ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
4.3.1.1

Pirmiausia sudėtingiausias klausimas yra socialinių partnerių įtraukimas į šį komitetą. Iš tikrųjų socialiniams partneriams suteiktas stebėtojų statusas neatitinka dalyvaujamosios demokratijos principo, kurį Sąjunga skelbia šiuo metu ratifikuoti pateiktoje Konstitucijoje, nors ir nurodoma, kad socialinių partnerių pozicija bus užregistruota protokole. Be to, susiklosčius dabartinėms aplinkybėms pagrindinis uždavinys yra nustatyti išankstines sąlygas, kurios yra būtinos bendrai pilietinei atsakomybei ugdyti kuriant bei taikant Europos švietimo politikos kryptis. Iš esmės įjungti socialinius partnerius į pagalbą teikiančio komiteto veiklą, suteikiant jiems balso teisę, yra būtinos išankstinės sąlygos siekiant šioje srityje bendra atsakomybe pasidalinti su visuomene — taip šiai institucijai bus suteiktas sprendžiamasis vaidmuo kuriant ir vystant su švietimu susijusius veiksmus, kurių kiekvienas būtų veiksmingas. Be to, papildomai prie valdžios institucijų atsakomybės priimant sprendimus dėl visuotinio švietimo, taip pat yra ir socialinių partnerių atsakomybė. Ši atsakomybė yra susijusi su profesiniu mokymusi visą gyvenimą ir ji pasireiškia arba turi pasireikšti instituciniame lygyje, per kolektyvines derybas.
3.5.4

Liktų maždaug 50 milijardų eurų kaimo plėtros fondo „klasikinių priemonių“ finansavimui. Ši suma padidės tik 8 milijardais eurų atlikus lėšų pervedimą iš pirmojo į antrąjį BŽŪP ramsčio. Todėl Komitetas prašo, kad per moduliaciją gautos lėšos, būtų skiriamos tik pirmajam ir antrajam ramsčiams, kad galėtume pasiekti žemės ūkio prisitaikymo rėmimo tikslą. Šis skirimas taip pat neturėtų jokios neigiamos įtakos sumoms, kurias kiekviena valstybė narė galėtų skirti skirtingoms prioritetinėms kryptims priimant kaimo plėtros programas. Be to, per moduliaciją gautos lėšos turėtų logiškai atitikti kompleksinio susiejimo principą, numatytą Reglamento Nr. 1782/2003 10 straipsnyje. Tačiau tik I ir II kryptyse numatytoms priemonėms leidžiama taikyti kompleksinį susiejimą.
2.6

Tačiau EESRK pabrėžia, kad, atsižvelgiant į rinkos situaciją, gynybos sektorių pertvarkymai turi būti svarbūs pirmiausiai patiems sektoriams (7). Tokią nuostatą galima pagrįsti tuo, kad svarbiausios bendrovės yra tarptautinės, nepaisant to, kad jų vartotojai yra nacionaliniai subjektai. Be to, VN vadovaujasi skirtingomis pramonės strategijomis, kuriose gynybos sektoriai sudaro tik vieną iš dalių.
4.2

Pasiūlyti profesiniai principai apskritai yra vertinami teigiamai. Komisija siūlo išleisti profesinių principų įgyvendinimo priemones. Jos turėtų būti aukščiausios kokybės ir, Komiteto nuomone, lygiuotis į pripažintus tarptautinius (Tarptautinės apskaitininkų federacijos etikos kodas — Code of Ethics der International Federation of Accountants) arba Europos (2002-05-16 Europos Komisijos rekomendacija dėl auditoriaus nepriklausomumo Europos Sąjungoje — Empfehlung der Europäischen Kommission zur Unabhängigkeit des Abschlussprüfers in der EU vom 16.05.2002 (3)) dokumentus.
1.10

Kiek galima spręsti (kadangi dėl nepaprastai didelės konkurencijos padangų rinkoje išsamesnė informacija viešai neprieinama), jau įvyko tam tikrų pokyčių – pavyzdžiui, gaminant žiemines padangas ir padangas sunkvežimiams, kurių protektoriams apsauga nuo drėgmės nėra tokia svarbi. Tačiau visuotinai sutariama, kad geresnėmis eksploatacinėmis savybėmis pasižyminčių vasarinių padangų pakeitimas, jau nekalbant apie lenktyninių automobilių ir lėktuvų padangas, užtruks daug ilgiau. Be to, trūksta NES ir ADAE projektinių pajėgumų, be jau paminėtų DAE atsargų ribotumo.
2.

