Komisijos ataskaita Tarybai, Europos parlamentui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Ketvirtoji Reglamento (EB) nr. 2320/2002, nustatančio civilinės aviacijos saugumo bendrąsias taisykles, įgyvendinimo ataskaita /* KOM/2009/0518 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 8.10.2009 KOM(2009) 518 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI KETVIRTOJI REGLAMENTO (EB) Nr. 2320/2002, NUSTATANČIO CIVILINĖS AVIACIJOS SAUGUMO BENDRĄSIAS TAISYKLES, ĮGYVENDINIMO ATASKAITA[1] KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI KETVIRTOJI REGLAMENTO (EB) Nr. 2320/2002, NUSTATANČIO CIVILINĖS AVIACIJOS SAUGUMO BENDRĄSIAS TAISYKLES, ĮGYVENDINIMO ATASKAITA[2] Ataskaita skirta 2008 m. sausio 1 d.–gruodžio 31 d. 1. ĮVADAS 2008 metai buvo svarbūs kuriant veiksmingą aviacijos saugumo sistemą Europos bendrijoje. Tai metai, kai buvo daug ko pasimokyta, daug kas iš esmės iš naujo įvertinta pasinaudojant penkerių metų patirtimi taikant ir tikrinant po rugsėjo 11 d. teroristų išpuolių 2002 m. nustatytą sistemą. Be to, tai buvo sustiprinto tarptautinio bendradarbiavimo bei tolesnės technologijų plėtros metai. Naujas įvertinimas atskleidė daug teigiamų dalykų. Pagrindiniai teisės aktuose nustatyti reikalavimai buvo aiškiai suprasti ir iš esmės tinkamai įgyvendinti Europos oro uostuose. Nors ir iš lėto, tačiau atitikties reikalavimams lygis toliau kilo, kelios valstybės narės padidino atitikties stebėsenai skiriamus išteklius. Tačiau taip pat akivaizdu, kad kai kurias nuostatas reikia pakeisti siekiant užtikrinti, kad jos būtų vienodai suprantamos, išvengti pasikartojančių trūkumų arba atsižvelgti į kitus pokyčius. Būtina suderinti ir pačias patikrinimo sistemas. Daug jėgų reikalavo ir Bendrijos atsakas į kylančias naujas grėsmes po to, kai 2006 m. daug problemų kilo dėl skystų sprogstamųjų medžiagų keliamo pavojaus. Todėl aktyviau bendradarbiauta su gamintojais ir tarptautiniais partneriais tobulinant saugumo patikrinimo procedūras. Tai paskatino siekti, kad su trečiosiomis šalimis būtų sudarytas susitarimas dėl pripažinimo procedūrų. Visą laiką ES rodė norą ir gebėjimą veiksmingai padėti palengvinti keleivių judėjimą ir rasti visuotinius sprendimus. Pagaliau, buvo labai svarbu pripažinti, kad visam procesui reikia daugiau skaidrumo. Prieita prie išvados, kad galimybei naudotis daugeliu įgyvendinimo teisės aktų taikomi apribojimai yra pernelyg dideli, nes visuomenės nariai neturi galimybės sužinoti faktų, būtinų informacija pagrįstiems sprendimams priimti. Todėl buvo nedelsiant pakeista pirminių nuostatų struktūra bei įsipareigota užtikrinti tinkamas galimybes tais teisės aktais naudotis ateityje. Apskritai, 2008 m. buvo labai sėkmingi kuriant gerai apgalvotą aviacijos saugumo aplinką. Valstybės narės, aviacijos sektorius ir gamintojai parodė didelį atsidavimą kartu dirbdami tam, kad surastų su saugumu susijusių problemų sprendimus ir sumažintų keleiviams kylančius nepatogumus. Tačiau, praėjus dvylikai mėnesių, niekam nelieka abejonių dėl to, kiek daug dar liko nebaigtų darbų. PIRMA DALIS PATIKRINIMAI 1. Bendrosios aplinkybės Pagal Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 Komisija, siekdama nustatyti valstybių narių atitikties aviacijos saugumą reglamentuojančioms teisės nuostatoms lygį, turi atlikti patikrinimus. Į programą įtraukta ir Šveicarija, o Norvegiją ir Islandiją pagal tokias pat nuostatas tikrina ELPA priežiūros institucija. Atliekami trijų rūšių patikrinimai: - atitinkamos nacionalinės valdžios institucijos patikrinimas; - oro uosto patikrinimas ir - papildomas patikrinimas siekiant įvertinti veiksmus, kurių imtasi trūkumams pašalinti. Šiuos patikrinimus atlieka Komisijos grupė, kurią sudaro 11 aviacijos saugumo inspektorių, dirbančių kartu su valstybių narių paskirtais nacionaliniais inspektoriais. 