LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.2.2 
SEK(2011) 133 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
Pasiūlymo 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl bendro poži ūrio į keleivio duomen ų įrašo  
duomenų naudojim ą  
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
   
 
{SEK(2011) 132 galutinis} 
{KOM(2011) 32 galutinis} 
LT    LT 1. PROCED ŪRINIAI  KLAUSIMAI  IR KONSULTACIJOS  SU 
SUINTERESUOTOSIOMIS  ŠALIMIS 
2007 m. lapkri čio 6 d. Komisija pri ėmė Pasiūlymą dėl Tarybos pamatinio sprendimo d ėl 
keleivio duomen ų įrašo (PNR) naudojimo teis ėsaugoje1. Kartu su pasi ūlymu buvo pateiktas ir 
poveikio vertinimas2. Šis pasi ūlymas buvo išsamiai išnagrin ėtas Tarybos darbo grup ėse, o 
diskusijų metu padaryt ą pažangą 2008 m. patvirtino TVR taryba. Darbo grup ėse diskutuojant 
dėl pasiūlymo pasiektas bendras sutarimas d ėl daugumos pasi ūlymo nuostat ų.  
2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutar čiai, Komisijos pasi ūlymas, kurio iki tos 
dienos Taryba nebuvo pri ėmusi, nustojo galioti. Dokumente „Stokholmo programa. Atvira ir 
saugi Europa pilie čių labui ir saugumui“3 Komisija raginama pateikti pasi ūlymą dėl PNR 
duomenų naudojimo terorizmo ir sunki ų nusikaltim ų prevencijos, nustatymo, tyrimo ir 
patraukimo už juos baudžiamojon atsakomyb ėn tikslais. 
Rengdama 2007 m. poveikio vertinim ą, Komisija konsultavosi su visomis suinteresuotosiomis 
šalimis. Komisijai pri ėmus 2007 m. pasi ūlymą, visos suinteresuotosios šalys, t. y. Europos 
Parlamentas, Asmen ų apsaugos tvarkant asmens duomenis darbo grup ė, Europos duomen ų 
apsaugos prieži ūros pareig ūnas, Pagrindini ų teisių agentūra ir aviakompanij ų asociacijos, 
paskelbė savo pozicijas d ėl jo. Šioje ataskaitoje siekiama išnagrin ėti galimyb ę laikantis 
Lisabonos sutarties nuostat ų ir joje nustatytos tvarkos priimti nauj ą pasiūlymą, kuriuo b ūtų 
pakeistas 2007 m. pasi ūlymas. Joje siekiama atsakyti į suinteresuot ųjų šalių išsakytas kritines 
pastabas ir atsižvelgti į visus naujus faktus bei patirt į, įgytą nuo 2007 m. 
2. PROBLEMOS  APIBŪDINIMAS 
2.1. Terorizmo ir sunki ų nusikaltim ų grėsmė 
Pastarąjį dešimtmet į Europos S ąjungoje ir visame pasaulyje plito tarpvalstybinis 
nusikalstamumas. Remiantis ES dokument ų rinkiniu, 2007 m. 100 000 ES valstybi ų narių 
(išskyrus Italij ą ir Portugalij ą, apie kurias duomen ų neturėta) gyventoj ų teko 143 948 
nusikaltimai: nuo 14 465 Švedijoje iki 958 Kipre. Europolo parengtame 2009 m. ES 
organizuoto nusikalstamumo gr ėsmių įvertinime nustatyta, ka d daugelis organizuoto 
nusikalstamumo gr ėsmių yra tarptautinio pob ūdžio ir kad sunkiausi or ganizuoti nusikaltimai 
yra susiję su tarptautin ėmis kelion ėmis.  
Šiuo metu terorizmas yra viena didžiausi ų grėsmių saugumui, taikai, stab ilumui, demokratijai 
ir pagrindin ėms teisėms. Terorizmo gr ėsmė kyla ne vien tik konkre čiuose geografiniuose 
regionuose. Nors Europolo 2010 m. terorizmo pad ėties ir tendencij ų Europos S ąjungoje 
ataskaitoje nustatyta, kad terori zmo mastas 2009 m. ES sumaž ėjo, tačiau pabrėžiama, kad 
grėsmė tebėra reali ir didel ė. Daugelis teroristini ų išpuolių, visų pirma toki ų, kuriuos 
Europolas vadina „islamistiniu te rorizmu“, yra tarpvalstybinio pob ūdžio. 
