EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 02 04 COM(2021) 46 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl EURES veiklos 2018 m. liepos mėn. – 2020 m. birželio mėn.



















pateikta pagal Reglamento (ES) 2016/589 33 straipsnį









Turinys Santrauka................................................................................................................................... 1Įvadas 1.1 Kas yra EURES? 1.1.1 Teisinė sistema 1.1.2 EURES tinklo veikla 1.1.3 EURES tinklo organizacinė struktūra 1.2 EURES veiklos įgyvendinimas 2Pagrindinės EURES tinklo veiklos sritys 2018 m. liepos mėn. – 2020 m. birželio mėn. 2.1 Veikla EURES šalyse 2.1.1 Bendros paramos paslaugos darbuotojams ir darbdaviams 2.1.2 Specialios paramos paslaugos 2.1.3 Ištekliai ir valdymas 2.2 Europos koordinavimo centro (EKC) teikiama horizontalioji parama 2.2.1 Parama koordinavimo ir valdymo srityse 2.2.2 EURES portalo valdymas ir plėtojimas ir susijusi parama IT srityje 2.2.3 Mokymas ir profesinis tobulėjimas 2.2.4 Pagalbos tarnyba

2.2.5 Darbas tinkle, keitimasis informacija, geriausia patirtis ir tarpusavio mokymasis 2.2.6 Informavimo ir komunikacijos veikla 2.2.7 Geografinio ir profesinio judumo analizė 2.2.8 Pameistrystei ir stažuotėms tinkamos bendradarbiavimo ir tarpininkavimo darbuotojams ir darbdaviams struktūros plėtojimas 2.2.9 Finansiniai ištekliai 3Reglamento įgyvendinimas EURES šalyse 3.1 Tinklo struktūra ir organizaciniai reikalai 3.1.1 Reglamento reikalavimai 3.1.2 Įgyvendinimas 3.1.3 Iššūkiai 3.2 EURES tinklo valdymas ir ryšiai su jam nepriklausančiomis organizacijomis 3.2.1 Reglamento reikalavimai 3.2.2 Įgyvendinimas 3.2.3 Iššūkiai 3.3 Tinklo plėtra 3.3.1 Reglamento reikalavimai 3.3.2 Įgyvendinimas 3.3.3 Iššūkiai 3.4 Keitimasis informacija apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymais 3.4.1 Reglamento reikalavimai

3.4.2 Įgyvendinimas 3.4.3 Iššūkiai 3.5 Paramos paslaugos 3.5.1 Reglamento reikalavimai 3.5.2 Įgyvendinimas 3.5.3 Iššūkiai 3.6 Keitimasis informacija, programavimas ir veiklos rezultatų vertinimas 3.6.1 Reglamento reikalavimai 3.6.2 Įgyvendinimas 3.6.3 Iššūkiai 3.7 Veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesnio ataskaitinio laikotarpio rekomendacijas 4Reglamento įgyvendinimas. Europos Komisijos veikla 4.1.1 Reglamento reikalavimai 4.1.2 Įgyvendinimas 4.1.3 Iššūkiai 4.1.4 Veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesnio ataskaitinio laikotarpio rekomendacijas 5Išvados ir rekomendacijos 5.1 Išvados 5.2 EURES šalims skirtos rekomendacijos 5.3 Veiksmai, kurių turės imtis EKC ir Europos Komisija

5.4 Veiksmai, kurių turės imtis Europos darbo institucija Santrauka Šioje veiklos ataskaitoje apžvelgiama EURES tinklo veikla, vykdyta nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn., ir aprašoma EURES reglamento (ES) 2016/589 taikymo padėtis 2020 m. birželio mėn., kaip numatyta šio reglamento 33 straipsnyje. EURES yra 1994 m. sukurtas bendradarbiavimo tinklas, kurį sudaro Europos Komisija, nacionalinės valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) ir kiti nariai bei partneriai, pavyzdžiui, privačios užimtumo tarnybos, socialiniai partneriai ir universitetai, veikiantys visose ES šalyse, Islandijoje, Lichtenšteine, Norvegijoje, Šveicarijoje ir šios ataskaitos ataskaitiniu laikotarpiu Jungtinėje Karalystėje (toliau – EURES šalys). Pagrindinis EURES tinklo tikslas – skatinti sąžiningą darbo jėgos judumą Europos Sąjungoje. Tinklą sudaro kiekvienos EURES šalies paskirti nacionaliniai koordinavimo centrai (NKC), Europos koordinavimo centras (EKC), kuris šiuo metu veikia Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniame direktorate (Užimtumo GD), ir kiti EURES nariai bei partneriai. EURES paslaugos teikiamos naudojantis EURES darbuotojų tinklu, kurį sudaro EURES šalyse dirbantys EURES darbuotojai, ir Europos darbo mobilumo portale (EURES portalą) pateiktomis įvairiomis internetinėmis paslaugų priemonėmis. Veiklos lygmeniu pagrindinė EURES šalių veikla dabartiniu ataskaitiniu laikotarpiu buvo sutelkta į darbdaviams ir darbuotojams teikiamas paramos paslaugas, daugiausia teikiant informaciją darbo jėgos judumo klausimais ir vykdant darbuotojų paieškos veiklą. Be to, šiame tinkle buvo teikiamos specialios paramos paslaugos, susijusios su pameistrystės ir stažuočių galimybėmis, pagalba pasamdžius darbuotoją ir judumo programomis. Vykdydamas savo veiklą EKC toliau teikė horizontaliąsias paramos paslaugas, kuriomis siekiama užtikrinti EURES tinklo veikimą, taip pat stengėsi plėtoti ir tobulinti EURES portalą ir sąveikumo funkcijas. Reglamentavimo lygmeniu tam tikra pažanga padaryta EURES reglamento įgyvendinimo srityje: ·daugumoje EURES šalių įdiegta naujų narių ir partnerių patvirtinimo sistema, siekiant išplėsti jų tinklus, ir jau patvirtinta keletas naujų narių ir partnerių; ·visos EURES šalys, išskyrus vieną, iš nacionalinio lygmens į EURES portalą automatiškai perduoda informaciją apie laisvas darbo vietas, o daugiau kaip pusė jų į šį portalą perkelia gyvenimo aprašymus; ·padidintas EURES portalo tinkamumas naudoti ir šiuo metu vykdomi automatinio gyvenimo aprašymų ir laisvų darbo vietų susiejimo EURES portale užtikrinimo darbai; ·naudojamos formos, suteikiančios galimybę suderintai planuoti EURES tinklo veiklą ir ją vertinti (veiklos vertinimo sistema ir programavimo ciklas). Nepaisant to, vis dar reikia spręsti tam tikrus uždavinius ir šalinti kliūtis: tinklo plėtra ir naujų narių bei partnerių patvirtinimas vyksta lėtai, o dėl to, kad nesilaikoma EURES reglamento nuostatų, vėluojama įgyvendinti sąveikumo sprendimus. EURES šalims teikiama EKC horizontalioji parama, įskaitant EURES žinomumo didinimą ir tinkle vykdomos veiklos koordinavimą, yra labai svarbi EURES atliekamam darbui, tačiau daugiau dėmesio gali būti skiriama tokiems dalykams kaip keitimosi informacija apie darbo jėgos judumą gerinimas ir programavimo bei stebėsenos ciklų derinimas, taip pat tolesnės pastangos gerinant paramos paslaugų pameistrystės ir stažuočių programoms teikimą. Norint pasiekti EURES reformos tikslus ir toliau užtikrinti sąžiningą darbo jėgos judumą Europos Sąjungoje, EURES šalims ateityje rekomenduojama aktyviau siekti patvirtinti naujus narius bei partnerius ir pakoreguoti vidaus valdymo ir veiklos koordinavimo mechanizmus, kad jie atitiktų naująją tinklo struktūrą. Kad būtų galima didinti EURES portalo tinkamumą naudoti, pirmenybė turėtų būti teikiama pastangoms tęsti darbus, siekiant įdiegti automatinio informacijos apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymų perdavimo mechanizmą, jeigu tai dar nepadaryta, taip pat užbaigti šiuo metu atliekamą nacionalinių klasifikavimo sistemų derinimą su Europos įgūdžių, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatoriumi (ESCO). Taip pat svarbu, kad EURES tinklo veiklos planavimo etapu būtų dar labiau integruojama darbo rinkos tendencijų analizė ir kad, atsižvelgiant į socialinius ir demografinius pokyčius, būtų išnagrinėtas poreikis vykdyti tikslinę veiklą. Šie prioritetai turėtų būti įgyvendinami EURES tinklui sudėtingomis veiklos vykdymo aplinkybėmis, atsižvelgiant į COVID-19 protrūkio poveikį darbo jėgos judumui Europos Sąjungoje ir į tai, kad 2021 m. numatyta EKC perkelti į Europos darbo instituciją (EDI). Šiuo požiūriu EDI pirmenybę turėtų teikti šio perkėlimo veiksmų plano įgyvendinimui, taip pat tokiems klausimams kaip kvalifikuotų darbuotojų įdarbinimas ir pakankamų išteklių skyrimas. 1Įvadas 1.1Kas yra EURES? EURES yra bendradarbiavimo tinklas, kurį sudaro Europos Komisija, nacionalinės valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) ir kiti nariai bei partneriai, veikiantys visose ES šalyse, Islandijoje, Lichtenšteine, Norvegijoje, Šveicarijoje ir Jungtinėje Karalystėje (toliau – EURES šalys). Siekdamas palengvinti laisvą darbuotojų judėjimą, EURES darbuotojams ir darbdaviams teikia informaciją bei užimtumo rėmimo paslaugas ir stiprina jo narių organizacijų bendradarbiavimą bei keitimąsi informacija. 1.1.1Teisinė sistema EURES tinklą 1994 m. sukūrė Europos Komisija. Jis oficialiai įtvirtintas 1992 m. liepos 27 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2434/92, iš dalies pakeičiant tuometinio Reglamento (EEB) Nr. 1612/68 dėl laisvo darbuotojų judėjimo Bendrijoje II dalį. 2011–2016 m. vyko ilgas EURES tinklo struktūros, valdymo ir priemonių reformos procesas, kad būtų atsižvelgiama į judumo modelių pokyčius ir naujas šios srities tendencijas. Šis procesas užbaigtas įsigaliojus naujajam EURES reglamentui (ES) 2016/589, kuriuo siekiama sukurti didesnį ir stipresnį valstybinių ir privačių Europos užimtumo tarnybų tinklą, kad būtų galima tarpvalstybiniu lygmeniu efektyviau keistis darbo rinkos informacija ir padėti vykdyti įdarbinimo procesą visoje ES ir (arba) EEE. Pagrindiniai naujuoju EURES reglamentu nustatyti pokyčiai, palyginti su ankstesniu teisiniu pagrindu, susiję su tokiais aspektais kaip skaidrumo didinimas, šiuo tikslu didinant darbo vietų, apie kurias skelbiama EURES portale (įskaitant pameistrystės ir stažuočių pasiūlymus, kai užmezgami darbo santykiai), skaičių, laisvų darbo vietų ir gyvenimo aprašymų susiejimo internete funkcijos tobulinimas, būtiniausių sutartų paslaugų teikimas darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams ir tinklo plėtra. Šis reglamentas įgyvendinamas šešiais įgyvendinimo sprendimais, kuriais užtikrinamas vienodas įgyvendinimas visose EURES šalyse. Ataskaitiniu laikotarpiu buvo priimti du įgyvendinimo sprendimai: 2018 m. liepos 18 d. Sprendimas (ES) 2018/1020 ir 2018 m. liepos 18 d. Sprendimas (ES) 2018/1021. 1.1.2EURES tinklo veikla EURES tinklas yra itin svarbi paramos darbo rinkai struktūros, kurią ES pastaruosius dešimtmečius kūrė siekdama gerinti socialinės ir ekonominės veiklos rezultatus, dalis. EURES paslaugos teikiamos dviem vienas kitą papildančiais kanalais: EURES darbuotojų tinkle, kurį sudaro visame tinkle dirbantys EURES darbuotojai, ir Europos darbo mobilumo portale (EURES portale), kuriame galima naudotis įvairiomis internetinėmis paslaugų priemonėmis. EURES paslaugos darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams ·Pagalba darbo ieškantiems asmenims ieškant darbo ir darbdaviams ieškant kandidatų visoje Europoje ·Laisvų darbo vietų susiejimas su gyvenimo aprašymais EURES portale ·Informavimo paslaugos, rekomendacijos ir kitos su darbo jėgos judumu susijusios paramos paslaugos darbuotojams ir darbdaviams ·Pagalba pasamdžius darbuotoją ·Informacijos apie gyvenimo ir darbo sąlygas EURES šalyse, pavyzdžiui, apie mokesčius, pensijas, sveikatos draudimą ir socialinės apsaugos sistemą, teikimas ·Specialios paramos paslaugos pasienio darbuotojams ir darbdaviams pasienio regionuose ·Parama konkrečioms grupėms įgyvendinant su EURES susijusias tikslines judumo programas ·Dinaminių įdarbinimo renginių, organizuojamų platformoje „Europos darbo dienos (internetu)“, rėmimas 1.1.3EURES tinklo organizacinė struktūra Pagal EURES reglamento 7 straipsnį EURES tinklą sudaro: ·EURES šalių paskirti nacionaliniai koordinavimo centrai (NKC), kurie paprastai yra susiję su jų valstybinėmis užimtumo tarnybomis (VUT) arba su Darbo ministerija; ·Europos Komisijos Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generaliniame direktorate (Užimtumo GD) įkurtas Europos koordinavimo centras (EKC), kuris NKC teikia horizontaliąją paramą. Pagal Reglamento (ES) 2019/1149 6 straipsnį atsakomybė už EKC administravimą bus perimta iš Užimtumo GD ir perduota Europos darbo institucijai (EDI);

