Specialioji ataskaita ES tvarių biodegalų 
sertifikavimo sistemaLT 2016  Nr. 18
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI

EUROPOS AUDITO RŪMAI  
12, rue Alcide de Gasperi  
1615 Luxembourg  
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-1
Užklausos:  eca.europa.eu/lt/Pages/ContactForm.aspx
Interneto svetainė:  eca.europa.eu
Tviteris: @EUAuditorsECA
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.  
Ji prieinama per portalą Europa (http://europa.eu).
Liuksemburgas: Europos Sąjungos leidinių biuras, 2016
Print ISBN 978-92-872-5239-5 ISSN 1831-0885 doi:10.2865/279005 QJ-AB-16-017-LT-C
PDF ISBN 978-92-872-5276-0 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/46600 QJ-AB-16-017-LT-N
EPUB ISBN 978-92-872-5279-1 ISSN 1977-5725 doi:10.2865/678381 QJ-AB-16-017-LT-E
© Europos Sąjunga, 2016
Leidžiama atgaminti nurodžius šaltinį.
Printed in Luxembourg
ES tvarių biodegalų 
sertifikavimo sistema
(pagal SESV 287 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)Specialioji ataskaitaLT 2016  Nr. 18
02
 Audito grupė
Audito Rūmų specialiosiose ataskaitose pateikiami su konkrečiomis biudžeto sritimis arba valdymo temomis susijusių 
Audito Rūmų veiklos ir atitikties auditų rezultatai. Audito Rūmai šias audito užduotis atrenka ir nustato taip, kad jos turėtų 
kuo didesnį poveikį, atsižvelgdami į veiklos ar atitikties riziką, susijusių pajamų ar išlaidų lygį, būsimus pokyčius ir politinį 
bei viešąjį interesą.
Šį veiklos auditą atliko Audito Rūmų nario Kersti Kaljulaid vadovaujama I audito kolegija, atsakinga už gamtos išteklių iš -
saugojimo ir valdymo išlaidų sritį. Auditui vadovavo Audito Rūmų narys Jan Kinšt (vėliau, baigiamajame ataskaitos etape, 
vadovavimą perėmė Audito Rūmų narė Bettina Jakobsen), jam padėjo: jo asmeninio kabineto vadovas Alejandro Ballester 
Gallardo, asmeninio kabineto atašė Bernard Moya, pagrindinis vadybininkas Davide Lingua, užduoties vadovas Krzysztof 
Zalega, auditoriai Paul Toulet-Morlane, Joao Nuno Coelho Dos Santos, Felipe Andres Miguelez, Zoltan Papp, ir Paivi Piki. 
Sekretorės paslaugas suteikė Murielle Siffert.
Iš kairės į dešinę:  J. N. Coelho Dos Santos, B. Jakobsen, P . Toulet-Morlane, D. Lingua, A. Ballester Gallardo.

03
 Turinys
Dalis
 Žodynėlis
I–X Santrauka
1–17  Įvadas
1–3 Biodegalų apibrėžtis
4–5 ES biodegalų rinka
6–17 Biodegalai kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinis ES transporto sektoriuje
6–9 10 % atsinaujinančiosios energijos transporte planinis rodiklis 2020 metams
10–12  Biodegalų tvarumo kriterijai
13–17  Komisijos pripažintų savanoriškų schemų vykdomas tvarių biodegalų sertifikavimas
18–24  Audito apimtis ir metodas
25–71  Pastabos
25–49  Komisijos pripažinimo vertinimo pagrindas neapėmė kai kurių svarbių, su biokuro gamyba 
susijusių tvarumo aspektų
28–29  Nebuvo užtikrintas ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui laikymasis
30–33  Neprivalomi tvarumo klausimai
34–37  Neatsižvelgta į netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo (NŽNPK) poveikį
38–42  Nenuodugniai tikrinta biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmė
43–45  Iki šiol nebuvo nuosekliai saugomos didelės bioįvairovės pievos
46–49  Nepakankamai dėmesio skirta skaidrumui ir valdymui
50–61  Savarankiškų schemų priežiūra buvo nepakankama
50–56  Nebuvo vykdoma pakankama schemos eksploatavimo priežiūra…
57–61  …ir nebuvo tinkamai įdiegti būtini jų procedūrų patobulinimai.
04 Turinys 
62–71  Biodegalų, sertifikuotų kaip tvarūs, statistiniai duomenys gali būti perdėti…
65–66  … kadangi jie apėmė biodegalus, kurių tvarumas nebuvo tikrintas
67–71  … ir kadangi nebuvo pakankamai tikrinama dvigubai skaičiuojamiems biodegalams naudotos biomasės 
kilmė
72–80  Išvados ir rekomendacijos
 I priedas . Degalai ir biodegalai transporte – ktne 2014
 II priedas . Valdymas ir savanoriškos schemos
 III priedas . Savanoriškų schemų skaidrumas
 IV priedas . Kompleksinės paramos reikalavimai
 Komisijos atsakymai
05
 Terminų žodynėlis
AED : 2009 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti 
atsinaujinančių išteklių energiją, iš dalies keičianti bei vėliau panaikinanti Direktyvas 2001/77/EB ir 2003/30/EB 
(OL L 140, 2009 6 5, p. 16).
Atitinkantys biodegalai : Biodegalai, atitinkantys AED privalomus tvarumo kriterijus.
Biodegalai : Visų rūšių degalai, gaminami iš augalinių ar gyvulinių žaliavų (vadinamosios „biomasės“). Dvi labiausiai 
paplitusios biodegalų rūšys yra bioetanolis ir biodyzelinas.
Biodyzelinas : Aliejiniai biodegalai, paprastai gaminami iš augalinių riebalų, kaip antai rapsų, saulėgrąžų sėklų, sojų 
ir palmių aliejaus, ir naudojami kaip dyzelinis priedas motorinėms transporto priemonėms.
Bioetanolis : Alkoholiniai biodegalai, paprastai galinami iš krakmolingų ir cukrinių kultūrinių augalų, tokių 
kaip kviečiai, kukurūzai, miežiai ir cukriniai runkeliai arba cukranendrės, ir yra naudojami kaip benzino priedas 
motorinėms transporto priemonėms.
Biomasė : Biomasė yra organinė medžiaga, naudojama biodegalų gamybai. Tai biologiškai skaidi biologinės kilmės 
produktų dalis, atliekos ir liekanos, gaunamos žemės ūkyje (įskaitant augalines ir gyvūnines medžiagas), miškų ūkyje 
ir susijusiose pramonės šakose, įskaitant žvejybą ir akvakultūrą, taip pat biologiškai skaidi pramoninių ir buitinių 
atliekų dalis.
BŽŪP : Europos Sąjungos bendra žemės ūkio politika.
Dvigubai skaičiuojami biodegalai : Biodegalai pagaminti iš atliekų, liekanų, nemaistinių celiuliozės medžiagų ir 
lignoceliuliozės medžiagų, kurių indėlis, siekiant atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo visų rūšių transporte 
planinio rodiklio, yra skaičiuojamas kaip dukart didesnis už jų energetinę vertę.
Dvigubas skaičiavimas : Biodegalų, pagamintų iš atliekų, liekanų, nemaistinių celiuliozės medžiagų, indėlis, siekiant 
atsinaujinančių išteklių energijos naudojimo transporte planinio rodiklio, yra skaičiuojamas kaip dukart didesnis už 
jų energetinę vertę.
Ekonominės veiklos vykdytojas : Įmonė, gaminanti biodegalus ir / arba jais prekiaujanti. Ekonominės veiklos 
vykdytojai privalo įrodyti, kad jie atitinka tvarumo reikalavimus, – jie gali atitikti nacionalinę sistemą arba 
pasinaudoti savanoriškomis schemomis. Ekonominės veiklos vykdytojai priklauso biodegalų tiekimo grandinei.
Energetikos GD : Europos Komisijos energetikos generalinis direktoratas, atsakingas už ES energetikos politikos 
rengimą ir įgyvendinimą.
Eurostatas : Europos Sąjungos statistikos biuras, kuris yra Komisijos generalinis direktoratas, teikiantis Europos 
Sąjungai europinio lygmens statistinius duomenis, leidžiančius palyginti šalis ir regionus.
Kompleksinė parama : Ūkininkui keliama sąlyga vykdyti tam tikrus bendrus teisės aktais nustatytus valdymo 
reikalavimus, susijusius su aplinka, visuomenės, gyvūnų ir augalų sveikata, gyvūnų identifikavimu ir registravimu ir 
gyvūnų gerove, taip pat laikytis geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės standartų.
Konsultantas : Europos Komisijos atrinktas rangovas, parengiantis Komisijai savanoriškų schemų vertinimą AED 
nustatytų privalomų tvarumo reikalavimų atžvilgiu, ir teikiantis Komisijai ataskaitas dėl biodegalų gamybos poveikio 
socialiniam tvarumui.
06 Terminų žodynėlis 
Ktne : Viena kilotona (tūkstantis tonų) naftos ekvivalento. Tona naftos ekvivalento (tne) parodo šiluminę degalų 
vertę. Tai energijos vienetas, apibrėžiamas kaip energijos, išsiskyrusios sudeginus vieną toną žalios naftos, kiekis. 
Eurostatas naudoja ktne pristatyti praneštą transporte suvartotų biodegalų kiekį.
Nacionalinė sistema : Valstybių narių nustatytas teisinis pagrindas, skirtas užtikrinti, kad ekonominės veiklos 
vykdytojai atitinka AE direktyvos tvarumo kriterijus.
Nepriklausomas auditas : Ekonominės veiklos vykdytojų pateiktos informacijos auditas. Jo metu patikrinama, 
ar ekonominės veiklos vykdytojų naudojamos sistemos yra tikslios, patikimos ir apsaugotos nuo sukčiavimo. 
Nepriklausomą auditą atlieka sertifikavimo įstaigos.
NKA : Naudotas kepimo aliejus – įprastinė žaliava pažangiesiems degalams gaminti
NŽNPK : Netiesioginis žemės naudojimo paskirties keitimas. Netiesiogiai  nulemtas žemės naudojimo paskirties 
keitimas, kai paklausą, kuri prieš tai buvo skirta maisto / pašarų / pluošto rinkai, išstumia biodegalų paklausa.
Planinis rodiklis („10 % transporto planinis rodiklis“) : Bendras AE direktyvos kiekvienai valstybei narei taikomas 
planinis rodiklis, kuriuo siekiama užtikrinti, kad 2020 m. jos atsinaujinančių išteklių energijos dalis, sunaudojama 
visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo. 
Apskaičiuojant šią dalį, gali būti atsižvelgiama tik į tvarius biodegalus.
Priežiūros grandinė / tiekimo grandinė : Visa gamybos grandinė, pradedant nuo ūkininko, auginančio biomasę 
biodegalams gaminti, iki biodegalų gamintojo ar prekiautojo. Žr. Tiekimo grandinės elementai.
Pripažinimas : Komisijos 5 metų laikotarpiui suteiktas savanoriškos schemos patvirtinimas, remiantis įvertinimu, jog 
savanoriška schema tinkamai aprėpia tvarumo kriterijus, kad joje taikomas masės balanso metodas, kad ji atitinka 
privalomus patikimumo ir nepriklausomo audito standartus, kaip to reikalauja AE direktyva.
Savanoriška schema : Tvarumo sertifikavimo sistema, kurios tikslas – įrodyti biodegalų atitiktį tvarumo kriterijams.
Sertifikatas : Nepriklausomos sertifikavimo įstaigos išduotas liudijimas, jog ekonominės veiklos vykdytojas atitinka 
Atsinaujinančiosios energijos direktyvoje (AED) nustatytus tvarumo reikalavimus.
Sertifikavimas : Inspektavimo (sertifikavimo audito) procedūra, kurios metu sertifikavimo įstaiga tikrina sąlygas, 
leidžiančias išduoti sertifikatą ekonominės veiklos vykdytojui.
Sertifikavimo įstaiga : Nepriklausoma inspektavimo (audito) įmonė, teikianti sertifikavimo paslaugas biodegalams. 
Sertifikavimo įstaiga sudaro susitarimą su savanoriška schema dėl ekonominės veiklos vykdytojų sertifikavimo, 
naudojant savanoriškos schemos sertifikavimo sistemą. Sertifikavimo įstaigos išduoda sertifikatus savanoriškų 
schemų pagrindu.
Skaidrumo platforma : AE direktyvoje nustatyta privaloma internetinė platforma, skirta padidinti skaidrumą, 
palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą bei viešai skelbti atitinkamą informaciją, kuri, 
Komisijos ar valstybės narės nuomone, yra ypač svarbi įgyvendinant AED ir siekiant joje numatytų tikslų.
ŠESD : Šiltnamio efektą sukeliančios dujos. Šiltnamio efektą sukeliančios dujos yra dujos, prisidedančios prie 
natūralaus šiltnamio efekto. Pagal Kioto protokolą šiltnamio efektą sukeliančioms dujoms priskiriamos šešios dėl 
žmonių veiklos atsirandančių šiltnamio efekto dujų rūšys: anglies dioksidas (CO2), metanas (CH4), diazoto oksidas 
(N20), hidrofluorangliavandeniliai (HFC), hidrofluorangliavandeniliai (PFC), sieros heksafluoridas (SF6)
07 Terminų žodynėlis 
Tiekimo grandinės elementai : Ekonominės veiklos vykdytojai, tokie kaip ūkiai / plantacijos, pirmojo rinkimo / 
surinkimo punktai, prekybininkai / sandėliai, perdirbimo infrastruktūra (smulkintuvai, perdirbimo įrenginiai, 
perdirbimo įmonės), transporto, rinkos subjektai (pristatantys tvarius biodegalus į rinką).
Tvarumo kriterijai : AE direktyvoje nustatyti kriterijai biodegalams, susiję su išmetamų ŠESD kiekio mažinimu ir 
žemės naudojimu.
08
 Santrauka
I
Pagal „ Atsinaujinančios energijos direktyvą“ (AED) kiekviena valstybė narė iki 2020 m. turi užtikrinti, kad atsinauji -
nančių išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % transporto sektoriaus galu -
tinio energijos suvartojimo. Praktiškai, atsižvelgiant į dabartinę techninės pažangos būklę ir galimybes naudoti 
alternatyvias energijos rūšis transporte, 10 % planinis rodiklis gali būti pasiektas tik iš esmės padidinus biodegalų 
naudojimą.
II
Biodegalai išmeta mažiau šiltnamio efekto dujų (ŠESD), ypač mažiau CO2, nei iškastinis kuras, kadangi degimo metu 
išmetamas anglies kiekis yra lygus tik žaliavinių augalų augimo metu sukauptam jo kiekiui. Tačiau biodegalų, kaip 
atsinaujinančiosios energijos šaltinio, tvarumą mažina papildomai išmetami teršalai dėl žemės naudojimo paskirties 
keitimo.
III
Norint užtikrinti, kad į ES rinką tiekiami biodegalai būtų tvarūs, AE direktyvoje nustatyti tam tikri tvarumo kriteri -
jai, kurių privalo laikytis ekonominės veiklos vykdytojai. Be to, tik sertifikuoti kaip tvarūs biodegalai gali būti skai -
čiuojami valstybėse narėse, siekiant joms nustatyto 10 % planinio rodiklio transporte. Didžiosios dalies į ES rinką 
tiekiamų biodegalų tvarumas yra sertifikuojamas pagal Komisijos pripažintas savanoriškas schemas. Pripažinimo 
sprendimai galioja penkerius metus ir yra išduodami po to, kai yra teigiamai įvertinamos schemų sertifikavimo 
procedūros.
IV
Audito metu iškeltas klausimas „Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą tvarių biodegalų sertifikavimo sis -
temą?“ Mes padarėme išvadą, jog dėl Komisijos savanoriškų schemų pripažinimo procedūros ir tolesnės jų priežiūros 
trūkumų, ES biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima.
V
Mes nustatėme, kad Komisijos atliekami vertinimai, kurie yra pagrindas savanoriškų schemų pripažinimui, nepakan -
kamai aprėpia kai kuriuos svarbius aspektus, būtinus norint užtikrinti biodegalų tvarumą. Antai Komisija neįparei -
gojo savanoriškų schemų tikrinti, ar nėra reikšmingos rizikos, kad dėl jų sertifikuojamos biodegalų gamybos atsiras 
neigiamų socialinių ekonominių padarinių, pavyzdžiui, su žemės valdomis susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų 
darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams, grėsmių sveikatai ir saugai. Be to, atliekant šį vertinimą, neatsižvelgiama 
į netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo (NŽNPK) poveikį. Nors mes pripažįstame, jog techniškai nėra 
lengva įvertinti NŽNPK poveikį, ES tvarumo sertifikavimo sistema be šios informacijos yra nepatikima.
09 Santrauka 
VI
Kita vertus, Komisija suteikė pripažinimą savanoriškoms schemoms, kurios neturėjo tinkamų tikrinimo procedūrų, 
skirtų užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų biodegalų kilmė iš tikrųjų būtų atliekos, arba kad, kaip to reikalauja AE 
direktyva, Europos Sąjungoje auginama biodegalų žaliava atitiktų ES aplinkosauginius reikalavimus žemės ūkiui.
VII
Kai kurios pripažintos schemos buvo nepakankamai skaidrios arba jų valdymo struktūrose buvo mažai ekonominės 
veiklos vykdytojų atstovų, o tai didino interesų konfliktų riziką ir trukdė veiksmingai bendrauti su kitomis suintere -
suotosiomis šalimis.
VIII
Komisija nevykdo pripažintų savanoriškų schemų veikimo priežiūros. Kadangi pripažinimo sprendimas priimamas 
remiantis sertifikavimo procedūrų dokumentų peržiūra, priežiūros nebuvimas reiškia, kad Komisija negali gauti 
patikinimo, jog savanoriškų schemų standartai, kurie buvo pristatyti dėl pripažinimo, yra iš tikrųjų taikomi. Be to, 
Komisija neturi priemonių aptikti įtariamus savanoriškų schemų taisyklių pažeidimus, kadangi nėra įdiegta kon -
kreti skundų sistema ir Komisija netikrina, ar į tiesiogiai savarankiškoms schemoms pateiktus skundus yra tinkamai 
atsižvelgiama.
IX
Tam, kad valstybės narės galėtų pasiekti 10 % transporto planinį rodiklį, jos privalo užtikrinti, kad Komisijai teikiami 
statistiniai duomenys apie tvarius biodegalus būtų patikimi. Mes nustatėme, kad šie duomenys gali būti perdėti, 
kadangi valstybės narės galėjo pristatyti kaip tvarius biodegalus, kurių tvarumas nebuvo patikrintas. Problemų yra ir 
dėl valstybių narių pranešamų duomenų palyginamumo.
X
Remdamiesi audito pastabomis, Audito Rūmai pateikia šias rekomendacijas:
1. Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų atlikti išsamesnį savanoriškų schemų vertinimą ir užtikrinti, 
kad šios schemos:
i) Įvertintų, kokiu mastu sertifikuotų biodegalų gamyba kelia reikšmingą neigiamų socialinių ekonominių pa -
darinių ir NŽNPK riziką. To siekdama, Komisija turėtų reikalauti, kad savanoriškos schemos kartą per metus, 
remdamosi savo sertifikavimo veikla, praneštų visą svarbią su minėtomis rizikomis susijusią informaciją.
ii) Veiksmingai tikrinti, ar ES biodegalų žaliavų gamintojai laikosi ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui.
iii) Pateikti pakankamus biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmės įrodymus.
10 Santrauka 
2. Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų įvertinti, ar savanoriškų schemų valdymas sumažina interesų 
konfliktų riziką ir pareikalauti, kad savanoriškos schemos užtikrintų skaidrumą.