2.2. PNR duomenys ir j ų naudojimas 
PNR duomenys naudojami kelet ą metų, visų pirma juos visame pasaulyje naudoja muitin ės 
bei teisėsaugos institucijos. PNR duomenis galima naudoti policijos ir teism ų srityse: 
                                                 
1 COM(2007) 654. 
2 SEC(2007) 1453. 
3 Tarybos dokumentas Nr. 17024/09, 2009 12 2. 
LT    LT • Retrospektyviai:  vykdant tyrimus ir baudžiam ąjį persekiojim ą, siekiant atskleisti tinklus, 
kai nusikaltimas jau padarytas. Kad teis ėsaugos institucijos gal ėtų pakankamai ilgai 
naudotis senais duomenimis, joms reikia užtikrinti tinkam ą duomenų saugojimo laikotarp į. 
• Tikru laiku: prieš keleivi ų atvykimą ar išvykim ą nusikaltim ų prevencijos, asmen ų sekimo 
arba sulaikymo tikslais, kai nusikal timas dar nepadarytas, arba tod ėl, kad nusikaltimas 
padarytas ar daromas. Tokiais atvejais PNR duomenys yra itin na udingi – juos galima 
patikrinti pagal iš anksto nustatytus vertinimo kriterijus, siekiant nustatyti teis ėsaugos 
institucijoms anks čiau nežinomus asmenis, tokius duom enis taip pat galima patikrinti 
ieškomų asmenų ir daiktų duomenų bazėse. 
• Perspektyviai:  analizuojant ir rengiant vertinimo kriterijus, kurie v ėliau gali b ūti 
naudojami keleiviams įvertinti prieš jiems atvykstant ar išvykstant. Kad b ūtų galima atlikti 
tokią ryšio su teroristiniais nusikaltimais ir sunkiais nusikaltimais analiz ę, teisėsaugos 
institucijoms b ūtina užtikrinti tinkam ą duomenų saugojimo laikotarp į. 
Tokias teisines pareigas oro vež ėjams būtina nustatyti d ėl šių priežasčių: 
Visų pirma PNR duomenys suteikia galimyb ę teisėsaugos institucijoms nustatyti asmenis, 
kurie iki tol nebuvo žinomi, t. y. asmenis, kurie anks čiau nebuvo įtariami d ėl sunkaus 
nusikaltimo ar terorizmo, bet kurie, remiantis duomen ų analize, gali b ūti susiję su tokiu 
nusikaltimu, ir tod ėl juos tur ėtų išsamiau patikrinti kompete ntingos institucijos. Nusta čius 
tokius asmenis teis ėsaugos institucijoms lengviau užkirsti keli ą sunkiems nusikaltimams, 
įskaitant teroro aktus, ir juos nustatyti. Siekdamos šio tikslo, teis ėsaugos institucijos PNR 
duomenis turi naudoti tikr u laiku, kad PNR patikrint ų pagal iš anksto nustatytus vertinimo 
kriterijus, kuriais nus tatoma, kuriuos anks čiau nežinomus asmenis reikia išsamiau patikrinti, ir 
perspektyviai – kad gal ėtų analizuoti ir kurti vertinimo kriterijus.  
Pavyzdžiui, išanalizavus  PNR duomenis gali paaišk ėti, kokios yra pa čios dažniausios 
prekybos žmon ėmis ar narkotikais kelion ės kryptys, ir jos gali b ūti įtrauktos į vertinimo 
kriterijus. Pagal tokius krit erijus tikrinant PNR duomenis tikru laiku, galima užkirsti keli ą 
nusikaltimams arba juos nustatyti. Viena valstyb ė narė pateikė konkretų su prekyba žmon ėmis 
susijusį pavyzdį, kai atlikus PNR analiz ę išaiškinta visada tuo pa čiu maršrutu keliaujanti 
prekybos žmon ėmis grupuot ė. Naudodami suklastotus dokumentus jie užsiregistruodavo į ES 
vidaus skryd į ir tuo pat metu su tikrais dokumentais – į kitą skrydį į trečiąją šalį. Iš oro uosto 
laukiamosios sal ės jie įsėsdavo į ES viduje skrendant į lėktuvą. Be PNR b ūtų buvę neįmanoma 
išaiškinti šio prekybos žmon ėmis tinklo. 