·kiti EURES nariai ir partneriai, kurie pagal EURES reglamento 12 straipsnį yra EURES tinkle veiklą vykdančios organizacijos, pavyzdžiui, privačios užimtumo tarnybos, socialiniai partneriai ir universitetai. NKC ir EKC kartu sudaro EURES tinklo Europos koordinavimo grupę (EKG), kuri atlieka tinkle vykdomos veiklos ir jo veikimo koordinatorės vaidmenį (EURES reglamento 14 straipsnis). Kaip nurodyta EURES reglamento 11 straipsnyje, prieš tai, kai EURES nariai ir partneriai tampa patvirtintais EURES nariais arba partneriais, jiems taikoma patvirtinimo procedūra. EURES tinklo nariai privalo vykdyti visas toliau nurodytas užduotis, o partneriai – bent vieną iš jų: ·siųsti duomenis į EURES portalą bei IT platformą ir taip padėti kurti laisvų darbo vietų duomenų bazę; ·siųsti duomenis į EURES portalą bei IT platformą ir taip padėti kurti darbo ieškančių asmenų profilių duomenų bazę; ·teikti paramos paslaugas tiesiogiai darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams. 1.2EURES veiklos įgyvendinimas EURES reglamento 33 ir 35 straipsniuose reikalaujama, kad Komisija 2018 ir 2020 m. parengtų tinklo veiklos ataskaitas, o 2021 m. – pateiktų ex post vertinimą. Pirmoji EURES veiklos ataskaita apėmė laikotarpį nuo 2016 m. sausio mėn. iki 2018 m. birželio mėn. ir buvo paskelbta 2019 m. balandžio 2 d. Joje padaryta išvada, kad reglamentavimo lygmeniu daugumoje sričių EURES reglamentas baigtas įgyvendinti, visų pirma: ·paskirti NKC; ·VUT paskirtos nacionalinių EURES tinklų narėmis; ·padaryta pažanga kuriant narių ir partnerių patvirtinimo sistemas; ·įdiegtos naujos stebėsenos ir veiklos vertinimo priemonės; ·padaryta pažanga skaidriai keičiantis į nacionalines duomenų bazes ir EURES portalą įtraukta informacija apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymais. Taip pat buvo nustatytos toliau tobulintinos sritys: reikėtų, be kita ko, plėtoti šį tinklą, patvirtinant naujus narius ir partnerius, sukurti keitimosi gyvenimo aprašymais ir informacija apie laisvas darbo vietas su visomis EURES šalimis mechanizmą ir pradėti taikyti Europos įgūdžių, kvalifikacijos ir profesijų klasifikatorių (ESCO). Ši antroji EURES veiklos ataskaita apima laikotarpį nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. (toliau – ataskaitinis laikotarpis). 2Pagrindinės EURES tinklo veiklos sritys 2018 m. liepos mėn. – 2020 m. birželio mėn. 2.1Veikla EURES šalyse 2.1.1Bendros paramos paslaugos darbuotojams ir darbdaviams Visos EURES šalys teikė paramos paslaugas darbuotojams ir darbdaviams. Vykdant šią veiklą daugiausia dėmesio ir toliau buvo skiriama darbuotojams ir darbo ieškantiems asmenims, tačiau taip pat daugėjo darbdaviams teikiamų paslaugų. Pagrindinės veiklos rūšys buvo, be kita ko, informacijos, rekomendacijų ir konsultacijų teikimas, tiesioginių ir internetinių darbuotojų paieškos renginių organizavimas ir paramos teikimas tiesiogiai parenkant darbą pagal įgūdžius ir įdarbinant. Kai kuriais atvejais EURES šalys veiklą planavo vadovaudamosi sektoriniu požiūriu, o kitos daugiausia dėmesio skyrė išvykstančiųjų arba atvykstančiųjų judumui. Kai kurios EURES šalys laikėsi bendro darbo rinkos požiūrio. 2.1.1.1Darbo jėgos pasiūlos ir paklausos derinimas ir įdarbinimas

Nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. EURES darbuotojai išnagrinėjo 432 503 darbo prašymus (įskaitant gyvenimo aprašymus) ir įformino 1 662 468 laisvas darbo vietas. Daugiausia dėmesio buvo skiriama darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams iš nacionalinio EURES tinklo šalies, o darbo prašymai iš kitų EURES šalių ir jose siūlytos laisvos darbo vietos sudarė tik atitinkamai 37 ir 9 proc. Be to, tuo pačiu laikotarpiu šiame tinkle buvo surengti 18 397 renginiai, iš kurių 69 proc. buvo informaciniai renginiai, 12 proc. – darbuotojų paieškos renginiai, o likę 19 proc. – bendra darbuotojų paieškos ir informavimo veikla. Nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. EURES portalo savitarnos skiltyje užsiregistravo 419 745 darbo ieškantys asmenys ir 15 834 darbdaviai. Apibendrinus EURES veiklos vertinimo sistemos (VVS) ir naudotojų pasitenkinimo apklausos rezultatus matyti, kad EURES tinklas per EURES portalą arba nacionalinius EURES tinklus 2018 m. padėjo įdarbinti bent 84 580 asmenų, o 2019 m. – bent 83 360 asmenų. 2.1.1.2Informacija ir rekomendacijos EURES darbuotojai vykdo įvairią su darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams skirtos informacijos ir rekomendacijų teikimų susijusią veiklą, pavyzdžiui, teikia individualias konsultacijas, padeda rengti skelbimus apie laisvas darbo vietas, rengia praktinius seminarus. Turimais duomenimis, nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. iš viso buvo surengti 5 924 376 individualūs susitikimai su darbuotojais ir 403 244 susitikimai su darbdaviais. Kalbant apie aptartas temas, apie 43 proc. pokalbių su darbuotojais buvo skirta įdarbinimui, o 32 proc. atvejų – gyvenimo ir darbo sąlygoms. Apie 40 proc. pagrindinių pokalbių su darbdaviais temų buvo susijusios su įdarbinimu, o apie 39 proc. – su bendra informacija apie EURES veiklą. Atitinkamą informaciją taip pat galima rasti EURES portale, kuriame EURES šalys reguliariai atnaujina bendrą informaciją apie savo darbo rinkas ir gyvenimo bei darbo sąlygas (pvz., administracines procedūras, socialinės apsaugos sistemą, su mokesčiais susijusius klausimus, darbo sutartis, įprastus darbo paieškos metodus). Informacija pateikiama 26 kalbomis. Be to, 16 EURES šalių yra sukūrusios nacionalines EURES interneto svetaines, kuriose darbo ieškantys asmenys ir darbdaviai gali rasti, be kita ko, informaciją apie darbo jėgos judumą, EURES paslaugų apžvalgą ir nuorodą į EURES portalą. 2.1.2Specialios paramos paslaugos Viena iš pagrindinių EURES šalių vykdomos veiklos sričių taip pat buvo konkrečioms grupėms skirtos paramos paslaugos ir programos. 2.1.2.1Parama pasienio regionuose EURES nariai ir partneriai pasienio regionuose teikia informaciją, taip pat įdarbinimo ir darbuotojų paieškos paslaugas, pritaikytas prie konkrečių pasienio darbuotojų ir darbdavių reikalavimų bei aplinkybių. Ši veikla buvo vykdoma palaikant oficialią EURES tarpvalstybinę partnerystę, finansuojamą pagal 2014–2020 m. Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) EURES kryptį, ir sudarant bendradarbiavimo susitarimus su kaimyninėmis EURES šalimis ar kitomis organizacijomis, nepriklausančiomis EURES tinklui . 2018 m. ankstesniais metais skirtos EaSI dotacijos lėšomis buvo remiamos devynios tarpvalstybinės partnerystės, o 2019 m. – 11 tarpvalstybinių partnerysčių. Be to, 2019 m. buvo atrinktos aštuonios tarpvalstybinės partnerystės, kurioms 2020 ir 2021 m. turi būti skirta EaSI dotacija. Pranešta, kad įgyvendinant EURES tarpvalstybines partnerystes 2019 m. buvo surengta 195 060 individualių susitikimų su darbuotojais, o 2018 m. – 18 182 individualūs susitikimai su klientais darbo paieškos klausimais. Iš viso 2018 ir 2019 m. pasinaudodami tarpvalstybine partneryste darbą rado 5 408 kitoje šalyje darbo ieškantys asmenys. Iš šių skaičių matyti, kad įgyvendinant tarpvalstybinę partnerystę daugiausia dėmesio skiriama informacijos teikimui įvairiomis kalbomis, dažnai fiziniuose vieno langelio principu grindžiamuose centruose. Daugiausia buvo teikiama tokia informacija kaip komandiruotiems darbuotojams ir į darbą važinėjantiems asmenims skirtos rekomendacijos, pavyzdžiui, dėl galimybių naudotis socialinės apsaugos sistemomis, kvalifikacijų pripažinimo užsienyje ir apmokestinimo. Kalbant apie paramos paslaugas, kurios pasienio regionuose teikiamos ne pagal oficialią tarpvalstybinę partnerystę, EURES šalys savo veiklos ataskaitose dažnai nurodo kitus tarpvalstybinio bendradarbiavimo susitarimus, kuriais daugiausia siekiama teikti informaciją ir sudaryti palankesnes sąlygas organizuoti darbuotojų paieškos renginius pasienio vietovėse. 2.1.2.2Pagalba pasamdžius darbuotoją Pagalbos pasamdžius darbuotoją tikslas – užtikrinti, kad judūs darbuotojai kuo geriau pritaptų naujoje darbo vietoje. EURES šalys ir toliau daug dėmesio skyrė tokiems klausimams kaip informacijos teikimas darbuotojams ir darbdaviams prieš pasirašant darbo sutartį, be to, maždaug du trečdaliai iš jų taip pat vykdė veiklą pasamdžius darbuotoją (pvz., 21 EURES šalis pranešė, kad 2019 m. organizavo veiklą pasamdžius darbuotoją). Didžioji dalis tokios veiklos buvo informacijos ir rekomendacijų teikimas mokesčių ir socialinės apsaugos klausimais, tačiau kai kurios EURES šalys taip pat teikia paramos paslaugas įdarbinto asmens darbuotojo šeimos nariams ir (arba) rengia kalbos mokymo kursus. 2.1.2.3Parama jaunimui. Pameistrystė ir stažuotės Veikla, susijusi su pameistryste ir stažuotėmis užmezgus darbo santykius, nebuvo plataus masto ir EURES šalyse buvo vykdoma nevienodai. Tai daugiausia lemia VUT vaidmuo, kurį jos nacionaliniu lygmeniu atlieka teikiant paslaugas pameistrystės ir stažuočių srityje. Daugeliu atvejų parama buvo susijusi su tikslinių judumo programų, apibūdintų kitoje dalyje, arba kitų jaunimo užimtumui skirtų Europos programų ir iniciatyvų (pvz., programos „Erasmus+“, Jaunimo garantijų iniciatyvos, Europos regionų asamblėjos „Eurodyssey“) populiarinimu. Kai kurios EURES šalys taip pat rengė jaunimui skirtus praktinius seminarus ir vykdė informavimo veiklą. Vis dėlto EURES tinklo veikla dažnai buvo ribota dėl nepakankamos valstybinių užimtumo tarnybų (VUT) kompetencijos šioje srityje. Be paslaugų, kurias kai kuriose šalyse teikia EURES darbuotojai, informacija apie pameistrystės ir stažuočių pasiūlymus keičiamasi EURES portale – 2020 m. liepos mėn. jame buvo skelbiami 11 447 pameistrystės ir 1 483 stažuočių pasiūlymai. 2.1.2.4Su EURES susijusios tikslinės judumo programos Vienas iš EURES tinklo tikslų taip pat yra įdarbinti tam tikrų grupių darbo ieškančius asmenis ir padėti užpildyti laisvas darbo vietas konkrečiuose sektoriuose, kuriuose kyla su darbuotojų įdarbinimu susijusių sunkumų. Siekiant šio tikslo, EURES tinkle vykdomą veiklą galima įtraukti į ES užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) lėšomis finansuojamas tikslines judumo programas arba jas papildyti. Toliau pateikiamoje lentelėje apžvelgiami pagrindiniai trijų tikslinių judumo programų, kurios buvo įgyvendinamos nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn., ypatybės, įskaitant jų tikslines grupes, aktyviai dalyvaujančias šalis ir pagrindinius veiklos rodiklius. Su EURES susijusių judumo programų, skirtų tam tikrų amžiaus grupių asmenims, apžvalga Trukmė Tikslinė grupė EURES šalys Veiklos rodikliai EaSI finansavimas „Tavo pirmasis EURES darbas“ Nuo 2015 m. vasario mėn. iki dabar 18–35 metų darbo ieškantys asmenys ir (arba) įmonės, kurioms reikalingi tam tikri įgūdžiai Pagrindinės užimtumo tarnybos: DE, FR, IT, SE Partneriai: BG, HR, CY, PT, RO, SI, ES, DK, FI, IE, NL, FI, SK 2018 m. liepos mėn. – 2020 m. birželio mėn. Registruoti darbo ieškantys asmenys: 13 977 Registruoti darbdaviai: 3 551 Registruotos laisvos darbo vietos: 3 477 Įdarbinta asmenų: 4 062 2018 m. gruodžio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Numatytas biudžetas: 11 200 000 EUR Skirtas biudžetas: 14 851 070 EUR „Reactivate“ Nuo 2016 m. lapkričio mėn. iki dabar 35 metų ir vyresni darbo ieškantys asmenys ir (arba) darbdaviai, kuriems reikalinga kvalifikuota darbo jėga Pagrindinės užimtumo tarnybos: FR, SE, PL, DE, IT Partneriai: EL, ES, NL, MT 2018 m. spalio mėn. – 2020 m. birželio mėn. Registruoti darbo ieškantys asmenys: 5 216 Registruota darbdavių: 708 Registruota laisvų darbo vietų: 3 940 Įdarbinta asmenų: 852 2018 m. gruodžio mėn. – 2020 m. gruodžio mėn. Numatytas biudžetas: 5 000 000 EUR Skirtas biudžetas: 4 852 994 EUR EURES tikslinė judumo programa Nuo 2020 m. sausio mėn. iki dabar Vyresni kaip 18 metų darbo ieškantys asmenys Pagrindinės užimtumo tarnybos: DE, SE Partneriai: RO, FI, EE, IE, SE, PT, DK, ES, NL, SL, DE, SK Pradėta įgyvendinti 2020 m. sausio mėn. Registruoti darbo ieškantys asmenys: vykdoma Registruota darbdavių: vykdoma Registruota laisvų darbo vietų: vykdoma Įdarbinta asmenų: vykdoma 2020 m. sausio mėn. – 2021 m. gruodžio mėn. Numatytas biudžetas: 9 000 000 EUR Skirtas biudžetas: 8 860 242 EUR