1 priedo lentelėje pateikta iki šiol atliktų Komisijos patikrinimų suvestinė, kurioje atskirai nurodomi 2008 m. atlikti patikrinimai. 2. Atitinkamų nacionalinių valdžios institucijų patikrinimai Kiekviena valstybė narė turi paskirti atitinkamą valdžios instituciją, kuri būtų atsakinga už nacionalinės civilinės aviacijos saugumo programos koordinavimą ir stebėseną. 2008 m. Komisija patikrino 9 atitinkamas valdžios institucijas. Patikrinimų metu buvo vertinama nacionalinė civilinės aviacijos saugumo programa, nacionalinė civilinės aviacijos saugumo kokybės kontrolės programa ir jos įgyvendinimas, nacionalinė mokymo programa bei oro uostų ir oro transporto bendrovių saugumo programos. 7 iš 9 valdžios institucijų Komisija tikrino ir anksčiau. 2008 m. patikrinimo rezultatai buvo labai geri penkiose valstybėse, priimtini dviejose, tačiau likusiose dviejose buvo blogi. Nepaisant kelių praleidimų ir pasenusių nuorodų, daugeliu atvejų teisiniai reikalavimai į nacionalines civilinės aviacijos saugumo programas įtraukti tinkamai. Gana dažnai nacionalinėse civilinės aviacijos saugumo programose trūko nuostatų, skirtų mažiems oro uostams, kuriems remiantis reglamento sąlygomis daroma išimtis, bei kai kurių oro kroviniams skirtų reikalavimų. Dažnai nacionalinėse kokybės kontrolės programose nebuvo nurodytas vykdomos stebėsenos ir atliekamų saugumo auditų, kaip ES apibrėžia šį terminą, dažnumas. Kai kuriose nacionalinėse saugumo mokymo programose nebuvo tinkamų nuostatų, skirtų bendrųjų žinių ir periodiniam mokymui. Tačiau dauguma nustatytų trūkumų susiję su gebėjimu aptikti klaidas ir jas greitai ištaisyti. Būdingiausi trūkumai, pasitaikantys net ir geriausių rezultatų pasiekusiose valstybėse narėse, buvo saugumo auditų trūkumas, mažai atliktų testų ir blogi papildomi patikrinimai. Daug rimtesnis dalykas, nors ir rečiau pasitaikantis, buvo tai, kad inspektoriai nustatydavo, jog kai kurie oro uostai visiškai nebuvo lankomi ilgą laiką, patikrinimai būdavo trumpi ir reti arba buvo ilgai atidėliojami trūkumų ištaisymo veiksmai. Beveik visos oro uostų saugumo programos buvo atnaujintos, jas prižiūrėjo valstybės narės. Paaiškėjo, kad oro transporto bendrovių saugumo programos prižiūrimos ne taip griežtai, visų pirma ne ES registruotų oro transporto bendrovių atveju. Patikrinimai parodė, kad į šias programas dažnai nebuvo įtraukiami visi reikalavimai, net kai atitinkama institucija buvo jas patvirtinusi. 