Perspektyviuoju ir tikralaikiu b ūdu naudodamosi PNR duomenimis, teis ėsaugos institucijos 
turi galimyb ę kitais būdais nei tvarkydamos kit ų kategorij ų asmens duomenis kovoti su 
sunkių nusikaltim ų ir terorizmo gr ėsme: kaip išsamiau paaiškinta toliau, teis ėsaugos 
institucijos, tvarkydamos asme ns duomenis pagal galiojan čias ir suplanuotas ES lygmens 
priemones, kaip antai Išankstin ės informacijos apie keleivius direktyva4, Šengeno informacin ė 
sistema (SIS) ir antrosios kartos Šengeno informacin ė sistema (SIS II), negali nustatyti 
nežinomų įtariamųjų taip, kaip tai leidžia padaryti PNR duomen ų analizė.  
Antra, PNR duomenys padeda teis ėsaugos institucijoms užkirsti keli ą sunkiems 
nusikaltimams, įskaitant teroro aktus, juos nustatyti, tirti ir patraukti už juos baudžiamojon 
atsakomyb ėn jau po to, kai nusikaltimas įvykdytas. Kad tai pasiekt ų, teisėsaugos institucijos 
PNR duomenis turi naudoti tikru laiku , patikrindamos PNR duomenis įvairiose žinom ų 
ieškomų asmenų ir daikt ų duomen ų bazėse. Jos taip pat turi naudoti PNR duomenis 
                                                 
4 2004 m. rugpj ūčio 29 d. direktyva 2004/82/EB. 
LT    LT retrospektyviuoju  būdu, kad rast ų įrodymų ir reikiamais atvejais rast ų įtariamųjų bendrininkus 
ir atskleist ų nusikaltėlių tinklus.  
Pavyzdžiui, kreditin ės kortelės informacija, kuri yra PNR duomen ų dalis, gali suteikti 
galimybę teisėsaugos institucijoms nustatyti ir įrodyti asmens ir žinomo nusikalt ėlio ar 
nusikaltėlių organizacijos ryšius. Viena valstyb ė narė pateikė pavyzdį, susijusį su didelio 
masto prekyba žmon ėmis ir narkotikais valstyb ėje narėje ir trečiosiose šalyse. Narkotik ų 
karteliai importuodavo narkotikus į skirtingas paskirties viet as Europoje. Jie naudojosi 
asmenimis, kurie narkotikus gabendavo sk randyje ir kurie pa tys buvo prekybos žmon ėmis 
aukos. Šie asmenys nustatyti remiantis PNR duomenimis, kai nusipirko bilietus, 
naudodamiesi pavogtomis kreditin ėmis kortel ėmis. Dėl to įtariamieji buvo sulaikyti valstyb ėje 
narėje. Tuo remiantis buvo sukurta s vertinimo kriterijus, kur į taikant pavyko sulaikyti dar 
daugiau asmen ų kitose valstyb ėse narėse ir trečiosiose šalyse.  
Galiausiai PNR duomen ų naudojimas iki atvykimo suteikia galimyb ę teisėsaugos 
institucijoms atlikti vertinim ą ir atidžiau patikrinti tik tuos asmenis, kurie, kaip labiausiai 
tikėtina, remiantis objektyviais vertinimo kriterijais ir ankstesne patirtimi, gali kelti gr ėsmę 
saugumui. Taip palengvinama vis ų kitų keleivių kelionė ir sumažinamas pavojus, kad 
keleiviai b ūtų tikrinami remiantis tokiais neteis ėtais kriterijais kaip pilietyb ė ar odos spalva, 
kuriuos teis ėsaugos institucijos, įskaitant muitines ir sien ų apsaugos tarnybas, gali neteisingai 
susieti su pavojumi saugumui.  
Susitarimai d ėl PNR duomen ų perdavimo kovojant su terorizmu ir tarpvalstybiniu 
organizuotu nusikalstamumu sudaryti tarp ES ir Jungtini ų Valstijų, Kanados ir Australijos. 
Numatoma, kad daugiau tre čiųjų šalių gali paprašyti oro vež ėjų, vykdančių skrydžius iš ES, 
teikti PNR duomenis. 
