkio produktams), kurių ES 2016 m. eksportavo už maždaug 1,0 mlrd. EUR; - muitų mokesčių padidinimas 129 produktams, kurių ES 2016 m. eksportavo už maždaug 0,5 mlrd. EUR; - tolesnis automobilių importo licencijavimo sistemos taikymas (nors buvo panaikintas kitų produktų licencijavimas). Izraelis taip pat 2017 m. gruodžio mėn. nustatė naujus maisto produktų ženklinimo reikalavimus. Šie reikalavimai neatitinka įsitvirtinusios tarptautinės praktikos ir gali sukelti importuojamų produktų diskriminaciją dėl padidėjusių pakuočių ir ženklinimo sąnaudų. 2017 m. gegužės mėn. ES pateikė savo nuomonę PPO techninių prekybos kliūčių komitetui ir darė nuolatinį spaudimą Izraelio valdžios institucijoms. Dėl to Izraelio Parlamentas patvirtino iš dalies pakeistą redakciją, pagal kurią nustatomas žymiai ilgesnis įgyvendinimo laikotarpis (dveji metai) ir ženklinimo reikalavimai netaikomi mažesnio dydžio maisto produktams. Dar viena rengiama priemonė yra kosmetikos teisės aktų reforma, kuria siekiama kuo labiau suderinti Izraelio reikalavimus su ES taikomais reikalavimais – daugiausia kontrolės po pateikimo rinkai srityje. ES palankiai įvertino Izraelio ketinimą siekti suderinimo su ES kosmetikos gaminių reglamentu, tačiau nurodė keletą esminių Izraelio teisės aktuose iškylančių opių klausimų, kurie gali turėti neigiamo poveikio ES veiklos vykdytojų patekimo į Izraelio rinką sąlygoms. Reforma vis dar svarstoma Izraelio Parlamente. ES aktyviai diskutuoja su Izraelio partneriais. Naują kliūtį 2017 m. taip pat nustatė Libanas, atšaukęs atleidimą nuo muitų, kuris nuo 2013 m. buvo taikomas iš ES importuojamiems angliavandeniliams. 2017 m. balandžio 4 d. Libano muitų taryba, atliekant mokesčių srities įstatymų peržiūrą, nusprendė be išankstinių konsultacijų atšaukti pirmiau įvestą ES eksportuojamos naftos ir naftos produktų neapmokestinimą muitu. Libano Vyriausybė, pažeisdama ES ir Libano asociacijos susitarimą, taip pat patvirtino padidintus mokesčius kai kuriems importuojamiems produktams, įskaitant alkoholinius gėrimus. Po intensyvaus dialogo su Libano valdžios institucijomis ES pavyko užtikrinti, kad ši priemonė nebūtų taikoma jos eksportui. Tam tikrų protekcionistinių tendencijų, nors ir mažiau ryškių, atsirado ir Tunise. Problemų kelia techniniai ir administraciniai sunkumai, su kuriais susiduria ES vaistų, padangų ir keraminių plytelių eksportuotojai. Nuo 2017 m. pavasario Tuniso valdžios institucijos patyrė visuomenės spaudimą imtis importą ribojančių priemonių, kad sustabdytų prekybos ir einamosios sąskaitos deficito didėjimą. Tai buvo padaryta nustatant sudėtingas muitinės procedūras, visų pirma prašant ES muitinių pateikti deklaraciją dėl eksporto į Tunisą, įvedant sisteminę techninę kontrolę uostuose pagal išplėstą produktų sąrašą ir didinant tarifus nebūtino vartojimo produktams, įskaitant žemės ūkio ir perdirbtus produktus, kuriems netaikomas Asociacijos susitarimas. Komisija atidžiai stebi šį klausimą ir siekia spręsti šias problemas palaikydama nuolatinį dialogą pakomitečio posėdžiuose ir atsižvelgdama į derybas dėl išsamios ir visapusiškos laisvosios prekybos erdvės (IVPLE). Kad galėtume susidoroti su šiuo regioniniu iššūkiu, mes aktyviau naudosimės visomis turimomis techninėmis ir politinėmis priemonėmis, siekdami kiek įmanoma laisvesnio patekimo į rinką. Mes toliau bendradarbiausime su EUROMED šalimis sprendžiant opius ekonominius klausimus, tačiau pažymėtina, jog būtina laikytis Asociacijos susitarimų ir PPO sutarčių nuostatų, nes reikalavimų laikymasis tenkina visų dalyvaujančių šalių interesus. Kliūtys prekybai nepadidins šio regiono verslo konkurencingumo, o jį sumažins. B. NAUJŲ PATEKIMO Į RINKĄ KLIŪČIŲ EKONOMINIO POVEIKIO ĮVERTINIMAS Ši užduotis sudėtinga, nes sunku įvertinti, kokiu mastu kliūtys (ypač netarifinės) daro poveikį eksportuotojų sąnaudoms ir elgsenai. Turimi ekonominiai duomenys apie sąnaudas, padidėjusias dėl užregistruotų kliūčių, tebėra neišsamūs. Kitas svarbus skirtumas, į kurį reikia atsižvelgti, yra tai, kad netarifinėms kliūtims būdingas skirtingas apribojimų lygis. Išskyrus tiesioginius draudimus, dauguma