Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524} {SEC(2009) 525} /* KOM/2009/0189 galutinis - CNS 2009/0057 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.4.21 KOM(2009) 189 galutinis 2009/0057 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | 110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių (Trachurus trachurus) išteklių valdymo ir žvejybos planas, į kurį įtraukiami visi 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] 5 ir 6 straipsniuose nurodytuose atkūrimo ir valdymo planuose numatyti etapai. Šiuo planu siekiama užtikrinti, kad minėti ištekliai remiantis mokslinėmis rekomendacijomis būtų naudojami taip, kad būtų garantuotas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis žuvų kiekis. Juo taip pat siekiama užtikrinti žuvininkystės sektoriaus stabilumą. Šie tikslai atitinka įgyvendinimo plano, dėl kurio buvo susitarta 2002 m. Johanesburge įvykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi ir kuris buvo priimtas šios konferencijos 2 rezoliucija[2], 30 dalyje nustatytus tikslus ir bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, išdėstytus 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnyje. Šis planas yra antrasis su Bendrijos vandenyse esančiais pelaginiais ištekliais susijęs planas po 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1300/2008, nustatančio atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą. Plačiai paplitę pelaginiai ištekliai yra valdomi kartu su Šiaurės Atlanto pakrančių valstybėmis dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose nustatyta tvarka, kuri taikoma būtent Šiaurės Rytų atlantinių skumbrių, šiaurinių žydrųjų merlangų, Skandinavijos atlantinių silkių ir Šiaurės jūros silkių ištekliams. Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliai yra svarbiausi iš trijų Bendrijos kontinentiniame šelfe esančių paprastųjų stauridžių išteklių. Dabartinė valdymo sistema nėra labai palanki paprastosioms stauridėms. Atsižvelgti ad hoc į mokslines rekomendacijas kliudo tai, kad išteklių rajonai, kuriems taikomos mokslinės rekomendacijos, neatitinka rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis. Įgyvendinant ilgalaikį valdymo planą numatoma išspręsti ir rajonų neatitikimo problemą. Mokslinės rekomendacijos dėl šių išteklių pagrįstos tik neišsamiais įvertinimais. Svarbiausias nuo žuvininkystės sektoriaus nepriklausantis informacijos šaltinis yra nuo 1977 m. kasmet atliekami tarptautiniai ikrų tyrimai. Žuvininkystės specialistams iki šiol neužteko gaunamų duomenų ir papildomos informacijos išsamiam išteklių įvertinimui atlikti. Įprasta, kad mokslinių rekomendacijų dėl išteklių neįmanoma pagrįsti išsamiu išteklių įvertinimu. Mokslinių rekomendacijų trūkumus lemia įvairios priežastys, pavyzdžiui, prastėjanti duomenų, gaunamų iš nuosmukį patiriančių žuvininkystės sektorių, kokybė. Iki šiol Komisija nustatė tik išteklių, kurių būklė yra pakankamai gerai žinoma, valdymo planus ir tuos planus papildė nuostatomis dėl laikino duomenų trūkumo atvejų. Žinios apie paprastųjų stauridžių išteklius ilgainiui gerėjo, bet vis dar tebėra menkos. Atsižvelgiant į didelį pelaginių žuvų sektoriaus susidomėjimą moksliniais duomenimis ir jau turima biologine informacija grindžiamu ilgalaikiu valdymu ir į paskatinančias mokslines rekomendacijas, kuriomis pritariama biologiniais žuvų išteklių sveikatos tendencijų rodikliais grindžiamam valdymui, šiuo reglamentu nustatoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, kurios rizika buvo patikrinta mokslinio modeliavimo būdu, būtų taikoma remiantis ikrų tyrimo rezultatais, laikomais biologiniu išteklių padidėjimo ar sumažėjimo rodikliu. Atsižvelgiant į plane numatytą nuostatą dėl peržiūros, žvejybos taisyklę turėtų būti galima pritaikyti prie būsimų tikslesnių mokslinių įvertinimų. | 120 | Bendrosios aplinkybės 2002 m. valstybės narės pasirašė įgyvendinimo planą, dėl kurio susitarta Johanesburge vykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi. Į tą įgyvendinimo planą įtrauktas įsipareigojimas iki 2015 m. atkurti žuvų išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis. Be to, vykdant 2002 m. bendrosios žuvininkystės politikos reformą, Komisija ir Taryba sutarė įgyvendinti Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių valdymo planus ir atkūrimo planus. Buvo parengti planai, susiję su dauguma Bendrijos vandenyse esančių menkių išteklių, dvejais paprastųjų jūrinių lydekų ištekliais, dvejais norveginių omarų (Nephrops) ištekliais, dvejais jūrų liežuvių ištekliais, Šiaurės jūros plekšnių bei jūrų liežuvių ištekliais ir atlantinių silkių ištekliais, esančiais į vakarus nuo Škotijos. | 130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatyta bendroji tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo sistema. