Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programos /* SEK/2007/0188 galutinis */





Briuselis, 13.2.2007 SEK(2007) 188 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Bendrosios aplinkybės 1998 m. liepos 1 d. įsigaliojusio Stabilumo ir augimo pakto pagrindinis tikslas yra patikimi valstybės finansai – priemonė sudaryti geresnes sąlygas kainų stabilumui ir tvirtam tvariam augimui, leidžiančiam kurti naujas darbo vietas. 2005 m. Pakto reforma ne tik patvirtinamas jo naudingumas įtvirtinant fiskalinę drausmę, bet taip pat siekiama stiprinti efektyvumą, ekonominius pagrindus ir užtikrinti valstybės finansų ilgalaikį tvarumą. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1], kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis, nustatyta, kad valstybės narės turi pateikti Tarybai ir Komisijai stabilumo arba konvergencijos programas ir kasmetinius atnaujintus programų variantus (bendrą valiutą įvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) stabilumo programas, o bendros valiutos neįvedusios valstybės narės pateikia (atnaujintas) konvergencijos programas). Pirmoji Portugalijos stabilumo programa buvo pateikta 1998 m. gruodžio mėn. Remdamasi reglamentu, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, Taryba 1999 m. vasario 8 d. pareiškė nuomonę dėl programos. Pagal tą pačią procedūrą atnaujintas stabilumo ir konvergencijos programas vertina Komisija ir nagrinėja minėtasis komitetas; jas taip pat gali nagrinėti Taryba. Atnaujintos programos vertinimo aplinkybės Komisija išnagrinėjo naujausią 2006 m. gruodžio 15 d. pateiktą atnaujintą Portugalijos stabilumo programą ir priėmė rekomendaciją dėl Tarybos nuomonės apie ją (žr. apibrauktą tekstą, kuriame pateikti pagrindiniai vertinimo aspektai). Siekiant apibūdinti aplinkybes, kurioms esant vertinama atnaujintoje stabilumo programoje pateikta biudžeto strategija, tolesniuose punktuose pateikiama apibendrinta informacija: 1. ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai per pastaruosius dešimt metų, 2. šalies padėtis pagal Stabilumo ir augimo pakto korekcinę funkciją (perviršinio deficito procedūra), 3. naujausias šalies padėties pagal Stabilumo ir augimo pakto prevencinę funkciją įvertinimas (Tarybos nuomonės dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos santrauka) bei 4. Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos vertinimas. Naujausi ekonominės veiklos ir biudžeto rezultatai Po tvirto ekonomikos augimo, paskatinto dinamiškos vidaus paklausos ir didelio našumo, etapo paskutiniojo praėjusio amžiaus dešimtmečio antrojoje pusėje, artėjant euro įvedimui, konvergencijos procesą sustabdė po 2000 m. prasidėjęs lėtas augimas. Jį lėmė menka pažanga pagrindinėse ekonomikos srityse. Pirmiausia panašu, kad nebuvo dedama pakankamai pasiūlos koregavimo pastangų siekiant iš esmės paskatinti atotrūkio sumažinimo procesą. Antra, svarbūs sektoriai vis dar nėra prisitaikę prie globalizacijos iššūkių. Be to, kadangi pajamos nedidėjo taip greitai kaip išlaidos, susidarė didelis skolos lygis ir gerokas užsienio sąskaitos deficitas, atsiradęs pirmiausia dėl prekybos deficito. Galiausia valstybės finansų būklė yra gana silpna dėl to, kad Portugalija praleido progą juos konsoliduoti ekonominio pakilimo laikotarpiu, o esant nuosmukiui deficitas labai išaugo. Perviršinio deficito procedūros taikymas Portugalijai 2005 m. rugsėjo 20 d. Taryba priėmė sprendimą, kuriame teigiama, kad pagal 104 straipsnio 6 dalį Portugalijoje yra perviršinis deficitas. Kartu Taryba, remdamasi Sutarties 104 straipsnio 7 dalimi, priėmė rekomendaciją, kurioje nurodė iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą. Portugalija visų pirma paraginta apriboti 2005 m. biudžeto būklės prastėjimą ir užtikrinti maždaug 1,5 % BVP struktūrinio deficito koregavimą 2006 m. bei toliau jį mažinti, bent jau 0,75 % BVP, 2007 ir 2008 m. Pasibaigus Tarybos nustatytam 6 mėnesių terminui, per kurį Portugalijos vyriausybė įpareigota imtis veiksmingų priemonių, kad pasiektų 2006 m. deficito tikslą, Komisija atliko Portugalijos valdžios institucijų pastangų įvertinimą. 