prekybą ribojančių priemonių prekybos visiškai nepašalina, bet veikiau ją mažina. Be to, apribojimai tiems patiems produktams ar paslaugoms gali dubliuotis, todėl papildomos kliūtys nebūtinai sukelia papildomą poveikį, o vienos kliūties pašalinimas nereiškia automatiškai geresnio patekimo į rinką. Prekybos srautų, susijusių su 2017 m. iškilusiomis naujomis kliūtimis, analizė yra pirmasis žingsnis siekiant įvertinti ES darbo patekimo į rinką srityje svarbą. Metodika yra pagrįsta dvišaliais ES eksporto rodikliais pagal atitinkamus Suderintos sistemos (SS) tarifinius kodus: žinoma, kliūtys nebūtinai sustabdo visą eksportą, taigi šie skaičiai turi būti suprantami kaip didžiausias teorinis poveikis. Jie atskleidžia reiškinio mastą, kuris bendrai parodo, kokia yra nuo kliūčių potencialiai nukenčiančio atitinkamo eksporto apimtis. Vienas iš veiksnių, į kuriuos Komisija atsižvelgia nustatydama savo rinkos kliūčių pašalinimo prioritetus, yra galimo tokių priemonių poveikio tyrimas. Šis metodas buvo taikomas 47 iš 67 naujų kliūčių, užregistruotų 2017 m., išskyrus paslaugas, horizontaliąsias kliūtis ir kitas sunkiai kiekybiškai įvertinamas priemones. Remiantis skaičiavimo rezultatais, 2017 m. užregistruotų naujų kliūčių prekybai poveikis ES eksportui galėjo siekti iki 23,1 mlrd. EUR. Tai apytikriai atitinka 1,2 proc. viso 2017 m. ES eksporto. Tai yra panaši apimtis kaip ir 2016 m., kai buvo nustatyta, kad potencialiai galėjo būti padarytas 27 mlrd. EUR vertės poveikis eksportui, ir tai patvirtina protekcionistinių priemonių plėtrą. Pramonės sektoriuose trijų šalių įvestoms priemonėms tenka maždaug du trečdaliai potencialaus poveikio eksportui (Kinijai – 7 mlrd. EUR, Jungtinių Arabų Emyratams – 4,5 mlrd. EUR, Egiptui – 3,1 mlrd. EUR). Vertės požiūriu didžiausią potencialų poveikį 2017 m. patyrė IRT ir elektronikos (beveik 10 mlrd. EUR), tekstilės ir išdirbtos odos (8,3 mlrd. EUR) ir chemijos produktų (3,1 mlrd. EUR) sektoriai. Žemės ūkio maisto produktų sektoriuje nuo ribojančių priemonių potencialiai nukentėję prekybos srautai maždaug pusę savo vertės prarado dėl Kinijos politikos, o dar 30 proc. – dėl Rusijos politikos. Faktas, kad nustačius naujas patekimo į rinką kliūtis potencialiai padarytas poveikis didelei prekybos daliai, dar kartą pabrėžia ES patekimo į rinką strategijos svarbą siekiant stebėti, pagal prioritetus suskirstyti ir šalinti prekybą ribojančias priemones tinkamiausiais būdais.

III. PAGRINDINĖS 2017 M. PAŠALINTOS PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTYS Šiame skyriuje analizuojamos 2017 m. visiškai ar iš dalies pašalintos 45 kliūtys, Europos Komisijos strategija ir atitinkamai pasiekta nauda mūsų įmonėms. A. ES STRATEGIJA, KURIA SIEKIAMA ŠALINTI PREKYBOS IR INVESTAVIMO KLIŪTIS Atsižvelgiant į šiandieniniame sandorių pasaulyje didėjantį protekcionizmą, kasdienis mūsų darbas siekiant pašalinti prekybos kliūtis tampa vis svarbesnis. Šiuo tikslu Komisija sustiprino ES patekimo į rinką strategiją, numatydama glaudesnį ES institucijų ir suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimą, geriau nustatydama kliūčių šalinimo prioritetus ir veiksmingiau vykdydama komunikacinę bei informuotumo didinimo veiklą. Atliekant šį darbą 2016 m. buvo pašalinta 20 kliūčių, o 2017 m. sėkmingai panaikintos 45 kliūtys – tai rekordinis skaičius. Ankstesniame skyriuje buvo akcentuojami įvairūs metodai, kurie buvo taikomi šioje srityje. Vykdomas diplomatinis darbas, Europos Komisijai, EIVT, ES valstybėms narėms ir pramonei glaudžiai bendradarbiaujant per ES delegacijų ir valstybių narių ambasadų tinklą trečiosiose šalyse, Briuselyje ir Europos sostinėse. Tai apima įvairią veiklą: nuo techninių prekybos projektų iki formalių demaršų, nuo diskusijų oficialiose politinėse struktūrose (dialogų, komitetų), Komisijos narių aukšto lygio misijų iki ministrų ir prezidentų veiksmų. Kai tai padidina mūsų darbo efektyvumą, veiksmai koordinuojami su panašiai mąstančiais partneriais. Dirbant PPO sistemoje, ankstesniame skyriuje aprašytą įprastą komitetų darbą papildo Komisijos veiksmai taikant PPO ginčų sprendimo sistemą – tai