KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „AR GERAI BUVO VALDOMA ES PARAMA, SKIRTA IŠVENGTI GAISRŲ IR GAIVALINIŲ NELAIMIŲ MIŠKAMS DAROMOS ŽALOS IR JIEMS ATKURTI?“ PASTABAS /* COM/2015/032 final */





KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EUROPOS AUDITO RŪMŲ SPECIALIOSIOS ATASKAITOS „AR GERAI BUVO VALDOMA ES PARAMA, SKIRTA IŠVENGTI GAISRŲ IR GAIVALINIŲ NELAIMIŲ MIŠKAMS DAROMOS ŽALOS IR JIEMS ATKURTI?“ PASTABAS Santrauka IV. Komisija mano, kad, apskritai, stichinių nelaimių miškuose prevencijos priemones padėjo siekti kaimo plėtros programų tikslų. Buvo pasiekta konkrečių rezultatų ir įvyko mažiau gaisrų. Be to, įgyta patirties, kuria pasinaudojama 2014–2020 m. laikotarpiu, ypač dėl priemonės taikymo srities ir geresnio orientavimo. V. Kaimo plėtros reglamente nustatyta[1], kad gaisrų prevencijos priemonės turėtų būti taikomos plotams, kuriuos valstybės narės pagal savo apsaugos planus priskyrė prie didelio ir vidutinio gamtinio gaisringumo klasės. Šie miškų apsaugos planai ir valstybių narių nacionalinės arba subnacionalinės miškų programos arba lygiavertės priemonės tapo tinkamu pagrindu nustatant atrankos procese taikytinus tikslus ir prioritetus. Komisija išanalizavo padėtį miškininkystės sektoriuje, įskaitant gaivalinių nelaimių miškuose stebėjimo ir prevencijos aspektus, 2005 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie komunikato dėl ES miškininkystės strategijos įgyvendinimo[2]. Kaimo plėtros reglamente reikalaujama, kad miškininkystės priemonės padėtų įgyvendinti Bendrijos miškininkystės strategiją. Pirmiau minėta miškininkystės strategija apima tvaraus miškų valdymo ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus. Kalbant apie naująjį programavimo laikotarpį, Komisija išnagrinėjo miškų sektoriaus padėtį 2013 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominiam ir socialiniam komitetui ir Regionų komitetui, „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui.“[3] VI. Tvariai valdant miškus, miškų keliai (ar kitos investicijos), nutiesti pirmiausiai gaisrų prevencijos tikslais, gali taip pat būti naudojami kitiems rizikų prevenciniams veiksmams, taip pat atkūrimo ir pašalinimo darbams, rekreaciniais arba ekonominiais tikslais. Sukūrus tinkamą miško kelių tinklą, ne tik pagerinama miškų priešgaisrinė apsauga, bet ir tvariai ekonomiškai įvertinami daugelio regionų miškų ištekliai. Dažnai šių veiksmų reikia imtis siekiant, kad nebūtų visiškai prarastas socialinis ir ekonominis susidomėjimas miškų plotai, nes dėl to miškai gali būti apleisti ir galiausiai padidėti gaisro rizika. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir (arba) regionai teisingai naudotų priemonę, buvo parengti naujo programavimo laikotarpio rekomendaciniai dokumentai. Be to, valstybės narės ir (arba) regionai, siekdami išplėsti savo kelių sistemų tankumą, turės tiksliau nurodyti savo poreikius ir priežastis. VII. Pagal pasidalijamąjį valdymą Komisija tvirtina nacionalines arba regionines kaimo plėtros programas, o už įgyvendinimą ir išlaidų efektyvumą bei paramos veiksmingumą yra atsakingos valstybės narės ir jų valdymo institucijos. Dėl rankų darbo naudojimo vietoj įrangos: kartais toks pasirinkimas gali būti susijęs su žemės savybėmis (reljefu, aplinkosauginiais aspektais ir kt.), ir turi būti vertinamas atsižvelgiant į platesnį kaimo plėtros kontekstą. VIII. Reikia išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėjimo ir vertinimo išlaidų ir galimos naudos. Prevencinių veiksmų atveju nustatyti priežastinio ryšio grandinę yra ypač sunku ir, atitinkamai, brangu. Be to, konkrečių intervencijų miškininkystės sektoriuje veiksmingumą galima įvertinti tik po kelerių metų, ar net dešimtmečių. 2014–2020 m. laikotarpiu padaryta patobulinimų. Pavyzdžiui, naujo „plotu pagrįsto“ rodiklio duomenys dėl prevencinių veiksmų bus renkami bendroje stebėjimo ir vertinimo sistemoje (toliau – BSVS). Be to, siekiant gauti vertingų vertinimo rezultatų, 2019 m. numatoma parengti išsamesnę metinę įgyvendinimo ataskaitą. Rengiant šią ataskaitą, bus vertinama kaimo plėtros programa (toliau – KPP) ir pateikti pirmieji KPP veiksmingumo rezultatai. IX. Pirma pastraipa. b) Komisija mano, kad „Natura 2000“ miškai yra labai svarbūs aplinkai ir atlieka svarbias ir įvairias ekosistemos paslaugas. Be to, kelios „Natura 2000“ nuostatos taikomos visiems Europos Sąjungoje esantiems miškams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra „Natura 2000“ teritorijose, ar ne, todėl šiuo atveju „Natura 2000“ tinklui nepriklausančių miškų vaidmuo taip pat yra labai svarbus. c) Komisija mano, kad naujasis kaimo plėtros reglamentas apima peržiūrėtą priemonę dėl miškų apsaugos ir atkūrimo. Naująja priemone galima remti veiksmus, susijusius su miškų gaisrų prevencija ir gaisrų, gaivalinių nelaimių ir katastrofinių įvykių padarytos žalos miškams pašalinimu, ir galima taip pat teikti paramą prevenciniams veiksmams dėl kenkėjų ir ligų, su sąlyga, kad atitinkamos nelaimės rizika yra pagrįsta moksliniais įrodymais ir pripažinta viešųjų mokslinių organizacijų. e) Dėl remiamų veiksmų jau įdiegta daug aplinkos apsaugos priemonių. Pavyzdžiui, pagal „Natura 