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1542/2007 nustatytos atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo, svėrimo ir tikrinimo taisyklės. Siekiant apimti visas Vakarų Atlanto stauridžių žvejybos sritis reikės praplėsti to reglamento taikymo sritį. Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/1998 dėl techninių priemonių nustatytos specialios nuostatos dėl neverslinio dydžio paprastųjų stauridžių iškrovimo ir apribojamas automatinės rūšiavimo įrangos naudojimas šias žuvų rūšis žvejojančiuose laivuose. | 140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tikslas – darnus vystymasis – atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač natūralių buveinių apsaugos ir gamtinių išteklių išsaugojimo nuostatas. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | 211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais vyko tarpininkaujant Pelaginių žuvų regioninei patariamajai tarybai (Pelaginių žuvų RPT). Ši institucija buvo įkurta teikti konsultacijas šalims, turinčioms su pelaginių žuvų ištekliais susijusių interesų bendrosios žuvininkystės politikos srityje. Jos nariai yra žvejybos sektoriaus atstovai (laivų savininkai, smulkūs žvejai, samdomi žvejai ir gamintojų organizacijų atstovai), perdirbėjai ir prekybininkai, aplinkosaugos NVO atstovai, akvakultūros produktų gamintojai ir pramoginės žūklės atstovai. Kadangi Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo planą pasiūlė pati Pelaginių žuvų RPT, pateikus oficialų Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą diskusijos 2007 m. – 2008 m. vyko šios tarybos antrojoje darbo grupėje (skirtoje šiauriniams žydriesiems merlangams, atlantiniams šprotams ir paprastosioms stauridėms) ir su jos vykdomuoju komitetu. Paskutinėse diskusijose dėl Atlanto paprastųjų stauridžių rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK), pertvarkymo Komisija taip pat pranešė valstybėms narėms apie savo ketinimą įforminti Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą; toks BLSK rajonų pertvarkymas yra būtinas siekiant, kad žvejybos kontrolės taisyklė būtų grindžiama konkretiems ištekliams taikomu BLSK ir konkretiems ištekliams taikomais ikrų tyrimais. Ši diskusija su valstybėmis narėmis ir su Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetu vyksta nuo 2008 m. gegužės mėn. | 212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | 221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) buvo paprašyta atlikti nepriklausomą Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių ilgalaikio valdymo vertinimą. Ši organizacija suvienija daugiausia valstybių narių nacionalinėse žuvininkystės tyrimų laboratorijose dirbančių žuvininkystės specialistų patirtį ir teikia sistemingas bei standartines rekomendacijas Europos bendrijai ir valstybėms narėms. TJTT rekomendacijos perduotos Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK). | 2249 | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka 1982 m. neršiančių Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių biomasę daugiausiai sudarė išsiskiriančios amžiaus klasės (apie 18 kartų viršijančios ilgalaikį vidurkį) žuvys. Šio amžiaus klasės žuvys buvo palaipsniui išžvejotos, o jų ištekliai mažai pasipildė, todėl nuo 1988 m., kai išteklių kiekis buvo didžiausias, neršiančių žuvų biomasė palaipsniui mažėjo, o pastoviai atsinaujinti pradėjo nuo 2001 m. Pastebėta, kad šių žuvų išteklių mirtingumas yra mažas ir manoma, kad 2001 m. ištekliai pasipildė ypač gausiai, todėl dar kurį laiką jų reprodukcinis pajėgumas buvo didelis. Dėl ilgo nuosmukio, svarbios žuvininkystės veiklos nukreipimo į žuvų jauniklius, „neapibrėžto“ neršto ir nepakankamos žvejybos veiklos atrankos yra sunku teikti tausaus valdymo rekomendacijas, paremtas sužvejotų žuvų kiekio laiko eilute ir numatomu išneršiamų ikrų kiekiu. Reaguodama į bendrą ES ir Norvegijos prašymą „pateikti rekomendacijas dėl tinkamų [išteklių] valdymo sistemų, tarp jų ir valdymo strategijų, tikslų ir su ekosistemomis susijusių klausimų“, 2005 m. TJTT pirmą kartą įvertino kelis išteklių vertinimo metodus ir modeliavimo tyrimais paremtą valdymo būdą[3]. 