3. Komisija turėtų vykdyti pripažintų savanoriškų schemų priežiūrą šiais būdais:
i) Tikrinant, ar schemų sertifikavimo operacijos atitinka pripažinimui pristatytus standartus.
ii) Reikalaujant, kad savanoriškos schemos įdiegtų skaidrias skundų sistemas.
4. Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kad šios, teikdamos duomenis apie biodegalų kiekius, pridėtų jų 
patikimumą patvirtinančius dokumentus.
5. Siekiant užtikrinti statistinių duomenų apie tvarius biodegalus palyginamumą ir sustiprinti patikinimą dėl 
duomenų apie pažangiuosius biodegalus patikimumo, Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms suderinti 
tarpusavyje atliekomis laikytinų medžiagų apibrėžtį.
11
 Įvadas
Biodegalų apibrėžtis
01 
Biodegalai išmeta mažiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD), ypač CO2, nei 
iškastinis kuras, kadangi CO2 kiekis, išmetamas degant biodegalams, yra sukau -
piamas žaliavinių augalų augimo metu (žaliaviniai augalai augdami absorbuoja 
ore esantį anglies dioksidą)1. Tačiau ši lygtis galioja tik tuo atveju, jei nėra papil -
domų teršalų išmetimo dėl žemės paskirties keitimo, kuris gali būti tiesioginis 
(pavyzdžiui, miško žemė yra keičiama į žemės ūkio paskirties žemę prarandant 
sukauptą anglį) arba netiesioginis (kai, siekiant kompensuoti maistinių kultūrų 
naudojimą biodegalų gamybai, tenka kultivuoti daugiau žemės, siekiant užtikrinti 
maisto produktų tiekimą); tai reiškia, kad be ŠESD išmetimo dėl biodegalų kultūrų 
auginimo, teršalų papildomai išmetama dėl būtinybės kultivuoti naujus maistinių 
augalų plotus. Konkurencijos su maisto gamyba nėra, kai biodegalai yra gamina -
mi iš atliekų, liekanų ar kitos, nemaistinės biomasės.
02 
Atitinkamuose Europos Sąjungos teisės aktuose biodegalai apibrėžiami kaip 
„skystasis arba dujinis transportui skirtas kuras, pagamintas iš biomasės“2, t. y. iš 
biologiškai skaidžių žemės ūkio, miškininkystės ar žuvininkystės produktų, atliekų 
ar liekanų, ar iš biologiškai skaidžių pramonės ar komunalinių atliekų. Šiuo metu 
vieninteliai, reikšmingais kiekiais Europos Sąjungoje gaminami ir naudojami bio -
degalai yra biobenzinas (daugiausia bioetanolis) ir biodyzelinas.
03 
Pagal tai, kokia naudojama žaliava, biodegalai gali būti:
- Įprastiniai (pirmosios kartos) biodegalai, dažniausiai gaminami iš žemės ūkio 
kultūrų, kurios taip pat yra maistinės ar pašarinės kultūros (kitaip sakant, 
skirtos vartoti žmonėms ar gyvuliams, pvz., javai, cukranendrės, runkeliai ir 
aliejinės sėklos).
- Pažangieji (antrosios ir trečiosios kartos) biodegalai, gaminami iš tokių žaliavų 
kaip atliekos ar liekanos, kurios tiesiogiai nekonkuruoja su maistinėmis ar 
pašarinėmis kultūromis.1 Tai reiškia, kad tuo metu, kai 
biomasė yra paverčiama 
energija (degant 
biodegalams), išmetamų 
šiltnamio efekto dujų, ypač 
CO2, kiekis yra lygus augalų 
augimo ciklų metu 
absorbuoto CO2 kiekiui.
2 Direktyvos 2009/28/EC (AED) 
2 straipsnio i punktas ir 
1998 m. spalio 13 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
Direktyvos 98/70/EB dėl 
benzino ir dyzelinių degalų 
(dyzelino) kokybės, iš dalies 
keičiančios Tarybos direktyvą 
93/12/EEB, 2 straipsnio 
9 pastraipa (OL L 350, 
1998 12 28, p. 58).
12 Įvadas 
ES biodegalų rinka
04 
Eurostato duomenimis3, 2014 m. Europos Sąjungoje buvo suvartota 14 370 ktne 
(tūkstančių tonų naftos ekvivalento) biodegalų, kuriuos sudarė 11 367 ktne bio -
dyzelino (apie 4 % visų transporto degalų) ir 2 637 ktne biobenzino (apie 0,9 % 
visų transporto degalų) (žr. I priedą ). Naujausi Komisijos paskelbti duomenys4 
rodo, kad 79 % biodyzelino ir 71 % bioetanolio, suvartoto 2012 m. ES, buvo paga -
minta ES. Daugiausia biodyzelino buvo importuota iš Argentinos ir Indonezijos, 
o daugiausia bioetanolio – iš JAV ir Brazilijos.
05 
Bendras žemės ūkio paskirties plotas, reikalingas pagaminti ES suvartojamus 
biodegalus, 2012 m. sudarė 7,8 milijono ha, iš jų 4,4 milijono ha Europos Sąjungo -
je (3 % visos ES pasėlių žemės) ir 3,5 milijono ha – ne ES5. Kultūrinių augalų, tokių 
kaip kukurūzai, kviečiai, cukriniai runkeliai ar cukranendrės naudojimas biodega -
lams gaminti sukėlė visuomenės susirūpinimą dėl kultūrinių augalų ir dirbamos 
žemės panaudojimo ne maistui, o biodegalams gaminti.
Biodegalai kaip atsinaujinančiosios energijos šaltinis 
ES transporto sektoriuje
10 % atsinaujinančiosios energijos transporte planinis 
rodiklis 2020 metams
06 
Direktyva 2009/28/EB dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją 
(„Atsinaujinančiosios energijos direktyva“ toliau – AED“) yra ES energetikos ir 
klimato kaitos paketo6, kurį Taryba priėmė 2009 m. balandžio 6 d., dalis. Naujas 
atsinaujinančiosios energijos paketas, apimantis bioenergijos tvarumo politiką 
2030 metams, turi būti pristatytas 2017 m.73 Eurostato lentelės „SHARES 
2014“, rezultatai ir detalūs 
rezultatai, taip pat žr. šios 
ataskaitos I priedą .
4 2015 m. birželio 15 d. 
COM(2015) 293 final, 
„Atsinaujinančiosios energijos 
pažangos ataskaita“.
5 SWD (2015) 117 final Technical 
assessment of the EU biofuels 
sustainability and feasibility of 
10 % renewable energy in 
transport  („ES biodegalų 
tvarumo ir galimybių pasiekti 
10 % atsinaujinančios 
energijos transporte techninis 
vertinimas“), p. 3.
6 2020 m. paketas yra privalomų 
teisės aktų rinkinys, žr. http://
ec.europa.eu/clima/policies/
strategies/2020/index_en.htm
7 2015 m. lapkričio 18 d. 
dokumente COM(2015) 572 
final „2015 m. energetikos 
sąjungos būklė“.
13 Įvadas 
07 
AED reikalauja kad iki 2020 m. ES padengtų ne mažiau kaip 20 % savo galutinio 
energijos suvartojimo iš atsinaujinančių energijos šaltinių. Be to, AED nustatyta, 
kad kiekviena valstybė narė privalo „užtikrinti, kad 2020 m. jos atsinaujinančių iš -
teklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % tos 
valstybės narės transporto sektoriaus galutinio energijos suvartojimo“8. Šį tikslą 
galima pasiekti padidinant elektros ir kitų alternatyvių atsinaujinančios energijos 
rūšių vartojimą transporte ir į iškastinės kilmės kurą pridedant biodegalų. Praktiš -
kai, atsižvelgiant į dabartinę techninės pažangos būklę ir galimybes naudoti elek -
trą iš atsinaujinančiųjų šaltinių ar kitas atsinaujinančiąsias alternatyvias energijos 
rūšis transporte, 10 % planinis rodiklis gali būti pasiektas tik iš esmės padidinus 
biodegalų naudojimą. 2014 m. biodegalų, pridėtų į Europos Sąjungos transporte 
suvartotus degalus, dalis sudarė 5 %9.
08 
Kadangi iš žemės ūkio kultūrų pagaminti biodegalai konkuruoja su maisto ga -
myba, 2015 m. ES teisės aktų leidėjas iš maistinių kultūrų pagamintiems biode -
galams, prisidedantiems prie 2020 metams nustatyto 10 % transporto planinio 
rodiklio, nustatė10 7 % viršutinę ribą.
09 
Kaip jau minėjome, konkurencijos su maisto gamyba nėra, kai biodegalai yra 
gaminami iš atliekų, liekanų ar kitos, nemaistinės biomasės. Todėl AED nustatyta, 
kad jų prisidėjimas prie ES 10 % transporto planinio rodiklio pasiekimo turi būti 
skaičiuojamas dvigubai. Tai reiškia, kad valstybės narės teoriškai galėtų pasiekti 
10 % planinį rodiklį, jei 5 % biodegalų būtų pagaminti iš lignoceliuliozės, nemais -
tinės celiuliozės, atliekų arba liekanų medžiagų. Pagal Eurostato 2014 m. statisti -
nius duomenis, biodegalų dalis, kuriai taikomas dvigubas skaičiavimas, praneš -
tuose bendruose visų valstybių narių transporte suvartotų biodegalų kiekiuose 
sudarė apie 20 % (žr. I priedą ).8 AED 3 straipsnio 4 dalis.
9 Biofuels Barometer  (Biodegalų 
barometras). Eurobserver , 
2015 m. liepos mėn.
10 2015 m. rugsėjo 9 d. Europos 
Parlamento ir Tarybos 
direktyva (ES) 2015/1513, kuria 
iš dalies keičiama Direktyva 
98/70/EB dėl benzino ir 
dyzelinių degalų kokybės ir 
Direktyva 2009/28/EB dėl 
skatinimo naudoti 
atsinaujinančių išteklių 
energiją (OL L 239, 2015 9 15, 
p. 1).
14 Įvadas 
AED 17 straipsnio 2–6 dalyse nustatyti tvarumo kriterijai
a) Išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio sumažinimas naudojant biodegalus turi sudaryti ma -
žiausiai 35 %.
b) Biodegalai neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš didelės bioįvairovės žemės (pvz., neliesto miško ir kitų 
miškingų vietovių, gamtos išsaugojimo vietovių, didelės bioįvairovės pievų).
c) Biodegalai neturi būti pagaminti iš žaliavų, gautų iš žemės, kurioje yra didelių anglies atsargų (pvz., šlapže -
mių, mišku apaugusių vietovių, durpynų).
d) Biodegalų gamybai naudojamos ES išaugintos žemės ūkio žaliavos gaunamos laikantis būtiniausių BŽŪP 
geros agrarinės ir aplinkosaugos būklės reikalavimų ir kai kurių BŽŪP numatytų teisės aktais nustatytų 
valdymo reikalavimų.1 langelisBiodegalų tvarumo kriterijai
10 
Siekiant sumažinti neigiamus tiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo pa -
darinius aplinkai (žr. 1 dalį), AE direktyvoje nustatyta, kad biodegalai turi atitikti 
tam tikrus tvarumo kriterijus, kurie pateikti 1 langelyje . AE direktyvoje taip pat 
minimos kitos problemos, galinčios paveikti biodegalų tvarumą, pavyzdžiui, gali -
mi neigiami socialiniai ekonominiai padariniai (su žemės valdomis susiję konflik -
tai, priverstinis / vaikų darbas, blogos darbo sąlygos ir pan.), ŠESD išmetimas dėl 
netiesioginio žemės naudojimo paskirties keitimo, su biodegalų gamyba susijusio 
sukčiavimo prevencija ir skaidrumas.
11 
Siekiant 10 % transporto planinio rodiklio galima atsižvelgti tik į tvarius biode -
galus. Užtikrinti, kad deklaruoti kiekiai būtų paremti galiojančiais sertifikatais, ir 
rinkti bei siųsti šiuos duomenis Eurostatui, yra valstybių narių atsakomybė. Norint 
užtikrinti, kad į ES rinką tiekiami biodegalai būtų tvarūs, valstybės narės privalo 
reikalauti iš ekonominės veiklos vykdytojų, dirbančių biodegalų tiekimo grandi -
nėje, įrodyti, jog buvo laikomasi tvarumo kriterijų11. Ekonominės veiklos vykdyto -
jai gali įrodyti, kad jų tiekiami biodegalai atitinka tvarumo kriterijus, vykdydami 
nacionalinių kontrolės sistemų reikalavimus arba pasinaudodami Komisijos pripa -
žintomis savanoriškomis schemomis12.11 AED 18 straipsnio 3 dalis.
12 AED 18 straipsnio 4 dalis.
15 Įvadas 
12 
Paprastai, nacionalinės sistemos reikalauja pateikti – ir pripažįsta kaip tvarumo 
įrodymus – sertifikatus, kuriuos išduoda Komisijos pripažintos savanoriškos sche -
mos. Iš esmės, visos nacionalinės sistemos numato naudojimąsi savanoriškomis 
schemomis, ir paprastai kiekvienoje valstybėje narėje veikia kelios savanoriškos 
schemos. Todėl savarankiškos schemos sertifikuoja didžiąją dalį į RES rinką tiekia -
mų tvarių biodegalų.
Komisijos pripažintų savanoriškų schemų vykdomas tvarių 
biodegalų sertifikavimas
13 
Savanoriška schema yra biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema. Savarankiškas 
schemas dažniausiai steigia privačios bendrovės. Didelę dalį savanoriškų schemų 
sukūrė ekonominės veiklos vykdytojų ir kitų suinteresuotųjų šalių grupės („aps -
kritieji stalai“ ar konsorciumai). Taip pat yra savanoriškų schemų, kurias įsteigė 
biodegalų gamintojai. Savarankiškos schemos gali taikyti griežtesnius kriterijus 
nei AED ir papildomi kriterijai, pavyzdžiui, socialinius kriterijus ar vietos sąlygoms 
pritaikytus kriterijus, arba kriterijus, skirtus skatinti geriausias ūkininkavimo 
praktikas. Jos taip pat gali atsižvelgti į papildomus tvarumo aspektus tokius, kaip 
dirvos, vandens ir oro apsauga.
14 
Sertifikavimo tikslais turi būti patikrinta visa gamybos grandinė nuo žaliavą 
auginančio ūkininko iki biodegalų gamintojo. Atlikdamos patikras savanoriškos 
schemos kliaujasi nepriklausomais auditoriais (pvz., „sertifikavimo įstaigomis“, 
kurios yra fiziniai arba juridiniai asmenys), kurie sertifikuoja ekonominės veiklos 
vykdytojų atitiktį tvarumo kriterijams savarankiškos schemos vardu, vadovauda -
miesi su šia schema sudaryta sutartimi. Sertifikavimo įstaigų auditoriai gali atlikti 
dokumentų patikras ir patikras vietoje – pas ūkininkus, pirminiuose biomasės 
surinkimo punktuose, sandėliuose, aliejaus gamyklose, biodegalų gamyklose ar 
pas biodegalų ir biomasės prekybininkus (žr.  1 paveikslą ).
16 Įvadas 1 diagramaSertifikavimas pagal SS
Pastaba:  SS – savarankiška schema; SĮ – sertifikavimo įstaiga.
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai.
15 
Biodegalus ar biomasę gaminančiam ekonominės veiklos vykdytojui apmokėjus 
sertifikavimo įstaigai sertifikavimo kaštus ir sumokėjus savanoriškai schemai 
mokestį, jam išduodamas sertifikatas su savanoriškos schemos logotipu. Kiekvie -
nas biomasės auginimo ir perdirbimo grandinėje veikiantis ekonominės veiklos 
vykdytojas privalo pateikti biomasės ar biodegalų pirkėjams informaciją apie jo 
turimą sertifikatą ir jo tiekiamo produkto tvarumo charakteristikas.Kiekvienas ekonominės 
veiklos vykdytojas turi teisę pasirinkti SĮ.Jei AED reikalavimų laikomasi, SĮ 
kiekvienam ekonominės veiklos 
vykdytojui išduoda sertiﬁkatą.
Remdamosi SĮ išduotais sertiﬁkatais, kiekvienas ekonominės veiklos vykdytojas gali pateikti tvarumo įrodymus ir parduoti savo produkciją tolesniam grandinės subjektui.Ūkininkas Prekiautojas PerdirbimasKai tik pripažintos SS sudaro sutartis su SĮ, pastarosios įgyja 
teisę sertiﬁkuoti ekonominės veiklos vykdytojus.Sertiﬁkavimas pagal SS 
SSSS pasirašo sutartį su SĮ, kurios yra kompetentingos atlikti auditus dėl 
atitikties AED reklamavimams.
SĮ1 SĮ2 SĮ3 SĮ4 SĮ5
Degalinė
17 Įvadas 
16 
Kai ekonominės veiklos vykdytoją sertifikuoja pripažinta savanoriška schema, 
valstybė narė gali nereikalauti papildomų atitikties tvarumo kriterijams įrodymų13. 
Todėl pripažintos savanoriškos schemos išduotas sertifikatas galioja visose ES 
valstybėse narėse. Pripažintos savanoriškos schemos sertifikuoja Europos Sąjun -
goje gaminamą ir iš trečiųjų šalių importuojamą biomasę.
17 
Savanoriškų schemų pripažinimas yra Komisijos kompetencija. Komisija taip pat 
turi galimybę panaikinti pripažinimo sprendimą, jei schema neįgyvendina visų 
elementų, kuriais šis sprendimas buvo pagrįstas. Pripažinimo sprendimai ga -
lioja penkerius metus. Pirmasis pripažinimo sprendimas buvo priimtas 2011 m. 
Iki 2015 m. gruodžio mėn. Komisija buvo pripažinusi 19 savanoriškų schemų (žr.  
II priedą )14.13 AED 18 straipsnio 7 dalis.
14 Žr. Kiekvieno pripažinimo 
sprendimo 2 straipsnio 2 dalį.
18
 Audito apimtis  
ir metodas
18 
Turint omenyje, kad tikrinant biodegalų tvarumą pagrindinis vaidmuo tenka 
savanoriškoms schemoms, yra nepaprastai svarbu, kad Komisija pripažintų tik pa -
tikimas savanoriškas schemas. Todėl, atliekant auditą, daugiausia dėmesio buvo 
skiriama Komisijos taikomoms savanoriškų schemų pripažinimo procedūroms 
(t. y. pripažinimo vertinimo pagrindui).
19 
Be to, kadangi vertinant ES 10 % transporto planinį rodiklį galima atsižvelgti tik 
į tvarius biodegalus, nepaprastai svarbu, kad būtų surenkami patikimi duomenys 
apie tai, kokie kiekiai sertifikuotų tvarių biodegalų yra tiekiami į kiekvienos vals -
tybės narės rinką. Todėl kita audito užduotis buvo išnagrinėti, ar valstybių narių 
surinkti ir Eurostatui pateikti duomenys apie tvarių biodegalų dalį transporte 
buvo patikimi.
20 
Pagrindinis audito klausimas buvo toks:
Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą tvarių biodegalų sertifikavimo 
sistemą?
21 
Po to pagrindinis audito klausimas buvo išskaidytas į šiuos tris konkrečius 
klausimus:
- Ar Komisijos vykdomas savanoriškų schemų pripažinimas užtikrina sertifikuo -
jamų biodegalų tvarumą?
- Ar Komisija užtikrina, kad pripažintos savanoriškos schemos veikia taip, kaip 
numatyta?
- Ar nacionaliniai duomenys, parodantys, kokią visų transporto degalų dalį 
sudaro biodegalai, yra patikimi?
22 
Auditas buvo atliekamas 2015 m. gegužės – lapkričio mėn. ir apėmė Komisijos 
2011–2015 m. pripažinimo vertinimus. Komisijos lygmeniu auditas apėmė viešųjų 
pirkimų procedūras, taikomas atrenkant išorės konsultantą, padedantį Komisijai 
vertinti savanoriškas schemas, savanoriškų schemų vertinimą ir pripažinimą bei 
Komisijos vykdomą tolesnę savanoriškų schemų priežiūrą.