Dėl kredito įstaigų ( 8 ) 2019 m. išmokamų dividendų už 2018 finansinius metus, ECB rekomenduoja: a) 1 kategorija: kredito įstaigos, kurios 2018 m. gruodžio 31 d. i) atitinka taikytinus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 1 dalies a, b ir c punktuose, ir ii) jau yra pasiekusios savo pilnus kapitalo pakankamumo koeficientus, kaip nurodyta 1 dalies d punkte ir 1 dalies e punkte (kaip taikytina), turėtų konservatyviai paskirstyti dividendams savo grynąjį pelną, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir SREP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms; b) 2 kategorija: kredito įstaigos, kurios 2018 m. gruodžio 31 d. atitinka taikytinus kapitalo reikalavimus, kaip nurodyta 1 dalies a, b ir c punktuose, bet 2018 m. gruodžio 31 d. dar nėra pasiekusios savo pilnų kapitalo pakankamumo koeficientų, kaip nurodyta 1 dalies d punkte ir 1 dalies e punkte (kaip taikytina), turėtų konservatyviai paskirstyti dividendams savo grynąjį pelną, kad jos ir toliau atitiktų visus reikalavimus ir SREP išvadas net ir pablogėjus ekonominėms ir finansinėms sąlygoms. Be to, iš esmės jos turėtų išmokėti dividendus tik jei 1 dalies d punktas taip pat yra įvykdytas ir yra užtikrintas bent linijinis (9) būdas reikalaujamiems pilniems kapitalo pakankamumo reikalavimams, kaip nurodyta 1 dalies e punkte, ir SREP išvadoms, atitikti; c) 3 kategorija: kredito įstaigos, neatitinkančios 1 dalies a, b arba c punkte nurodytų reikalavimų, iš esmės turėtų nepaskirstyti dividendų. Kredito įstaigos, kurios negali laikytis šios rekomendacijos, nes mano, kad pagal įstatymą jos privalo išmokėti dividendus, turėtų nedelsdamos kreiptis į savo jungtinę priežiūros grupę. Tikimasi, kad 2 dalies a, b ir c punktuose nurodytos 1, 2 ir 3 kategorijų kredito įstaigos taip pat laikysis 2 ramsčio rekomendacijų. Jei kredito įstaiga veikia arba ketina veikti pagal žemesnius nei 2 ramsčio rekomendacijų standartus, ji turėtų tuoj pat susisiekti su savo jungtine priežiūros grupe. ECB patikrins priežastis, dėl kurių kredito įstaigos kapitalo lygis sumažėjo arba tikimasi, kad sumažės, ir nuspręs dėl tinkamų ir proporcingų konkrečiai institucijai nustatytų priemonių. Kintamosios atlyginimo dalies politikos ir kapitalo valdymo srityse taip pat tikimasi, kad įstaigos atsižvelgs į tai, kokį galimą poveikį kapitalo poreikiui gali turėti būsimi Sąjungos teisinės, reguliavimo ir apskaitos sistemų pakeitimai. Nesant priešingos konkrečios informacijos, tikimasi, kad būsimi 2 ramsčio reikalavimai ir 2 ramsčio rekomendacijos, naudojami kapitalo planavimo tikslais, bus bent jau tokio lygio, koks yra dabar.
(2)

