P9_TA(2021)0427

Darbuotojų apsauga nuo asbesto

2021 m. spalio 20 d. Europos Parlamento rezoliucija su rekomendacijomis Komisijai dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto (2019/2182(INL))

(2022/C 184/03)

Europos Parlamentas,

— atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 225 straipsnį,

— atsižvelgdamas į SESV 152 ir 154 straipsnius dėl socialinių partnerių vaidmens ir konsultacijų su jais,

— atsižvelgdamas į SESV 153 straipsnio 1 ir 2 dalis,

— atsižvelgdamas į SESV 192 straipsnio 1, 3, 4 ir 5 dalis,

— atsižvelgdamas į SESV 194 straipsnio 2 dalį,

— atsižvelgdamas į SESV 114 straipsnio 1 dalį,

— atsižvelgdamas į SESV 168 straipsnį,

— atsižvelgdamas į SESV 169 straipsnio 3 dalį,

— atsižvelgdamas į 2009 m. lapkričio 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe (1),

— atsižvelgdamas į 2010 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo (2),

— atsižvelgdamas į 1989 m. birželio 12 d. Tarybos direktyvą 89/391/EEB dėl priemonių darbuotojų saugai ir sveikatos apsaugai darbe gerinti nustatymo (3),

— atsižvelgdamas į 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2004/37/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su kancerogenų arba mutagenų poveikiu darbe (šeštoji atskira direktyva, kaip numatyta Tarybos direktyvos 89/391/EEB 16 straipsnio 1 dalyje) (4),

— atsižvelgdamas į 2017 m. lapkričio 17 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos bendrai paskelbtą Europos socialinių teisių ramstį,

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 4 d. Komisijos komunikatą „Europos socialinių teisių ramsčio veiksmų planas“ (COM(2021)0102),

— atsižvelgdamas į 2013 m. kovo 14 d. rezoliuciją dėl su asbestu susijusių pavojų sveikatai darbe ir vis dar esančio asbesto pašalinimo galimybių (5),

— atsižvelgdamas į Komisijos praktines gaires dėl darbuotojų, dirbančių asbesto pašalinimo arba remonto darbus, informavimo ir mokymo (2012 m.),

— atsižvelgdamas į 2014 m. birželio 6 d. Komisijos komunikatą „2014–2020 m. ES darbuotojų saugos ir sveikatos strateginė programa“ (COM(2014)0332),

— atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio mėn. Komisijos ataskaitą „ES darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) direktyvų praktinio įgyvendinimo vertinimas ES valstybėse narėse“,

— atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 15 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Darbas su asbestu atliekant su energija susijusį renovavimą“,

— atsižvelgdamas į 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę dėl visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje,

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 10 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES) Nr. 305/2011, kuriuo nustatomos suderintos statybos produktų rinkodaros sąlygos (Statybos produktų reglamentas), įgyvendinimo (6),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. rezoliuciją dėl cheminių medžiagų strategijos tvarumui užtikrinti (7),

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Cheminių medžiagų strategija tvarumui užtikrinti. Aplinkos be toksinių medžiagų kūrimas“ (COM(2020)0667),

— atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas „Sąjungos tvarių cheminių medžiagų strategija: metas veikti“,

— atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikatą „Renovacijos banga Europoje: pastatų ekologizavimas, darbo vietų kūrimas ir gyvenimo gerinimas“ (COM(2020)0662),

— atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikatą „Europos kovos su vėžiu planas“ (COM(2021)0044),

— atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 11 d. Komisijos komunikatą „Naujas žiedinės ekonomikos veiksmų planas, kuriuo siekiama švaresnės ir konkurencingesnės Europos“ (COM(2020)0098),

— atsižvelgdamas į 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikatą „Bendrosios rinkos tobulinimas: daugiau galimybių piliečiams ir įmonėms“ (COM(2015)0550),

— atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikatą „Europos įgūdžių darbotvarkė, kuria siekiama tvaraus konkurencingumo, socialinio sąžiningumo ir atsparumo“ (COM(2020)0274),

— atsižvelgdamas į 2021 m. vasario 1 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) mokslinę ataskaitą dėl asbesto ribinių verčių darbo vietoje vertinimo,

— atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Komisijos ataskaitą „Nugalėti vėžį – misija įmanoma“ (angl. „Conquering Cancer – Mission Possible“),

— atsižvelgdamas į 2014 m. kovo mėn. Pasaulio sveikatos organizacijos rekomendacijas, pateiktas informacijos suvestinėje „Su asbestu susijusių ligų įveikimas“ (angl. „Elimination of asbestos-related diseases“),

— atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus, ypač į Nr. 3 tikslą užtikrinti sveiką gyvenseną ir skatinti visų amžiaus grupių gerovę,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 47 ir 54 straipsnius,

— atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones,

— atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0275/2021),

A. kadangi apibrėžiant ir vykdant visą Sąjungos politiką ir veiklą, turi būti užtikrinamas aukštas žmonių sveikatos apsaugos lygis;

B. kadangi Sąjungoje kasmet nuo asbesto poveikio miršta 30 000–90 000 žmonių;

C. kadangi labiausiai paplitusi profesinio vėžio liga yra plaučių vėžys, sudaranti 54–75 proc. profesinio vėžio susirgimo atvejų, ir kadangi asbestas yra pagrindinė plaučių vėžio priežastis (45 proc.) (8); kadangi asbesto poveikis rūkantiems žmonėms labai stipriai padidina plaučių vėžio išsivystymo riziką (9);

D. kadangi Tarptautinė vėžio tyrimų agentūra (IARC) pripažino asbestą kancerogenine medžiaga, kurios poveikis įrodytas (1 grupė) ir kuri sukelia plaučių vėžį, mezoteliomą, taip pat gerklų ir kiaušidžių vėžį; kadangi reikėtų skatinti vykdyti asbesto sukelto vėžio ir kitų nevėžinių sveikatos sutrikimų mokslinius tyrimus (10); kadangi didesnė vėžio rizika nustatyta net ir tiems gyventojams, kurie patyrė labai mažą asbesto plaušelių, įskaitant chrizotilo plaušelius, poveikį; kadangi asbestas gali sukelti kitus nepiktybinius plaučių ir pleuros sutrikimus, įskaitant pleuros sąaugas, pleuros randėjimą ir nepiktybinį skysčio kaupimąsi pleuros ertmėje;

E. kadangi Sąjungoje asbestas uždraustas nuo 2005 m.; kadangi kai kurios valstybės narės asbestą uždraudė jau 9-ajame XX a. dešimtmetyje; kadangi valstybės narės privalo užtikrinti, kad kuo greičiau būtų visiškai atsisakyta asbesto pluošto naudojimo; kadangi asbesto naudojimo pobūdis ir mastas valstybėse narėse labai skiriasi;

F. kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1907/2006 (11) (REACH) nurodyta, jog draudžiama gaminti, parduoti ir naudoti asbesto pluoštus ir produktus, į kuriuos sąmoningai dedama šių pluoštų, ir kadangi Komisijos reglamentu (ES) 2016/1005 (12), kuriuo iš dalies keičiamos REACH reglamento XVII priedo nuostatos, siekiama užtikrinti, kad valstybėse narėse ne vėliau kaip 2025 m. liepos 1 d. asbesto produktų būtų visiškai atsisakyta;

G. kadangi asbestas yra labai pavojingas kancerogenas, visame pasaulyje įvairiose kasdienio gyvenimo srityse naudojamas statybų ir kito pobūdžio medžiagose; kadangi patirti asbesto poveikį gresia daugeliui skirtingų gupių žmonių, įskaitant statybų ir renovacijos sektoriaus, kasyklų, atliekų tvarkymo darbuotojus, ugniagesius, taip pat namų savininkus ir nuomininkus; kadangi kenksmingiausias įkvėptų asbesto plaušelių poveikis sveikatai ir su asbestu susijusios ligos gali pasireikšti net ir po 40 metų; kadangi tikėtina, jog atvejų pikas Sąjungoje bus pasiektas apie 2025 m. (13);

H. kadangi nepaisant galiojančių reglamentų Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis su asbestu susijusios ligos pernelyg dažnai nepripažįstamos profesinėmis ligomis, todėl nukentėję asmenys neturi teisės gauti kompensacijos iš darbovietės, o tai paaštrina ligos sukeltas fizines kančias; kadangi profesinės sąjungos ir nukentėjusiems asmenims atstovaujančios asociacijos atlieka svarbų vaidmenį teikiant pagalbą nuo profesinių ligų kenčiantiems asmenims per diagnozavimo procedūras ir teikiant reikalavimus atlyginti žalą;