19 Audito apimtis ir metodas  
23 
Mes taip pat lankėmės keturiose valstybėse narėse (Vokietijoje, Prancūzijoje, 
Lenkijoje ir Jungtinėje Karalystėje). Šios valstybės narės buvo atrinktos todėl, kad 
jos pagamina ir / arba suvartoja daugiausia biodegalų. Aplankytose valstybėse 
narėse auditas daugiausia apėmė sistemas, naudojamas surinkti ir patikrinti tvarių 
biodegalų suvartojimo skaičius, kuriuos šios valstybės narės praneša Eurostatui, 
o šis skelbia juos statistiniuose duomenyse.
24 
Savanoriškos schemos ir atitinkamos sertifikavimo įstaigos negauna paramos iš 
ES ir todėl Europos Audito Rūmai jų neaudituoja. Taigi mes neturėjome galimybės 
patikrinti, ar pripažintos savanoriškos schemos buvo veiksmingos ir ar jų tvaru -
mo sertifikatai buvo patikimi. Tačiau Audito Rūmų auditorių vizitų metu schemų 
operatoriai sutiko suteikti bendrą informaciją apie savo veiklą ir organizaciją. 
Panašius vizitus mes taip pat atlikome pas sertifikuotus operatorius biodegalų 
gamybos grandinėje.
20
 Pastabos
15 AED 17 straipsnio 1 dalis ir 17 
straipsnio 6 dalis.
16 Šie reikalavimai ir sąlygos yra 
dalis to, kas vadinama 
kompleksinės paramos 
prievolėmis. Žr. šios ataskaitos 
IV priedą .Komisijos pripažinimo vertinimo pagrindas neapėmė 
kai kurių svarbių, su biokuro gamyba susijusių 
tvarumo aspektų
25 
Kadangi didelę biodegalų dalį sertifikuoja savanoriškos schemos ir kadangi tik 
Komisijos pripažintos savanoriškos schemos gali išduoti galiojančius tvarumo 
sertifikatus, yra nepaprastai svarbu, kad pripažinimo sprendimai būtų grindžiami 
visapusišku ir nuodugniu savanoriškų schemų sertifikavimo standartų ir valdymo 
vertinimu. Be to, siekiant užtikrinti, kad savanoriškos schemos sertifikuotų tikrai 
tvarius biodegalus, pripažinimo procesas turėtų apimti visų svarbių, su biodegalų 
gamyba susijusių tvarumo aspektų vertinimą.
26 
Kaip jau minėjome, Komisijos vykdomus savanoriškų schemų vertinimus Komisi -
jos vardu atliko išorės rangovas, remdamasis iš anksto su Komisija suderintomis 
procedūromis (pripažinimo vertinimo pagrindu). Komisijos vykdyta išorės rango -
vo atranka buvo pagrįsta tinkamais kriterijais ir apskritai atitiko susijusias Sąjun -
gos bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento nuostatas. Konsultanto 
atliktas keturių savanoriškų schemų vertinimas rodo, kad jos teisingai taikė su 
Komisija sutartą vertinimo pagrindą.
27 
Mes taip pat įvertinome, ar pripažinimo vertinimo pagrinde visapusiškai atspin -
dėtas biodegalų gamybos tvarumas. Mes nustatėme, kad šis pagrindas leidžia 
įvertinti tik AED privalomus tvarumo kriterijus. Todėl vertinimas nepaėmė kitų 
svarbių apsektų, kurie yra būtini biodegalų tvarumui užtikrinti.
Nebuvo užtikrintas ES aplinkosaugos reikalavimų žemės 
ūkiui laikymasis
28 
ES auginamų žaliavų atveju AE direktyvoje, kaip tvarumo kriterijus15, nustaty -
ta prievolė laikytis aplinkosaugos reikalavimų bei BŽŪP nustatytų agrarinės ir 
aplinkosauginės būklės sąlygų16. Mes nustatėme, kad prieš suteikdama pripažini -
mą, Komisija netikrino, ar savanoriškos schemos įsitikina, jog biodegalų žaliavos 
gamintojai (ūkininkai) laikosi šių sąlygų ir reikalavimų. Taigi mes nustatėme, kad 
trijose iš keturių tikrintų savanoriškų schemų, šių schemų standartai neleidžia 
veiksmingai ir išsamiai patikrinti, ar yra laikomasi šio tvarumo kriterijaus. Šios 
schemos pasikliovė nacionalinių institucijų vykdomomis patikromis, tačiau jos 
neturėjo prieigos prie šių patikrų rezultatų (žr.  2 langelį ).
21 Pastabos 
29 
Verta pažymėti, kad savo metinėse ataskaitose mes nuolatos pabrėžiame, kaip 
dažnai ūkininkai pažeidžia šiuos ES aplinkosaugos reikalavimus (žr. 28 dalį)17.
Neprivalomi tvarumo klausimai
30 
AED minimi kai kurie biodegalų gamybos tvarumo aspektai18, tačiau jie nenu -
statyti kaip privalomi reikalavimai. Antai AE direktyvoje nėra saistančių kriteri -
jų, skirtų užtikrinti, kad ES biodegalų gamyba nesukeltų neigiamų socialinių ir 
ekonominių padarinių. Todėl Komisijai vykdant savanoriškų schemų pripažinimo 
procedūrą tokių neigiamų padarinių galimybė nėra vertinama. Tačiau biode -
galų gamyba gali kelti pavojų vietos bendruomenėms ir apskritai būti žalinga 
visuomenei. Tokių spręstinų problemų pavyzdžiai yra su žemės valdomis susiję 
konfliktai, priverstinis / vaikų darbas, blogos darbo sąlygos bei rizika sveikatai ir 
saugumui19.Geros ir prastos šių reikalavimų laikymosi tikrinimo praktikos pavyzdžiai
Tik viena iš aplankytų savanoriškų schemų buvo nustačiusi standartus, reikalaujančius visapusiško ir nuodug-  
naus šių reikalavimų laikymosi tikrinimo. Jos standartuose aiškiai nustatyta, jog būtina kontroliuoti, ar ūkinin -
kai šių reikalavimų laikosi. Jos „auditų vykdymo nuostatos“ reikalauja, kad sertifikavimo įstaigos inspektuotų, 
ar ūkiai laikosi AED tvarumo reikalavimų.
Trijų likusių savanoriškų schemų atveju, jų principuose nustatytos procedūros (kontrolinis sąrašas) buvo arba 
nepakankamos ir neapėmė visų AED numatytų ES aplinkosaugos reikalavimų žemės ūkiui, leido tikrinti atitiktį 
remiantis vien ūkininkų deklaracijomis, arba pasikliovė nacionalinių institucijų, atsakingų už kompleksinę pa -
ramą ir taikančių BŽŪP kontrolės sistemą, patikromis, nepaisant to, kad schemos, sertifikuodamos ūkininkus, 
neturi prieigos prie šių patikrų rezultatų.2 langelis
17 Audito Rūmų 2014 m. metinės 
ataskaitos 7.22 ir 71.33 dalyse 
(OL C 373, 2015 11 10).
18 17 straipsnio 7 dalis.
19 Su biodegalų gamyba 
susijusios rizikos yra 
nustatytos, pavyzdžiui, 
2012 m. rugsėjo mėn. Pasaulio 
gamtos fondo (WWF) 
ataskaitos „2050 m. kriterijų 
apžvalgoje“, http://assets.
worldwildlife.org/
publications/458/files/
original/2050_criteria_final_
low_res_online_viewing.
pdf ?1348517472 .
22 Pastabos 
31 
Nepaisant to, kad 2012 m. birželio mėn. savanoriškas schemas vertinantis kon -
sultantas pristatė Komisijai metodiką, leidžiančią įvertinti, ar savanoriškos sche -
mos nagrinėja neprivalomus tvarumo klausimus, Komisija iki šiol šios metodikos 
netaiko. Todėl savanoriškos schemos neprivalėjo įtraukti neprivalomus tvarumo 
klausimus į savo pripažinimui teikiamus standartus. Vis dėlto mes nustatėme, kad 
viena iš mūsų tikrintų savanoriškų schemų buvo nustačiusi sertifikavimo procedū -
ras, kurios apėmė socialinių ir ekonominių padarinių tikrinimą (žr.  3 langelį ).
20 17 straipsnio 7 dalies antra 
pastraipa.
21 COM(2013)175 final, pateiktas 
kartu su dokumentu SWD 
(2013) 102 final, ir 
COM(2015)293 final, pateiktas 
kartu su dokumentu 
SWD(2015)117 final. Mes 
išnagrinėjome COM ir SWD 
dokumentus.3 langelisGera socialinių tvarumo aspektų tikrinimo praktika
Kad būtų užtikrinta tvari, aplinkosaugos ir socialiniu požiūriais patikima biomasės gamyba, šis savanoriškos 
schemos tvarios gamybos standartas skirtas ne tik išvengti ekologinės žalos, bet taip pat išlaikyti tinkamas 
darbo sąlygas ir apsaugoti ūkiuose dirbančių žmonių sveikatą. Jis apima dirvos, vandens ir oro apsaugą, taip 
pat saugias darbo sąlygas (per mokymą ir švietimą, apsauginių drabužių dėvėjimą ir tinkamą bei laiku sutei -
kiamą pagalbą įvykus nelaimei), žmogaus teisių gerbimą, darbo teises ir žemės teises. Laikantis šios schemos 
principų, biomasės gamyba privalo skatinti atsakingas darbo sąlygas ir darbuotojų sveikatą, saugą ir gerovę 
bei būti paremta atsakingais bendruomenės santykiais.
32 
AED reikalauja, kad Komisija kas dvejus metus teiktų Europos Parlamentui ir Tary -
bai ataskaitas dėl didesnės biodegalų paklausos poveikio socialiniam tvarumui ES 
bei trečiosiose šalyse ir dėl ES biodegalų politikos poveikio galimybei, visų pirma 
besivystančių šalių gyventojams, įsigyti maisto produktų prieinamomis kainomis, 
taip pat dėl platesnių vystymosi klausimų. Šiose Komisijos ataskaitose taip pat 
turi būti nagrinėjama, ar laikomasi žemėnaudos teisių ir galiojančių nacionalinių 
dirvos, vandens ir oro apsaugos priemonių20. Mes pažymime, kad nepaisant to, 
jog šis reikalavimas teikti ataskaitas negali kompensuoti sistemingo šių tvarumo 
aspektų sertifikavimo trūkumo, jis gali padėti susidaryti bendrą šių aktualių klau -
simų vaizdą.
33 
Šiuo metu Komisija yra pateikusi tik dvi ataskaitas21. Mes manome, kad šių ataskai -
tų nauda yra ribota, kadangi jose pateikta ribota informacija ir neaiškios išvados, 
kaip parodyta 4 langelyje . Šiose ataskaitose nėra pateikta pakankamai duomenų, 
kad galima būtų įvertinti biodegalų paklausos poveikį socialiniam tvarumui ir, 
prireikus, pasiūlyti taisomuosius veiksmus.
23 Pastabos 4 langelisNepakankamos informacijos Komisijos ataskaitose apie biodegalų gamybos 
veikiamus socialinius aspektus pavyzdžiai
Komisijos 2013 m. ataskaitoje nėra nagrinėjami „platesni vystymosi klausimai besivystančiose šalyse22“ (pavyz -
džiui, kaimo ir socialinio vystymosi klausimai, tokie kaip vietovės klestėjimas, socialinė gerovė ir prieiga prie 
energijos, gebėjimų ugdymas ir technologijų perdavimas). Pagrindinėje ataskaitoje darbo sąlygų vertinimas23 
grindžiamas vien tik biodegalus į ES eksportuojančių šalių ratifikuotomis tarptautinėmis konvencijomis.
Darbo sąlygų klausimai, susiję su atlyginimais, sveikatos sauga (įskaitant cheminių medžiagų poveikį), sutarti -
niais susitarimais ar su lytimi susijusiu poveikiu, šiose ataskaitose nėra įvertinti.
2015 m. Komisijos ataskaitoje platesni vystymosi klausimai besivystančiose šalyse apskritai nenagrinėjami. 
Jos pagrindinėje ataskaitoje pateikiama neaiški išvada, kad „apskritai biodegalų gamyba platesnius vystymosi 
klausimus besivystančiose šalyse galėtų paveikti teigiamai arba neigiamai“24.
22 AED reikalauja teikti ataskaitas apie „platesnius vystymosi klausimus besivystančiose šalyse“, tačiau joje konkrečiai nenurodyta, kokie tai klausimai.
23 Ecofys et al. „Atsinaujinančiosios energijos pažanga ir biodegalų tvarumas“, 2012.
24 Ecofys et al., „Atsinaujinančiosios energijos pažanga ir biodegalų tvarumas“, 2014, p. 173.
Neatsižvelgta į netiesioginio žemės naudojimo paskirties 
keitimo (NŽNPK) poveikį
34 
Biomasės gamyba paprastai vykdoma pasėlių žemėje, kuri anksčiau buvo naudo -
jama auginti žemės ūkio produktus, naudojamus maisto ar pašarų gamybai. Ka -
dangi tokia žemės ūkio gamyba vis dar reikalinga, ji galėtų iš dalies būti perkelta 
į žemę, kuri anksčiau nebuvo naudojama pasėliams, pavyzdžiui, pievas ar miško 
žemę. Šis procesas vadinamas netiesioginiu žemės naudojimo paskirties keitimu 
(NŽNPK), kuris gali neutralizuoti šiltnamio efekto dujų sumažėjimą dėl didesnio 
biodegalų vartojimo, kadangi pievos ir miškai absorbuoja didelį CO2 kiekį. Toks 
žemės pavertimas pasėlių žeme gali padidinti CO2kiekį atmosferoje, kadangi jis 
gali sąlygoti papildomą ir reikšmingą šiltnamio efekto dujų išmetimą.
24 Pastabos 
35 
NŽNPK poveikio nustatymo svarba buvo pabrėžta AED laikotarpio vidurio vertini -
me25, kuriame pažymėta, kad „Biodegalų vartojimas gali sumažinti ŠESD išmeti -
mą, tačiau šio išmetimo sumažinimo mastas labai priklauso nuo to, kokios rūšies 
naudojamos žaliavos ir nuo to, ar buvo atsižvelgta į sunkiai nustatomą NŽNPK 
poveikį. Kai į NŽNPK atsižvelgiama, kai kurie biodegalai, kaip antai tie, kurie gami -
nami iš atliekų ir liekanų arba iš cukranendrių, gali smarkiai sumažinti išmetamų 
ŠESD kiekį, tuo tarpu kiti, iš žemės ūkio kultūrų gaunami biodegalai, kai kuriais 
atvejais gali net padidinti ŠESD išmetimą.“
36 
Tačiau AED nereikalauja, kad biomasės ir biodegalų tiekėjai, apskaičiuodami šilt-  
namio efekto dujų kiekio sumažėjimą, atsižvelgtų į ŠESD, išmetamas dėl netiesio -
ginio žemės naudojimo paskirties keitimo26. Todėl savanoriškų schemų vertinimo 
ir pripažinimo procedūros neapima NŽNPK poveikio biodegalų tvarumui.
37 
Mes pripažįstame, kad techniškai sunku įvertinti NŽNPK poveikį ŠESD išmeti -
mui (visų pirma dėl to, kad nėra metodikos, leidžiančios apskaičiuoti, kiek ŠESD 
išmetama dėl NŽNPK visame pasaulyje, o ne vien tik plotuose, kuriuose auginama 
biomasė biodegalams gaminti). Pataisytoje AED27 šiai problemai spręsti iš mais -
tinių kultūrų pagamintiems biodegalams, kurie gali būti skaičiuojami siekiant 
2020 m. planinio rodiklio, nustatyta 7 % viršutinė riba ir įvesta papildoma ataskai -
tų teikimo prievolė valstybėms narėms ir Komisijai28. Tuo metu, kai buvo atlie -
kamas auditas, nebuvo informacijos apie šaltinius, kuriais Komisija gali naudotis 
teikdama duomenis apie NŽNPK.
Nenuodugniai tikrinta biodegalams gaminti naudotų atliekų 
ar liekanų kilmė
38 
Biodegalai, gaminami iš atliekų ar liekanų, kaip antai iš naudoto kepimo aliejaus 
(NKA) gaminamas biodyzelinas, yra laikomi aplinkai naudingesniais, kadangi jie 
nekonkuruoja su maisto gamyba dėl žemės ūkio paskirties žemės naudojimo.25 CE Delft, „Atsinaujinančiosios 
energijos direktyvos 
laikotarpio vidurio vertinimas. 
Tyrimas programos REFIT 
kontekste“, Delft, 2015 m. 
balandžio mėn.  
(www.cedelft.eu ).
26 Tačiau Direktyvos (ES) 
2015/1513, kuria iš dalies 
keičiama AED, 3 straipsnis 
reikalauja, kad Komisija iki 
2016 m. gruodžio 31 d. 
pateiktų Parlamentui ir Tarybai 
ataskaitą, kurioje, be kita ko, 
būtų pateiktas „su biodegalų 
gamyba susijusių šiltnamio 
efektą sukeliančių dujų kiekio, 
išmetamo dėl netiesioginio 
žemės paskirties keitimo, 
geriausius turimus mokslinius 
įrodymus“.
27 Direktyva (ES) 2015/1513.
28 Pataisytos AED VIII priedas 
nustato, į kokius negalutinius 
įvertintus NŽNPK ŠESD 
išmetimo kiekius valstybės 
narės ir Komisija turi atsižvelgti 
teikdamos ataskaitas.
25 Pastabos 
39 
Dėl galimybės iš atliekų ir liekanų pagamintus biodegalus skaičiuoti dvigubai 
susidarė padėtis, kai iš NKA pagamintu biodyzelinu (žr. 9 dalį) „prekiaujama 
aukštesnėmis kainomis, nei biodyzelinu iš augalinio aliejaus“29. Dėl to atsiranda 
rizika, kad nenaudotas aliejus bus parduodamas kaip NKA. Į šią riziką dėmesys 
buvo atkreiptas neseniai atliktame tyrime30, kuriame buvo patvirtinti ekonominės 
veiklos vykdytojų ir kitų suinteresuotųjų šalių skundai dėl „sukčiavimo rizikos, kad 
nenaudotas augalinis aliejus bus parduodamas kaip NKA“.
40 
Todėl buvo nepaprastai svarbu, kad vykdydama pripažinimo procesą Komisija 
įvertintų savanoriškų schemų procedūras, skirtas užtikrinti, kad iš atliekų gamina -
mų biodegalų kilmė iš tikrųjų yra atliekos. Tačiau mes nustatėme, kad to nebuvo 
daroma, kadangi Komisija nesidomėjo, ar savanoriškos schemos tikrina biodega -
lams gaminti naudojamų atliekų kilmę.
41 
2014 m. spalio mėn. Komisija pripažino, kad savanoriškos schemos neteikia 
pakankamai atliekų kilmės įrodymų (pvz. NKA atveju – iš restoranų) ir visoms 
pripažintoms schemoms išsiuntė atitinkamas rekomendacijas. Šiame dokumen -
te rekomenduojama įdiegti specialias audito procedūras, kurios apimtų atliekų 
ir liekanų kilmę, pavyzdžiui, „ekonominės veiklos, iš kurios atsiranda atliekos ar 
liekanos, vykdytoją“. Dokumente nurodoma, kad atliekų ir liekanų atveju atsiran -
da „reali sukčiavimo rizika“, kylanti iš ekonominių paskatų (pvz., tais atvejais, kai 
„žaliavų, deklaruojamų kaip atliekos ar liekanos, kaina, dėl kurios galima susitarti, 
yra aukštesnė nei nenaudoto produkto kaina“31.