Įgyvendinant programas „Tavo pirmasis EURES darbas“ ir „Reactivate“, dauguma asmenų buvo įdarbinti žmonių sveikatos ir socialinio darbo, informavimo ir komunikacijos, švietimo, transporto ir sandėliavimo sektoriuose. Pagrindinės siunčiančiosios šalys buvo Ispanija, Italija ir Prancūzija. Abiejų programų pagrindinės priimančiosios šalys buvo Vokietija ir Jungtinė Karalystė, pagal programą „Tavo pirmasis EURES darbas“ – Airija, o pagal programą „Reactivate“ – Bulgarija. 2019 m. sukurta naująja EURES tikslinė judumo programa užtikrinamas dviejų anksčiau sukurtų programų – „Tavo pirmasis EURES darbas“ ir „Reactivate“ – įgyvendinimo tęstinumas ir tolesnis plėtojimas. EURES tikslinė judumo programa apima abiejų programų tikslines grupes, o pagrindinės ją įgyvendinančios šalys yra Švedija ir Vokietija. Dėl COVID-19 pandemijos šią programą vėluojama įgyvendinti. 2.1.3Ištekliai ir valdymas 2.1.3.1Žmogiškieji ištekliai EURES darbuotojai yra konsultantai, su EURES projektais dirbantys nacionalinėse arba regioninėse VUT ir kitose EURES narių arba partnerių organizacijose. 2018 m. EURES tinkle dirbo 2 568 EURES darbuotojai (1 255 etato ekvivalentai), o 2019 m. – 2 642 EURES darbuotojai (1 232 etato ekvivalentai). Etato ekvivalentai įvairiose šalyse pasiskirstę nevienodai, ir šiuos skirtumus lemia darbo rinkų dydis – etato ekvivalentų skaičius svyruoja nuo dviejų Maltoje ir Liuksemburge iki 20-ies Bulgarijoje, 33-ų Čekijoje, 89-ių Prancūzijoje ir 156-ių Vokietijoje. 2.1.3.2Finansiniai ištekliai Įgyvendinant EURES reformą ir įsigaliojus EURES reglamentui pasikeitė EURES tinklo finansavimo nacionaliniu lygmeniu būdai. Iki 2014 m. EURES veikla buvo finansuojama metinių dotacijų, skiriamų iš atskiros ES biudžeto eilutės, lėšomis, o nuo 2015 m. už EURES veiklai skirto biudžeto užtikrinimą tapo atsakingos EURES šalys. Pagal šią sistemą EURES šalys naudojamus finansinius išteklius daugiausia gauna iš dviejų šaltinių: Europos socialinio fondo (ESF) ir nacionalinių biudžetų. Įvairiose EURES šalyse skiriasi šio biudžeto sudėtis ir dydis, nes kai kurios šalys naudojasi tik nacionaliniais ištekliais, o kitos – abiem šaltiniais. NKC apklausos apie ESF lėšų naudojimą EURES veiklai finansuoti duomenimis, 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo skirta apie 58 000 000 EUR. Be to, EURES šalys gali kreiptis dėl finansinių išteklių, kuriuos galima skirti pagal Užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) EURES kryptį, ir šiomis lėšomis padengti veiklos, vykdomos pagal tikslines judumo programas, ir tam tikrais atvejais papildomas išlaidas. Galiausiai kelios EURES šalys turimus išteklius papildė kitais šaltiniais, pavyzdžiui, narių ir partnerių organizacijų specialių biudžetų lėšomis. 2.1.3.3IT infrastruktūra EURES šalys užtikrino, kad EURES darbuotojai galėtų naudotis ne tik standartine IT įranga, bet ir atitinkama programine įranga, įskaitant internetiniams seminarams ir internetinėms konferencijoms skirtas priemones. Be to, daugumoje EURES šalių buvo teikiamos skaitmeninės paslaugos, pavyzdžiui, rengiami internetiniai informaciniai susitikimai ir per programą „Skype“ arba kitas pokalbių priemones teikiamos konsultacijos. Kaip papildomos veiklos, kuria siekiama tobulinti teikiamas internetines paslaugas, pavyzdžius galima nurodyti kuriamas nacionalines EURES interneto svetaines (pvz., Bulgarijoje) ir diegiamus internetinius vadovus paslaugų teikimui palengvinti (pvz., Danijoje). Spręsdamos sąveikumo klausimus, EURES šalys toliau stengėsi pritaikyti savo IT infrastruktūrą, kad į EURES portalą būtų galima perduoti informaciją apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymus. Siekiant išplėsti tinklą ir suderinti naujų EURES narių ir partnerių IT infrastruktūrą (pvz., Vengrijoje, Lenkijoje), kai kuriose EURES šalyse buvo būtina atlikti tolesnius IT infrastruktūros pakeitimus. 2.1.3.4Valdymas ir bendradarbiavimas su suinteresuotaisiais subjektais Vidaus valdymo srityje vykdant EURES veiklą daugiausia dėmesio buvo skiriama tokiems klausimams kaip oficialios naujų EURES narių ir partnerių patvirtinimo sistemos kūrimas bei diegimas ir atitinkamas EURES tinklo išplėtimas (pvz., kvietimų skelbimas, paraiškų vertinimas, naujų EURES narių ir partnerių įtraukimas). Kai kurios EURES šalys dėl patvirtintų naujų narių ir partnerių taip pat pakeitė organizacinę struktūrą (pvz., pertvarkė NKC funkcijas, pavesdamos nagrinėti strateginius klausimus, organizaciniu požiūriu NKC atskyrė nuo VUT, kad būtų galima užtikrinti neutralumą). Be to, didžioji dauguma EURES šalių vykdė veiklą, kuria buvo siekiama tobulinti nacionalinio EURES tinklo struktūrą ir užtikrinti jo valdymo efektyvumą. Šioje srityje, be kita ko, buvo stiprinamas bendradarbiavimas su naujais EURES nariais ir partneriais bendraujant darbo grupes, rengiant mėnesines ataskaitas ir organizuojant nacionalinio EURES tinklo grupės susitikimus. Didžioji dauguma EURES šalių stiprino bendradarbiavimą su įvairiais vietos, regionų, nacionaliniu ir tarpvalstybiniu lygmenimis veikiančiais suinteresuotaisiais subjektais, be kita ko, socialiniais partneriais, kitų Europos tinklų atstovais, profesinio orientavimo paslaugų teikėjais, prekybos rūmais, už socialinę apsaugą ir mokesčius atsakingomis institucijomis, švietimo įstaigomis, universitetais ar profesinėmis asociacijomis. 2.1.3.5Komunikacijos veikla EURES šalyse EURES šalims vykdant komunikacijos veiklą daugiausia buvo siekiama didinti informuotumą ir gerinti žinias apie EURES tinklo teikiamas paslaugas, siekiant pritraukti klientų ir daugiausia dėmesio skiriant darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams. Vykdyta komunikacijos veikla apėmė bendro pobūdžio arba konkrečioms grupėms ar sektoriams skirtas informacines kampanijas. Kaip pavyzdžius galima nurodyti darbdaviams ir socialiniams partneriams skirtus informacinius renginius Bulgarijoje ir Airijoje surengtą informuotumo didinimo kampaniją. Be to, 2018–2020 m. laikotarpiu pradėta aktyviau naudotis socialiniais tinklais – dauguma EURES šalių turi paskyras socialiniuose tinkluose „Facebook“, „LinkedIn“ ir (arba) „Twitter“. Įrašų EURES šalių socialiniuose tinkluose auditorijos dydis / peržiūrų skaičius Socialiniai tinklai 2018 m. II pusmetis 2019 m. I pusmetis 2019 m. II pusmetis 2020 m. I pusmetis Iš viso „Facebook“ 1 933 419 2 199 555 4 892 949 1 750 944 10 776 867 „Twitter“ 1 059 658 314 606 950 702 766 335 3 091 301 „LinkedIn“ 163 111 329 400 847 239 1 537 762 2 877 512 Kitos naudotos komunikacijos priemonės buvo, be kita ko, spausdinta informacinė medžiaga, pavyzdžiui, leidiniai, informaciniai lapeliai ir plakatai, taip pat vaizdo įrašai (pvz., Portugalijoje, Danijoje), radijo ir televizijos laidos (pvz., Ispanijoje, Slovakijoje).

