Diskusijoms skirtame dokumente dėl ES finansų, taip pat ex post vertinime ir viešose konsultacijose administravimo supaprastinimas nurodytas kaip vienas pagrindinių tikslų. Patirtis rodo, kad taisyklės yra pernelyg sudėtingos ir suskaidytos, todėl programų valdytojams ir galutiniams paramos gavėjams tenka nereikalinga našta.

ERPF tikslai nustatyti SESV 176 straipsnyje: „Europos regioninės plėtros fondo paskirtis – padėti ištaisyti pagrindinius Sąjungos regionų pusiausvyros sutrikimus prisidedant prie atsiliekančių regionų plėtros bei struktūrinio prisitaikymo ir nuosmukį patiriančių pramoninių regionų pertvarkos.“

Sanglaudos fondo tikslai nustatyti SESV 177 straipsnyje: „Ta pačia tvarka įsteigtas Sanglaudos fondas teikia finansinę paramą aplinkos apsaugos ir transeuropinių tinklų projektams transporto infrastruktūros srityje.“

Be to, SESV 174 straipsnyje nustatyta, kad ypatingas dėmesys skiriamas kaimo vietovėms, pramonės pereinamojo laikotarpio vietovėms bei didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų turinčioms vietovėms, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems toliausiai į šiaurę esantiems regionams bei salų, pasienio ir kalnuotoms vietovėms.

SESV 349 straipsnyje nustatyta, kad reikia patvirtinti konkrečias priemones siekiant atsižvelgti į struktūrinę, socialinę ir ekonominę atokiausių regionų padėtį, kuri yra dar sunkesnė dėl tam tikrų konkrečių ypatybių, labai ribojančių šių regionų plėtrą.

Subsidiarumo ir proporcingumo principai

Atliekant poveikio vertinimą buvo nustatytos įvairios priežastys, dėl kurių ES lygmens veiksmais sukuriama pridėtinė vertė veiksmams nacionaliniu lygmeniu. Be kita ko, nustatyta, kad:

·daugelyje šalių ERPF ir Sanglaudos fondo lėšos sudaro bent 50 proc. valstybės investicijų – kitaip šios valstybės narės neturėtų finansinių pajėgumų tokioms investicijoms atlikti;

·galimas reikšmingas šalutinis poveikis, kuris peržengia nacionalines ir regionų ribas, pavyzdžiui, investicijoms į inovacijas ir MVĮ. ES lygmens veiksmams tenka svarbus vaidmuo sukuriant šį šalutinį poveikį ir užkertant kelią nepakankamam investavimui. Be to, investicijomis turi būti siekiama kuo labiau padidinti šalutinį poveikį;

·daugumoje regionų, įskaitant labiau išsivysčiusius regionus, pažangiosios specializacijos strategijos (RIS3) yra nuoseklus strateginis investicijų pagrindas ir jomis sukuriama didelė pridėtinė vertė. Jų atsiradimą paskatino strateginio programavimo reikalavimas dėl ERPF paramos ir atitinkama išankstinė sąlyga. Iš tiesų, tokių strategijų nauda paprastai būna didžiausia labiausiai išsivysčiusiuose regionuose (ypač Šiaurės valstybėse, Austrijoje, Vokietijoje, Beniliukso valstybėse ir Prancūzijoje);

·remiami ES prioritetai, įskaitant struktūrines darbo rinkos reformas, transporto, aplinkos, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos, energetikos, švietimo ir socialinės politikos sritis bei programas, taip pat administracinį modernizavimą;

·ERPF ir Sanglaudos fondas padeda pasiekti apčiuopiamų rezultatų srityse, kurios yra svarbios Europos piliečiams – „ES biudžetas padeda siekti to, kas europiečiams svarbu.“ Pagalba regionams prisitaikant prie globalizacijos iššūkio, 420 000 naujų darbo vietų sukūrimas, parama 1,1 mln. MVĮ, skurdo miestuose problemos sprendimas – visa tai yra europiečių prioritetai. Pažymėtina, kad daugelis šių rezultatų yra ypač akivaizdūs ne sanglaudos šalyse.

Be to, reglamente pateikti politikos sprendimai yra proporcingi, kadangi, be kita ko:

·taikomas pasidalijamojo valdymo principas: programas tiesiogiai valdo ne Europos Komisija, o jos įgyvendinamos bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis;

·bendros taisyklės (susijęs Bendrų nuostatų reglamentas kartu su šiuo reglamentu) yra gerokai supaprastintos ir konsoliduotos, palyginti su ankstesnio laikotarpio taisyklėmis.

3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI

Ex post vertinimas Atsižvelgiant į strategiją, prioritetus ir politikos poveikį, ex post vertinime pažymėta:

·parama MVĮ gali turėti didelį poveikį. Tačiau teikiant paramą turėtų būti labiau siekiama padėti augti dinamiškoms MVĮ, skirti dėmesį pažangiosios specializacijos strategijoms ir padėti regionams pakilti ekonominėje vertės grandinėje, o ne stengtis išlaikyti praeities ekonomiką;

·tam tikra veikla, pavyzdžiui, parama didelėms įmonėms (veiksmingiausia strategija didelėms įmonėms pritraukti yra ne finansinės paskatos, bet vietos sąlygų, pavyzdžiui, vietos verslo aplinkos ir kt., pagerinimas) paprastai turi mažą poveikį. Panašiai investicijos į oro uostus dažniausiai nebuvo veiksmingos – tik atokiausiuose regionuose jos gali būti pagrįstos;

·didelę pridėtinę vertę turi investicijos į tokias sritis kaip mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika, tvari miestų plėtra ir regioninis bendradarbiavimas.