2006 m. birželio 22 d. priimtame Komisijos komunikate padarytos tokios išvados: „remiantis tuo metu turima informacija atrodė, kad Portugalija ėmėsi veiksmų, rodančių pakankamą pažangą siekiant ištaisyti perviršinį deficitą per Tarybos nustatytus terminus“, ir kad nebūtina imtis papildomų priemonių pagal Portugalijos perviršinio deficito procedūrą. Taryba pritarė šiam vertinimui per 2006 m. liepos 11 d. susitikimą. Tarybos nuomonėje dėl ankstesnės programos pateiktas įvertinimas 2006 m. kovo 14 d. Taryba priėmė nuomonę dėl ankstesnės atnaujintos stabilumo programos, apimančios 2005–2009 metus. Taryba buvo nuomonės, kad „programa iš esmės suderinta su siekiu ištaisyti perviršinį deficitą iki 2008 m., su sąlyga, kad bus įvykdytos visos priemonės, apie kurias paskelbta programoje, kurias siekiant sumažinti biudžetinių tikslų riziką reikia sustiprinti 2007 ir vėlesniais metais“. Taryba paragino Portugaliją: i) „priimti ir griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, siekiant užtikrinti patikimą ir tvarų perviršinio deficito ištaisymą iki 2008 m.; laikantis Stabilumo ir augimo pakto reikalavimų užtikrinti nuolatinį tikslinimą link vidutinės trukmės tikslo, kai įvykdomas perviršinio deficito ištaisymas; ir sukurti ribas, skirtas išspręsti galimo mažesnio nei numatyta ekonominio augimo poveikio biudžetui klausimą; ii) ryžtingai įgyvendinti planuojamas išlaidų kontrolės priemones; visais valdžios sektoriaus lygiais pagerinti biudžetinį procesą, jei įmanoma, dažniau naudojant privalomas išlaidų ribas ir, kaip numatyta programoje, stiprinant išlaidų ir pajamų stebėsenos, kontrolės ir pranešimo apie jas mechanizmus; iii) gerinti ilgalaikį viešųjų finansų tvarumą, visų pirma, įgyvendinant programoje jau numatytas priemones ir tolesnes reformas pensijų ir sveikatos priežiūros srityje; iv) nuosekliai mažinti valstybės bendrosios skolos santykį, užtikrinant, kad jis atspindėtų valstybės biudžeto deficito mažinimą ir numatomas pajamas iš privatizavimo bei deramai atsižvelgiant į didžiųjų valstybės investicijų projektų poveikį skolai, įskaitant projektus, vykdomus kartu su privačiuoju sektoriumi.“ Komisijos atliktas 2006 m. spalio mėn. nacionalinės reformų programos įvertinimas 2006 m. spalio 20 d. Portugalija pateikė nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitą, numatytą atnaujintoje Lisabonos strategijoje ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui. Portugalijos nacionalinėje reformų programoje yra nurodyti šie pagrindiniai uždaviniai ir prioritetai: biudžeto konsolidavimo stiprinimas; viešojo administravimo reforma; mokslo ir technologijų plėtros skatinimas; gyventojų kvalifikacijos lygio kėlimas. Komisijos atliktas tos programos įvertinimas (priimtas kaip 2006 m. gruodžio mėn. metinės pažangos ataskaitos[2] dalis) parodė, kad Portugalija daro tinkamą pažangą, įgyvendindama nacionalinėje reformų programoje numatytas priemones, ypač makroekonomikos ir mikroekonomikos srityse. Taip pat pažengta į priekį vykdant užimtumo politiką, visų pirma reformuojant švietimą ir mokymą, bet dar reikia imtis papildomų priemonių tokiose svarbiose srityse, kaip darbo rinkos gebėjimas prisitaikyti bei lankstumo ir užimtumo garantijos. Norint pasiekti visus programoje užsibrėžtus tikslus reikės įdėti daug papildomų pastangų visose politikos