3. Pradiniai patikrinimai oro uostuose 2008 m. buvo atlikta dešimt pradinių oro uostų patikrinimų, o jų rezultatai iš esmės atitiko anksčiau atliktų patikrinimų rezultatus. Tačiau keturių sričių, kurios paprastai laikomos svarbiausiomis užtikrinant civilinės aviacijos saugumą (oro uostų saugumas, orlaivių saugumas, keleivių ir rankinis bagažas ir krovinių skyriuje vežamas bagažas), rezultatai šiek tiek pagerėjo, nors tai nėra visiškai empiriškai pagrįsta. (Kiekvienais metais bus parenkama vis kita oro uostų grupė, tad tiesioginio palyginimo atlikti nebus galima). Kalbant apie ilgesnį laikotarpį, šiose pagrindinėse srityse rezultatai kiekvienais metais gerėjo, o atitikties lygis nuo 50 % 2004 m. pakilo iki 78 % 2008 m. 2008 m. patikrintų 10 oro uostų silpniausios sritys buvo susijusios su prieigos kontrole ir personalo patikrinimu. Apskritai, oro vežėjų atitikties lygis nebuvo toks aukštas kaip oro uostų, nors 2007–2008 m. pasiekta geresnių bendrų rezultatų. Sritys, kuriose reikėjo daugiausia papildomų pastangų – orlaivių apieškojimas bei patikrinimas ir orlaivių apsauga. Dažniausiai keleiviams ir rankiniam bagažui skirtų nuostatų buvo laikomasi gerai, nors buvo pranešta apie patikrintuose oro uostuose nustatytus didelius trūkumus, susijusius su žmogiškaisiais veiksniais. Itin gerai buvo laikomasi krovinių skyriuje vežamo bagažo patikrinimo reikalavimų – tikrinant atitiktį daugeliui nuostatų neužregistruota jokių trūkumų. 4. Papildomi patikrinimai Vykdydama įgyvendinimo lygio ir trūkumų pašalinimo stebėseną, Komisija atlieka papildomą patikrinimą; toks patikrinimas beveik visada susijęs su oro uostais, kuriuose nustatyta daug didelių trūkumų. 2008 m. ES oro uostuose atlikti 8 tokie patikrinimai. Rezultatai parodė, kad iki papildomo patikrinimo pašalinta daugiau nustatytų trūkumų, palyginti su ankstesniais metais. Tačiau iki sugrįžtant Komisijos inspektoriams tam tikras skaičius didelių trūkumų (apie 13 % nustatytų trūkumų) nebuvo tinkamai pašalinti. Apskritai, trūkumai, kuriuos galima panaikinti atliekant struktūrinius pakeitimus, buvo šalinami labai veiksmingai, tačiau su žmogiškaisiais veiksniais susijusius trūkumus šalinti buvo ypač sunku. 5. Nebaigtos bylos, su 15 straipsniu susiję atvejai ir teisinis procesas Atliekant kiekvieną patikrinimą užvedama byla, kuri nebaigiama tol, kol Komisija įsitikina, kad imtasi tinkamų taisomųjų veiksmų. Paprastai byla baigiama remiantis atitinkamos valdžios institucijos pateiktomis pažangos ataskaitomis ir patvirtinimais, nebent manoma, kad būtina atlikti papildomą patikrinimą. 2008-ieji buvo ypač sėkmingi metai baigtų bylų atžvilgiu, jais sėkmingai baigtos 36 bylos. Iš viso metų pabaigoje liko nebaigta 15 atitinkamų valdžios institucijų ir 16 oro uostų patikrinimų bylų. Reglamento (EB) Nr. 1486/2003[3] 15 straipsnis imamas taikyti, kai laikoma, kad neatitikties lygis yra toks aukštas, jog keltų rimtą pavojų bendram civilinės aviacijos saugumo lygiui Bendrijoje. Tokiai atvejais įspėjamos visos kitos atitinkamos valdžios institucijos. Viena 2007 m. spalio mėn. pagal 15 straipsnį pradėta procedūra truko iki 2008 m. liepos mėn., bet naujų atvejų nenustatyta. 2008 m. Komisija baigė dvi 2007 m. pradėtas pažeidimų nagrinėjimo procedūras ir pradėjo kitas keturias iš esmės dėl nepakankamos stebėsenos ir nacionalinių auditorių trūkumo. Viena iš šių pažeidimo nagrinėjimo procedūrų buvo baigta per kelis mėnesius, tačiau kitos trys liko nebaigtos iki metų pabaigos. 