tais atvejais, kai, vadovaujantis nacionalinėmis taisyklėmis ir nustatyta praktika, atskaitingieji subjektai teikia reikiamą informaciją ne NCB, o kitoms kompetentingoms institucijoms, tokios institucijos ir jų atitinkami NCB turi bendradarbiauti tarpusavyje, kad užtikrintų ECB statistinių reikalavimų vykdymą. Toks bendradarbiavimas turėtų apimti nuolatinės duomenų perdavimo struktūros sukūrimą, nebent toks pat rezultatas jau pasiektas nacionalinės teisės aktais. Šiuo metu šis reikalavimas taikomas Airijos Central Statistics Office ir Banc Ceannais na hÉireann/Central Bank of Ireland bei Maltos National Statistics Office ir Bank Ċentrali ta’ Malta/Central Bank of Malta bendradarbiavimui. Be to, Suomijoje nuo 2014 m. sausio 1 d.Statistics Finland perima Suomen Pankki uždavinį rinkti ir rengti reikiamą informaciją išorės sektoriaus statistikos srityje. Siekiant užtikrinti pirmiau minėtų statistinių reikalavimų vykdymą, Suomen Pankki ir Statistics Finland turėtų bendradarbiauti tarpusavyje;
2.2.1

Pasiūlytame reglamente neaptariami prieigos prie duomenų ir jų naudojimo teisinės sistemos techninio įgyvendinimo klausimai. Per viešas konsultacijas dėl pasiūlyto reglamento gautų nuomonių analizė parodė, kad įmonių tarpusavio santykiuose 69 proc. respondentų, susidūrusių su sunkumais, nurodė, kad jie buvo techninio pobūdžio (formatai, standartų nebuvimas). Viena iš išmoktų pamokų, įgytų įgyvendinant MPD 2, pagal kurią tam tikromis sąlygomis taip pat leidžiama susipažinti su kai kurių rūšių informacija apie mokėjimo sandorius ir sąskaitas, yra ta, kad dėl techninio įgyvendinimo vėluojama pasiekti MPD 2 tikslus. Siekiant pašalinti kliūtis, susijusias su duomenų tvarkymo paslaugų keitimu, pasiūlytame reglamente turėtų būti reikalaujama, kad Europos standartizacijos įstaigos parengtų būtinus standartus ir atviras sąveikumo specifikacijas. Be to, pasiūlytame reglamente reikalaujama, kad Komisija nustatytų bendrąsias specifikacijas srityse, kuriose nėra darniųjų standartų arba kuriose jų nepakanka, siekiant toliau didinti bendrų Europos duomenų erdvių, programų sąsajų, duomenų tvarkymo paslaugų teikėjų, debesijos paslaugų teikėjų keitimo, taip pat išmaniųjų sutarčių sąveikumą. Nereikėtų nuvertinti būsimo darbo ir metų skaičiaus, kurio prireiks šioms specifikacijoms nustatyti.
1.1.

ECB yra susirūpinęs dėl to, kad pasiūlytos direktyvos I priedo 2 punkto c papunkčio ii dalyje numatoma pratęsti išlygos taikymą padengtų obligacijų (3), užtikrintų paskolomis, kurios užtikrintos įkeičiant gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamąjį turtą, pozicijai. Išlygos pratęsimas nuo 2010 m. gruodžio 31 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. leidžia neribotai naudoti aukščiausio reitingo vienetus, kuriuos išleido pakeitimo vertybiniais popieriais subjektai, keičiantys vertybiniais popieriais gyvenamosios ir komercinės paskirties nekilnojamojo turto pozicijas padengtų obligacijų grupėje. Be to, priimtame tekste nebelieka nuorodos į šiems vienetams būtiną geriausią kredito kokybę (4).
LT 
 
 
EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMON Ė 
2009 m. balandžio 24 d.  
dėl mokėjimo įstaigų priežiūros, kurią atliks Lietuvos bankas 
(CON/2009/40) 
 
