LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 25.09.2006 
KOM(2006) 543 galutinis 
2006/0170 (COD)   
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės 
 
 
(Kodifikuota redakcija) 
(pateikta Komisijos) 
 
LT 2   LT AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS  
1. Žmoni ų Europos kontekste Komisija didel į dėmesį skiria tam, kad Bendrijos teis ė 
būtų papastesn ė ir aiškesn ė siekiant, kad ji tapt ų suprantamesn ė ir prieinamesn ė 
visiems pilie čiams, kurie įgytų naujų galimybi ų ir galėtų pasinaudoti konkre čiomis 
jiems suteiktomis teis ėmis. 
Šis tikslas nebus pasiektas, jei daug nuostat ų, kurios buvo iš dalies ir dažnai iš esm ės 
keičiamos kelet ą kartų, liktų išsibarsčiusios įvairiuose aktuose, ir tod ėl dalies j ų 
reikėtų ieškoti pradiniame akte, o kit ų – vėlesniuose kei čiančiuose aktuose. Tod ėl 
siekiant surasti konkre čiu momentu galiojan čias taisykles reikia atlikti tiriam ąjį darbą 
lyginant įvairius teis ės aktus.  
Dėl šios priežasties siekiant, kad Bendrijos teis ė būtų aiški ir skaidri, svarbu 
kodifikuoti taisykles, kurios buvo dažnai kei čiamos. 
2. Tod ėl 1987 m. balandžio 1 d. Komisija nusprend ė1, kad visi teis ės aktai, kurie buvo 
iš dalies pakeisti ne daugiau  nei dešimt kart ų, turėtų būti kodifikuojami  ir pabrėžė, 
kad šis reikalavimas yra minimalu s bei kad Komisijos padaliniai tur ėtų stengtis 
parengti kodifikuotas tekst ų, už kuriuos jie yra atsaki ngi, redakcijas per trumpesn į 
laikotarpį siekdami užtikrinti, jog Bendrijos taisykl ės būtų aiškios ir lengvai 
suprantamos. 
3. Tai buvo patvirtinta 1992 m. gruodžio m ėn. Edinburgo Europos vadov ų taryboje 
pirmininkavusios valstyb ės išvadose2, pabrėžiančiose kodifikavimo,  kuris konkre čiu 
momentu tam tikroje srityje tai komai teisei suteikia apibr ėžtumo, svarb ą. 
Kodifikavimas turi b ūti vykdomas laikantis įprastos Bendrijos teis ės aktų priėmimo 
tvarkos. 
1994 m. gruodžio 20 d. Europos Parlamentas,  Taryba ir Komisija, atsižvelgdami į tai, 
kad kodifikuojamuose  teisės aktuose negali b ūti daromi esminiai pakeitimai, sudar ė 
tarpinstitucin į susitarim ą, kuriuo nusprend ė kodifikuojamiems teis ės aktams taikyti 
pagreitinto pri ėmimo tvark ą. 
4. Šiuo pasi ūlymu siekiama kodifikuoti 1996 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos 
direktyvą 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės3. Nauja direktyva 
pakeis įvairius aktus, kuri ų nuostatos buvo į ją įtrauktos4; šis pasi ūlymas nekei čia 
kodifikuojam ų teisės aktų turinio, nes jame tik sujungiami šie aktai, atliekant 
kodifikavimui b ūtinus formos pakeitimus . 
                                                 
1 KOM(87) 868 PV. 
2 Žr. Išvad ų A dalies 3 pried ą. 
3 Atliekama vadovaujantis Komisijos komunikatu Europos Parlamentui ir Tarybai – Acquis 
communautaire kodifikavimas, KOM(2001) 645 galutinis. 
4 Žr. šio pasi ūlymo VI priedo A dal į. 
 
LT 3   LT 5. Pasi ūlymas dėl kodifikuoto teis ės akto  buvo parengtas remiantis preliminariu  
Direktyvos 96/61/EB ir j ą iš dalies kei čiančių teisės aktų konsoliduotu tekstu , kurį 
visomis kalbomis pareng ė Europos Bendrij ų oficialiųjų leidinių biuras naudodamas 
duomenų apdorojimo sistem ą. Kadangi straipsniams suteikiami nauji numeriai, 
kodifikuotos direktyvos V II priede nurodomas buvusi ų ir naujų straipsni ų numerių 
atitikimas. 
 
LT 4   LT  
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
2006/0170 (COD) 
Pasiūlymas 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVA 
dėl taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės 
(Tekstas svarbus EEE) 
EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutart į, ypač į jos ⌦ 175 ⌫ straipsnio 1 dal į, 
atsižvelgdami į Komisijos pasi ūlymą, 
atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komiteto nuomon ę1, 
atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomon ę2, 
laikydamasi Sutarties ⌦ 251 ⌫ straipsnyje nustatytos tvarkos3, 
kadangi: 
 
Ð  
(1) 1996 m. rugs ėjo 24 d. Tarybos direktyva 96/61/EB d ėl taršos integruotos prevencijos 
ir kontrol ės4 buvo kelet ą kartų iš esmės keičiama5. Siekiant aiškumo ir racionalumo 
minėta direktyva tur ėtų būti kodifikuota. 
 
Ð 96/61/EB 1 konstatuojamoji 
dalis 
(2) Bendrijos aplinkos apsaugos politi kos tikslai ir principai, išd ėstyti Sutarties 
174 straipsnyje, yra taršos preven cija ir mažinimas bei, kiek įmanoma, jos šalinimas 
                                                 
1 OJ C [...], [...], p. [...]. 
2 OJ C [...], [...], p. [...]. 
3 OJ C [...], [...], p. [...]. 
4 OL L 257, 1996 10 10, p. 26. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos reglamentu (EB) Nr. 166/2006 (OL L 33, 2006 2 4, p. 1). 
5 Žr. VI priedo A dal į. 
 
LT 5   LT teikiant pirmenyb ę intervencijai į taršos šaltin į ir protingam gamtos ištekli ų valdymui 
laikantis «terš ėjas moka» ir taršos prevencijos princip ų. 
 
Ð 96/61/EB 2 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(3) Penktoji aplinkos veiksm ų programa, kurios bendrus principus 1993 m. vasario 1 d. 
rezoliucijoje d ėl Bendrijos politikos ir veiksm ų programos d ėl aplinkos ir tvariosios 
plėtros6 patvirtino Taryba ir valstybi ų narių Vyriausybi ų atstovai, susitik ę Taryboje, 
⌦ teikė ⌫ pirmenyb ę integruotai taršos kontrolei ka ip svarbiai daliai siekiant 
tvaresnės pusiausvyros tarp žmogaus veiklos ir socialin ės bei ekonomin ės plėtros ir 
išteklių bei gamtos sugeb ėjimo atsinaujinti. 
 
Ð 96/61/EB 3 konstatuojamoji 
dalis 
(4) Integruotam poži ūriui į taršos mažinim ą įgyvendinti reikia imtis veiksm ų Bendrijos 
lygiu norint pakeisti ir papildyti esamus Bendrijos teis ės aktus dėl taršos iš pramon ės 
įmonių prevencijos ir kontrol ės. 
 
Ð 96/61/EB 4 konstatuojamoji 
dalis 
(5) 1984 m. birželio 28 d. Tar ybos direktyva 84/360/EEB d ėl kovos su pramon ės įmonių 
keliama oro tarša7 nustatė bendrus reikalavimus leidimui gauti prieš pradedant 
eksploatuoti ar iš esm ės pertvarkant tokius pramon ės įrenginius, kurie gali teršti or ą. 
 
Ð 96/61/EB 5 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(6) ⌦ 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamento ir ⌫ Tarybos 
direktyva ⌦ 2006/11/EB ⌫ dėl tam tikrų į Bendrijos vandenis išleidžiam ų pavojing ų 
medžiagų sukeltos taršos ⌦ 8 ⌫ kelia reikalavim ą, kad būtų gautas leidimas toms 
medžiagoms išleisti. 
                                                 
6 OL C 138, 1993 5 17, p. 1. 
7 OL L 188, 1984 7 16, p. 20. Direktyva su pakeitimais, padarytais Direktyva 91/692/EEB (OL L 377, 
1991 12 31, p. 48). 
8 OL L ⌦ 64, 2006 3 4, p. 52. ⌫  
 
LT 6   LT  
Ð 96/61/EB 6 konstatuojamoji 
dalis 
(7) Bendrija, pri ėmusi teis ės aktus d ėl kovos su oro tarša ir d ėl pavojing ų medžiag ų 
išleidimo į vandenis prevencijos bei taršos  mažinimo iki minimumo, nepri ėmė 
atitinkam ų Bendrijos teis ės aktų, kurie užkirst ų kelią teršalų išmetimui į dirvožem į 
arba sumažint ų jį iki minimumo. 
 
Ð 96/61/EB 7 konstatuojamoji 
dalis 
(8) Skirtingas poži ūris į atskirai į orą, vandenį ar dirvožem į išmetam ų teršalų kontrolę 
labiau gali skatinti teršal ų kaitą tarp įvairių aplinkos terpi ų negu apsaugoti aplink ą. 
 
Ð 96/61/EB 8 konstatuojamoji 
dalis 
(9) Integruoto poži ūrio į taršos kontrol ę tikslas yra užkirsti keli ą teršalų išmetimui į orą, 
vandenį ar dirvožem į visur, kur įmanoma, atsižvelgiant į atliekų tvarkymą, o ten, kur 
neįmanoma, — siekti j į sumažinti iki minimumo, kad b ūtų pasiektas aukštas aplinkos 
apsaugos lygis. 
 
Ð 96/61/EB 9 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(10) Ši direktyva ⌦ turėtų ⌫ nustatyti bendras taršos integruotos prevencijos ir kontrol ės 
taisykles. Ji ⌦ turėtų ⌫ nustatyti priemones, reikal ingas integruotai taršos 
prevencijai ir kontrolei įgyvendinti, kad b ūtų pasiektas aukšta s aplinkos apsaugos 
lygis. Integruotas poži ūris į taršos kontrol ę ⌦ turėtų ⌫ skatinti tvariosios pl ėtros 
principo taikym ą. 
 
Ð 96/61/EB 10 konstatuojamoji 
dalis 
(11) Šios direktyvos nuostat ų taikymas netur ėtų pažeisti 1985 m. birželio 27 d. Tarybos 
direktyvos 85/337/EEB d ėl tam tikr ų valstybės ir privačių projektų poveikio aplinkai 
vertinimo9 nuostatų. Jei leidimui išduoti reikia atsižvelgti į papildom ą informacij ą ar 
išvadas, gaunamas toliau taikant ši ą direktyv ą, ši direktyva netur ėtų daryti įtakos 
Direktyvos 85/337/EEB nuostat ų vykdymui. 
                                                 
9 OL L 175, 1985 7 5, p. 40. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyva 2003/35/EB (OL L 156, 2003 6 25, p. 17). 
 