2006 m. TJTT pirmą kartą pateikė nuomonę, kad ikrų tyrimų duomenų tendencijomis grindžiamos žvejybos kontrolės taisyklės atrodo perspektyvios[4]. ES ir Norvegijos prašymu modeliavimus 2006 m. ir 2007 m. atliko Valdymo strategijų tyrimo grupė (VSTG)[5]. Pelaginių žuvų RPT, remdamasi šios grupės darbo rezultatais ir padedama atskiros mokslininkų grupės, 2007 m. liepos mėn. pateikė Komisijai valdymo plano projektą[6]. Komisija paprašė TJTT įvertinti šį planą. 2007 m. TJTT pateikė išvadas, kad planas parengtas laikantis atsargumo principo trumpuoju laikotarpiu, bet ne vėlesniais modeliavimo būdu tirto 40 metų laikotarpio etapais. TJTT parengė naujausias rekomendacijas dėl pasiūlyto plano[7]. ŽMTEK pritarė TJTT išvadoms[8]. Europos bendrija taip pat finansavo paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų projektą[9]. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. | 225 | 226 | Priemonės, kurių imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti ekspertų nuomonę TJTT ir ŽMTEK rekomendacijos visuomenei prieinamos jų interneto svetainėse – atitinkamai www.ices.dk ir fishnet.jrc.it/web/stecf. | 230 | Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas grindžiamas trijų rūšių indėliu: konsultacijomis su Pelaginių žuvų RPT, paremtomis žvejybos kontrolės taisyklių moksliniu modeliavimu; ŽMTEK ir TJTT atlikta biologine analize; žvejybai naudojamų laivyno segmentų ekonomine analize, paremta Komisijos metinėse ekonomikos ataskaitose apie pasirinktų ES žvejybos laivynų veiklos rezultatus pateikta informacija; Poveikio vertinimas bus paskelbtas Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD interneto svetainėje ir prieigai prie informacijos apie poveikio vertinimus skirtame Komisijos interneto svetainės puslapyje. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | 310 | Teisinis pagrindas Teisinis ilgalaikių išteklių valdymo planų rengimo pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. | 329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. | Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Jame numatoma taisyklė, padedanti nustatyti metines žvejybos galimybes, o tai privačiam sektoriui suteikia nuspėjamumo galimybę bei leidžia numatyti žvejybos apribojimus pagal biologinę išteklių būklę. | 331 | POVEIKIS BIUDžETUI | 409 | Pasiūlymas Bendrijos biudžetui poveikio neturi. | PAPILDOMA INFORMACIJA | Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga | 531 | Į šį pasiūlymą įtraukta nuostata kas šešerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo įvertinti valdymo priemones. | 532 | Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad šis planas yra prevencinis, o rizika, kad jį taikant artimiausiu metu sumažės išteklių, yra labai nedidelė. Ši nuomonė yra taikoma tik trumpajam laikotarpiui, nes taikant žvejybos kontrolės taisyklę mažiausias garantuotas sužvejotų žuvų kiekis sudaro 54 % paskutiniu metu apriboto sužvejotų žuvų kiekio, net jeigu ištekliai vis mažiau pasipildytų. Nustatant pirmąjį – 2010 m. BLSK bus remiamasi teigiama tendencija, nustatyta per 2007 m. ikrų tyrimą. Nustatant antrąjį BLSK duomenys bus tikslinami atsižvelgiant į negalutinius 2010 m. ikrų tyrimo rezultatus. Taigi šis BLSK būtų pakartotinai patvirtintas du kartus. Po antrojo BLSK patikslinimo (skirto 2014 m.) bus atlikta peržiūra, kuri padės užtikrinti, kad žvejybos kontrolės taisyklę būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į bet kokius neįprastai stiprius išteklių mažėjimo požymius. Be to, kai mokslinėse rekomendacijose bus nurodyta, kad ikrų tyrimais grindžiamos žvejybos taisyklės nebegali užtikrinti atsargaus išteklių naudojimo, Taryba bet kuriuo metu gali nuspręsti pakeisti atskaitos tašką. | . 2009/0057 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[10], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[11], kadangi: (1) Pagal 2002 m. Johanesburge įvykusiame JT pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi priimtą įgyvendinimo planą Europos bendrija įsipareigojusi, inter alia , išlaikyti arba atkurti išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, siekiant neatidėliotinai ir, jei įmanoma, ne vėliau kaip iki 2015 m., įgyvendinti šiuos tikslus išeikvotų išteklių atžvilgiu. Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[12] 2 straipsnį bendrąja žuvininkystės politika siekiama garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas. (2) Ekonominiu požiūriu Vakarų Atlanto ištekliai yra patys svarbiausi Bendrijos vandenyse esantys paprastųjų stauridžių ištekliai. Turimos biologinės informacijos apie šiuos išteklius nepakanka, kad būtų galima atlikti išsamų išteklių įvertinimą, kuris padėtų nustatyti išžvejoti planuojamą žuvų populiacijos dalį, susijusią su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu, ir padėtų susieti bendrą leidžiamą sugauti žuvų kiekį su mokslinėmis sužvejojamų žuvų kiekių prognozėmis. Tačiau nuo 1977 m. kas trejus metus atliekant tarptautinius tyrimus apskaičiuojamas žuvų ikrų gausumo rodiklis gali būti naudojamas kaip išteklių kiekio raidos biologinis rodiklis. (3) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose nurodoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, grindžiama per paskutinius trejus ikrų tyrimus nustatyta žuvų ikrų gausumo tendencija, padėtų tausiai valdyti išteklius. (4) Nuo 2003 m. prevencinio pobūdžio mokslinėse rekomendacijose keletą metų nurodoma, kad sužvejotų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis turėtų būti mažesnis nei 150 000 tonų per metus, tikintis, kad toks naudojimas išliktų tausus, net jeigu žuvų ištekliai nuolat ir ypač gausiai nepasipildytų. Žvejybos kontrolės taisyklė turėtų būti vienodai grindžiama tiek šiomis prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, tiek nuolatiniu BLSK, tikslinamu atsižvelgiant į kintantį išneršiamų ikrų kiekį. (5) Nustatant žvejybos kontrolės taisykles taip pat turi būti atsižvelgta į žuvų, išmetamų į jūrą, įskaitant paleistas žuvis, kiekį, nes svarbūs visi iš išteklių sužvejoti kiekiai. (6) Rajonai, kuriems kiekvienais metais nustatomi bendram sužvejotų paprastųjų stauridžių kiekiui taikomi apribojimai, nesutampa su Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių ribomis. Siekdamos nustatyti žvejybos galimybes 2009 m., Taryba ir Komisija ėmėsi pertvarkyti šiuos BLSK rajonus taip, kad būtų galima tinkamai įgyvendinti šį planą. (7) Ištekliai visų pirma yra pasiskirstę Bendrijos ir Norvegijos vandenyse. Norvegija yra suinteresuota naudoti Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklius. Šie ištekliai dar nėra valdomi pagal bendro valdymo principą. (8) Siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente numatytoms priemonėms, be 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą,[13] ir 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1542/2007 dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros[14] nustatytų priemonių, turi būti priimtos specialios kontrolės ir priežiūros priemonės. Šios priemonės turėtų ypač padėti išvengti neteisingų pranešimų apie rajonus ir žuvų rūšis. (9) Tikslinga užtikrinti, kad planas būtų periodiškai įvertinamas ir, jeigu atlikus tokį įvertinimą būtų nustatyta, kad žvejybos kontrolės taisyklės nebeužtikrina atsargumo principu grindžiamo išteklių valdymo, turėtų būti užtikrinta galimybė planą pakeisti. (10) Kad būtų laikomasi 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[15] 21 straipsnio a punkto i ir iv papunkčių, jei prognozuojama, kad neršiančių žuvų išteklių kiekis bus 130 % mažesnis nei 1982 m. – kai ištekliai pasipildė itin gausiai, – turėtų būti parengtas 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[16] 5 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių atkūrimo planas, o visais kitais atvejais – išteklių valdymo planas. 130 % mažesnis nei 1982 m. neršiančių žuvų išteklių kiekis rodo, kad pasiektas prevencinis biomasės kiekis. (11) Svarbiausios bendrosios žuvininkystės politikos priemonės, darančios tiesioginį poveikį valstybių narių žvejybos laivynų socialinei ir ekonominei padėčiai, – žvejybos galimybių nustatymas bei paskirstymas ir biologinių nuorodų nustatymas. Tikslinga, kad Taryba sau numatytų teisę tiesiogiai naudotis su šiais specifiniais dalykais susijusiais įgyvendinimo įgaliojimais, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių išsaugojimo ir valdymo planas (toliau – planas). 