srityse, turint omenyje tų tikslų ambicingumą ir Portugalijos pradinę padėtį. Pagrindiniai vertinimo aspektai Kaip reikalaujama Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 1 dalyje (stabilumo programų atveju) ir 9 straipsnio 1 dalyje (konvergencijos programų atveju), vertinimas apima šiuos aspektus: ar ekonominės prielaidos, kuriomis yra grindžiama programa, yra patikimos; valstybės narės pateiktas vidutinės trukmės biudžeto tikslas ir tai, ar koregavimo planas siekiant to tikslo yra tinkamas; ar priemonės, kurių buvo imtasi ir (arba) kurios buvo pasiūlytos siekiant laikytis koregavimo plano, yra pakankamos, kad per visą ciklą būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; vertinant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą, – ar daugiau koregavimo pastangų dedama ekonomikos pakilimo laikotarpiais, o esant ekonomikos nuosmukiui jų gali būti dedama mažiau. Euro zonos ir VKM II valstybių narių atveju, – ar valstybė narė užtikrina metinį pagal ciklą pakoreguoto balanso gerėjimą, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių, t. y. 0,5 % BVP, kad būtų pasiektas vidutinės trukmės tikslas; nustatant vidutinės trukmės tikslui pasiekti skirtą koregavimo planą (jo dar nepasiekusioms valstybėms narėms) arba leidžiant laikinai nukrypti nuo vidutinės trukmės tikslo (jį pasiekusioms valstybėms narėms) – kaip įgyvendinimos svarbiausios struktūrinės reformos, turinčios tiesioginį ilgalaikį išlaidų mažinimo poveikį (įskaitant potencialaus augimo skatinimą), ir todėl darančios išmatuojamą poveikį valstybės finansų tvarumui (su sąlyga, kad būtų išlaikyta pakankamai patikima riba 3 % BVP pamatinės vertės atžvilgiu ir kad programos laikotarpiu biudžeto būklė vėl priartėtų prie vidutinės trukmės tikslo), ypatingą dėmesį skiriant pensijų reformoms, kuriomis įvedama kelių pakopų sistema, kurioje yra privalomojo pensijų kaupimo pakopa; ar valstybės narės ekonominės politikos kryptys atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires. Programoje pateiktų makroekonominių prielaidų patikimumas įvertintas atsižvelgus į Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozę ir pasinaudojus bendrai sutarta potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodika. Programos atitikties bendrosioms ekonominės politikos gairėms įvertinime atsižvelgiama į bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje, kurios įtrauktos į integruotas 2005–2008 m. gaires. Vertinime taip pat nagrinėjami šie klausimai: skolos santykio pokyčiai ir ilgalaikio valstybės finansų tvarumo perspektyvos, kuriems reikėtų skirti pakankamą dėmesį vykdant biudžeto būklės priežiūrą, kaip pažymėta 2005 m. kovo 20 d. Tarybos pranešime „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo tobulinimas“. 2006 m. spalio 12 d. Komisijos komunikate nustatytas ilgalaikio tvarumo vertinimo metodas[3]; valstybių narių pagal Lisabonos strategiją ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui pateiktų nacionalinių reformų programų integracijos laipsnis. 2005 m. birželio 7 d. ECOFIN tarybos apibendrinamosiose pastabose Europos Vadovų Tarybai dėl bendrosios ekonominės politikos gairių 2005–2008 m. laikotarpiu nurodyta, kad nacionalinės reformų programos turėtų būti suderintos su stabilumo ir konvergencijos programomis; atitiktis elgesio kodeksui[4], kuriame inter alia reikalaujama, kad stabilumo ir konvergencijos programų struktūra ir visos duomenų lentelės būtų vienodos. | - Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2006–2010 m. Portugalijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 5. [2007 m. vasario 27 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Portugalijos stabilumo programą, kuri apima 2006–2010 m. laikotarpį. 