42 
Tai reiškia, kad nuo 2011 m., kai buvo pripažintos pirmosios savanoriškos sche -
mos, bent iki 2014 m., biodegalai, kurie buvo sertifikuoti kaip pagaminti iš atliekų, 
ir dėl to, nustatant nacionalinius planinius rodiklius, buvo skaičiuojami dvigubai, 
buvo sertifikuoti tinkamai nepatikrinus naudotų atliekų kilmės. Kadangi mūsų 
auditas nustatė savanoriškų schemų priežiūros (žr. 50–56 dalis) ir rekomendacijo -
se pateiktų reikalavimų įgyvendinimo trūkumų (žr. 57 ir 58 dalis), mes negalime 
daryti išvados, kad tikrinimas iš tikrųjų pagerėjo.29 2014 m. spalio 10 d. Europos 
Komisijos dokumentas dėl iš 
perdirbimo atliekų ir liekanų 
pagamintų biodegalų 
priežiūros grandinės tikrinimo, 
p. 2, 5 dalis.
30 Ecofys , „NKA rinkos 
tendencijos“, 2013 m., p. 2.
31 2014 m. spalio 10 d. 
Rekomendacijos, p. 2.
26 Pastabos 
Iki šiol nebuvo nuosekliai saugomos didelės bioįvairovės 
pievos
43 
Vienas AED nustatytas tvarumo kriterijus32 yra „didelės bioįvairovės pievų“ 
apsauga (įskaitant nykstančių arba pažeidžiamų rūšių išsaugojimą) atitinkamoje 
žemėje33. Siekiant, kad šio reikalavimo būtų laikomasi, Komisijai buvo pavesta 
apibrėžti34 „kriterijus ir arealus, apibrėžiančius, kurios pievos“ turi būti laikomos 
„didelės bioįvairovės pievomis“. Šią apibrėžtį Komisija nustatė 2014 m. gruodžio 
mėn.35 ir ją imta taikyti nuo 2015 m. spalio 1 d., nors valstybės narės turėjo taikyti 
AED nuo 2010 m. gruodžio 5 d.
44 
Nors didelės bioįvairovės pievos apibrėžtis buvo nustatyta pavėluotai, kai kurios 
savanoriškos schemos nuo pat savo sertifikavimo veiklos pradžios netiesiogiai 
užtikrino atitiktį šiam kriterijui apskritai uždrausdamos pievų naudojimą pasė -
liams. Pavyzdžiui, trys iš keturių tikrintų savanoriškų schemų buvo nustačiusios, 
kad „tol, kol Komisija nepateiks apibrėžčių, kriterijų ir arealų, apibūdinančių dide -
lės bioįvairovės pievas, nuo 2008 metų sausio mėn. draudžiama pievas naudoti 
pasėliams“. Kitos schemos, vykdydamos pripažinimo procedūrą, nepaisė „didelės 
bioįvairovės pievų“ aspekto, o tai raiškia, kad šių schemų iki 2015 m. spalio 1 d. 
išduoti tvarumo sertifikatai neapėmė tikrinimo, ar žaliavos nebuvo gautos iš tokių 
žemių. Todėl Komisija suteikė „dalinį pripažinimą“, tokiu būdu aiškiai atmesdama 
šį tvarumo kriterijų.
45 
Iki šiol pagal šias sąlygas dalinį pripažinimą gavo trys iš 19 pripažintų savanoriš -
kų schemų. Taigi šios schemos sertifikavo biodegalų tvarumą netikrindamos, ar 
jų žaliavos nebuvo užaugintos panaudojus pasėliams pievas, kurios galėjo būti 
didelės bioįvairovės pievos. Nepaisant nepakankamo šių schemų pateikto pati -
kinimo dėl minėto tvarumo aspekto, mes nustatėme, kad faktiškai buvo laikoma, 
jog jų sertifikatai apima visus AED tvarumo kriterijus. Tai reiškia, pavyzdžiui, kad 
šių schemų sertifikuoti biodegalai, buvo įtraukti apskaičiuojant pažangą, siekiant 
10 % transporto planinio rodiklio iki 2020 metų.32 17 straipsnio 3 dalies 
c punktas.
33 Skirtingose klimato zonose 
labai didelės biologinės 
įvairovės pievos yra skirtingos 
ir gali apimti, inter alia , 
viržynus, ganyklas, pievas, 
savanas, stepes, krūmynus, 
tundrą ir prerijas, 2014 m. 
gruodžio 8 d. Komisijos 
reglamento (ES) Nr. 1307/2014, 
kuriuo Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos 98/70/EB 
dėl benzino ir dyzelinių degalų 
(dyzelino) kokybės 
7b straipsnio 3 dalies c punkto 
ir Europos Parlamento ir 
Tarybos direktyvos 2009/28/
EB dėl skatinimo naudoti 
atsinaujinančių išteklių 
energiją 17 straipsnio 3 dalies 
c punkto taikymo tikslu 
nustatomi labai didelės 
biologinės įvairovės pievų 
kriterijai ir arealai, 
3 konstatuojamoji dalis 
(OL L 351, 2014 12 9, p. 3).
34 AED 17 straipsnio 3 dalies 
antra pastraipa, iki 2015 m. 
rugsėjo mėn. galiojusioje 
versijoje.
35 Reglamentas (ES) 
Nr. 1307/2014.
27 Pastabos 
Nepakankamai dėmesio skirta skaidrumui ir valdymui
46 
Be minėtų tvarumo klausimų, Komisijos vykdomas vertinimas ir pripažinimas 
neapėmė savanoriškų schemų valdymo (vadybos ir personalo kvalifikacijos). 
Savanoriškos schemos valdymas ir techniniai jų darbuotojų gebėjimai turi didelę 
įtaką jos standartų griežtumui ir jų įgyvendinimui. Skaidrus valdymas, užtikri -
nantis tinkamą atstovavimą suinteresuotosioms šalims, bei tvirtos vadybininkų ir 
personalo praktinės žinios padidina tikimybę, kad standartai vietos lygmeniu bus 
tinkamai įgyvendinami, ir sumažina riziką, kad visų pirma bus tenkinami konkre -
tūs kai kurių biodegalų gamintojų interesai. Jei savanoriškos schemos valdymas 
yra tik nedidelės grupės ekonominės veiklos vykdytojų atstovų rankose, padidėja 
interesų konfliktų rizika, taigi ir neveiksmingo atitikties schemos standartams 
tikrinimo rizika. Taip pat, jei techniniai vadybininkų ir personalo gebėjimai yra 
silpni, padidėja rizika, jog sertifikavimo įstaigų kokybės kontrolė neužtikrins, kad 
ekonominės veiklos vykdytojai iš tikrųjų vadovausis schemos standartais.
47 
Remdamiesi viešai prieinama informacija, mes išnagrinėjome 19 pripažintų sava -
noriškų schemų skaidrumą ir valdymą (žr. II ir III priedus ). Mes nustatėme penkių 
tipų schemas: savanoriškas schemas, įsteigtas kaip atskirų suinteresuotų asmenų 
ar subjektų asociacijos; savanoriškas schemas, įsteigtas kaip organizacijų ar aso -
ciacijų konsorciumai; viešosios įstaigos įsteigtas savanoriškas schemas; savano -
riškas schemas, privačių bendrovių įsteigtas savanoriškas schemas ir šiltnamio 
efekto dujų (ŠESD) išmetimo skaičiavimo priemones, kurias valdo mokslinių tyri -
mų institutas ir kurios pripažįstamos tik kaip ŠESD išmetimo mažinimo matavimo 
schemos.
48 
II priede  mūsų pateikta analizė patvirtina, kad, apskritai, valdymo skaidrumas 
didesnis tose savanoriškose schemose, kurios paremtos „atvira“ naryste ir tose, 
kurios yra įsteigtos viešosios įstaigos, o ne privačios bendrovės ar konsorciumo 
principu pagrįstos bendrovės, kurios paprastai skelbia mažiau informacijos. Vie -
nos savanoriškos schemos atveju neaptikta nė vieno tinklalapio. Viešai prieinama 
informacija leidžia manyti, kad bendrovės principu pagrįstų schemų atveju, ne -
buvo sukurta jokių specialių valdymo organų ar procedūrų ir kad savanoriškoms 
schemoms vadovauja tuometinė bendrovių vadovybė ir jose dirba šių įmonių 
personalas. Mūsų požiūriu tokios valdymo nuostatos sudaro didesnę interesų 
konfliktų riziką.
28 Pastabos 
49 
Kai kurios savanoriškos schemos į savo valdymo organus įtraukia skirtingas suin -
teresuotųjų šalių grupes, kaip antai gamintojų, prekiautojų, aplinkos specialistų, 
tyrėjų ir pan. Tai gera praktika, kadangi atstovavimas įvairioms interesų grupėms 
užtikrina geriau subalansuotą sprendimų priėmimo procesą, taip pat ir visapusiš -
kesnį schemos standartų rengimą ir nuodugnesnę jų įgyvendinimo priežiūrą.
Savarankiškų schemų priežiūra buvo nepakankama
Nebuvo vykdoma pakankama schemos eksploatavimo 
priežiūra…
50 
Savanoriškos schemos yra pripažįstamos remiantis jų sertifikavimo standartų 
ir procedūrų, kurias jos numato taikyti po pripažinimo, dokumentine peržiūra. 
Todėl mes manome, kad savanoriškų schemų operacijų priežiūra yra nepaprastai 
svarbi, norint suteikti patikinimą, kad tvarumo sertifikatai yra išduodami laikantis 
standartų, kurie buvo pateikti dėl pripažinimo.
51 
AED nereikalauja, kad Komisija vykdytų savanoriškų schemų priežiūrą. Mes nusta -
tėme, kad Komisija, po to, kai pripažindavo savanoriškas schemas, jų priežiūros 
nevykdė (žr. 57 dalį). Komisijos nuomone, vienintelė jos turima kontrolės priemo -
nė yra schemos pripažinimo atšaukimas, jai gavus įrodymų, jog schema rimtai 
pažeidė savo sertifikavimo taisykles ir reikalavimus. Tačiau kadangi Komisija ne -
atlieka savanoriškos schemos veikimo priežiūros, nelabai tikėtina, kad ji gali gauti 
pakankamai tokių įrodymų.
52 
Iš tikrųjų, mūsų atlikta sertifikavimo įstaigų atlikto darbo peržiūra rodo, kad stan -
dartai, kuriuos savanoriškos schemos pateikė kaip jų pripažinimo pagrindą, ne 
visuomet praktiškai taikomi, o tai rodo, jog būtina, kad Komisija vykdytų aktyvią 
savarankiškų schemų veiklos peržiūrą.
29 Pastabos 
36 17 straipsnio 4 dalis ir 
17 straipsnio 5 dalis.53 
Pavyzdžiui, vienos aplankytos savanoriškos schemos standartai reikalauja, kad 
sertifikavimo įstaiga atliktų biomasės gamintojų auditą ir patvirtintų, jog bio -
masė, deklaruota kaip tvari, yra žinomos ir tvarios kilmės, ir kad gali būti įrodyta 
atitiktis AED tvarumo kriterijams. Pagal savanoriškos schemos rekomendacijas 
šie auditai gali būti dokumentų patikrų auditai ir / arba patikrų vietoje auditai, 
priklausomai nuo konteksto, situacijos ir rizikos lygio. Tačiau mes nustatėme, kad, 
praktiškai, sertifikavimo įstaigos auditoriai neatliko nė vienos ūkininkų patikros 
vietoje, nepaisant to, kad schemos standartas reikalavo tam tikromis aplinkybė -
mis atlikti patikras vietoje.
54 
Kitas pavyzdys susijęs su reikalavimu saugoti šlapžemes ir durpynus. Pagal AED36, 
tvarūs biodegalai negali būti auginami tokiuose anglies turtinguose plotuose pa -
keitus jų paskirtį. Savanoriškos schemos privalo nustatyti konkrečias šiam klausi -
mui skirtas gaires ir įdiegti visapusišką atitikties kontrolės sistemą, kurią naudotų 
nepriklausomi auditoriai. Prancūzijoje audito metu nustatyta, kad nepaisant to, 
jog aplankyta schema buvo parengusi visapusiškus standartus, susijusius su tokių 
saugomų plotų paskirties keitimu, sertifikavimo įstaigoms buvo sunku patikrinti 
atitiktį šiems standartams. Kaip patvirtino Prancūzijos valdžios institucijos, taip 
atsitiko dėl to, kad Prancūzijoje nebuvo tinkamos kartografijos sistemos, leidžian -
čios identifikuoti šlapžemes ir durpynus. Nacionalinė kartografijos duomenų bazė 
šiuo metu dar tik kuriama ir neužtikrina duomenų apie šlapžemių ir durpynų vie -
toves tikslumo, atnaujinimo, vientisumo ir išsamumo. Todėl savanoriškos schemos 
įdiegta šlapžemių ir durpynų kontrolės sistema praktiškai negalėjo būti taikoma. 
Komisijos rangovo atliktas dokumentinis pripažinimo vertinimas negalėjo nusta -
tyti šios konkrečios problemos.
55 
Be to, nėra įdiegta konkreti skundų sistema, kuri informuotų Komisiją apie įtaria -
mus savanoriškos schemos taisyklių pažeidimus, o Komisija netikrina, ar sava -
rankiškoms schemoms tiesiogiai pateikti, ar kur nors kitur paviešinti skundai yra 
tinkamai nagrinėjami. Komisija remiasi tuo, jog suinteresuotosios šalys informuo -
tos apie bendrą skundų dėl ES teisės aktų pažeidimų teikimo internetu sistemą. 
Tačiau šios sistemos tinklalapyje paaiškinta, kad „Europos Komisija gali atsižvelgti 
į jūsų skundą tik jei jame nurodoma, jog Sąjungos teisės aktą pažeidė ES valsty -
bės narės institucijos“, o tai savanoriškoms schemoms netaikoma.
30 Pastabos 
56 
Mes nustatėme, kad kai kurios valstybės narės savanoriškoms schemoms ir serti -
fikavimo įstaigoms nustatė specialius reikalavimus (žr.  5 langelį ). Nors į tai galima 
būtų žiūrėti kaip į bandymą nacionaliniu lygmeniu kompensuoti ES lygmeniu 
taikomos priežiūros trūkumą, mes manome, kad ši praktika trukdo suderinti 
tvarių biodegalų sertifikavimą visoje ES. Taip yra todėl, kad kai kuriose valstybėse 
narėse Komisijos suteikiamas pripažinimas praktiškai neturi jokios vertės, jeigu 
savanoriška schema nevykdo kai kurių valstybės narės nustatytų specialių sąlygų. 
Tai, kad nėra ES lygmeniu suderintos savanoriškų schemų priežiūros, didina riziką, 
kad valstybės narės taikys diskriminacines kontrolės praktikas.
Nacionalinių reikalavimų, ribojančių Komisijos pripažinimo galiojimą, pavyzdžiai
Tam, kad Vokietijoje įsisteigusios sertifikavimo įstaigos galėtų vykdyti su savanoriška schema sutartą sertifi -
kavimo veiklą, jos privalo gauti Vokietijos administracijos pripažinimą ir leisti savo atžvilgiu vykdyti patikras, 
kurios yra papildomos patikros toms patikroms, kurias jau vykdo savanoriška schema. Antai administracija turi 
teisę dalyvauti bet kuriame sertifikavimo įstaigos vykdomame audite, ir vadina tai „prižiūrimu auditu“, o jei 
auditas atliekamas ne Vokietijoje, sertifikavimo įstaiga turi padengti šį „prižiūrimą auditą“ atliekančių parei -
gūnų kelionės išlaidas. Lenkijoje, norint vykdyti sertifikavimo veiklą, tiek savanoriškos schemos, tiek jų vardu 
veikiančios sertifikavimo įstaigos privalo šioje šalyje įsteigti biurą.5 langelis
…ir nebuvo tinkamai įdiegti būtini jų procedūrų 
patobulinimai
57 
Nors tiesioginė savanoriškų schemų priežiūra yra veiksmingiausia priemonė 
norint nustatyti ir pašalinti jų veikimo trūkumus, gerosios praktikos skatinimas 
teikiant rekomendacijas taip pat gali padėti didinti schemų veiksmingumą. Iki šiol 
Komisija išleido tris, pripažintoms savanoriškoms schemoms skirtus rekomenda -
cijų dokumentus (kurie nėra teisiškai privalomi), skirtus: gerinti biodegalams ga -
minti naudojamų atliekų ar liekanų kilmės tikrinimą; padėti identifikuoti didelės 
bioįvairovės pievas; ir padidinti schemų skaidrumą37.37 2014 m. spalio 10 d. Europos 
Komisijos dokumentas dėl „Iš 
perdirbimo atliekų ir liekanų 
pagamintų biodegalų 
priežiūros grandinės 
tikrinimo“; dėl „Neseniai 
priimtų didelės biologinės 
įvairovės pievų kriterijų ir 
arealų įgyvendinimo“ (2015 1 
29); ir dėl „Komisijos interneto 
svetainės, panešimų ir 
skaidrumo priemonių 
atnaujinimo“ (2015 3 12).
31 Pastabos 
58 
Mes nustatėme, kad, nepaisant rekomendacijų dokumentuose nagrinėjamų 
klausimų svarbos, Komisija primygtinai neragino laikytis šiuose dokumentuose 
nustatytų reikalavimų, pavyzdžiui, nustatydama savanoriškoms schemoms reika -
laujamų patobulinimų įgyvendinimo terminus. Antai 2015 m. kovo 12 d. išleis -
tame dokumente dėl skaidrumo priemonių, iš pripažintų savanoriškų schemų 
pareikalauta pateikti saitus su jų svetainėmis ir atskleisti kitą svarbią informaciją, 
kuri išvardyta šios ataskaitos III priede . Mes patikrinome savanoriškų schemų 
svetaines ir nustatėme, kad praėjus beveik vieniems metams po minėto doku -
mento paskelbimo, reikalavimai toli gražu nėra įvykdyti: buvo likę daug spragų, 
kai informacija buvo nepaskelbta arba buvo neaiški ar neišsami.
59 
Teisėkūros institucijai skaidrumas yra ypač rūpimas dalykas, nes AED 24 straipsnis 
reikalauja, kad Komisija įdiegtų internetinę viešą skaidrumo platformą, skirtą „pa -
didinti skaidrumą, palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradar -
biavimą“. Pagal tą pačią nuostatą „šia platforma galima naudotis siekiant viešai 
paskelbti atitinkamą informaciją, kuri, Komisijos ar valstybės narės nuomone, yra 
ypač svarbi įgyvendinant šią direktyvą ir siekiant joje numatytų tikslų“.
60 
Komisija mano, kad skaidrumo platforma yra Komisijos Energetikos generalinio 
direktorato speciali svetainė38, kurioje laikoma „visa teisiškai privaloma iš valsty -
bių narių gaunama informacija“ ir kita naudinga informacija. Vien tik Komisijos 
valdoma skaidrumo platforma, kokia ji yra dabar, nevisiškai atitinka AED reikalavi -
mą „palengvinti ir paskatinti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimą“. Tą pa -
tvirtino kalbintos suinteresuotosios šalys (nacionalinės institucijos, savanoriškos 
schemos), kurios aktyviai pasisakė už skaidrumo didinimą ir dalijimąsi informacija.
61 
6 langelyje  parodyta, kad poreikis gerinti dalijimąsi informacija neapsiriboja 
Komisija ir valstybėmis narėmis, tačiau taip pat yra taikytinas savanoriškoms 
schemoms.38 https://ec.europa.eu/energy/
en/renewable-energy-  
transparency-platform
32 Pastabos 
Galimo pažeidimo dėl nepakankamo dalijimosi informacija pavyzdys
Šiuo metu ekonominės veiklos vykdytojas, kuriam tam tikra sertifikavimo įstaiga atsisakė suteikti sertifikavimą, 
gali kreiptis į kitą sertifikavimo įstaigą su tikslu gauti sertifikatą neįgyvendinus pagerinimų, kurių pareikalavo 
pirmoji sertifikavimo įstaiga.