Jungtinė Karalyst ė, Prancūzija ir Danija jau pri ėmė pirminę teisę, reglamentuojan čią PNR 
duomenų rinkimą ir naudojim ą. Tokios nacionalin ės priemon ės skiriasi keletu aspekt ų ir 
tikėtina, kad šiose valstyb ėse narėse priėmus išsamias reguliavimo sistemas, toki ų skirtumų 
bus dar daugiau. Kadangi daugiau valstybi ų narių rengia su PNR susijusius nacionalin ės teisės 
aktus, gali b ūti sukurta iki 27 iš esm ės skirtingų sistemų; dėl to duomen ų apsaugos lygis b ūtų 
nevienodas, atsirast ų saugumo sprag ų, išaugtų sąnaudos ir padid ėtų teisinis netikrumas 
vežėjams.  
2.3. ES teisė imtis veiksm ų ir subsidiarumas 
ES teisė imtis veiksm ų šioje srityje įtvirtinta Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 
V skyriaus V antraštin ės dalies 82 ir 87 straipsniuose. Kadangi dauguma sunki ų nusikaltim ų, 
pavyzdžiui, prekyba narkotikais ir žmon ėmis, viename ar kitame etape susij ę su 
tarptautin ėmis kelion ėmis, būtina, kad institucijos rinkt ų ir tvarkyt ų PNR duomenis ir jais 
keistųsi, siekdamos didesnio ES vi daus saugumo. Atsižvelgiant į tai, kad asmenys Šengeno 
erdvėje gali laisvai jud ėti, visos valstyb ės narės, siekdamos išvengti saugumo sprag ų, privalo 
naudoti PNR duomenis. Be to, ES lygmens veiksmais bus užtikrinta, kad b ūtų suderintos 
nuostatos d ėl duomen ų apsaugos, sumažintos s ąnaudos ir užtikrinta s teisinis tikrumas 
vežėjams. 
3. TIKSLAI 
3.1. Politikos tikslai 
Bendras tikslas – didi nti ES vidaus saugum ą, gerbiant teis ę į asmens duomen ų apsaugą ir kitas 
pagrindines teises ir siekiant ši ų konkrečių politikos tiksl ų: 
LT    LT (1) Užkirsti keli ą teroristinei veiklai bei kitiems sunkiems nusikaltimams ir mažinti j ų 
mastą, laikantis bendro poži ūrio į PNR duomen ų naudojim ą ir pašalinant saugumo 
spragas. 
(2) Užtikrinti, kad renkant ir  tvarkant PNR duomenis b ūtų tinkamai užtikrinama asmen ų 
teisė į jų asmens duomen ų apsaugą, ir tuo tikslu palengvinti atsaking ų institucij ų 
keitimąsi PNR duomenimis ir užtikrin ti, kad su PNR duomenimis b ūtų leidžiama 
susipažinti, tik jei tai b ūtina. 
(3) Užtikrinti teisin į tikrumą vežėjams ir sumažinti j ų sąnaudas, mažinant vež ėjams 
taikomų teisinių ir technini ų reikalavim ų skirtumus. 
3.2. Su pagrindin ėmis teisėmis susiję svarstymai 
Poveikio vertinime poveikis pagrindin ėms teisėms vertintas pagal pagrindini ų teisių kontrolin į 
sąrašą, nustatyt ą Komisijos veiksmingo Pagrindini ų teisių chartijos įgyvendinimo Europos 
Sąjungoje strategijoje5. 
PNR duomen ų naudojimas daryt ų poveikį pagrindin ėms teisėms į privataus gyvenimo bei 
asmens duomen ų apsaugą. Gali būti nustatyti apribojimai ir s ąlygos, jeigu toks poveikis 
daromas „laikantis teis ės aktų“ ir yra „b ūtinas demokratin ėje visuomen ėje“. Siūlomais 
veiksmais siekiama kovoti su terorizmu ir kitais sunkiais nusikaltimais, tod ėl jie atitinka 
visuotinės svarbos tiksl ą, kuriuo tokie apribojimai gali b ūti grindžiami, jei laikomasi 
proporcingumo principo. 