I. kadangi asbesto tvarkymas pastatuose (įskaitant apleistus pastatus) ir jo saugus pašalinimas turi būti vykdomas visapusiškai paisant darbuotojų saugos ir sveikatos, nes jis susijęs su Sąjungos planu pagerinti apstatytos aplinkos šiluminę izoliaciją ir sutaupyti energijos, taip pat tapti pirmuoju klimatui neutraliu žemynu iki 2050 m.; kadangi atliekant pastatų renovaciją siekiant padidinti energijos vartojimo efektyvumą dažnai reikia dirbti su stogus, sienas ar elektros instaliaciją sudarančiomis medžiagomis, kuriose gali būti asbesto, jei tie pastatai buvo pastatyti prieš priimant Sąjungos ir nacionalinės teisės aktus ir prieš uždraudžiant naudoti asbestą; kadangi didžioji dabartinės Sąjungoje apstatytos aplinkos dalis yra senesnė nei 50 metų; kadangi Sąjungos pastatų ūkio būklės blogėjimas didina poveikio aplinkai riziką, keldamas pavojų daugeliui įvairių gyventojų grupių, o tai visų pirma gali sukelti daugiau mezoteliomos atvejų; kadangi su asbestu susijusiomis ligomis suserga žmonės, gyvenantys netoli pramonės objektų; kadangi galimybės užsikrėsti per aplinką poveikis sveikatai yra nepakankamai įvertintas (14); kadangi asbesto poveikio aplinkoje lygis gali siekti profesinio poveikio lygį; kadangi reikia atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl rizikos, susijusios su asbestu, patenkančiu per aplinką;

J. kadangi asbesto atliekų šalinimas sąvartynuose nėra ilgalaikis perspektyvus problemos sprendimas, nes su atliekomis teks tvarkytis ateities kartoms, nes iš esmės asbesto plaušeliai laikui bėgant nesunyksta; kadangi reikia stengtis, kad asbesto plaušeliai nepatektų į aplinką; kadangi reikia rasti ekonomiškai efektyvius atliekų, kurių sudėtyje yra asbesto, inertizavimo metodus, siekiant nukenksminti asbesto plaušelius ir paversti juos medžiagomis, nekeliančiomis rizikos visuomenės sveikatai;

K. kadangi apskritai reikėtų skatinti mokslinius tyrimus ir inovacijas, siekiant pagerinti su asbestu susijusias patikras, kitų rūšių su asbestu susijusio vėžio (ne plaučių vėžio ir mezoteliomos) nustatymą, saugius pašalinimo metodus, atliekų tvarkymą ir pastatus naudojančių asmenų bei neigiamų veiksnių poveikį patiriančių darbuotojų saugumą, įskaitant įspėjimo apie asbestą tikruoju laiku ir jo aptikimo technologijas;

L. kadangi pagal SESV 191 straipsnio 1 dalį Sąjungos aplinkos apaugos politika turi padėti siekti tokių tikslų, kaip jos piliečių sveikatos apsauga, aplinkos kokybės apsauga ir gerinimas, apdairaus ir racionalaus gamtos išteklių naudojimo skatinimas ir skatinimas taikyti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti;

M. kadangi pagal SESV 191 straipsnio 2 dalį Sąjungos aplinkos politika grindžiama atsargumo principu bei principais, kad reikia imtis prevencinių veiksmų, kad žala aplinkai pirmiausia turėtų būti atitaisoma ten, kur yra jos šaltinis, ir kad žalą atlygina teršėjas;

N. kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 37 straipsnį reikalaujama integruoti aukštą aplinkos apaugos lygį ir aplinkos kokybės gerinimą į Sąjungos politiką ir užtikrinti, kad ji būtų įgyvendinama vadovaujantis tvaraus vystymosi principais;

O. kadangi teisė į saugią, švarią, sveiką ir tvarią aplinką tampa visuotinai pripažįstama, nes per kelerius pastaruosius metus išaugo ją pripažįstančių valstybių skaičius: dabar šią teisę arba jos elementus savo teisės sistemose pripažįsta daugiau nei 155 valstybės;

P. kadangi, remiantis Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) duomenimis, asbestas yra nenustatytos slenkstinės vertės kancerogenas; kadangi galiojanti asbesto profesinės ekspozicijos ribinė vertė yra 0,1 plaušelių/cm3 svertinio vidurkio koncentracija per 8 valandas; kadangi ECHA Rizikos vertinimo komitetas rengia nuomonę dėl asbesto profesinės ekspozicijos ribinės vertės sumažinimo; kadangi poveikis visada turėtų būti mažinamas tiek, kiek tik techniškai įmanoma, visų pirma dėl to, kad nėra nustatyta saugios slenkstinės koncentracijos; kadangi dėl šios priežasties profesinės ekspozicijos ribinė vertė turėtų būti persvarstyta, kad būtų atsižvelgta į naujausius mokslinius ir techninius pokyčius, ir atitinkamai pakeista;

Q. kadangi 80 proc. valstybėse narėse nustatytų profesinio vėžio atvejų yra susiję su asbestu; kadangi 98 proc. žmogiškųjų išlaidų, įskaitant poveikį gyvenimo kokybei ir darbuotojų šeimoms, sumoka darbuotojai; kadangi iš skaičiavimų matyti, jog dėl profesinio vėžio susirgimų Sąjungoje kasmet patiriama 270–610 mlrd. EUR arba 1,8–4,1 proc. BVP išlaidų (15); kadangi siekiant sustiprinti ligų prevencijos politiką labai svarbu užtikrinti, kad darbuotojai ir jų šeimos galėtų gyventi sveikiau;

R. kadangi asbestas buvo plačiai naudojamas būstuose ir kelia pavojų sveikatai; kadangi tarptautinės organizacijos ir valstybės narės pripažįsta teisę į tinkamą būstą, kurio apibrėžtis apima teisę į apsaugą nuo grėsmių sveikatai, kaip žmogaus teisę ir laiko ją pagrindiniu nelygybės sveikatos srityje problemos sprendimo būdu; kadangi saugiai pašalinus asbestą bus prisidėta prie kokybiško būsto užtikrinimo visiems, ypač mažas pajamas gaunantiems savininkams ir nuomininkams, kurių būsto sąlygos per pastaruosius dešimtmečius suprastėjo;

S. kadangi saugus asbesto pašalinimas neturėtų būti dingstis nuomininkų iškeldinimo praktikai remiantis tuo, kad namai turi būti renovuoti;

T. kadangi saugaus asbesto pašalinimo reikalavimai privalo būti taikomi socialiai sąžiningai ir sykiu turi būti nustatytos atitinkamos priemonės, skirtos padėti pastatų savininkams finansuoti reikiamas renovacijas, taip pat papildomos pajėgumų stiprinimo priemonės darbus atliekančioms mažoms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); kadangi tuo pat metu pagal 2020 m. spalio 14 d. Komisijos komunikate nustatytą iniciatyvą „Europos renovacijos banga“ (toliau – „Renovacijos banga“) numatytos Sąjungos lėšos turėtų būti skiriamos tik tiems paramos gavėjams, kurie laikosi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, skirtų darbuotojams nuo asbesto poveikio apsaugoti;

U. kadangi asbesto dar yra daugelyje administracinių pastatų, mokyklų, gyvenamųjų namų, infrastruktūros objektų, viešojo transporto objektų ir vandens tiekimo tinklų; kadangi laikui bėgant mažėja informacijos apie šios medžiagos naudojimą ir buvimą; kadangi asbestas pastatuose ir žinių apie jį stoka kelia pavojų visiems pastatų gyventojams ir naudotojams;

V. kadangi 2020 m. gruodžio 17 d. Parlamento rezoliucijoje dėl tvirtos socialinės Europos teisingai pertvarkai užtikrinti (16) valstybės narės paragintos ne vėliau kaip 2030 m. užtikrinti, kad nepasitaikytų su darbu susijusių mirčių, ir mažinti profesinių susirgimų skaičių, o Komisija – persvarstyti Direktyvą 2004/37/EB;