6. Valstybių narių vidaus vertinimas Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1217/2003[4] 6 straipsnį valstybės narės privalo iki kiekvienų metų vasario mėnesio pabaigos pateikti Komisijai metinę ataskaitą, kurioje būtų aptarti ankstesnių metų sausio–gruodžio mėnesiais atliktos nacionalinės atitikties stebėsenos rezultatai. Kai kuriose 2008 m. nacionalinėse ataskaitose nurodytas mažas žmogaus darbo dienų skaičius konkrečioje srityje, nesugebėjimas apimti visų reikalavimų, saugumo auditų trūkumas arba nepatenkinami tolesni veiksmai. Kaip ir ankstesniais metais ataskaitose buvo nurodytas aukštesnis nei Komisijos patikrinimų metu nustatytas atitikties lygis, tačiau buvo nurodyti panašūs trūkumai. Pirmą kartą visos pateiktos ataskaitos atitiko Komisijos pavyzdį. ANTRA DALIS TEISĖS AKTAI 1. Bendrosios aplinkybės Priėmus Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002 Komisija nuolat dirbo kartu su valstybėmis narėmis ir sektoriaus atstovais siekdama parengti ir, jei reikia, peržiūrėti aviacijos saugumą reglamentuojančias teisės nuostatas. 2008 m. vyko ypač intensyvus darbas; galiojusios nuostatos buvo papildytos arba iš dalies pakeistos, tekstai buvo išdėstyti nauja redakcija tinkama teisine forma remiantis esmine viso teisės aktų paketo peržiūra atsižvelgiant į pastarųjų penkerių metų patirtį. 2. Priimti ir pasiūlyti teisės aktai 2008 m. pokyčiai teisėkūros srityje: - priimtas Reglamentas (EB) Nr. 23/2008[5] dėl pavojingų daiktų vaizdo projektavimo programos; - priimtas Reglamentas (EB) Nr. 358/2008[6], kuriuo panaikinamas rankinio bagažo dydžio apribojimas; - priimtas Reglamentas (EB) Nr. 820/2008[7] ir Sprendimas (EB) Nr. 4333/2008[8], kuriais pakeičiamas ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 622/2003[9]; - priimtas Reglamentas (EB) Nr. 300/2008[10] – naujas pagrindų reglamentas, kuris pakeis Reglamentą (EB) Nr. 2320/2002, kai jis bus panaikintas 2010 m. balandžio mėn.; - iš dalies pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 820/2008 nustatant išimtis dėl papildomo šešiuose Kroatijos oro uostuose neapmuitinamų prekių parduotuvėse pirktų skysčių tikrinimo; - parengti nauji tekstai, kuriais bus pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 1217/2003 (nacionalinė kokybės kontrolė) ir Reglamentas (EB) Nr. 1486/2003 (Komisijos atliekami valstybių narių patikrinimai); - baigti rengti nauji antrojo lygmens teisės aktai, kurie susies Reglamentą (EB) Nr. 300/2008 ir numatytus naujus įgyvendinimo teisės aktus[11], ir - pats svarbiausias – intensyvus darbas atliktas rengiant naują išsamų įgyvendinimo reglamentą ir sprendimą, kurie nuo 2010 m. balandžio mėn. pakeis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 820/2008 ir Sprendimą (EB) Nr. 4333/2008. Tekstai buvo rengiami aštuoniuose Aviacijos saugumo reguliavimo komiteto susitikimuose, kuriuose buvo atstovaujamos visos valstybės narės bei Norvegija, Islandija ir Šveicarija; aštuoniuose Patariamosios suinteresuotųjų šalių grupės aviacijos saugumo klausimais, kuri vienija oro uostams, oro transporto bendrovėms, oro krovinių sričiai ir pilotams atstovaujančias pramonės organizacijas, susitikimuose bei daugelyje tikslinių darbo grupių posėdžių, kuriuose dalyvavo valstybių narių ir sektoriaus atstovai. Be to, buvo surengti pavieniai tiksliniai susitikimai dėl skystų sprogstamųjų medžiagų. 