Pasiūlymas Tarybos direktyva dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių Pasiūlymas {SEC(2005)549} /* KOM/2005/0171 galutinis - CNS 2005/0062 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 28.4.2005 KOM(2005) 171 galutinis 2005/0062 (CNS) 2005/0063 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS DIREKTYVA dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS iš dalies keičiantis Tarybos sprendimą 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje (pateiktos Komisijos) {SEC(2005)549} AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. Pasiūlymo aplinkybės ( Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Komisija ketina patikslinti Tarybos direktyvoje 92/40/EEB nustatytas esamas Bendrijos priemones dėl paukščių gripo (PG) siekdama sustiprinti šios ligos protrūkių prevenciją ir kontrolę, sumažinti riziką sveikatai, išlaidas bei nuostolius ir neigiamą poveikį visai visuomenei. Bendrijos teisės aktuose siūlomi pakeitimai dėl PG kontrolės turėtų būti daromi kartu su Tarybos sprendimo 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje pakeitimais, siekiant jį suderinti su šiuo pasiūlymu ir užtikrinti pakankamą finansinę paramą valstybėms narėms (VN), susijusią su kai kuriomis numatytomis naujomis kontrolės priemonėmis. ( Bendrosios aplinkybės PG yra sunki labai užkrečiama naminių ir kitų paukščių liga, kurią sukelia įvairių rūšių virusai, priklausantys labai didelei virusų šeimai, vadinamai Influenzaviridae . PG virusais gali užsikrėsti ir kiti gyvūnai bei žmonės, paprastai po tiesioginio kontakto su užsikrėtusiais paukščiais. Žmonėms ši liga gali pasireikšti lengvo konjunktyvito arba sunkaus susirgimo, kartais mirtino, forma; dėl kai kuriose Azijos šalyse tebesitęsiančios PG epidemijos žmonių mirštamumo koeficientas yra labai didelis. Dėl šios ligos sukėlėjų nuolatinių genetinių pokyčių ir galimo jų „prisitaikymo“ prie naujai užsikrėtusių gyvūnų arba žmonių, rizika, kurią įvairūs PG virusai kelia gyvūnų ir visuomenės sveikatai, yra nevienoda ir dažniausiai nenuspėjama. Tačiau, turimais duomenimis taip vadinami mažo patogeniškumo PG (MPPG) virusai sveikatai kelia mažesnę riziką nei taip vadinami didelio patogeniškumo PG (DPPG) virusai, atsirandantys mutavus tam tikriems MPPG virusams, konkrečiai H5 ir H7 potipių virusams, ir gali sukelti gripą, nuo kurio miršta net 90 % naminių paukščių. Turimi visuomenės sveikatos duomenys rodo, kad H5 ir H7 potipių DPPG virusai buvo pagrindine daugumos užregistruotų ir visų mirtinų PG atvejų tarp žmonių priežastimi. Naminių paukščių populiacijoms PG virusai apskritai nebūdingi. Tačiau tam tikri laukiniai paukščiai (ypač migruojantys vandens paukščiai, tokie kaip antys ir žąsys) yra nuolatiniai DPPG virusų nešiotojai, kartais užkrečiantys ir naminius paukščius. Šiuo metu nėra arba negali būti numatyta jokių priemonių viruso paplitimui tarp laukinių paukščių gamtoje sustabdyti ar sumažinti; tai reiškia, kad egzistuoja nuolatinė rizika, jog potencialiai labai pavojingais PG virusais nuo laukinių paukščių gali užsikrėsti naminiai paukščiai, o ilgainiui ir kiti gyvūnai bei žmonės. Dėl neaiškių priežasčių pastaraisiais metais PG protrūkių padaugėjo. Rimti PG (DPPG) protrūkiai neseniai buvo užregistruoti tarp daugelio įvairių paukščių rūšių, įskaitant naminius paukščius, laikomus skirtingomis ūkininkavimo ir kontrolės sąlygomis įvairiose pasaulio vietose bei visuose žemynuose. Dėl šių protrūkių nugaišo arba dėl ligos buvo paskersta milijonai paukščių, o pasaulinė pramonė patyrė labai didelių nuostolių. Šių protrūkių metu taip pat buvo užregistruoti keli atvejai, kai šia liga susirgo žmonės. Kai kurie iš tų atvejų buvo mirtini. Per pastaruosius penkerius metus didžiausi DPPG protrūkiai ES buvo užregistruoti Italijoje (1999–2000 m.) ir Nyderlanduose, bei antrinis ligos išplitimas į Belgiją ir Vokietiją (2003 m.). Jie nusiaubė paukštininkystės sektorių ir apskritai padarė žalos visai visuomenei – ypač Nyderlanduose, kur šia liga taip pat užsikrėtė keli žmonės. Tai įvyko nepaisant itin griežtų kontrolės priemonių, kurių ėmėsi valstybės narės, įskaitant masinį naminių ir kitų paukščių skerdimą bei naikinimą užkrėstose teritorijose, kurio mastas dažnai viršijo minimalius Direktyvoje 92/40/EEB nustatytus reikalavimus. Dėl šių protrūkių, įvykusių po ankstesnių gyvūnų sveikatos krizių, masinis gyvūnų skerdimas buvo dar labiau kritikuojamas valstybėse narėse dėl gyvūnų gerovės, etinių, socialinių, ekonominių ir aplinkos priežasčių. Šios priemonės įgyvendinimas padarė labai neigiamą poveikį visuomenės nuomonei ir susilaukė rimtos kritikos, ypač konkrečių paukščių rūšių, tokių kaip nykstančios rūšys arba veislės ar paukščiai, laikomi kaip naminiai gyvūnėliai, atžvilgiu. Audito rūmai ne kartą kritikavo Komisiją dėl masinio skerdimo ekonominio poveikio Bendrijos biudžetui. Mokslininkų nuomone, dėl nekontroliuojamų PG protrūkių, ypač tokių, kuriuos sukelia tam tikri viruso potipiai, kai juo nuo paukščių arba kitų gyvūnų užsikrečia žmonės, šis virusas ilgainiui gali visiškai prisitaikyti prie žmonių ir sukelti gripo pandemiją, tokią kaip 1917–1919 m. „ispaniškasis gripas“. Tokia pandemija gali baigtis milijonų žmonių mirtimi ir turėti rimtų socialinių bei ekonomineiųpasekmių visam pasauliui. Direktyva 92/40/EEB yra nustatomos privalomos šios ligos kontrolės priemonės tik DPPG viruso sukeltos paukščių ligos atveju. Iš praėjusių epidemijų buvo daug pasimokyta. Paukščių gripo protrūkių, sukeltų H5 ir H7 potipių MPPG virusų, vėliau mutavusių į DPPG virusus, padariniai buvo sukrečiantys. Mutavusį virusą kontroliuoti ypač sunku. Gilėjantis žmogaus sveikatai PG visrusų keliamos rizikos supratimas, Mokslo komiteto (MK) nuomonė ir naujausia informacija apie PG kilmę bei raidą, epidemiologiją ir išplitimą, neabejotinai reikalauja peržiūrėti ir papildyti esamus teisės aktus, siekiant juose atspindėti šiuos naujus pasiekimus ir patirtį bei pagerinti būsimą MPPG ir LPPG kontrolę. Tai bus tiesiogiai naudinga gyvūnų sveikatai ir netiesiogiai – žmonių sveikatai. ( Esamos nuostatos, susijusios su šiuo pasiūlymu Tarybos direktyva 92/40/EEB; Komisijos sprendimas 2002/649/EB; Komisijos sprendimas 2002/673/EB; Komisijos sprendimu 2002/649/EB buvo nustatytos naminių ir laukinių paukščių PG tyrimų EB gairės. Komisijos sprendimais 2002/673/EB ir 2004/630/EB buvo patvirtintos šiuo metu vykdomos valstybių narių naminių bei laukinių paukščių