vertinga priemonė prekybos kliūtims šalinti. Nors 2017 m. nebuvo pradėta nė viena nauja byla, PPO kolegijos priėmė ES palankų sprendimą dviejose bylose (DS 472 dėl tam tikrų Brazilijos priemonių, susijusių su mokesčiais bei rinkliavomis ir darančių poveikį keletui ekonomikos sektorių, ir DS 479 dėl Rusijos antidempingo muitų, taikomų iš Vokietijos ir Italijos importuojamoms lengvosioms komercinėms transporto priemonėms). Vienoje byloje dėl Rusijos sanitarinės politikos, taikomos kiaulių, kiaulienos ir tam tikrų kiaulių produktų importui (DS 475), ES teiginiams pritarė PPO apeliacinė taryba, o PPO ginčų sprendimo taryba priėmė ataskaitą. Galiausiai, sprendžiant bylą DS 485 dėl tarifų režimo, kurį Rusija taiko tam tikriems žemės ūkio ir pramoniniams produktams, 2017 m. birželio mėn. Rusija patvirtino, kad ji sumažino šiems produktams taikomus tarifus iki tokio lygio, kurio ji įsipareigojo laikytis pagal savo PPO sąrašą, kaip to prašė ES. Komisija taip pat nedvejodama taikys dvišalio ginčų sprendimo tvarką, kaip numatyta jos laisvosios prekybos susitarimuose. Ši galimybė yra nuolat analizuojama. Be to, 2017 m. Komisija, eksportuotojų prašymu, sėkmingai panaudojo Prekybos kliūčių reglamente numatytą procedūrą, pagal kurią 2017 m. liepos 7 d. ji inicijavo tyrimą dėl Turkijos priemonės, numatančios tam tikro produkto importo licencijavimo reikalavimą. Tai akivaizdžiai parodo šios ES suinteresuotųjų subjektų retai naudojamos priemonės potencialą tam tikros rūšies prekybos kliūčiai šalinti. Be pirmiau minėtų priemonių, Komisija įgyvendina plataus užmojo prekybos darbotvarkę – prioritetą, kuris buvo pabrėžtas Komisijos pirmininko J. C. Junckerio pranešime apie Sąjungos padėtį ir 2017 m. rugsėjo mėn. Komisijos narės C. Malmström pristatytame prekybos dokumentų rinkinyje, – kuria siekiama didinti veiksmingumą, skaidrumą ir vertybes. Šia strategija remiamasi su trečiosiomis šalimis sudaromuose tolesniuose visapusiškuose susitarimuose, kuriuose numatoma vis veiksmingesnė tvarka patekimo į rinką kliūtims šalinti. 2017 m. pradėtas ES ir Kanados išsamaus ekonomikos ir prekybos susitarimo laikinas taikymas, baigtos derybos dėl ekonominės partnerystės susitarimo su Japonija ir pasiekta pažanga derybose dėl ES ir Meksikos LPS ir MERCOSUR LPS modernizavimo. Vykdomos derybos su kitomis šalimis, pavyzdžiui, Indonezija; Komisija taip pat paprašė Tarybos derybinių nurodymų dėl prekybos susitarimų su Australija ir Naująja Zelandija. Informacija apie kliūtis, nustatytas vykdant mūsų patekimo į rinką srities darbą, tiesiogiai panaudojama šiose derybose dėl LPS, kad būtų veiksmingai užtikrinami patekimo į rinką prioritetai. Daugiau dėmesio skirdama LPS įgyvendinimui, Komisija taip pat vykdo vis aktyvesnes diskusijas su savo patekimo į rinką partneriais, siekdama šalinti kliūtis tose šalyse, kuriose galioja LPS. Pagal LPS sukurtos įgyvendinimo struktūros labai padeda panaikinti konkrečias kliūtis prekybai ir suteikia pagrindą reguliarioms diskusijoms dėl patekimo į rinką klausimų. Be to, ES 2017 m. pradėjo vykdyti plataus masto Europos ekonominės diplomatijos iniciatyvą, susiejančią visas mūsų politikos sritis (nuo aplinkos politikos iki transporto, nuo energetikos iki konkurencijos, nuo vystymosi iki pramonės politikos), siekiant remti mūsų pagrindinius ekonominius prioritetus kiekvienu iš mūsų prekybos partnerių atžvilgiu. Patekimas į rinką visada yra vienas iš šių pagrindinių prioritetų, taigi gauna naudos iš šios iniciatyvos. B. 2017 M. PAŠALINTŲ KLIŪČIŲ APŽVALGA 1. 2017 m. pašalintos kliūtys pagal trečiąsias šalis Dėl aktyvesnių ir suvienytų visų patekimo į rinką darbe dalyvaujančių suinteresuotųjų subjektų pastangų 2017 m. visiškai arba iš dalies buvo pašalintos 45 kliūtys, o tai žymiai daugiau nei ankstesniais metais. 7 pav. nurodytos trečiosios šalys, kuriose labiausiai sekėsi šalinti kliūtis. Sąrašo viršuje – Kinija, kurioje 2017 m. panaikintos 7 kliūtys, po jos seka Brazilija, Turkija ir Kanada (po tris kliūtis). Be to, po dvi užregistruotas kliūtis pašalinta Argentinoje, Indijoje, Saudo Arabijoje, Taivane ir Jungtiniuose Arabų Emyratuose.