W. kadangi 2021 m. vasario 3 d. Komisijos komunikate nurodyta, kad kasmet 52 proc. su darbu susijusių mirčių Sąjungoje gali būti priskiriama su darbu susijusiems vėžio atvejams; kadangi ankstyvosios diagnostikos, gydymo ir reabilitacijos gerinimas yra ES kovos su vėžiu plano prioritetas ir jis turėtų prisidėti gerinant su asbestu susijusiomis ligomis sergančių pacientų padėtį; kadangi Komisija planuoja 2022 m. pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo pagal šį planą bus siekiama mažinti asbesto poveikį darbuotojams;

X. kadangi Europos socialinių teisių ramstis (toliau – Ramstis) buvo priimtas reaguojant į Sąjungoje kylančias socialines problemas; kadangi ramstį sudaro 20 principų, suskirstytų į tris kategorijas: lygių galimybių ir galimybių įsidarbinti, sąžiningų darbo sąlygų ir socialinės apsaugos bei įtraukties; kadangi pagal 10-ą principą numatoma užtikrinti aukštą darbuotojų saugos ir sveikatos lygį, kuris turėtų apimti darbuotojų apsaugą nuo kancerogenų ir mutagenų poveikio darbo vietoje;

Y. kadangi krizė atskleidė, kaip svarbu vengti su darbu susijusių ligų ir investuoti į įperkamas ir visiems užtikrintas visuomenės sveikatos priežiūros paslaugas; kadangi darbo inspekcijos, profesinės sąjungos ir atstovai darbuotojų sveikatos ir saugos klausimais atlieka svarbų vaidmenį veiksmingai tikrinant, kaip laikomasi su asbestu susijusių taisyklių ir reglamentų, ir užtikrinant jų vykdymą; kadangi veiksmingos, proporcingos ir atgrasomos sankcijos yra labai svarbios siekiant užtikrinti, kad nebūtų pažeidinėjami profesinės darbuotojų sveikatos ir saugos darbe reglamentai ir užtikrinama sąžininga konkurencija vidaus rinkoje;

Z. kadangi apstatyta aplinka daro didelį poveikį daugeliui ekonomikos sektorių, vietos lygmens darbo vietoms ir gyvenimo kokybei; kadangi nauja Komisijos tvarios apstatytos aplinkos strategija siekiama, be kita ko, skatinti žiediškumo principo taikymą viso pastatų gyvavimo ciklo metu; kadangi į Komisijos naują žiedinės ekonomikos veiksmų planą, nustatytą jos 2020 m. kovo 11 d. komunikate, įtrauktos tikslinės iniciatyvos, kuriomis siekiama spręsti pagrindinių produktų vertės grandinių, pvz., statybos ir pastatų, problemas; kadangi 2020 m. liepos 1 d. Komisijos komunikate pripažįstama, kad statybos pramonė turės investuoti į įgūdžių tobulinimą, kad atitiktų žaliosios pertvarkos poreikius, turint omenyje aplinką tausojantį projektavimą ir medžiagas, energijos vartojimo efektyvumą, žiediškumą ir renovaciją; kadangi iniciatyvos „Renovacijos banga“ sėkmę galima užtikrinti tik turint pakankamai kvalifikuotų statybos sektoriaus darbuotojų;

AA. kadangi iki šiol daugiau kaip 100 pasaulio valstybių, įskaitant Sąjungos kaimyninių regionų valstybes, galima teisėtai gaminti, perdirbti, importuoti ir eksportuoti asbestą arba medžiagas ir produktus, kurių sudėtyje yra asbesto; kadangi Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 649/2012 (17) nustatyta, jog įgyvendinama 2019 m. persvarstyta Roterdamo konvencija dėl sutikimo, apie kurį pranešama iš anksto, procedūros, taikomos tam tikroms pavojingoms cheminėms medžiagoms ir pesticidams tarptautinėje prekyboje (Roterdamo konvencija), kuria vadovaujantis, prieš eksportuojant produktą, kurio sudėtyje yra nuodingųjų cheminių medžiagų, reikia sudaryti susitarimą su konkrečia šalimi; kadangi 2015 m. spalio 28 d. Komisijos komunikate kaip vienas iš prioritetų buvo nustatytas siekis stiprinti pastangas, kad reikalavimų neatitinkantys produktai nebūtų pateikiami Sąjungos rinkai; kadangi, nepaisant Sąjungos ir nacionalinių draudimų ir galiojančių teisės aktų, asbestas vis dar patenka į vidaus rinką (18); kadangi tol, kol asbestas bus gaminamas ir platinamas visame pasaulyje, visada bus rizikos, kad jo pateks į vidaus rinką;

AB. kadangi išsamūs žmonių, anksčiau patyrusių arba dabar patiriančių asbesto poveikį, registrai yra svarbūs siekiant užtikrinti medicininę priežiūrą ir palengvinti profesinių ligų diagnozavimą, jų taip pat reikalaujama pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2016/679 (19); kadangi valstybės narės skirtingai organizuoja nacionalines socialinio draudimo sistemas su darbu susijusių traumų ar ligų srityje ir kadangi kolektyvinės sutartys atlieka papildomą vaidmenį; kadangi reikia paisyti principų, kuriais grindžiamos tokios sistemos, ir socialinių partnerių savarankiškumo;

AC. kadangi 2015 m. vasario 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonėje dėl Visiško asbesto pašalinimo Europos Sąjungoje teigiama, jog reikia užtikrinti, kad valstybių narių lygmeniu visi asbestozės, mezoteliomos ir panašių ligų atvejai būtų registruojami sisteminio duomenų apie profesines ir su darbu nesusijusias asbesto sukeliamas ligas rinkimo priemonėmis, prie asbesto sukeltų ligų kategorijos priskirti pleuros sąaugas ir oficialiai registruoti šį susirgimą kaip šios kategorijos ligą, taip pat, padedant specialiesiems stebėsenos centrams, parengti patikimą asbesto paplitimo žemėlapį, ir kad medicinos darbuotojai būtų tinkamai apmokyti bei sugebėtų nustatyti teisingą diagnozę;

AD. kadangi kai kuriose valstybėse narėse galiojančiais teisės aktais tam tikri įpareigojimai asbesto turinčių pastatų savininkams, administratoriams ar valdytojams nustatomi tik tada, kai jie pradeda naudoti pastatą arba ketina jį griauti, o ne kai parduoda pastatą, kuriame yra asbesto turinčių produktų;

Europos viso asbesto pašalinimo strategija: ESRAA

1. atkreipia dėmesį į tai, kad saugus asbesto pašalinimas yra pavyzdys, jog nustatant ir įgyvendinant visas Sąjungos politikos kryptis turi būti užtikrinama žmonių sveikatos apsauga (SESV 168 straipsnio 1 dalis), nes toks asbesto pašalinimas yra tiesiogiai susijęs su naujausių ir būsimų Sąjungos politinių iniciatyvų – naujos Sąjungos darbuotojų saugos ir sveikatos sistemos, Žaliojo kurso ir iniciatyvos „Renovacijos banga“, iniciatyvos „Next Generation EU“ ir daugiametės finansinės programos, Europos kovos su vėžiu plano, ES atliekų strategijos ir žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinio – įgyvendinimu; atkreipia dėmesį į tai, kad tvarkant asbesto atliekas turėtų būti visapusiškai laikomasi atsargumo principo; ragina Komisiją pasiūlyti susijusių Sąjungos teisės aktų, reglamentuojančių atliekų tvarkymą, peržiūrą;

2. pažymi, kad saugus asbesto pašalinimas yra sunki ir skubi užduotis, ir pakartoja savo raginimą laikytis visapusiško ir integruoto požiūrio, apjungiančio kelias politikos sritis; pažymi, kad svarbiausias prioritetas turėtų būti saugių darbo sąlygų užtikrinimas;