Įžanga ir teisinis pagrindas  
2009 m. balandžio 3 d. Europos centrinis ba nkas (ECB) gavo Lietuvos Respublikos finans ų ministerijos 
prašymą pateikti nuomon ę dėl įstatymo, iš dalies kei čiančio Lietuvos banko įstatymą, projekto, kuriuo 
nustatoma mok ėjimo įstaigų priežiūra (toliau – įstatymo projektas). 
ECB kompetencija teikti nuomon ę yra grindžiama Europos bendrijos steigimo sutarties 105 straipsnio 
4 dalimi ir 1998 m. birželio 29 d. Tarybos sprendimo 98/415/EB d ėl nacionalini ų institucij ų 
konsultavimosi su Europos centriniu banku teis ės akto projekto nuostat ų klausimais1 2 straipsnio 1 dalies 
trečia ir penkta įtraukomis, kadangi įstatymo projektas yra susij ęs su Lietuvos banku ir mok ėjimo ir 
atsiskaitymo sistemomis. Vadovaudamasi Europos centrinio banko darbo reglamento 17 straipsnio 
5 dalies pirmu sakiniu, Valdan čioji taryba pri ėmė šią nuomonę. 
 1.  Įstatymo projekto tikslas 
Pagrindinis įstatymo projekto tikslas – iš dalies pakeisti Lietuvos banko įstatymą, patikint jam naujas 
funkcijas, susijusias su mok ėjimo įstaigų licencijavimu ir prieži ūra. Šiuo poži ūriu įstatymo projektu 
prisidedama prie 2007 m. lapkri čio 13 d. Europos Parlamento ir  Tarybos direktyvos 2007/64/EB d ėl 
mokėjimo paslaug ų vidaus rinkoje, iš dalies kei čiančios direktyvas 97/7/EB, 2002/65/EB, 2005/60/EB ir 
2006/48/EB ir panaikinan čios Direktyv ą 97/5/EB
2, perkėlimo į Lietuvos teis ę. 
 2. Bendros pastabos  2.1 ECB pritaria įstatymo projektui, kuris įvykdys reguliavimo s ąlygas, reikalingas bendros mok ėjimų 
eurais erdv ės (Single European Payments Area , SEPA) įdiegimui
3. 
2.2 Įstatymo projektu Lietuvos bankui bus patik ėtos naujos funkcijos, susijusios su mok ėjimo įstaigų 
licencijavimu ir prieži ūra. ECB pritaria šiam Lietuvos banko įgaliojimų išplėtimui, kuris turi b ūti 
                                                 
1  OL L 189, 1998 7 3, p. 42.  
2 OL L 319, 2007 12 5, p. 1. 
3  Taip pat žr. CON/2009/27. 
2 paremtas suteikiant Liet uvos bankui pakankamai žmogišk ųjų ir finansini ų išteklių kiekio ir 
kokybės prasme, kad jis gal ėtų vykdyti savo naujas funkcijas, numatytas nacionalin ėje teisėje, ir 
kad tai nedaryt ų poveikio jo geb ėjimui vykdyti su Europos centrini ų bankų sistema susijusius jo 
uždavinius4. 
2.3 ECB supranta, kad įstatymo projekto nuostat ų dėl mokėjimo įstaigų priežiūros išsamias technines 
įgyvendinimo taisykles Lietuvos bankas nustatys atskirai. 
 Ši nuomon ė bus skelbiama ECB tinklaviet ėje. 
  Priimta Frankfurte prie Ma ino 2009 m. balandžio 24 d. 
 
[parašas] 
 