Nors nauja sertifikavimo įstaiga privalo pareikalauti paskutinės sertifikavimo ataskaitos, o ekonominės veiklos 
vykdytojas privalo ją pateikti, nėra būdo įsitikinti, kad tai iš tikrųjų yra daroma.
Kai kuriose savanoriškose schemose informacija yra skaidri ir audito ataskaitos, kurias paskelbė viena sertifikavi -
mo įstaiga, yra prieinama kitoms pagal šią schemą veikiančioms sertifikavimo įstaigoms. Tačiau jei dvi sertifikavi -
mo įstaigos veikia pagal skirtingas savanoriškas schemas, naujoji sertifikavimo įstaiga neturi galimybės susipažinti 
su ataskaita, kuria remiantis buvo atsisakyta sertifikuoti, jei ekonominės veiklos vykdytojas atsisako ją atskleisti.6 langelis
Biodegalų, sertifikuotų kaip tvarūs, statistiniai 
duomenys gali būti perdėti…
62 
Didžiausia dalis transporte sunaudojamos energijos yra degalų energija. Iš esmės 
nepadidinus biodegalų naudojimo, 10 % atsinaujinančiosios energijos transporte 
planinis rodiklis iki 2020 m. negali būti pasiektas. Kadangi apskaičiuojant atsinau -
jinančiosios energijos dalį transporte galima atsižvelgti tik į biodegalus, atitin -
kančius tvarumo kriterijus, yra nepaprastai svarbu, kad duomenys apie tvarių 
biodegalų naudojimą būtų patikimi. Eurostatas specialiose lentelėse (“SHARES” 
lentelėse) skelbia šiuos duomenis apie atsinaujinančiosios energijos dalį bendra -
me transporte ir kituose AED nustatytuose ekonomikos sektoriuose suvartojamos 
energijos kiekyje.
63 
Užtikrinti, kad deklaruoti kiekiai būtų paremti galiojančiais sertifikatais, patvirti -
nančiais tvarumo kriterijų laikymąsi, yra valstybių narių atsakomybė.
33 Pastabos 
64 
Kai Eurostatas gauna valstybių narių siunčiamus duomenis, jis atlieka bendrą 
duomenų palyginamumo patikrą39 ir patikrina, kaip įmanoma didesniu mastu, ar 
pranešti duomenys atitinka suderintą metodiką. Problemos, su kuriomis dažniau -
siai susiduria Eurostatas, yra duomenų įvesties (spausdinimo) klaidos ir duomenų 
spragos. Jei Eurostatas praneštuose duomenyse vis dar aptinka problemų ir po 
to, kai susisiekia su nacionalinėmis institucijomis, jis informuoja Komisijos Ener -
getikos GD, kuris atsako už AED įgyvendinimą valstybėse narėse ir yra Komisijos 
generalinis direktoratas, įgaliotas vykdyti tolesnius veiksmus.
… kadangi jie apėmė biodegalus, kurių tvarumas nebuvo 
tikrintas
65 
Lenkijoje tik nuo 2015 m. sausio 1 d. įsigaliojo teisės aktai, reikalaujantys, kad bio -
degalai atitiktų AED tvarumo kriterijus ir kad jų atitiktis būtų tikrinama. Tai reiškia, 
kad 2011–2014 m. laikotarpiu ekonominės veiklos vykdytojai neprivalėjo pateikti 
biodegalų, maišomų su iškastiniu kuru, kiekių tvarumo įrodymo. Tačiau Lenkija 
pranešė, kad visi naudoti biodegalai „atitiko“ AED tvarumo kriterijus. Eurostatas 
priėmė šiuos duomenis ir juos paskelbė, nepaisant to, jog nebuvo nuostatų, reika -
laujančių, kad biodegalai atitiktų AED tvarumo kriterijus, ir kad tokia atitiktis būtų 
tikrinama.
66 
Prancūzija, kur nacionalinė tvarių biodegalų sertifikavimo sistema 2011 m. dar 
neveikė, už tuos metus deklaravo „0“ atitinkančių biodegalų ir šis skaičius buvo 
paskelbtas Eurostato statistikoje. Mūsų nuomone, taip turėjo būti padaryta ir 
Lenkijos atveju.
… ir kadangi nebuvo pakankamai tikrinama dvigubai 
skaičiuojamiems biodegalams naudotos biomasės kilmė
67 
Nacionalinėje statistikoje aiškiai atskiriami dvigubai ir paprastai skaičiuojamų 
biodegalų kiekiai, tačiau užtikrinti, kad kiekvienos rūšies biodegalų kilmė būtų 
atsekama, gali tik nacionalinės institucijos (žr. 63 dalį). Atsižvelgiant į tai, jog 
patikros yra nepakankamos patikrinti iš atliekų ir liekanų, nurodytų 38–42 daly -
se, sudarytos biomasės kilmę, negalima atmesti galimybės, kad duomenys apie 
dvigubai skaičiuojamus biodegalus gali apimti biodyzeliną, sertifikuojamą kaip 
pagamintą iš NKA, tuo tarpu kai, iš tikrųjų, žaliava gali būti nenaudotas aliejus 
arba sukčiaujant denatūruotas nenaudotas aliejus.39 Pavyzdžiui, palygina gautus 
duomenis su kitais turimais 
šaltiniais (pvz., anksčiau kitų 
įstaigų parengtomis 
publikacijomis ir pan.) arba 
įsitikina, kad pranešti 
duomenys yra išsamūs ir juose 
nėra įvesties klaidų.
34 Pastabos 
68 
Už dvigubą skaičiavimą atsakingos valstybės narės. Prieš pataisant AED, dvigubai 
skaičiuoti buvo leidžiama apskritai visus, iš atliekų pagamintus biodegalus, o nu -
statyti, kokios medžiagos galėjo būti laikomos atliekomis, faktiškai buvo valstybių 
narių kompetencija. Mes nustatėme, kad Sąjungoje nebuvo vienos atliekomis 
laikytinų medžiagų apibrėžties40. Todėl įvairių valstybių narių pranešti dvigubo 
skaičiavimo duomenys nebuvo tiesiogiai palyginami: ta pati medžiaga vienoje 
valstybėje narėje gali būti laikoma tinkama naudoti, taigi ji nelaikoma atliekomis; 
tuo tarpu kitoje valstybėje narėje ji gali būti laikoma atliekomis ir tinkama gaminti 
dvigubai skaičiuojamus biodegalus41.
69 
2015 m. rugsėjo mėn. pataisius AED42, joje yra sąrašas žaliavų, kurios gali būti 
naudojamos dvigubai skaičiuojamiems biodegalams gaminti43. Tačiau įrenginiuo -
se, kurie jau veikė iki priimant šią pataisą, AED vis dar leidžia naudoti pažangiems 
biodegalams gaminti į minėtą sąrašą neįtrauktas, bet kompetentingų nacionali -
nių institucijų pripažintas atliekomis žaliavas44.
70 
Valstybės narės pažymėjo, kad iš atliekų ir liekanų pagamintų biodegalų priežiū -
ros grandinės tikrinimas yra sritis, reikalaujanti atidaus stebėjimo, kadangi buvo 
nustatyta sukčiavimo rizika. Pateikiame keletą su atliekomis ir liekanomis susijusių 
sukčiavimo rizikų pavyzdžių:
- veiklos vykdytojas galėtų įvardyti kaip atliekas ar liekanas medžiagas, kurios 
tokios nėra (arba buvo suklastotos), arba
- veiklos vykdytojas gali pabandyti dukart sertifikuoti tą patį dvigubai skaičiuo -
jamą produktą pagal skirtingas savanoriškas schemas.
71 
Valstybės narės, visų pirma Vokietijos ir Prancūzijos iniciatyva, diskutavo dėl ste -
bėjimo ir galimų priemonių užkirsti kelią sukčiavimui, tačiau šios diskusijos buvo 
atidėtos, kadangi kitos valstybės narės mano, jog tiktai Komisija turi teisę vesti 
tokias diskusijas.40 Žr. dokumento „Pažangiųjų 
biodegalų tvarumas Europos 
Sąjungoje“ ( The sustainability 
of advanced biofuels in the EU ) 
2 skirsnį, IEEP, London, 2013.
41 Pavyzdžiui, talo alyva (kuri 
gaunama iš medžio apdirbimo 
pramonės) yra laikoma 
atliekomis, taigi ir dvigubai 
skaičiuojama Švedijoje, tuo 
tarpu Jungtinėje Karalystėje ji 
nėra dvigubai skaičiuojama, 
nes yra naudojama kaip 
cheminis pirmtakas.
42 Direktyva (ES) 2015/1513.
43 3 straipsnio f punkto ir 
IX priedo reikalavimai turi būti 
įvykdyti iki 2017 m. rugsėjo 
10 d.
44 Pataisytos AED 3 straipsnio 
4 dalies e punktas.
35
 Išvados ir  
rekomendacijos
72 
Kaip ES energetikos ir klimato kaitos paketo, kurį 2009 m. priėmė Europos Vadovų 
Taryba, dalyvės, valstybės narės privalo užtikrinti, kad 2020 m. atsinaujinančių 
išteklių energijos dalis, sunaudojama visų rūšių transporte, sudarytų bent 10 % 
jų galutinio energijos suvartojimo šiame sektoriuje. Daugiausiai valstybių na -
rių transporto sektoriuje naudojamas atsinaujinančiosios energijos šaltinis yra 
biodegalai. Tačiau valstybės narės, siekdamos 10 % transporto planinio rodiklio, 
gali skaičiuoti tik Komisijos pripažintų savanoriškų schemų sertifikuotus tvarius 
biodegalus45.
73 
Audito metu iškeltas klausimas „Ar Komisija ir valstybės narės nustatė patikimą 
tvarių biodegalų sertifikavimo sistemą?“ Mes padarėme išvadą, jog dėl Komisijos 
savanoriškų schemų pripažinimo procedūros ir tolesnės jų priežiūros trūkumų, ES 
biodegalų tvarumo sertifikavimo sistema nėra visiškai patikima.
74 
Komisijos vykdomas savanoriškų schemų pripažinimas, paremtas tik privalomais 
AED tikrinimo reikalavimais, neužtikrina sertifikuotų biodegalų tvarumo. Mes 
nustatėme, kad Komisijos atliekami vertinimai, kurie yra pagrindas savanoriškų 
schemų pripažinimui, nepakankamai aprėpia kai kuriuos svarbius aspektus, kurie 
yra būtini norint užtikrinti sertifikuotų biodegalų tvarumą. Antai Komisija nerei -
kalavo, kad pagal savanoriškas schemas būtų užtikrinama, kad sertifikuojama 
biodegalų gamyba nekelia reikšmingos neigiamų socialinių ekonominių padari -
nių rizikos, pavyzdžiui, su žemės valdomis susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų 
darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams bei grėsmių sveikatai ir saugai. Be to, at -
liekant šį vertinimą, neatsižvelgiama į NŽNPK poveikį. Nors mes pripažįstame, jog 
techniškai nėra lengva įvertinti NŽNPK poveikį, ES tvarumo sertifikavimo sistema 
be šios informacijos yra nepatikima (30–37 dalys).
75 
Kita vertus, Komisija suteikė pripažinimą savanoriškoms schemoms, kurios 
neturėjo tinkamų tikrinimo procedūrų, skirtų užtikrinti, kad iš atliekų gaminamų 
biodegalų kilmė iš tikrųjų buvo atliekos (t. y. nepatikrino ekonominės veiklos 
vykdytojo, iš kurio atliekos gaunamos). Tik 2014 m. spalio mėn. Komisija suprato 
problemą ir išleido rekomendacijų dokumentą, kuriame nurodoma, jog savanoriš -
kos schemos turėtų parengti konkrečias audito procedūras, kurios apimtų atliekų 
kilmę (38–42 dalys).45 Valstybės narės taip pat gali 
įdiegti nacionalines 
sertifikavimo sistemas, tačiau 
didžiąją ES sunaudojamų 
biodegalų dalį sertifikuoja 
savarankiškos schemos.
36 Išvados ir rekomendacijos  
76 
AED reikalauja vykdyti ES aplinkosaugos reikalavimus žemės ūkiui, kurios yra 
vienas iš Europos Sąjungoje užaugintų biodegalų žaliavų tvarumo kriterijų. 
Mes nustatėme, kad tos savanoriškos schemos, kurios neturėjo specialių, atitiktį 
tvarumo kriterijams užtikrinančių tikrinimo procedūrų, vis dėlto buvo Komisijos 
pripažintos (28 dalis).
1 rekomendacija. Išsamiai įvertinti pripažinimo prašančias 
savanoriškas schemas
Dėl pripažinimo procedūrų ateityje, Komisija turėtų atlikti išsamesnį savanoriškų 
schemų vertinimą. Antai pripažinimo vertinimo pagrinde turėtų būti reikalaujama 
tikrinti, ar schemos:
a) Įvertina, kokiu mastu sertifikuota biodegalų gamyba kelia reikšmingą nei -
giamų socialinių ekonominių padarinių, – pavyzdžiui, su žemės valdomis 
susijusių konfliktų, priverstinio / vaikų darbo, blogų darbo sąlygų ūkininkams, 
grėsmių sveikatai ir saugai bei ŠESD išmetimo dėl NŽNPK – riziką. To siekda -
ma, Komisija turėtų reikalauti, kad savanoriškos schemos kartą per metus, 
remdamosi savo sertifikavimo veikla, praneštų visą svarbią su minėtomis 
rizikomis susijusią informaciją. Komisija, vykdydama savo pačios ataskaitų 
teikimo įsipareigojimus, kaip nustatyta AED, turėtų atsižvelgti į šiuos savano -
riškų schemų pranešimus.
b) Veiksmingai tikrinti, ar ES biodegalų žaliavų gamintojai laikosi ES aplinkosau -
gos reikalavimų žemės ūkiui.
c) Pateikti pakankamus biodegalams gaminti naudotų atliekų ar liekanų kilmės 
įrodymus.
77 
Mes nustatėme, jog kai kurios schemos buvo nepakankamai skaidrios arba jų 
valdymo struktūrose buvo mažai ekonominės veiklos vykdytojų atstovų, o tai di -
dino interesų konfliktų riziką ir trukdė veiksmingai bendrauti su kitomis suintere -
suotosiomis šalimis (Komisija, nacionalinėmis institucijomis, kitomis schemomis, 
sertifikavimo įstaigomis ir ekonominės veiklos vykdytojais). Mūsų manymu, tokia 
padėtis susidarė todėl, kad Komisija neatsižvelgė į šiuos klausimus per pripažini -
mo procedūrą. 2015 m. Komisija išleido rekomendacijų dokumentą, skirtą padi -
dinti pripažintų savanoriškų schemų skaidrumą. Tačiau jos reikalavimai nebuvo 
įgyvendinti (46–49 ir 59 dalys).
37 Išvados ir rekomendacijos  
2 rekomendacija. Užtikrinti tinkamą savanoriškų schemų 
valdymą ir skaidrumą
Dėl pripažinimo ateityje Komisija turėtų:
a) įvertinti, ar savanoriškų schemų valdymas mažina interesų konfliktų riziką;
b) pareikalauti, kad savanoriškos schemos sukurtų oficialią svetainę, kurioje 
būtų viešai prieinami būtiniausi skaidrumo reikalavimai. Šie reikalavimai api -
ma bent: oficialius kontaktinius duomenis (adresą, telefono numerį, e. pašto 
adresą); informaciją apie savanoriškos schemos valdymą bei jos vadybininkų 
ir pagrindinių darbuotojų kvalifikaciją ir patirtį; išsamų pagal schemą veikian -
čių sertifikavimo įstaigų sąrašą; išsamius sąrašus galiojančių, baigusių galioti 
ir atšauktų sertifikatų (su datomis); audito ataskaitas; informaciją apie savano -
riškų schemų skundų / užklausų sistemą ir informaciją apie aptiktus pažeidi -
mus. Savanoriškos schemos turėtų vykdyti atskleistos informacijos savalaikį 
atnaujinimą.
78 
Mes taip pat nustatėme, kad Komisija nevykdo pripažintų savanoriškų schemų 
veikimo priežiūros. Kadangi pripažinimo sprendimas priimamas remiantis ser -
tifikavimo procedūrų dokumentų peržiūra, priežiūros nebuvimas reiškia, kad 
Komisija negali gauti patikinimo, jog iš tikrųjų yra taikomi savanoriškų schemų 
standartai, kurie buvo pristatyti pripažinti. Be to, Komisija neturi priemonių aptik -
ti įtariamus savanoriškų schemų taisyklių pažeidimus, kadangi nėra įdiegta kon -
kreti skundų sistema ir Komisija netikrina, ar tiesiogiai savarankiškoms schemoms 
pateikti skundai yra tinkamai nagrinėjami (55 dalis).
38 Išvados ir rekomendacijos  
3 rekomendacija. Komisijos vykdoma priežiūra
Komisija turėtų vykdyti pripažintų savanoriškų schemų betarpišką priežiūrą šiais 
būdais:
a) Tikrindama, kad schemų sertifikavimo operacijos atitiktų pripažinimui prista -
tytus standartus.
b) Pareikalaudama, kad savanoriškos schemos įdiegtų skaidrias skundų sistemas, 
kurios mažiausiai turėtų pasižymėti šiomis savybėmis: i) būti lengvai prieina -
mos jų svetainėse; ii) būti informatyvios šiais klausimais: kaip turi būti patei -
kiami skundai, kokie yra procedūros terminai ir kaip galima pateikti apeliaciją, 
jei skundai atmetami; iii) apimti skundus dėl pagal schemą veikiančių sertifi -
kavimo įstaigų ir ekonominės veiklos vykdytojų; iv) turėti registrais pagrįstą 
atsekamumo sistemą. Komisija turėtų sistemingai tikrinti registruose užregis -
truotą informaciją ir prireikus imtis veiksmų.
79 
Komisijai teikiamų statistinių duomenų apie tvarius biodegalus patikimumą už -
tikrina valstybės narės. Nacionaliniai duomenys, rodantys, kokią visų transporto 
degalų dalį sudaro biodegalai, gali būti nepatikimi, kadangi statistiniai duomenys 
apie biodegalus, sertifikuotus kaip tvarūs, gali būti perdėti. Mes nustatėme, kad 
valstybės narės (kaip Lenkijos atveju) galėjo pranešti apie tvarius biodegalus, 
nors jų tvarumas nebuvo įrodytas (65 dalis).
4 rekomendacija. Duomenų apie tvarius biodegalus rinkimas 
ir jų teikimas.
Siekiant sustiprinti patikinimą dėl duomenų apie tvarius biodegalus patikimumo, 
Komisija turėtų pasiūlyti valstybėms narėms, kad šios, teikdamos duomenis apie 
biodegalų kiekius, pridėtų jų patikimumą patvirtinančius dokumentus. Tai galėtų 
būti daroma įstaigai, atsakingai už duomenų apie tvarius biodegalus rinkimą, 
išduodant bendrą sertifikatą / deklaraciją ir pateikiant ją nacionalinei institucijai, 
kuri persiunčia ją Eurostatui.