LT 7   LT  
Ð 96/61/EB 11 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(12) Valstyb ės narės turėtų imtis reikiam ų priemoni ų, norėdamos garantuoti, kad ⌦ šioje 
direktyvoje ⌫ išvardintos pramonin ės veiklos vykdytojas laikyt ųsi tam tikr ų 
pagrindini ų įsipareigojim ų bendrų principų. Pakaktų, kad kompetentingos institucijos 
atsižvelgt ų į tuos bendrus principus, nust atydamos leidimo išdavimo s ąlygas. 
 
Ð 96/61/EB 12 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(13) ⌦ Po 2007 m. spalio 30 d. ⌫ kai kurios pagal ši ą direktyvą patvirtintos nuostatos 
turi būti taikomos esamiems įrenginiams, o kitos ⌦ turėjo būti taikomos ⌫ nuo 
⌦ 1999 m. spalio 30 d. ⌫. 
 
Ð 96/61/EB 13 konstatuojamoji 
dalis 
(14) Nor ėdamas veiksmingiau ir kvalifikuo čiau spręsti taršos problemas, veiklos 
vykdytojas tur ėtų visapusiškai atsižvelgti į aplinką. Apie tuos aspektus tur ėtų būti 
pranešta kompetentingai institucijai ar institucijoms taip, kad, prieš išduodamos 
leidimą, jos galėtų įsitikinti, jog buvo numatytos visos atitinkamos taršos prevencijos 
ar kontrol ės priemon ės. Dėl labai skirtingos taikymo tv arkos gali skirtis aplinkos 
apsaugos ir visuomen ės supratimo lygis. D ėl to į prašymus leidimui gauti pagal ši ą 
direktyvą turėtų būti įtraukiami minimal ūs duomenys. 
 
Ð 96/61/EB 14 konstatuojamoji 
dalis 
(15) Visiškas leidim ų išdavimo tvarkos ir s ąlygų koordinavimas tarp kompetenting ų 
institucijų turėtų sudaryti s ąlygas pasiekti aukš čiausią aplinkos apsaugos lyg į. 
 
Ð 96/61/EB 15 konstatuojamoji 
dalis 
(16) Kompetentinga institucija ar institucijos tur ėtų išduoti arba keisti leidim ą tik tada, kai 
bus nustatytos oro, vandens ir žem ės integruotos apsaugos priemon ės. 
 
LT 8   LT  
Ð 96/61/EB 16 konstatuojamoji 
dalis 
(17) Į leidimą turėtų būti įtraukiamos visos priemon ės, reikalingos leidimo išdavimo 
sąlygoms įvykdyti, kad tomis priemon ėmis būtų pasiektas aukštas aplinkos apsaugos 
lygis. Nepažeidžiant leidim ų išdavimo tvarkos, tos priemon ės taip pat gali b ūti bendri 
privalomi reikalavimai. 
 
Ð 96/61/EB 17 konstatuojamoji 
dalis 
(18) Išmetam ų teršalų ribinės vertės, parametrai arba lygiavert ės technin ės priemon ės 
turėtų remtis geriausiais prieinamais gamybos b ūdais, nenurodant vieno konkretaus 
metodo ar technologijos ir atsižvelgiant į atitinkamos įmonės technines galimybes, jos 
geografin ę padėtį ir vietos aplinkos s ąlygas. Visais atvejais leidim ų išdavimo s ąlygos 
turėtų apibrėžti tolimosios arba tarpvalstybin ės taršos sumažinimo iki minimumo 
nuostatas ir garantuoti aukšt ą aplinkos apsaugos lyg į. 
 
Ð 96/61/EB 18 konstatuojamoji 
dalis 
(19) Pa čios valstyb ės narės turi nuspr ęsti kaip galima b ūtų atsižvelgti į atitinkamo įrenginio 
technines galimybes, jo geografin ę padėtį ir vietos aplinkos s ąlygas. 
 
Ð 96/61/EB 19 konstatuojamoji 
dalis 
(20) Jeigu aplinkos kokyb ės standartuose keliamos griežtesn ės sąlygos už tas, kurias 
galima įvykdyti naudojant geriausius prieinamus gamybos b ūdus, leidime, kartu su 
kitomis priemon ėmis, turėtų būti nurodytos papildomos s ąlygos, kuri ų galbūt reikės 
laikytis, kad b ūtų įgyvendinti aplinkos kokyb ės standart ų nustatyti reikalavimai. 
 
Ð 96/61/EB 20 konstatuojamoji 
dalis 
(21) Geriausi prieinami gamybos b ūdai laikui b ėgant keičiasi, ypa č atsižvelgiant į 
technikos pažang ą, kompetentingos institucijos tur ėtų domėtis šia pažanga arba joms 
turėtų būti apie ją pranešama. 
 
LT 9   LT  
Ð 96/61/EB 21 konstatuojamoji 
dalis 
(22) Įrenginio pakeitimai gali padidinti tarš ą. Todėl kompetentingai institucijai ar 
institucijoms tur ėtų būti pranešama apie visus pakeitimus, galin čius veikti aplink ą. Iš 
esmės keičiant įrenginius, prieš tai turi b ūti gautas leidimas pagal ši ą direktyvą. 
 
Ð 96/61/EB 22 konstatuojamoji 
dalis 
(23) Reik ėtų periodiškai perži ūrėti, o prireikus atnaujinti leidim ų išdavimo s ąlygas. Esant 
tam tikroms s ąlygoms, jos bet kuriuo atveju tur ėtų būti peržiūrimos. 
 
Ð 2003/35/EB 3 konstatuojamoji 
dalis 
(24) Veiksmingas visuomen ės dalyvavimas priimant sprendimus tur ėtų sudaryti palankias 
sąlygas visuomenei reikšti nuomon ę, o sprendim ų priėmėjams atsižvelgti į jos 
nuomones ir interesus, kurie gali b ūti svarbūs tiems sprendimams, kartu didindamas 
atskaitomyb ę ir sprendim ų priėmimo proceso skaidrum ą bei visuomen ės 
informuotum ą aplinkos klausimais ir param ą priimtiems sprendimams. 
 
Ð 2003/35/EB 4 konstatuojamoji 
dalis 
(25) Dėl to dalyvavimas, įskaitant asociacij ų, organizacij ų ir grupių, ypač aplinkosaug ą 
skatinančių nevyriausybini ų organizacij ų dalyvavim ą, turėtų būti atitinkamai 
puoselėjamas, taip pat, inter alia , skatinant visuomen ės švietim ą aplinkosaugos 
klausimais. 
 
Ð 2003/35/EB 
5 ir 6 konstatuojamosios dalys 
(pritaikytas) 
(26) 1998 m. birželio 25 d. Bendrija pasiraš ė JT/EEK Konvencij ą dėl teisės gauti 
informacij ą, visuomen ės dalyvavimo priimant sprendimus ir teis ės kreiptis į teismus 
aplinkosaugos klausimais (Orhuso konvencij ą). Vienas iš Orhuso konvencijos 
tikslų - siekimas užtikrinti visuomen ės dalyvavimo priimant sprendimus 
aplinkosaugos klausimais teises, kad b ūtų geriau saugoma teis ė gyventi aplinkoje, 
tinkamoje žmoni ų sveikatai ir gerovei. 
 
LT 10   LT  
Ð 96/61/EB 24 konstatuojamoji 
dalis 
(27) Išmetam ų teršalų ir jų pagrindini ų šaltinių inventorizacija laikytina svarbia priemone, 
leidžiančia palyginti teršian čias veiklos r ūšis Bendrijoje. Toki ą inventorizacij ą turėtų 
rengti Komisija, padedama reguliavimo komiteto. 
 
Ð 96/61/EB 25 konstatuojamoji 
dalis 
(28) Informacijos apie geriausius prieinamus gamybos b ūdus plėtojimas ir keitimasis ja 
Bendrijos lygiu tur ėtų padėti išlyginti techninius netolygumus Bendrijoje, paskatinti 
Bendrijoje nustatyt ų ribinių verčių ir metod ų platinim ą visame pasaulyje ir pad ėti 
valstybėms narėms veiksmingai įgyvendinti ši ą direktyvą. 
 
Ð 96/61/EB 26 konstatuojamoji 
dalis 
(29) Reguliariai reik ėtų rengti ataskaitas apie šios direktyvos įgyvendinim ą ir 
veiksmingum ą. 
 
Ð 96/61/EB 27 konstatuojamoji 
dalis 
(30) Ši direktyva skirta įrenginiams, kurie gali smarkiai te ršti ir sukelti tarpvalstybin ę taršą. 
Tarpvalstybin ės konsultacijos tur ėtų būti rengiamos tada, kai prašoma išduoti leidimus 
naujiems įrenginiams arba esminiams j ų pakeitimams, kurie grei čiausiai darys didel į 
neigiamą poveikį aplinkai. Su prašymais, susijusiais su tokiais pasi ūlymais arba 
esminiais pakeitimais, tur ėtų galėti susipažinti valstybi ų narių, kurios gali b ūti 
veikiamos, visuomen ė. 
 
Ð 96/61/EB 28 konstatuojamoji 
dalis (pritaikytas) 
(31) Gali prireikti Bendrijos lygiu imtis veiksm ų tam tikrų kategorij ų įrenginių išmetamų 
teršalų ir teršal ų, kuriems taikoma ši direktyva, ribin ėms vertėms nustatyti. Šias 
išmetamų teršalų ribines vertes pagal Sutarties nuostatas tur ėtų nustatyti ⌦ Europos 
Parlamentas ir ⌫ Taryba. 
 
LT 11   LT  
Ð 96/61/EB 29 konstatuojamoji 
dalis 
(32) Šios direktyvos nuostatos tur ėtų būti taikomos nepažeidžiant Bendrijos nuostat ų dėl 
profesinės saugos ir sveikatos. 
 
Ð  
(33) Priemon ės, būtinos šiai direktyvai įgyvendinti, tur ėtų būti priimamos vadovaujantis 
1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatan čiu Komisijos 
naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvark ą10. 
(34) Ši direktyva netur ėtų pažeisti valstybi ų narių įsipareigojim ų, susijusių su direktyv ų 
perkėlimo į nacionalin ę teisę terminais, numatytais VI priedo B dalyje, 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYV Ą: 
1 straipsnis 
Tikslas ir apimtis 
Šios direktyvos tikslas yra pasiekti integruot ą taršos, kuri ą sukelia I priede išvardintos veiklos 
rūšys, prevencij ą ir kontrol ę. Ji nustato priemones, įskaitant ir atliek ų tvarkymo priemones, 
skirtas užkirsti keli ą teršalų išmetimui į orą, vandenį ir žemę, kuris atsiranda d ėl aukščiau 
nurodytos veiklos, arba, jei tai ne įgyvendinama, jam mažinti si ekiant aukšto aplinkos 
apsaugos lygio ir nepažeidžian t Direktyvos 85/337/EEB ir kit ų atitinkam ų Bendrijos nuostat ų. 
2 straipsnis 
Sąvokos 
Šioje direktyvoje ⌦ vartojami šie s ąvokų apibrėžimai ⌫: 
1) „medžiaga“ yra bet koks cheminis elementa s ir jo junginys, i šskyrus radioaktyvias 
medžiagas, apibr ėžtas Tarybos direktyvoje ⌦ 96/29/Euratomas ⌫11, ir genetiškai 
modifikuotus organizmus, apibr ėžtus [Tarybos direktyvoje 90/219/EEB12] ir 
⌦ Europos Parlamento ir Ta rybos direktyvoje 2001/18/EB ⌫13; 
                                                 
10 OL L 184, 1999 7 17, p. 23. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2006/512/EB 
(OL L 200, 2006 7 22, p. 11). 
11 OL L 159, 1996 6 29, p. 1. 
12 [OL L 117, 1990 5 8, p. 1.] 
13 OL L 106, 2001 4 17, p. 1. 
 
