LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 13.11.2008 
SEK(2008) 2863 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Lydimasis dokumentas 
 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl su energija susijusi ų gaminių sunaudojamos energijos ir kit ų išteklių nurodymo 
ženklinant gamin į ir apie jį pateikiant standartin ę informacij ą 
 
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
  
{COM(2008) 778 galutinis} 
{SEC(2008) 2862} 
 
LT 2   LT SANTRAUKA 
Šis poveikio vertinimas pateikiamas su pasi ūlymu išd ėstyti Buitini ų prietaisų energijos 
sunaudojimo parodymo ženklinant gamin į direktyv ą 92/75/EEB1 (toliau – Energijos 
ženklinimo direktyva) nauja redakcija.  Energijos ženklin imo direktyvos išd ėstymas nauja 
redakcija – vienas iš Tausaus vart ojimo bei gamybos ir tvarios pramon ės politikos veiksm ų 
plano (toliau – TVG/TPP) element ų. 
 
Energijos ženklinimo direkt yvoje, kuri priimta 1992 m., nustatyta, kad mažmeniniai 
prekiautojai pardavimo vietose vart otojams turi pateikti lyginamojo pob ūdžio etiket ę, kurioje 
būtų nurodytas buitini ų prietaisų suvartojamos energijos kiekis. Apskai čiuota, kad d ėl 
energijos ženklinimo 1996–2004 m. laikotarpiu kasmet sutaupyta 3 Mt tne2 energijos, t. y. 
išmetamo Co2 kiekis kasmet sumaž ėdavo 14 Mt. 
Energijos efektyvumo etikete pr ivaloma ženklinti gaminius, kuriems taikomos Energijos 
ženklinimo direktyvos įgyvendinimo priemon ės. Energijos ženklinimo sistema buvo 
sėkmingai prisidedama prie to, kad buitini ų prietaisų rinkoje atsirast ų daugiau energij ą 
                                                 
1 1992 m. rugs ėjo 22 d. Tarybos direktyva 92/75/EEB d ėl buitinių prietaisų energijos ir kit ų išteklių 
sunaudojimo parodymo ženklinant gamin į bei pateikiant standartin ę informacij ą apie gamin į. 
2 Ne įskaičiuota energija, sutaupyta d ėl CECED (buitin ė technika) ir EICTA (TV) įsipareigojim ų.  
 
LT 3   LT taupančių gaminių. Taikant energijos ženklinimo sistem ą, vartotojams teikiama naudinga 
palyginamojo pob ūdžio informacija, su kuria susipažinus jiems lengviau apsispr ęsti, ar įsigyti 
veiksmingesnius buitinius prietaisus, kuriuos naudodami jie sutaupyt ų eksploatavimo išlaid ų 
(daugiausia susijusi ų su prietaiso sunaudojamu energijos kiekiu). 
Be to, dėl šios sistemos gamintojams lengviau pozi cionuoti savo gaminius rinkoje ir tam tikru 
mastu susigr ąžinti lėšas, investuotas į veiksmingesni ų ir naujoviškesni ų prietaisų kūrimą. 
Todėl sistema laikoma vartotojams, įmonėms ir aplinkai naudinga priemone. 
Kaip skelbiama Tausaus vartojimo bei gamybos ir tvarios pramon ės politikos veiksm ų plane 
(TVG/TPP), jeigu Energijos ženklinimo direktyv a ir Ekologinio projektavimo direktyva b ūtų 
taikomos visoms su energija susijusi ų gaminių grupėms (gaminiams, kuriuos naudojant 
daromas poveikis energijo s sunaudojimui), galima b ūtų sutaupyti daugiau energijos ir labiau 
sumažinti poveik į aplinkai. 
Pagal dabartin ę Energijos ženklinimo direktyv ą Komisijai (padedamai Reguliavimo komiteto) 
pavesta priimti įgyvendinimo priemones d ėl konkrečių buitinių prietaisų ženklinimo3. 
Patvirtinti atnaujintas esamas ši ų prietaisų etiketes numatoma 2009 m. ir 2010 m. 
Iš TVG/TPP poveikio vertinimo matyti, kad d ėl Energijos ženklinimo direktyvos ribotos 
taikymo srities negali b ūti išnaudotos visos jos galimyb ės kovoti su klimato kaita, pad ėti 
siekti ES tikslo iki 2020 m. sumažinti energijos vartojim ą 20 % ir įgyvendinti tvarios 
gamybos ir vartojimo tikslus. Tod ėl šioje poveikio vertinimo atas kaitoje toliau analizuojama, 
ar galėtų būti išplėsta Energijos ženklinimo direktyvos taik ymo ir veikimo sritis, kaip tai b ūtų 
galima padaryti ir koks b ūtų poveikis. Kadangi Energijos že nklinimo direktyva yra pagrind ų 
direktyva, ji nedaro gaminiams jokio tiesiogini o poveikio. Tod ėl kiekybiškai nustatyti galima 
tik įgyvendinimo priemoni ų, priimtų konkretiems gaminiams, aplinkosaugin į, ekonomin į ir 
socialinį poveikį. Todėl ir galimos perži ūros privalumai bei tr ūkumai nagrin ėjami pasirinkt ų 
prioritetini ų gaminių grupių, kurios daro didel į poveikį aplinkai ir kuri ų ženklinimas b ūtų 
svarbi politikos priemon ė, atžvilgiu. 
Kalbant apie Energijos že nklinimo direktyvos veikim ą, siekiama didinti šios  direktyvos ir jos 
įgyvendinimo priemoni ų veiksmingum ą, kartu mažinant administracinio darbo našt ą, taip pat 
ištirti, kaip galima b ūtų panaudoti Energijos ženklinimo direktyv ą, kad vidaus rinkoje ji tapt ų 
darnių privalom ų viešųjų pirkimų ir paskatos pagrindu. 
                                                 