39 Išvados ir rekomendacijos  
80 
Statistinius duomenis apie tvarius biodegalus daro nepatikimus ir nepalyginamus 
tai, kad Europos Sąjungoje nėra vienodos medžiagų, kurias galima laikyti atlieko -
mis, apibrėžties. Taigi įvairios valstybės narės taiko skirtingas atliekų apibrėžtis: 
ta pati medžiaga vienoje valstybėje narėje gali būti laikoma tinkama naudoti, 
taigi ji nelaikoma atliekomis; tuo tarpu kitoje valstybėje narėje ji gali būti laikoma 
atliekomis ir tinkama gaminti dvigubai skaičiuojamus biodegalus. Viena iš 2015 m. 
rugsėjo mėn. priimtų pataisų yra naujas AED priedas, kuriame pateiktas sąrašas 
žaliavų ir degalų, kurių indėlis į 10 % transporto planinį rodiklį gali būti skaičiuo -
jamas dvigubai. Vis dėlto AED dar leidžia naudoti žaliavas, nesančias šame sąraše, 
tačiau kurias kompetentingos nacionalinės institucijos pripažįsta kaip atliekas46 
(68 ir 69 dalys).
5 rekomendacija. Atliekų, naudojamų gaminti pažangiuosius 
biodegalus, apibrėžties suderinimas
Nors šiuo metu pataisytoje AED yra pateikta žaliavų, kurios gali būti naudojamos 
dvigubai skaičiuojamiems biodegalams gaminti, apibrėžtis, vis dar išlieka tikimy -
bė, kad ta pati medžiaga vienoje valstybėje narėje gali būti laikoma atliekomis, 
o kitoje – ne. Siekiant užtikrinti statistinių duomenų apie tvarius biodegalus paly -
ginamumą ir sustiprinti patikinimą dėl duomenų apie pažangiuosius biodegalus 
patikimumo, Komisija turėtų kaip galima greičiau pasiūlyti valstybėms narėms 
suderinti į AED sąrašą neįtrauktų atliekomis laikytinų medžiagų, naudojamų pa -
žangiesiems biodegalams gaminti įrenginiuose, kurie veikė iki priimant Direktyvą 
(ES) 2015/1513, iš dalies keičiančią AED, apibrėžtį.
Šią ataskaitą priėmė I kolegija, vadovaujama Audito Rūmų narės Kersti 
KALJULAID, 2016 m. gegužės 25 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje.
 Audito Rūmų vardu
 Pirmininkas  
 Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA
46 Pataisytos AED 3 straipsnio 
4 dalies e punktas.
40
 Priedai
Degalai ir biodegalai transporte – ktne 2014
Iškastinis kuras Biodegalai
Valstybė narė Benzinas  (1) Dyzelinas  (2) Iš viso benzinas 
ir dyzelinas  
(3=1+2)Visi biodegalai a) Atitinkantys 
biodegalaiIš kurių : Dvigubai 
skaičiuojami 
biodegalai 
BE 1 241,74 6 862,66 8 104,40 3 87, 6 0 3 87, 6 0 0,00
BG 495,06 1 610,39 2 105,45 110,87 110,87 0,00
CZ 1 509,78 3 75 7,93 5 267,71 316,76 316,76 0,00
DK 1 299,22 2 375,54 3 674,76 213,42 213,42 0,00
DE 17 474,16 31 813,51 49 2 87, 67 2 806,49 2 806,49 518,25
EE 236,22 494,00 730,22 5,76 0,00 0,00
IE 1 136,93 2 420,73 3 55 7, 6 6 116,18 116,18 76,96
EL 2 583,00 2 175,27 4 758,26 135,21 30,05 30,05
ES 4 405,03 20 616,75 25 021,78 944,88 0,00 0,00
FR 6 522,12 32 159,62 38 681,74 2 955,35 2 955,35 133,91
HR 536,15 1 216,01 1 752,16 29,86 29,86 0,00
IT 8 303,64 2 2 9 87,15 31 290,79 1 065,17 1 063,47 185,80
CY 350,22 230,06 580,28 9,72 9,72 6,09
LV 201,30 688,12 889,41 22,02 22,02 0,00
LT 197,19 1 213,96 1 411,15 63,20 59,71 0,00
LU 313,25 1 707,9 6 2 021,21 68,68 68,57 41,37
HU 1 211,90 2 332,40 3 544,31 193,27 193,27 52,77
MT 73,95 102,70 176,65 4,65 4,32 4,32
NL 3 715,85 5 770,92 9 486,77 349,06 336,56 212,56
AT 1 581,62 5 483,35 7 064,97 593,41 531,91 0,00
PL 3 462,26 9 090,31 12 552,57 705,37 705,37 0,00
PT 1 119,49 3 813,39 4 932,88 261,25 151,54 15,82
RO 1 339,28 3 615,17 4 954,45 166,96 166,65 0,00
SI 439,60 1 288,93 1 728,53 42,37 42,37 0,00
SK 540,22 1 350,55 1 890,78 133,87 130,60 0,00
FI 1 364,95 2 101,32 3 466,27 497, 6 5 496,28 451,01
SE 2 731,97 3 676,79 6 408,76 992,10 992,10 419,80
UK 12 678,62 24 554,41 37 233,03 1 179,00 1 179,00 686,00
Iš viso 77 064,72 195  509,91 272  574,63 14 370,13 13 120,04 2 834,71
iš kurių:
Biodyzelinas 11 3 67, 62 4,0 %Iš viso transporto 
degalų
Biobenzinas 2 636,91 0,9 %
Iš viso transporto degalų 286  944,76
a) Skaičiai šiame stulpelyje apima biodyzeliną, biobenziną ir, kai kurių valstybių narių atveju, nedidelius kiekius biodujų.
Šaltinis:  EUROSTATO 2014 m. „SHARES“ lentelės, detalūs rezultatai.I priedas
41 Priedai 
Valdymas ir savanoriškos schemos
Sava -
noriška 
schemaSavininkas ValdymasStatutas ar 
lygiavertis 
dokumentas
SS savininkas – jos nariai (atvira narystė)
SS01 NariaiVisuotinis susirinkimas skiria 6 Valdybos narius. 
Valdyba tvarko asociacijos reikalus ir privalo vykdyti Visuotinio susirinkimo , kuriame dalyvauja 
visi nariai, rezoliucijas.
Valdyba  atsiskaito visuotiniam susirinkimui, jai talkina Vykdomoji valdyba  ir techniniai 
komitetai .
Vykdomoji valdyba vykdo sertifikavimo sistemos verslo veiklą.Taip
SS02 NariaiNariai  skiriami į renkančiąsias klases. Renkančiosios klasės skiria nuo dviejų iki 18 Direktorių 
valdybos  direktorių. Valdyba atsakinga už schemos priežiūrą ir vadybą. Valdyba skiria schemos 
vykdomąjį pareigūną ir vykdomąjį organą: Generalinį direktorių  ir Sekretoriatą . Valdyba taip 
pat įsteigia Valdymo komitetą .
Valdyba nustato ir deleguoja tam tikrus įgaliojimus komitetams , darbo grupėms ir specialio -
sios paskirties grupėms .Taip
SS03 NariaiVisuotinis susirinkimas  yra schemos aukščiausias sprendimų priėmimo organas, jis išrenka 
Vykdomąją  valdybą, sudarytą iš ne daugiau kaip 15 narių. Vykdomoji valdyba skiria Sekretoriatą  
ir įgalioja jį valdyti schemos pagrindinę veiklą.
Ad hoc  darbo grupės  yra sudaromos pagal poreikį pagal tam tikras konkrečias temas.Taip
SS04 NariaiSchemų nariai organizuoti į septynias Kolegijas , kurios renka organizacijos valdymo organą 
(Visuotinį delegatų susirinkimą ). Šis Susirinkimas išrenka Direktorių valdybą  (iš 5–9 narių), 
atsakingą už schemos valdymą ir atstovaujančią Asociacijai trečiųjų šalių atžvilgiu. Direktorių 
valdyba teikia savo nuomonę Sekretoriatui  ir gali paskirti Vykdomąjį direktorių . Vykdomasis 
direktorius atsako už Asociacijos strategijos ir politikų įgyvendinimą ir vadovauja Sekretoriatui, kuris 
yra atsakingas už schemos kasdienį valdymą. Direktoriai taip pat gali steigti komitetus , darbo 
grupes ir patariamąsias grupes .Taip
SS05 NariaiEilinį Visuotinį susirinkimą  sudaro visi schemos nariai. Visuotinis susirinkimas renka nuo 3 iki 16 
Valdytojų tarybos  narių. Valdytojų taryba kartu su Generaliniu sekretoriumi  atsako už bendrą 
schemos valdymą. Schemos kasdienį valdymą Valdytojų taryba patiki Generaliniam sekretoriui ir 
Sekretoriatui . Dalį savo įgaliojimų ir prievolių Valdytojų taryba gali priskirti ir deleguoti darbo 
grupėms , nuolatiniams komitetams ar specialiosios paskirties grupėms .TaipII priedas
42 Priedai 
Sava -
noriška 
schemaSavininkas ValdymasStatutas ar 
lygiavertis 
dokumentas
Konsorciumams, organizacijoms ar asociacijoms priklausančios SS
SS067 subjektų 
konsorciumas.7 narių steigėjų konsorciumas skiria schemos Iniciatyvinio komiteto  narius. Iniciatyvinis komite -
tas yra schemos valdymo organas, kuris išrenka techniniam schemos valdymui tinkamas technines 
kompetencijas turintį Techninį patarėją , – kuris taip pat yra Iniciatyvinio komiteto narys, –  ir 
sudaro su juo sutartį.Taip
SS07Kelias patikrinimo 
schemas koordinuo -
jantysis organas. Koordinuojančiojo organo Valdyba  yra sudaryta iš ekspertų ir valdo įmonės veiklą. Ji vykdo 
įvairių schemų, kurias valdo sektorių tarybos, priežiūrą. Patikrinimo sektoriaus tarybos  prižiūri 
sektorių schemų, taip pat ir Savanoriškos schemos , valdymą. Sektorių schemos sudarytos iš 
ekspertų ir sektorių atstovų. 
Visi patikrinimo sektoriai turi techninius patariamuosius komitetus, sudarytus iš to sektoriaus 
ekspertų. Jie yra atsakingi už tęstinę Savanoriškos schemos standartų priežiūrą ir tobulinimą.
Maisto sektoriuose veikia įvairios schemos ir koordinavimo organas padeda parengti kiekvieno 
sektoriaus detalius standartus ir inspektavimo sistemas.Nerasta
SS08Ribotos atsakomy -
bės garantinė ben -
drovė, kurią sudaro 
nariai / garantai api -
mantys 8 skirtingus 
subjektus.Turima internetinė informacija nėra labai aiški ir leidžia suprasti, kad schemos Direktorių valdyba yra 
atskaitinga patronuojančiosios bendrovės Generaliniam direktoriui . 
Schemą valdo Direktorių valdyba , atsakinga už vadovavimą įmonei, bendrą jos valdymą ir 
administravimą. 
Dvi darbo grupės  atsako už schemos veikimo techninių ir rinkodaros aspektų tobulinimą ir priežiūrą.Nerasta
SS09Dešimt asociacijų ir 
organizacijų iš že -
mės ūkio, prekybos, 
degalų, biodegalų ir 
biodujų sektorių. Akcininkų susirinkimas  skiria Vykdomąją vadovybę  ir tvirtina Patariamąjį komitetą  ir 
Sankcijų komitetą  Vykdomajai vadovybei padėti.
Schemos valdymas ir jos veikimas buvo deleguoti (Agentūrai sutikus) vienai įmonei.
Priemones, skirtas tvarkyti ir toliau tobulinti schemos sertifikavimo sistemą, inicijuoja ir koordinuoja 
Patariamasis komitetas.Nerasta
SS10 Prekybos asociacija.Schemos Techninė patariamoji grupė sudaryta iš prekybos asociacijos, kaip schemos savininkės, 
ir pagrindinės sertifikavimo įmonės atstovų. Ši ekspertų grupė priima sprendimus ir teikia rekomen -
dacijas veiklos klausimais, susijusiais su schemos taikymu ir rezultatais.Nerasta
SS11 Konfederacija Schemos savininkė yra ir ją valdo konfederacija , kuri schemą sukūrė ir įgyvendino. Nerasta
SS12 Konfederacija. Schemos savininkė yra ir ją valdo konfederacija , kuri schemą sukūrė ir įgyvendino. NerastaII priedas
43 Priedai 
Sava -
noriška 
schemaSavininkas ValdymasStatutas ar 
lygiavertis 
dokumentas
Viešosioms įstaigoms priklausančios SS
SS13Nacionalinė 
standartizacijos 
institucijaSchemą valdo Nacionalinė standartizacijos institucija, remdamasi struktūromis, nustatytomis valdy -
ti jos schemas. Nacionalinė standartizacijos institucija atsako už standartų rengimą.
Nacionalinė standartizacijos institucija turi šiuos su jos schemų valdymu susijusius organus: schemos 
vadovybę; schemos valdymo komitetą; Ekspertų komitetą; ir kontrolės komitetą.Nerasta
SS14Nacionalinis tyrimų 
institutasSistemos administratorius  yra nacionalinio tyrimų instituto direktorius. Jis / ji įsteigia sistemos 
valdybą . Sistemos valdyba vykdo sertifikavimo įstaigų priežiūrą, remdamasi sistemos taisyklėmis ir 
rengia schemos tobulinimo nurodymus. Valdybą prižiūri Sistemos administratorius ir Sistemos tary -
ba. Valdybai vykdyti veiklą padeda Sistemos biuras , kuris yra atskaitingas Sistemos administratoriui.
Schemos Sistemos taryba yra sudaryta iš 5–10 narių (išorės ekspertų, kuriuos skiria Nacionalinio tyrimų 
instituto direktorius). Jos pagrindinės užduotys yra: vykdyti priežiūrą, susijusią su nepriklausomumu, 
skaidrumu, interesų konfliktų išvengimu tarp sistemos dalyvių ir sertifikavimo įstaigų, nagrinėti skun -
dus ir pasiūlymus, rengti schemos tobulinimo nurodymus.Nerasta
Bendrovėms priklausančios SS
SS15 Privati bendrovėValdoma pagal bendrą bendrovės atsakomybę, pastaroji deleguoja atsakomybę savo pačios darbuo -
tojams arba trečiųjų šalių bendrovių specialistams.Nerasta
SS16 Privati bendrovė Nerasta Nerasta
SS17 Privati bendrovėIš Energetikos GD svetainės: „Dokumentai, nurodyti šioje schemoje yra [bendrovės] valdymo siste -
mos dalis ir yra atnaujinami ir tvarkomi pagal šios sistemos procedūras. Už šios schemos atnaujinimą 
atsakingas asmuo [bendrovėje] yra Direktorius, atsakingas už tvarumo reikalavimų ir tiekėjo atitiktį.
Šią tikrinimo schemą [bendrovė] kasmet peržiūri sveikatos, saugos, aplinkosaugos ir kokybės bei 
tvarumo funkcijos atžvilgiu. Schemos dalyviai yra atitinkamai informuojami. Jei daromi svarbūs 
pakeitimai, schema siunčiama Europos Komisijai susipažinti ar tvirtinti.“Nerasta
SS18 Privati bendrovė Nerasta Nerasta
Skaičiavimo priemonė pripažinta kaip SS
SS19 Tyrimų institutas Šiuo metu savanorišką schemą valdo Tyrimų institutas , vienas iš buvusių projekto partnerių. Netaikoma
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis interneto svetainėmis.
Kaip ES institucija Europos Audito Rūmai privalo suderinti ES interesą užtikrinant jos atliekamų veiksmų skaidrumą bei optimalų viešųjų fondų lėšų naudojimą 
ir, kita vertus, apribojimo, kylančio atitinkamų gavėjų teisei į jų privataus gyvenimo gerbimą apskritai bei konkrečiai jų asmens duomenų apsaugai. Todėl šioje 
ataskaitoje mes konkrečiai nenurodome, kurioms savanoriškoms schemoms taikomos mūsų pastabos. Kompetentingoms institucijoms, norinčioms iš šios 
ataskaitos padaryti savo nuosavas išvadas ir imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių, turėtų pakakti objektyvaus trūkumus įrodančių faktų aprašymo.II priedas
44 Priedai III priedas
Savanoriška 
schema  a)Komisijos rekomendacijų laiške išvardyti skaidrumo elementai  b)Kiti svarbūs skaidrumo elementai
Kontaktiniai 
duomenys 
(telefono 
nr., e. pašto 
adresas, 
adresas)SS 
ekonominės 
veiklos 
vykdytojai
(galiojantys 
sertifikatai)SS 
nebepriklausantys 
ekonominės 
veiklos vykdytojai
(baigę galioti 
sertifikatai)Sertifikavi -
mo įstaigosKitų pri -
pažintų SS 
pavadini -
maiValdymasStatutas ar 
lygiavertis 
dokumentasDarbuotojų 
kvalifikacijos 
(CV ir pan.)Skundų 
sistemaNustatyti 
pažeidimai
(panaikinti 
sertifikatai)
SS priklausančios jos nariams (atvira narystė) ar viešosioms įstaigoms
SS02 Taip Taip Taip Taip Nerasta Patikimas Taip TaipTaip (ne 
internete)Taip
SS03 Taip Taip Nerasta Taip Nerasta Patikimas Taip TaipTaip (ne 
internete)Nerasta
SS13 Taip Taip Taip Taip Nerasta Nepatikimas Nerasta Nerasta Būtina gerinti Taip
SS05 Iš dalies c)Taip Nerasta Taip Nerasta Patikimas Taip Taip Taip Nerasta
SS04 Taip Taip Taip Taip Nerasta Patikimas Taip TaipTaip (ne 
internete)Nerasta
SS14 Taip Taip Nerasta Taip Nerasta Patikimas Nerasta Nerasta Būtina gerinti Nerasta
SS01 Taip Taip Taip Taip Nerasta Patikimas Taip NerastaTaip (ne 
internete)Taip
geriausios praktikos rekomenduojama gerinti neaiški padėtis. Rekomenduojama gerinti.
a) Šiame sąraše nėra schemos „Biograce GHG calculation tool“ dėl jos ypatingo pobūdžio.
b) Išvardyti elementai taip pat apima paskutines schemos versijas, tačiau jos atitiktį gali patvirtinti tik Komisija.
c) Neatskleista bent viena iš išvardytų kontakto formų.
d) Savininkų subjektų informacija. Nenurodyta, jei taikoma SS.
Valdymas : Patikimas = atskleista pakankamai informacijos
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinama
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinamaSavanoriškų schemų skaidrumas
45 Priedai III priedas
Savanoriška 
schema  a)Komisijos rekomendacijų laiške išvardyti skaidrumo elementai  b)Kiti svarbūs skaidrumo elementai
Kontaktiniai 
duomenys 
(telefono 
nr., e. pašto 
adresas, 
adresas)SS 
ekonominės 
veiklos 
vykdytojai
(galiojantys 
sertifikatai)SS 
nebepriklausantys 
ekonominės 
veiklos vykdytojai
(baigę galioti 
sertifikatai)Sertifikavi -
mo įstaigosKitų pri -
pažintų SS 
pavadini -
maiValdymasStatutas ar 
lygiavertis 
dokumentasDarbuotojų 
kvalifikacijos 
(CV ir pan.)Skundų 
sistemaNustatyti 
pažeidimai
(panaikinti 
sertifikatai)
Kitų rūšių SS 
SS08 Taip Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta Vidutiniškas Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta
SS17 Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta Nepatikimas Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta
SS11 Taip d)Taip Nerasta Nerasta Nerasta Nepatikimas Nerasta Nerasta Būtina gerinti Taip
SS06 Iš dalies c)Taip Taip Taip Nerasta Patikimas Taip Nerasta Būtina gerinti Taip
SS16 Taip Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta Nepatikimas Nerasta Taip d)Nerasta Nerasta
SS07 Taip Nerasta Nerasta Taip Nerasta Vidutiniškas Nerasta Taip Būtina gerinti Nerasta
SS09 Taip Taip Taip Taip Nerasta Patikimas Nerasta Nerasta Nerasta Taip
SS12 Taip d)Taip Nerasta Nerasta Nerasta Nepatikimas Nerasta Nerasta Būtina gerinti Taip
SS10 Taip d)Taip Nerasta Taip Taip Vidutiniškas Nerasta Taip d)Būtina gerinti Nerasta
SS18 Taip Nerasta Nerasta Taip Nerasta Nepatikimas Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta
SS15 Taip d)Taip Nerasta Taip Taip Nepatikimas Nerasta Nerasta Nerasta Nerasta
geriausios praktikos rekomenduojama gerinti neaiški padėtis. Rekomenduojama gerinti.
a) Šiame sąraše nėra schemos „Biograce GHG calculation tool“ dėl jos ypatingo pobūdžio.
b) Išvardyti elementai taip pat apima paskutines schemos versijas, tačiau jos atitiktį gali patvirtinti tik Komisija.
c) Neatskleista bent viena iš išvardytų kontakto formų.
d) Savininkų subjektų informacija. Nenurodyta, jei taikoma SS.