LT 12   LT  
Ð 96/61/EB 
2) „tarša“ yra žmoni ų veiklos sukeliamas medžiag ų, virpesių, šilumos arba triukšmo 
tiesioginis arba netiesioginis išmetimas į orą, vandenį ar žemę, kas gali kenkti 
žmogaus sveikatai arba aplinkai, daryti žal ą materialiniam turtui arba kenkti ar 
trukdyti patogumams ir kitokiam įteisintam naudojimuisi aplinka; 
3) „ įrenginys“ yra stacionarus technikos objektas, kuriame  vykdoma viena arba kelios 
I priede išvardint ų veiklos r ūšių, ir bet kuri kita tiesiogiai susijusi veikla, kuri 
techniškai siejasi su toje vietoje vykdoma veikla, galin čia sukelti teršal ų išmetimą ir 
taršą; 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
4) „esamas įrenginys“ yra veikiantis įrenginys arba, pagal teis ės aktus, galiojusius iki 
⌦ 1999 m. spalio 30 d. ⌫, įrenginys, kuriam išduotas leidimas arba kuris, 
kompetentingos institucijos vertinimu, yra iš samaus prašymo leidimui gauti objektas, 
su sąlyga, jog toks įrenginys ⌦ buvo ⌫ pradėtas eksploatuoti ne v ėliau kaip 
⌦ 2000 m. spalio 30 d. ⌫; 
 
Ð 96/61/EB 
5) „teršal ų išmetimas“ yra medžiag ų, virpesių, šilumos arba triukš mo tiesioginis arba 
netiesioginis išleidimas iš įrenginio pavieni ų arba paskleist ų šaltinių į orą, vandenį 
arba dirvą; 
6) „išmetam ų teršalų ribinės vertės“ yra išmetam ų teršalų masė, išreikšta tam tikrais 
parametrais, koncentracija ir (arba) lygis, kurio negalima viršyti per vien ą arba kelis 
laiko tarpus; taip pat galima nustatyti kai kuri ų medžiagų grupių, rūšių ar kategorij ų, 
ypač tų, kurios išvardytos III priede, išmetimo ribines vertes; 
 išmetam ų medžiag ų ribinės vertės paprastai nustatomos toje vietoje, kur teršalai 
išmetami iš įrenginio, neatsižvelgiant į jų sklaid ą. Nepažeidžiant 
Direktyvos 2006/11/EB arba j ą įgyvendinan čių direktyv ų, nustatant atitinkamo 
įrenginio išmetam ų teršalų netiesioginio išleidimo į vandenį ribines vertes, gali b ūti 
atsižvelgiama į vandens valymo įrengimų veiksmingum ą, su sąlyga, jog 
garantuojamas vienodas aplinkos apsaugos lygis ir jeigu tai nesukelia didesn ės 
aplinkos taršos; 
7) „aplinkos kokyb ės norma“ yra visuma reikalavim ų, kuriuos turi tam tikru metu 
atitikti tam tikra aplinka arba jos konkreti dalis, kaip nurodyta Bendrijos teis ės 
aktuose; 
8) „kompetentinga institucija“ yra valdžios in stitucija ar institucijos arba organizacijos 
pagal valstybi ų narių teisines nuostatas atsakingos už įsipareigojim ų, atsirandan čių 
įgyvendinant ši ą direktyvą, vykdym ą; 
 
LT 13   LT 9) „leidimas“ yra rašytinis sprendimas ar ba jo dalis (arba keli tokie sprendimai), 
leidžiantis eksploatuoti vis ą įrenginį arba jo dal į, nustatant tam tikras s ąlygas, 
garantuojan čias, kad įrenginys atitinka šios  direktyvos reikalavimus. Leidimas gali 
būti taikomas toje pa čioje vietoje vienam arba keliems įrenginiams ar j ų dalims, 
kuriuos eksploatuoja ta s pats veiklos vykdytojas; 
10) „eksploatavimo pakeitimas“ yra įrenginio pob ūdžio ar jo funkcij ų pakeitimas arba 
išplėtimas, kurie gali tur ėti įtakos aplinkai; 
 
Ð 96/61/EB 
Î1 2003/35/EB 4 str. 1 p. a pap. 
11) „esminis pakeitimas“ yra eksploatav imo pakeitimas, kuris, kompetentingos 
institucijos nuomone, gali tur ėti didelį neigiamą poveikį žmonėms arba aplinkai; 
Î1 šiame apibr ėžime kiekvienas eksploatavimo pakeitimas ar išpl ėtimas yra 
laikomas esminiu, jei tas pakeitimas ar išpl ėtimas pats atitinka I priede nustatytus 
ribinius dydžius, jei to kie dydžiai yra nustatyti;  
12) „geriausias prieinamas gamybos b ūdas“ yra veiksmingiausia ir pažangiausia veiklos 
ir jos vykdymo metod ų plėtojimo pakopa, kuri rodo, ar  tam tikras gamybos b ūdas 
praktiškai iš esm ės gali būti pagrindu nustatant išmetam ų teršalų ribines vertes, 
skirtas teršal ų išmetimo prevencijai, o jei tai ne įmanoma, — bendrai mažinti teršal ų 
išmetimą ir jų poveikį visai aplinkai: 
a) „gamybos b ūdas“ yra tiek naudojama technologija, tiek ir b ūdas, kuriuo 
įrenginys suprojektuotas, pastatytas, aptarnaujamas, eksploatuojamas ir 
uždaromas; 
b) „prieinamas“ gamybos b ūdas yra gamybos b ūdas, išplėtotas tokiu mastu, kuris 
leidžia jį įgyvendinti atitinkamame pramon ės sektoriuje, esant ekonomiškai ir 
techniškai tinkamoms s ąlygoms, atsižvelgiant į kaštus ir pranašum ą nepaisant 
to, ar tas gamybos b ūdas naudojamas arba kuriamas konkre čioje valstyb ėje 
narėje ar ne, jei tik jis yra pr ieinamas veiklos vykdytojui; 
c) „geriausias“ yra veiksmingiausias, siekiant aukšto visos aplinkos apsaugos 
lygio; 
 nustatant geriausi ą prieinam ą gamybos b ūdą, ypating ą dėmesį reikėtų atkreipti į 
IV priede išvard intas aplinkybes; 
13) „veiklos vykdytojas“ yra bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris eksploatuoja arba 
kontroliuoja įrenginį arba, jei tai numato nacionaliniai teis ės aktai, kuriam yra 
suteikti ekonominiai įgaliojimai spr ęsti įrenginio techninius klausimus; 
 
Ð 2003/35/EB 4 str. 1 p. b pap. 
14) „visuomen ė“ yra vienas arba daugiau fizini ų ar juridini ų asmenų ir pagal 
nacionalin ės teisės aktus ar praktik ą jų asociacijos, organizacijos ar grup ės; 
 
LT 14   LT 15) „suinteresuota visuomen ė“ yra visuomen ė, kuriai tur ėjo poveikio ar gali tur ėti 
poveikio sprendimo išduoti arba atnaujinti leidim ą ar leidimo s ąlygas priėmimas arba 
kuri juo yra suintere suota; šiame apibr ėžime nevyriausybin ės organizacijos, 
skatinančios aplinkos apsaug ą ir atitinkan čios reikalavimus pagal nacionalin ę teisę, 
yra laikomos suinteresuotomis. 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
3 straipsnis 
Bendrieji principai, taikomi ve iklos vykdytojo pagrindiniams įsipareigojimams 
1. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų, kad kompetentingos institucijos garantuot ų tokį 
įrenginių eksploatavim ą, kad: 
a) b ūtų imamasi vis ų atitinkam ų taršos prevencijos priemoni ų ypač taikant geriausi ą 
prieinamą gamybos b ūdą; 
b) neb ūtų sukeliama didel ė tarša; 
c) b ūtų vengiama atliek ų susidarymo pagal ⌦ Europos Parlamento ir Tarybos ⌫ 
Direktyvą ⌦ 2006/12/EB14 ⌫; jei atliekos su sidaro, kad jos b ūtų panaudojamos, o 
jei tai techniškai ir ekonomiškai ne įmanoma, — šalinamos stengiantis išvengti bet 
kokio poveikio aplinkai arba j į mažinant; 
d) energija b ūtų naudojama efektyviai; 
e) b ūtų imamasi reikiam ų priemoni ų išvengti avarij ų ir jų padariniams apriboti; 
f) b ūtų imamasi reikiam ų priemoni ų išvengti kokios nors taršos gr ėsmės ir kad b ūtų 
atkuriama veiklos vietos b ūklė, kol veikla bus visiškai nutraukta. 
2. Siekiant įgyvendinti š į straipsn į, valstyb ėms narėms pakanka garantuoti, kad 
kompetentingos institucijos , nustatydamos leidimo s ąlygas, atsižvelgt ų į 1 dalyje nurodytus 
bendruosius principus. 
4 straipsnis 
Leidimai naujiems įrenginiams 
Valstybės narės imasi reikiam ų priemoni ų užtikrinti, kad n ė vienas naujas įrenginys neb ūtų 
eksploatuojamas be leidimo, išduodamo pagal ši ą direktyv ą, nepažeidžiant Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2001/80/EB15 numatytų išimčių nuostatų. 
                                                 
14 OL L ⌦ 114, 2006 4 27, p. 9. ⌫  
15 OL L 309, 2001 11 27, p. 1. 
 
LT 15   LT 5 straipsnis 
Leidimų išdavimo reikalavimai esamiems įrenginiams 
1. Valstyb ės narės, nepažeisdamos konkre čių Bendrijos teis ės aktų, imasi reikiam ų priemoni ų 
užtikrinti, kad kompetentingos instituc ijos, vadovaudamosi 6 ir 8 straipsni ų reikalavimais arba 
atitinkamai perži ūrėdamos ir, prireikus, atnaujindamos s ąlygas, pasir ūpintų leidimais, kad ne 
vėliau kaip ⌦ 2007 m. spalio 30 d. ⌫ esami įrenginiai dirbt ų pagal 3, 7, 9, 10 ir 
13 straipsni ų, 14 straipsnio a ir b punkt ų bei 15 straipsnio 2 dalies reikalavimus. 
2. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų taikyti 1, 2, 11, 12 straipsni ų, 14 straipsnio 
c punkto ir 15 straipsnio 1 bei 3 dali ų, 16, 17 straipsni ų ir 18 straipsnio 2 dalies nuostatas 
esamiems įrenginiams nuo ⌦ 1999 m. spalio 30 d. ⌫. 
 