3. ragina Komisiją pateikti Europos viso asbesto pašalinimo strategiją: ESRAA, kurioje būtų aptarti šie klausimai: a) Europos lygmens sistema, taikoma nacionalinėms saugaus viso asbesto pašalinimo valstybėse narėse strategijoms, kurioje turėtų būti pateikti pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriuo nustatomi būtiniausi viešai prieinamų asbesto registrų standartai; b) pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2009/148/EB, siekiant griežtinti Sąjungos priemones, susijusias su darbuotojų apsauga nuo asbesto pavojaus, ir užkirsti kelią naujai nuo asbesto nukentėjusių asmenų bangai įgyvendinant strategiją „Renovacijos banga“; c) pasiūlymai dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl: i) profesinių ligų diagnozavimo, įskaitant visas žinomas su asbestu susijusias ligas, nustatant būtiniausius diagnozavimo procedūrų standartus, ir ii) būtiniausių nuo asbesto nukentėjusiems asmenims mokamų kompensacijų, susijusių su profesinėmis ligomis, standartų; d) pasiūlymas atnaujinti Direktyvą 2010/31/ES, siekiant nustatyti reikalavimą dėl privalomo asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų tikrinimo ir jų pašalinimo prieš pradedant renovacijos darbus, kad būtų apsaugota statybininkų sveikata; e) pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto buvimo paviršiaus diagnozę, prieš juos parduodant ar išnuomojant ir dėl asbesto sertifikatų išdavimo pastatams, pastatytiems prieš 2005 m. arba prieš priimant nacionalinį asbesto draudimą, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė;

4. pažymi, kad išsamios asbesto pašalinimo strategijos turės finansinių ir administracinių pasekmių pastatų savininkams, valdžios institucijoms ir įmonėms, visų pirma MVĮ, įskaitant labai mažas įmones, ir labai padidins sertifikavimo įstaigų darbo krūvį; todėl pabrėžia, kad turėtų būti nustatyti tinkami pereinamieji laikotarpiai ir teikiama derama reguliavimo ir finansinė parama;

5. pabrėžia, kad reikia sutelkti visus esamus finansavimo mechanizmus Sąjungos ir valstybių narių lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija jau paaiškino, jog valstybės narės gali skirti Europos struktūrinių ir investicijų (ESI) fondų lėšas darbui su asbestu ir jo pašalinimui ( 20 ) ; atsižvelgdamas į tai ragina panaudoti ESI fondų lėšas siekiant sustiprinti asbesto tikrinimo, matavimo, pašalinimo ir saugaus atliekų tvarkymo patikimumą ir tempą vadovaujantis atitinkamose nacionalinėse ir regioninėse programose nustatytais tikslais; pabrėžia didžiulę paramos moksliniams tyrimams ir plėtrai svarbą, visų pirma, kiek tai susiję su profesinės sveikatos ir saugos technologijų, įskaitant asbesto matavimo ir įspėjimo apie jį tikruoju laiku sistemas ir ekonomiškai efektyvius asbesto inertizavimo metodus ir technologijas, patekimo į rinką sąlygų sudarymu ir pagerinimu; ragina Komisiją ir valstybes nares naudoti visas priemones, kad būtų remiamos investicijos į tvaraus tvarkymo technologijas, be kita ko, įgyvendinant specialius bendriems Europos interesams svarbius projektus;

6. pabrėžia, kad pagal iniciatyvą „Renovacijos banga“ numatytos Sąjungos lėšos turėtų būti skiriamos tik tiems paramos gavėjams, kurie laikosi Sąjungos ir nacionalinės teisės aktų, skirtų darbuotojams nuo asbesto poveikio apsaugoti; ragina taikyti sistemą, pagal kurią būtų susigrąžinamos Sąjungos lėšos iš tų naudos gavėjų, kurie nesilaiko Sąjungos ar nacionalinių taisyklių dėl darbuotojų apsaugos nuo asbesto;

7. ragina stiprinti Europos darbuotojų saugos ir sveikatos agentūrą (EU-OSHA), kad būtų galima užtikrinti veiksmingas priemones, pavyzdžiui, techninę ir mokslinę paramą, siekiant padidinti pastangas prevencijos srityje, geriau stebėti darbo vietų, kuriose yra asbesto, registraciją ir darbuotojų, kurie patiria ar galėjo patirti jo poveikį, stebėjimą, gerinti darbuotojams siūlomą mokymą ir teikiamą apsaugos įrangą; ragina sukurti EU-OSHA kompetencijai priskiriamą Europos platformą, kurioje būtų demonstruojama asbesto šalinimo ir saugaus jo sunaikinimo geroji patirtis (keliose valstybėse narėse tokia platforma jau veikia), ir sudaryti sąlygas ja keistis;

8. atkreipia dėmesį į tai, kad darbo inspekcijos atlieka esminį vaidmenį asbesto poveikio prevencijos ir kontrolės srityse ir padeda plėsti žinias bei keistis informacija bendrovių lygmeniu; ragina valstybes nares padidinti darbo inspektorių skaičių, darbo inspekcijų veiklos ir atliekamos kontrolės kokybę, taip pat inspekcijų dažnumą; laikosi nuomonės, kad valstybės narės turėtų gerokai viršyti Tarptautinės darbo organizacijos rekomendaciją – t. y. užtikrinti bent vieną inspektorių 10 000 darbuotojų; primygtinai ragina valstybes nares nustatyti veiksmingas, proporcingas ir atgrasomas sankcijas įmonėms, kurios (visų pirma) nesilaiko įsipareigojimų profesinės saugos ir sveikatos srityse;

9. mano, kad būtina skubiai užtikrinti veiksmingą visų asbesto poveikį patyrusių darbuotojų teisę kreiptis į teismą ir gauti kompensaciją už bet kokią žalą sveikatai, ne tik susijusią su nerimu; pabrėžia, kad visas medicinos išlaidas, susijusias su asbesto poveikiu, turėtų padengti darbdaviai, jei jie nesiėmė visų tinkamų priemonių ir nesistengė jiems prieinamais būdais užkirsti kelio asbesto poveikiui; ragina Komisiją įvertinti, ar gali reikėti priimti teisės aktus, kuriais būtų nustatyta bendra atsakomybės už pasklidąją taršą tvarka, pagal kurią nukentėjusiesiems nuo pasklidosios taršos būtų atlyginta visa padaryta žala, įskaitant tą, kurią sukelia asbestas;

Europos pagrindų direktyva dėl nacionalinių asbesto pašalinimo strategijų

10. palankiai vertina „Renovacijos bangą“, kurioje iškeltas tikslas ne vėliau kaip 2030 m. renovuoti 35 milijonus pastatų; pritaria komunikate išreikštai nuomonei, kad ypatingą dėmesį reikėtų skirti senus pastatus renovuojančių ir gelbėjimo operacijose dalyvaujančių darbuotojų apsaugai nuo asbesto poveikio;

11. akcentuoja, kad siekiant geresnių prevencinių priemonių ir su asbestu susijusios rizikos valdymo, reikia turėti prieigą prie aktualios informacijos, pritaikytos prie tiesiogiai susijusių asmenų poreikių;

12. ragina Komisiją remti informacijos apie įvairias saugaus ir tvarkingo asbesto turinčių gaminių pašalinimo ar naikinimo sistemas, grindžiamas geriausiais prieinamais metodais, sklaidą;

13. pabrėžia, kad taip pat trūksta informacijos apie pavojus gyventojų grupėms, patiriančioms natūraliai sutinkamų asbesto medžiagų poveikį;

14. reikalauja, kad visos Sąjungos iniciatyvos, kuriomis remiama su energija susijusi renovacija, turėtų būti socialiniu požiūriu teisingos ir jose turėtų būti numatytos privalomos gyventojų ir darbuotojų sveikatos apsaugos priemonės, be kita ko, nustatant pastatus, kuriuose yra asbesto, siekiant, kad asbesto ir kitų pavojingųjų medžiagų pašalinimas būtų saugus;

15. ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinti, kad galimybė gauti deramą, įperkamą ir sveiką būstą, būtų vienas pagrindinių pagal šį ramstį numatyto veiksmų plano elementų;

16. palankiai vertina tai, kad kelios valstybės narės ir regionai, įskaitant Lenkiją, Nyderlandus ir Flandriją, įgyvendina plataus užmojo planus pašalinti asbestą iš apstatytos aplinkos, laikantis aiškaus tvarkaraščio;

17. pakartoja savo raginimą Komisijai, pasikonsultavus su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant socialinius partnerius, parengti teisinę sistemą, skirtą visam valstybių narių pastatuose ir infrastruktūros objektuose esančiam asbestui įvertinti, ir apskaičiuoti jo saugaus pašalinimo kiekvienoje valstybėje narėje išlaidas;

18. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl pagrindų direktyvos, kad valstybės narės parengtų nacionalinius asbesto pašalinimo planus, kuriuose būtų numatyti aiškūs ir realūs terminai, įskaitant prioritetus ir tarpinius tikslus, asbesto nustatymo ir registravimo tvarka, namų savininkų ir MVĮ finansavimo ir rėmimo tvarka, darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio rizikos priemonės pagal Direktyvą 2009/148/EB, taip pat saugus asbesto pašalinimas, siekiant neleisti asbestui patekti į perdirbimo procesus;