Valdymas : Patikimas = atskleista pakankamai informacijos
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinama
Vidutiniškas = atskleista informacija bus gerinama
Šaltinis:  Europos Audito Rūmai, remiantis interneto svetainėmis. Kaip ES institucija Europos Audito Rūmai privalo suderinti ES interesą užtikrinant jos atliekamų veiksmų skaidrumą bei optimalų viešųjų fondų lėšų 
naudojimą ir, kita vertus, apribojimo, kylančio atitinkamų gavėjų teisei į jų privataus gyvenimo gerbimą apskritai bei konkrečiai jų asmens duomenų apsaugai. Todėl šioje ataskaitoje mes konkrečiai nenurodome, kurioms 
savanoriškoms schemoms taikomos mūsų pastabos. Kompetentingoms institucijoms, norinčioms iš šios ataskaitos padaryti savo nuosavas išvadas ir imtis atitinkamų atsakomųjų priemonių, turėtų pakakti objektyvaus 
trūkumus įrodančių faktų aprašymo.
46   
9 punktas:IV priedasKompleksinės paramos reikalavimai
Kompleksinės paramos reikalavimai, nurodyti AED 17 straipsnio 6 dalyje
(„reikalavimai bei standartai, nurodyti 2009 m. sausio 19 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 73/2009 II priedo A da -
lies skirsnio „Aplinka“ bei 9 punkto nuostatose, ir pagal to reglamento 6 straipsnio 1 dalį apibrėžti būtiniausi 
geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės reikalavimai“)
Tarybos reglamentas (ES) Nr. 73/2009, II priedas, A dalis:
6 straipsnio 1 dalis:
„Gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė
1. Valstybės narės užtikrina, kad bus išlaikoma visos žemės ūkio paskirties žemės, ypač gamybai nebenaudo -
jamos žemės, gera agrarinė ir aplinkosaugos būklė. Valstybės narės, atsižvelgdamos į konkrečias atitinkamų 
teritorijų charakteristikas, įskaitant dirvos būklę ir klimato sąlygas, esamas ūkininkavimo sistemas, žemėnaudą, 
sėjomainą, ūkininkavimo būdus ir ūkių struktūras, nacionaliniu ar regioniniu lygiu nustato būtiniausius privalo -
mus gerai agrarinei ir aplinkosaugos būklei taikomus reikalavimus, remdamosi III priede pateikta sistema.

47   IV priedas
III priedas:
48 Komisijos  
atsakymas
Santrauka
IV
Komisija atliko išsamius visų savanoriškų schemų, pripažintų atitinkančiomis visus teisinius Direktyvos reikalavimus, 
vertinimus. Komisijos nuomone, savanoriškomis schemomis užtikrinama, kad sertifikuoti biodegalai atitiktų privalo -
mus kriterijus, į kuriuos atsižvelgiant schemos pripažintos remiantis išsamiais visų sertifikuotų savanoriškų schemų 
vertinimais. Vis dėlto Komisija visada yra pasirengusi padėti toliau tobulinti standartus, kad dar labiau pagerintų 
sistemos veikimą, spręsti taikant sistemą kylančius uždavinius ir atsižvelgti į teisinio pagrindo pakeitimus.
V
Atsinaujinančiosios energijos direktyvoje (AED) apibrėžiami įvairūs privalomi tvarumo kriterijai, kuriuos biodegalai 
turi atitikti, kad už jų naudojimą būtų galima gauti paramą ir kad jie būtų įskaičiuoti į atsinaujinančiosios energijos 
planinius rodiklius. Savanoriškų schemų vertinimai tinkamai apėmė šiuos privalomus tvarumo kriterijus, ir savanoriš -
kos schemos buvo pripažįstamos tik tais atvejais, kai buvo galima įrodyti, kad jos atitinka šiuos kriterijus.
Be to, AED minimi ir įvairūs kiti su tvarumu susiję klausimai, pvz., neigiamas socialinis ir ekonominis poveikis. 
Į daugelį savanoriškų schemų įtraukti papildomi neprivalomi tvarumo kriterijai. Tai gali būti laikoma gerąja prak -
tika, tačiau daroma visiškai savanoriškai. Atliekant vertinimus, nebuvo vertinama, kokiu mastu savanoriškos sche -
mos apima ir neprivalomus kriterijus. Todėl nė viena iš savanoriškų schemų nebuvo pripažinta kaip apimanti šiuos 
klausimus.
Komisijos nuomone, nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomus tvarumo kriterijus. Jeigu 
įtraukti tokius kriterijus turėtų būti privaloma, teisės aktų leidėjas būtų nusprendęs juos įtraukti į privalomų kriterijų 
rinkinį.
Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspektus. Tačiau 
pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akte jie apibrėžti ne taip išsa -
miai kaip privalomi kriterijai.
Siekiant sumažinti NŽNPK keliamą riziką, į AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, įtrauktas didžiau -
sias maistinės kilmės biodegalų kiekis, kuris gali būti įskaičiuotas į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius 
(7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio). Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl nega -
lima reikalauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis 
privalomiems kriterijams, apimtų NŽNPK.
VI
Atliekų ir liekanų kilmės tikrinimas buvo vertinimo dalis. Visuose vertinimuose buvo reikalaujama, kad savanoriškose 
schemose būtų taikomos atitinkamos Direktyvos nuostatos. Tai apima visų rūšių žaliavas, įskaitant atliekas ir lieka -
nas. Direktyvoje nenumatomi konkretūs iš atliekų ir liekanų gaminamiems biodegalams taikytini audito kriterijai. 
Rekomendacijoje Komisijos tarnybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo 
pripažintos savanoriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčia -
vimo riziką, palaipsniui iškilusią valstybėms narėms pradėjus taikyti dvigubo skaičiavimo mechanizmą. Savanoriškų 
schemų tikrinimo procedūros buvo atitinkamai atnaujintos.
Komisijos atsakymas 49
Be to, AED valstybėms narėms nenustatytas joks konkretus su AED 17 straipsnio 6 dalimi (kuri yra susijusi su BŽŪP 
geros agrarinės ir aplinkosauginės būklės (GAAB) standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamen -
tais) susijęs tikrinimo įpareigojimas. Komisija taip pat turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straips -
nio 6 dalyje nustatytais pagrindais. Todėl nederėtų šio elemento įtraukti į savanoriškų schemų vertinimą.
VII
Į AED neįtraukti su savanoriškų schemų valdymo struktūra susiję reikalavimai, todėl pirmuosiuose vertinimuose val -
dymo struktūrai nebuvo skiriama daug dėmesio. Labiausiai buvo stengiamasi užtikrinti, kad veiklos vykdytojų auditą 
atliktų trečioji šalis – tai aiškiai nurodyta Direktyvoje.
Tačiau ateityje reikia skirti daugiau dėmesio ir valdymo struktūrai, ir skaidrumo priemonėms. To reikia visų pirma dėl 
Direktyvos (ES) 2015/1513 pakeitimuose sugriežtintų skaidrumo ir valdymo reikalavimų.
VIII
Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus. Tačiau Komisija 
reikalauja, kad nepriklausomą auditą atliktų trečioji šalis.
Komisija savanoriškų schemų priežiūrą vykdo remdamasi teisinėmis kompetencijomis, kurios nustatytos AED su 
pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad kasmet būtų pateikiama kiekvienos 
savanoriškos schemos veikimo ataskaita. 2017 m. balandžio mėn. Komisija pati pateiks savanoriškų schemų veikimo 
ataskaitą.
Komisija sutinka, kad būtų galima stiprinti priežiūrą ir didinti skaidrumą, taip pat tobulinti skundų pateikimo tvarką.
IX
Valstybės narės, gerokai vėluodamos, iš dalies perkėlė AED, įskaitant biodegalų tvarumo kriterijus, į nacionalinę 
teisę.
Šalyse, kuriose dar nebuvo taikomi biodegalų tvarumo kriterijai, dar nebuvo įdiegta ir tikrinimo sistema, todėl buvo 
neįmanoma įrodyti, kad biodegalai atitinka tvarumo kriterijus. Komisijos supratimu, tai ir buvo netikslių duomenų 
teikimo priežastis. Tačiau 2020 m. turi būti pasiektas atsinaujinančiosios energijos transporto sektoriuje planinis 
rodiklis. Komisija yra įsitikinusi, kad iki 2020 m. valstybės narės tinkamai įgyvendins AED, įskaitant naujausius jos 
pakeitimus. Prireikus Komisija imsis Sutartyje dėl ES veikimo nustatytų priemonių, kad užtikrintų ES teisės laikymąsi.
X 1. i)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Komisija negali įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti nepri -
valomų socialinių ir ekonominių kriterijų. Tačiau, atsižvelgiant į savanoriškų schemų sertifikavimo veiklą, jų vei -
kimo ataskaitos turėtų būti teikiamos kartą per metus, kaip nustatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva 
(ES) 2015/1513. Komisija savo ataskaitose atsižvelgs į gautas savanoriškų schemų veikimo ataskaitas.
X 1. ii)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, t. y. su tuo, kad reikia tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri 
yra susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų. Įgyvendi -
nant BŽŪP tikrinama, kaip laikomasi BŽŪP GAAB standartų ir kitų atitinkamų direktyvų bei reglamentų reikalavimų.
Komisijos atsakymas 50
X 1. iii)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos 
specialios tikrinimo procedūros. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo 
atliekamus vertinimus įtraukė specialių priemonių taikymą.
X 2.
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad ir valdymo struktūrai, ir skaidrumo priemonėms reikia skirti dar 
daugiau dėmesio, ir, atsižvelgdama į Direktyvos (ES) 2015/1513 pakeitimuose sugriežtintus skaidrumo ir valdymo 
reikalavimus, jau ėmėsi būtinų veiksmų.
X 3. i)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisija šį klausimą spręs teikdama savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, 
padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Tai, kaip ekonominės veiklos vykdytojai taiko schemos procedūras, tikrina 
nepriklausomi trečiųjų šalių auditoriai.
X 3. ii)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir jau ėmėsi reikiamų veiksmų.
X 4.
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir, valstybėms narėms gaunant ekonominės veiklos vykdytojų tei -
kiamą informaciją apie atitiktį tvarumo kriterijams, toliau su jomis bendradarbiaus, kad užtikrintų didesnį teikiamų 
duomenų patikimumą. Be to, kas penkerius metus valstybės narės Komisijai teikia visų perduotų duomenų kokybės 
ataskaitą. Tačiau nepagrįsta reikalauti papildomų įrodymų (sertifikatų ir (arba) deklaracijų) dėl vieno konkretaus 
statistinių duomenų rinkinio.
X 5.
Komisija pritaria, kad reikia suderinti pažangiesiems biodegalams gaminti naudojamų atliekų apibrėžtį.
Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva 
(ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.
Įvadas
05
Daugeliu atvejų biodegalams gaminti naudojama tik tam tikra maistinės kultūros dalis, o kitos – dažnai pagrindinės 
dalys – naudojamos maisto produktams ir pašarams gaminti. Todėl įprastų biodegalų išstūmimo poveikis yra gero -
kai mažesnis, bet vis dėlto gana didelis.
Komisijos atsakymas 51
06
Komisija ketina iki 2016 m. pabaigos pateikti politikos pasiūlymą dėl atsinaujinančiosios energijos dokumentų 
rinkinio.
09
Į AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, įtrauktas priedas (IX priedas), kuriame pateikiamas žaliavų 
ir iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių gaminamų degalų, kurių dalis į atsinaujinančiosios energijos transporto 
sektoriuje planinį rodiklį įskaičiuojama padauginus iš dviejų, sąrašas. Į IX priedą iš tikrųjų įtrauktos atliekos, liekanos 
ir kita nemaistinė biomasė, tačiau oficiali nuoroda į šias apibrėžtis nepateikta.
Į atsinaujinančiosios energijos planinį rodiklį įskaičiuojami visi transporto sektoriuje naudojami atsinaujinantieji 
energijos ištekliai, įskaitant atsinaujinančiąją elektros energiją. Tikimasi, kad atsinaujinančiosios elektros energijos 
įnašas bus didelis (~2 procentiniai punktai).
10
AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, reikalaujama, kad, naudojant naujame įrenginyje pagamin -
tus biodegalus, išmetamas šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis sumažėtų bent 60 proc. Nuo 2018 m. sausio mėn. 
bus taikomas bendras reikalavimas, kad išmetamas ŠESD kiekis būtų mažesnis 50 proc.
Pastabos
28
AED valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP 
GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų, nors jie yra kriterijų dalis. 
Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais.
Bendras atsakymas į 30 ir 31 dalių pastabas.
Komisija nėra įpareigota pripažinti savanoriškų schemų ir iki šiol pripažindavo tik tas schemas, kurios atitikdavo AED 
17 straipsnio 2–5 dalyse nustatytus reikalavimus. Todėl ji neprivalėjo vertinti atitikties ir kitiems neprivalomiems 
tvarumo kriterijams.
Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomų tvarumo 
kriterijų, nes teisės aktų leidėjas nusprendė jų neįtraukti į privalomų kriterijų rinkinį. Kalbėdama konkrečiai apie 
socialinio tvarumo aspektus (3 langelis), Komisija atkreipia dėmesį į tai, kad tokių kriterijų įtraukimas į sertifikavimo 
taikymo sritį gali būti laikomas gerąja praktika, tačiau pabrėžia, kad tokie kriterijai įtraukiami savanoriškai.
Vis dėlto Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspek -
tus. Tačiau pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akte jie apibrėžti ne 
taip išsamiai kaip privalomi kriterijai.
3 langelis
Komisijos nuomone, tokių kriterijų įtraukimas į sertifikavimo taikymo sritį gali būti laikomas gerąja praktika, tačiau 
pabrėžia, kad tokie kriterijai įtraukiami savanoriškai.
Komisijos atsakymas 52
33
Komisija pripažįsta, kad duomenų trūksta visose ataskaitose, tačiau ji pateikė nuorodas į turimus duomenis, įskaitant 
papildomus specialius ES biodegalų politikos poveikio besivystančioms šalims tyrimus, ir jų vertinimą.
Dėl 4 langelyje aprašytų socialinių aspektų Komisija pažymi, kad, nors biodegalų eksportas iš besivystančių šalių yra 
ribotas, 2013 ir 2015 m. ji yra pateikusi įvairių ataskaitų apie ES biodegalų politikos poveikį platesniems vystymosi 
klausimams besivystančiose šalyse, taip pat toms besivystančioms šalims, kurios neeksportuoja biodegalų į ES1.
Bendras atsakymas į 34–37 dalių pastabas.
AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, nustatytas didžiausias maistinės kilmės biodegalų kiekis 
(7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio), kuris gali būti įskaičiuotas į atsinaujinančiosios ener -
gijos planinius rodiklius. Šia priemone apribojama paskata naudoti augalinės kilmės biodegalus atsinaujinančiosios 
energijos planiniams rodikliams pasiekti, todėl apribojama ir ES biodegalų politikos keliama NŽNPK rizika.
Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl negalima reikalauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai 
tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis tiems kriterijams, apimtų NŽNPK.
Komisija toliau analizuos šį klausimą ir analizės rezultatus paskelbs ataskaitoje, kurią numatoma pateikti 2016 m. 
pabaigoje.
40
Komisija pripažįsta, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos specialios tikrinimo procedūros. 
Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo atliekamus vertinimus įtraukė 
specialių priemonių taikymą.
Bendras atsakymas į 41–42 dalių pastabas.
Rekomendacijoje Komisijos tarnybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo 
pripažintos savanoriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčia -
vimo riziką, palaipsniui iškilusią valstybėms narėms pradėjus taikyti dvigubo skaičiavimo mechanizmą.
Komisija visoms savanoriškoms schemoms pateikė dokumentą, kuriuo siekė atkreipti dėmesį į šį klausimą ir užti -
krinti, kad visose schemose būtų imtasi reikiamų veiksmų. Tai nereiškia, kad anksčiau šiam klausimui nebuvo skirta 
tinkamo dėmesio. Iš tiesų, mūsų žiniomis, daugelis atitinkamų savanoriškų schemų ėmėsi veiksmų savo iniciatyva. 
Komisijos nuomone, savanoriškų schemų gebėjimas greitai ir aktyviai reaguoti į nustatytas problemas yra vienas iš 
sertifikavimo sistemų pranašumų.
45
Patvirtinus apibrėžtį, Komisija paprašė, kad iš dalies pripažintos schemos atliktų atitikties naujai apibrėžčiai tikrinimą 
ir pateiktų jo rezultatus. Trys tik iš dalies pripažintos schemos pateikė naujausią informaciją apie šią atitiktį ir buvo 
įvertintos. Šiuo metu vyksta sprendimų atnaujinimas.
1 SWD(2013) 102 final ; SWD(2015) 117 final .
Komisijos atsakymas 53
46
Komisijos vertinimai atitiko AED nustatytus reikalavimus. Į AED neįtraukti su savanoriškų schemų valdymo struktūra 
susiję reikalavimai, todėl pirmuosiuose vertinimuose valdymo struktūrai nebuvo skiriama daug dėmesio. Labiausiai 
buvo stengiamasi užtikrinti, kad veiklos vykdytojų auditą atliktų trečioji šalis – tai aiškiai nurodyta Direktyvoje.
Tačiau Komisija mano, kad siekiant toliau plėtoti geriausią patirtį, ateityje valdymo struktūrai turėtų būti skiriama 
daugiau dėmesio. Pagrindinė to priežastis yra tai, kad buvo padidinta išmetamo ŠESD kiekio skaičiavimo riba, 
todėl reikia dažnai skaičiuoti, kiek faktiškai sumažėjo išmetamas ŠESD kiekis, o tam reikia vykdyti dar griežtesnę 
stebėseną.
Bendras atsakymas į 50–51 dalių pastabas.
Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus. Tačiau Komisija 
reikalauja, kad nepriklausomą auditą atliktų trečioji šalis.
Komisija savanoriškų schemų priežiūrą vykdo remdamasi teisinėmis kompetencijomis, kurios nustatytos AED su 
pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad kasmet būtų pateikiama kiekvienos 
savanoriškos schemos veikimo ataskaita. 2017 m. balandžio mėn. Komisija pati pateiks savanoriškų schemų veikimo 
ataskaitą.
53
Siekdama išsiaiškinti padėtį ir nustatyti, ką būtų galima patobulinti, Komisija su schemomis pradėjo dialogą. Šiuo 
metu Komisija tikrina konkretų atvejį, todėl šiame etape komentuoti dar per anksti.
Tačiau apskritai reikalavimas stiprinti schemų vidaus valdymą, kurį pradėta taikyti šiuo metu atliekamuose vertini -
muose, gali padėti užtikrinti, kad būtų geriau prižiūrima, kaip sertifikavimo įstaigos laikosi schemų taisyklių.