Ð 96/61/EB 
6 straipsnis 
Prašymai leidimams gauti 
1. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų užtikrinti, kad prašym uose leidimui gauti, 
pateikiamuose kompetentingai institucijai, b ūtų nurodyta: 
a) įrenginys ir jo veiklos r ūšys; 
b) įrenginio naudojamos arba gaminamos žaliavos ir pagalbin ės medžiagos, kitos 
medžiagos ir energija; 
c) įrenginio išmetam ų teršalų šaltiniai; 
d) įrenginio vietos s ąlygos; 
e) numatoma iš įrenginio į kiekvien ą terpę išmetam ų teršalų kilmė ir kiekis, taip pat 
nustatytas išmetam ų teršalų pastebimas poveikis aplinkai; 
f) si ūloma technologija ir kiti metodai teršal ų išmetimo iš įrenginio prevencijai arba, 
jeigu tai ne įmanoma, mažinimui; 
g) jei b ūtina, priemon ės, neleidžian čios atliekoms įrenginyje susidaryti, ir priemon ės 
joms panaudoti; 
h) tolesn ės priemon ės veiklos vykdytojo pagrindini ų įsipareigojim ų bendriesiems 
principams, numatytiems 3 straipsnyje, vykdyti; 
i) priemon ės teršalų išmetimo į aplinką monitoringui; 
 
LT 16   LT  
Ð 2003/35/EB 4 str. 2 p. 
j) apib ūdintos išnagrin ėtos pagrindin ės alternatyvos, jei j ų yra. 
 
Ð 96/61/EB 
Į prašymą išduoti leidim ą taip pat turi b ūti įtraukiama ne techninio pob ūdžio a – j punktuose 
nurodytos detalios informacijos santrauka. 
2. Jei informacija, pateikta pagal reikalav imus, numatytus Direktyvoje 85/337/EEB, arba 
saugos ataskaita, parengta pagal Tarybos direktyv ą 96/82/EB16, arba kokia nors kita 
informacija, kurios reikalaujama pagal kitus teis ės aktus, atitinka kur į nors šio straipsnio 
reikalavim ą, tą informacij ą galima įtraukti į prašymą arba ją prie jo prid ėti. 
7 straipsnis 
Integruotas leidim ų išdavimo b ūdas 
Valstybės narės imasi reikiam ų priemoni ų užtikrinti, kad, kai yr a kompetentingos kelios 
institucijos, leidim ų išdavimo s ąlygos ir tvarka b ūtų visiškai koordinuojama siekiant 
garantuoti vis ų kompetenting ų institucij ų naudojam ą efektyvų integruot ą šios tvarkos taikymo 
būdą. 
8 straipsnis 
Sprendimai 
Nepažeisdama kit ų nacionaliniuose arba Bendrijos teis ės aktuose nurodyt ų reikalavim ų, 
kompetentinga institucija išduoda leidim ą, kuriame yra nurodytos s ąlygos, garantuojan čios, 
kad įrenginys atitinka ši os direktyvos reikalavimus, o jei taip n ėra, atsisako išduoti leidim ą. 
Į visus išduotus ir pakeistus leidimus turi b ūti įtraukiama detali informacija apie oro, vandens 
ir žemės apsaugos priemones, kuri ų buvo imtasi, kaip nurodyta šioje direktyvoje. 
9 straipsnis 
Leidimo s ąlygos 
1. Siekdamos aukšto aplinkos apsaugos lygio saugant or ą, vandenį ir žemę, valstybės narės 
garantuoja, kad į leidimą būtų įtraukiamos visos priemon ės, reikalingos 3 ir 10 straipsni ų 
leidimų išdavimo reikalavimams įvykdyti. 
                                                 
16 OL L 10, 1997 1 14, p. 13. 
 
LT 17   LT 2. Išduodant leidim ą naujam įrenginiui arba esminiam jo pa keitimui, jeigu yra taikytinas 
Direktyvos 85/337/EEB 4 stra ipsnis, atsižvelgiama į visą gautą svarbią informacij ą arba koki ą 
nors padaryt ą išvadą pagal tos direktyvos 5, 6 ir 7 straipsnius. 
3. Į leidimą įtraukiamos teršal ų išmetimo ribin ės vertės, ypač teršalų, išvardint ų III priede, 
kurie gali b ūti dideliais kiekiais išmetami iš atitinkamo įrenginio, atsižvelgiant į jų savybes ir į 
galimybę pernešti tarš ą iš vienos terp ės į kitą (vandenį, orą ir žemę). Jeigu b ūtina, į leidimą 
įtraukiami atitinkami reikalavimai dirvožemio ir požemini ų vandenų apsaugai užtikrinti ir 
įrenginyje susidaran čių atliekų tvarkymo priemon ės. Prireikus, ribin ės vertės gali būti 
pridedamos arba pakei čiamos lygiaver čiais parametrais arba technin ėmis priemon ėmis. 
Pagal šią dalį nustatant teršal ų išmetimo ribines vertes I pr iedo 6.6 punkte išvardintiems 
įrenginiams, atsižvelgiama į praktinius sumetimus, atitinkan čius šių įrenginių kategorijas. 
 
Ð 2003/87/EB 26 str. (pritaikytas) 
Jeigu iš įrenginio, atsižvelgiant į juo vykdom ą veiklą, išmetamos šiltnamio efekt ą sukeliančios 
dujos yra nurodytos Eur opos Parlamento ir Tary bos direktyvos 2003/87/EB17 I priede, leidime 
tų dujų tiesiogini ų emisijų ribinė vertė nenustatoma, jeigu neb ūtina užtikrinti, kad vietos 
aplinkos teršimo mastas b ūtų nedidelis. 
Jei tai yra Direktyvos 2003/87/EB I pr iede išvardytos veiklos, valstyb ės narės gali apsispr ęsti 
nenustatyti su deginimo arba anglies dioksid ą veiklos vietoje išmetan čių kitų įrenginių 
energetiniu naudingumo koeficientu susijusi ų reikalavim ų. 
Jeigu būtina, kompetentingos institucijos tam tikrais atvejais iš dalies pakei čia leidimą. 
⌦ Trečia, ketvirta ir penkta ⌫ pastraipos netaikomos įrenginiams, kurie pagal 
Direktyvos 2003/87/EB 27 straipsn į laikinai ne įtraukiami į šiltnamio efekt ą sukeliančių dujų 
emisijų leidimų sistemą Bendrijoje. 
 
Ð 96/61/EB 
4. Nepažeidžiant 10 straipsnio, teršal ų išmetimo ribin ės vertės ir lygiaver čiai parametrai bei 
techninės priemon ės, nurodytos 3 šio dalyje, yra grindžiamos geriausiais prieinamais 
gamybos b ūdais, nenustatant kokio nors vieno metodo ar konkre čios technologijos, bet 
atsižvelgiant į atitinkamo įrenginio technines galimybes, jo geografin ę padėtį ir vietos 
aplinkos s ąlygas. Visais atvejais į leidimo s ąlygas įtraukiamos nuostatos d ėl tolimosios arba 
tarpvalstybin ės taršos sumažinimo iki minimumo, kurios garantuot ų aukštą aplinkos apsaugos 
lygį. 
5. Leidime nurodomi teršal ų išmetimo monitoringo reikalavimai, konkre čiai nusakantys 
matavimo metodologij ą ir dažnum ą, vertinimo tvark ą ir įsipareigojim ą pateikti 
kompetentingai institucijai duomenis, reikalingus  patikrinti, ar yra laikomasi leidimo s ąlygų. 
                                                 
17 OL L 275, 2003 10 25, p. 32. 
 
LT 18   LT I priedo 6.6 punkte išvardintiems įrenginiams šioje daly je nurodytose priemon ėse galima 
atsižvelgti į kaštus ir privalumus. 
6. Leidime nurodomos priemon ės, susijusios su kitomis, ne įprastomis eksploatavimo 
sąlygomis. Taigi, jeigu yra pavojus, kad aplinka bus veikiama, įtraukiamos atitinkamos 
eksploatavimo pradžios, alsuokli ų gedimų, trumpų sustabdym ų ir galutinio veiklos 
nutraukimo nuostatos. 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
Leidime taip pat gali b ūti numatyta laikinai n ukrypti leidžianti nuostata nuo 4 dalies, jeigu 
kompetentingos institucijos pa tvirtintame rekonstrukcijos plane garantuojama, kad šie 
reikalavimai bus įgyvendinti per šešis m ėnesius, ir jeigu projekto išdava yra taršos 
sumažinimas. 
7. Leidime pagal ši ą direktyv ą gali būti pateikiamos kitos specialiosios priemon ės, kokias 
valstybė narė arba kompetentinga institucija gali laikyti tinkamomis. 
8. Nepažeisdamos įsipareigojimo pagal ši ą direktyv ą įgyvendinti leidim ų išdavimo tvark ą, 
valstybės narės gali nustatyti tam tikrus reikalavimus bendrose privalomose taisykl ėse 
atskiroms įrenginių kategorijoms, užuot įtraukusios juos į atskirų leidimų sąlygas, jeigu 
garantuojami integruoti tokios tvarkos taikymo b ūdai ir lygiavertis aukštas aplinkos apsaugos 
lygis. 
10 straipsnis 
Geriausi prieinami gamybos b ūdai ir aplinkos kokyb ės normos 
Jeigu aplinkos kokyb ės normos reikalauja griežtesni ų sąlygų už tas, kurios įvykdomos 
naudojant geriausius prieinamus gamybos b ūdus, leidime turi b ūti reikalaujama imtis 
papildom ų priemoni ų, nepažeidžiant kit ų priemoni ų, kurių galima imtis siekiant įvykdyti 
aplinkos kokyb ės normas. 
11 straipsnis 
Geriausių prieinam ų gamybos b ūdų raida 
Valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija steb ės geriausi ų prieinam ų gamybos 
būdų raidą arba kad jai bus apie tai pranešama. 
12 straipsnis 
Veiklos vykdytoj ų daromi įrenginių pakeitimai 
1. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų garantuoti, kad veiklos vykdytojas pranešt ų 
kompetentingoms institucijoms apie bet kok ius planuojamus eksploatavimo pakeitimus. 
Prireikus, kompetentingos institucijos atnaujina leidim ą arba sąlygas. 
 