6. Makroekonominiame scenarijuje, kuriuo grindžiama programa, numatoma, kad realiojo BVP augimas kils nuo 1,4 % 2006 m. iki 1,8 % 2007 m. ir iki 2,4 % 2008 m., o per likusį programos laikotarpį ilgainiui augimas sieks 3 % kasmet. Remiantis šiuo metu turima informacija, scenarijus grindžiamas palankiomis augimo prielaidomis, ypač vėlesniais programos metais, kuriais gamybos apimties atotrūkis turėtų sparčiai mažėti. Programoje pateikiamos infliacijos prognozės yra tikroviškos. 7. Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje ir atnaujintoje programoje numatoma, kad 2006 m. valdžios sektoriaus deficitas sieks 4,6 % BVP ir atitiks tikslą, nustatytą ankstesnėje atnaujintoje stabilumo programoje. Kaip teigiama naujausioje atnaujintoje programoje, tikslai, susiję su visų valstybės pajamų ir išlaidų dydžiu, visiškai pasiekti. Abu dydžiai kaip BVP dalis yra kiek mažesni, palyginti su nurodytais Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje. 8. Pagrindinis programoje pateiktos vidutinės trukmės biudžeto strategijos tikslas – ilgalaikis didelio fiskalinio disbalanso koregavimas, visų pirma valdžios sektoriaus deficito sumažinimas 2008 m. iki žemesnės nei 3 % BVP pamatinės vertės ir vėlesniu laikotarpiu tęsiamas biudžeto konsolidavimas. Siekiant fiskalinio koregavimo programos laikotarpiu planuojama imtis esminių veiksmų: užsibrėžiamas tikslas valdžios sektoriaus deficitą laipsniškai mažinti nuo 4,6 % BVP 2006 m. iki 0,4 % 2010 m; pirminio balanso koregavimo planas yra panašus, 2006 m. 1,7 % BVP siekiantį deficitą 2010 m. turėtų pakeisti 2,5 % perteklius. Tam, kad deficitas būtų sumažintas kaip planuota, pirmiausia reikia apriboti pirmines išlaidas, kurių bendra suma turi realiai sumažėti per programos laikotarpį dėl struktūrinio pobūdžio korekcinių priemonių, orientuotų į centrinės valdžios sektoriaus reorganizavimą, personalą ir viešąsias paslaugas, taip pat į socialinės apsaugos ir sveikatos priežiūros išlaidų kontrolę. Fiskalinį konsolidavimą taip pat sustiprins pirmaisiais programos metais padidėjusios mokestinės pajamos, daugiausia dėl kai kurių tarifų padidinimo ir mažesnių mokesčių lengvatų. Programoje patvirtinamas 2005 m. gruodžio mėn. atnaujintoje stabilumo programoje nurodytas planuojamas koregavimas darant prielaidą, kad makroekonominis scenarijus iš esmės nesikeis. 9. Planuojama, kad pagal bendrai sutartą metodiką apskaičiuotas struktūrinis balansas (t. y. pagal ciklą pakoreguotas balansas, neskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių) pagerės nuo maždaug 3,5 % BVP deficito 2006 m. iki 0,5 % 2010 m. Numatoma, kad per visą programos laikotarpį struktūrinis balansas bus sumažintas kasmet vidutiniškai beveik 0,75 % BVP. Šioje programoje pateiktas biudžeto būklės vidutinės trukmės tikslas – 0,5 % BVP struktūrinis deficitas, kurį programoje užsibrėžta pasiekti 2010 m., vieneriais metais anksčiau, nei buvo besąlygiškai užsibrėžta ankstesnėje atnaujintoje programoje. Kadangi vidutinės trukmės tikslas yra didesnis nei mažiausia vertė (t. y. maždaug 1,5 % BVP deficitas), pasiekus šį tikslą turėtų atsirasti pakankamai patikima riba, neleidžianti susidaryti perviršiniam deficitui. Vidutinės trukmės tikslas atitinka Stabilumo ir augimo pakte bei elgesio kodekse euro zonos ir VKM II valstybėms narėms nustatytas ribas ir tinkamai atspindi skolos santykį ir vidutinį ilgalaikį potencialų gamybos apimties augimą. 