7 pav. Geografinis 2017 m. pašalintų kliūčių pasiskirstymas (* – G 20 šalys) 2. 2017 m. pašalintos kliūtys pagal priemonių rūšis Naudinga ištirti ES darbo veiksmingumą praeitais metais šalinant įvairių rūšių priemones. Iš 8 pav. matyti, kad mūsų strategija padėjo panaikinti dviženklį kliūčių skaičių tiek pasienyje, tiek užsienio šalims taikomų priemonių atveju, o tai patvirtina, kad mūsų priemonių rinkinys yra veiksmingas šalinant skirtingų rūšių kliūtis. Priešingai nei praėjusiais metais, 2017 m. užregistruota, kad panaikinta žymiai daugiau pasienyje taikomų priemonių (34) nei užsienio šalims taikomų priemonių (11). Daugelis sėkmingai pašalintų pasienyje taikomų priemonių buvo susijusios su sanitarijos ir fitosanitarijos klausimais ir tai pavyko padaryti bendrais kryptingais veiksmais (Komisijos, ES valstybių narių, ES delegacijų, ES eksportuotojų) 20 pagrindinių prioritetinių šalių, o kitos panaikintos kliūtys buvo importo draudimai arba muitinės klausimai. Dėl 11 užsienio šalims taikytų priemonių reikia pasakyti, kad geriausi rezultatai pasiekti prekybos prekėmis reguliavimo arba apmokestinimo srityje (pašalinta 10 priemonių), taip pat sėkmingai išspręsta viena su paslaugomis susijusi problema. 8 pav. 2017 m. pašalintos kliūtys pagal sektorius, kaip užregistruota PRDB (priemonių skaičius) 3. 2017 m. pašalintos kliūtys pagal sektorius 9 pav. pateikta pagrindinių ekonomikos sektorių, kuriuose 2017 m. buvo pašalinta kliūčių, apžvalga. Sąrašo viršuje – žemės ūkio ir žuvininkystės sektorius, kuriame (visiškai ar iš dalies) pašalintos 27 priemonės. Antrą vietą užima vynų ir spiritinių gėrimų sektorius, kuriame per tą patį laikotarpį taip pat panaikintos trys kliūtys. Geležies, plieno ir spalvotųjų metalų sektoriuje bei medžio, popieriaus ir plaušienos sektoriuje pavyko pašalinti po dvi kliūtis. Be to, atskiros kliūtys buvo įveiktos kelete kitų sektorių: orlaivių, automobilių, keramikos ir stiklo, IRT ir elektronikos, mašinų, medicinos prietaisų, vaistų, paslaugų bei tekstilės ir odos. Galiausiai buvo pašalintos dvi horizontalios kliūtys, t. y. savivaldybių įstaigų įtrauktis Kolumbijoje ir investicijų ribos Kanadoje. 9 pav. 2017 m. pašalintų kliūčių pasiskirstymas pagal sektorius, kaip užregistruota PRDB

C. 2017 M. PAŠALINTŲ KLIŪČIŲ KOKYBINĖ ANALIZĖ Šiame skyriuje išsamiau nagrinėjamos kliūtys, pašalintos devyniose prekybos partnerėse, kuriose 2017 m. buvo užregistruotas didžiausias atšauktų kliūčių skaičius (mažiausiai dvi kliūtys): Kinija, Brazilija, Kanada, Turkija, Argentina, Indija, Saudo Arabija, Taivanas ir Jungtiniai Arabų Emyratai. 1. Kinija Kinija vis dar yra viena iš šalių, kurios taiko daugiausia kliūčių, tiek bendro kliūčių skaičiaus (25), tiek 2017 m. nustatytų naujų kliūčių (10) požiūriu. Tačiau 2017 m. galima įvardyti keletą teigiamų, nors ir daugiausia laipsniškų, žingsnių, o tai rodo, kad ES kliūčių šalinimo strategija duoda rezultatų net ir sudėtingiausioje aplinkoje. Padaryta pažanga sanitarijos ir fitosanitarijos srityje. Sprendžiant maisto ir gėrimų produktų, kuriems šiuo metu nereikia oficialaus sertifikavimo, klausimą, ES pavyko pasiekti, kad jai dvejus metus nebūtų taikomas teisės aktas, pagal kurį būtų reikalaujama sertifikuoti mažos rizikos maisto produktus. Komisija imsis tolesnių veiksmų, nes ši priemonė ir toliau kelia susirūpinimą, nepaisant labai reikalingo įgyvendinimo atidėjimo. Be to, tame pačiame sektoriuje nuo 2000 m. Kinijos kompetentinga institucija ES galvijų / avių produktams ir jautienai / avienai vis dar taiko importo draudimą dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) ir užkrečiamos spongiforminės encefalopatijos (USE). Tačiau ES padėjo kai kurioms valstybėms narėms panaikinti šalims taikomą su GSE susijusį draudimą. 2017 m. rugsėjo mėn. Kinijos inspekcijos ir karantino pareigūnai uždraudė keleto rūšių pelėsinį sūrį. Po dvišalių diskusijų su Kinijos valdžios institucijomis draudimas buvo atšauktas. Teigiamas pokytis buvo užfiksuotas ir medicinos prietaisų sektoriuje. 2017 m. spalio mėn. Kinija padidino prietaisų, kuriems nereikia atlikti klinikinių tyrimų Kinijoje, skaičių. Nors Kinijos Įsakymu Nr. 650 reikalaujama, kad gamintojai, norintys įregistruoti tam tikrų kategorijų medicinos prietaisus Kinijoje, šioje šalyje atliktų klinikinius tyrimus, šis sprendimas žymiai sutrumpins registracijos laiką ir sumažins sąnaudas bei pagerins į sąrašą įtrauktų naujų produktų patekimą į Kinijos rinką. Be to, farmacijos sektoriuje 2017 m. vasario mėn. Kinija pirmą kartą per aštuonerius metus atnaujino savo nacionalinį kompensuojamųjų vaistų sąrašą (NKVS). Į naują sąrašą įtraukta 15 proc. daugiau vaistų nei 2009 m. redakcijoje. Šis naujas sąrašas rodo konkrečią pažangą gerinant naujų vaistų patekimą į