19. primygtinai tvirtina, kad reikia vykdyti ilgalaikę epidemiologinę priežiūrą siekiant įvertinti priemonių, kurių imtasi, veiksmingumą; atkreipia dėmesį į tai, kad mezotelioma yra liga, kurios pagrindinis rizikos veiksnys yra asbestas, ir kad nustatytų mezoteliomos atvejų skaičius yra epidemiologinei priežiūrai svarbus rodiklis; todėl ragina nustatyti, kad reikalavimas pranešti kompetentingoms institucijoms apie mezoteliomos atvejus būtų privalomas;

20. pažymi, kad, remiantis naujausiais tyrimais, dėl maždaug 20 proc. mezoteliomos atvejų pramoninėse šalyse gali būti susiję su asbesto poveikiu ne darbo vietoje ( 21 )

21. primena, kad numatoma, jog dėl iniciatyvos „Renovacijos banga“ išaugs statybos darbų apimtis, o kartu padidės asbesto plaušelių poveikis darbo vietose ir aplinkoje; pabrėžia, kad įgyvendinant iniciatyvą „Renovacijos banga“ asbestą būtina keisti energetiškai efektyviomis medžiagomis;

22. pakartoja savo raginimą sukurti nacionalinius viešus asbesto registrus; ragina Komisiją pasiūlyme dėl pagrindų direktyvos nustatyti būtiniausius viešai prieinamų skaitmeninių nacionalinių asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų, esančių viešuose ir privačiuose pastatuose, registrų reikalavimus; pabrėžia, kad asbesto registrai turėtų būti suderinami su kitomis duomenų bazėmis bei registrais, pvz., susijusiais su energijos vartojimo efektyvumu, ir būti pildomi įprastomis priemonėmis, kaip antai pastatų renovacijos pasais pagal Reglamentą (ES) 2016/679;

23. ragina Europos aplinkos agentūrą atlikti tolesnius asbesto koncentracijos upėse ir aplink jas esančiuose intakuose, taip pat jo poveikio augalijai ir laukinei gamtai tyrimus, panašius į tuos, kuriuos atliko JAV aplinkos apsaugos agentūra ( 22 )

24. pabrėžia, kad visose valstybėse narėse turėtų būti stebima ir matuojama foninė asbesto koncentracija atmosferoje, kad turėtų būti sudaryta galimybė gauti šią informaciją ir kad turėtų būti nustatytos ekspozicijos gyvenamojoje aplinkoje ribinės vertės;

25. pripažįsta 2017 m. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijas ( 23 ) , kuriose nurodyta, kad asbesto skaidulų nebūtina įtraukti į Tarybos direktyvos 98/83/EB ( 24 ) I priedą, ir kuriose padaryta išvada, kad asbesto pluoštai geriamajame vandenyje nekelia pavojaus sveikatai; primena, kad Italijos mokslininkų atliktame tyrime buvo iškeltas svarbus klausimas, ar geriant vandenį, kurio sudėtyje yra asbesto plaušelių, padidėja rizika susirgti skrandžio ir kolorektaliniu vėžiu ( 25 ) ; pabrėžia, kad galimoms su asbestu susijusioms ligoms, galbūt sukeltoms dėl to kad buvo geriamas vanduo, kuriame yra tokių plaušelių iš asbesto turinčių vamzdžių, atsirasti gali prireikti keleto dešimtmečių; pabrėžia, kad net jei Italijos mokslininkų tyrimo šiuo etapu nepakanka padaryti galutinėms išvadoms, kad esama ryšio tarp kartu su vandeniu nuryjamu asbestu ir virškinamojo trakto vėžio išsivystymo, kadangi esama neaiškumo, turėtų būti laikomasi atsargumo principo; laikosi nuomonės, kad šiuo svarbiu klausimu turėtų būti atliekama daugiau tyrimų; todėl ragina valstybes nares vykdyti nuolatinę geriamojo vandens gavybai naudojamo vandens kokybės stebėseną ir imtis būtinų prevencinių ir švelninimo priemonių, jei paaiškėtų, kad jis kelia pavojų žmonių sveikatai;

26. yra susirūpinęs dėl vandentiekio tinklo būklės Sąjungoje ir dėl to, kad jame vis dar yra vamzdžių, pagamintų iš asbesto ir cemento, kuriems yrant asbesto plaušeliai išsiskiria į vandenį; be to, primena, kad pagal PSO rekomendacijas geriamojo vandens tiekimui asbestcemenčio vamzdžiai nebeturėtų būti naudojami ar patvirtinami naudoti ( 26 ) ; laikosi nuomonės, kad, remiantis Europos strategija dėl visiško asbesto pašalinimo ir Europos ekonomikos gaivinimo planu bei valstybių narių ekonomikos gaivinimo planais, turėtų būti parengtas ir įgyvendintas išsamus Europos geriamojo vandens paskirstymo tinklo renovacijos ir asbesto pašalinimo iš jo planas;

Direktyvos 2009/148/EB dėl darbuotojų apsaugos nuo rizikos, susijusios su asbesto veikimu darbe, atnaujinimas

27. primena, kad asbestas tebėra viena iš didžiausių su profesine sveikata susijusių problemų ir kad 125 mln. žmonių visame pasaulyje patiria asbesto poveikį darbo vietoje ( 27 ) , nepaisant to, kad jau dešimtmečiais žinoma, jog jis kelia pavojų sveikatai;

28. atkreipia dėmesį į tai, kad dėl asbesto poveikio kasmet miršta apie 250 000 žmonių ( 28 ) ; pažymi, kad pastaraisiais metais dėl asbesto plaušelių poveikio susijęs mirtingumo lygis pradėjo net sparčiau augti;

29. ragina Komisiją atnaujinti Direktyvą 2009/148/EB atsižvelgiant į naujausias mokslines žinias ir technikos raidą, įskaitant įvairių asbesto plaušelių rūšių ir jų neigiamo poveikio sveikatai vertinimą, taip pat pradėti konsultacijų dėl pluoštinių silikatų, kuriems taikoma ta direktyva, sąrašo atnaujinimo procesą ir, atsižvelgiant į tai, apsvarstyti galimybę į sąrašą, kuriame jau yra aktinolitas, antofilitas, tremolitas ir gruneritas, įtraukti ribekitą, vinchitą, richteritą, fluoroedenitą ir erionitą;

30. pabrėžia, kad Direktyva 2009/148/EB taikoma visai veiklai, kurią vykdydami darbuotojai patiria arba gali patirti asbesto dulkių ar asbesto turinčių medžiagų dulkių poveikį; ragina priimti griežtesnes nuostatas, kuriomis būtų užtikrinama visų asbesto pašalinimo darbų vietoje dirbančių darbuotojų apsauga, įskaitant darbuotojus, kurie į darbų vietą patenka užbaigus asbesto pašalinimo darbus; ragina daugiau dėmesio skirti tam kad, įgyvendinant tą direktyvą nacionaliniu lygmeniu, būtų įtrauktos visos rizikingos profesijos, įskaitant renovacijos ir griovimo srities darbuotojus, atliekų tvarkytojus, kalnakasius ir ugniagesius;

31. yra susirūpinęs dėl to, kad, remiantis naujausiais moksliniais medicininiais tyrimais ir rekomendacijomis, nėra jokios ribos, kurios neviršijant asbesto plaušelių koncentracija ore būtų nekenksminga ( 29 ) ; mano, kad dėl to negali būti pateisinamos jokios apsaugos priemonių pagal Direktyvą 2009/148/EB išimtys, paremtos profesinės ekspozicijos ribine verte; ragina Direktyvoje 2009/148/EB visapusiškai atspindėti principą, pagal kurį visada turėtų būti imamasi atitinkamų darbuotojų apsaugos priemonių vykdant veiklą, kurios metu atlikdami savo darbą darbuotojai susiduria arba gali susidurti su asbesto ar kitų medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, dulkėmis; mano, kad vertinant riziką reikėtų atsižvelgti į netrapių medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, pavojingumą; ragina atlikti individualų rizikos vertinimą, susijusį su planuojamu darbo procesu, siekiant nustatyti būtinas apsaugos priemones;