2 straipsnis Taikymo sritis Planas taikomas paprastųjų stauridžių ištekliams, esantiems TJTT IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d ir e kvadratų EB ir tarptautiniuose vandenyse. 3 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys: a) TJTT – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba; TJTT kvadratas – tos organizacijos nustatytas statistinis žvejybos rajonas; b) Vakarų Atlanto paprastosios stauridės – 2 straipsnyje nurodytiems ištekliams priklausančios paprastosios stauridės; c) bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK) – Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį galima kasmet sužvejoti ir iškrauti; d) bendras sužvejojamas kiekis – jūroje sužvejotas Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį sudaro taikomas BLSK ir numatomas į jūrą išmetamų žuvų kiekis, apskaičiuotas atitinkamiems metams pagal šio reglamento nuostatas; e) ikrų tyrimo rodiklis – apytikriai apskaičiuotas paprastųjų stauridžių ikrų skaičius, gautas atlikus trimetį tarptautinį Atlanto vandenyne esančių atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių ikrų tyrimą, ir padalintas iš 1015; f) paleistos žuvys – sugautos ir dar neįkėlus į laivą į jūrą paleistos žuvys. II SKYRIUS ILGALAIKIO IŠTEKLIŲ VALDYMO TIKSLAS 4 straipsnis Plano tikslas Šio plano tikslas – išlaikyti tausų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių naudojimą užtikrinantį jų biomasės kiekį ir numatyti geriausią ilgalaikį išteklių naudojimą. Tuo tikslu žvejybos kontrolės taisyklė turi būti vienodai grindžiama tiek prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, kurios teikiamos esant vidutiniam išteklių pasipildymui, tiek naujausiu nustatytu bendru leidžiamu sugauti kiekiu, tikslinamu atsižvelgiant į vėliausius išteklių gausumo, nustatomo pagal išneršiamų ikrų kiekį, pokyčius. III SKYRIUS ŽVEJYBOS TAISYKLĖS 5 straipsnis BLSK nustatymo procedūra 1. Siekdama įgyvendinti 4 straipsnyje nustatytą tikslą, Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Taryba kasmet nustato ateinančiais metais Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliams taikomą BLSK. 2. BLSK nustatomas pagal šio skyriaus nuostatas. 6 straipsnis BLSK apskaičiavimas 1. BLSK apskaičiuojamas iš bendro sužvejojamo kiekio, apskaičiuoto pagal 7 ir 8 straipsnius, atėmus pagal ŽMTEK apytikrius apskaičiavimus per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekį. 2. Jei ŽMTEK negali apytikriai apskaičiuoti per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamo žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekio, atimamas kiekis yra lygus didžiausiam santykiniam per 15 pastarųjų metų į jūrą išmestų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekiui, nustatytam pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus, bet ne mažesnis nei 5 %. 3. Jei BLSK apskaičiuojamas remiantis negalutiniu bendru sužvejojamu kiekiu, apskaičiuotu 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, jo taikymo metais jis yra patikslinamas remiantis galutiniu apskaičiuotu sužvejojamu kiekiu. 7 straipsnis Bendro per metus, einančius po ikrų tyrimo metų, sužvejojamo kiekio apskaičiavimas 1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, einantiems po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas remiantis šiais veiksniais: a) pastoviu koeficientu, kuris yra lygus 1,07 ir kuriuo išreiškiamas galutinis bendro sužvejojamo kiekio padidėjimas, sumodeliuojamas pasitelkiant esminius matematinius modelius, ir kuriuo siekiama padidinti sužvejotų žuvų kiekį nepakenkiant tikslui kiek galima labiau apsaugoti išteklius, kad nesumažėtų jų kiekis. b) tiems metams, kuriais buvo atliktas ikrų tyrimas, taikomu BLSK (toliau – orientacinis BLSK); c) priede nustatyta tvarka apskaičiuotu svertiniu koeficientu, kuriuo išreiškiami ikrų tyrimo rodikliais paremti išteklių gausumo pokyčiai; d) mažiausiu bendru sužvejojamu 75 000 tonų kiekiu, įskaitant prognozuojamą į jūrą išmetamų žuvų kiekį. 2. 1 dalyje nurodytas bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas pagal tokią formulę: 1,07 x (75 000 tonų + (orientacinis BLSK x svertinis koeficientas) / 2). 