2000“ taikoma apsaugos tvarka, remiantis Buveinių direktyvos[4] 6.2 ir 6.3 straipsniais, garantuojama, kad bus vengiama bet kokio didelio tų plotų būklės pablogėjimo. Kitose srityse poveikio aplinkai vertinimai taip pat padės užkirsti kelią neigiamam aplinkos poveikiui. Galiausiai, dėl visų veiksmų, bendrai finansuojamų iš ES lėšų, gali būti reikalaujama, kad, siekiant gauti bendrą ES finansavimą, būtų pateiktas kompetentingų nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų išduotas geros aplinkos apsaugos praktikos arba tvaraus miškų valdymo pažymėjimas. Naujuoju programavimo laikotarpiu gavėjų aplinkosauginis veiksmingumas yra išankstinė skirtingų priemonių įgyvendinimo sąlyga. f) Komisijos nuomone, kai programose taikomos standartinės išlaidos, valstybės narės (regionai) turi užtikrinti, kad atitinkami skaičiavimai būtų tinkami ir tikslūs ir juos teisingai ir sąžiningai atlikti iš anksto taip, kad būtų galima patikrinti. Turėtų būti paskirta nepriklausoma institucija, kuri atliktų visų standartinių išlaidų skaičiavimus arba patvirtintų skaičiavimų tinkamumą. g) Kartu su valstybėmis narėmis rengiamas ir aptariamas rekomendacinis dokumentas dėl patikrų ir sankcijų kaimo plėtros politikos srityje. Šio dokumento I priede pateikiamas valstybėms narėms skirtas kontrolinis sąrašas, padedantis įvertinti išlaidų pagrįstumą. Antra pastraipa. a) Komisija šiuo metu įgyvendina rekomendaciją. Poreikis deramai apibūdinti prevencinius veiksmus yra nurodytas 2014–2020 m. KPP strategijos Poreikių analizės skyriuje, o kai kuriais atvejais ir partnerystės susitarimuose. Komisija programos tvirtinimo laikotarpiu nagrinėja pateiktas kaimo plėtros programas ir tikrina intervencinę logiką ir prevencinių veiksmų poreikius, ir reikalauja, kad prevenciniai veiksmai būtų pagrįsti atitinkamo ploto apsaugos planu. b) Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija kartu su nacionalinėmis valdžios institucijomis išnagrinės veiksmo atitinkamu lygmeniu galimybę bendrųjų pagrindinių kriterijų srityje, siekdama paskirstyti miškų plotus į žemos, vidutinės, ir didelės gaisrų rizikos klasės miškų plotus. c) Komisija šiuo metu įgyvendina rekomendaciją. Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos yra apmokėtos laikantis taisyklių. Jei per auditą nustatoma trūkumų, atliekamos finansinės pataisos. Priemonės ir planuojamos audituoti mokėjimo agentūros yra nustatomos remiantis rizikos analize. Nustatant rizikos mastą, pagrindinis vaidmuo tenka finansinei svarbai. Tai reiškia, kad yra didesnė tikimybė, jog audito sritis, kurioje patirta didelių išlaidų, bus aukštoje pozicijoje ir bus audituojama. 226 priemonė buvo audituota 2014 m. ir bus vėl audituojama 2015 m. d) Šiuo metu Komisija įgyvendina šią rekomendaciją pasinaudodama KPP teisine sistema ir remdamasi papildomomis rekomendacijomis. Naujoji priemonė apima įvairesnę riziką ir žalą. 2014–2020 m. laikotarpio atitinkamos priemonės parametrų lentelėje, kuri yra rekomendacinis dokumentas, pateikiami išsamūs reikalavimai ir išaiškinimai ir ji gali būti valstybių narių naudojama kaip pagalbinė priemonė siekiant sukurti atitinkamą priemonės struktūrą. Valstybių narių (regionų) dėmesys atkreiptas į tai, kad, kilus abejonių dėl veiksmų tikslo, gali būti taikomos kitos priemonės, kuriomis konkrečiai siekiama padidinti miškų ekonominę vertę. e) Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Tam tikri pakeitimai jau įtraukti: pavyzdžiui, „plotu pagrįsto“ rodiklio duomenys dėl prevencinių veiksmų bus renkami 2014–2020 m. bendroje stebėjimo ir vertinimo sistemoje. Siekiant anksčiau gauti vertingus vertinimo rezultatus, nuo 2019 m. bus teikiama išsamesnė metinė įgyvendinimo ataskaita. Šioje išsamesnėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje pateikiamas programos rezultatų vertinimas ir, jei įmanoma, poveikio įvertinimas. Įžanga 1. Komisijos nuomone, miškai atlieka daugybę funkcijų ir yra skirti ekonominiams, socialiniams ir aplinkosauginiams tikslams, nes jie teikia gyvybiškai svarbias ekosistemų paslaugas, todėl jų funkcijos negali būti visiškai atskirtos. Todėl miškininkystės priemonės, kuriomis, visų pirma, siekiama ekonominių tikslų, gali taip pat būti naudojamos siekiant socialinių ir aplinkosauginių tikslų. Visų pirma, apsaugos tikslais vykdomos intervencijos gali taip pat teikti socialinę, ekonominę ir kitokią aplinkosauginė naudą. Į specifinį miškininkystės procesų pobūdį turėtų būti atsižvelgiama rengiant, valdant ir kontroliuojant miškininkystės priemones. 4. Išdegusio ploto sumažėjimo priežastis gali būti geras miškų gaisrų prevencijos sistemų įdiegimas, pasitelkus šią priemonę. Statistiniai duomenys gali parodyti, kad išdegusio ploto dydis yra daugiau ar mažiau stabilus, tačiau tai nereiškia, kad miškų gaisrų ir kitų nelaimių pavojus nedidėja. 