Visiems si ūlomiems veiksmams b ūtų taikoma SESV V skyriaus V antraštin ė dalis, kuria 
reglamentuojamas policijos bendradarbiavimas. Pamatinis sprendimas 2008/977/TVR d ėl 
asmens duomen ų, tvarkom ų vykdant policijos ir teismin į bendradarbiavim ą baudžiamosiose 
bylose, apsaugos6 būtų taikomas tik tais su si ūlomais veiksmais susijusiai s atvejais, kai tam tikri 
asmens duomenys perduodami tarp valstybi ų narių, todėl tais atvejais, kai asmens duomenys 
tvarkomi tik nacionaliniu lygmeniu, atsirast ų spraga. Šiuo metu n ėra nustatyta ES taisykli ų, 
kuriomis b ūtų reglamentuojamas toks asmens duomen ų tvarkymas nacionaliniu lygmeniu. 
Tinkamiausias sprendimas b ūtų užtikrinti, kad visose pasi ūlytose priemon ėse nustatytos 
duomenų apsaugos priemon ės atitiktų Pamatinio sprendimo 2008/ 977/TVR nuostatas. Tai 
užtikrintų vienodus asmens duomen ų apsaugos standartus.  
Būtina nustatyti tinkam ą laikotarp į, kurį atitinkamos institucijos gal ėtų saugoti duomenis. 
Kalbant apie vež ėjų perduodam ų duomen ų perdavimo b ūdą, neginčijama, kad duomen ų 
eksporto sistema (angl. push ) yra pranašesn ė už duomen ų importo sistem ą (angl. pull), todėl 
perduodant duomenis vi sais atvejais reik ėtų taikyti duomen ų eksporto sistem ą. 
Kalbant apie su klasifikavimu sus ijusias kritines pastabas, ES duomen ų apsaugos teis ės aktais 
nustatyta, kad kiekvienas asmuo turi teis ę į tai, kad jo atžvilgiu neb ūtų vykdomas sprendimas, 
galintis tur ėti asmeniui teisini ų padarinių arba kitaip labai j į paveikti, jei toks sprendimas 
remiasi vien tik automatizuotu duomen ų tvarkymu, reikalingu įvertinti tam tikrus su asmeniu 
susijusius aspektus. Kiekvien ą automatizuot ą sprendim ą turėtų išsamiai patikrinti ir patvirtinti 
žmogus, ir jame tur ėtų būti numatyta tvarka, pagal kuri ą duomenų subjektas gal ėtų pareikšti 
savo nuomon ę. 
                                                 
5 COM(2010) 573, 2010 m. spalio 19 d. 
6 2008 m. lapkri čio 27 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2008/977/TVR d ėl asmens duomen ų, tvarkom ų 
vykdant policijos ir teismin į bendradarbiavim ą baudžiamosiose bylose, apsaugos, OL L 350, 
2008 12 30, p. 60. 
LT    LT 4. POLITIKOS  GALIMYB ĖS 
Poveikio vertinime nagrin ėjamos keturios pagrindin ės galimyb ės: 
Galimybė A. Klausimas ES lygmeniu nesprendžiamas, išlaikomas status quo . 
Galimybė B. Galimyb ė, susijusi su PNR sistemos strukt ūra: 
B.1: decentralizuotas duomen ų rinkimas ir tvarkymas valstybi ų narių lygmeniu; B.2:
 centralizuotas duomen ų rinkimas ir tvarkymas ES lygmeniu. 
Galimybė C. Galimyb ė, susijusi su tikslo ribojimu: 
C.1: su duomenimis leidžiama susipažinti tik teroristini ų nusikaltim ų ir sunkių nusikaltim ų 
tikslais; C.2: su duomenimis le idžiama susipažinti teroristini ų nusikaltim ų bei sunki ų 
nusikaltim ų ir kitais politikos tikslais. 
Galimybė D. Galimyb ė, susijusi su transporto r ūšimis: 
D.1: taikoma tik oro vež ėjams; D.2: taikoma oro vež ėjams, vež ėjams geležinkeliu ir 
jūra. 
Galimybė E. Savanoriškas ir (arba) glaudesnis bendradarbiavimas. Galimyb ė, pagal kuri ą 
valstybės skatinamos glaudžiau bendra darbiauti šioje srityje, buvo atmesta pradiniame etape. 