Kinijos rinkas. Tam tikra pažanga padaryta automobilių pramonėje, nes 2017 m. rugsėjo mėn. Kinija paskelbė, kad neseniai įvestos naujų rūšių energiją naudojančių automobilių (angl. NEV) kvotų politikos taikymas bus atidėtas vieneriems metams iki 2019 m. Šis taikymo atidėjimas Europos automobilių gamintojams Kinijoje suteiks šiek tiek papildomo laiko atsikvėpti. Galiausiai, tam tikrų teigiamų pokyčių užfiksuota ir orlaivių sektoriuje. Pastaraisiais metais Kinijos civilinės aviacijos administracija nustojo išduoti reikalingus sertifikatus, leidžiančius importuoti mažus orlaivius į Kiniją. Tačiau 2017 m. Europos Sąjunga ir Kinija susitarė stiprinti savo bendradarbiavimą aviacijos srityje, užbaigdamos derybas dėl dvišalio susitarimo dėl civilinės aviacijos saugos (angl. BASA). Šis susitarimas pašalins nereikalingą civilinės aviacijos institucijų vykdomos aeronautikos produktų vertinimo ir sertifikavimo veiklos dubliavimąsi, todėl sumažės aviacijos sektoriaus patiriamos išlaidos. Nors šis susitarimas dar neįsigaliojo, Kinija jau paskelbė susijusius pranešimus dėl tam tikrų ES orlaivių naudojimo patvirtinimo – ES tikisi glaudžiai bendradarbiauti su Kinijos valdžios institucijomis, kad kuo greičiau būtų galutinai atšauktas patvirtinimų sustabdymas. 2. Brazilija Brazilija priklauso MERCOSUR blokui, su kuriuo ES, vesdama derybas dėl asociacijos susitarimo, derasi dėl laisvosios prekybos susitarimo. Kadangi Brazilijos ekonomika yra didžiausia Lotynų Amerikoje, o ES yra jos pagrindinė prekybos partnerė, itin svarbūs patekimo į rinką klausimai šiame regione. Patekimo į rinką sąlygų tendencijos apskritai buvo teigiamos, nes (iš dalies arba visiškai) buvo pašalintos trys kliūtys. Žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje buvo priimti nauji teisės aktai ir jie tebėra įgyvendinami, o tai palengvina Europos patekimą į rinką, nors kliūtis dar nėra visiškai panaikinta. Šiuose teisės aktuose numatytos nuostatos, pagal kurias visos jau eksportuojančios ES valstybės narės gali įtraukti daugiau įmonių į patvirtintų įmonių, kurioms leidžiama eksportuoti į Braziliją, sąrašus (be audito), patvirtinimas suteikiamas ir kitoms vietovėms / gyvūnų rūšims (kai sistema jau laikoma lygiaverte) ir pateikiamas mažos rizikos produktų sąrašas, kurį vis dar turi apibrėžti Brazilija. Šios priemonės sumažina atsilikimą atliekant auditus – nuolat iškylančią sisteminę problemą. Be to, Brazilijos valdžios institucijos ėmėsi tam tikrų teigiamų veiksmų, kad būtų išspręstas klausimas dėl 17 dar nepatvirtintų paraiškų dėl vaisių ir daržovių, o tai yra įsipareigojimo ženklas MERCOSUR derybų kontekste. Pasiekta dalinė pažanga ir vynų ir spiritinių gėrimų sektoriuje, nes Brazilijos sanitarinės kontrolės agentūra (ANVISA) priėmė naują reglamentą dėl maisto produktuose esančių alergenų ženklinimo. Šis naujas reikalavimas buvo nustatytas maisto produktams, gėrimams, priedams ir ingredientams, naudojamiems maisto perdirbimo procese, ir alkoholiniams gėrimams, gaminamiems iš grūdų (kviečių, rugių, miežių, avižų ir jų derinių), kurie turėtų būti ženklinami įspėjamuoju pranešimu. Po keleto Komisijos demaršų 2017 m. pradžioje ANVISA pagaliau patvirtino, kad nuo alergenų ženklinimo atleidžiami iš grūdų distiliuoti stiprieji gėrimai. Galiausiai dar viena kliūtis buvo pašalinta mašinų sektoriuje. Reglamentacinis standartas Nr. 12 (port. Norma Regulamentadora, NR 12) – tai reglamentas, nustatantis saugos standartus įvairiose užimtumo srityse, įskaitant vienodai taikomus įpareigojimus mašinų ir pramonės įrangos eksportuotojams, gamintojams bei naudotojams, o tai yra plačios aprėpties reikalavimai. Darbo ministerija galiausiai įtraukė techninį įrašą, kuriame teigiama, kad importuotos mašinos, pagamintos laikantis ISO13849 standarto, neturėtų būti laikomos neatitinkančiomis NR 12 reikalavimų. Tai atitinkamai leidžia patekti į rinką ES mašinų pramonei, kuri taiko ISO13849 standartą. 3. Kanada

2017 m. rugsėjo 21 d. preliminariai įsigaliojo ES ir Kanados išsamus ekonomikos ir prekybos susitarimas. Įgyvendinant susitarimą nuolat gerėja prekybos santykiai, nes jame taip pat yra numatyta tvarka, padedanti spręsti patekimo į rinką klausimus. Faktiškai 2017 m. jau patvirtintas trijų kliūčių pašalinimas. Kalbant apie horizontaliąsias kliūtis, Kanados įstatymas, reglamentuojantis užsienio investicijas (angl. Investment Canada Act) leidžia Kanados Vyriausybei tikrinti užsienio investicijas, kurios viršija tam tikrą lygį. Pradėjus taikyti IEPS, tikrinimui taikoma riba yra 1,5 mlrd. Kanados dolerių įmonės vertės, kai siekdami įsigyti Kanados įmonės kontrolę investuoja „prekybos susitarimo investuotojai“, kurie nėra valstybės valdomos įmonės. Taikant IEPS nuostatas ši riba bus koreguojama kasmet remiantis