tyrimų programos. Sprendime 90/424/EEB dėl išlaidų veterinarijos srityje numatyta, kad valstybės narės gali gauti Bendrijos finansavimą kai kurioms PG (DPPG) kontrolės ir likvidavimo priemonėms įgyvendinti. ( Suderinamumas su kitomis politikomis Kadangi gyvi naminiai paukščiai yra išvardyti Sutarties I priede, Bendrijos uždaviniai veterinarijos srityje yra gerinti naminių paukščių sveikatos būklę, skatinant prekybą naminiais paukščiais ir jų produktais, siekiant užtikrinti šio sektoriaus plėtrą. Be to, formuluojant ir įgyvendinant Bendrijos politikos kryptis bei veiklos rūšis, būtina užtikrinti aukštą žmonių sveikatos apsaugos lygį. 2. Konsultavimasis su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio įvertinimas ( Konsultavimaisi su suinteresuotosiomis šalimis 2004 m. liepos–spalio mėn. buvo konsultuojamasi su valstybėmis narėmis darbo gruopėse ir elektrininėmis priemonėmis keičiamasi informacija apie siūlomą projektą. 2004 m. spalio mėn. dėl siūlomo projekto buvo konsultuojamasi su Europos nevyriausybinėmis organizacijomis. Pasibaigus konsultacijoms, buvo pateikti pasiūlymai dėl kai kurių siūlomo projekto straipsnių ir priedų patobulinimo, į kuriuos buvo atsižvelgta. ( Patirties įgijimas ir panaudojimas 1. 2000 m. MK priėmė nuomonę dėl PG ir rekomendavo iš dalies pakeisti Direktyvoje 92/40/EEB pateiktą apibrėžimą, siekiant ligos kontrolės priemones taikyti užsikrėtus ir mažo patogeniškumo PG virusų štamais. 2. 2003 m. buvo priimta kita mokslinė nuomonė dėl naujausių diagnostinių metodų ir skiepų nuo PG naudojimo. 3. MK nuomonės skelbiamos internete: http//europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scah/outcome_en.html . Į pirmiau nurodytas nuomones buvo atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą. ( Poveikio įvertinimas 2000 m. MK ataskaitoje nurodomos trys galimos politikos kryptys ir pateikiamas poveikio įvertinimas[1]. Rezultatą trumpai galima apibūdinti taip: 1 galimybė: nekeisti Direktyvoje 92/40/EEB pateikto PG ir kontrolės priemonių apibrėžimo, rekomenduojant valstybėms narėms taikyti apribojimus MPPG išplitimui mažinti: Status quo išlaikymas nesumažintų būsimų DPPG protrūkių Bendrijoje rizikos dėl nekontroliuojamo MPPG virusų išplitimo naminių paukščių ūkiuose. Paprasta rekomendacija valstybėms narėms priimti nacionalines MPPG kontrolės priemones neužtikrintų pakankamų geresnės ligos kontrolės ir susijusios rizikos sveikatai sumažinimo garantijų, taip pat atsižvelgiant į ūkio subjektų pasipriešinimą griežtesnėms kontrolės priemonėms, kurios gali būti netaikomos jų konkurentams kitose valstybėse narėse. Todėl nacionalinių MPPG priežiūros ir kontrolės priemonių įgyvendinimas atskirose valstybėse narėse gali rimtai sutrikdyti prekybą naminiais paukščiais ir jų produktais, sukeldamas nesąžiningą naminių paukščių augintojų konkurenciją rinkoje, kurioje konkurencija yra labai didelė. 