3 Šaldytuvai, šaldikliai ir j ų deriniai, skalbimo mašinos, džiovinimo mašinos ir j ų deriniai, indaplov ės, 
orkaitės, vandens šildytuvai ir karšto vandens la ikymo prietaisai, apšvietimo šaltiniai ir oro 
kondicionieriai. 
 
LT 4   LT Buvo svarstomos šios keturios politin ės alternatyvos: 
(1) Nekeisti esamos pad ėties; ši alternatyva turi du variantus: 
1a) BaU (angl. business as usual ) – tęsti įprastą veiklą,  
1b) BaU + 1 – Energijos ženklinimo direktyv ą iki galo įgyvendinti esamoje jos 
taikymo srityje. 
(2) Imtis neteisini ų priemoni ų. 
(3) Iš dalies pakeisti Energijos ženklinimo direktyv ą – iki galo įgyvendinti ši ą direktyvą 
esamoje jos taikymo srityje, taip pat į direktyvos taikymo srit į įtraukti visus su 
energija susijusius gaminius, i šskyrus transporto priemones. 
(4) Panaikinti direktyv ą, o jos nuostatas įgyvendinti remiantis Ekologinio projektavimo 
direktyva – iki galo įgyvendinti ši ą direktyvą esamoje jos taikymo srityje, taip pat į 
direktyvos taikymo srit į įtraukti visus su energija su sijusius gaminius, išskyrus 
transporto priemones.  
Numatyta, kad įgyvendinus 1b politin ę alternatyv ą (t. y. visiškai įgyvendinus dabartin ę 
sistemą), atsižvelgus į aptartų prioritetini ų prietaisų energijos sunaudojim ą, iki 2020 m. b ūtų 
galima sutaupyti apie 22 Mt tne, t. y. išmetam ųjų teršalų kiekis sumaž ėtų apie 65 Mt CO2. 
Vien dėl šildymo ir vandens šildymo prietais ų, kuriems Energijos ženklinimo direktyva kol 
kas netaikoma, b ūtų sutaupyta daugiau kaip pus ė minėtojo kiekio. Likusi dalis b ūtų sutaupyta 
atnaujinus esamas aštuonias priemones ir įvedus vien ą naują priemonę (televizoriams).  
2 politinės alternatyvos (savanoriški susitarimai ir (arba) įsipareigojimai) privalumas – 
įmonėms ir administracijoms tenkanti administracinio da rbo našta padid ėtų nežymiai, 
priklausomai nuo neteisin ės priemon ės įgyvendinimo b ūdo, tačiau reikėtų visiškai pasikliauti 
įmonių įsipareigojim ų vykdymu ir noru juos vykdyti, o sektoriaus įmonės šią alternatyv ą 
atmetė (CECED4 ir EICTA5). Buvo nuspr ęsta, kad ši politin ė alternatyva gal ėtų padėti 
sutaupyti geriausiu atveju tik šiek tiek daugiau energijos. 
3 politinė alternatyva (visiškai išnaudoti esam ą sistemą ir į taikymo srit į įtraukti visus su 
energija susijusius gaminius) susijusi su  tam tikra administracinio darbo našta d ėl išdėstymo 
nauja redakcija, ta čiau jeigu įgyvendinimo direktyvos b ūtų pakeistos įgyvendinimo 
reglamentais, kiekvien ą kartą, atnaujinus esam ą arba suk ūrus naują priemonę, būtų galima 
sutaupyti maždaug 4 mln. EUR perk ėlimo į nacionalin ę teisę išlaidų. Numatyta, kad į 
Energijos ženklinimo direktyvos taikymo srit į įtraukus su energija susijusius gaminius, iki 
2020 m. galima b ūtų papildomai sutaupy ti maždaug 27 Mt tne6, t. y. išmetam ųjų teršalų kiekis 
sumažėtų beveik 80 Mt CO2, palyginti su dabartine pad ėtimi. Vien d ėl trijų aptartų 
prioritetini ų gaminių grupių (komercin ės paskirties šildymo ir šaldymo prietaisai, langai) b ūtų 
sutaupyta maždaug 5 Mt tne da ugiau, nei pasirinkus politin ę alternatyv ą BaU+1. Tikslesni ų 
                                                 