32. primygtinai ragina pirmenybę teikti saugiam sudėtinių dalių ir medžiagų, kuriose yra asbesto, pašalinimui ir sunaikinimui, nes dėl remonto, priežiūros, kapsuliavimo ar sandaraus įpakavimo asbesto pašalinimas tik atidedamas ir gyventojams bei darbuotojams kylanti rizika išlieka daugeliui metų; ragina uždrausti medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto ir kurias techniškai galima pašalinti, kapsuliavimą ir sandarų įpakavimą; pabrėžia, kad šis draudimas turėtų neleisti labiausiai nepasiturintiems namų ūkiams atsidurti tokioje padėtyje, kai jie negalėtų sau leisti būtinos renovacijos; todėl pabrėžia, kad reikia tinkamų paramos priemonių; pabrėžia, kad svarbu nustatyti, registruoti ir reguliariai stebėti statinius, kuriuose yra asbesto, kurių negalima pašalinti trumpuoju laikotarpiu, pvz., betonines pastatų sienas;

33. ragina kurti sinergiją su Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) kuriama duomenų baze, kuria siekiama kaupti informaciją ir gilinti žinias apie susirūpinimą keliančias medžiagas produktų ir atliekomis tapusių produktų sudėtyje;

34. primena pagrindinį teisinį principą, kad darbuotojų saugos ir sveikatos darbe kontekste visada turi būti taikomos naujausios technologijos, padedančios užtikrinti aukščiausią įmanomą apsaugos lygį; ragina sugriežtinti būtiniausius techninius reikalavimus, siekiant sumažinti asbesto plaušelių koncentraciją ore iki mažiausio techniškai įmanomo lygio, įskaitant dulkių slopinimą ir jų surinkimą susidarymo vietoje, nuolatinę sedimentaciją ir nukenksminimo priemones; ragina nustatyti būtiniausius reikalavimus slėgio skirtumui tarp asbesto aptvaros ir aplinkos, šviežio oro tiekimui ir HEPA filtrams;

35. pabrėžia, jog reikia, kad į atnaujintus būtinus techninius reikalavimus būtų įtrauktos nuostatos neatsilikti nuo technologinės plėtros; pabrėžia, kad reikia toliau nagrinėti galimybes taikyti privalomą robotų ir kitų pažangiųjų technologijų naudojimą, be kita ko, atliekant mokslinius tyrimus ir sistemingesnį valstybių narių keitimąsi geriausia patirtimi, siekiant nuolat rengti naujus darbuotojų sveikatos ir saugos apsaugos standartus; pažymi, kad optiniai mikroskopai nėra naujausia turima technologija asbesto plaušeliams ore, kuriuo kvėpuojame, skaičiuoti ir kad analitiniai transmisiniai elektroniniai mikroskopai (angl. Analytical Transmission Electron Microscopy , ATEM) yra jautresni ir leidžia nustatyti ir suskaičiuoti asbesto plaušelius; ragina, kai įmanoma, plaušeliams skaičiuoti naudoti analitinius transmisinius elektroninius mikroskopus ar panašius pažangius metodus;

36. primena, kad bandiniai turi būti imami taip, kad jie rodytų darbuotojo individualiai patiriamą poveikį, o tai reiškia, kad bandiniai turi būti imami tipinėmis ir realiomis sąlygomis, kuriomis darbuotojas patiria asbesto dulkių poveikį, kelis kartus reguliariais intervalais atliekant matavimus konkrečiais darbo etapais; mano, kad jei bandiniai negali atspindėti darbuotojo individualiai patiriamos ekspozicijos, turėtų būti taikomos visos atitinkamos apsaugos priemonės;

37. mano, kad pranešime pateikiama informacija turėtų apimti visus II priede pateikiamus elementus, pvz., vietas, kuriose bus atliekamas darbas, darbuotojų apsaugai ir nukenksminimui naudojamą įrangą ir atliekų šalinimo planą; mano, kad nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų saugoti tą informaciją bent 40 metų;

38. pabrėžia, kad svarbu užtikrinti pakankamą ir tikslinę paramą darbdaviams, ypač MVĮ, įskaitant labai mažas įmones, įgyvendinant šias apsaugos priemones ir pranešimo reikalavimus, kad būtų išvengta jų nevykdymo; atkreipia dėmesį į tai, kad priėmus nuostatą dėl standartizuotų operacijų su medžiagomis, kuriose yra asbesto, procesų būtų padedama mažinti asbesto plaušelių dulkių kiekį, šių operacijų sąnaudas ir palengvinama įgyvendinti pranešimo reikalavimus;

39. pažymi, kad dabartinė Sąjungos asbesto profesinės ekspozicijos ribinės vertės mažiausia leistina norma yra 100 000 plaušelių viename m 3 (0,1 plaušelių/cm 3 ) ir kad daugelis valstybių narių taiko šiuo metu nustatytą mažiausią leistiną normą; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kurios valstybės narės darbuotojų sveikatos apsaugai taiko daug mažesnę profesinės ekspozicijos ribinę vertę, pvz., Nyderlanduose taikoma 2 000 plaušelių/m 3 (0,002 plaušelių/cm 3 ) profesinės ekspozicijos ribinė vertė;

40. pažymi, kad labiausiai patyrę Tarptautinės profesinės sveikatos komisijos tyrėjai daro išvadą, kad poveikio ribos nepadeda tinkamai apsisaugoti nuo vėžio ir siūlo nustatyti 1 000 plaušelių/m 3 (0,001 plaušelių/cm 3 ) profesinės ekspozicijos ribinę vertę; palankiai vertina Komisijos įsipareigojimą 2022 m. pateikti teisėkūros pasiūlymą toliau mažinti darbuotojų kontaktą su asbestu ir ragina Komisiją prioritetine tvarka atnaujinti tas ekspozicijos ribines vertes, nustatant 0,001 plaušelių/cm 3 (1 000 plaušelių/m 3 ), atsižvelgiant į įvairių suinteresuotųjų subjektų rekomendacijas ir pasikonsultavus su Darbuotojų saugos ir sveikatos patariamuoju komitetu; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant įgyvendinti naująją metodiką ir naujas poveikio vertes, reikia nustatyti tinkamą pereinamąjį laikotarpį;

41. pažymi, kad ne tik darbuotojai, bet ir pagrindiniai rangovai ir perkančiosios organizacijos, kurie užsako atlikti darbus, turėtų būti įpareigoti, prieš pradėdami bet kokius darbus pastatuose, laivuose, orlaiviuose arba su įranga ar produktais susijusius darbus, atlikti asbesto diagnozę; reikalauja, kad prieš pradedant darbą patalpose, kurios buvo pastatytos iki 2005 m. arba iki metų, kuriais priimtas lygiavertis nacionalinis asbesto draudimas, atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė, kvalifikuotas ir sertifikuotas veiklos vykdytojas atliktų nuodugnų tikrinimą, ar esama medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto; mano, kad tikrinimų metu visada turėtų būti atliekama konkrečiai darbo vietai pritaikyta diagnozė, o ataskaitoje turėtų būti nurodoma kad asbesto nėra, arba kad jo yra ir, jei jo yra, plaušelių rūšis, ir pateikiamas išsamus taršos pobūdžio aprašymas ir tiksli jo vieta bei apytiksliai kiekiai; mano, kad, be Direktyvos 2009/148/EB 14 straipsnyje nustatytų reikalavimų, į tos direktyvos priedą turėtų būti įtraukti reikalavimai dėl minimalios mokymų, patvirtinamų egzaminu, trukmės, atsižvelgiant į atitinkamą darbo rūšį; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad reikia nuoseklios rizikos vertinimo metodikos, siekiant užtikrinti Sąjungos lygmeniu vienodas sąlygas ir išvengti vidaus rinkos susiskaidymo;

42. nerimauja, kad mokymo reikalavimai ir surengtų mokymų sertifikavimas valstybėse narėse vis dar yra labai skirtingi, o tai kelia rimtą pavojų darbuotojų saugai ir sveikatai, atsižvelgiant į darbuotojų tarpvalstybinį judumą; ragina parengti naują Direktyvos 2009/148/EB priedą, kuriame būtų nustatyti privalomi būtiniausi darbo su asbestu mokymų reikalavimai, įskaitant konkrečius reikalavimus specializuotose asbesto pašalinimo įmonėse dirbantiems darbuotojams, taip pat darbuotojams, kurie, dirbdami savo darbą, galėtų turėti kontaktą su asbesto turinčiomis medžiagomis; mano, kad, be Direktyvos 2009/148/EB 14 straipsnyje nustatytų reikalavimų, į tos direktyvos priedą reikėtų įtraukti reikalavimus dėl trumpiausios mokymo trukmės, atsižvelgiant į atitinkamo darbo pobūdį, tinkamų tokio mokymo dokumentų ir reguliarių intervalų, kuriais konkretus darbuotojas turi dalyvauti mokyme;