10. Biudžeto vykdymas priklauso nuo neigiamos rizikos, pirmiausia atsirandančios dėl priemonių, kuriomis ribojamos valstybės išlaidos, poveikio. Atsižvelgdama į sudėtingas makroekonomikos sąlygas vyriausybė neseniai įgyvendino ryžtingas priemones išlaidų augimui sustabdyti, pirmiausia viešojo administravimo, sveikatos priežiūros ir socialinės pagalbos srityse, kuriomis papildoma nauja teisinė sistema, skirta pagerinti regionų ir vietos valdžios institucijų biudžeto būklę. Dar rengiamasi įgyvendinti kitas priemones, susijusias su viešuoju sektoriumi. Tačiau kyla nemažai abejonių, ar dėl tų priemonių biudžeto būklė pagerės, kaip tikimasi, ypač 2008 ir vėlesniais metais. Kadangi fiskalinis konsolidavimas iš esmės grindžiamas išlaidų sumažinimu, norint įgyvendinti biudžeto tikslus bus labai svarbu toliau žengti į priekį nuolat gerinant biudžeto struktūrą ir įgyvendinant biudžeto vykdymo vertinimo ir kontrolės mechanizmus. Kaip buvo minėta, dėl palankaus makroekoniminio scenarijaus kyla pavojus, kad ekonominė veikla aktyvės ne taip sparčiai, todėl valstybės finansų būklė gerės vidutiniškai. 2007 m. mokestinių pajamų elastingumo prielaidos ekonominės veiklos atžvilgiu atrodo kiek optimistiškos ir priklauso nuo tolesnio mokesčių surinkimo gerinimo, nors likusiu programos laikotarpiu jos yra patikimos. Galiausia dėl viešųjų įmonių veiklos rezultatų atsiranda rizika biudžetui vidutinės trukmės laikotarpiu. 11. Atsižvelgiant į šį rizikos įvertinimą, programoje numatytos biudžeto kryptys visiškai atitinka siekį iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, kaip rekomendavo Taryba, jeigu programoje nurodytos priemonės bus visiškai ir veiksmingai įgyvendintos, o papildomos priemonės bus priimtos esant mažesniam nei prognozuota ekonomikos augimui. Ištaisius perviršinį deficitą programoje užsibrėžiama atlikti koregavimą, kuris atitiktų Paktą. Tačiau atsižvelgiant į riziką, siejamą su biudžeto tikslų pasiekimu, programoje nurodytų biudžeto krypčių gali neužtekti, kad susidarytų pakankama patikimumo riba, dėl kurios nebūtų viršyta 3 % BVP deficito pamatinė vertė esant įprastiniams makroekonominiams svyravimams vėlesniais programos metais. Todėl iki 2010 m. vidutinės trukmės tikslas nebūtų pasiektas, kaip numatyta programoje. Taigi ištaisius perviršinį deficitą, atliekant programoje numatytą koregavimą siekiant programoje nustatyto vidutinės trukmės tikslo, gali prireikti imtis papildomų priemonių, kad koregavimas atitiktų Stabilumo ir augimo paktą, pagal kurį metinis struktūrinio balanso pagerėjimas euro zonos ir VKM II valstybėse narėse turėtų atitikti 0,5 % BVP vertę, o koregavimo pastangų turėtų būti dedama daugiau ekonomikos pakilimo laikotarpiu bei mažiau – nuosmukio laikotarpiu. 12. Apskaičiuota, kad bendroji valstybės skola 2006 m. pasiekė 67,5 % BVP ir yra didesnė nei Sutartyje nustatyta 60 % BVP pamatinė vertė. Programoje prognozuojama, kad 2007 m. skolos santykis didės, o per likusį programos laikotarpį sumažės beveik 6 procentiniais punktais. Skolos santykio pokytis priklauso nuo pirmiau minėtos rizikos siekiant biudžeto tikslų ir užsitęsusių abejonių dėl atsargų ir srautų koregavimo, kuris buvo iš esmės didelio masto ir daugiausia praeityje lėmę skolos didėjimą. Atsižvelgiant į šį rizikos vertinimą, skolos santykis programos pabaigoje turėtų pakankamai priartėti prie pamatinės vertės. 13. Portugalija neseniai pradėjo pensijų reformas, kuriomis siekiama sustiprinti valstybės finansų tvarumą. Remiantis programoje pateiktais apskaičiavimais galima daryti prielaidą, kad per artimiausius dešimtmečius bendros su visuomenės senėjimu susijusios išlaidos dėl reformos gerokai sumažės, bet jų augimas išliks pakankamai didelis. Netgi dar neįvertinus ilgalaikio senėjančios visuomenės poveikio biudžetui, pradinė biudžeto būklė, nors ir pagerėjusi, palyginti su 2005 m., vis dar kelia grėsmę valstybės finansų tvarumui. Be to, dabartinis bendrosios skolos lygis viršija Sutartyje nustatytą pamatinę vertę. Apskritai panašu, kad valstybės finansų tvarumo rizika Portugalijoje yra didelė. Planuojamas biudžeto konsolidavimas ir su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų apribojimas prisidės ptie tokios rizikos sumažinimo. 