5. Miškų gaisrai taip pat turi svarbų socialinį ir ekonominį poveikį, nes jie paveikia pragyvenimo iš miško šaltinius, iškraipo medienos rinkas, taip pat yra aukų priežastis. PASTABOS 21. Pirmoji įtrauka. Komisijos nuomone, Europos Komisijos Miškų gaisrų ekspertų grupės ir Miškų nuolatinis komitetas, kuris yra konsultacijų ir informacijos su valstybėmis narėmis platforma, suteikia reikalingą informaciją Komisijai apie miškų gaisrus ir kitas nelaimes, įskaitant kenkėjus ir ligas. Į pateiktus KPP įtrauktas skyrius apie miškų apibūdinimą ir aplinkosauginę padėtį, ir ši informacija padeda vertinant programų pasiūlymus. Be to, Europos miškų informacijos sistemos (FISE) miškų pažeidimo modulio sukūrimas, atsižvelgiant į naujausią komunikatą dėl ES miškų strategijos, padės pagerinti su miškais susijusių gaivalinių nelaimių apžvalgą. Antroji įtrauka. Į kaimo plėtros programas įtraukta stiprybių, silpnybių, galimybių ir grėsmių (SSGG) analizė, kuri padeda valstybėms narėms ir regionams strategiškai nusistatyti prioritetus, tikslus ir pasirinkti priemones, įtrauktinas į programą, ir taip pat turėtų padėti nustatyti programos stebėjimo ir vertinimo atskaitos kriterijus. Bendras atsakymas į 22–24 punktų pastabas. Valstybėse narėse nuo Šiaurės poliaračio iki Indijos vandenyno (Reunjono sala, priklausanti Prancūzijai) yra dideli biologiniai geografiniai ir su klimatu susiję skirtumai, todėl miškų gaisro klasifikacijoje turi būti atsižvelgta į gaisro rizikai priskiriamo regiono savybes. Reglamentu Nr. 2158/92 reikalaujama, kad valstybės narės pasiūlytų šią klasifikaciją, o Komisija patvirtintų. Dabartiniame EŽŪFKP nereikalaujama, kad valstybės narės siūlytų Komisijai priskirti plotus skirtingiems gaisro rizikos lygiams. Už tokių plotų atitinkamą priskyrimą yra atsakingos valstybės narės. Visos naujosios valstybės narės yra Miškų gaisrų ekspertų grupės narės ir bendradarbiauja vykdant Europos miškų gaisrų informacinės sistemos (EFFIS) veiklą. Taigi, informacijos apie miškų gaisrus yra. Šios nuostatos rodo Komisijos ir valstybių narių bendrą ketinimą siekti, kad miškų gaisrų prevencijos priemonės būtų kiek įmanoma tikslingesnės ir nuoseklios, atsižvelgiant į didelius valstybių narių biologinių ir geografinių sąlygų skirtumus. Vienas iš Europos miškų gaisrų informacinės sistemos tikslų yra sukaupti suderintą informaciją apie miškų gaisrus visoje Europoje. Ši informacija yra esminė vykdant abipusio bendradarbiavimo veiklą miškų gaisrų prevencijos ir kovos su jais srityje. 25. Komisijos tarnybos apie bendrą valstybės narės ar regiono miškų gaisro riziką sužino nagrinėdamos kaimo plėtros planus. Komisija pasiūlė EFFIS veiklos rėmuose taikomą miškų gaisrų rizikos vertinimo metodiką. Tačiau tam, kad būtų sukurtas suderintas Europos miškų gaisrų rizikos žemėlapis, bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis reikia atlikti papildomą darbą. 26. Rašte su pastabomis, pateiktame vykdant derybas dėl 2014–2020 m. kaimo plėtros programos, Komisija paprašė Slovakijos valdymo institucijų iš esmės peržiūrėti su gaisro rizika siejamų miškų plotų klasifikaciją. Komisija su Slovakijos valdymo institucijomis išsamiai išnagrinės poreikių 2014–2020 m. laikotarpiu nustatymą, atsižvelgdama į ilgalaikius duomenis apie gaisrų atvejus ir finansavimo prevencijos tikslais proporcingumą. 27. Komisijos nuomone, ji turi išsamią informaciją apie gaivalinių nelaimių ir kitų katastrofinių įvykių istorinę ir numatomą raidą, galimą kenkėjų ir ligų plitimą – šie duomenys buvo surinkti FISE ir atliekant tyrimus (pavyzdžiui, tyrimus apie miškų prisitaikymą prie klimato kaitos[5] arba tyrimus apie kitas nelaimes[6]). Tačiau ši informacija dar ne visose valstybėse narėse yra suderinta. Komisija taip pat reaguoja į valstybių narių prašymus pasinaudoti Europos solidarumo fondo lėšomis įvykus didelėms nelaimėms, ir į jų prašymus iš dalies pakeisti kaimo plėtros programas. Be to, valstybės narės reguliariai praneša Miškų nuolatiniam komitetui apie didelius ekstremalius reiškinius. 28. Komisija dabar kuria Europos miškų informacijos sistemą (angl. FISE). Sistemos prototipas bus parengtas ir pateiktas Miškų nuolatiniam komitetui 2014 m. gruodžio mėn. 29. Komisija mano, kad ji turi tinkamų žinių apie gaivalinių nelaimių, darančių poveikį miškams, tipus ir taip pat apie nelaimių prevencijos poreikius, kad galėtų analizuoti KPP palaikydama tiesioginius ryšius su valstybėmis narėmis ir regionais, dalyvaudama reguliariai vykdomuose ES miškų direktorių posėdžiuose ir nuolatiniame Miškų nuolatinio komiteto ir FISE darbe. 30. Atsižvelgdama į tai, kad nėra bendros „pačių vertingiausių miško vietovių“ apibrėžties, Komisija remtų tam tikros prioritetinių veiksmų sistemos (panašios į tą, kuri jau egzistuoja visose valstybėse narėse dėl „Natura 2000“ finansavimo įvairių ES fondų lėšomis), skirtos bendram ES finansavimui užtikrinti, įsteigimą. Į valstybių narių prioritetus, nurodytus toje sistemoje, būtų atsižvelgiama atrankos procedūroje. Bendras atsakymas į 31–33 dalių pastabas. Vienas iš valdymo institucijos nustatytų veiksmų atrankos kriterijų yra derėjimas su regioniniu miškininkystės planu ir kitomis miškų planavimo priemonėmis. Tai užtikrina tam tikrą atrinktų veiksmų kokybę, o pirmenybė teikiama intervencijoms plotuose, kuriuose kyla didesnė miškų gaisrų rizika. Be to, kalbant apie miškų gaisrų prevencijos programas, nuo 1992 m. remiamas ES fondų lėšomis, valstybės narės turi didelę prioritetinių projektų nustatymo patirtį. Regionų ar valstybių narių miškų apsaugos planuose pateikiama informacija apie tai, kaip kovoti su miškų gaisrais ir kitomis nelaimėmis. Informacija apie miškų gaisrų vietą, dydį ir priežastį taip pat pateikiama provincijų administraciniu lygmeniu (NUTS 3 lygiu). Komisija paprašė, kad naujuoju programavimo laikotarpiu kaimo plėtros programose prevencijos ir apsaugos poreikiai būtų susieti su miškų apsaugos planu. 