3. Papildymas ir keitimas iš dalies Kalbant apie ypatingus laimėjimus, 2008 m. esamų nuostatų papildymas nauja informacija sudarė gana nedidelę teisėkūros programos dalį. Metų pradžioje buvo paskelbtas tik vienas naujas Reglamentas (EB) Nr. 23/2008, skirtas pavojingų daiktų vaizdo projektavimo programai, 2007 m. veiksmingai baigus susijusius darbus. (Pavojingų daiktų vaizdo projektavimo programa yra sistema, kuri atkuria elektroninį bagaže esančių pavojingų objektų vaizdą ir kuri yra skirta padėti mokyti personalą ir užtikrinti budrumą). Per šį ataskaitinį laikotarpį aviacijos saugumą reglamentuojantys teisės aktai buvo pakeisti dviem pakeitimo priemonėmis: viena jų panaikinta planuota nuostata, o kita nustatyta nauja išimtis. Reglamentu (EB) Nr. 358/2008 panaikinta nuostata, susijusi su planuotu rankinio bagažo dydžio apribojimu, dėl kurio buvo sutarta 2006 m. rugpjūčio mėnesį kilus pavojui dėl skystų sprogstamųjų medžiagų ir kuris vėliau įvertintas kaip be reikalo varžantis, o nauja išimtis leido šešiuose Kroatijos oro uostuose neapmuitinamų prekių parduotuvėse pirktus skysčius priimti ES tarpiniuose oro uostuose, jų sąrašą pateikiant Reglamento (EB) Nr. 820/2008 priede. 4. Teisinės priemonės keitimas Įvykus teisiniam ginčui[12] dėl galimybės gauti informacijos, Komisija iš naujo įvertino aviacijos saugumą reglamentuojančių teisės aktų nuostatas, kurios anksčiau nebuvo viešai skelbiamos. Komisija nusprendė Oficialiajame leidinyje paskelbti naują reglamentą norėdama suteikti visuomenei galimybę susipažinti visų pirma su išsamiu draudžiamų skelbti straipsnių turiniu. 5. Naujas pagrindų ir įgyvendinimo paketas Šis teisėkūros projektas iš valstybių narių, sektoriaus atstovų ir Komisijos neabejotinai pareikalavo daugiausia laiko ir pastangų. Naujas pagrindų Reglamentas (EB) Nr. 300/2008, kuriuo 2010 m. balandžio mėn. bus panaikintas ir pakeistas Reglamentas (EB) Nr. 2320/2002, buvo paskelbtas 2008 m. kovo mėn. Rengiant antrojo ir trečiojo lygių įgyvendinimo taisykles ir naujus patikrinimų tekstus iki metų pabaigos buvo padaryta didelė pažanga. Antrojo lygio teisės aktu[13] plėtojamos pagrindų nuostatos, inter alia, išvardijant tikrinimo metodus, kurie gali būti taikomi keleiviams, bagažui ar kroviniams, draudžiamų daiktų kategorijas ir kriterijus, taikomus susitarimams su trečiosiomis šalimis. Remdamasi teigiamais bandymų rezultatais (žr. trečią dalį), Komisija iš pradžių pasiūlė įtraukti nuostatas, leidžiančias naudoti kūno skenavimo įrangą, kurios parametrai bus nustatyti vėliau. Tačiau Europos Parlamento nuomone, prieš pritariant šiam siūlymui reikėtų atsakyti į daugelį klausimų, susijusių su žmogaus teisėmis, sveikatos ir duomenų apsauga. Komisija atitinkamai iš dalies pakeitė teisės akto projektą panaikindama tokią galimybę iki bus atliktas papildomas tyrimas. Trečiojo lygio teisės aktuose bus nustatyti išsamūs įgyvendinimo reikalavimai bei išnagrinėti klausimai dėl pernelyg sudėtingų nuostatų kai kuriose galiojančių teisės aktų reglamentuojamose srityse bei dėl kitose srityse atsiradusių saugumo spragų. Tarp aptartų klausimų – galimi orlaivio apieškojimo ir patikrinimo reikalavimų pakeitimai, reikalavimo visoms oro transporto bendrovėms pateikti saugumo programas tvirtinti valstybėms narėms panaikinimas, atnaujinto tarptautiniu mastu sutarto draudžiamų daiktų sąrašo pateikimas, išsamesnių maitinimo ir valymo paslaugų taisyklių nustatymas ir su darbuotojų įdarbinimu ir mokymu susijusių politikos nuostatų plėtojimas. TREČIA DALIS BANDYMAI, TYRIMAI IR BANDOMIEJI PROJEKTAI 1. Bandymai Valstybės narės bet kada gali atlikti naujos įrangos ir metodų bandymus, jei jie naudojami paisant galiojančių teisinių reikalavimų. Jei dėl bandymų minėti reikalavimai keičiami naujais techniniais metodais ar tvarka, pirmiausia turi būti gautas Komisijos pritarimas, o bandymas negali trukti ilgiau nei 30 mėnesių. 