LT 19   LT 2. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų garantuoti, kad veiklo s vykdytojas nepadaryt ų 
jokio esminio pakeitimo netur ėdamas leidimo, išduoto pagal ši ą direktyvą. Prašymas išduoti 
leidimą ir kompetentingos institucijos sprendimas turi b ūti taikomi toms įrenginio dalims ir 
tiems 6 straipsnyje išvardintiems aspektams, kuriuos gali paveikti pakeitimas. Atitinkamos 3 straipsnio, 6 – 10 straipsni ų ir 15 straipsnio 1, 2 bei 3 dali ų nuostatos taikomos mutatis 
mutandis . 
13 straipsnis 
Kompetentingos institucijos atliekamas leidimo s ąlygų peržiūrėjimas ir atnaujinimas 
1. Valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų garantuoti, kad kompetentingos institucijos 
periodiškai perži ūrėtų ir prireikus atnaujint ų leidimo s ąlygas. 
2. Peržiūrima bet kuriuo atveju, jeigu: 
a) įrenginio keliama tarša yra tokia didel ė, kad leidime įrašytos teršal ų išmetimo ribin ės 
vertės turi būti peržiūrimos arba naujos ribin ės vertės turi būti įrašomos į leidimą; 
b) geriausi ų prieinam ų
 gamybos b ūdų esminiai pakeitimai leidžia gerokai sumažinti 
teršalų išmetimą be pernelyg dideli ų išlaidų; 
c) eksploatavimo proceso arba veiklos sa ugai reikia naudoti kitas technologijas; 
d) to reikalaujama Bendrijos arba nacionalini ų teisės aktų naujose nuostatose. 
14 straipsnis 
Leidimo s ąlygų vykdymas 
Valstybės narės imasi priemoni ų garantuoti, kad: 
a) veiklos vykdytojas, eksploatuodamas įrenginį, vykdytų leidimo s ąlygas; 
b) veiklos vykdytojas reguliariai pranešt ų kompetentingai institucijai apie teršal ų 
išmetimo monitoringo rezultatus ir nedelsdamas pranešt ų apie kiekvien ą incidentą ar 
avariją, darančią poveikį aplinkai; 
c) įrenginių naudotojai suteikt ų kompetentingos institucijos atstovams reikiam ą 
pagalbą, leidžian čią tikrinti įrenginį, paimti m ėginius ir rinkti vis ą informacij ą, 
reikalingą savo pareigoms pagal ši ą direktyvą atlikti. 
 
LT 20   LT 15 straipsnis 
Informacijos prieinamumas ir visuomen ės dalyvavimas leidim ų išdavimo proced ūroje 
 
Ð 2003/35/EB 4 str. 3 p. a pap. 
(pritaikytas) 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad suinte resuotai visuomenei b ūtų sudarytos išankstin ės ir 
veiksmingos palankios s ąlygos dalyvauti proced ūroje: 
a) išduodant leidim ą naujiems įrenginiams, 
b) išduodant leidim ą kiekvienam esminiam pakeitimui, 
c) atnaujinant leidim ą įrenginiui arba jo leidimo s ąlygas pagal 13 straipsnio 2 dalies a 
punktą . 
Tokiam dalyvavimui taikoma V priede nustatyta proced ūra. 
 
Ð 96/61/EB 
2. Išleidimo monitoringo rezult atai, kaip reikalaujama 9 straipsnyje nustatytose leidim ų 
išdavimo s ąlygose ir kaip numato komp etentinga institucija, tur ėtų būti padaryti prieinami 
visuomenei. 
3. 1 ir 2 dalims taikomi Europos Parl amento ir Tarybos direktyvos 2003/4/EB18 4 straipsnio 
1 ir 2 dali ų apribojimai. 
 
Ð 2003/35/EB 4 str. 3 p. b pap. 
4. Priėmusi sprendim ą, kompetentinga institucija atitinkama tvarka informuoja visuomen ę ir 
pasirūpina, kad visuomenei b ūtų prieinama ši informacija: 
a) sprendimo turinys, įskaitant leidimo ir jo suteikimo s ąlygų bei paskesni ų atnaujinim ų 
kopiją; ir 
b) ištyrus suinteresuotos visuomen ės pareikštus b ūgštavimus ir nuomones - motyvai ir 
svarstymai, kuriais grindžiamas sprendimas, įskaitant informacij ą apie visuomen ės 
dalyvavim ą. 
                                                 
18 OL L 41, 2003 2 14, p. 26. 
 
LT 21   LT  
Ð 2003/35/EB 4 str. 4 p. 
(pritaikytas) 
16 straipsnis 
Teisė kreiptis į teismus 
1. Valstyb ės narės užtikrina, kad pagal atitinkam ą nacionalin ę teisinę sistemą suinteresuotos 
visuomen ės nariai tur ėtų teisę į peržiūrėjimą teisme ar kitoje įstatymo nustatytoje 
nepriklausomoje ir nešališkoj e institucijoje, kad užgin čytų sprendim ų, veikimo ar neveikimo, 
kuriems pagal ši ą direktyv ą taikomos visuomen ės dalyvavimo nuostatos, materialin į ar 
procesinį teisėtumą ⌦ , jeigu: ⌫ 
a) ⌦ jie turi ⌫ pakankam ą interesą, arba alternatyviai; 
b) ⌦ jie pareiškia ⌫ teisės pažeidim ą, jei valstyb ės narės administracinio proceso 
teisė reikalauja to kaip išankstin ės sąlygos. 
2. Valstyb ės narės nustato, kuriame etape sprendimai, veikimas ar neveikimas gali b ūti 
užginčijami. 
3. Kas yra pakankamas interesas ir teis ės pažeidimas nustato valstyb ės narės, deramai 
siekdamos suteikti suinteresuotai visuomenei pla čias galimybes kreiptis į teismus. Šiuo tikslu 
kiekvienos nevyriausybin ės organizacijos, ⌦ skatinančios aplinkos apsaug ą ir atitinkan čios 
nacionalin ės teisės aktų reikalavimus ⌫, interesas yra laikomas pakankamu 1 dalies a punkto 
tikslu. 
Tokios organizacijos taip pat laikomos turin čiomis teises, kurios gali b ūti pažeistos, 1 dalies 
b punkto tikslu. 
4. Šio straipsnio nuostatos n eatmeta preliminaraus perži ūrėjimo administracin ėje institucijoje 
galimybės ir neturi poveikio reikalavimui išnaudoti administracinio perži ūrėjimo proced ūras 
prieš imantis perži ūrėjimo proced ūrų teismo tvarka, jei to reikalauja nacionalin ė teisė. 
Bet kuri tokia proced ūra turi būti sąžininga, teisinga, savalaik ė ir ne pernelyg brangi. 
5. Siekdamos toliau didinti šio straipsnio nuostat ų veiksmingum ą, valstybės narės užtikrina, 
kad visuomenei b ūtų prieinama praktinio pob ūdžio informacija apie teis ę į administracinio ir 
teisminio perži ūrėjimo proced ūras. 
 
LT 22   LT  
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
17 straipsnis 
Keitimasis informacija 
1. Siekdamos keistis informacija, valstyb ės narės imasi reikiam ų priemoni ų ir kas treji metai, 
o pirmą kartą per 18 m ėnesių nuo ⌦ 2001 m. balandžio 30 d. ⌫, siunčia Komisijai turimus 
duomenis apie ribines vertes, nustatytas konkre čioms veiklos kategorijoms pagal I pried ą ir, 
prireikus, duomenis apie geriausius prieinamus gamybos b ūdus, kuriais remiantis tos vert ės 
nustatomos, ypa č laikantis 9 straipsnio. V ėliau duomenys papildomi šio straipsnio 3 dalyje 
nustatyta tvarka. 
2. Komisija organizuoja keitim ąsi informacija tarp valstybi ų narių ir atitinkam ų pramonės 
šakų apie geriausius prieinamus gamybos b ūdus, su jais susijus į monitoring ą ir jų pokyčius. 
Komisija kas treji metai paskelbia keitimosi informacija rezultatus. 3. Ataskaitos apie šios direktyvos įgyvendinim ą ir jos veiksmingum ą, lyginant su kitais 
Bendrijos aplinkos apsaugos dokumentais, rengiamos Tarybos direktyvos 91/692/EEB
19 
6 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. Komisija pateikia ⌦ ataskaitas Europos 
Parlamentui ir ⌫ Tarybai, jei reikia, prideda pasi ūlymus. 
4. Valstyb ės narės steigia arba nurodo institucij ą ar institucijas, atsakingas už keitim ąsi 
informacija pagal 1, 2, ir 3 straipsnio dalis ir apie tai praneša Komisijai. 
18 straipsnis 
Tarpvalstybinis poveikis 
 
Ð 2003/35/EB 4 str. 5 p. a pap. 
1. Jeigu valstyb ė narė žino, kad kokio nors įrenginio eksploatavimas gali tur ėti didelį 
neigiamą poveikį kitos valstyb ės narės aplinkai, arba jeigu valstyb ė narė, kuri gali b ūti stipriai 
paveikta, to prašo, valstyb ė narė, kurios teritorijoje buvo pateik tas prašymas leidimui gauti 
pagal 4 straipsn į arba 12 straipsnio 2 dal į, perduoda bet kuri ą pagal V pried ą reikalaujam ą 
pateikti ar skelbti informacij ą kitai valstybei narei tuo pat metu, kada ji suteikia savo 
piliečiams galimyb ę susipažinti su šia informacija. Tokia informacija yra pagrindas vis ų 
konsultacij ų, kurios reikalingos dvišaliams valstybi ų narių santykiams, grindžiamiems 
abipusiškumu ir lygiateisiškumu, palaikyti. 
                                                 
19 OL 377, 1991 12 31, p. 48. 
 
LT 23   LT  
Ð 96/61/EB 
2. Palaikydamos dvišalius santykius, valstyb ės narės pasirūpina, kad 1 dalyje nurodytais 
atvejais tos valstyb ės narės, kuri gali b ūti paveikta, visuomenei b ūtų padaryti prieinami 
prašymai, kad ji tur ėtų teisę pareikšti savo nuomon ę prieš kompetentingai institucijai priimant 
savo sprendim ą. 
 