ECB pirmininko pavaduotojas 
Lucas D. PAPADEMOS 
                                                 
4  Taip pat žr. CON/2009/27.
XII.

Audito Rūmai mano, kad kitose išlaidų srityse klaidų poveikis mokėjimams, nors ir skirtingų lygmenų, yra reikšmingas, o Komisija, valstybės narės ir kitos šalys naudos gavėjos turi dėti dar didesnes pastangas įdiegiant tinkamas priežiūros ir kontrolės sistemas, siekiant geriau valdyti susijusią riziką. Šios sritys yra bendroji žemės ūkio politika, struktūrinės priemonės, vidaus politikos ir išorės veiksmai. a) BŽŪP išlaidų srityje Audito Rūmai nustatė žymų visų klaidų poveikio operacijoms sumažėjimą. Tačiau jis vis dar išlieka šiek tiek aukščiau reikšmingumo ribos. Su BŽŪP dotacijomis susijusios ir į IAKS neįtrauktos tvirtinimo sistemos ir patikros atlikus mokėjimus nesuteikia pakankamo patikinimo dėl Bendrijos teisės aktų laikymosi. Be to, paraiškas dėl ES paramos vietoje ne visuomet tikrina už mokėjimo agentūrų sąskaitų sertifikavimą atsakingos nepriklausomos institucijos. b) Struktūrinių priemonių srityje Audito Rūmai nustatė, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse paprastai yra neveiksmingos ar riboto veiksmingumo, ir kad Komisija, siekdama sumažinti riziką, kad kontrolės sistemos valstybėse narėse neužkirs kelio per didelėms finansuoti ar netinkamoms išlaidoms, vykdo tik riboto veiksmingumo priežiūrą. Todėl su struktūrinėmis politikomis susijusių projektų išlaidų kompensavimą veikia reikšmingos klaidos. c) Atlikus auditą vidaus politikų srityje Audito Rūmai nustatė, kad priežiūros ir kontrolės sistemos nepakankamai sumažina būdingą per didelių išlaidų kompensavimo riziką, todėl yra daug klaidų mokėjimuose naudos gavėjams. d) Išorės veiksmų srityje, nepaisant Komisijos priežiūros ir kontrolės sistemų patobulinimo, daug klaidų nustatyta įgyvendinančių organizacijų lygmenyje dėl neištaisytų trūkumų sistemose, skirtose šiame lygmenyje užtikrinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą.
57.

a) Komisija, remdamasi auditorių pateiktomis išvadomis, ėmėsi veiksmų. Jie buvo aptarti su valstybėmis narėmis Prekybos mechanizmų komitete ir nagrinėti įvairiuose valstybėms narėms skirtuose darbiniuose dokumentuose. Be to, Komisija rengia atitinkamų teisės aktų pakeitimus. Be to, Audito Rūmų išvados taikomos valstybėms narėms, kurioms atliekama sąskaitų patvirtinimo procedūra. c) Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 386/90 atliekamos fizinės patikros yra bendros visapusiškos patikrų sistemos, kurią be fizinių patikrų dar sudaro 100 % eksporto grąžinamųjų išmokų paraiškų ex ante administracinė kontrolė, ex post kontrolė pagal Reglamentą (EEB) Nr. 4045/89 ir pačios Komisijos atliekami auditai pagal sąskaitų patvirtinimo procedūrą. Remdamasi šia patikrinimų grandine Komisija gauna pagrįstą patikinimą dėl susijusių išlaidų.
71.

Komisija taip pat nustatė, kad kai kurios valstybės narės, atlikusios veiksmus, nesugeba įrodyti, kad buvo atlikti visi būtini patikrinimai, siekiant nustatyti, ar įmonei gali būti taikomos supaprastintos procedūros. Tačiau galima žala Bendrijos biudžetui yra ribota: paaiškėjus, kad garantijos buvo suteiktos klaidingai, susijusi valstybė narė būtų atsakinga už visus prarastus nuosavuosius išteklius ir palūkanas, jei jos skaičiuojamos. Dėl ankstesnės tyrimo procedūros, kurios metu dokumentai būdavo pildomi popieriuje, būdavo daug atvejų, kai operacijos atrodydavo kaip nebaigtos vykdyti dėl perdavimo vėlavimų ir kitų su šia procedūra susijusių problemų. NKTS išsprendžia per didelio krūvio problemą. Be to, ekspertų grupė rengia peržiūrą (žr. atsakymą į 38 dalį). Kai eilinių Komisijos patikrų metu arba Audito Rūmų nustatytais atvejais Komisija nustato, kad vėluojama pervesti nuosavuosius išteklius, valstybės narės turi pervesti nesumokėtus nuosavuosius išteklius ir su vėlavimu susijusias palūkanas, jei jos skaičiuojamos. Jeigu esama įrodymų, kad tokie vėlavimai buvo sistemiški, valstybės narės turi atlikti visų tokių atvejų patikrinimą ir visus būtinus finansinių klaidų atitaisymus.
Bendroji įmonė SESAR dar nepriėmė specialių gairių nariams ir jų išorės auditoriams dėl narių nepiniginių įnašų į SESAR 2020 projektus deklaravimo ir sertifikavimo. Bendroji įmonė taip pat nepatvirtino Komisijos ex ante kontrolės strategija, skirta programai „Horizontas 2020“, pagrįstų savo ex ante patikrų vidaus gairių, susijusių su SESAR 2020 projektų išlaidų deklaracijomis.