nominaliojo BVP augimo rodikliais. Žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje buvo atšaukta dar viena kliūtis, nes valstybės narės negalėdavo eksportuoti iš saugojimo centrų, esančių kituose provincijų kontrolės padaliniuose, o tik iš tų, kuriuose yra įsikūrę gamintojai. Tačiau ES ir Kanada susitarė iš dalies pakeisti suderintą eksporto sertifikatą. Vėlgi kalbant apie žemės ūkį ir žuvininkystę, įsigaliojus IEPS dabar jau atšaukta anksčiau taikyta kviečių ir miežių importo sistema, kurią, taikydama 4 tarifines kvotas, įgyvendino Kanados kviečių valdyba. Be to, pagal IEPS Kanada įsipareigojo svarstyti bet kokius klausimus, susijusius su vynais ir spiritiniais gėrimais, siekiant rasti abipusiai priimtus sprendimus su ES. Tai apima provincijų lygmeniu vidaus vynams ir Kanados privačiose vyninėse išpilstytiems vynams taikomus antkainius. Turkija ES ir Turkijos prekybos ryšiai grindžiami Muitų sąjungos susitarimu, kuris įsigaliojo 1995 m. Turkija yra šalis, kurioje visų kliūčių sąrašas yra labai ilgas, t. y. duomenų bazėje iš viso užregistruota 20 kliūčių. Tačiau pavyko sėkmingai pašalinti dvi kliūtis. Kalbant apie kasybą, Turkijos valdžios institucijos panaikino apribojimus vario laužui ir aliuminio laužui ir išbraukė juos iš prekių, kurioms taikoma eksporto registracija, sąrašo. Be to, iš dalies išspręstas klausimas dėl dar vienos kliūties medienos, popieriaus ir plaušienos sektoriuje. Skelbdamos komunikatus, Turkijos valdžios institucijos reguliariai įtraukia įvairius produktus į Turkijos importo priežiūros sertifikatų sistemą, pagal kurią reikalaujama prieš importuojant įvairius produktus gauti priežiūros licenciją, jei tokių produktų kaina yra mažesnė už tam tikrą institucijų nustatytą ribinę vertę. Komisijai atlikus tyrimą pagal Prekybos kliūčių reglamentą dėl nepadengto popieriaus be medienos masės importo priežiūros, Turkija nuo 2017 m. gruodžio 7 d. šiai popieriaus gaminių kategorijai importo priežiūros sistemos nebetaiko. (Vis dėlto, pažymėtina, kad ši sistema tebetaikoma kai kuriems kitų sektorių produktams). 5. Argentina Argentina taip pat priklauso MERCOSUR blokui, su kuriuo ES, vesdama derybas dėl asociacijos susitarimo, derasi dėl laisvosios prekybos susitarimo. 2017 m. pašalinus dvi kliūtis, patekimo į rinką požiūriu padaryta pažanga. Kalbant apie sanitarijos ir fitosanitarijos priemones, Argentina iš savo sertifikato išbraukė reikalavimą, kad nebūtų nustatyta kiaulių reprodukcijos ir kvėpavimo sindromo (angl. PRRS), o tai palengvina mėsos gamintojų patekimą į Argentinos rinką. Paslaugų sektoriuje reikėtų pažymėti, kad Argentina nebeprašo pateikti prisiekusio importuotojo deklaracijos dėl paslaugų teikimo (isp. DJAS), kaip buvo nustatyta 2012 m. ir 2013 m. bendrosiomis rezoliucijomis. 6. Indija Kaip aprašyta ankstesniuose skyriuose, Indija ir toliau laikėsi protekcionistinių tendencijų, 2017 m. nustatydama tris naujas kliūtis. Nepaisant šių pokyčių, ES sugebėjo 2017 m. (iš dalies) pašalinti dvi kliūtis, abi – sanitarijos ir fitosanitarijos sektoriuje. Kalbant apie kiaulienos produktus, su keletu valstybių narių buvo susitarta dėl sveikatos sertifikato, taip palengvinant jų patekimą į rinką, kadangi Indijos valdžios institucijos sutiko nebereikalauti, kad kiaulienos produktai (pvz., kumpiai) būtų eksportuojami į Indiją tik tuo atveju, jei mėsa prieš sūdymą / džiovinimą buvo iškaulinėta. Indija taip pat nustatė augalų ir augalinių produktų importo apribojimus, susijusius su fumigacijos apdorojimu. Indija patvirtino vaisių ir medienos, apdorotų alternatyviais būdais (atitinkamai – šalčiu ir karščiu), importą ir paskelbė, kad ji apie tai praneš PPO sanitarijos ir fitosanitarijos komitetui. Tačiau kai kurie iš paskelbtų pranešimų vis dar nepateikti. Be to, kalbant apie geležies ir plieno gaminius, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad 2017 m. vasario mėn. Indijos sekretorius plieno klausimais paskelbė, kad anksčiau nustatytos minimalios geležies ir plieno importo kainos nebebus taikomos 19 produktų. 7. Saudo Arabija Saudo Arabija ir kitos penkios Persijos įlankos bendradarbiavimo tarybos šalys (Bahreinas, Kuveitas, Omanas, Kataras ir JAE) prekybos požiūriu yra svarbus regionas. 2017 m. Saudo Arabijoje buvo pašalintos dvi kliūtys, abi – žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje. Dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos (GSE) Saudo Arabija buvo įvedusi jautienos ir avienos importo apribojimus. Tačiau 2017 m. šis draudimas kai kurioms valstybėms narėms buvo atšauktas. Be to, panašus draudimas buvo užregistruotas naminių paukščių ir paukštienos produktų importui dėl labai patogeniško paukščių gripo (LPPG). 2017 m. šis draudimas kai kurioms valstybėms narėms taip pat buvo atšauktas.