Ð 2003/35/EB 4 str. 5 p. b pap. 
3. Kompetentingai institucijai priimant sprendim ą dėl leidimo išdavimo turi b ūti 
atsižvelgiama į konsultacij ų pagal 1 ir 2 dalis rezultatus. 
4. Kompetentinga institucija ki ekvienai valstybei narei, su  kuria buvo konsultuotasi pagal 
1 dalį, praneša apie sprendim ą, priimtą dėl leidimo išdavimo, ir siun čia jai 15 straipsnio 
4 dalyje nurodyt ą informacij ą. Ta valstyb ė narė imasi reikiam ų priemoni ų užtikrindama, kad 
su ta informacija atitinkamu b ūdu galėtų susipažinti suinteresuota visuomen ė jos teritorijoje. 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
19 straipsnis 
Bendrijos teršal ų išmetimo ribin ės vertės 
1. ⌦ Jeigu ⌫ reikia imtis veiksm ų Bendrijos lygmeniu, ypa č keičiantis informacija, kaip 
apibrėžta 17 straipsnyje, ⌦ Europos Parlamentas ir ⌫ Taryba Komisijos si ūlymu nustato 
teršalų išmetimo ribines vertes Sutartyje nurodyta tvarka: 
a) I priede išvardint ų įrenginių kategorijoms, išskyrus s ąvartynus, kurias įvardija to 
priedo 5.1 ir 5.4 punktai, 
 ir b) III priede išvardintoms teršian čioms medžiagoms. 
2. Jeigu Bendrijos teršal ų išmetimo ribin ės vertės pagal ši ą direktyvą nenustatytos, I priede 
išvardytiems įrenginiams taikomos atitinkamos teršal ų išmetimo ribin ės vertės, nustatytos 
II priede išvardytose direktyvose ir kituose Bendrijos teis ės aktuose, kaip minimalios ribin ės 
vertės pagal šią direktyvą. 
3. ⌦ Nepažeidžiant ⌫ šios direktyvos reikalavim ų ⌦, techniniai reikalavimai, taikytini ⌫ 
sąvartynams, įvardytiems I priedo 5.1 ir 5.4 punktais ⌦, nustatyti Tarybos 
direktyvoje 1999/31/EB
20 ⌫. 
                                                 
20 OL L 182, 1999 7 16, p. 1. 
 
LT 24   LT  
Ð 1882/2003 3 str. ir III priedo 
61 p. 
20 straipsnis 
Komitetas 
1. Komisijai padeda komitetas. 
2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai, 
atsižvelgiant į jo 8 straipsnio nuostatas. 
Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 daly je nustatytas terminas yra trys m ėnesiai. 
3. Komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles. 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
21 straipsnis 
Pereinamojo laikotarpio nuostatos 
1. Direktyvos 84/360/EEB nuostatos, Di rektyvos [76/464/EEB] 4, 5 straipsni ų ir 6 straipsnio 
2 dalies nuostatos bei atitinkamos nuostatos d ėl leidimų išdavimo sistem ų II priede 
išvardytose direktyvose taikomos nepažei džiant Direktyvoje 2001/80/EB numatyt ų išimčių 
esamų įrenginių veiklos r ūšims, išvardytoms I priede, tol, kol kompetentingos institucijos 
imsis priemoni ų, kurių reikalaujama šios dire ktyvos 5 straipsnyje. 
2. Atitinkamos 1 dalyje išvardyt ų direktyv ų nuostatos d ėl leidimų išdavimo sistem ų, 
netaikomos įrenginiams, kurie ⌦ buvo ⌫ nauji I priede išvardytoms veiklos r ūšims 
⌦ 1999 m. spalio 30 d. ⌫ 
3. Direktyva 84/360/EEB panaikinama ⌦ 2007 m. spalio 30 d. ⌫. 
Komisijos si ūlymu ⌦ Europos Parlamentas ir (arba) ⌫ Taryba prireikus daro pataisas 
II priede išvardyt ų direktyv ų atitinkamose nuostatose, sie kdama jas suderinti su šios 
direktyvos reikalavimais iki ⌦ 2007 m. spalio 30 d. ⌫. 
22 straipsnis 
⌦ Pateikimas ⌫ 
Valstybės narės pateikia Komisijai šios di rektyvos taikymo srityje priimt ų pagrindini ų 
nacionalini ų įstatymų nuostatų tekstus. 
 
LT 25   LT  
Ð  
23 straipsnis 
Direktyva 96/61/EB su pakeitimais, padaryta is aktais, nurodytais VI  priedo A dalyje, yra 
panaikinama nepažeidžiant valstybi ų narių įsipareigojim ų, susijusių su direktyv ų perkėlimo į 
nacionalin ę teisę terminais, numatytais VI priedo B dalyje. 
Nuorodos į panaikint ą direktyv ą laikomos nuorodomis į šią direktyv ą ir skaitomos pagal 
VII priede pateikt ą atitikmen ų lentelę. 
 
Ð 96/61/EB  
24 straipsnis 
Ši direktyva įsigalioja dvidešimt ą dieną nuo jos paskelbimo Europos S ąjungos oficialiajame 
leidinyje . 
25 straipsnis 
Ši direktyva skirta valstyb ėms narėms. 
Priimta Briuselyje, [...] 
Europos Parlamento vardu Tarybos vardu 
Pirmininkas Pirmininkas [...] [...] 
 
LT 26   LT  
Ð 96/61/EB 
I PRIEDAS  
1 STRAIPSNYJE NURODYT Ų PRAMONIN ĖS VEIKLOS R ŪŠIŲ KATEGORIJOS 
1. Ši direktyva netaikoma įrenginiams ar j ų dalims, kurie yra naudojami naujiems 
gaminiams ir procesams tirti, pl ėtoti ir bandyti. 
2. Žemiau pateikti pereinamumo dydžiai nusako gamybos paj ėgumus arba našum ą. Jei 
vienas veiklos vykdytojas vykdo keleto r ūšių, išvardyt ų su viena paantrašte, veikl ą 
tame pačiame įrenginyje arba toje pa čioje vietoje, toki ų veiklos r ūšių pajėgumai 
sudedami. 
1. E NERGETIKOS PRAMON Ė 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
1.1. Kur ą deginantys įrenginiai, kuri ų nominalus šiluminis našumas didesnis kaip 
50 MW. 
 
Ð 96/61/EB 
1.2. Naftos ir duj ų perdirbimo įrenginiai. 
1.3. Kokso krosnys. 1.4. Anglies dujofikavimo ir suskystinimo įrenginiai. 
2. M
ETALŲ GAMYBA IR APDIRBIMAS  
2.1. Metalo r ūdos (įskaitant sulfidin ę rūdą) kalcinavimo arba kaitinimo įrenginiai. 
2.2. Įrenginiai ketui arba plienui (p irminio arba antrinio lydymo), įskaitant 
nepertraukiam ą liejimą, gaminti, kuri ų pajėgumas didesnis kaip 2,5 ton ų per valand ą. 
2.3. Juod ųjų metalų apdirbimo įrenginiai: 
a) karšto valcavimo stakl ės, kurių pajėgumas didesnis kaip 20 ton ų plieno per 
valandą; 
b) kalv ės, turinčios kūjus, kurių kiekvieno energija didesn ė kaip 50 kilodžauli ų ir 
kurių kaloringumas didesnis kaip 20 MW; 
 
LT 27   LT c) įrenginiai, skirti dengimui apsaugin ėmis lydyto metalo dangomis, kuri ų įkrova 
didesnė kaip 2 tonos plieno per valand ą. 
2.4. Juod ųjų metalų liejyklos, kuri ų gamybos paj ėgumas didesnis kaip 20 ton ų per dieną. 
2.5. Įrenginiai: 
a) neapdirbtiems spalvotiesiems metalams iš r ūdos, koncentrat ų arba antrini ų 
žaliavų gaminti naudojant metalurginius, cheminius arba elektrolitinius 
procesus; 
b) spalvotiesiems metalams, įskaitant regeneruotus produktus (taurinimas, 
liejimas, ir kt.), lydyti, įskaitant legiravim ą, kai švino ir kadmio lydymo 
pajėgumas didesnis kaip 4 tonos per dien ą, o visų kitų metalų — 20 ton ų per 
dieną. 
2.6. Įrenginiai, kuri ų dengimo voni ų tūris didesnis kaip 30 m3, metalų ir plastini ų 
medžiagų paviršiams apdoroti elektroliz ės arba cheminiais procesais. 
3. N AUDING ŲJŲ IŠKASEN Ų PRAMON Ė 
3.1. Įrenginiai, cemento klinke riui gaminti rotacin ėse krosnyse, kuri ų gamybos 
pajėgumas didesnis kaip 500 ton ų per dieną, arba kalk ėms rotacin ėse krosnyse, kuri ų 
gamybos paj ėgumas didesnis kaip 50 ton ų per dien ą, arba kitose aukštakrosn ėse, 
kurių gamybos paj ėgumas didesnis kaip 50 ton ų per dieną. 
3.2. Įrenginiai asbestui ir produktams iš asbesto gaminti. 
3.3. Įrenginiai, stiklui, įskaitant ir stiklo pluošt ą, kurių lydymo paj ėgumas didesnis kaip 
20 tonų per dieną, gaminti. 
3.4. Įrenginiai mineralin ėms medžiagoms lydyti, įskaitant mineralinio pluošto gamyb ą, 
kurių lydymo paj ėgumas didesnis kaip 20 ton ų per dieną. 
3.5. Įrenginiai keraminiams gaminiams degimo b ūdu gaminti, ypa č stogų čerpėms, 
plytoms, ugniai atsparioms plytoms, čerpėms, molio dirbiniams arba porcelianui, 
kurių gamybos paj ėgumas didesnis kaip 75 tonos per dien ą ir (arba) kuri ų degimo 
krosnies paj ėgumas didesnis kaip 4 m3, o vienos krosnies dž iovinimo talpa didesn ė 
kaip 300 kg/m3. 
4. C HEMIJOS PRAMON Ė 
 Gamyba pagal šioje dalyje apibr ėžtų veiklos r ūšių kategorijas yra medžiag ų arba 
medžiagų grupių, išvardyt ų 4.1 - 4.6 punktuose, pramoninio masto gamyba 
chemiškai jas perdirbant. 
4.1. Chemijos įrenginiai pagrindin ėms organin ėms chemin ėms medžiagoms gaminti: 
a) angliavandeniliams (linijiniams arba cikliniams; sotiesiems arba nesotiesiems, 
alifatiniams arba aromatiniams); 
 
LT 28   LT b) deguonies turintiems organiniams junginiams: alkoholiui, aldehidams, 
ketonams, karboksir ūgščiai, esteriams, acetatams,  eteriams, peroksidams, 
epoksidin ėms dervoms; 
c) sieros turintiems organiniams junginiams; 
d) azoto turintiems organiniams junginiams: aminams, amidams, nitrozo ir nitro 
junginiams, arba nitratams, nitr ilams, cianatams, izocianatams; 
e) fosforo turintiems organiniams junginiams; h) halogenintiems angliavandeniliams; g) metalo organiniams junginiams; h) bazin ėms plastin ėms medžiagoms (polimeriniam sintetiniam pluoštui ir 
pluoštui, turin čiam celiulioz ės); 
i) sintetiniam kau čiukui; 
j) dažikliams ir pigmentams; k) paviršinio aktyvumo agentams ir medžiagoms. 
4.2. Chemijos įrenginiai pagrindin ėms neorganin ėms chemin ėms medžiagoms gaminti: 
a) dujoms — amoniakui, chlorui arba vandenilio chloridui, fluorui arba 
vandenilio fluoridui, anglies oksidams, sieros turintiems junginiams, azoto 
oksidams, vandeniliui, sieros dioksidui, karbonilo chloridui (fosgenui) ir kt.; 
b) rūgštims — chromo r ūgščiai, fluoro vandenilio r ūgščiai, fosforo r ūgščiai, azoto 
rūgščiai, druskos r ūgščiai, sieros r ūgščiai, oleumui, sulfitin ėms rūgštims ir kt.; 
c) baz ėms — amonio hidroksidui, kalio hidroks idui, natrio hidroksidui ir kt.; 
d) druskoms — amonio chloridui, kalio chloratui, kalio ka rbonatui, natrio 
karbonatui, perboratui, si dabro nitratui ir kt.; 
e) ne metalams, metalo oksidams arba kitiems neorganiniams junginiams — 
kalcio karbidui, siliciui, silicio karbidui ir kt. 
4.3. Chemijos įrenginiai fosforo, azoto arba kalio tr ąšoms (paprastoms ar 
kompleksin ėms) gaminti. 
4.4. Chemijos įrenginiai pagrindiniams augal ų apsaugos produktams ir biocidams 
gaminti. 
4.5. Įrenginiai, kuriuose pagr indiniams farmacijos produktams gaminti naudojami 
cheminiai arba biologiniai b ūdai. 
4.6. Chemijos įrenginiai sprogmenims gaminti. 
 