2.1.3.6Veiklos stebėsena ir vertinimas Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/170 nustatytos vienodo duomenų rinkimo ir analizės metodo, padedančio stebėti EURES tinklo veiklą, specifikacijos. 2018 m. buvo įdiegta EURES veiklos vertinimo sistema (VVS) ir nuo tada NKC kas šešis mėnesius teikia duomenis apie penkis pagrindinius ir 11 tinklo rodiklių. Todėl vykdant veiklą ataskaitiniu laikotarpiu daugiausia dėmesio buvo skiriama nacionalinių ataskaitų teikimo ir stebėsenos sistemų pakeitimams. NKC pranešė, kad, siekiant sukurti vienodas programavimo ir stebėsenos sistemas nacionaliniu lygmeniu, taip pat palengvinti duomenų rinkimą visose EURES narių ir partnerių organizacijose, buvo nustatyta darbo eigos tvarka ir įdiegtos naujos struktūros. Pavyzdžiui, Italijoje stebėsenos duomenys renkami atliekant internetinę apklausą. Lenkijoje buvo įdiegta vienoda stebėsenos sistema (duomenų rinkimui skirta elektroninė stebėsenos duomenų bazė), o tokios šalys kaip Ispanija ir Norvegija sukūrė debesijos technologijomis grindžiamas internetines priemones duomenims nacionaliniu lygmeniu rinkti. Keliose šalyse duomenys renkami rankiniu būdu. Be to, keliose EURES šalyse ir ES lygmeniu EURES darbuotojams buvo surengti su veiklos vertinimo sistema susiję mokymo renginiai ir praktiniai seminarai. Be veiklos vertinimo sistemos, pagrindinė EURES šalių metinės veiklos stebėsenos priemonė yra programavimo ciklas. Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1256 nustatytos per programavimo ciklą taikytinos procedūros ir formos. Laikydamasis šios tvarkos, kiekvienas NKC metinėje nacionalinėje veiklos ataskaitoje pateikia informaciją apie nacionalinio EURES tinklo rodiklius ir rezultatus, juos palygindamas su nacionalinėje darbo programoje nustatytais tikslais. 2.2Europos koordinavimo centro (EKC) teikiama horizontalioji parama 2.2.1Parama koordinavimo ir valdymo srityse Siekdamas užtikrinti konstruktyvų bendradarbiavimą EURES tinkle, EKC organizuoja Europos koordinavimo grupės (EKG) darbą. Siekdama aptarti esamą padėtį, pristatyti naujausius pokyčius ir pasidalyti informacija bei geriausios patirties pavyzdžiais, EKG rengia reguliarius ir ad hoc posėdžius. Nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. liepos mėn. buvo surengta dešimt EKG posėdžių. Be to, siekdamas padėti NKC, EKC prižiūri įvairius programavimo ciklo etapus ir padeda juos įgyvendinti, taip pat koordinuoja NKC vykdomą planavimo veiklą: atskirai teikia pastabas dėl jų programų ir šių įgyvendinimo ataskaitas. 2.2.2EURES portalo valdymas bei plėtojimas ir susijusi IT priežiūra EKC valdo EURES portalą ir, siekdamas didinti sąveikumą, EURES šalims teikia susijusią IT priežiūrą ir rekomendacijas. Ataskaitiniu laikotarpiu EKC šias paslaugas teikė toliau. Visų pirma, be kita ko, buvo sukurti ir EURES šalims pateikti papildomi esminiai bei techniniai standartai ir formatai, kad jos galėtų nacionalinius, regioninius ir sektorių klasifikatorius lengviau suderinti su Europos klasifikatoriumi (derinimas su ESCO). Suderinti klasifikatorius yra būtina, kad EURES portale būtų galima įdiegti automatinio susiejimo funkciją. Taip pat buvo teikiama kita įvairių rūšių parama, pavyzdžiui, sukurta internetinė derinimo su ESCO platforma, parengtas ESCO įgyvendinimo vadovas ir surengti specialūs mokymo kursai. Norėdamos įvykdyti šį reikalavimą, keletas EURES šalių kreipėsi dėl finansinės paramos. Be to, EKC toliau įgyvendino EURES portalo pakeitimus, pavyzdžiui, siekdamas užtikrinti, kad juo būtų patogiau naudotis, patobulino portalo filtravimo funkciją. Šiomis aplinkybėmis 2020 m. pradžioje pradėjo veikti naujausios atnaujintos versijos (4.4) EURES portalas. Diegiant šią naują versiją, be kita ko, atnaujintas portalo pradžios tinklalapio dizainas, užtikrinta atitiktis Bendrojo duomenų apsaugos reglamento reikalavimams, pakeistas savitarnos skiltyje įkeliamų gyvenimo aprašymų galiojimo laikotarpis, ne ES piliečiams, kurie neturi leidimo dirbti, suteikta ribota prieiga ir atlikti patobulinimai, susiję su EURES darbuotojų siunčiamomis užklausomis. Be to, EKC, siekdamas išsiaiškinti naudotojų nuomonę apie EURES portalą, atliko naudotojų pasitenkinimo tyrimą. Daugiau kaip 70 proc. darbdavių buvo patenkinti arba labai patenkinti EURES portalu. Kalbant apie darbo ieškančius asmenis ir darbuotojus, šiuo portalu buvo patenkinti arba labai patenkinti maždaug 95 proc. respondentų, o 8 proc. respondentų nurodė, kad naudodamiesi EURES portalu jie rado darbą. EKC taip pat ėmėsi keleto priemonių EURES portalo ir neseniai pradėjusio veikti Europass portalo sąveikai didinti. Dabar darbo ieškantys Europass naudotojai gali ieškoti EURES tinkle siūlomų darbo vietų ir gauti jų profilį atitinkančius įdomaus darbo pasiūlymus. Nors paieška ir susiejimas vykdomi EURES tinkle, šių procesų rezultatai tiesiogiai pateikiami Europass paskyroje. Be to, abiejuose portaluose pateikiamos nuorodos į įvairias EURES ir Europass paslaugas padeda naudotojams susirasti reikiamas paslaugas. Užtikrinus EURES ir Europass naudotojų profilių sąveikumą, dabar viename portale registruoti naudotojai savo gyvenimo aprašymus gali perkelti į kitą portalą. Kita svarbi EKC veiklos šioje srityje kryptis buvo pastangos suburti Sąveikumo darbo grupę (IOCWG), siekiant padėti įgyvendinti EURES reglamento 17 ir 18 straipsnius ir keistis informacija. Sąveikumo darbo grupė dirba dviejose srityse: pirmoji apima visus funkcinius reikalavimus ir veiksmus, susijusius su gyvenimo aprašymų ir informacijos apie laisvas darbo vietas rinkimu, perdavimu ir patvirtinimu, o antroji – taikomąsias programas, suteikiančias galimybę atlikti paiešką ir susieti duomenis. Per ataskaitinį laikotarpį ši darbo grupė surengė penkis susitikimus. 2.2.3Mokymas ir profesinis tobulėjimas EURES mokymo programos tikslas – teikti paramą ir padėti EURES darbuotojams, šiems teikiant EURES paslaugas. Ją sudaro parengiamasis mokymas (kurį NKC organizuoja vadovaudamiesi EKC teikiamomis preliminariomis gairėmis, priemonėmis ir pagalbine medžiaga) ir Bendra EURES mokymo programa, už kurios įgyvendinimą atsakingas EKC. Europos lygmeniu galima išskirti tris mokymo apie EURES rūšis: tiesioginis mokymas, virtualus mokymas (tiesiogiai internetu ir pasinaudojant e. mokymosi priemonėmis) ir mokymas pagal poreikį. EKC EURES narių ir partnerių EURES darbuotojams toliau sudarė sąlygas dalyvauti įgyvendinant Bendrą EURES mokymo programą ir tobulėti profesinėje srityje. Mokymo veikla buvo grindžiama EURES mokymo programa, kurią sudaro žinių stiprinimo etapas ir paskesnis mokymas 2016 m. įsteigtoje EURES akademijoje. Nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2019 m. gruodžio mėn. EKC surengė 73 mokymo kursus, kuriuose dalyvavo 2 999 EURES darbuotojai. 2.2.4Pagalbos tarnyba EKC ir toliau atliko pagalbos tarnybos funkciją ir teikė pagalbą visiems EURES portalo naudotojams ir savo tarnyboms (t. y. darbo ieškantiems asmenims, darbdaviams, EURES narių ir partnerių organizacijų darbuotojams, NKC ir lankytojams). Be kitų dalykų, EKC atsako į visas užklausas dėl EURES portale, įskaitant ekstraneto skiltį, teikiamų paslaugų, taip pat dėl platformoje „Europos darbo dienos“ teikiamų paslaugų. Užklausas galima pateikti internetu, užpildžius atitinkamą formą portale, skambinant nemokamu telefono numeriu, per pokalbį internetu arba per programą „Skype“. 2018 m. EURES pagalbos tarnyba išnagrinėjo apie 27 700 naudotojų užklausų, 2019 m. – 24 249 užklausas, o 2020 m. pirmąjį pusmetį – 9 830 užklausų. 2.2.5Tinklaveika, keitimasis informacija, geriausia patirtis ir tarpusavio mokymasis