8. Taivanas ES sugebėjo 2017 m. pašalinti dvi kliūtis, o tai atneš naudos ES įmonėms Taivane. Abi kliūtys buvo susijusios su žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriumi. Taivane dėl daugelio ES paraiškų dėl gyvūnų ir augalų bei jų produktų eksporto tekdavo keletą metų laukti patvirtinimo, negaunant jokio ženklo, kada šis procesas bus baigtas. Laimei, 2017 m. Taivanas pagreitino šį procesą ir keletui valstybių narių buvo suteikta galimybė patekti į rinką. Be to, Taivanas panaikino draudimą importuoti galvijų produktus iš tam tikrų valstybių narių dėl galvijų spongiforminės encefalopatijos po to, kai valstybių narių vyriausybės ir Europos Komisija bendromis pastangomis kelerius metus aktyviau plėtojo dialogą su Taivano valdžios institucijomis, akademine bendruomene ir plačiąja visuomene, siekdama išaiškinti ES visapusiškas, daugiapakopes kontrolės sistemas, kurios atitinka labai aukštus standartus. 9. Jungtiniai Arabų Emyratai (JAE) Jungtiniai Arabų Emyratai prekybos požiūriu yra svarbus regionas. Todėl Komisija dėjo dideles pastangas, kad būtų pašalintos kliūtys patekti į rinką; dvi iš jų buvo sėkmingai panaikintos 2017 m. Žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriuje kai kurioms valstybėms narėms buvo atšauktas laikinas draudimas importuoti naminius paukščius ir paukštienos produktus dėl labai patogeniško paukščių gripo (LPPG). Elektronikos sektoriuje JAE pateikė gaires ir prezentacinį raštą, kuriais nuo priemonių taikymo išimties tvarka atleidžiami 11 bendros apšvietimo įrangos produktų, kuriems šiuo metu taikomas 2012 m. JAE kabineto sprendimas, kuriuo buvo apribotas tam tikrų pavojingų medžiagų naudojimas elektroninėje įrangoje (panašus į ES teisines nuostatas dėl pavojingų medžiagų naudojimo apribojimo pagal Direktyvą 2011/65/ES). D. KLIŪČIŲ PAŠALINIMO POVEIKIS Šiame skyriuje mes pirmiausia pakartojame anksčiau atliktą analizę nustatydami prekybos srautus, susijusius su 2017 m. pašalintomis kliūtimis. Prekybos srautai, kuriems potencialų poveikį galėjo padaryti kliūčių pašalinimas, yra 8,2 mlrd. EUR vertės, o tai yra beveik dvigubai daugiau nei praėjusiais metais (4,2 mlrd. EUR). 45 proc. šių srautų yra ES eksportas į Kiniją, toliau – ES eksportas į Braziliją (beveik 13 proc.) ir Indiją (beveik 6 proc.). Didžiąją dalį šių srautų generuoja pramonės sektoriai. 34 proc. prekybai padaryto potencialaus poveikio teko medicinos prietaisų ir mašinų sektoriams (atitinkamai – 3,6 mlrd. EUR ir 2,1 mlrd. EUR vertės). Atšauktos kliūtys žemės ūkio maisto produktams sudaro 1 mlrd. EUR. Nuo šių metų šioje ataskaitoje skelbiama išsami analizė, pagrįsta ekonometriniu modeliu, pagal kurį galima įvertinti, kokiu mastu pasikeitė prekybos srautai su kliūtį taikiusiomis šalimis partnerėmis po tokios kliūties pašalinimo. Šiuo tikslu atlikta regresinė analizė, kuria siekiama kiekybiškai įvertinti kliūčių pašalinimo poveikį ES eksportui. Taikoma metodika yra konservatyvi ir gali nepakankamai įvertinti prekybos poveikį, tačiau mes sutelkėme dėmesį tik į visiškai pašalintas kliūtis ir neįtraukėme sudėtingesnių paslaugų ir horizontaliųjų kliūčių. Mes išanalizavome šių sumažintų kliūčių, kurios buvo pašalintos 2014–2016 m., poveikį. Tai buvo padaryta siekiant palyginti su paskutiniąja tokia analize, kurią Komisija atliko 2015 m., apimančią laikotarpį iki 2013 m. Tačiau dėl to analizė neparodo teigiamo poveikio prekybai, kurį padarė kliūčių pašalinimas įgyvendinant patekimo į rinką strategiją iki 2014 m. Rezultatai rodo, kad pašalinus šį kliūčių pogrupį ES eksportas žymiai padidėjo. Apskaičiuota, kad po kliūčių atšaukimo prekyba vidutiniškai išaugo apie 56 proc. Vertės požiūriu tai reiškia, kad panaikinus kliūtis