2016

Vykdydama ribotą pramoninių tyrimų konkursą, skirtą tik bendrosios įmonės pramonės nariams, bendroji įmonė skyrė dotacijas projektus įgyvendinantiems konsorciumams, nepaisant to, kad dviem atvejais Mokslinių tyrimų vykdomosios įstaigos, atlikusios naudos gavėjų finansinio gyvybingumo patikras, rado požymių, kad konsorciumus koordinuojančio pramonės nario finansinis pajėgumas buvo silpnas. Tai reiškia didesnę finansinę riziką šių projektų užbaigimui, be to, finansinė rizika yra didesnė kitiems projektams, kuriuose dalyvauja šie du naudos gavėjai. Šiais abiem atvejais vykdomojo direktoriaus sprendimas buvo pagrįstas papildomu ad hoc rizikos vertinimu, kurį atliko bendrosios įmonės SESAR darbuotojai. Tačiau bendroji įmonė dar neįdiegė sistemingos vidaus procedūros, skirtos dar kartą įvertinti silpną dotacijų projekto koordinatoriaus finansinį gyvybingumą, taip pat ji nenustatė priemonių, skirtų sušvelninti padidėjusią finansinę riziką ir ją kompensuoti.
34.

Bendroji įmonė įdiegė ex ante kontrolės procedūras, paremtas finansinių ir veiklos dokumentų peržiūra, ir atlieka ex post dotacijų išlaidų deklaracijų pagal 7BP auditus. Šios patikros yra pagrindinės priemonės, leidžiančios įvertinti operacijų teisėtumą ir tvarkingumą, įskaitant kitų narių piniginius ir nepiniginius įnašus į Bendrąją įmonę. Bendrosios įmonės 2016 m. metinės veiklos ataskaitoje praneštas likutinis ex post auditų lygis buvo 1,24 % (12).
16.

INEA mano, kad asignavimų perkėlimų lygis III antraštinėje dalyje yra pateisinamas, turint galvoje išlaidų pobūdį. Kaip nurodė Audito Rūmai, išlaidos susijusios su 2016 m. IT ir audito sutartimis, kurios galios ir 2017 m. ir kurias ne visada galima pradėti ir baigti įgyvendinti tais pačiais metais. Dėl IT sutarčių reikia pažymėti, kad 35 % perkeltų asignavimų sumos skirta paslaugoms, kurios buvo suteiktos per paskutinį 2016 m. ketvirtį, bet kurių sąskaitos faktūros buvo išrašytos 2017 m. pradžioje. Labai panašus procentas taikytinas audito sutartims. Atkreipiamas dėmesys, kad tokio pobūdžio sutarčių atveju galutinis mokėjimas audito įmonei gali būti atliekamas tik tuomet, kai bus patvirtinta galutinė audito ataskaita, pasibaigus prieštaravimų procedūrai su audituojama šalimi, kurios trukmė nepriklauso nuo INEA.
21.

Be to, dar kitos 10 operacijų, kuriose buvo kiekybiškai įvertinamų klaidų (19), buvo tikrintos atliekant auditą ar išlaidų tikrinimą. Informacija, pateikta audito arba tikrinimo ataskaitose, apie iš tikrųjų atliktą darbą neleido mums įvertinti, ar klaidos galėjo būti aptiktos ir ištaisytos šių ex ante patikrų metu.
3.