LT 29   LT 5. A TLIEKŲ TVARKYMAS  
 Nepažeidžiant Direktyvos 2006/12/ EB straipsnio arba Tarybos 
direktyvos 91/689/EEB1 3 straipsnio: 
5.1. Įrenginiai pavojingoms atliekoms šalinti ar ba joms panaudoti, kaip nustatyta s ąraše, 
nurodytame Direktyvos 91/689/EEB 1 stra ipsnio 4 dalyje, kaip apibr ėžta 
Direktyvos 2006/12/EB II A ir II B (veiklos r ūšys R1, R5, R6, R8 ir R9) prieduose ir 
Tarybos direktyvoje 75/439/EEB2, kai pajėgumas didesnis kaip 10 ton ų per dieną. 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
5.2. Įrenginiai ⌦ įvairioms komunalin ėms ⌫ atliekoms deginti, kaip apibr ėžta Europos 
Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2000/76/EB3, kai pajėgumas didesnis kaip 3 tonos 
per valand ą. 
 
Ð 96/61/EB 
5.3. Įrenginiai nepavojingoms atliekoms šalinti, kaip apibr ėžta Direktyvos 2006/12/EB 
II A priede su paantrašt ėmis D8 ir D9, kai paj ėgumas didesnis kaip 50 ton ų per 
dieną. 
5.4. S ąvartynai, priimantys daugiau negu 10 ton ų atliekų per dien ą, arba kuri ų bendras 
pajėgumas didesnis kaip 25 000 ton ų, išskyrus neaktyvi ų atliekų sąvartynus. 
6. K ITOS VEIKLOS R ŪŠYS 
6.1. Pramon ės įmonės, kuriose gaminama: 
a) celiulioz ė iš medienos arba kit ų pluoštinių medžiagų; 
b) popierius ir kartonas, kuri ų gamybos paj ėgumas didesnis kaip 20 ton ų per 
dieną. 
6.2. Įmonės, kuriose atliekamas pirminis pluošto arba tekstil ės apdorojimas (plovimas, 
balinimas, merserizavimas) arba dažymas ir kuri ų apdorojimo paj ėgumas didesnis 
kaip 10 ton ų pluošto per dien ą. 
6.3. Kaili ų ir odų rauginimo įmonės, kurių apdorojimo paj ėgumas didesnis kaip 12 ton ų 
gatavos produkcijos per dien ą. 
6.4. a) skerdyklos, kuri ų skerdenos gamybos paj ėgumas didesnis kaip 50 ton ų per 
dieną; 
                                                 
1 OL L 377, 1991 12 31, p. 20. 
2 OL L 194, 1975 7 25, p. 23.  
3 OL L 332, 2000 12 28, p. 91. 
 
LT 30   LT b) įmonės, kuriose apdorojamos ir perd irbamos maisto produktams gaminti 
skirtos: 
– gyvulinės žaliavos (išskyrus pien ą), kurių galutinio produkto gamybos 
pajėgumas didesnis kaip 75 tonos per dien ą, 
– augalinės žaliavos, kuri ų galutinio produkto gamybos paj ėgumas didesnis 
kaip 300 ton ų per dieną (ketvirčio vidurkis); 
c) pieno apdorojimo ir perdirbimo įmonės, kuriose per dien ą pagaminama 
daugiau kaip 200 ton ų pieno (metinis vidurkis). 
6.5. Gyvuli ų skeletų ir atliek ų šalinimo arba perdirbimo įrenginiai, kuri ų darbo 
pajėgumas didesnis kaip 10 ton ų per dieną. 
6.6. Intensyvaus paukš čių arba kiauli ų auginimo įrenginiai, kuriuose yra daugiau kaip: 
a) 40 000 viet ų paukščiams; 
b) 2 000 viet ų mėsinėms kiaulėms (daugiau kaip 30 kg); arba 
c) 750 viet ų paršaved ėms. 
6.7. Įrenginiai, kuriuose naudoj ant organinius tirpiklius atliekamas medžiag ų, daiktų arba 
gaminių paviršiaus apdorojimas — taurinimas, šlichtinimas, dengimas, riebal ų 
šalinimas, atspariu vandeniui darymas, klijavimas, dažymas, valymas arba impregnavimas ir kuri ų vartojimo paj ėgumas didesnis kaip 150 kg per valand ą arba 
didesnis kaip 200 ton ų per metus. 
6.8. Įrenginiai, kuriuose gaminama anglis (perde gta anglis) arba elektografitas deginimo 
arba grafitizacijos b ūdu. 
_____________ 
 
LT 31   LT  
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
II PRIEDAS  
19 STRAIPSNIO 2 ⌦ IR 3 DALYSE ⌫ IR 21 STRAIPSNYJE NURODYT Ų 
DIREKTYV Ų SĄRAŠAS 
1. 1987 m. kovo 19 d. Tarybos direktyva 87/217/EEB d ėl aplinkos taršos asbestu 
prevencijos ir mažinimo 
2. 1982 m. kovo 22 d. Tarybos direktyva 82/176/EEB d ėl gyvsidabrio išleidimo iš 
chloro šarmin ės elektroliz ės pramonės ribinių verčių ir kokybės siektinų normų 
3. 1983 m. rugs ėjo 26 d. Tarybos direktyva 83/513/EEB d ėl kadmio išleidimo ribini ų 
verčių ir kokybės siektinų normų 
4. 1984 m. kovo 8 d. Tarybos  direktyva 84/156/EEB d ėl pramonės sektorių, išskyrus 
chloro šarmin ės elektroliz ės pramon ę, gyvsidabrio teršal ų išleidimo ribini ų verčių ir 
kokybės siektinų normų 
5. 1984 m. spalio 9 d. Tarybos direktyva 84/491/EEB d ėl heksachlorcikloheksano 
išleidimo ribini ų verčių ir kokybės siektinų normų 
6. 1986 m. birželio 12 d. Tarybos direktyva 86/280/EEB d ėl tam tikr ų pavojing ų 
medžiagų, įtrauktų į Direktyvos 76/464/EEB priedo 1 s ąrašą, išleidimo ribini ų verčių 
ir kokybės siektinų normų 
7. 2000 m. gruodžio 4 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2000/76/EB d ėl 
atliekų deginimo 
8. 1992 m. gruodžio 15 d. Tar ybos direktyva 92/112/EEB d ėl titano dioksido pramon ės 
atliekų sukeltos taršos mažinimo ir galutinio panaikinimo program ų derinimo tvarkos 
9. 2001 m. spalio 23 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2001/80/EEB d ėl tam 
tikrų teršalų, išmetam ų į orą iš didelių kurą deginančių įrenginių, kiekio apribojimo 
10. 2006 m. vasario 15 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2006/11/EB d ėl tam 
tikrų į Bendrijos vandenis išleidžiam ų pavojing ų medžiagų sukeltos taršos 
11. 2006 m. balandžio 5 d. Europos Parlamen to ir Tarybos direktyva 2006/12/EB d ėl 
atliekų 
12. 1975 m. birželio 16 d. Tarybos direktyva 75/439/EEB d ėl naudotų alyvų šalinimo 
13. 1991 m. gruodžio 12 d. Tarybos  direktyva 91/689/EEB d ėl pavojing ų atliekų 
14. ⌦ 1999 m. balandžio 26 d. Tar ybos direktyva 1999/31/EB d ėl atliekų sąvartynų ⌫ 
_____________ 
 
LT 32   LT  
Ð 96/61/EB 
III PRIEDAS  
PAGRINDINI Ų TERŠIAN ČIŲ MEDŽIAG Ų, Į KURIAS REIKIA ATSIŽVELGTI, JEI 
JOS SVARBIOS NUSTATANT TERŠAL Ų IŠMETIMO RIBINES VERTES, 
RODYKL Ė 
ORAS 
1. Sieros dioksidas ir kiti sieros turintys junginiai. 
2. Azoto oksidai ir kiti azoto turintys junginiai. 
3. Anglies monoksidas. 4. Lak ūs organiniai junginiai. 
5. Metalai ir j ų junginiai. 
6. Dulk ės. 
7. Asbestas (suspenduotos dalel ės, pluoštai). 
8. Chloras ir jo junginiai. 9. Fluoras ir jo junginiai. 10. Arsenas ir jo junginiai. 11. Cianidai. 12. Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogenini ų ar mutagenini ų 
savybių arba toki ų savybių, kurios gali veikti dauginim ąsi per orą. 
13. Polichlorinti dibenzodioksinai ir  polichlorinti dibenzofuranai. 
VANDUO 
1. Halogeninti organiniai j unginiai ir medžiagos, galin čios sudaryti tokius junginius 
vandenyje. 
2. Fosforo organiniai junginiai. 
3. Alavo organiniai junginiai. 
4. Medžiagos ir preparatai, kurie, kaip įrodyta, turi kancerogenini ų ar mutagenini ų 
savybių arba toki ų savybių, kurios gali veikti dauginim ąsi vandenyje arba per j į. 
 