3. Jei turimi paskutiniai ikrų tyrimo rodiklio apskaičiavimai nėra galutiniai, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas 1 ir 2 dalyse nustatyta tvarka, remiantis negalutiniu rodikliu ir jį patikslinant pagal galutinį ikrų tyrimo rezultatą tais metais, kuriems yra taikomas atitinkamas BLSK. 8 straipsnis Bendro sužvejojamo kiekio apskaičiavimas vėlesniais metais 1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis yra lygus prieš juos einantiems metams apskaičiuotam bendram sužvejojamam kiekiui. 2. Tačiau jeigu po paskutinio ikrų tyrimo praėjo daugiau nei treji metai, skaičiuojant nuo metų, kuriems buvo nustatytas BLSK, bendras sužvejojamas kiekis sumažinamas 15 %, išskyrus atvejus, kai tokiam sumažinimui nepritaria ŽMTEK; tuomet bendras sužvejojamas kiekis yra lygus ankstesnių metų bendram sužvejojamam kiekiui arba, remiantis ŽMTEK rekomendacijomis, jis yra sumažinamas mažiau. 9 straipsnis Nustatant BLSK taikoma pereinamojo laikotarpio nuostata 1. Jei pirmasis BLSK, kuris turi būti nustatytas 6 ir 7 straipsniuose nustatyta tvarka, taikomas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, tuomet BLSK apskaičiuojamas minėtuose straipsniuose nustatyta tvarka, tarsi paskutinis ikrų tyrimas būtų buvęs atliktas praėjusiais metais. 2. Jei pirmajam BLSK apskaičiuoti naudojamas orientacinis BLSK buvo nustatytas kitiems nei 2 straipsnyje išvardytiems rajonams, orientacinis BLSK apskaičiuojamas atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas dėl tinkamų 2 straipsnyje išvardytuose TJTT kvadratuose sužvejojamų kiekių arba, jei mokslinės rekomendacijos nepateiktos, į paskutinius šiuose kvadratuose sužvejotų žuvų kiekius. 10 straipsnis Priemonių pritaikymas Jei ŽMTEK rekomendacijose nurodo, kad 3 straipsnio e punkte apibrėžti ikrų tyrimo rodikliai arba 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas jų svertinis rodiklis, arba 7 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas pastovus koeficientas nebepadeda palaikyti labai mažos išteklių išeikvojimo rizikos ir didelio sužvejotų žuvų kiekio, Taryba nustato naujas tų dydžių vertes. IV SKYRIUS STEBĖJIMAS IR PRIEŽIŪRA 11 straipsnis Specialus žvejybos leidimas 1. Kad galėtų žvejoti Vakarų Atlanto paprastąsias staurides, laivai privalo turėti specialius žvejybos leidimus, išduotus pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[17]. 2. Žvejybos laivu, neturinčiu 1 dalyje nurodyto žvejybos leidimo, draudžiama žvejoti arba jame laikyti bet kokį paprastųjų stauridžių kiekį, kol laivas vykdo žvejybos reisą viename iš 2 straipsnyje išvardytų TJTT kvadratų. 3. Kiekviena valstybė narė sudaro ir tvarko laivų, turinčių 1 dalyje nurodytus specialius leidimus, sąrašą ir jį skelbia savo oficialiojoje svetainėje, kad jis būtų prieinamas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. 12 straipsnis Kryžminiai patikrinimai 1. Valstybės narės atlieka Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19 straipsnyje numatytus su Vakarų Atlanto paprastosiomis stauridėmis susijusius administracinius kryžminius patikrinimus ir duomenų patikras. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad apie kitas nei paprastosios stauridės mažas pelaginių žuvų rūšis gali būti pranešama kaip apie paprastąsias staurides ir atvirkščiai. 2. Naudodamosi laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenimis valstybės narės reprezentatyviosios atrankos būdu tikrina, ar informacija, kurią žuvininkystės stebėjimo centrai (ŽSC) gavo iš laivų, kuriuose įrengta LSS, atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokių kryžminių patikrinimų duomenys registruojami elektroniniu būdu ir saugomi trejus metus. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas erdvinių duomenų, susijusių su rajonuose, kuriuose susisiekia paprastųjų stauridžių išteklių ribos, būtent TJTT VIIIc ir IXa, IVa ir IVb, VIIe ir VIId kvadratuose, vykdoma veikla, atitikčiai. 3. Kiekviena valstybė narė tvarko ir skelbia, visų pirma savo oficialiojoje svetainėje, visuomenei prieinamą kontaktinę informaciją, reikalingą laivo žurnalams ir iškrovimo deklaracijoms pateikti. V SKYRIUS TOLESNI VEIKSMAI 13 straipsnis Plano vertinimas Remdamasi ŽMTEK rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba, Komisija, ne vėliau kaip šeštaisiais šio reglamento taikymo metais ir kas šešerius kitus šio reglamento taikymo metus, įvertina plano poveikį Vakarų Atlanto paprastosioms stauridėms bei jų išteklių žvejybai ir prireikus siūlo atitinkamas plano keitimo priemones. VI SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS 14 straipsnis Europos žuvininkystės fondo parama 1. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto iv papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius skaičiavimus sudaro ne mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių valdymo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnio nuostatas. 2. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto i papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus sudaro mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių atkūrimo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas. 15 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas PRIEDAS 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto svertinio koeficiento apskaičiavimas 1. 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas svertinis koeficientas nustatomas remiantis pagal šio priedo 2 punktą apskaičiuotu kreivės nuolydžiu: a) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba mažesnis nei –1,5, svertinis koeficientas lygus 0, b) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei–1,5 ir mažesnis nei 0, svertinis koeficientas lygus 1 – (– 2/3 x kreivės nuolydis), c) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba didesnis nei 0 ir ne didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas lygus 1 + (0,8 x kreivės nuolydis), d) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas yra 1,4. 2. Paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis skaičiuojamas pagal tokią formulę: (ikrų tyrimo rodiklis 3 – ikrų tyrimo rodiklis 1) / (3 – 1), pagal kurią trys naujausi ikrų tyrimų rodikliai yra išdėstomi eile koordinačių X ašyje kaip taškas 1, taškas 2 ir taškas 3, taigi ikrų tyrimo rodiklis 3 yra naujausias ikrų tyrimo rodiklis, o ikrų tyrimo rodiklis 1 yra prieš šešerius metus apytikriai apskaičiuotas ikrų tyrimo rodiklis. [1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [2] JT dokumentas A/CONF.199/20**. [3] Ilgalaikių rekomendacijų ad hoc grupės (angl. AGLTA) ataskaita. (2005b) 126. 2005 m. balandžio 12–13 d., TJTT būstinė. TJTT dokumentas CM 2005/ACFM: 25. [4] TJTT, 2006 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto (ŽVPK), Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais (PKJA) ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais (PKE) ataskaita, 2006 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 7. [5] TJTT VSTG ataskaita, 2007 m. Valdymo strategijų tyrimo grupės (VSTG) ataskaita, p. 28. TJTT CM 2007 / PKˇK: 04. [6] Remiantis mokslo veikalu „Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo plano rengimas“ ( Towards a management plan for western horse mackerel ), kurį parengė ad hoc mokslininkų grupė su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba (RPT), Pelaginių žuvų RPT et al. , 2007 m. [7] TJTT, 2007 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto, Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais ataskaita, 2007 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 13 ir p. 55. [8] Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ataskaita. 2007 m. mokslinės rekomendacijos ap˛valga. Bendra rekomendacija dėl Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių TJTT rajonuose, pasirašyta 2007 m. lapkričio mėn. 26-ojoje ŽMTEK plenarinėje sesijoje, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp. [9] Paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų (angl. HOMSIR) projektas „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių struktūros analizės, atliktos naudojant genetinius žymeklius ir biologinius žymenis, tarpdisciplininis metodas“ ( A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis ), QLK5-Ct1999-01438. Santrauka pateikta Abaunza et al. straipsnyje „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių tapatumas Šiaurės rytų Atlante ir Viduržemio jūroje: įvairių ištekliams identifikuoti skirtų metodų rezultatų apibendrinimas“ ( Stock identity of horse mackerel (Trachurus trachurus) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches ), Fisheries Research 89 (2008) 2, 196. [10] OL C, p. [11] OL [...]. [12] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [13] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. [14] OL L 337, 2007 12 21, p. 56. [15] OL L 223, 2006 8 15, p. 1. [16] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [17] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.