EKC toliau sudarė palankias sąlygas tinklaveikai, tarpusavio mokymuisi ir keitimuisi geriausios patirties pavyzdžiais EURES tinkle. Greta reguliariai vykstančių EKG posėdžių, kartu su visų EURES šalių atstovais rengiami tarpusavio mokymosi renginiai. Pavyzdžiui, 2018 m. gruodžio mėn. buvo surengtas tarpusavio mokymosi renginys dėl patvirtinimo sistemų. Be to, siekiant skatinti EURES šalis tarpusavyje keistis informacija, 2018 m. atnaujintame EURES ekstranete suteikiama darbui skirtų erdvių. Pavyzdžiui, virtualioje erdvėje „Pranešėjų forumas“ (angl. Speaker’s Corner) EURES šalys gali dalytis dokumentais, pradėti diskusijas arba keistis informacija apie renginius. EURES šalys taip pat gali susipažinti su viena kitos darbo programomis ir teikti atskiras pastabas. Šia pastabų teikimo procedūra siekiama stiprinti keitimąsi informacija ir bendradarbiavimą programavimo laikotarpiu. Kiti tolesnių EKC pastangų teikti rekomendacijas ir suderinti bei patobulinti ataskaitų teikimo ir stebėsenos procesą pavyzdžiai yra tai, kad buvo rengiami metiniai praktiniai seminarai ir teikiami atsiliepimai bei rekomendacijos dėl pavienių pateiktų dokumentų. 2.2.6Informavimo ir komunikacijos veikla EKC toliau rėmė EURES tinkle vykdomą informavimo ir komunikacijos veiklą, kuria siekiama didinti informuotumą apie EURES. Konkrečiai, siekiant kuo geriau padėti NKC įgyvendinti komunikacijos strategiją ir jų nacionalinius planus, EURES darbuotojams vidutiniškai du kartus per mėnesį buvo rengiami praktiniai komunikacijos mokymo kursai, kurie apėmė tokias įvairias temas kaip socialinių tinklų turinio kūrimas, veikla tinkle „LinkedIn“ ir santykių su suinteresuotaisiais subjektais palaikymas. Be to, EURES šalys galėjo naudotis EKC parengtu EURES skelbimų rengimo vadovu ir infografikais. EKC taip pat toliau vykdė savo komunikacijos veiklą, be kita ko, administravo EURES paskyras socialiniuose tinkluose (EURES paskyra socialiniame tinkle „Facebook“ turi 287 454 sekėjus, tinkle „Twitter“ – 38 741 sekėją ir tinkle „LinkedIn“ – 52 812 sekėjų). Vadovaudamasis savo turinio strategija, EKC komunikacijos veiklos srityje daugiausia dėmesio skyrė tam tikrai mėnesio temai, taip nagrinėdamas įvairias temas, susijusias su ES (arba) EEE piliečių karjera ir užimtumu. Įrašų EKC socialiniuose tinkluose auditorijos dydis / peržiūrų skaičius Socialiniai tinklai 2018 m. II pusmetis 2019 m. I pusmetis 2019 m. II pusmetis 2020 m. I pusmetis Iš viso „Facebook“ 39 585 902 6 449 270 2 306 125 7 764 993 56 106 290 „Twitter“ 361 984 910 770 2 587 705 1 227 479 5 087 938 „LinkedIn“ 1 046 669 2 298 356 1 563 189 1 032 480 5 940 694 EKC taip pat administruoja EURES paskyrą tinkle „YouTube“, kurios turinį 2020 m. liepos mėn. buvo užsiprenumeravę daugiau kaip 7 000 abonentų. Per pastaruosius dvejus metus buvo paskelbti 35 vaizdo įrašai. Be to, nuo 2018 m. liepos mėn. EURES portale buvo paskelbta daugiau kaip 120 naujienų straipsnių, taip pat kas mėnesį siunčiamas informacinis biuletenis. EKC taip pat administruoja platformą „Europos darbo dienos (internetu)“ ir 2018 m. bei 2019 m. padėjo surengti 65 darbo dienas ir darbuotojų paieškos renginius (internetu, tiesiogiai arba derindamas abu būdus). Pagrindiniai platformos „Europos darbo dienos (internetu)“ veiklos rodikliai Rodiklis 2018 m. 2019 m. Iš viso Renginių skaičius 31 34 65 Darbo vietų skaičius 12 817 18 775 31 592 Darbo ieškančių asmenų skaičius 28 878 36 850 65 728 Suplanuotų pokalbių skaičius 846 962 1 808 Kalbant apie rengiamas visos Europos masto komunikacijos kampanijas, EURES tinklas buvo Komisijos aukšto lygio kampanijos #EUmovers, kuria siekta paminėti laisvo judėjimo 50-metį ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimo 60-metį, pagrindas, padėjęs užtikrinti, kad ši socialinės žiniasklaidos kampanija veiksmingai pasiektų atitinkamus darbuotojus. Vykdant šią kampanija buvo siekiama gerinti suvokimą, kodėl laisvas judėjimas ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimas yra tokie svarbūs ES piliečiams. Per kampaniją buvo plačiai ir sėkmingai įtraukti ES darbuotojai, jie buvo sudarytos sąlygos pasidalyti savo istorijomis apie tai, kaip laisvas judėjimas ir socialinės apsaugos sistemų koordinavimas pakeitė jų gyvenimą. Be to, 2019 m. buvo pradėta penkių mėnesių trukmės visos ES masto komunikacijos kampanija #EURES25, kuria siekta paminėti 25-ąsias EURES tinklo sukūrimo metines. Šiai kampanijai buvo būdingas stiprus skaitmeninis aspektas, įskaitant vaizdo įrašus, mokamus skelbimus ir konkursus socialiniuose tinkluose, o EURES tinkle, kuriame kai kurie EURES konsultantai aktyviai dirba 25 metus, surengti du vidaus renginiai. Ši kampanija padėjo visuose tinkluose, visų pirma „LinkedIn“ ir „Twitter“, didinti EURES tinklo matomumą ir gausinti jo tikslinę auditoriją. Be to, ši kampanija padarė teigiamą poveikį paties EURES tinklo stiprinimui ir sąveikos didinimui. 2.2.7Geografinio ir profesinio judumo analizė Komisija, kuri yra atsakinga už geografinio ir profesinio judumo tendencijų analizę, pagal EURES reglamento 29 straipsnį paskelbė dvi darbo jėgos judumo Europos Sąjungoje ataskaitas (t. y. 2018 m. ataskaitą ir 2019 m. ataskaitą), kuriose pateikiama pagrindinė informacija apie darbo jėgos judumo Sąjungoje ir ELPA šalyse srautus ir modelius, daugiausia dėmesio skiriant judžių darbuotojų padėčiai darbo rinkoje ir lyčių aspektui. Be to, naudodamasi NKC pateikta informacija ir Europos darbo jėgos tyrimo analize, Komisija 2019 m. paskelbė profesijų pertekliaus ir trūkumo tyrimą. 2.2.8Pameistrystei ir stažuotėms tinkamos bendradarbiavimo ir tarpininkavimo darbuotojams ir darbdaviams struktūros plėtojimas EKC padėjo stiprinti bendrą supratimą ir plėtoti paramos paslaugas nustatydamas būtiniausius duomenų kokybės reikalavimus ir EURES portale skelbdamas informaciją apie pameistrystės ir stažuočių galimybes. Be to, 2017–2018 m. EKC sudarė pameistrystės ir stažuočių ad hoc darbo grupę, kuri parengė priimančiosioms organizacijoms, siunčiančiosioms organizacijoms ir duomenų teikėjams skirtą kontrolinį sąrašą (pvz., dėl atitinkamai pameistrio ar stažuotojo priėmimo, pameistrio ar stažuotojo siuntimo ir dėl darbo pasiūlymų teikimo EURES portale). Šis kontrolinis sąrašas pateikiamas EURES portale, o prie jo taip pat pridėtos rekomendacijos dėl pameistrių ir stažuotojų pritraukimo, samdos ir įdarbinimo Europoje etapų. Be to, kadangi nacionalinė informacija ir rekomendacijos dėl pameistrystės ir stažuočių turėtų būti, inter alia, skelbiamos EURES portale, EKC nuo 2019 m. pradžios sudaro sąlygas į EURES portalą perduoti ir jame skelbti informaciją apie laisvas pameistrystės ir stažuočių vietas. 2.2.9Finansiniai ištekliai EKC teikiama horizontalioji parama remiama pagal Europos Sąjungos užimtumo ir socialinių inovacijų programos (EaSI) EURES kryptį, kurios lėšomis finansuojamos tokios veiklos sritys kaip EURES portalo plėtra ir techninė priežiūra, bendra mokymo programa, komunikacijos ir analitinė veikla ir darbas tinkle, taip pat judumo programos, pavyzdžiui, programa „Tavo pirmasis EURES darbas“ ir tarpvalstybinės partnerystės programos. Bendras EURES krypčiai ataskaitiniu laikotarpiu skirtas biudžetas sudarė apie 20 proc. EaSI biudžeto ir 2018 m. siekė maždaug 24,3 mln. EUR, o 2019 m. – 33,8 mln. EUR.





3Reglamento įgyvendinimas EURES šalyse Šiame skyriuje pateikiama analizė grindžiama į apklausos ir kontrolinio sąrašo klausimus pateiktais NKC atsakymais ir kita Komisijos turima informacija. Kiekvieno poskyrio pradžioje esančioje lentelėje pateikiamas atitinkamo EURES reglamento įgyvendinimo kontrolinio sąrašo punkto apibendrinimas. Kai pateikiami duomenys apie atitinkamo veiksmo dalis, lentelėje nurodomas bendras to veiksmo rezultatas. Kai pateikiami duomenys apie visas atitinkamo veiksmo dalis, nurodoma mažiausia vertė (pvz., jei pranešta, kad viena veiksmo dalis neužbaigta, visas veiksmas žymimas kaip neužbaigtas (X)). Jei nėra duomenų apie tam tikras veiksmo dalis, veiksmas pažymimas kaip iš dalies užbaigtas. Duomenų nėra* V Užbaigta ∆ Iš dalies užbaigta X Neužbaigta *Reiškia, kad NKC duomenų neturi arba kad duomenys nebuvo pateikti. 3.1Tinklo struktūra ir organizaciniai reikalai 3.1.1Reglamento reikalavimai Kalbant apie tinklo struktūrą ir jo veiklos organizavimą, EURES šalys pagal EURES reglamentą turi pranešti EKC apie paskirtą NKC ir atstovą į Europos koordinavimo grupę (EKG). Kalbant apie EURES narius ir partnerius, EURES šalys kiekvienoje šalyje turi paskirti valstybinę užimtumo tarnybą (VUT) EURES nare, pripažindamos jos specialų statusą, ir užtikrinti, kad jos atitiktų būtiniausius kriterijus , kuriais apibrėžiamos VUT pareigos. Be to, organizacijos, kurios į nacionalinius EURES tinklus buvo įtrauktos prieš įsigaliojant EURES reglamentui, pereinamuoju laikotarpiu iki 2019 m. gegužės 13 d. galėjo likti partnerėmis ir vėliau iš naujo pateikti paraišką tapti EURES tinklo narėmis arba partnerėmis. NKC turėjo informuoti EKC apie savo tinklo struktūrą pereinamuoju laikotarpiu. 3.1.2Įgyvendinimas Visos EURES šalys jau iki 2018 m. buvo paskyrusios NKC ir atstovus į EKG, taip pat EURES narėmis buvo paskyrusios VUT. EKC buvo pranešta apie visus EURES tinklo struktūros pokyčius. Be to, atitinkamais atvejais NKC nustatė pereinamuoju laikotarpiu veiklą vykdančias organizacijas. 3.1.3Iššūkiai EURES šalys nepranešė apie jokius konkrečius iššūkius įgyvendinant šiuos reikalavimus. 3.2EURES tinklo valdymas ir ryšiai su jam nepriklausančiomis organizacijomis 3.2.1Reglamento reikalavimai Pagrindinės EURES tinklo organizacijos EURES šalyse yra VUT ir kiti EURES nariai ir partneriai. Tačiau tam, kad tinklas veiktų, reikia bendradarbiauti su įvairiomis kitomis organizacijomis. EURES reglamente nustatyta, kad NKC turi skatinti bendradarbiavimą su atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais (pvz., socialiniais partneriais, profesinio mokymo ir aukštojo mokslo įstaigomis, prekybos rūmais) ir ES informavimo ir konsultavimo tarnybomis ir tinklais. Be to, NKC turėtų sudaryti palankias sąlygas reguliariam EURES tinklo ir socialinių partnerių dialogui pagal nacionalinę teisę bei praktiką ir užmegzti ryšius su nacionalinio lygmens kompetentingomis institucijomis, kad darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams būtų suteikiama galimybių susipažinti su informacija apie mokesčius, su darbo sutartimis susijusius klausimus, pensijas, sveikatos draudimą, socialinės apsaugos sistemą ir aktyvias darbo rinkos priemones. 3.2.2Įgyvendinimas