34. Austrija parengė projektų atrankos sistemą, kurią Stebėjimo komitetas patvirtino 2014 m. birželio 19 d. Ši sistema – tai 3 pakopų metodas, pagrįstas tinkamumo sąlygomis, kaip apibūdinta priemonėse, papildomomis nacionalinėmis teisinėmis nuostatomis, ir, jei reikia, išsamesniais kriterijais. Ši nauja sistema turėtų užtikrinti aukštą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiui atrinktų veiksmų kokybę. 35. Nuo 2012 m. valstybės narės rengia prioritetinių veiksmų sistemas (PVS) savo „Natura 2000“ tinklams finansuoti. Naujuoju finansavimo laikotarpiu šios PVS bus naudingiausia priemonė, nustatant prioritetinius veiksmus „Natura 2000“ teritorijose. Komisija užtikrins, kad „Natura 2000“ siūlomos priemonės atitiktų konkrečių valstybių narių PVS; tačiau veiksmams kitose aplinkosauginiu požiūriu vertingose vietovėse, pavyzdžiui, nacionaliniuose parkuose, bus suteikiamas atitinkamas prioritetas. Komisijos nuomone, miškai atlieka daugybę funkcijų ir jų aplinkosauginė vertė turi būti nagrinėjama atitinkamame kontekste. Todėl programose nustatyti atrankos kriterijai taip pat turėtų apimti kitus tvaraus miškų valdymo aspektus. Be to, kelios „Natura 2000“ nuostatos taikomos visiems ES miškams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra „Natura 2000“ teritorijose, ar ne. 1 langelis. Prioritetas aplinkosauginiams poreikiams Slovakijos valdžios institucijos pasiūlė įtraukti aplinkosauginius kriterijus į 8.3 ir 8.4 dalinių priemonių (žalos miškams prevencija ir atkūrimas) atrankos kriterijus pagal 2014–2020 m. KPP. Kalbant apie konkrečias intervencijas Prancūzijoje, jos turėtų būti atsirenkamos atsižvelgiant į vietos sąlygas. Jei viršutinis sluoksnis yra iš sauso smėlingo dirvožemio su labai mažai organinių medžiagų, buldozerių naudojimas galėtų būti tinkamas ir greitas sprendimas pažeistam plotui atkurti. Kai kuriuose plotuose, atsižvelgiant į jų konkrečias biologines ir geografines sąlygas, atitinkamas greitas reagavimas, siekiant užkirsti kelią kenkėjų ir ligų plitimui (tai galėtų turėti neigiamą poveikį nepakenktiems arba saugomiems miškams), miškų gaisrų rizikos sumažinimas ir dykumėjimo vengimas turėtų būti laikomi svarbiu prioritetu. 37. Prevenciniais tikslais naudojami miškų keliai taip pat gali būti naudojami kitiems tikslams. Jie atlieka svarbų vaidmenį šalinant neigiamus nelaimių padarinius ir užkertant kelią jiems. Be to, tiesiant dviejų rūšių kelius (vieną miškų gaisrų prevencijai ir kitą – kitiems tikslams), investicijos būtų didelės ir neveiksmingos. Slovakijoje miškų gaisrų prevencijos tikslais pagal kaimo plėtros programas nutiesti miškų keliai buvo veiksmingai panaudoti greitiems atkūrimo veiksmams po dabartinių audrų ir šalinant medžių nuolaužas. Geresnė prieiga padėjo sumažinti papildomų nelaimių riziką (gaisrų ar kenkėjų antplūdžio) ir, gavus tinkamą prieigą, buvo sumažintas dirvožemio irimas, o tai padėjo išsaugoti dirvožemio organines medžiagas ir davė naudos florai ir dirvožemio faunai. Nėra jokių veiksmingų mechanizmų, kurie padėtų apsaugoti miškus nuo vėjo ar sniego sukeltų nelaimių. Todėl dažniausi yra miškų gaisrų prevencijos veiksmai. Prevenciniai veiksmai niekada nėra vykdomi dėl jau padarytos abiotinės žalos, padaryta abiotine žala, bet jos prevencijai. Todėl viešosios paramos gaisrų prevencijos veiksmams dalis negali būti tiesiogiai siejama su gaisrų padaryta žala. Taip pat žr. atsakymą į 50 dalies pastabas. 38. Miškams kylančios rizikos vertinimą finansuoja ES ir nacionaliniai fondai. Tam tikras ES fondų sumas (kvotas) Austrija skiria atskiriems regionams. Likusi dalis finansuojama iš nacionalinių fondų. Bendras atsakymas į 39–41 dalių pastabas. 226 priemonės biudžetas gali būti naudojamas visų tipų miškams: privačiojo ir viešojo sektoriaus. Nors įgyvendinant programą valstybiniams miškams buvo skirta didesnė finansinė parama, šis skirtumas išsilygina hektarų, kuriems buvo skirta parama, prasme. Pagal Andalūzijos 2013 m. metinę pažangos ataskaitą, 78 % ploto, kuriam buvo suteikta parama, priklausė privačiajam sektoriui. Komisija mano, kad valstybės narės ir valdymo institucijos turi atrinkti geriausius projektus, atsižvelgdamos į savo socialines, ekonomines ir geografines sąlygas, ir siekdamos pateisinti patirtų išlaidų skaičiavimo pagrįstumą. Daug rankų darbo reikalaujanti veikla gali būti remiama dėl žemės savybių (reljefo, aplinkosaugos aspektų ir t. t.), ir tokia parama turi būti vertinama atsižvelgiant į platesnį kaimo plėtros kontekstą. 42. Komisijos nuomone, deginimas, kaip plotų valymo metodas, yra labai rizikinga veikla. Jam taikomos labai griežtos administracinės sąlygos ir jis nėra socialiai priimtinas. 