5. POLITIKOS  GALIMYBI Ų PALYGINIMAS  IR JŲ POVEIKIS 
Galimybės vertintos pagal j ų poveikį didinant saugum ą ES ir asmens duomen ų apsaugos lyg į, 
pagal valdžios institucij ų sąnaudos, vež ėjų sąnaudas ir (arba) konkurencij ą vidaus rinkoje, 
ryšius su tre čiosiomis šalimis ir skatinim ą laikytis bendro poži ūrio. 
Galimybės A, susijusios su esamos pad ėties išlaikymu, nauda didinant ES saugum ą yra maža, 
iš esmės jos poveikis yra neigiamas d ėl sukuriam ų administracini ų sunkumų ir sąnaudų, 
atsirandan čių dėl daugybės skirtingų nacionalini ų sistemų.  
Dėl galimyb ės B – didinant ES saugum ą decentralizuotas duomen ų rinkimas (galimyb ė B1) 
yra pranašesnis už centralizuot ą tokių duomenų rinkimą (galimyb ė B2). Pasirinkus galimyb ę 
duomenis rinkti centralizuotai, gr ėstų didelis nes ėkmės pavojus, nes šia galimybe 
neužtikrinamas tinkamas valstybi ų narių bendradarbiavimas, o pati sistema b ūtų gremėzdiška 
ir brangi eksploatuoti praktiškai. Galimyb ė B1 būtų brangesn ė už galimyb ę B2. Vis d ėlto 
nauda saugumui viršija su s ąnaudomis susijusius tr ūkumus. 
Dėl tikslo apribojimo – galimyb ės C2 nauda saugumui, palyginti su galimybe C1, tam tikrais 
aspektais yra didesn ė, tačiau ją pasirinkus poveikis duomen ų apsaugai b ūtų didesnis ir ji b ūtų 
brangesnė už galimyb ę C1. Galimyb ė C2, pagal kuri ą numatoma PNR naudoti kitais tikslais, 
šiame etape atrodo neproporcinga. 
Kalbant apie transporto r ūšis, galimyb ės D2 nauda saugumui, palyginti su galimybe D1, 
didesnė, nes ji apimt ų daugiau transporto r ūšių ir keleivi ų, tačiau ją taikant poveikis duomen ų 
apsaugai b ūtų didesnis ir ji b ūtų brangesn ė už galimyb ę D1, pagal kuri ą priemon ė būtų 
taikoma tik oro vež ėjams. Galimyb ė D2, susijusi su priemon ės taikymo srities išpl ėtimu, kad 
ji apimtų vežėjus jūra ir geležinkeliais,  bent jau šiame etape atrodo priešlaikin ė.  
6. PASIRINKTA  GALIMYB Ė 
Šiame etape atrodyt ų, kad tinkamiausia galimyb ė yra parengti nauj ą teisės akto pasi ūlymą, 
taikytiną kelionėms oru, ir decentralizuotai rinkti duomenis teroristini ų nusikaltim ų ir kitų 
sunkių nusikaltimu prevencijos, nustatymo, tyri mo ir patraukimo už juos baudžiamojon 
LT    LT atsakomyb ėn tikslais (B1, C1 ir D1 galimybi ų derinys). Taip b ūtų sudarytos geresn ės sąlygos 
didinti saugum ą ES, užtikrinant kuo mažesn į poveikį duomenų apsaugai ir priimtin ą sąnaudų 
lygį.  
Rengiant 2007 m. poveikio vertinim ą buvo atlikta pasirinktos galimyb ės sąnaudų analizė. 
