LT    LT LT 
 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.6.15 
SEK(2010) 745 galutinis 
  
KOMISIJOS NUOMON Ė 
dėl perviršinio deficito Suomijoje 
 
LT 2   LT KOMISIJOS NUOMON Ė 
dėl perviršinio deficito Suomijoje 
STABILUMO IR AUGIMO PAKTO TAIKYMAS DABARTIN ĖS KRIZĖS METU 
1. Šiuo metu daugelyje ES šali ų valdžios sektoriaus biudžet o deficitas viršija Sutartyje 
nustatytą 3 % BVP pamatin ę vertę. Dažnai stiprus deficito bei skolos b ūklės 
pablogėjimas turi b ūti vertinamas turint omenyje beprecedent ę 2008–2009 m. 
pasaulinę finansų krizę ir ekonomikos nuosmuk į. Tam įtakos turi keli veiksniai. 
Pirma, dėl ekonomikos nuosmukio maž ėja mokestin ės pajamos ir did ėja socialini ų 
išmokų išlaidos (pvz., bedarbi ų pašalpos). Antra,  pripažindama, kad biudžeto politika 
dabartinėje ypatingoje ekonomin ėje situacijoje vaidina svarb ų vaidmen į, 2008 m. 
lapkričio mėn. Europos ekonomikos atk ūrimo plane (EEAP), kur į gruodžio m ėn. 
patvirtino Europos Vadov ų Taryba, Komisija paragino imtis fiskalini ų skatinam ųjų 
priemonių. Plane numatyta, kad skatinamosios priemon ės turi būti taikomos laiku, 
jos turi būti tikslinės, laikinos ir skirtingos įvairiose valstyb ėse narėse, atsižvelgiant į 
skirtingą šalių būklę valstybės finansų tvarumo ir konkurencingumo poži ūriu, o 
pagerėjus ekonomikos s ąlygoms jos turi b ūti panaikintos. Galiausiai kelios šalys 
ėmėsi priemoni ų finansų sektoriui stabilizuoti; kai kurios iš ši ų priemoni ų turėjo 
įtakos skolos b ūklei arba kelia didesnio deficito ir skolos rizik ą ateityje, nors tam 
tikras vyriausyb ės suteiktos paramos išlaidas ateityje b ūtų galima susigr ąžinti. 
2. Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą Komisija turi prad ėti perviršinio deficito proced ūrą 
(PDP), kai valstyb ės narės deficitas viršija 3 % BVP pamatin ę vertę. Stabilumo ir 
augimo pakto 2005 m. pakeitimais siekta užtik rinti, kad visuose perviršinio deficito 
procedūros etapuose b ūtų visų pirma atsižvelgiama į ekonomikos ir biudžeto 
aplinkybes. Taip Stabilumo ir augimo pakte numatyta strukt ūra, kuria palaikoma 
vyriausyb ės politika, skirta, atsižvelgiant į ekonomin ę padėtį, greitai atkurti patikim ą 
biudžeto b ūklę, ir taip užtikrinamas ilgalaikis valstyb ės finansų tvarumas. 
TEISINIS PAGRINDAS 3. Perviršinio deficito proced ūra (PDP) nustatyta Sutarties d ėl Europos S ąjungos 
veikimo 126 straipsnyje. Ši proced ūra išaiškinta Tarybos reglamente (EB) 
Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito proced ūros įgyvendinimo paspartinimo ir 
paaiškinimo
1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto dalis. 
4. Pagal Sutarties 126 straipsnio 2 dal į Komisija turi steb ėti, kaip laikomasi biudžetin ės 
drausmės pagal šiuos du kriterijus: a) ar  planuojamo arba faktinio valstyb ės biudžeto 
deficito ir bendrojo vidaus produkt o (BVP) santykis viršija 3 % pamatin ę vertę 
(išskyrus atvejus, kai sant ykis smarkiai ir nuolat maž ėjo ir pasiek ė lygį, artimą 
pamatinei vertei; arba pamatin ės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, o 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Pr anešime taip pat atsižvelgiama į 2009 m. lapkri čio 10 d. ECOFIN tarybos 
patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo s ąlygas bei stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio gaires“, su kuriomis galima susipažinti adresu 
http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/legal_texts/index_en.htm . 
 