54
Daugelis savanoriškų schemų veikia tarptautiniu mastu. Praktiškai tai reiškia, kad atitiktį tikrinančiam auditoriui 
tenka didelė atsakomybė ir kiekvienu konkrečiu atveju jam reikia nuspręsti, ar pateiktais įrodymais suteikiamas 
pakankamas patikinimas, kad tvarumo kriterijai įvykdyti. Kad būtų nuolat tobulinami sertifikavimo standartai, Komi -
sija ragina savanoriškas schemas užmegzti glaudų dialogą su auditoriais.
55
Nors specialios skundų sistemos nėra, suinteresuotosios šalys turi galimybę kreiptis į Komisiją, jeigu joms kiltų abe -
jonių dėl savanoriškų schemų veikimo. Iš tiesų biodegalų tvarumo schema yra labai techninio pobūdžio tema, kuriai 
nagrinėti reikalingos profesinės žinios, o iš suinteresuotųjų šalių tikimasi, jog jos žinos, kad schema yra pripažinta 
Komisijos.
56
AED aiškiai nustatyta, kad valstybės narės privalo priimti savanoriškų schemų pateikiamus įrodymus. Jeigu šios 
nuostatos laikomasi, valstybės narės gali prisidėti prie sertifikavimo procedūrų tobulinimo. Komisijos nuomone, 
nėra jokių kliūčių, pvz., valstybėms narėms dalyvauti sertifikavimo įstaigų priežiūroje, nes pačios sertifikavimo įstai -
gos nėra pripažintos Komisijos. Tačiau valstybės narės neturėtų kvestionuoti pagal savanoriškas schemas išduotų 
sertifikatų galiojimo.
Komisijos atsakymas 54
Kalbant apie konkretų 5 langelyje minimą Lenkijos atvejį, Komisija šiuo metu tikrina minėto reikalavimo atitiktį ES 
teisei.
58
Šie dokumentai savanoriškoms schemoms nėra teisiškai privalomi ir yra skirti skatinti naudotis geriausia patirtimi 
nurodant, ko Komisija gali pareikalauti ateityje. Komisija užtikrins griežtesnių standartų taikymą, kai bus teikiami 
prašymai pratęsti savanoriškų schemų pripažinimą.
Komisija taip pat gali panaikinti sprendimus, jeigu aiškiai įrodoma, kad schema neįgyvendino priimant sprendimą 
lemiamais laikytų aspektų, ir jeigu buvo padaryti dideli struktūriniai tų aspektų pažeidimai.
Bendras atsakymas į 59–60 dalių pastabas.
Komisija skaidrumui skiria didžiulį dėmesį.
Į AED nustatytą skaidrumo reikalavimą atsižvelgiama specialioje svetainėje2. Joje taip pat pateikta daug naudingos 
informacijos, kuri nėra teisiškai privaloma, pvz., informacija apie naujus renginius ir atitinkamus Komisijos doku -
mentus. Visą iš valstybių narių gaunamą teisiškai privalomą informaciją galima rasti šioje svetainėje ir puslapiuose, 
į kuriuos pateiktos nuorodos. Kaip šios svetainės dalis taip pat yra parengtas  puslapis, kuriame pateikiama AED 
nurodyto pobūdžio informacija3.
61
2015 m. lapkričio mėn. paskelbtose atnaujintose vertinimo taisyklėse Komisija reikalauja, kad trečiųjų šalių auditoriai 
atliktų išsamų tikrinimą. Auditoriai turėtų turėti galimybę susipažinti su visa svarbia informacija. Jeigu ši informacija 
į sistemą neįtraukta, pagal schemą ji neturėtų būti pripažįstama. Auditoriai taip pat turėtų turėti galimybę susipa -
žinti su informacija apie medžiagą, sertifikuotą pagal kitas savanoriškas schemas. Savanoriškos schemos turi skelbti 
veiklos vykdytojų, kurie yra arba buvo sertifikuoti pagal konkrečią schemą, pavadinimus. Taip bus padidintas skai -
drumas ir pagerintas keitimasis informacija.
66
AED nuostatas, įskaitant ES biodegalų tvarumo sistemą, Lenkija į nacionalinę teisę perkėlė tik 2015 m. Todėl 2011–
2014 m. AED nuostatos dar nebuvo įsigaliojusios. Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę; Komisija 
neturi teisinių galimybių užginčyti 2014 m. duomenis apie tvarius biodegalus.
Tačiau dabar Lenkija perkėlė AED į nacionalinę teisę. Komisija yra įsitikinusi, kad iki 2020 m. Lenkija ir kitos valstybės 
narės tinkamai įgyvendins AED, įskaitant naujausius jos pakeitimus. Prireikus Komisija imsis Sutartyje dėl ES veikimo 
nustatytų priemonių, kad užtikrintų ES teisės laikymąsi.
2 https://ec.europa.eu/energy/en/topics/renewable-energy .
3 https://ec.europa.eu/energy/en/renewable-energy-transparency-platform.
Komisijos atsakymas 55
67
Valstybės narės užtikrina perduotų duomenų kokybę. Perduodamos savo duomenis Eurostatui, Prancūzija nurodė 
nulinę vertę, o Lenkija – nenulinę vertę. Remiantis tuo metu Eurostato turėta informacija, visi pateikti duomenys 
atitiko tvirtinimo taisyklių reikalavimus (patikimumo, darnumo ir nuoseklumo). Eurostatas šalių pateiktus duomenis 
paskelbė be jokių pakeitimų.
72
Kovos su sukčiavimu priemonių įgyvendinimas priklauso valstybių narių kompetencijai. Komisija remia valstybių 
narių pastangas mažinti sukčiavimo riziką ir tuo tikslu Biodegalų ir skystųjų bioproduktų tvarumo komitete sudarė 
darbo grupę, kuri analizuos įvairius su šia sritimi susijusius aspektus ir priemones. Į šį klausimą taip pat atsižvelgta 
AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, kurioje reikalaujama, kad valstybės narės informuotų apie 
įgyvendinamas kovos su sukčiavimu priemones, ir skatinamas glaudesnis nacionalinių sistemų tarpusavio bei nacio -
nalinių sistemų ir savanoriškų schemų bendradarbiavimas.
Išvados ir rekomendacijos
74
Komisijos nuomone, savanoriškomis schemomis užtikrinama, kad sertifikuoti biodegalai atitiktų privalomus krite -
rijus, į kuriuos atsižvelgiant schemos pripažintos remiantis išsamiais visų sertifikuotų savanoriškų schemų vertini -
mais. Vis dėlto Komisija visada yra pasirengusi padėti toliau tobulinti standartus, kad dar labiau pagerintų sistemos 
veikimą, spręsti taikant sistemą kylančius uždavinius ir atsižvelgti į teisinio pagrindo pakeitimus.
75
AED apibrėžiami įvairūs privalomi tvarumo kriterijai, kuriuos biodegalai turi atitikti, kad už jų naudojimą būtų galima 
gauti paramą ir kad jie būtų įskaičiuoti į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Atliekant savanoriškų 
schemų vertinimus, šie privalomi tvarumo kriterijai buvo deramai įvertinti.
Į daugelį savanoriškų schemų įtraukti papildomi neprivalomi tvarumo kriterijai. Tai gali būti laikoma gerąja prak -
tika, tačiau daroma visiškai savanoriškai. Atliekant vertinimus, nebuvo vertinama, kokiu mastu savanoriškos sche -
mos apima ir neprivalomus kriterijus. Todėl nė viena iš savanoriškų schemų nebuvo pripažinta kaip apimanti šiuos 
klausimus.
Komisijos nuomone, nederėtų įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti neprivalomus tvarumo kriterijus. Jeigu 
įtraukti tokius kriterijus turėtų būti privaloma, teisės aktų leidėjas būtų nusprendęs juos įtraukti į privalomų kriterijų 
rinkinį.
Komisija toliau vertins, ar savanoriškų schemų pripažinimas turėtų apimti ir neprivalomus tvarumo aspektus. Tačiau 
pažymima, kad sudėtinga vertinti schemas neprivalomų kriterijų atžvilgiu, nes teisės akto tekste jie apibrėžti ne taip 
išsamiai kaip privalomi kriterijai. Be to, jų pripažinimas neturėtų tiesioginių teisinių pasekmių.
NŽNPK rizikai sumažinti AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, nustatytas didžiausias maistinės 
kilmės biodegalų kiekis (7 proc. transporto sektoriuje suvartojamos energijos kiekio), kuris gali būti įskaičiuotas 
į atsinaujinančiosios energijos planinius rodiklius. Patys tvarumo kriterijai NŽNPK neapima. Todėl negalima reika -
lauti, kad savanoriškos schemos, kurias taikant atskirai tikrinama kiekvienos biodegalų partijos atitiktis privalomiems 
kriterijams, apimtų NŽNPK.
Komisijos atsakymas 56
76
Kalbant apie įprastas žaliavas, atsekamumas užtikrinamas Direktyvos nuostatomis. Rekomendacijoje Komisijos tar -
nybos sureagavo į rinkos pokyčius, kurių visų pirma nebuvo galima numatyti tuo metu, kai buvo pripažintos sava -
noriškos schemos, ir paragino imtis specialių priemonių, kad būtų atsižvelgta į padidėjusią sukčiavimo riziką, visų 
pirma atsiradusią į tiekimo įpareigojimus įtraukus dvigubo skaičiavimo mechanizmą.
77
Komisija privalo dirbti laikydamasi teisės aktų leidėjo nustatytos sistemos reikalavimų. Taigi ji turi pripažinti, kad 
AED valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra susijusi su BŽŪP 
GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų, nors jie yra kriterijų dalis. 
Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais. Todėl būtų 
buvę netinkama šį elementą įtraukti į savanoriškų schemų vertinimą.
1 rekomendacija. a)
Komisija su šia rekomendacija sutinka iš dalies. Komisija negali įpareigoti į savanoriškas schemas įtraukti socialinių 
ir ekonominių kriterijų, nes jie yra neprivalomi. Tačiau, atsižvelgiant į savanoriškų schemų sertifikavimo veiklą, jų 
veikimo ataskaitos turėtų būti teikiamos kartą per metus, kaip nustatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva 
(ES) 2015/1513, kurioje nurodyta, kokiais klausimais savanoriškos schemos turi teikti ataskaitas (18 straipsnio 6 dalis). 
Šiuose teisiniuose ataskaitų teikimo reikalavimuose daugiausia dėmesio skiriama su auditu susijusiems klausimams, 
tačiau schema, žinoma, gali pasinaudoti galimybe įtraukti ir kitus klausimus. Komisija savo ataskaitose atsižvelgs 
į gautas savanoriškų schemų veikimo ataskaitas.
1 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su šia rekomendacija, t.y. su tuo, kad reikia tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies (kuri yra 
susijusi su BŽŪP GAAB standartais ir kitomis atitinkamomis direktyvomis bei reglamentais) reikalavimų. Tačiau AED 
valstybės narės nėra įpareigotos tikrinti, kaip laikomasi AED 17 straipsnio 6 dalies reikalavimų, nors jie yra krite -
rijų dalis. Komisija turi pripažinti savanoriškas schemas kitais nei AED 17 straipsnio 6 dalyje nustatytais pagrindais. 
Įgyvendinant BŽŪP , tikrinama, kaip laikomasi BŽŪP GAAB standartų ir kitų atitinkamų direktyvų bei reglamentų 
reikalavimų.
1 rekomendacija. c)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir pritaria, kad iš atliekų gaminamiems biodegalams turėtų būti taikomos 
specialios tikrinimo procedūros. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų, t. y. nuo 2014 m. spalio mėn. į visus savo 
atliekamus vertinimus įtraukė specialių priemonių taikymą.
78
Komisija skaidrumui skiria didžiulį dėmesį ir šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų. Komisijos tarnybos paskelbė savano -
riškoms schemoms skirtą rekomendaciją, kurioje raginama įgyvendinti įvairias skaidrumo priemones. Tai padaryta iš 
dalies siekiant užtikrinti, kad savanoriškos schemos iš anksto pasirengtų padidėjusiam skaidrumo poreikiui – į jį atsi -
žvelgta Direktyvoje (ES) 2015/1513, dėl kurios tuo metu vyko paskutinis derybų etapas. Šių priemonių įgyvendinimas 
bus užtikrintas, kai bus teikiami prašymai pratęsti savanoriškų schemų pripažinimą. Šis procesas jau vykdomas.
Komisijos atsakymas 57
2 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad reikėtų atsižvelgti į galimus interesų konfliktus, įskaitant tuos, 
kurie yra susiję su atsakomybe už schemų taikymą. Komisija šiuo klausimu jau ėmėsi veiksmų ir savo vertinimuose 
pradėjo analizuoti atsakomybę už savanoriškų schemų taikymą bei jų valdymo struktūrą.
2 rekomendacija. b)
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir mano, kad savanoriškos schemos turi atitikti būtiniausius skai -
drumo reikalavimus. Komisija prašo jų skelbti informaciją, labai panašią į tą, kurios siūlo reikalauti Audito Rūmai. Be 
to, 2017 m. balandžio mėn. Komisija pateiks savanoriškų schemų veikimo ataskaitą. Tokiomis aplinkybėmis Komisija 
turės galimybę įvertinti, ar reikia dar patikslinti, kokius duomenis schemos turi skelbti, ir įgyvendinimo akte pateikti 
savanoriškoms schemoms taikytinus audito reikalavimus.
79
Teisės aktų leidėjas apribojo Komisijai suteikiamus visų veiksmų įgyvendinimo priežiūros įgaliojimus.
AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, numatyta savanoriškų schemų veikimo priežiūros tvarka.
Savanoriškos schemos yra įpareigotos kasmet teikti Komisijai ataskaitas apie schemos veikimą.
Komisija savo ruožtu atsiskaito Europos Parlamentui ir Tarybai ir taip pat, jeigu manoma, kad to reikia, gali įgyven -
dinimo akte nustatyti savanoriškoms schemoms taikytinus audito reikalavimus. Tačiau priežiūra neapima patikrų 
vietoje, atliekamų savanoriškų schemų sertifikuotų ekonominės veiklos vykdytojų patalpose, nes pagal AED sche -
mos taisyklių įgyvendinimą turi tikrinti trečiosios šalies auditoriai.
3 rekomendacija. a)
Komisija sutinka su šia rekomendacija.
Komisija šį klausimą spręs teikdama savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, 
padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. Tai, kaip ekonominės veiklos vykdytojai taiko schemos procedūras, tikrina 
nepriklausomi trečiųjų šalių auditoriai.
3 rekomendacija. b)
Komisija sutinka su rekomendacija, kad savanoriškos schemos turėtų turėti skundų pateikimo sistemą, ir to jau 
reikalauja atlikdama savo vertinimus. Tačiau Komisija mano, kad, prieš nustatant tokiai skundų pateikimo sistemai 
taikomus išsamius techninius reikalavimus, būtina atlikti išsamesnį vertinimą. Toks vertinimas bus atliktas teikiant 
savanoriškų schemų veikimo ataskaitas, kaip numatyta AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513. 
Pirmoji ataskaita turi būti pateikta 2017 m. balandžio mėn.
Komisijos atsakymas 58
80
Komisija pritaria, kad valstybės narės turi užtikrinti perduotų duomenų kokybę.
4 rekomendacija
Komisija iš dalies sutinka su šia rekomendacija ir, valstybėms narėms gaunant ekonominės veiklos vykdytojų tei -
kiamą informaciją apie atitiktį tvarumo kriterijams, toliau su jomis bendradarbiaus, kad užtikrintų didesnį teikiamų 
duomenų patikimumą. Be to, kas penkerius metus valstybės narės Komisijai teikia visų perduotų duomenų kokybės 
ataskaitą. Tačiau nepagrįsta reikalauti papildomų įrodymų (sertifikatų ir (arba) deklaracijų) dėl vieno konkretaus 
statistinių duomenų rinkinio.
81
Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva 
(ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.
AED su pakeitimais, padarytais Direktyva (ES) 2015/1513, iš tiesų numatyta tęstinumo išlyga, pagal kurią valstybėms 
narėms leidžiama iš medžiagų, kurios, kaip nustatė kompetentingos nacionalinės institucijos, yra atliekos, pagamin -
tus ir, prieš priimant Direktyvą (ES) 2015/1513, esamuose įrenginiuose naudotus biodegalus įskaičiuoti į pažangiųjų 
degalų, gaminamų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, suvartojimo nacionalinį planinį rodiklį. Tačiau į atsinau -
jinančiosios energijos transporto sektoriuje planinį rodiklį šių degalų kiekis įskaičiuojamas nedauginant iš dviejų. 
Komisijos nuomone, dėl šios teisinės nuostatos iš tiesų gali susidaryti padėtis, kai tam tikrų rūšių biodegalai skirtin -
gose valstybėse narėse bus vertinami skirtingai ir pagal AED nustatytus kriterijus bus leidžiama tai daryti.
5 rekomendacija
Komisija pritaria, kad reikia suderinti pažangiesiems biodegalams gaminti naudojamų atliekų apibrėžtį.
Teisės aktų leidėjas jau ėmėsi veiksmų, kad suderintų atliekų apibrėžtį AED. AED su pakeitimais, padarytais Direktyva 
(ES) 2015/1513, atliekų apibrėžtis nustatyta pateikiant nuorodą į Direktyvą 2008/98/EB.
Rengiant atsinaujinančiosios energijos politiką po 2020 m., gali būti apsvarstyta galimybė įgyvendinti tolesnio 
pažangiųjų biodegalų, gaminamų iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, naudojimo derinimo priemones.
KAIP ĮSIGYTI EUROPOS SĄJUNGOS LEIDINIŲ
Nemokamų leidinių galite įsigyti:
  vieną egzempliorių:  
svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu);
  daugiau negu vieną egzempliorių / plakatą / žemėlapį:  
Europos Sąjungos atstovybėse (http://ec.europa.eu/represent_lt.htm),  
ES nepriklausančių šalių delegacijose (http://eeas.europa.eu/delegations/index_lt.htm),  
susisiekę su tarnyba Europe Direct (http://europa.eu/europedirect/index_lt.htm)  
arba paskambinę numeriu 00 800 6 7 8 9 10 11 (nemokamai visoje ES (*).
(*)  Informacija teikiama nemokamai, daugelis skambučių taip pat nemokami (nors kai kurie ryšio paslaugų teikėjai  
gali imti mokestį, taip pat gali reikėti mokėti, jeigu skambinsite taksofonu arba viešbučio telefonu).
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
 svetainėje EU Bookshop (http://bookshop.europa.eu).
Etapas Data
APM patvirtinimas / audito pradžia 2015 3 11
Oficialus ataskaitos projekto siuntimas Komisijai (arba kitam audituojamam subjektui) 2016 3 31
Galutinės ataskaitos patvirtinimas po prieštaravimų procedūros 2016 5 25
Komisijos (ar kito audituojamo subjekto) oficialių atsakymų gavimas visomis kalbomis 2016 6 22
Valstybės narės privalo užtikrinti, kad 2020  m.  
atsinaujinančių išteklių energijos dalis transporto sektoriuje 
sudarytų bent 10  % šio sektoriaus galutinio energijos 
suvartojimo. Jos gali priskirti šiam tikslui tik tokius 
biodegalus, kuriuos sertifikavo Komisijos pripažintos 
savanoriškos schemos.
Mes darome išvadą, jog dėl trūkumų, susijusių su Komisijos 
taikoma savanoriškų schemų pripažinimo procedūra ir 
tolesne jų priežiūra, ES biodegalų tvarumo sertifikavimo 
sistema nėra visiškai patikima.
Kalbant apie 10  % transporto planinio rodiklio pasiekimą, 
mes nustatėme, kad statistiniai duomenys gali būti perdėti, 
kadangi valstybės narės galėjo pristatyti kaip tvarius tokius 
biodegalus, kurių tvarumas nebuvo patikrintas.
EUROPOS
AUDITO
RŪMAI