AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS

•Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai

Šio siūlomo reglamento tikslas – užtikrinti, kad visos valstybės narės įdiegtų tinkamas priemones, kurios padėtų užkirsti kelią krizinei elektros energijos sektoriaus padėčiai, jai pasirengti ir ją valdyti. Net jei rinkos ir sistemos veikia gerai, negalima atmesti rizikos, kad dėl įvairių aplinkybių (pvz., ekstremalių oro sąlygų, piktavališkų išpuolių, įskaitant kibernetines atakas, kuro trūkumo) elektros energijos sektoriuje gali įvykti krizė. Be to, kadangi elektros energijos sistemos yra integruotos, susidarius krizinei padėčiai dažnai juntamas tarpvalstybinis poveikis. Kai kurios aplinkybės (pvz., užsitęsę šalčiai arba karščio banga) gali tuo pačiu metu paveikti kelias valstybes nares ir net vietos lygmeniu prasidėję incidentai gali greitai išplisti į kitas šalis.

Dabar valstybės narės imasi labai skirtingų veiksmų, kai reikia užkirsti kelią krizinei padėčiai, jai pasirengti ir ją valdyti. Paprastai nacionalinės taisyklės ir praktika yra susijusios tik su nacionaliniu lygmeniu, nekreipiama dėmesio į tai, kas vyksta už šalies sienų. Nacionalinių teisinių sistemų ir Europoje taikomos praktikos vertinimas parodė, kad

(a)valstybės narės vertina skirtingą riziką,

(b)valstybės narės imasi skirtingų priemonių, kad užkirstų kelią krizinei padėčiai ir ją valdytų, ir tokios priemonės pradedamos taikyti skirtingu metu,

(c)vaidmenys ir atsakomybė skiriasi ir

(d)nėra bendro supratimo apie tai, kas yra krizinė padėtis.

Be to, valstybės narės, ruošdamosi krizinei elektros energijos sektoriaus padėčiai ir jos suvaldymui, labai ribotai dalijasi informacija, o skaidrumas taip pat ribotas. Pavyzdžiui, sužinojusios, kad jų elektros energijos sistemų apkrova artimiausiais mėnesiais bus labai didelė, valstybės narės dažnai imasi veiksmų kartu su savo perdavimo sistemos operatoriais (PSO), tačiau sistemingai neinformuoja kitų dalyvių.

Tokia padėtis susidarė dėl reglamentavimo spragos. Pagal dabartinę ES teisinę sistemą (Direktyvos 2005/89/EB ir 2009/72/EB) yra nustatyti tik bendrieji energijos tiekimo saugumo tikslai, o kaip juos pasiekti sprendžia pačios valstybės narės. Visų pirma, nors taisyklės leidžia valstybėms narėms susidarius krizinei padėčiai imtis apsaugos priemonių, jomis nenustatyta, kaip valstybės narės turėtų pasirengti tokiai padėčiai ir kaip ją valdyti.

Dabartiniai teisės aktai nebeatitinka tikrosios padėties tarpusavyje sujungtoje elektros energijos rinkoje, kurioje vis labiau didėja tikimybė, kad gali susidaryti krizinė padėtis, tuo pačiu metu paveiksianti kelias valstybes nares.

Problemas, nustatytas prie šio pasiūlymo pridėtame poveikio vertinime, galima apibendrinti taip:

(1) krizių valdymo planai ir veiksmai tebėra tik nacionalinio lygmens,

(2) trūksta dalijimosi informacija ir skaidrumo ir

(3) nėra bendro požiūrio į rizikos nustatymą ir vertinimą.

•Suderinamumas su toje pačioje politikos srityje galiojančiomis nuostatomis

Siūlomu reglamentu papildomos šiuo metu persvarstomo trečiojo dokumentų rinkinio nuostatos. Persvarstomo trečiojo dokumentų rinkinio tikslas – pagerinti elektros energijos vidaus rinkos veikimą, inter alia, numatant kur kas daugiau lankstumo ir ribojant subsidijų elektros energijos gamybos adekvatumui užtikrinti taikymo sritį, be kita ko, taikant suderintą Europos ilgalaikio išteklių adekvatumo vertinimą. Juo taip pat siekiama padidinti sistemos saugumą: įsteigus regioninius operatyvinius centrus užtikrinti geresnį PSO bendradarbiavimą regioniniu lygmeniu.

Siūlomame reglamente nustatoma, ką valstybės narės turėtų daryti, kad užkirstų kelią krizinei padėčiai ir ją valdytų, ir kaip jos turėtų bendradarbiauti tarpusavyje siekdamos šio tikslo, visų pirma, numatant bendrus rizikos vertinimo metodus, užtikrinant didesnį palyginamumą ir skaidrumą per pasirengimo etapą ir per elektros energijos sektoriaus krizę, taip pat užtikrinant, kad net per krizę elektros energija būtų tiekiama ten, kur ji labiausiai reikalinga. Jame taip pat numatoma sistema, kaip, dalyvaujant Elektros energijos srities veiklos koordinavimo grupei, būtų galima sistemingiau stebėti energijos tiekimo saugumo klausimus. Reglamentu prisidedama prie persvarstomo trečiojo dokumentų rinkinio – užtikrinama, kad net esant krizinei padėčiai, pirmenybė būtų teikiama rinkos priemonėms ir kad rinkos galėtų veikti kuo ilgiau.