44. Komisija mano, kad dėl dažnesnių ir stipresnių karščio bangų ir ilgalaikių sausrų („pagrindinė priežastis“), kurios tam tikromis sąlygomis taip pat gali būti deklaruojamos kaip gaivalinės nelaimės, pagal kai kurias programas buvo pradėti kovos su „antrine žala“ (kenkėjais ir ligomis) veiksmai, siekiant užkirsti kelią didesnio masto žalos išplitimui, kuris galėtų turėti rimtų aplinkosauginių, socialinių ir ekonominių padarinių. Todėl galima laikyti, kad kaimo plėtros priemonių pagrindu remiamomis intervencijomis buvo sėkmingai prisidėta prie priemonės ir atitinkamų programų tikslo įgyvendinimo. 45. Komisija padarė išvadą, kad programavimo laikotarpiu Austrija susidūrė su 224 ir 225 priemonių įgyvendinimo problemomis. Nepaisant nuolatinės paramos, šių priemonių sėkmingai įgyvendinti nepavyko. Dėl šios priežasties Austrija patvirtino projektus, kuriais siekiama miškų potencialo prevencijos ir pagal 226 priemonę. 46. Komisija mano, kad, remiantis turimomis žiniomis apie miškų ir klimato sąveiką, miškų diversifikavimas ir įvairių rūšių medžių sodinimas gali padėti pagerinti miškų atsparumą daugeliui nelaimių ir gaisrams ir prisitaikymą prie klimato kaitos. Šis diversifikavimas turi būti atliktas, remiantis ekspertų nuomone, miškų apsaugos planais ir ilgalaikiais miškų arba prisitaikymo prie klimato kaitos strategijomis, prieš įvykstant nelaimei. 47. Atsižvelgdama į tai, kad ekstremalūs meteorologiniai įvykiai, kaip numatyta TKKK ataskaitoje[7], dažnės ir stiprės, Komisija mano, kad ši priemonė yra tinkama, siekiant greitai reaguoti į nelaimes ateityje. Bukmedžio medienai žalą gali padaryti ne tik vabzdžiai, bet ir įvairūs grybeliai, smarkiai sumažindami vertę ir išplatindami kenkėjų ir ligų riziką nepakenktuose miškuose, o tai kenkia anksčiau buvusioms sveikoms ekosistemoms. Komisija išnagrinės konkretų Audito Rūmų nustatytą atvejį. 3 langelis. Nepakankamos informacijos ar dokumentų, susijusių su paramos teikimu pagal 226 priemonę, stokos pavyzdžiai Padėtis buvo ištaisyta. Akvitanijoje dabar naudojamos palydovo nuotraukos, siekiant nustatyti pažeistus plotus. Kiekvieną pažeistą plotą tikrina ekspertas: jis, prieš prašydamas kompensacijos, įsitikina, koks yra žalos mastas. Tada valstybės tarnybos, prieš išmokėdamos kompensaciją, tikrina paraiškas ir atlieka patikrinimus vietoje atsitiktinės atrankos būdu. Slovakijos valdymo institucijos pripažino, kad buvo padaryta administracinė klaida, ir informavo Komisiją, kad atitinkamos vidaus procedūros jau yra atnaujintos. 50. Miško keliai gali būti naudojami įvairiais tikslais: siekiant palengvinti prieigą miškų gaisrų atveju, siekiant suteikti prieigą gaisrų prevencijos veiksmų vykdymui, taip pat siekiant gauti medienos ar kitų miško produktų. Komisija laikosi nuomonės, kad gaisrų prevencijos tikslais nutiesti keliai taip pat gali būti naudojami kitais tikslais, su sąlyga, kad alternatyvus jų naudojimas netrukdys jų pirminei funkcijai. Žr. taip pat atsakymą į 51 dalies pastabas. 51. Naudojant miškų kelius ekonominiais tikslais, galimybės juos naudoti vykdant miškų gaisrų prevenciją nesumažėtų. Retinimas ir biomasės šalinimas yra svarbi miškų gaisrų prevencijos priemonių dalis. Keliai yra taip pat naudojami medienos transportavimui, ir tai yra būtinos prevencinės veiklos dalis. Apskritai, daugialypis šių kelių naudojimas padidina investicijų ekonominį efektyvumą. 52. Naudojant miškų kelius ekonominiais tikslais, neturi būti sumažinta galimybė juos naudoti nelaimių miškuose prevencijos tikslais. 53. Komisija mano, kad dėl to, jog visos ES vietos miškai, biologinės ir geografinės, geologinės ir ekologinės sąlygos yra labai skirtingos, gali būti sudėtinga nustatyti ES lygmens kriterijus dėl būtiniausių reikalavimų. Tokie minimalūs reikalavimai turėtų būti nustatyti tinkamiausiu lygmeniu. Be to, tinkamo miškų kelių tinklo sukūrimu prisidedama ne tik prie miškų gaisrų prevencijos, bet ir prie tvaraus ekonomiško miškų išteklių įvertinimo daugelyje regionų. To dažnai reikia, siekiant, kad nebūtų visiškai prarastas socialinis ir ekonominis susidomėjimas miškų plotais , nes dėl to miškai gali būti apleisti ir galiausiai gali padidėti gaisrų rizika. 54. Komisija mano, kad miško kelių tankumas gali būti didesnis ar mažesnis, priklausomai nuo vietos biologinių, geografinių ir geologinių sąlygų. Be to, miško keliai gali būti naudojami keliems plotams ir ūkiams, ir gali taip atsitikti, kad kai kurios miško kelio dalys gali eiti per plotus, kuriuose jau yra tinkamas kelių tankumas. Komisija paprašė Slovakijos valdymo institucijas į 2014–2020 m. kaimo plėtros programas įtraukti kelių tankumą plote kaip atskirą atrankos kriterijų. 5 langelis. Nepakankamo standartinių išlaidų pagrindimo pavyzdžiai Kintamosios pagalbos normos praėjusiu programavimo laikotarpiu nebuvo panaikintos. Tačiau naujuoju programavimo laikotarpiu jas taikyti draudžiama. 2 pavyzdys Žr. atsakymą į 57 dalies pastabas. 57. Daug rankų darbo reikalaujanti veikla gali būti remiama dėl žemės savybių (reljefo, aplinkosaugos aspektų ir t. t.), ir tokia parama turi būti vertinama atsižvelgiant į platesnį kaimo plėtros kontekstą. Darbo jėgos naudojimas gali reikšti aplinką tausojančių metodų taikymą ir didelę socialinę ir ekonominę naudą – tai taip pat yra vienas iš kaimo plėtros politikos tikslų. 