LT 3   LT santykis lieka artimas pamatinei vertei); ir b) ar valstyb ės skolos ir BVP santykis 
viršija 60 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai tas santykis pakankamai maž ėja ir 
tinkamu tempu art ėja prie pamatin ės vertės). 
5. Sutarties 126 straipsn io 3 dalyje nustatyta, kad vals tybei narei nevykdant reikalavim ų 
pagal vien ą ar abu šiuos kriterijus, Ko misija turi parengti pranešim ą. Šiame 
pranešime taip pat turi b ūti „atsižvelgiama, ar bendrojo šalies biudžeto deficitas yra 
didesnis už valstyb ės investicij ų išlaidas, be to, įvertinami ir kiti svarb ūs veiksniai, 
įskaitant valstyb ės narės vidutinės trukmės ekonomikos ir biudžeto b ūklę“. 
6. Remdamasi duomenimis, kuriuos 2010 m. balandžio m ėn. pateikė Suomijos valdžios 
institucijos2, ir atsižvelgdama į Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoz ę, 
2010 m. geguž ės 12 d. Komisija pri ėmė pranešim ą dėl Suomijos pagal Sutarties 
126 straipsnio 3 dal į3. 
7. Po to 2010 m. geguž ės 27 d. pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dal į Ekonomikos ir 
finansų komitetas pareng ė nuomonę apie Komisijos pranešim ą. 
8. Sutarties 126 straipsnio 5 dalyje reikalaujama, kad Komisija pateikt ų Tarybai 
nuomonę, jeigu Komisija mano, kad valstyb ėje narėje yra susidar ęs arba gali 
susidaryti perviršinis deficitas. Siekdama nuspr ęsti, ar yra susidar ęs arba gali 
susidaryti perviršinis deficitas, Komisija laikosi nuomon ės, kad reik ėtų atsižvelgti į: 
i) jos pranešimo paga l 126 straipsnio 3 dal į išvadas ir ii) Ekonomikos ir finans ų 
komiteto nuomon ę apie šį pranešim ą. Šių veiksnių pagrindu Komisija suformulavo 
pastabas d ėl Suomijos. 
PASTABOS D ĖL SUOMIJOS 
9. Remiantis 2010 m. balandžio m ėn. Suomijos valdžios institucij ų pateiktais 
duomenimis, 2010 m. valdžios sektoriaus deficitas Suomijoje tur ėtų siekti 4,1 % 
BVP ir viršyti 3 % BVP pamatin ę vertę. Komisijos pranešime pagal 126 straipsnio 3 
dalį laikoma, kad numatytas deficitas n ėra artimas 3 % BVP pamatinei vertei. 
Atsižvelgiant į 2010 m. geguž ės 14 d. Finans ų ministerijos Parlamentui pateikt ą 
trečią papildom ą biudžetą, manoma, kad mokes čių pajamos 2010 m. gali b ūti 0,5 % 
BVP didesn ės, negu planuotos, iš esm ės dėl to, kad surenkama daugiau pelno 
mokesčių. Tai reiškia, kad rezultatai gali b ūti geresni, nei numatyti dabartin ėse 
valstybės finansų projekcijose, bet kadangi šios projekcijos nebuvo iš esm ės 
atnaujintos, oficialiai liko nepakeistas 2010 m. siektinas deficito rodiklis ir lieka 
galioti dabartinis vertinimas. Numatomas pamatin ės vertės perviršis gali b ūti 
laikomas išimtiniu, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo  ir augimo pakte. Vis ų pirma 
jis susidar ė dėl didelio ekonomikos nuosmukio, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo 
ir augimo pakte, ir d ėl skatinam ųjų priemoni ų, kurių laikantis Europos ekonomikos 
atkūrimo plano buvo imtasi reaguojant į ekonomikos nuosmuk į. Remiantis 
                                                 
2 Pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 479/2009 valstyb ės narės du kartus per metus turi teikti Komisijai 
savo planuojam ų bei faktini ų valdžios sektoriaus deficito ir skolos lygi ų ataskaitas. Paskutinis Suomijos 
pranešimas pateiktas  
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/g overnment_finance_statistics/excessive_deficit/edp_
notification_tables . 
3 Visi su PDP susij ę Suomijai skirti dokumentai pateikti svetain ėje 
 http://ec.europa.eu/econo my_finance/sgp/defic it/countries/index_en.htm . 
 
LT 4   LT Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoze, 2009 m. realusis BVP susitrauk ė 
7,8 %, o 2010 m. tur ėtų augti 1,4 %. Be to, numatomas pamatin ės vertės viršijimas 
gali būti laikomas laikinu. Remiantis Komisijos tarnyb ų 2010 m. pavasario prognoze, 
2011 m. deficitas sumaž ės iki mažesn ės už pamatin ę vertės, prie to prisid ės 
numatomas ekonomikos atsigavimas. Suta rtyje nustatytas deficito kriterijus n ėra 
įvykdytas. 
10. Remiantis PDP pranešimu, 2010 m. bendroji valdžios sektoriaus skola lieka mažesn ė 
už 60 % BVP pamatin ę vertę ir sieks 49,9 % BVP. Komisijos tarnyb ų 2010 m. 
pavasario prognoz ėje numatyta, kad 2010 m. skolos santykis sieks 50,5 % BVP, o 
2011 m. padid ės iki 54,9 % BVP – vis tiek liks mažesnis už 60 % BVP. Sutartyje 
nustatytas skolos kriterijus įvykdytas. 
11. Pagal Sutarties ir Stabilumo ir augimo pakto nuostatas Komisija pranešime taip pat 
nagrinėjo svarbius veiksnius. Pagal Stabilumo ir augimo pakt ą priimant sprendim ą 
dėl perviršinio deficito į juos galima atsižvelgti tik tuomet, jei deficitas atitinka 
dvigubą artumo pamatinei vertei ir laikinumo s ąlygą. Suomijos atveju dviguba s ąlyga 
nėra įvykdyta. Svarb ūs veiksniai patys savaime šiuo atveju iš esm ės yra sąlyginai 
palankūs, atsižvelgiant į gerus Suomijos fiskalin ės politikos rezultatus. 
12. Ekonomikos ir finans ų komiteto nuomon ė pagal Sutarties 126 straipsnio 4 dal į 
atitinka Komisijos pranešim e pagal 126 straipsnio 3 dal į pateiktą vertinimą. 
IŠVADA Remdamasi biudžeto b ūklės Suomijoje steb ėsenos rezultatais ir vis ų pirma išnagrin ėjusi 126 
straipsnio 2 dalyje nustatyt ų kriterijų atitiktį, Komisija pareng ė pranešim ą pagal Sutarties 126 
straipsnio 3 dal į. Atsižvelgdama į savo pranešim ą ir į Ekonomikos ir finans ų komiteto 
nuomonę, Komisija laikosi nuomon ės, kad Suomijoje yra susidar ęs perviršinis deficitas.