Su asbestu susijusių ligų diagnozavimas ir kompensacija

43. ragina Komisiją atnaujinti savo 2003 m. rugsėjo 19 d. rekomendaciją dėl Europos profesinių ligų sąrašo ( 30 ) , kad joje atsispindėtų naujausios turimos mokslinės medicininės žinios apie profesines ligas, visų pirma žinios apie su asbestu susijusias ligas;

44. ragina valstybes nares palengvinti diagnozavimo procedūras perkeliant pareigą įrodyti priešingai šaliai, visų pirma tais atvejais, jeigu buvo neseniai sukurti nacionaliniai su asbestu dirbančių darbuotojų registrai, taip pat nustatyti tinkamas kompensacijas darbuotojams, sergantiems su asbestu susijusiomis ligomis;

45. atkreipia dėmesį į tai, kad su asbestu susijusios ligos dėl laisvo judėjimo yra tarpvalstybinė problema, todėl šiuo atžvilgiu visų pirma reikėtų atsižvelgti į judžių darbuotojų vaidmenį; primena, kad profesinės ligos ir darbo vietoje sveikatai kylanti rizika visada yra susijusi su konkrečia profesija, darbo veikla, darbo vieta ir laiku; ragina Komisiją, pasikonsultavus su socialiniais partneriais, remiantis SESV 153 straipsnio 1 dalies a ir b punktais, pateikti pasiūlymą dėl direktyvos, kurioje būtų nustatyti Sąjungos būtiniausi profesinių ligų, įskaitant su asbestu susijusias ligas, diagnozavimo ir kompensacijos standartai;

46. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą valstybėms narėms sukurti nacionalinę įstaigą arba ombudsmeną, kurie padėtų asmenims, nukentėjusiems nuo profesinių ligų ir, visų pirma, nuo su asbestu susijusių ligų, kurių latentinis laikotarpis ilgas, per ligos diagnozavimo procedūras; ragina valstybes nares remti pacientų asociacijų ir profesinių sąjungų grupių, skirtų su asbestu susijusių ligų aukoms ir jų šeimoms, steigimą ir primygtinai ragina konsultuotis su šiomis asociacijomis siekiant palengvinti ir supaprastinti ligų pripažinimo procedūras; ragina didinti nacionalinį finansavimą, kad būtų išmokamos kompensacijos nukentėjusiesiems nuo su asbestu susijusių ligų ir užtikrinama pakankamai lėšų tiesioginėms, netiesioginėms ir žmogiškosioms išlaidoms, susijusioms su liga, padengti;

47. primena, kad rūkymo ir asbesto kaupiamasis poveikis labai stipriai padidina plaučių vėžio išsivystymo riziką; ragina valstybes nares siūlyti visiems darbuotojams, patiriantiems asbesto poveikį, programą, padedančią mesti rūkyti; dar kartą pabrėžia, kad rūkymas niekada negali būti priežastis, dėl kurios darbuotojui būtų nepripažįstamos su asbestu susijusios profesinės ligos, ar nesuteikiamos teisės gauti kompensaciją ir medicininį šios ligos gydymą;

48. ragina geriau įvertinti riziką, susijusią su antriniu poveikiu ne darbo vietoje, visų pirma kylančią šeimos nariams, gyvenantiems su asbestą tvarkančiais darbuotojais; ragina valstybes nares palengvinti užregistruotų nuo antrinio poveikio ne darbo vietoje, patirto ne dėl profesinio kontakto su asbestu, nukentėjusių žmonių diagnozavimo ir kompensacijų teikimo jiems procedūras ir remtis valstybių narių, pvz., Danijos, geriausia patirtimi; pakartoja savo raginimą dėl lyčių aspekto, susijusio su antriniu poveikiu;

49. pabrėžia, kad esama įvairių rūšių asbesto poveikio ne darbo vietoje, galinčio daryti reikšmingą poveikį žmonių sveikatai, nesvarbu, ar tai būtų netiesioginis profesinis poveikis (įskaitant darbuotojų netyčia į namus atneštų asbesto dulkių poveikį), poveikis namuose (įskaitant buities reikmenis, kuriuose yra asbesto) ar aplinkoje (įskaitant pastatuose ir įrenginiuose esančias arba pramoninės kilmės medžiagas);

50. pabrėžia, kad moterys, kurios patiria su asbestu susijusią riziką, yra ypač pažeidžiamos dėl tam tikrų rūšių asbesto poveikio; ragina geriau pripažinti lyčių aspektą visose darbuotojų sveikatos ir saugos srityse ir integruoti lyčių aspektą į visas teisėkūros ir ne teisėkūros priemones valstybėse narėse, siekiant užtikrinti, kad joks šališkumas lyčių atžvilgiu nedarytų poveikio su asbestu susijusios ligos atsekimui, nustatymui, gydymui ar svarstymui ją tokia nustatyti, darant poveikį kompensacijų ligų aukoms dydžiui; ragina diagnozuojant ligas daugiau dėmesio skirti valymo veiklai kaip rizikos veiksniui; ragina atlikti geresnius rizikos vertinimus ir geriau nustatyti asbesto poveikį valytojams, ypač valytojoms, taip pat asmenims, kurie atlieka neapmokamus namų ūkio darbus, pvz., valo asbestu užterštus produktus;

51. pabrėžia, kad nustatant asbesto pašalinimo sąnaudas reikėtų kuo labiau atsižvelgti į principą „teršėjas moka“;

Asbesto tikrinimas prieš pradedant su energija susijusius renovacijos darbus ir prieš parduodant ar išnuomojant pastatą

52. primena, kad Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos (ES) 2018/844 ( 31 ) , kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, 14 konstatuojamojoje dalyje valstybės narės raginamos remti esamų pastatų energinio naudingumo didinimo priemones, be kita ko, pašalinant asbestą ir kitas kenksmingas chemines medžiagas, užkertant kelią neteisėtam kenksmingų cheminių medžiagų pašalinimui ir sudarant palankias sąlygas galiojančių teisėkūros procedūra priimtų aktų laikymuisi;

53. ragina Komisiją, atsižvelgiant į „Renovacijos bangą“, pateikti pasiūlymą dėl Direktyvos 2010/31/ES 7 straipsnio pakeitimo, kuriuo būtų nustatomas reikalavimas dėl privalomo asbesto tikrinimo, registravimo ir asbesto ir kitų pavojingųjų cheminių medžiagų pašalinimo prieš pradedant bet kokią renovaciją, kartu atsižvelgiant į SESV 153 straipsnio 1 dalies a punktą dėl visų pirma darbo aplinkos gerinimo siekiant rūpintis darbuotojų sveikata ir sauga;

54. ragina Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kuriame būtų atsižvelgta į galiojančius nacionalinės teisės aktus, taip pat poveikio vertinimą dėl veiksmingiausių privalomo pastatų tikrinimo modelių, apimančių atitinkamą kvalifikaciją ir leidimus turinčio profesionalaus subjekto atliekamą asbesto buvimo paviršiaus diagnozę, prieš juos parduodant ar išnuomojant ir dėl asbesto sertifikatų išdavimo pastatams, pastatytiems prieš 2005 m. arba prieš priimant nacionalinį asbesto draudimą, atsižvelgiant į tai, kuri yra data ankstesnė;

55. ragina valstybes nares priimti nuomininkams skirtas apsaugos priemones, kai asbestas randamas prieš atliekant su energija susijusio renovavimo darbus; pabrėžia, kad nuomininkai neturėtų mokėti tikrinimo ir persikraustymo išlaidų; ragina valstybes nares užtikrinti, kad nuomininkai būtų visapusiškai informuojami apie pastatuose esantį asbestą ir kad jiems būtų išduotas asbesto sertifikatas;