2008 m. bandymų atlikta nedaug. Jie susiję su milimetrinių bangų ir atgalinės sklaidos kūno skenavimo įrangos naudojimu darbuotojams ir keleiviams tikrinti ir galimybe pasitelkti šunis krovinių skyriuje vežamam bagažui ir kroviniams tikrinti. Taip pat buvo atlikti nešiojamųjų kompiuterių patikrinimo rankiniame bagaže veiksmingumo tyrimai nereikalaujant kaip dabar jų išimti. Atsižvelgdamos į bandymų pasitelkus šunis rezultatus Komisija ir valstybės narės susitarė, kad turėtų būti rengiami teisės aktai, reglamentuosiantys jų pasitelkimo sąlygas. Bandymai su nešiojamaisiais kompiuteriais laikinai sustabdyti, nes paaiškėjo, kad jų rezultatai neįtikinami. 2. Tyrimai Per aptariamą laikotarpį Komisijos vardu buvo atlikti du tyrimai: dėl šunų pasitelkimo tikrinant keleivius bei krovinius ir dėl saugumo patikrinimams įtaką darančių žmogiškųjų veiksnių. Remiantis pagal šiuos tyrimus pateiktomis rekomendacijomis, naujo teisės akto projekto mokymui skirtas skyrius buvo papildytas naujomis nuostatomis, rekomendacijomis taip pat pasinaudota darbo grupės diskusijose dėl būsimų šunų pasitelkimą reglamentuojančių nuostatų. 3. Bandomieji projektai Be to, Komisija baigė krovinių duomenų bazei skirtą bandomąjį tyrimą, kuriuo siekiama padėti užtikrinti saugų krovinių vežimą oro transportu. Bandomasis tyrimas buvo sėkmingas, todėl inicijuotas projektas dėl privalomos naudoti duomenų bazės, kurią tvarkytų ir valdytų Komisija, sukūrimo. KETVIRTA DALIS DIALOGAS SU TARPTAUTINĖMIS ORGANIZACIJOMIS IR TREČIOSIOMIS ŠALIMIS 1. Bendrosios aplinkybės Komisija dvišaliu ir daugiašaliu pagrindu nuolat dalyvauja diskusijose dėl aviacijos saugumo su tarptautinėmis organizacijomis ir trečiosiomis šalimis. Tai sudaro galimybę pasidalyti gerąja patirtimi, kaupti ją bei rasti visuotinius su saugumu susijusių problemų sprendimus. 2. Tarptautinės organizacijos Komisija nuolat dalyvauja Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos (ICAO) AvSec grupės posėdžiuose, teikia dokumentus ir glaudžiai dirba su kitais nariais siekiant plėtoti strategijas dėmesį šiuo metu sutelkiant į dėl skysčių kylančias problemas. Komisija taip pat dirba su kai kuriomis trečiosiomis šalimis (daugiausia su JAV, Kanada ir Australija), siekdama susitarti dėl bendros pozicijos arba parengti bendrus dokumentus ICAO. Dvišaliu pagrindu Bendrija susitarė su ICAO dėl Bendradarbiavimo atliekant patikrinimus memorandumo, siekdama sumažinti ICAO patikrinimų skaičių Europoje, nes jie atliekami pagal nacionalines ir pačios Komisijos patikrinimo programas. Bendradarbiavimas su Europos civilinės aviacijos konferencija (ECAC) taip pat duoda gerų rezultatų; Komisija dalyvauja ECAC techninės darbo grupės ir mokymo darbo grupės posėdžiuose. Šiose grupėse priimtos išvados aptarus jas Reguliavimo komitete buvo įtrauktos į įgyvendinimo teisės akto projektą ir skysčiams skirtą veiksmų planą. 