6 langelis. Naudojamo brangiai kainuojančio rankų darbo pavyzdys Išlaidų lygis gali būti skirtingas priklausomai nuo skirtingų ekologinių ir geografinių ir geologinių sąlygų, taip pat kitų veiksnių. Taip pat gali būti priežastys, dėl kurių naudoti įrangą apskritai ar brangesnę įrangą yra neįmanoma dėl, pavyzdžiui, esančių šlaitų, sunkios prieigos, aplinkosaugos taisyklių ir kt. 58. Komisija paragino Slovakijos valdymo institucijas įtraukti išlaidų pagrįstumo tikrinimą į 2014–2020 m. kaimo plėtros programas. 60. Kai kuriuose plotuose yra nedaug kai kurias specialias užduotis galinčių atlikti paslaugų teikėjų. 61. Komisija mano, kad valdymo institucijos yra atsakingosios institucijos, turinčios užtikrinti paramos veiksmingumą projekto lygmeniu. Savaimingumo turėtų būti vengiama, užtikrinant, kad investuojama būtų tik po to, kai bus pateikta paramos paraiška arba suteikta parama. Priešingu atveju savaimingumo įvertinimas gali būti gana subjektyvus ir lemti nevienodą požiūrį į pareiškėjus. 62. 2014–2020 m. laikotarpiu, remiantis Reglamento Nr. 1305/2013 60 straipsnio 2 dalimi, tinkamomis finansuoti laikomos tik tos išlaidos, kurios patiriamos po to, kai gavėjas pateikė paraišką. Valstybės narės gali nustatyti net vėlesnį laiką – pavyzdžiui, sprendimo dėl dotacijos paskelbimą. 63. Komisija laikosi nuomonės, kad pagalbos gavėjo atsakymas turėtų būti toliau nagrinėjamas, siekiant išsiaiškinti, kokiomis sąlygomis ir kaip veiksmingai tokios investicijos galėjo būti padarytos, ir ar pirminį tikslą apskritai būtų buvę galima pasiekti be paramos pagal šią priemonę. 64. Laikantis tam tikrų apribojimų, „reikalavimus atitinkančiame hektare“, siekiant pasinaudoti teisėmis į išmokas, gali būti medžių, krūmų ar krūmokšnių. Apribojus pernelyg didelį tų medžių, krūmų ar krūmokšnių išplitimą galima sumažinti miškų gaisrų riziką aplink miško zonas esančiame sklype. Bendras atsakymas į 65–67 dalių pastabas. Komisija mano, kad dėl to, jog gamtiniai procesai miškuose yra sudėtingi, ir kad tam tikrų intervencijų poveikį galima išmatuoti tik praėjus keliems metams ar net dešimtmečiams, nelaimių miškuose prevencijos priemonės turėtų būti vertinamos platesniame kaimo plėtros kontekste ir atsižvelgiant į ilgalaikes perspektyvas. Valstybių narių miškų inventorizacija, kuri gali būti kartojama po 10–20 metų, ir kitos miškų stebėjimo programos gali suteikti informacijos apie pokyčius. Miškininkystės priemonės yra sukurtos ir įgyvendintos remiantis informacija ir patirtimi, sukaupta iš ilgalaikės 100–150 metų miškų valdymo modelių, kuriuos administruoja valstybių narių miškininkystės institutai ir universitetai, patirties. 68. Siekiant užtikrinti proporcingumą, į 2007 – 2013 m. BSVS įtrauktas rinkinys bendrų išdirbio rodiklių, užtikrinančių visų KPP duomenų sukaupimą ir palyginimą, ir parengtų taip, kad jie būtų taikytini didžiąją dalį atvejų. Norėdamos parodyti ypatumus, VN gali, jei tinkama, naudoti papildomus rodiklius. Rodiklio „plotas, kuriam skirta parama“ prevenciniams veiksmams duomenys bus surinkti 2014–2020 m. BSVS. Tai užpildys 2007–2013 m. BSVS nustatytą spragą. 69. Stebėjimai rodo, kad dėl skirtingo atskirų veiksmų sudėtingumo ir esamų tarpusavio ryšių daugeliu atveju pernelyg išsamiai suskirstyti rezultatų rodiklius nėra prasminga. Dėl šios priežasties Komisija pasirinko stebėjimo ir vertinimo sistemos 2014 – 2020 m. programavimo laikotarpiu vertini rezultatus tikslinio ploto lygmeniu. 70. Šis rodiklis yra vienas iš vertinimo sistemos elementų. Naujoji vertinimo sistema turėtų būti vertinama apskritai. 71. Komisija pripažino, kad kaimo plėtros programų vidurio laikotarpio vertinimas turėjo nedidelę pridėtinę vertę. Taigi, reikalavimas atlikti laikotarpio vidurio vertinimą 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu buvo panaikintas. 72. Žr. atsakymą į 69 ir 71 dalių pastabas. 73. Nors vidutinis išdegęs plotas ES nedidėja, dažnai gaisrai kasmet padaro žalos tik keliose šalyse. Šios šalys kasmet yra vis kitos (pvz., Portugalija ir Ispanija 2003 m., Portugalija 2005 m., Italija ir Graikija 2007 m, Ispanija 2012 m., ir pan.). Kiekvienais metais tam tikruose regionuose gali kilti didelis gaisrų pavojus dėl vietos karšto ir sauso oro kartu su stipriu vėju. Taigi, konkrečiose šalyse tam tikrais metais gali būti ypač daug gaisrų, kuriuos nulemia vyraujančios meteorologinės gaisrą galinčios sukelti sąlygos Viduržemio jūros baseine arba kitur Europoje esančiuose plotuose. Pastebėti tendencijų skirtumai valstybių narių lygmeniu dažnai atsirado dėl didelio gaisrų pavojaus sąlygų konkrečiais metais, konkrečiai tirtais keliais laikotarpiais, kaip tai akivaizdžiai matyti palyginus metinius duomenis su meteorologiniais gaisro pavojaus rodikliais[8]. 74. Komisija mano, kad sukaupta daug patirties apie prevencinių priemonių pobūdį, įskaitant žinias apie jų veiksmingumą ir efektyvumą pagal programos sritį. Tam tikras skaičius nelaimių miškuose prevencijos projektų ir programų buvo paremta ES fondų lėšomis, o per paskutinius 20 metų buvo atlikta keletą tyrimų ir mokslinių tyrimų projektų. Išvados ir rekomendacijos 76. Komisija mano, kad gaivalinių nelaimių miškuose prevencijos priemonės apskritai padėjo sėkmingai siekti kaimo plėtros programų tikslų. Buvo pasiekta konkrečių rezultatų ir įvyko mažiau gaisrų. Be to, įgyta patirties, kuria pasinaudojama dėl 2014–2020 m. laikotarpio, ypač renkantis priemonės taikymo sritį ir siekiant parengti geresnes rekomendacijas. 