Priimant sprendimą pertvarkyti subjektą, dalyvauja Europos Centrinis Bankas (ECB), BPV, Komisija ir Taryba. Pertvarkymo procedūra ir jos skirtingiems etapams skirtas laikas yra aprašyti 1 langelyje. 1 langelis. Pertvarkymo procedūra a) Apie tai, jog bankas žlunga arba yra tikėtina, kad žlugs, Bendrai pertvarkymo valdybai praneša ECB. BPV taip pat gali atlikti tokį įvertinimą, bet tik su sąlyga, kad jis praneša apie šį savo ketinimą ECB, o ECB neatlieka vertinimo artimiausias tris kalendorines dienas. b) Jeigu bankas atitinka pertvarkymo sąlygas, BPV patvirtina pertvarkymo schemą, nustatančią pertvarkymo priemones ir BPF panaudojimą. Schema įsigalioja, jei Taryba arba Komisija per 24 valandas po to, kai BPV perdavė schemą, nepareiškia prieštaravimo. c) Per šį laiką Komisija gali priimti schemą arba pareikšti prieštaravimą dėl pertvarkymo schemos diskrecinių aspektų. Per 12 valandų po to, kai BPV perdavė schemą, ji taip pat gali pasiūlyti, kad Taryba paprasta balsų dauguma ir remdamasi tuo, kad nevykdomas viešojo intereso kriterijus, pritartų pertvarkymo schemai arba patvirtintų BPV pertvarkymo schemoje numatytos BPF sumos esminį pakeitimą arba jam nepritartų. d) Per 24 valandas po to, kai BPV perdavė pertvarkymo schemą, Taryba turi priimti sprendimą dėl Komisijos pasiūlymo. Jeigu Taryba, remdamasi tuo, kad nevykdomas viešojo intereso kriterijus, nesutinka, kad įstaiga būtų pertvarkoma, ta įstaiga likviduojama pagal taikomus nacionalinius teisės aktus.
2013 m. Instituto atlikti galutiniai mokėjimai ir išankstinių mokėjimų (operacijų) pagal dotacijas patvirtinimai sudarė 84,1 milijono eurų (2012 m. veikla). Dotacijų išlaidos sudaro apie 97 % visų 2013 m. išlaidų. Prieš EIT suteikiant leidimą, Komisija turi peržiūrėti visas dotacijų operacijas. Pats Institutas dėjo dideles pastangas, siekdamas įdiegti veiksmingas ex ante patikras, kurių tikslas būtų suteikti pagrįstą patikinimą dėl dotacijų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo. Apie 87 % ŽIB deklaruotų dotacijų išlaidų patvirtina ŽIB ir jų partnerių pasamdytų nepriklausomų audito įmonių išduoti sertifikatai. Pats EIT atliko ex ante patikrinimus, kuriuos sudarė išsamios dokumentų patikros. EIT peržiūrėjo iš ŽIB ir jų partnerių gautus patvirtinamuosius dokumentus tik nustačius ypatingą riziką. Tačiau Audito Rūmai nustatė, kad nepaisant to, kad audito sertifikatų kokybė gerėja, – iš dalies dėl geresnių gairių, – vis dar yra galimybių dar labiau pagerinti nepriklausomų audito įmonių darbą apskritai.

2013

Siekdamas gauti antrą patikinimo dėl dotacijų operacijų teisėtumo ir tvarkingumo pagrindą, EIT įvedė papildomus dotacijų operacijų ex post patikrinimus, kuriuos atliko nepriklausoma audito įmonė. Buvo atlikti 29 iš 300 ŽIB partnerių išlaidų deklaracijų, sudarančių 29 % visų 2013 m. atliktų dotacijų operacijų, ex post patikrinimai. Ex post patikrinimų rezultatai patvirtino, kad ex ante patikrinimai gerėja, tačiau dar nėra visiškai veiksmingi. Remdamasis ex post patikrinimų metu nustatytomis klaidomis, EIT priėmė sprendimą 2014 m. susigrąžinti iš viso 5 75 593 eurus, tai sudaro 3 % 2012 metais audituotų dotacijų.