3. Trečiosios šalys Kita dvišaliu pagrindu su trečiosiomis šalimis vykdoma veikla skirstoma į dvi grupes: darbas siekiant ateityje sudaryti vienkartinio patikrinimo susitarimus ir skysčiams taikomų išimčių rengimas. Veikla dėl vienkartinio patikrinimo labiausiai pažengusi santykiuose su JAV, kurios saugumo standartai yra tokie pat aukšti kaip ir ES. 2008 m. sudaryta ES ir JAV bendradarbiavimo susisiekimo srityje grupė, turėjusi aptarti susijusius klausimus, ir atliktas išsamus abiejose Atlanto pusėse įgyvendintų priemonių palyginimas. Didelių skirtumų yra nedaug, tad valstybės narės labai susidomėjo galimybe sudaryti susitarimą. Protokolas, pagal kurį atliekami abipusiai oro uostų patikrinimai, jau įsigaliojo: 12 nacionalinių auditorių iš ES valstybių narių Transporto saugumo administracijoje buvo mokomi dirbti stebėtojais atliekant patikrinimus, o Transporto saugumo administracijos inspektoriai tokiomis pat sąlygomis dalyvavo Komisijos atliekamuose patikrinimuose. Komisija taip pat toliau siekė pažangos sudarant susitarimus dėl neapmuitinamų prekių parduotuvėse pirktų skysčių ir, kaip minėta pirmiau, galėjo rekomenduoti padaryti išimtį Kroatijos oro uostų neapmuitinamų prekių parduotuvėse pirktiems skysčiams. Šiokios tokios pažangos pasiekta ir santykiuose su kitomis trečiosiomis šalimis, tačiau nė viena kita šalis laiku neįvykdė visų reikalavimų, kad būtų buvę galima suplanuoti patikrinimus iki 2008 m. pabaigos. PENKTA DALIS FINANSAVIMAS AVIACIJOS SAUGUMUI UŽTIKRINTI Klausimas dėl finansavimo aviacijos saugumui užtikrinti buvo nuolat keliamas diskusijose dėl aviacijos saugumo priemonių. Paprastai valstybės narės mano, kad sektorius turėtų padengti išlaidas ir turėti galimybę nevaržomai perduoti tas išlaidas padengti keleiviams, tačiau sektoriaus atstovai ir kai kurie Europos Parlamento nariai pasisako už didesnį valstybės indėlį. Atsižvelgdama į priimtą naują pagrindų Reglamentą (EB) Nr. 300/2008, Komisija įsipareigojo parengti ataskaitą[14] šiuo klausimu. Jos tikslas – nustatyti principus, kurie galėtų tapti būsimos teisėkūros iniciatyvos pagrindu. ŠEŠTA DALIS VEIKLA ATEITYJE Komisijos 2009 m. darbo programoje numatoma: - baigti rengti naujus įgyvendinimo teisės aktus; - rasti geresnių kovos su skystų sprogmenų grėsme būdų; - sudaryti vienkartinio patikrinimo susitarimus su trečiosiomis šalimis; - tęsti patikrinimų programą (įskaitant stebėtojų dalyvavimą kai kuriuose patikrinimuose JAV); - padėti valstybėms narėms pagerinti ir suvienodinti nacionalines kokybės kontrolės programas; - analizuoti tyrimų rezultatus ir - apsvarstyti, koks būtų geriausias aviacijos saugumo finansavimo metodas. IŠVADOS Nors 2008 m. teisėkūros srityje įvyko daug pokyčių, teisės aktų pakeitimų buvo nedaug. Tai leido valstybėms narėms įtvirtinti per pastaruosius metus pasiektą pažangą, visų pirma dėl naujesnių nuostatų, pavyzdžiui, susijusių su kroviniais. Patikrinimų rezultatų nuoseklumas kartu suteikė galimybę Komisijai nustatyti trūkumus ir išanalizuoti jų priežastis. Tad ji galėjo pasiūlyti reikiamus naujus teisės aktus arba nustatyti būsimų tyrimų arba mokslinių tyrimų sritis. Be to, dėl kilusių teisinio pobūdžio iššūkių daugiau dėmesio skirta skaidrumui, ryšiams su visuomene ir galimybėms inicijuoti diskusijas. Laimei, darbotvarkės įgyvendinti nesutrukdė joks didesnis naujas teroristinis išpuolis, nukreiptas prieš Europos oro uostus, ar aptikti nauji teroristinių išpuolių metodai, galintys kelti pavojų civilinei aviacijai. Sprendžiant problemas dėl galimos skystų sprogstamųjų medžiagų grėsmės sustiprėjo tarptautinis bendradarbiavimas ir ryšiai su gamintojais. Tai turėtų padėti sukurti darnesnę aviacijos saugumo aplinką tarp žemynų keliaujantiems keliautojams ir suteikti