Sąjunga kaip pasaulinė kovos su asbestu lyderė

56. palankiai vertina 2021 m. kovo 12 d. Tarybos išvadas, kuriose atkreipiamas dėmesys į tai, kad reikia stiprinti nacionalinius rinkos priežiūros pajėgumus ir muitinės vaidmenį; ragina valstybes nares griežtinti kontrolę ir rinkos priežiūrą, taip pat bendradarbiauti su kitų valstybių narių pasienio institucijomis ir muitinėmis, siekiant neleisti į vidaus rinką neteisėtai patekti produktams, kurių sudėtyje yra asbesto; pabrėžia, kad svarbu remti ir plėtoti tvarius laivų išmontavimo Sąjungoje sprendimus pagal naująjį žiedinės ekonomikos veiksmų planą, kad išmontuojant laivus būtų išvengta neigiamo poveikio darbuotojų sveikatai, patiriamo dėl asbesto poveikio; ragina Komisiją užtikrinti aukštus darbuotojų apsaugos nuo asbesto poveikio standartus Sąjungos patvirtintuose laivų perdirbimo kompleksuose trečiosiose šalyse; ragina Komisiją pradėti tyrimą, kuriuo būtų nustatytas neteisėto produktų ir medžiagų, kurių sudėtyje yra asbesto, importo į Sąjungą mastas ir nurodytos galimos rinkos priežiūros stiprinimo priemonės, kurios galėtų apimti galimybę apriboti laivų, vežančių produktus ar medžiagas, kurių sudėtyje yra asbesto, kaip tranzitu vežamus krovinius, prieigą prie uosto įrenginių ir laikino saugojimo Sąjungoje;

57. ragina Komisiją chrizotilo asbesto įtraukimą į Roterdamo konvencijos III priedą ir asbesto uždraudimą visame pasaulyje laikyti svarbiausiais prioritetais; ragina Sąjungą bendradarbiauti su tarptautinėmis organizacijomis ir imtis iniciatyvos siūlant priemones, kuriomis asbesto rinka būtų įvardijama kaip prekybos nuodingomis medžiagomis rinka; ragina Sąjungą į savo išorės politiką įtraukti kovą su asbestu ir su asbestu susijusiomis ligomis; ragina Komisiją ir valstybes nares didinti savo paramą (įskaitant finansinę), skiriamą pasaulinio masto veikėjams, kovojantiems su asbestu ir su asbestu susijusiomis ligomis, taip pat ir PSO; smerkia finansines investicijas į pasaulio asbesto pramonę;

58. primena, kad trečdalis PSO Europos regiono gyventojų gyvena šalyse, kur visų asbesto formų naudojimas dar nėra uždraustas ( 32 ) ; pabrėžia, kad asbestas dar naudojamas 16 Europos šalių, visų pirma kaip statybinė medžiaga, ir kad jose asbestas vis dar gaminamas ir iš jų eksportuojamas;

Finansiniai aspektai

59. ragina Komisiją, atsižvelgiant į šios rezoliucijos 17 ir 18 dalis ir I priedo 3 punktą, įvertinti Parlamento prašymų finansines pasekmes;

o

o o

60. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją ir pridedamas rekomendacijas Komisijai ir Tarybai.

(1) OL L 330, 2009 12 16, p. 28.

(2) OL L 153, 2010 6 18, p. 13.

(3) OL L 183, 1989 6 29, p. 1.

(4) OL L 158, 2004 4 30, p. 50.

(5) OL C 36, 2016 1 29, p. 102.

(6) Priimti tekstai, P9_TA(2021)0074.

(7) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0201.

(8) https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2016/581397/EPRS_BRI(2016)581397_EN.pdf.

(9) https://www.who.int/news-room/fact-sheets/detail/asbestos-elimination-of-asbestos-related-diseases.

(10) https://publications.iarc.fr/Book-And-Report-Series/Iarc-Monographs-On-The-Identification-Of-Carcinogenic-Hazards-To-Humans/Arsenic-Metals-Fibres-And-Dusts-2012.

(11) 2006 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH), įsteigiantis Europos cheminių medžiagų agentūrą, iš dalies keičiantis Direktyvą 1999/45/EB bei panaikinantis Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 793/93, Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1488/94, Tarybos direktyvą 76/769/EEB ir Komisijos direktyvas 91/155/EEB, 93/67/EEB, 93/105/EB bei 2000/21/EB (OL L 396, 2006 12 30, p. 1).

(12) 2016 m. birželio 22 d. Komisijos reglamentas (ES) 2016/1005, kuriuo dėl asbesto pluoštų (chrizotilo) iš dalies keičiamos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XVII priedo nuostatos (OL L 165, 2016 6 23, p. 4).

(13) „Understanding a Man-Made Epidemic: The Relation between Historical Asbestos Consumption and Mesothelioma Mortality in Belgium“ („Faktai apie žmogaus sukeltą epidemiją: asbesto naudojimo praeityje ir mirtingumo nuo mezoteliomos ryšys Belgijoje“), Van den Borre, Laura & Deboosere, Patrick, Tijdschrift voor Sociale en Economische Geschiedenis, 2017.

(14) „Environmental exposure to asbestos, from geology to mesothelioma“, Bayram, Mehmeta; Bakan ir Nur Dilekb, „Current Opinion in Pulmonary Medicine“ 2014.

(15) https://www.etui.org/sites/default/files/Web-executive%20summary-cancer-final.pdf

(16) Priimti tekstai, P9_TA(2020)0371.

(17) 2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 649/2012 dėl pavojingų cheminių medžiagų eksporto ir importo (OL L 201, 2012 7 27, p. 60).

(18) http://www.ibasecretariat.org/alpha_ban_list.php; https://wits.worldbank.org/trade/comtrade/en/country/ALL/year/2019/tradeflow/Imports/partner/WLD/product/252400

(19) 2016 m. balandžio 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/679 dėl fizinių asmenų apsaugos tvarkant asmens duomenis ir dėl laisvo tokių duomenų judėjimo ir kuriuo panaikinama Direktyva 95/46/EB (Bendrasis duomenų apsaugos reglamentas) (OL L 119, 2016 5 4, p. 1).

(20) https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/E-8-2018-000862-ASW_EN.html

(21) „The health impact of nonoccupational exposure to asbestos: what do we know?“ (nih.gov svetainė)

(22) Vašingtono valstijos sveikatos departamentas (2009), „Advisory for Swift Creek Naturally Occurring Asbestos“. Jungtinių Valstijų aplinkos apsaugos agentūra, Swift Creek (https://response.epa.gov/site/site_profile.aspx?site_id=3639)

(23) PSO Europos regiono biuro bendradarbiavimo dėl geriamojo vandens parametrų srityje projektas „Rekomendacijos dėl Tarybos direktyvos 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (Geriamojo vandens direktyvos) I priedo peržiūros“ (Support to the revision of Annex I Council Directive 98/83/EC on the Quality of Water Intended for Human Consumption (Drinking Water Directive) Recommendations), 2017 m.

(24) 1998 m. lapkričio 3 d. Tarybos direktyva 98/83/EB dėl žmonėms vartoti skirto vandens kokybės (OL L 330, 1998 12 5, p. 32).

(25) Agostino Di Ciaula, Valerio Gennaro, „Rischio clinico da ingestione di fibre di amianto in acqua potabile“, Epidemiologia&Prevenzione, https://epiprev.it/3608

(26) https://ec.europa.eu/environment/water/water-drink/pdf/20171215_EC_project_report_final_corrected.pdf, 13.1 punktas

(27) PSO, „Asbestos: elimination of asbestos-related diseases“, 2018 m..

(28) Sugio Furuya, Odgerel Chimed-Ochir, Ken Takahashi, Annette David, Jukka Takala, „Global Asbestos Disaster“Int. J. Environ. Res. Public Health 15, Nr. 5: 1000, 2018 m., https://doi.org/10.3390/ijerph15051000

(29) 2021 m. vasario 1 d. Europos cheminių medžiagų agentūros (ECHA) mokslinė ataskaita dėl asbesto ribinių verčių darbo vietoje vertinimo.

(30) 2003 m. rugsėjo 19 d. Komisijos rekomendacija C(2003) 3297 dėl Europos profesinių ligų sąrašo (OL L 238, 2003 9 25, p. 28).

(31) 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/844, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo ir Direktyva 2012/27/ES dėl energijos vartojimo efektyvumo (OL L 156, 2018 6 19, p. 75).

(32) https://www.euro.who.int/en/media-centre/sections/press-releases/2015/04/at-least-one-in-three-europeans-can-be-exposed-to-asbestos-at-work-and-in-the-environment