78. Kaimo plėtros reglamente[9] nustatyta, kad gaisrų prevencijos priemonės turėtų būti taikomos teritorijoms, kurias valstybės narės pagal savo apsaugos planus priskyrė prie didelio ir vidutinio gamtinio gaisringumo klasės. Šie miškų apsaugos planai ir valstybių narių nacionalinės arba subnacionalinės miškų programos arba lygiavertės priemonės tapo tinkamu pagrindu nustatant atrankos procese taikytinus tikslus ir prioritetus. Komisija išanalizavo padėtį miškininkystės sektoriuje, įskaitant stichinių nelaimių miškuose stebėsenos ir prevencijos aspektus, 2005 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie komunikato dėl ES miškininkystės strategijos įgyvendinimo. Kaimo plėtros reglamente nurodoma, kad miškininkystės priemonės turėtų padėti įgyvendinti Bendrijos miškininkystės strategiją. Pirmiau minėta miškininkystės strategija apima tvaraus miškų valdymo ekonominius, aplinkos ir socialinius aspektus. Kalbant apie naująjį programavimo laikotarpį, Komisija išnagrinėjo miškų sektoriaus padėtį 2013 m. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, pridėtame prie Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonominiam ir socialiniam komitetui ir Regionų komitetui, „Nauja ES miškų strategija – miškams ir su mišku susijusiam sektoriui.“[10] 1 rekomendacija Rekomenduojami veiksmai valstybėms narėms: Antra įtrauka. Komisija mano, kad „Natura 2000“ miškai yra labai svarbūs aplinkai ir atlieka svarbias ir įvairias ekosistemos paslaugas. Be to, kelios „Natura 2000“ nuostatos taikomos visiems Europos miškams, nepriklausomai nuo to, ar jie yra „Natura 2000“ teritorijose, ar ne, todėl šiuo atveju „Natura 2000“ tinklui nepriklausančių miškų vaidmuo taip pat yra labai svarbus. Rekomenduojami veiksmai Komisijai: Pirma įtrauka. Komisija šiuo metu įgyvendina rekomendaciją. Poreikis deramai apibūdinti prevencinius veiksmus yra nurodytas 2014–2020 m. KPP strategijos Poreikių analizės skyriuje, o kai kuriais atvejais ir partnerystės susitarimuose. Komisija programos tvirtinimo laikotarpiu nagrinėja pateiktas kaimo plėtros programas ir tikrina intervencinę logiką ir prevencinių veiksmų poreikius ir reikalauja, kad prevenciniai veiksmai būtų pagrįsti atitinkamos vietovės apsaugos planu. Antra įtrauka. Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Komisija kartu su nacionalinėmis kompetentingomis valdžios institucijomis išnagrinės veiksmo atitinkamu lygmeniu galimybę bendrųjų pagrindinių kriterijų srityje, siekdama paskirstyti miškų plotus į žemos, vidutinės, ir didelės gaisrų rizikos klasės miškų plotus. 79. Vykdant tvarų miškų valdymą, miškų keliai (ar kitos investicijos), nutiesti pirmiausiai gaisrų prevencijos tikslais, gali taip pat būti naudojami kitiems rizikų prevencijos veiksmams, taip pat atkūrimo ir pašalinimo darbams, rekreaciniais arba ekonominiais tikslais. Sukūrus tinkamą miško kelių tinklą, ne tik pagerinama miškų priešgaisrinė apsauga, bet ir tvariai ekonomiškai įvertinami daugelio regionų miškų ištekliai. Dažnai šių veiksmų reikia imtis siekiant, kad nebūtų visiškai prarastas socialinis ir ekonominis susidomėjimas miškų plotais , nes dėl to miškai gali būti apleisti ir galiausiai gali padidėti gaisrų rizika. Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės ir (arba) regionai teisingai naudotų priemonę, buvo parengti naujo programavimo laikotarpio rekomendaciniai dokumentai. Be to, valstybės narės ir (arba) regionai, siekdami išplėsti savo kelių sistemų tankumą, turės tiksliau nurodyti savo poreikius ir priežastis. 2 rekomendacija Rekomenduojami veiksmai valstybėms narėms: Pirma įtrauka. Komisija mano, kad naujasis kaimo plėtros reglamentas apima persvarstytą priemonę dėl miškų apsaugos ir atkūrimo. Naująja priemone galima remti veiksmus, susijusius su miškų gaisrų prevencija ir gaisrų, gaivalinių nelaimių, ir katastrofinių įvykių padarytos žalos miškams pašalinimu, ir galima taip pat teikti paramą prevenciniams veiksmams dėl kenkėjų ir ligų, su sąlyga, kad atitinkamos nelaimės rizika yra pagrįsta moksliniais įrodymais ir pripažinta viešųjų mokslinių organizacijų. Trečia įtrauka. Komisija laikosi nuomonės, kad dėl remiamų veiksmų jau yra įdiegta keletą aplinkosaugos priemonių. Pavyzdžiui, pagal „Natura 2000“ taikoma apsaugos tvarka, remiantis Buveinių direktyvos[1] 6 straipsnio 2 ir 3 dalyse garantuojama, kad bus vengiama bet kokio didelio tų plotų būklės pablogėjimo. Kitose srityse poveikio aplinkai vertinimai taip pat padės užkirsti kelią neigiamam aplinkos poveikiui. Galiausiai, dėl visų veiksmų, bendrai finansuojamų ES fondų lėšomis, gali būti reikalaujama, kad, siekiant gauti bendrą ES finansavimą, būtų pateiktas kompetentingų nacionalinių kompetentingų valdžios institucijų išduotas geros aplinkos apsaugos praktikos arba tvaraus miškų valdymo pažymėjimas. Naujuoju programavimo laikotarpiu gavėjų aplinkosauginis veiksmingumas yra išankstinė skirtingų priemonių įgyvendinimo sąlyga. Rekomenduojami veiksmai Komisijai: Pirma įtrauka. Komisija šiuo metu įgyvendina rekomendaciją. Komisija atlieka atitikties auditus valstybėse narėse, siekdama patikrinti, ar išlaidos yra apmokėtos pagal taisykles. Jei per auditą nustatoma trūkumų, atliekamos finansinės pataisos. Priemonės ir planuojamos audituoti mokėjimo agentūros yra nustatomos remiantis rizikos analize. Nustatant rizikos mastą, pagrindinis vaidmuo tenka finansinei svarbai. Tai reiškia, kad yra didesnė tikimybė, jog audito sritis, kurioje patirta didelių išlaidų, bus aukštose pozicijose ir bus audituojama. 