kasmet papildomai eksportuota už 4,8 mlrd. EUR. Tai tokio paties masto nauda, kokią teikia daugelis mūsų LPS. Pavyzdžiui, tai yra daugiau nei bendras su Kolumbija ir Peru sudarytų LPS poveikis. Pagal tą pačią metodiką 2015 m. atlikta analizė atskleidė, kad papildomai eksportuota už 2,4 mlrd. EUR, o tai akivaizdžiai parodo, kad didėjant kliūtims aktyviau atliekamas ir mūsų teisių užtikrinimo darbas siekiant užtikrinti didesnį rinkos atvėrimą. IV. IŠVADA Šioje ataskaitoje bendrai apžvelgiamos ES ekonominės veiklos vykdytojams tiesiogiai iškylančios prekybos ir investavimo kliūtys, apie kurias buvo pranešta ir kurios buvo šalinamos pasitelkus patekimo į rinką partnerystę, kurioje bendradarbiauja Komisija, valstybės narės ir verslo organizacijos. 2017 m. užregistravus 67 naujas kliūtis ir 45 jų pašalinus, patekimo į rinką duomenų bazėje šiuo metu užfiksuotas rekordinis trečiosiose šalyse taikomų priemonių skaičius – 396. Prekybos apribojimų požiūriu lyderė vis dar yra Rusija, nuo jos nedaug atsilieka Kinija, Indonezija ir Indija. Tai patvirtina ankstesniais metais jau nustatytą tendenciją: didėja protekcionizmas. Nustatyta, kad labiausiai šią tendenciją skatinanti partnerė yra Kinija (10 naujų kliūčių), o tai parodo, kokie sudėtingi yra dvišaliai prekybos santykiai. Toliau pagal eilę – Rusija (6), Pietų Afrika (4), o dar dvi šalys (Indija ir Turkija) 2017 m. įvedė tris naujas kliūtis. Be to, buvo pastebėta aiški regioninė tendencija, nes septynios naujos kliūtys buvo nustatytos EUROMED regione. Apskritai naujos kliūtys trečiosiose šalyse buvo įvestos dvylikoje skirtingų ekonominės veiklos sektorių ir jos daugiausia buvo susijusios su žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriumi, horizontalaus pobūdžio priemonėmis bei vynų ir spiritinių gėrimų sektoriumi. Prekybos srautai, kuriems potencialų poveikį galėjo padaryti visos 2017 m. užregistruotos naujos kliūtys, sudaro 23,1 mlrd. EUR, o tai yra 1,2 proc. viso pasaulinio ES eksporto per tuos pačius metus. Atsižvelgdama į tokį protekcionizmo didėjimą, ES ėmėsi aktyvesnių patekimo į rinką veiksmų, užtikrindama glaudesnį ES institucijų ir suinteresuotųjų subjektų veiklos koordinavimą, geresnį kliūčių šalinimo prioritetų nustatymą ir veiksmingesnę komunikacinę veiklą. Siekdama šalinti kliūtis ES ir toliau naudojasi visais savo priemonių rinkinyje numatytais metodais, įskaitant ginčų sprendimą, Prekybos kliūčių reglamento taikymą, plataus užmojo prekybos derybų darbotvarkę, diplomatinius demaršus ir paskelbtą plataus masto Europos ekonominės diplomatijos iniciatyvą. Informuoti vis daugiau trečiosiose šalyse veikiančių ES ekonominės veiklos vykdytojų apie galimybes, kurias vietos įmonėms teikia ES atliekamas darbas patekimo į rinką srityje siekiant šalinti kliūtis, Komisijai taip pat padėjo valstybėse narėse įgyvendinama iniciatyva „Patekimo į rinką dienos“. Įdėjus daug darbo, ES patekimo į rinką veikla davė rezultatų. Visiškai arba iš dalies buvo pašalintos 45 kliūtys trylikoje skirtingų sektorių: be kita ko, orlaivių, automobilių, keramikos, IRT ir elektronikos, mašinų, farmacijos, medicinos prietaisų, tekstilės ir odos, žemės ūkio maisto produktų, geležies ir plieno, medienos, popieriaus ir paslaugų sektoriuose, kartu pašalinant ir horizontaliąsias kliūtis. 27 iš atšauktų priemonių buvo taikomos žemės ūkio ir žuvininkystės sektoriui, o šalys, kuriose pašalinta daugiausia kliūčių, buvo Kinija, Brazilija, Kanada ir Turkija. Prekybos srautai, kuriems poveikį galėjo padaryti kliūčių pašalinimas, sudaro 8,2 mlrd. EUR; 45 proc. šių srautų yra ES eksportas į Kiniją, toliau – ES eksportas į Braziliją (beveik 13 proc.). Šie srautai daugiausia buvo naudingi gamybos pramonei.