galimybę teisės aktų leidėjams gauti daugiau informacijos apie technologines galimybes ateityje. Apskritai 2008 m. atlikta daug darbų ir padaryta didelė pažanga. Tai metai, kuriais padėtas pagrindas kito dešimtmečio aviacijos saugumo sistemai. PRIEDAS Komisijos patikrinimai pagal valstybes nares 2008 m. gruodžio 31 d. duomenimis Valstybė narė | Patikrinimų skaičius nuo 2008 m. sausio mėn. iki 2008 m. gruodžio mėn. (įskaitant papildomus patikrinimus) | Bendras patikrinimų skaičius 2004–2008 m. (įskaitant papildomus patikrinimus) | Austrija | 0 | 6 | Belgija | 2 | 6 | Bulgarija | 1 | 2 | Kipras | 0 | 4 | Čekija | 1 | 4 | Danija | 1 | 6 | Estija | 0 | 3 | Suomija | 2 | 6 | Prancūzija | 1 | 8 | Vokietija | 2 | 10 | Graikija | 1 | 9 | Vengrija | 1 | 3 | Airija | 0 | 5 | Italija | 2 | 9 | Latvija | 0 | 3 | Lietuva | 0 | 3 | Liuksemburgas | 0 | 4 | Malta | 0 | 2 | Nyderlandai | 2 | 6 | Lenkija | 1 | 6 | Portugalija | 2 | 5 | Rumunija | 1 | 2 | Slovakija | 0 | 3 | Slovėnija | 1 | 7 | Ispanija | 1 | 4 | Švedija | 1 | 6 | Jungtinė Karalystė | 3 | 10 | Šveicarija[15] | 1 | 2 | IŠ VISO | 27 | 144 | ELPA priežiūros institucijos patikrinimai 2008 m. gruodžio 31 d. duomenimis EEE ELPA valstybė | Patikrinimų skaičius nuo 2008 m. sausio mėn. iki 2008 m. gruodžio mėn. (įskaitant papildomus patikrinimus) | Bendras patikrinimų skaičius 2004– 2008 m. (įskaitant papildomus patikrinimus) | Islandija | 1 | 5 | Norvegija | 4 | 23 | IŠ VISO | 5 | 28 | [1] OL L 355, 2002 12 30, p. 1. [2] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1486/2003, nustatantis Komisijos patikrinimų civilinės aviacijos saugumo srityje tvarką, OL L 213, 2003 8 23, p. 3. [3] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 1217/2003, nustatantis nacionalinių civilinės aviacijos saugumo kokybės kontrolės programų bendruosius reikalavimus, OL L 169, 2003 7 8, p. 44. [4] 2008 m. sausio 11 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 23/2008, iš dalies pakeičiantis Komisijos reglamentą (EB) Nr. 622/2003, nustatantį priemones bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, OL L 9, 2008 1 12, p. 12. [5] 2008 m. balandžio 22 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 358/2008, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 622/2003, nustatantį priemones bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, OL L 111, 2008 4 23, p. 5. [6] 2008 m. rugpjūčio 8 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 820/2008, kuriuo nustatomos priemonės bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, OL L 221, 2008 8 19, p. 8. [7] Oficialiajame leidinyje neskelbta. [8] Komisijos reglamentas (EB) Nr. 622/2003, nustatantis priemones bendriesiems pagrindiniams aviacijos saugumo standartams įgyvendinti, OL L 89, 2003 4 5, p. 9. [9] 2008 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 300/2008, OL L 97, 2008 4 9, p. 72. [10] Dabar 2009 m. balandžio 2 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 272/2009, kuriuo papildomi Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 300/2008 priede nustatyti bendrieji pagrindiniai civilinės aviacijos saugumo standartai, OL L 91, 2009 4 3, p. 7. [11] ETT byla C-345/06, vadinamoji Heinrich byla. [12] Žr. 10 išnašą. [13] COM(2009) 30 galutinis, 2009 2 2. [14] Komisija yra įgaliota atlikti patikrinimus Šveicarijoje pagal dvišalį ES ir Šveicarijos susitarimą.