14. Stabilumo programoje nurodytas 2006 m. spalio mėn. pateiktos nacionalinės reformų programos įgyvendinimo ataskaitos bendro poveikio kokybinis įvertinimas, susijęs su fiskalinės politikos strategija vidutinės trukmės laikotarpiu. Be to, joje pateikiami sisteminiai tiesioginių biudžeto išlaidų arba sutaupytų lėšų, atsirandančių dėl nacionalinėje reformų programoje numatytų pagrindinių reformų, duomenys, o biudžeto prognozėse aiškiai atsižvelgiama į minėtoje programoje nurodytų veiksmų poveikį valstybės finansams. Stabilumo programoje numatytos priemonės valstybės finansų srityje dera su priemonėmis, numatytomis nacionalinėje reformų programoje. Pažymėtina, kad abiejose programose atkreipiamas dėmesys į glaudžius viešojo administravimo reformos ir fiskalinio konsolidavimo strategijos ryšius bei pateikiama papildomos informacijos apie įvairias politikos priemones. 15. Programoje pateikta biudžeto strategija iš esmės atitinka bendrąsias ekonominės politikos gaires, įtrauktas į integruotas 2005–2008 m. gaires. 16. Kiek tai susiję su duomenų pateikimo reikalavimais, nustatytais elgesio kodekse dėl stabilumo ir konvergencijos programų, programoje pateikiami visi privalomi ir daugelis neprivalomų duomenų[6]. Tačiau esama esminių nukrypimų nuo elgesio kodekse nustatyto struktūros modelio[7]. Daroma bendra išvada, kad programa visiškai atitinka siekį iki 2008 m. ištaisyti perviršinį deficitą, jeigu bus visiškai ir veiksmingai įgyvendintos toje programoje nurodytos priemonės, ir imtasi griežtesnių priemonių esant mažesniam nei prognozuota ekonomikos augimui. Ištaisius perviršinį deficitą programoje numatoma daryti tinkamą pažangą siekiant vidutinės trukmės tikslo, bet esama rizikos, kad biudžeto tikslai nebus pasiekti. Atsižvelgiant į šį įvertinimą ir į 2005 m. rugsėjo 20 d. rekomendaciją pagal 104 straipsnio 7 dalį, Portugalija raginama: i) griežtai įgyvendinti programoje numatytas struktūrines priemones, kad perviršinis deficitas būtų ištaisytas iki 2008 m., ir būti pasirengusiai imtis griežtesnių priemonių siekiant sumažinti galimo mažesnio nei prognozuota ekonomikos augimo poveikį biudžetui; ii) ištaisius perviršinį deficitą atlikti numatytą koregavimą siekiant vidutinės trukmės tikslo ir prireikus tuo tikslu imtis griežtesnių priemonių; užtikrinti, kad atitinkamai būtų sumažintas skolos ir BVP santykis; iii) toliau vykdyti viešojo administravimo reformą; nuolat gerinti biudžeto struktūrą, įskaitant biudžeto vykdymo visais valdžios sektoriaus lygmenimis vertinimą ir kontrolę, visų pirma tam, kad išlaidos būtų apribotos kaip planuota; iv) atsižvelgiant į skolos lygį ir numatomą su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų padidėjimą, stiprinti ilgalaikį valstybės finansų tvarumą pasiekiant vidutinės trukmės tikslą ir išsaugoti bei galbūt sustiprinti priimtų pensijų reformų teikiamus privalumus. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Realusis BVP (pokytis, % ) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 0.4 | 1.4 | 1.8 | 2.4 | 3.0 | 3.0 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 0.4 | 1.2 | 1.5 | 1.7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 0.5 | 1.1 | 1.8 | 2.4 | 3.0 | nėra duomenų | SVKI infliacija (%) | 2006 m. gruodžio mėn. SP6 | 2.5 | 3.2 | 2.2 | 2.2 | 2.1 | 2.1 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 2.1 | 2.9 | 2.2 | 2.1 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP6 | 2.3 | 2.3 | 2.2 | 2.2 | 2.1 | nėra duomenų | Gamybos apimties atotrūkis (potencialusis BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -2.5 | -2.6 | -2.4 | -1.8 | -0.7 | 0.2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM5 | -2.0 | -2.0 | -1.8 | -1.5 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -2.3 | -2.7 | -2.5 | -1.8 | -0.7 | nėra duomenų | Valdžios sektoriaus balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -6.0 | -4.6 | -3.7 | -2.6 | -1.5 | -0.4 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -6.0 | -4.6 | -4.0 | -3.9 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -6.0 | -4.6 | -3.7 | -2.6 | -1.5 | nėra duomenų | Pirminis balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | -3.3 | -1.7 | -0.7 | 0.4 | 1.5 | 2.5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -3.3 | -1.7 | -1.0 | -0.7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -3.2 | -1.7 | -0.6 | 0.6 | 1.5 | nėra duomenų | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP1 | -4.9 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | -0.5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | -5.1 | -3.7 | -3.2 | -3.2 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP1 | -5.0 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | nėra duomenų | Struktūrinis balansas2 (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP3 | -4.9 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | -0.5 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM4 | -5.1 | -3.7 | -3.2 | -3.2 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | -5.0 | -3.4 | -2.6 | -1.8 | -1.2 | nėra duomenų | Bendroji valstybės skola (BVP, %) | 2006 m. gruodžio mėn. SP | 64.0 | 67.4 | 68.0 | 67.3 | 65.2 | 62.2 | 2006 m. lapkričio mėn. KOM | 64.0 | 67.4 | 69.4 | 70.7 | nėra duomenų | nėra duomenų | 2005 m. gruodžio mėn. SP | 65.5 | 68.7 | 69.3 | 68.4 | 66.2 | nėra duomenų | Pastabos: | 1Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. | 2Pagal ciklą pakoreguotas balansas (kaip ir pirmesnėse eilutėse), neįskaitant vienkartinių ir kitų laikinųjų priemonių. | 3Programoje neatsižvelgta į vienkartines ir kitas laikinąsias priemones. | 4Komisijos tarnybų 2006 m. rudens prognozėje neatsižvelgta į vienkartines ar kitas laikinąsias priemones. | 5Remiantis numatomu potencialiu 1,2 % augimu 2005–2007 m. ir 1,4 % augimu 2008 m. | 6Privataus vartojimo defliatorius. | Šaltinis: | Stabilumo programa (SP); Komisijos tarnybų 2006 m. rudens ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [2] Komisijos komunikatas pavasario Europos Vadovų Tarybai „Atnaujintos Lisabonos strategijos ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui įgyvendinimas. Rezultatų pateikimo metai“, 2006 12 12, COM(2006)816. [3] Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas ES“, 2006 10 12, COM (2006) 574 galutinis ir 2006 m. Europos Komisijos Ekonomikos ir finansų reikalų generalinio direktorato dokumentas „Ilgalaikis valstybės finansų tvarumas Europos Sąjungoje“, leidinys European Economy , Nr. 4/2006. [4] „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo sąlygos bei stabilumo ir konvergencijos programų formos ir turinio gairės“, kurias 2005 m. spalio 11 d. patvirtino ECOFIN taryba. [5] OL L 209, 1997 8 2, p. 1. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1055/2005 (OL L 174, 2005 7 7, p. 1). Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti šioje tinklavietėje http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm [6] Visų pirma nepateikti duomenys, susiję su SVKI infliacija ir valstybės tarnautojų darbo užmokesčiu. [7] Programą sudaro penkios dalys: santrauka; makroekonominė ir biudžeto padėtis; makroekonominės ir biudžeto prognozės; ilgalaikis valstybės finansų tvarumas; institucijos, procedūros ir biudžeto taisyklės.