LT 33   LT 5. Ilgai nesuyrantys organiniai  junginiai ir ilgai nesuyran čios bei bioakumuliacini ų 
savybių turinčios organin ės toksiškos medžiagos. 
6. Cianidai. 7. Metalai ir j ų junginiai. 
8. Arsenas ir jo junginiai. 9. Biocidai ir augal ų apsaugos produktai. 
10. Skendin čios medžiagos. 
11. Medžiagos, sukelian čios eutrofikacijos proces ą (ypač nitratai ir fosfatai). 
12. Medžiagos, neigiamai veikian čios deguonies pusiausvyr ą (kurias galima įvertinti 
naudojant tokius rodi klius kaip BDS, ChDS, ir t. t.). 
_____________ 
 
LT 34   LT IV PRIEDAS  
Aplinkyb ės, į kurias reikia atsižvelgti apskritai arba konkre čiu atveju nustatant geriausius 
prieinamus gamybos b ūdus, apibr ėžtus 2 straipsnio 12 dalyje, nepamirštant kokios nors 
priemonės galimų kaštų ir pranašum ų bei atsargumo ir prevencijos princip ų: 
1) mažaatliek ės technologijos naudojimas; 
2) mažiau pavojing ų medžiagų naudojimas; 
3) prireikus proceso metu susidaran čių ir naudot ų medžiag ų bei atitinkam ų atliekų 
panaudojimo bei perdirbimo skatinimas; 
4) palyginami eksploatavimo procesai, įrengimai ar metodai, s ėkmingai išbandyti 
pramoniniu mastu; 
5) technikos pasiekimai ir mokslo žini ų bei supratimo poky čiai; 
6) atitinkamas teršal ų išmetimo pob ūdis, pasekm ės ir apimtys; 
7) naujos ar esamos įmonės paleidimo data; 
8) laikas, reikalingas geriausiam prieinamam gamybos b ūdui įdiegti; 
9) procese naudojam ų žaliavų (įskaitant vanden į) suvartojimas ir pob ūdis bei 
energetinis efektyvumas; 
10) taršos prevencijos reika lingumas arba jos poveikio ap linkai ir keliamos rizikos 
sumažinimas iki minimumo; 
11) avarij ų prevencijos reikalingumas ir j ų pasekmių aplinkai sumažinimas; 
 
Ð 96/61/EB (pritaikytas) 
12) informacija, paskelbta Komis ijos pagal 17 straipsnio 2 dalies ⌦ antrą pastraipą ⌫ 
arba paskelbta tarptautini ų organizacij ų. 
_____________ 
 
LT 35   LT  
Ð 2003/35/EB 4 str. 6 p. ir 
II priedas 
V PRIEDAS  
VISUOMEN ĖS DALYVAVIMAS PRIIMANT SPRENDIMUS 
1. Sprendimo pri ėmimo procese visuomen ė (viešais skelbimais arba kitomis 
atitinkamomis priemon ėmis, pavyzdžiui, elektronin ėmis masin ėmis informacijos 
priemonėmis, jei jos prieinamos) iš anksto ir v ėliausiai, kai tik informacija gali b ūti 
pagrįstai teikiama, informuojama apie: 
a) prašym ą dėl leidimo arba atitinkamais atvejais pasi ūlymą atnaujinti leidim ą ar 
leidimo s ąlygas pagal 15 straipsnio 1 dal į, įskaitant 6 straipsnio 1 dalyje 
išvardytų elementų aprašymą; 
b) kur taikytina, tai, ka d sprendimui taikomas naciona linis ar tarpvalstybinis 
poveikio aplinkai vertinimas ar ba konsultavimasis su valstyb ėmis narėmis 
pagal 18 straipsn į; 
c) kompetentingas institucijas, atsakingas už sprendimo pri ėmimą, tas, iš kuri ų 
gali būti gaunama atitinkama informacija, tas, kurioms gali b ūti teikiamos 
pastabos ar klausimai, ir pastab ų ar klausim ų pateikimo tvarkaraš čio duomenis; 
d) galim ų sprendim ų pobūdį arba, jei jau vienas yra, to sprendimo projekt ą; 
e) kur taikytina, duomenis apie pasi ūlymą atnaujinti leidim ą ar leidimo s ąlygas; 
f) laik ą ir vietą, būdą atitinkamai informacijai gauti; 
g) duomenis apie visuomen ės dalyvavimo ir konsultavi mosi su ja priemones, 
parengtas pagal 5 punkt ą. 
2. Valstyb ės narės užtikrina, kad tinkamais terminai s suinteresuotai visuomenei b ūtų 
pateikta: 
a) pagal nacionalin ės teisės aktus - svarbiausios ataskaitos ir patarimai, pateikti 
kompetentingai institucijai ar institu cijoms tuo metu, kai suinteresuota 
visuomen ė buvo informuota pagal 1 punkt ą; 
b) pagal Direktyvos 2003/4/EB - 1 punkte ne nurodyta informacija , kuri yra svarbi 
priimant sprendim ą pagal 8 straipsn į ir kuri tampa prieinama po to, kai 
suinteresuota visuomen ė buvo informuota pagal 1 punkt ą. 
3. Suinteresuota visuomen ė turi teis ę, kol sprendimas nepriimtas, kompetentingai 
institucijai pareikšti pastabas ir nuomones. 
4. Priimant sprendim ą turi būti atsižvelgiama į šiame priede nustatyto konsultavimosi 
rezultatus. 
 
LT 36   LT 5. Išsamias visuomen ės informavimo (pavyzdžiui, skelbimus tam tikru spinduliu ar 
skelbimus vietiniuose laikraš čiuose) ir konsultavimosi su suinteresuota visuomene 
(pavyzdžiui, rašytinius  teikimus ar visuomen ės apklausas) priemones nustato 
valstybės narės. Kad būtų pakankamai laiko visuomenei informuoti, o suinteresuotai 
visuomenei pasirengti ir veiksm ingai dalyvauti priimant sprendim ą aplinkos 
klausimais pagal šio pr iedo nuostatas, turi b ūti numatyti tinkami įvairių etapų 
terminai. 
_____________ 
 
LT 37   LT  
Ï 
VI PRIEDAS  
A dalis 
Panaikinama direktyva su v ėlesniais pakeitimais  
(nurodyta 23 straipsnyje) 
Tarybos direktyva 96/61/EB 
(OL L 257, 1996 10 10, p. 26)  
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2003/35/EB (OL L 156, 2003 6 25, p. 17) tik 4 straipsnis ir II priedas 
Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 
2003/87/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32) tik 26 straipsnis 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 1882/2003 (OL L 284, 2003 10 31, p. 1) tik III priedo 61 punktas 
Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) 
Nr. 166/2006 (OL L 33, 2006 2 4, p. 1) tik 21 straipsnio 2 dalis 
B dalis 
Perkėlimo į nacionalin ę teisę terminų sąrašas 
(nurodytas 23 straipsnyje) 
Direktyva Perk ėlimo terminas 
96/61/EB 1999 m. spalio 30 d. 
2003/35/EB 2005 m. birželio 25 d. 
2003/87/EB 2003 m. gruodžio 31 d. 
_____________ 
 
LT 38   LT VII PRIEDAS  
ATITIKMEN Ų LENTEL Ė 
Direktyva 96/61/EB Ši direktyva 
1 straipsnis 1 straipsnis 
2 straipsnio įžanginė formuluot ė 2 straipsnio įžanginė formuluot ė 
2 straipsnio 1 – 9 dalys 2 straipsnio 1 – 9 dalys 
2 straipsnio 10 dalies a punkt as 2 straipsnio 10 dalis 
2 straipsnio 10 dalies b punkt as 2 straipsnio 11 dalis 
2 straipsnio 11 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 2 straipsnio 12 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 
2 straipsnio 11 dalies pi rmos pastraipos pirma 
įtrauka 2 straipsnio 12 dalies pirmos pastraipos a 
punktas 
2 straipsnio 11 dalies pi rmos pastraipos antra 
įtrauka 2 straipsnio 12 dalies pirmos pastraipos b 
punktas 
2 straipsnio 11 dalies pi rmos pastraipos tre čia 
įtrauka 2 straipsnio 12 dalies pirmos pastraipos c 
punktas 
2 straipsnio 11 dalies antra pastraipa 2 straipsnio 12 dalies antra pastraipa 
2 straipsnio 12 dalis 2 straipsnio 13 dalis 
2 straipsnio 13 dalis 2 straipsnio 14 dalis 
2 straipsnio 14 dalis 2 straipsnio 15 dalis 
3 straipsnio pirma pastraipa 3 straipsnio 1 dalis 
3 straipsnio antra pastraipa 3 straipsnio 2 dalis 
4 straipsnis 4 straipsnis 
5 straipsnis 5 straipsnis 
6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 
6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
pirma - dešimta įtraukos 6 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
a - j punktas 
6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 
 
LT 39   LT 6 straipsnio 2 dalis 6 straipsnio 2 dalis 
7 – 12 straipsniai 7 -12 straipsniai 
13 straipsnio 1 dalis 13 straipsnio 1 dalis 
13 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluot ė 13 straipsnio 2 dalies įžanginė formuluot ė 
13 straipsnio 2 dalies pirma - ketvirta įtraukos 13 straipsnio 2 dalies a -d punktai 
14 straipsnio įžanginė formuluot ė 14 straipsnio įžanginė formuluot ė 
14 straipsnio pirma- tre čia įtraukos 14 straipsnio a - c punktai 
15 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 15 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
įžanginė formuluot ė 
15 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
pirma - tre čia įtraukos 15 straipsnio 1 dalies pirmos pastraipos 
a - c punktai 
15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 15 straipsnio 1 dalies antra pastraipa 
15 straipsnio 2 dalis 15 straipsnio 2 dalis 
15 straipsnio 4 dalis 15 straipsnio 3 dalis 
15 straipsnio 5 dalis 15 straipsnio 4 dalis 
15a straipsnio pirmos pastraipos įžanginė ir 
galutinė formuluot ė 16 straipsnio 1 dalis 
15a straipsnio pirmos pastraipos a ir b punktai 16 straipsnio 1 dalies a ir b punktai 
15a straipsnio antra pastraipa 16 straipsnio 2 dalis 
15a straipsnio tre čios pastraipos pirmas ir 
antras sakinys 16 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa 
15a straipsnio tre čios pastraipos tre čias 
sakinys 16 straipsnio 3 dalies antra pastraipa 
15a straipsnio ketvirta pastraipa 16 straipsnio 4 dalies pirma pastraipa 
15a straipsnio penkta pastraipa 16 st raipsnio 4 dalies antra pastraipa 
15a straipsnio šešta pastraipa 16 straipsnio 5 dalis 
16 straipsnis 17 straipsnis 
17 straipsnis 18 straipsnis 
 
 
LT 40   LT 18 straipsnio 1 dalies įžanginė ir galutin ė 
formuluot ė 19 straipsnio 1 dalis 
18 straipsnio 1 dalies pirma ir antra įtraukos 19 straipsnio 1 dalies a ir b punktai 
18 straipsnio 2 dalies pirma pa straipa 19 straipsnio 2 dalis 
18 straipsnio 2 dalies antra pastraipa 19 straipsnio 3 dalis 
19 straipsnis 20 straipsnis 
20 straipsnis 21 straipsnis 
21 straipsnio 1 dalis ___ 
21 straipsnio 2 dalis 22 straipsnis 
___ 23 straipsnis 
22 straipsnis 24 straipsnis 
23 straipsnis 25 straipsnis 
I priedas I priedas 
II priedas II priedas 
III priedas III priedas 
IV priedas IV priedas 
V priedas V priedas 
___ VI priedas 
___ VII priedas 
_____________