Pagal 2007 m. skai čiavimus bendros pasirinktos galimyb ės sąnaudos, kurias patirs valdžios 
institucijos ir vež ėjai, būtų tokios: 
Apskaičiuotos vis ų valstybių narių valdžios institucijoms teksian čios sąnaudos:  
Rengimo s ąnaudos (nepasikartojan čios sąnaudos) 614  833  187 EUR 
JEIGU įskaičiuojamas penkeri ų metų amortizacijos laikotarpis 122  966  637 EUR 
Metinės personalo išlaikymo s ąnaudos (pasikartojan čios) 11  686  749 EUR 
Metinės eksploatavimo s ąnaudos (pasikartojan čios) 61  483  319 EUR 
Visiems ES vež ėjams kartu teksian čios sąnaudos:  
PUSH sistemos rengimo s ąnaudos (nepasikartojan čios) 11  647  116 EUR 
JEIGU įskaičiuojamas penkeri ų metų amortizacijos laikotarpis 2  329  423 EUR 
Su PUSH susijusios perdavimo s ąnaudos, skai čiuojant po du kartus kiekvienam keleiviui 
(pasikartojan čios) 2  250  080 EUR 
Personalo išlaikymo s ąnaudos ir eksploatavimo s ąnaudos (pasikartojan čios)
 5  435  321 EUR 
2008 m. Komisija paskelb ė konkursą Europos S ąjungos PNR tinklo suk ūrimo būdų tyrimui 
atlikti. 2009 m. paskelbtas praneš imas „ES keitimosi keleivio duomen ų įrašo (PNR) 
duomenimis teis ėsaugoje tinklo suk ūrimo būdų tyrimas“7, kuriame pateiktas naujas s ąnaudų 
įvertinimas. 
Apskaičiuotos vis ų valstybių narių valdžios institucijoms teksian čios sąnaudos:  
Rengimo s ąnaudos (nepasikartojan čios sąnaudos) 221  000  000 EUR 
JEIGU įskaičiuojamas penkeri ų metų amortizacijos laikotarpis 44  200  000 EUR 
Metinės personalo išlaikymo s ąnaudos (pasikartojan čios) 11  686  749 EUR 
Metinės eksploatavimo s ąnaudos (pasikartojan čios) 61  483  319 EUR 
Visiems vež ėjams kartu teksian čios sąnaudos:  
PUSH sistemos rengimo s ąnaudos (nepasikartojan čios) 
100 000 EUR*120 ES įsisteigusių vežėjų = 12  000  000 EUR 
100 000 EUR*80 ne ES įsisteigusių vežėjų = 8  000  000 EUR 
JEIGU įskaičiuojamas penkeri ų metų amortizacijos laikotarpis 4  000  000 EUR 
Su PUSH susijusios perdavimo s ąnaudos, skai čiuojant po du kartus kiekvienam keleiviui 
(pasikartojan čios) 
33 500 EUR vienai oro linij ų bendrovei per metus*120 vež ėjų*3 jungiamieji 
skrydžiai*2 PUSH 24  120  000 EUR 
                                                 
7 Autoriai: „Accenture“ ir SITA. 
LT    LT Personalo išlaikymo s ąnaudos ir (arba) eksploatavimo s ąnaudos (pasikartojan čios)
 6  240  000 EUR 
Palyginti su 2007 m. atliktais skai čiavimais, pagal 2009 m. skai čiavimus sumaž ėjo valdžios 
institucijų sąnaudos, susijusios su ES PNR sistemos diegimu, ta čiau padid ėjo vežėjų 
sąnaudos. Faktin ės sąnaudos maždaug atitiks ši ų dviejų vertinimų vidurkį ir bent jau vež ėjų 
sąnaudos grei čiausiai bus panašesn ės į apskaičiuotąsias 2007 m., kurios pagr įstos tiesiogiai 
vežėjų nurodytomis rinkos kainomis. 
Netgi tuo atveju, jei s ąnaudos būtų tokios didel ės, kaip nurodyta pagal 2009 m. skai čiavimus, 
vežėjams nusprendus šias s ąnaudas perkelti keleiviams, bilieto kaina padid ėtų tik 0,10 EUR, o 
tai yra labai maža suma, palygi nti su visa bilieto kaina. 
7. STEBĖJIMAS IR VERTINIMAS  
Kiekviena valstyb ė narė galėtų parengti metin ę sistemų įgyvendinimo ataskait ą. Komisija po 
ketverių metų nuo direktyvos įsigaliojimo tur ėtų įvertinti, kaip ji veikia, siekdama steb ėti, ar 
PNR duomen ų naudojimas atitinka tikslus, ar valstyb ės narės įvykdė įsipareigojimus ir ar 
sistema veikia s ėkmingai.  
Komisija taip pat tur ėtų svarstyti galimyb ę priemonę pradėti taikyti ir skrydžiams ES viduje. 
Tai suteikt ų galimybę taikyti pereinam ąjį laikotarp į ir įgyti patirties, susijusios su pirmosios 
PNR direktyvos veikimu.