2018–2020 m. beveik visos EURES šalys, atsakiusios į kontrolinio sąrašo klausimus, ėmėsi keleto priemonių, siekdamos (su)stiprinti bendradarbiavimą ir dialogą su įvairiomis suinteresuotųjų subjektų organizacijomis, kompetentingomis institucijomis ir Sąjungos informavimo ir konsultavimo tarnybomis. Dauguma EURES šalių baigė rengti atitinkamų suinteresuotųjų subjektų, ES tinklų, socialinių partnerių ir nacionalinių valdžios institucijų sąrašus ir nustatė ryšių su šiais suinteresuotaisiais subjektais palaikymo kanalus. Kai kuriais atvejais veiksmai buvo užbaigti tik iš dalies dėl to, kad nebuvo atlikta analizė naujiems galimiems suinteresuotiesiems subjektams nustatyti arba nariai ir partneriai nebuvo įtraukti į ryšių su šiomis organizacijoms palaikymo struktūras, nes jie buvo naujai patvirtinti arba nariai ir partneriai dar nebuvo patvirtinti. EURES šalys, norėdamos užmegzti ryšius su suinteresuotaisiais subjektais galimo bendradarbiavimo tikslais, naudojosi tokiomis priemonėmis kaip spausdinta ir internetinė informacija, atviri ir riboti konkursai, taip pat individualūs susitikimai, pokalbiai telefonu, e. laiškai ir informaciniai seminarai. 3.2.3Iššūkiai EURES šalys nepranešė apie konkrečius iššūkius 2016–2018 m. laikotarpiu įgyvendinant šiuos reikalavimus. Vis dėlto NKC atkreipė dėmesį į keletą kliūčių, kurių dabartiniu ataskaitiniu laikotarpiu kilo palaikant ryšius su išorės suinteresuotaisiais subjektais. Kai kuriems NKC, siekiantiems įtikinti suinteresuotuosius subjektus prisijungti prie EURES tinklo, sunku įgyti jų pasitikėjimą ir aiškiai parodyti narystės EURES tinkle pridėtinę vertę, ypač turint omenyje su šia veikla susijusią administracinę naštą. Kiti iššūkiai siejami su žmogiškųjų išteklių trūkumu, taip pat su iššūkiais, kurių kyla su kai kuriais išorės suinteresuotaisiais subjektais derinant bendrą viziją. 3.3Tinklo plėtra 3.3.1Reglamento reikalavimai Siekiant plėtoti EURES tinklą, EURES reglamente reikalaujama, kad visos EURES šalys sukurtų ir įdiegtų organizacijų patvirtinimo EURES narėmis ir partnerėmis sistemą, taip pat stebėtų, kaip šios organizacijos laikosi taikomų teisės aktų. Patvirtinimo sistema, kuri turi būti grindžiama EURES reglamente nustatytais būtiniausiais kriterijais, turėjo būti sukurta iki 2018 m. gegužės 13 d. EURES šalys taip pat galėjo įtraukti nacionalinius patvirtinimo kriterijus. Remiantis EURES reglamento 11 straipsnio 8 dalimi, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2017/1255 nustatyta nacionalinių patvirtinimo sistemų ir procedūrų aprašo forma, kurią NKC turi naudoti informuodami EKC. 3.3.2Įgyvendinimas Visos EURES šalys jau yra sukūrusios arba pradėjusios rengti organizacijų, kurios nėra VUT, patvirtinimo narėmis ir partnerėmis sistemas. ES nepriklausančios EURES šalys dar nepradėjo su patvirtinimu susijusių darbų, nes 2019 m. pabaigoje atsakomybę už EURES reglamento įgyvendinimą perėmė EEE jungtinis komitetas ir dabar šis reglamentas vis dar įgyvendinamas nacionaliniu lygmeniu. Beveik visos EURES šalys naudodamosi Įgyvendinimo sprendime (ES) 2017/1255 nustatyta forma pranešė EKC apie nacionalines patvirtinimo sistemas. Vis dėlto naujus narius ir (arba) partnerius iki šiol patvirtino tik 13 EURES šalių. Taigi, daugiau kaip pusė EURES šalių, nors ir yra sukūrusios oficialią naujų narių ir partnerių patvirtinimo sistemą, jos netaiko. Dvidešimt EURES šalių pranešė, kad visiškai arba beveik visiškai įdiegė naujų narių ir partnerių stebėsenos sistemą, o penkios EURES šalys įpusėjo arba pradėjo diegti tokią sistemą. Likusios EURES šalys nepradėjo taikyti stebėsenos sistemos, nes dar nėra įdiegusios patvirtinimo sistemos arba laukia, kol bus patvirtintos pirmosios organizacijos. 3.3.3Iššūkiai Vienas iš 2016–2018 m. laikotarpiu nustatytų iššūkių buvo vėlavimas kuriant patvirtinimo sistemas, tačiau šis uždavinys jau iš esmės išspręstas. Vis dėlto naujų narių ir partnerių skaičius didėja lėtai. Kol patvirtinta nedaug naujų narių ir partnerių, tebėra sudėtinga taikyti priimtą patvirtinimo sistemą. 3.4Keitimasis informacija apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymais 3.4.1Reglamento reikalavimai Gyvenimo aprašymų ir informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo atžvilgiu EURES reglamente reikalaujama, kad visi EURES nariai ir partneriai į EURES portalą perduotų viešai skelbiamą informaciją apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymus ir pasirengtų keistis duomenimis apie pameistrystės ir stažuočių galimybes. Visais duomenimis turi būti keičiamasi per bendrą koordinuojamą kanalą. Remiantis EURES reglamento 17 straipsnio 8 dalimi, Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1021 nustatyti techniniai standartai, kuriuos EURES šalys turi taikyti informacijai apie laisvas darbo vietas ir gyvenimo aprašymams, kad EURES portale būtų galima užtikrinti automatinį susiejimą. EURES šalys taip pat turi nacionaliniu lygmeniu užtikrinti EURES portalo matomumą ir dalytis informacija apie nacionalinę praktiką ir duomenų naudojimo klausimus. 3.4.2Įgyvendinimas Kalbant apie gyvenimo aprašymų ir informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimą, 31 EURES šalis yra sukūrusi informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo sistemą, o daugiau kaip pusė EURES šalių gyvenimo aprašymus perduoda per bendrą koordinuojamą kanalą. Dauguma kitų EURES šalių tikisi šią sistemą sukurti iki 2020 m. pabaigos, tačiau atkreipia dėmesį į vėlavimą, ypač dėl COVID-19 protrūkio Europoje nuo 2020 m. kovo mėn. NKC pranešė, kad dalyvavimas Sąveikumo darbo grupės posėdžiuose ir EKC parama padeda jiems vykdyti įgyvendinimo akte nustatytus įpareigojimus. Dauguma atvejų informaciją apie stažuočių ir pameistrystės galimybes į EURES portalą galima perduoti naudojantis informacijai apie laisvas darbo vietas perduoti sukurtu kanalu. Vis dėlto kelios EURES šalys informacijos apie pameistrystės ir stažuočių pasiūlymus negali perduoti į EURES portalą, nes jose nėra nacionalinių politikos sistemų, pagal kurias tokias laisvas vietas būtų galima laikyti darbo pasiūlymais (pvz., Švedijoje, Portugalijoje), arba tokius pasiūlymus administruoja kita organizacija, pavyzdžiui, švietimo ministerija (pvz., Prancūzijoje).

Toliau tęsiami tokie procesai kaip Europos įgūdžių, gebėjimų, ir profesijų klasifikatoriaus (ESCO) įgyvendinimas, jo derinimas su nusistovėjusiomis nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis ir duomenų sutartu formatu perdavimas. ESCO naudojasi nedaug EURES šalių, taigi joms nereikėjo imtis jokių pokyčių. Užbaigti derinti klasifikatorius EURES šalys turi per trejus metus po įgyvendinimo sprendimo paskelbimo, t. y. iki 2021 m. 3.4.3Iššūkiai Dėl keleto kilusių iššūkių buvo vėluojama per bendrą koordinuojamą kanalą perduoti gyvenimo aprašymus ir informaciją apie laisvas darbo vietas. Kalbant apie gyvenimo aprašymų perdavimą, NKC ne kartą atkreipė dėmesį į problemas, kurių kyla, kai, siekiant laikytis duomenų apsaugos taisyklių, būtina įtraukti darbo ieškančių asmenų pareiškimą dėl sutikimo pateikti duomenis arba įdiegti naujas procedūras, pavyzdžiui, atlikti rizikos analizę. NKC taip pat praneša apie vidaus sunkumus, susijusius tuo, kad jų IT skyriai šį konkretų projektą laiko nelabai svarbiu. Be to, kai kuriais atvejais reikėjo pritaikyti vidaus duomenų bazes, o dėl to procesas dar labiau sulėtėjo. Priimtų naujų EURES narių ir partnerių susiejimas per bendrą koordinuojamą kanalą buvo įvardytas kaip būsimas iššūkis, kuris taps vis reikšmingesnis didėjant patvirtintų naujų organizacijų skaičiui. 3.5Paramos paslaugos 3.5.1Reglamento reikalavimai EURES šalys per savo nacionalines VUT turi užtikrinti EURES paslaugų tęstinumą, teikti informaciją ir pagalbą darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams, kurie registruojasi EURES portale, ir stebėti, kaip nariai ir partneriai teikia paslaugas. EURES reglamente taip pat nurodyta, kad paramos paslaugos turėtų būti teikiamos pasienio regionuose, kur EURES nariai ar partneriai dalyvauja konkrečiose bendradarbiavimo ir paslaugų teikimo struktūrose. EURES šalys taip pat turėtų integruoti paramą judumui į aktyvią nacionalinę darbo rinkos politiką. 3.5.2Įgyvendinimas Visos EURES šalys pranešė apie veiklą ir priemones, kurių ėmėsi siekdamos užtikrinti nacionalinėse VUT darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams teikiamų paramos paslaugų tęstinumą. Jei to reikia, informacija apie EURES teikiama visų VUT interneto svetainėse ir nacionaliniuose EURES portaluose. Be to, EURES konsultantai teikia informaciją pavieniams darbo ieškantiems asmenims ir darbuotojams. Darbo ieškantiems asmenims ir darbdaviams teikiamos rekomendacijos ir parama registruojantis EURES portale. Kai kuriais atvejais dar nebuvo užtikrinama, kad šias paslaugas teiktų EURES nariai ir partneriai, nes į tinklą nebuvo priimta naujų organizacijų. 13-oje EURES šalių paramos paslaugos pasienio regionuose taip pat teikiamos pasitelkiant EURES narius ir partnerius. Kitais atvejais pasienio regionuose paramos paslaugoms teikti buvo nustatyti atitinkami suinteresuotieji subjektai, tačiau jie dar nepatvirtinti kaip nariai ar partneriai. 18 EURES šalių pranešė įgyvendinusios veiksmus, kuriais siekiama išplėsti aktyvią darbo rinkos politiką, įtraukiant tokius aspektus kaip pagalba ieškant darbo užsienyje ir užsieniečių galimybės naudotis teikiamomis paslaugomis. Dvi EURES šalys šiuo metu įgyvendina tokius veiksmus. 3.5.3Iššūkiai EURES šalys nepranešė apie jokius konkrečius iššūkius įgyvendinant šiuos reikalavimus. 3.6Keitimasis informacija, programavimas ir veiklos vertinimas 3.6.1Reglamento reikalavimai EURES reglamente reikalaujama, kad EURES šalys rinktų ir analizuotų informaciją apie nacionalinės darbo rinkos padėtį, įskaitant darbo jėgos trūkumą ir perteklių, taip pat apie nacionalinio EURES tinklo veiklą, ir tokia informacija dalytųsi. EURES šalys, naudodamosi Komisijos parengtomis programavimo ciklo ir veiklos vertinimo sistemos (VVS) formomis, taip pat turi teikti informaciją apie planuojamą veiklą ir savo tinklo veiklos ataskaitas. 3.6.2Įgyvendinimas NKC ir EKC, taip pat NKC ir EURES narių ir partnerių keitimasis informacija vyksta vykdant mokymo veiklą, rengiant susitikimus ir teikiant rekomendacijas bei informacinę medžiagą. Be to, visos 27 EURES šalys, šia tema pateikusios ataskaitas, taip pat teikia darbo rinkos informaciją, kuri padeda atlikti bendrą EURES veiklos analizę. 3.6.3Iššūkiai EURES šalys praneša, kad iššūkių, susijusių su duomenų rinkimu ir ataskaitų teikimu, kilo tiek įgyvendinant veiklos vertinimo sistemą, tiek per programavimo ciklą. Visų pirma, NKC atkreipia dėmesį į didelį darbo krūvį, susijusį su ataskaitų teikimu, ir abejoja tokios administracinės naštos pagrįstumu. Manoma, kad kurti IT priemones, kurios galėtų padėti sumažinti darbo krūvį ir palengvinti duomenų rinkimo procesą, nebūtų ekonomiškai efektyvus sprendimas mažesnėms EURES šalims, nes tam reikia didelių finansinių investicijų. Be to, jie nurodo, kad trūksta pagal veiklos vertinimo sistemą ir programavimo ciklą teikiamų ataskaitų vidinio suderinamumo, taip pat ataskaitų, teikiamų pagal EURES ir nacionalines (vidaus) ataskaitų teikimo sistemas, suderinamumo, nes šios sistemos grindžiamos skirtingais rodikliais arba apima skirtingus ataskaitinius laikotarpius. Kai kuriais atvejais nacionaliniu lygmeniu nėra duomenų apie konkrečius rodiklius, ypač apie esamų laisvų darbo vietų skaičių. Pasak NKC, dėl teikiamų duomenų nepakankamumo arba jų nepatikimumo mažėja galimos analizės patikimumas ir išsamumas. 3.7Veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesnio ataskaitinio laikotarpio rekomendacijas

Siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi EURES reglamento reikalavimų, taip pat veiksmingą EURES tinklo veikimą, pirmojoje EURES veiklos ataskaitoje NKC nustatyta keletas 2018–2020 m. laikotarpio prioritetinių uždavinių. Kalbant konkrečiai, buvo pateiktos šios rekomendacijos: ·daryti pažangą tinklo plėtros srityje; ·stiprinti bendradarbiavimą su kitais suinteresuotaisiais subjektais ir pačiame tinkle; ·integruoti ir optimizuoti komunikacijos veiklą; ·tobulinti duomenų perdavimo į EURES portalą procesus ir skaitmeninę veiklą; ·toliau integruoti tikslines judumo programas į EURES šalių veiklą; ·užtikrinti, kad būtų laikomasi ataskaitų teikimo terminų ir vykdomi prašymai pateikti duomenis. Kalbant apie tinklo plėtrą, nors daugumoje EURES šalių kuriant patvirtinimo sistemas padaryta didelė pažanga, naujų narių ir partnerių patvirtinimo mastas įvairiose EURES šalyse labai nevienodas. Be to, tebėra kliūčių, trukdančių plėsti šį tinklą. Kalbant apie bendradarbiavimo su kitais suinteresuotaisiais subjektais stiprinimą, dauguma NKC pranešė apie priemones, kuriomis siekiama stiprinti dialogą ir bendradarbiavimą su kitomis organizacijomis, valdžios institucijomis ir Sąjungos tinklais. Vis dėlto buvo pabrėžta, kad dažnai sudėtinga didinti išorės organizacijų informuotumą apie EURES pridėtinę vertę ir skatinti ją pripažinti. Komunikacijos apie EURES gerinimo ir šio tinklo populiarinimo srityje EURES šalys EURES tinklą populiarino socialiniuose tinkluose ir ėmėsi priemonių jo matomumui didinti. Be to, kaip buvo rekomenduota, dauguma EURES šalių, diegdamos bendrą koordinuojamą kanalą, ėmėsi priemonių duomenų perdavimo procesams tobulinti. Kalbant apie tikslines judumo programas, atrodo, kad EURES šalys stengėsi įtraukti judumo programas į savo veiklą. Galiausiai visos EURES šalys naudojasi veiklos vertinimo sistemos ir programavimo ciklo formomis ir beveik visos iš jų laiku pateikia visus prašomus duomenis. 4Reglamento įgyvendinimas. Europos Komisijos veikla Šiame skyriuje apžvelgiama EURES reglamento taikymo ES lygmeniu padėtis, kaip to reikalaujama EURES reglamento 33 straipsnio antroje pastraipoje. Jame naudojami tie patys simboliai kaip ir 3 skyriuje Duomenų nėra* V Užbaigta ∆ Iš dalies užbaigta X Neužbaigta 4.7.1Reglamento reikalavimai EKC veiklos sritys Padėtis Horizontalioji paramos EURES tinklui veikla V Pasirengimas taikyti EURES reglamentą V Tinklaveikos, tarpusavio mokymosi ir keitimosi geriausios patirties pavyzdžiais palengvinimas (8 straipsnis) V Su EURES tinklu susijusi informavimo ir komunikacijos veikla (1–8 straipsniai) V NKC darbuotojams ir EURES nariams ir (arba) partneriams skirtos mokymo programos įgyvendinimas (8 straipsnis) V Parama plečiant tinklą ir patvirtinimo sistemas (3–7–11 straipsniai) V Programavimo ciklas ir keitimasis darbo rinkos informacija, įskaitant bendrą analizę V EURES portalo plėtra ir valdymas (įskaitant pagalbos tarnybos funkciją) ir sąveikumo platforma V Veiklos vertinimas ir pažangos stebėsena V Valdymas ir dialogas ES lygmeniu V

4.7.2Įgyvendinimas EKC toliau teikė horizontaliąją paramą EURES tinklui: ·EKC nacionaliniu lygmeniu veikiančioms EURES organizacijoms pateikė būtinas įgyvendinimo gaires, pvz., dėl mokymo, tarpusavio mokymosi renginių, veiklos koordinavimo susitikimų ir darbo grupių; ·kalbant apie paramą tinklaveikai ir mokymuisi, EKC toliau organizavo tarpusavio mokymosi renginius įvairiomis temomis ir rėmė tinklaveiką bei dvišales diskusijas per metinius programavimo ciklo praktinius seminarus. Be to, NKC atstovai dažnai buvo kviečiami į Europos koordinavimo grupės (EKG) posėdžius pristatyti savo gerosios patirties pavyzdžius ir novatoriškus metodus. Be to, EURES ekstranetas atnaujintas ir papildytas specialiomis priemonėmis tinklaveikai palengvinti; ·EKC toliau vykdė EURES nariams ir partneriams skirtą mokymo veiklą. Išnagrinėjus atsakymus į NKC apklausų klausimus paaiškėjo, kad NKC šią veiklą vertina itin palankiai; ·EKC ir Komisija aktyviai didino informuotumą apie EURES vykdydami savo informavimo ir komunikacijos veiklą ir EURES šalims teikdami paramą komunikacijos srityje; ·parama tinklo plėtrai buvo teikiama organizuojant tarpusavio mokymosi renginius, mokymo kursus, diskusijas per EKG posėdžius ir sudarant šiam klausimui skirtą darbo grupę, kuriai pavesta parengti patvirtinimo sistemos, patvirtinimo proceso, naujų narių ir partnerių įtraukimo ir išplėsto EURES tinklo veiklos gaires ir priemonių rinkinį. Kalbant apie programavimo ciklą ir keitimąsi darbo rinkos informacija, ataskaitų teikimo formos ir bendros analizės buvo įformintos dar iki 2018 m. Keitimosi informacija apie darbo rinkas srityje EKC toliau rengė ES darbo jėgos judumo srautų ataskaitas, taip pat teikė darbo jėgos trūkumo ir pertekliaus statistinius duomenis ir atliko šių reiškinių analizę. Kalbant apie EURES portalo tobulinimą, sėkmingai įdiegta keitimosi duomenimis sistema ir pradėta nacionalinių klasifikavimo sistemų derinimo su Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų klasifikatoriumi (ESCO) procedūra. Ataskaitiniu laikotarpiu įdiegus papildomas funkcijas ir atlikus naudotojų pasitenkinimo tyrimą dar labiau patobulintas EURES portalo veikimas. EKC toliau teikė paramą EURES portalo naudotojams pasitelkdamas per pagalbos tarnybą. Kai kurios EURES šalys pameistrystės ir stažuočių pasiūlymus perkelia į EURES portalą, o EKC teikė rekomendacijas su tokiais pasiūlymais dirbančioms organizacijoms. Kalbant apie EURES stebėsenos ciklą, įdiegtos veiklos vertinimo sistemos (VVS) vertinimo ir stebėsenos priemonės ir galima susipažinti su jomis atlikto vertinimo ir stebėsenos rezultatais. 4.7.3Iššūkiai Iš visų gautų atsiliepimų matyti, kad, nepaisant papildomų pastangų populiarinti EURES tinklą, reikia dar labiau sustiprinti informavimo ir komunikacijos veiklą, kad būtų galima didinti EURES žinomumą. Tokie dalykai kaip mokymo veikla, tarpusavio mokymosi renginiai ir darbo grupės yra labai svarbūs įgyvendinant EURES reglamentą ir užtikrinant tinklo veikimą, tačiau gali būti naudinga pakoreguoti mokymo programą, kad būtų galima suteikti daugiau lankstumo (pvz., įdiegti papildomus internetinius modulius, suteikti daugiau prieigos galimybių). NKC palankiai vertina programavimo ciklą ir keitimąsi informacija apie darbo rinkas, metinius programavimo ciklo praktinius seminarus ir darbo jėgos trūkumo ir pertekliaus ataskaitas. Vis dėlto galimybės naudotis informacija apie darbo jėgos trūkumą ir perteklių darbo rinkoje, kurią turi pateikti patys NKC, yra ribotos, ir tai lemia su metodologija susiję iššūkiai ir nedidelis duomenų prieinamumas. Be to, norint mažinti administracinę naštą, reikia toliau derinti programavimo ciklo ir veiklos vertinimo procesus. Kalbant apie EURES portalo plėtrą ir sąveikumo didinimą, nors NKC mano, kad EURES portalo atnaujinimas ir teikiamos pagalbos tarnybos paslaugos yra labai naudingi dalykai, galima toliau nagrinėti galimybes EURES ekstranetą paversti organizacijų keitimosi informacija EURES tinkle platforma. 4.7.4Veiksmai, kurių imtasi atsižvelgiant į ankstesnio ataskaitinio laikotarpio rekomendacijas Pirmojoje EURES veiklos ataskaitoje pabrėžta, kad Europos koordinavimo centras (EKC) turi skirti dėmesio šiems dalykams: ·baigti diegti veiklos vertinimo sistemą (VVS) ir atlikti jos analizę; ·toliau plėtoti ir tobulinti EURES portalą; ·toliau teikti įgyvendinimo gaires, ypač dėl patvirtinimo sistemų; ·stiprinti EURES komunikacijos ir žinomumo didinimo veiklą;