226 priemonė buvo audituota 2014 m. ir bus vėl audituojama 2015 m. Antra įtrauka. Šiuo metu Komisija įgyvendina šią rekomendaciją pasinaudodama KPP teisine sistema ir remdamasi papildomomis rekomendacijomis. Naujoji priemonė apima įvairesnę riziką ir žalą. 2014–2020 m. laikotarpio atitinkamos priemonės parametrų lentelėje, kuri yra rekomendacinis dokumentas, pateikiami išsamūs reikalavimai ir išaiškinimai ir ji gali būti valstybių narių naudojama kaip pagalbinė priemonė siekiant sukurti atitinkamą priemonės struktūrą. Valstybių narių (regionų) dėmesys atkreiptas į tai, kad, kilus abejonių dėl veiksmų tikslo, gali būti taikomos kitos priemonės, kuriomis konkrečiai siekiama padidinti miškų ekonominę vertę. 80. Pagal pasidalijamąjį valdymą Komisija tvirtina nacionalines arba regionines kaimo plėtros programas, o už įgyvendinimą ir išlaidų efektyvumą bei paramos veiksmingumą yra atsakingos valstybės narės ir jų valdymo institucijos. Dėl rankų darbo naudojimo vietoj įrangos: kartais toks pasirinkimas gali būti susijęs su žemės savybėmis (reljefu, aplinkosauginiais aspektais ir t. t.), ir turi būti vertinamas atsižvelgiant į platesnį kaimo plėtros kontekstą. 3 rekomendacija Rekomenduojami veiksmai valstybėms narėms: Pirma įtrauka. Komisijos nuomone, kai programose taikomos standartinės išlaidos, valstybės narės (regionai) turi užtikrinti, kad atitinkami skaičiavimai būtų tinkami ir tikslūs, ir juos teisingai ir sąžiningai atlikti iš anksto taip, kad būtų galima patikrinti. Turėtų būti paskirta nepriklausoma institucija, kuri atliktų visų standartinių išlaidų skaičiavimus arba patvirtintų skaičiavimų tinkamumą. Antra įtrauka. Kartu su valstybėmis narėmis rengiamas ir aptariamas rekomendacinis dokumentas dėl patikrų ir sankcijų kaimo plėtros politikos srityje. Šio dokumento I priede pateikiamas valstybėms narėms skirtas kontrolinis sąrašas, padedantis įvertinti išlaidų pagrįstumą. 81. Reikia išlaikyti tinkamą pusiausvyrą tarp stebėjimo ir vertinimo išlaidų ir galimos naudos. Nustatyti priežastinio ryšio grandinę yra ypač sunku tada, kai reikia nustatyti prevencinius veiksmus. Be to, konkrečių intervencijų miškininkystės sektoriuje veiksmingumą galima įvertinti tik po kelerių metų, ar net dešimtmečių. 2014–2020 m. laikotarpiu padaryta patobulinimų. Pavyzdžiui, naujo „plotu pagrįsto“ rodiklio duomenys dėl prevencinių veiksmų bus renkami bendroje stebėjimo ir vertinimo sistemoje (toliau – BSVS). Be to, siekiant gauti vertingų vertinimo rezultatų, 2019 m. numatoma parengti išsamesnę metinę įgyvendinimo ataskaitą. Atsižvelgiant į šią ataskaitą, bus vertinama kaimo plėtros programa (toliau – KPP) ir pateikti pirmieji KPP veiksmingumo rezultatai. 4 rekomendacija Rekomenduojami veiksmai Komisijai: Komisija pritaria šiai rekomendacijai. Tam tikri pakeitimai jau įtraukti: pavyzdžiui, „plotu pagrįsto“ rodiklio duomenys dėl prevencinių veiksmų bus renkami 2014–2020 m. bendroje stebėjimo ir vertinimo sistemoje. Tai užpildys 2007–2013 m. BSVS nustatytą spragą. Siekiant anksčiau gauti vertingus vertinimo rezultatus, nuo 2019 m. bus teikiama išsamesnė metinė įgyvendinimo ataskaita. Šioje išsamesnėje metinėje įgyvendinimo ataskaitoje pateikiamas programos rezultatų vertinimas ir, jei įmanoma, poveikio įvertinimas. [1] (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005) [2] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, priedas prie Komunikato dėl ES miškininkystės strategijos įgyvendinimo {KOM (2005) 84 galutinis } /* SEC/2005/0333 */ http://ec.europa.eu/agriculture/forest/1998-strategy-2006-action-plan/sec-2005-333_en.pdf [3] COM(2013) 659 final, http://ec.europa.eu/agriculture/forest/strategy/index_en.htm [4] Tarybos direktyva 92/43/EEB [5] „Impacts of Climate Change on European Forests and Options for Adaptation“ (vert. Klimato kaitos poveikis Europos miškams ir prisitaikymo galimybės) http://ec.europa.eu/agriculture/analysis/external/euro_forests/index_en.htm [6] http://ec.europa.eu/environment/forests/studies.htm [7] https://www.ipcc.ch/pdf/special-reports/srex/SREX_FD_SPM_final.pdf [8] San-Miguel-Ayanz, J., Moreno, J.M., Camia, A. (2013) Analysis of large fires in European Mediterranean landscapes: Lessons learned and perspectives. Forest Ecology and Management, (vert. Europos Viduržemio kraštovaizdžio didelių gaisrų analizė. Įgyta patirtis ir perspektyvos, Miško ekologija ir valdymas, 294, p. 11–22. [9] (Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1698/2005) [10] COM(2013) 659 final, http://ec.europa.eu/agriculture/forest/strategy/index_en.htm