4 Europos buitin ės įrangos gamintoj ų komitetas. 
5 Europos informacijos ir ryši ų technologij ų pramonės asociacija. 
6 Š į kiekį sudaro 22 Mt tne, kurias iki 2020 m. numatyta sutaupyti iki galo įgyvendinus Energijos 
ženklinimo direktyv ą, ir maždaug 5 Mt tne, papildomai sutaupyt ų išplėtus taikymo srit į, skaičiavimą 
grindžiant trimis prioritetin ėmis gamini ų grupėmis (langai, komercin ės paskirties šaldymo ir šildymo 
prietaisai).  
 
LT 5   LT duomenų apie šių gaminių taupymo potencial ą bus gauta atlikus parengiamuosius ekologinio 
projektavimo tyrimus ir kiekvienam gaminiui skirt ą poveikio vertinim ą. Atlikus papildomus 
pakeitimus, pvz., įtraukus nuostatas d ėl etiketės naudojimo teisin ės apsaugos, patikslinus 
informacijai keliamus reikalavimus, įdiegus privalom ų viešųjų pirkimų ir paskat ų taikymo 
pagrindą, sistemos veiksmingumas ir sutaupytos  energijos kiekis dar labiau padid ėtų.  
Pasirinkus 4 politin ę alternatyv ą (Energijos ženklinimo direktyv ą panaikinti ir energijos 
ženklinim ą vykdyti remiantis Ekologinio projekta vimo direktyva), teoriškai gal ėtų būti 
sutaupyta tiek pat, kiek ir 3 politin ės alternatyvos įgyvendinimo atveju, taip pat sumaž ėtų 
reguliavimo priemoni ų skaičius, tačiau vargu ar tai b ūtų galima pavadinti supaprastinimu. 
Taip yra d ėl skirtingo teisini ų priemoni ų pobūdžio: remiantis Ekologinio projektavimo 
direktyva, draudžiami bendro ap linkosauginio veiksmingumo poži ūriu mažiau veiksmingi 
gaminiai, atsižvelgiant į visus aplinkosaugos aspektus per vis ą gaminio b ūvio ciklą. Energijos 
ženklinimo direktyvoje numatyta  energijos efektyvumo etiket ė, pagal kuri ą vartotojai gali 
matyti gaminio energijos naudojimo efektyvum ą eksploatavimo metu (ir, kai taikoma, 
atitinkam ą kitų išteklių (pvz., vandens) sunaudojim ą).  
Iš politini ų alternatyv ų analizės ir palyginimo maty ti, kad ekonominiu poži ūriu 
naudingiausios ir siekti politikos tiksl ų tinkamiausios yra 1b ir 3 politin ės alternatyvos, kurios 
sulauktų daugiausia suinteresuot ųjų šalių paramos. 
Stebėseną ir vertinim ą siūloma vykdyti remiantis Tausaus vartojimo bei gamybos ir tvarios 
pramonės politikos veiksm ų planu, taip pat atsižvelgiant į Ekologinio projektavimo, 
Ekologinio ženklo direktyvas ir kitas susijusias priemones.