·integruoti tarpvalstybinę veiklą ir keistis informacija. EKC baigė diegti veiklos vertinimo sistemą ir vėliau atliko jos analizę, taip pat toliau plėtojo išplėstines EURES portalo funkcijas. Be to, siekdamas pateikti tolesnes rekomendacijas ir pagalbinę medžiagą tinklo plėtros klausimu, jis, be kita ko, organizavo tarpusavio mokymosi renginius ir sudarė darbo grupę. Imtasi priemonių EURES komunikacijos veiklai ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis stiprinti. Galiausiai, kalbant apie tarpvalstybinės veiklos integravimą į tarpvalstybinę partnerystę ir sistemingą keitimąsi informacija palaikant tokią partnerystę, Komisija ir (arba) EKC tarpvalstybinės partnerystės naudos gavėjams pateikė su veiklos vertinimo sistema suderintas stebėsenos formas, kurios atitinka nacionaliniu lygmeniu naudojamas formas. Taip siekiama palengvinti duomenų rinkimą ir didinti galimybes palyginti informaciją. Be to, nuo 2020 m. tarpvalstybinės partnerystės įgyvendinimo stebėsenos duomenys nagrinėjami pagal veiklos vertinimo sistemą teikiamose ataskaitose. 5Išvados ir rekomendacijos 5.1Išvados Siekiant įgyvendinti EURES reformą ir užtikrinti sąžiningą darbo jėgos judumą Europos Sąjungoje, EURES reglamente EURES tinklui nustatyta keletas reikalavimų. Kaip pabrėžta pirmojoje EURES veiklos ataskaitoje, iki 2018 m. dėl sudėtingos įgyvendinimo aplinkos ir išorės veiksnių buvo vėluojama vykdyti šiuos įpareigojimus. Laikotarpiu nuo 2018 m. liepos mėn. iki 2020 m. birželio mėn. tiek EKC, tiek EURES šalys padarė pažangą EURES reglamento įgyvendinimo srityje, o neįvykdytus veiksmus šiuo metu baigiama įgyvendinti. Toliau pateikiama keletas pagrindinių per ataskaitinį laikotarpį užbaigtų darbų pavyzdžių: ·daugumoje EURES šalių įdiegta patvirtinimo sistema ir beveik pusė EURES šalių patvirtino naujus EURES narius ir partnerius; ·visos EURES šalys, išskyrus vieną, sukūrė informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimo per bendrą koordinuojamą kanalą sistemą ir daugiau kaip pusė EURES šalių perduoda gyvenimo aprašymus; ·EKC padedamos EURES šalys pradėjo derinti Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų klasifikatorių (ESCO) su nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis; ·EKC ėmėsi keleto priemonių, kad padidintų EURES portalo tinkamumą naudoti, ir šiuo metu nagrinėja galimybes artimiausioje ateityje sudaryti sąlygas automatiniam gyvenimo aprašymų ir laisvų darbo vietų susiejimui; ·visapusiškai naudojamasi veiklos vertinimo sistemos ir programavimo ciklo formomis. Nepaisant to, vis dar tenka spręsti tam tikrus uždavinius, be to, kyla naujų. Prasidėjusi COVID-19 epidemija ir uždarytos vidaus sienos padarė didelį poveikį laisvam darbuotojų judėjimui ir EURES tinklo veikimui 2020 m. 2020 m. pavasarį naujų darbuotojų įdarbinimas beveik visiškai sustojo. Didelis poveikis padarytas informavimo apie EURES veiklai. NKC pranešė, kad EURES darbuotojams, ypač dirbantiems VUT įsteigtuose NKC, buvo pavesta eiti kitas su VUT veikla susijusias pareigas, pavyzdžiui, įgyvendinti svarbesnėmis laikytas trumpalaikes paramos užimtumui programas, o tai labai apsunkino EURES paslaugų teikimą. Nuo 2020 m. birželio mėn. laipsniškai vėl atveriant sienas lėtai atnaujinta ir EURES veikla. 2020 m. gegužės mėn. EKC pristatė EURES veiklos atnaujinimo 2020 m. veiksmų planą. Vis dar per anksti nustatyti ilgalaikį jo poveikį EURES tinklui, nes šį poveikį reikės iš naujo įvertinti atsižvelgiant į krizės raidą. Be to, trumpuoju laikotarpiu pagrindiniai EURES tinklo veikimo prioritetai susiję su jo plėtra ir sąveikumo didinimu. Išplėsti EURES tinklą labai svarbu siekiant užtikrinti jo galimybes perduoti pagrindinę praktinę patirtį judumo klausimais, be kita ko, pasitelkiant įvairių įgūdžių turinčius ir įvairios specializacijos naujus EURES narius ir partnerius. Šioje srityje EURES šalys turi toliau stengtis patvirtinti naujas organizacijas ir turės spręsti uždavinį, kaip suvaldyti didesnį tinklą. Be to, atsižvelgiant į sparčiai kintančias technologijas, svarbu, kad EURES portale darbo ieškantiems asmenims ir darbuotojams būtų teikiamos tinkamumo naudoti, patogumo naudotojams ir veiksmingumo požiūriais pažangiausios paslaugos. Taip pat svarbu, kad visos EURES šalys galėtų perduoti į portalą tiek gyvenimo aprašymus, tiek informaciją apie laisvas darbo vietas, kad EURES naudotojams būtų suteikiama daugiau galimybių ir kad jos toliau stengtųsi derinti ESCO su nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis ir teikti duomenis ESCO priimtinu formatu, kad vėliau būtų sudaromos sąlygos atlikti automatinį susiejimą, nes tai taip pat padėtų pritraukti daugiau EURES narių ir partnerių. Ilguoju laikotarpiu EURES būtų naudinga toliau nagrinėti galimybes užtikrinti sąveiką su tokiomis papildomomis iniciatyvomis kaip Europass ir bendrieji skaitmeniniai vartai. Be to, tolesnė išorės veiksnių (pvz., visuomenės senėjimo, jaunimo nedarbo) analizės integracija į ilgalaikio EURES veiklos planavimo procesą galėtų padėti didinti šio tinklo svarbą nuolat kintančioje darbo rinkoje. Šiuos uždavinius teks spręsti darbuotojų judumui ir EURES tinklui itin sudėtingu ir neaiškiu laikotarpiu. Kaip minėta pirmiau, dėl Europoje kilusio COVID-19 protrūkio EURES šalyse buvo suvaržytas darbuotojų judumas, perskirstyti ištekliai ir pakeisti strateginiai prioritetai. Tai turi įtakos jų veiklai ir galbūt nulems tolesnį vėlavimą įgyvendinant EURES veiksmus. Be to, svarbu, kad EKC perkeliant į Europos darbo instituciją (EDI) (tai padaryti numatyta 2021 m.) būtų užtikrinamas EURES šalims teikiamos horizontaliosios paramos tęstinumas. 5.2EURES šalims skirtos rekomendacijos Remiantis šioje ataskaitoje pateiktomis pagrindinėmis išvadomis dėl įgyvendinimo padėties ir nustatytais likusiais iššūkiais, kito ataskaitinio laikotarpio pagrindinius prioritetus galima apibendrinti taip: ·atnaujinti EURES veiklą. Kad būtų galima suderintai švelninti COVID-19 padarinius, būtina, kad EURES šalys atidžiai stebėtų, kaip įgyvendinamas EURES veiklos atnaujinimo veiksmų planas; ·plėsti tinklą. Per dabartinį ataskaitinį laikotarpį didelė pažanga padaryta kuriant patvirtinimo sistemas visose EURES šalyse ir priimant naujus narius bei partnerius. Vis dėlto EURES tinklas didėja lėtai. Svarbu, kad EURES šalys, kurios dar nėra patvirtinusios naujų narių ir partnerių, stiprintų savo pastangas šioje srityje, tikslingai ir aktyviai stengdamosi užmegzti ryšius su galimais nariais ir partneriais. Taip pat svarbu, kad EURES šalys, kurios jau dirba didesniame tinkle, pritaikytų vidaus valdymo ir darbo procesus, kad būtų atsižvelgiama į naują tinklo struktūrą;

·užtikrinti sąveiką ir plėtoti IT sprendimus. Nors imtasi tam tikrų priemonių automatizuotam nacionalinių gyvenimo aprašymų ir informacijos apie laisvas darbo vietas perdavimui į EURES portalą užtikrinti, būtini tolesni veiksmai. Norint baigti įgyvendinti EURES reglamentą, labai svarbu, kad visos EURES šalys būtų prisijungusios prie bendro koordinuojamo kanalo. Be to, NKC pirmenybę turėtų teikti Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų klasifikatoriaus derinimui su nacionalinėmis klasifikavimo sistemomis. Todėl labai svarbu, kad EURES šalys turėtų būtinų žmogiškųjų ir IT išteklių šiems pokyčiams įgyvendinti; ·plėtoti EURES paslaugas. Nors EURES paslaugų teikimas užtikrinamas visose EURES šalyse, svarbu, kad EURES tinklo veiklos planavimo etapu būtų dar labiau integruojama darbo rinkos tendencijų analizė ir kad, atsižvelgiant į socialinius ir demografinius pokyčius, būtų išnagrinėtas poreikis vykdyti tikslinę veiklą.



5.3Veiksmai, kurių turės imtis EKC ir Europos Komisija Atsižvelgdamas į minėtus iššūkius, EKC turėtų teikti pirmenybę šiems aspektams: ·organizuoti sklandų EKC perkėlimą į Europos darbo instituciją (EDI), užtikrinant veiklos tęstinumą. Iki 2021 m. pabaigos didžiausias prioritetas turėtų būti perkėlimo veiksmų plano, dėl kurio susitarė Komisija ir EDI, įgyvendinimas, laipsniškai perkeliant veiklą ir rengiant EDI darbuotojams skirtus mokymus ir darbo stebėjimo programas; ·padėti NKC ir visam EURES tinklui atnaujinti EURES veiklą ir įgyvendinti veiklos atnaujinimo veiksmų planą; ·kartu su NKC stiprinti susijusios informacijos, įdarbinimo ir paslaugų pasamdžius darbuotoją teikimą sezoniniams darbuotojams, pasienio darbuotojams ir kitiems nuo COVID-19 krizės labiausiai nukentėjusiems asmenims; ·skatinti ir padėti naudotis „Europos socialinio fondo +“ (ESF+) lėšomis EURES veiklai kitu programavimo laikotarpiu (2021–2028 m.) finansuoti; ·skirti dėmesio ne tik pastangoms nuolat teikti rekomendacijas dėl programavimo ciklo ir veiklos vertinimo sistemos (VVS), bet ir novatoriškiems šių dviejų priemonių sujungimo sprendimams, kad būtų galima lengviau rinkti ir analizuoti duomenis, taip pat užtikrinti surinktos informacijos nuoseklumą. Be to, įsigaliojus Bendrųjų skaitmeninių vartų reglamentui ir jo įgyvendinimo aktui, bus labai svarbu toliau plėtoti statistinių duomenų apie naudotojus rinkimo procesą, ypač trumpinti atsakymo į prašymus laiką, nedidinant NKC tenkančios administracinės naštos; ·toliau skatinti dialogą ir diskusijas, kad būtų galima lengviau nustatyti bendras programas, siekiant suteikti jauniems darbuotojams skirtų ir profesinio mokymo galimybių. Dėl vienodos ir standartizuotos pameistrystės ir stažuočių apibrėžties bei teisinių sistemų trūkumo EURES šalys EURES portale ir teikdamos savo paslaugas negali populiarinti tokių pasiūlymų; ·toliau stengtis tobulinti EURES portalą sudarant sąlygas automatiškai susieti gyvenimo aprašymus ir laisvas darbo vietas ir užtikrinant sąveiką su tokiomis platformomis kaip Europass, bendrieji skaitmeniniai vartai ir Europos įgūdžių, gebėjimų ir profesijų klasifikatorius. 5.4Veiksmai, kurių turės imtis Europos darbo institucija ·organizuoti sklandų EKC perkėlimą į Europos darbo instituciją (EDI), kartu su Komisija užtikrinant veiklos tęstinumą. Iki 2021 m. pabaigos didžiausias prioritetas turėtų būti perkėlimo veiksmų plano įgyvendinimas ir kvalifikuotų darbuotojų EKC veiklai paremti įdarbinimas; ·parengti visapusišką požiūrį, kuris padėtų užtikrinti sąžiningą judumą pasitelkiant EURES. Tokia svarbi priemonė galėtų labai padėti tokiose srityse kaip informacijos teikimas, įdarbinimas ir pagalba pasamdžius darbuotoją, kad būtų užkirstas kelias nesąžiningam judumui; ·stiprinti komunikaciją apie EURES ir didinti EURES žinomumą ES, nacionaliniu ir vietos lygmenimis, komunikacijos apie EURES veiklą įtraukiant į bendrą EDI vykdomą komunikacijos veiklą; ·pagal EURES reglamento nuostatas iš EDI biudžeto skirti pakankamai išteklių EURES tinklo veikimui užtikrinti ir atsižvelgti į EKC skirtas rekomendacijas. Priedas. Svarbūs skaičiai Judumo rūšis 2017 m. 2018 m. Pokytis per metus Ilgam laikui ES 28 persikėlę asmenys (visų amžiaus grupių), gyvenantys 28 valstybių narių Europos Sąjungoje (Eurostato demografinė statistika) 17 mln. 17,6 mln. +3,6 % Ilgam laikui ES 28 persikėlę darbingo amžiaus (20–64 metų) asmenys, gyvenantys 28 valstybių narių Europos Sąjungoje (Eurostato demografinė statistika) 12,4 mln. 12,9 mln. +3,4 % (visų darbingo amžiaus gyventojų 28 valstybių narių Europos Sąjungoje dalis) 4,1 % 4,2 % Darbingo amžiaus ES 28 persikėlę asmenys, gyvenantys 28 valstybių narių Europos Sąjungoje (ES darbo jėgos tyrimo duomenys) 11,5 mln. 11,7 mln. +1,1 % ...iš jų aktyvūs ES 28 persikėlę asmenys (dirbantys arba ieškantys darbo) 9,5 mln. 9,7 mln. +1,9 % (visos darbo jėgos 28 valstybių narių Europos Sąjungoje dalis) 4 % 4,1 % Darbingo amžiaus ES 28 persikėlę asmenys, kurie yra gimę ne savo gyvenamojoje šalyje (ES darbo jėgos tyrimo duomenys) 10,8 mln. 10,95 mln. +1,4 % Pasienio darbuotojai (20–64 metų) (ES darbo jėgos tyrimo duomenys) 1,4 mln. 1,5 mln. +2 % (visų dirbančiųjų 28 valstybių narių Europos Sąjungoje dalis) 0,7 % 0,7 % Visų amžiaus grupių komandiruotų asmenų (dirbančiųjų ir savarankiškai dirbančių) skaičius (išduotų perkeliamųjų dokumentų A1 skaičius) (šaltinis – tyrimų institutas „HIVA-KU Leuven“) 2,8 mln. 3 mln. +6 % = apytikslis asmenų skaičius 1,8 mln. 1,9 mln. +6 % Metinis grįžtamasis judumas (20–64 metų amžiaus grupė) (Eurostato duomenys apie judumo srautus) 680 000 (2016 m.) 723 000 (2017 m.) +6 % (Palyginti su ES 28 piliečiais, 2017 m. išvykusiais iš savo kilmės šalies) 66 % 72 %