2 galimybė: pakeisti esamą PG apibrėžimą, įtraukiant MPPG ir taip nustatant vienodas MPPG ir DPPG kontrolės priemones: Esamų DPPG kontrolės priemonių taikymas MPPG būtų neproporcingas palyginti su rizika, kurią MPPG kelia gyvūnų ir visuomenės sveikatai; dėl to gali tekti masiškai skersti gyvūnus, padarant didelį neigiamą poveikį gyvūnų gerovei, ir patirti labai dideles ligos kontrolės išlaidas tais atvejais, kai toks masinis skerdimas ir išlaidos gali būti nepagrįsti ir nenuoseklūs. Privalomos ir sistemingos MPPG likvidavimo politikos vykdymas, dėl kurio tektų masiškai skersti ir naikinti gyvūnus, nėra būtinas, nors kai kuriais atvejais galimas, atsižvelgiant į išlaidas ir riziką bei galimą naudą. Be to, MPPG reikėtų lanksčiau taikyti kelias kitas papildomas ligos kontrolės priemones, būtinas DPPG atveju. 3 galimybė : pakeisti PG apibrėžimą, įtraukiant MPPG, tačiau numatant ir kontrolės priemones, atsižvelgiant į skirtingus viruso potipius ir susijusius gyvūnus, kaip viruso šeimininkus: Didžiausia nauda, kurios tikimasi iš 3 galimybės, būtų ta, kad sumažėtų DPPG protrūkių tarp naminių ir kitų paukščių, geriau kontroliuojant MPPG ir atsižvelgiant į minėtų dviejų sąlygų keliamos rizikos proporcingumą. Be to, toks požiūris būtų vienintelis, kuris atitiktų naująjį TEB kodekso skyrių, kurį tikimasi galutinai priimti 2005 m. gegužę, ir tai padėtų išvengti padėties, kai ligos kontrolės priemonės daro neigiamą poveikį tarptautinei prekybai. 3. Pasiūlymo teisiniai elementai ( Siūlomų veiksmų santrauka Direktyva 92/40/EEB būtų pakeista nauja direktyva, patikslinančia esamas nuostatas, siekiant užtikrinti geresnę PG kontrolę, atsižvelgiant į būtinumą kuo labiau sumažinti masinio paukščių skerdimo poreikį. Pagal 3 galimybę dabartinėse PG kontrolės nuostatose bus padaryti šie pagrindiniai pakeitimai: 1. PG apibrėžimo pakeitimas, papildant kontrolės priemonių taikymo sritį tais MPPG, kurie gali mutuoti į DPPG virusus, tačiau jame būtų atskirtos dvi pirmiau minėtos sąlygos, kad specialias kontrolės priemones būtų galima taikyti šių virusų keliamai įvairių rūšių rizikai. 2. Privalomos priežiūros nustatymas MPPG visose valstybėse narėse. 3. Naujos ir lankstesnės nuostatos dėl skiepijimo. 4. Naujos ir lanksčios nuostatos dėl MPPG ir DPPG tarp naminių paukščių, kitų nei ūkiuose auginami naminiai paukščiai, tokių kaip zoologijos soduose laikomi ir nykstančioms rūšims priklausantys paukščiai. 5. Naujos nuostatos, užtikrinančios valstybių narių veterinarijos ir visuomenės sveikatos institucijų bendradarbiavimą, nustatant PG, siekiant apsaugoti žmonių sveikatą. 6. Komisijos sudarymas, taikant komitologijos procedūras, papildomoms ir konkretesnėms PG kontrolės priemonėms priimti ir PG vakcinų bankui įsteigti. ( Teisinis pagrindas Europos Bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. ( Subsidiarumo principas Šiame pasiūlyme nustatytos gyvūnų sveikatos priemonės priklauso išimtinei Bendrijos reguliavimo kompetencijai. Labai nedaug priemonių, susijusių su visuomenės sveikata, atitinka subsidiarumo principą, kadangi valstybės narės, pavyzdžiui, yra visiškai atsakingos už ligos prevencijos priemonių parengimą ir taikymą darbuotojams, dirbantiems su naminiais paukščiais, kurie yra užsikrėtę arba įtariami užsikrėtę PG. ( Proporcingumo principas Šiame pasiūlyme yra nustatytos minimalios priemonės, taikytinos PG protrūkio tarp naminių ir kitų paukščių atveju. Valstybės narės gali nevaržomos imtis griežtesnių administracinių ir sanitarinių priemonių siūlomos direktyvos taikymo srityje. Be to, yra priimtos nuostatos leisti valstybių narių institucijoms taikyti įvairiems ligos atvejams proporcingas priemones. ( Priemonių pasirinkimas Siūloma priemonė yra direktyva. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl šių priežasčių: Nuo 1964 m. įgyta patirtis Bendrijos suderintų veterinarijos teisės aktų srityje parodė, kad direktyva suteikia valstybėms narėms pakankamai lankstumo taikyti teisės aktus jų teisinių ir administracinių sistemų ribose. Taip pat žr. pirmiau pateiktas pastabas dėl proporcingumo. 4. Poveikis biudžetui Šio ir susijusio pasiūlymo iš dalies pakeisti Sprendimą 90/424/EEB poveikis biudžetui yra nurodytss poveikio įvertinime; jį galima apibendrinti taip: Papildomos metinės Bendrijos biudžeto išlaidos, susijusios su pirmiau nurodytų priemonių priėmimu ir įgyvendinimu, sudarytų 3–8 mln. eurų arba vidutiniškai 5,5 mln. eurų. Didžiąją šių išlaidų dalį turėtų kompensuoti lėšos, sutaupytos dėl sumažėjusios būsimų DPPG epidemijų rizikos. Žinoma, neįmanoma tiksliai nustatyti, kokiu mastu naujieji teisės aktai sumažintų DPPG epidemijų skaičių, jų atsiradimas tebėra sunkiai nuspėjamas ir, atsižvelgiant į aptariamą riziką, niekada negali būti visai atmestas. Tačiau, jeigu paskutiniuosius penkerius metus šios priemonės jau būtų buvę taikomos ir įgyvendinamos ES, tikriausiai būtų išvengta vienos iš dviejų didžiausių Bendriją ištikusių DPPG epidemijų. Atsižvelgiant į tai, galima manyti, kad siūlomų priemonių įgyvendinimas galėtų sėkmingai padėti išvengti dviejų didelių DPPG epidemijų per ateinantį dešimtmetį. Atitinkamų valstybių narių patirtos išlaidos, išmokant kompensacijas ūkininkams už ligos likvidavimo priemones ir valymą bei dezinfekavimą (išlaidos, kurioms iš esmės gali būti skiriamas 50 % Bendrijos bendras finansavimas, atitinkantis esamas Sprendimo 90/424/EEB nuostatas), susijusios su dviem didžiausiomis epidemijomis, neseniai įvykusiomis ES, sudarė 101–174 mln. eurų. Dėl to galima prognozuoti, kad per ateinančius dešimt metų dabartinės abiejų didžiausių epidemijų prevencijos išlaidos Bendrijos biudžetui padėtų sutaupyti 100 mln. eurų ar netgi daugiau. Ši suma būtų gerokai didesnė už papildomas išlaidas, numatytas naujoms MPPG priežiūros ir kontrolės priemonėms įgyvendinti (vidutiniškai 55 mln. eurų per dešimt metų). Be to, priėmus kitas šiame pasiūlyme numatytas kontrolės priemones, įskaitant ir skiepijimą, papildomų lėšų būtų galima sutaupyti dėl planuojamo mažesnio būsimų PG epidemijų masto. Tačiau labai sunku apskaičiuoti, kiek šių lėšų galima būtų sutaupyti. 5. Papildoma informacija ( Esamų teisės aktų pripažinimas netekusiais galios. Priėmus pasiūlymą, esami teisės aktai būtų pripažinti netekusiais galios. ( Europos ekonominė erdvė Siūlomas dokumentas susijęs su EEE ir todėl turėtų būti taikomas EEE. 2005/0062 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS DIREKTYVA dėl paukščių gripo kontrolės Bendrijoje priemonių EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[3], atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[4], atsižvelgdama į Regionų komiteto nuomonę[5], kadangi: (1) Paukščių gripas yra pavojinga, labai užkrečiama naminių ir kitų paukščių liga, kurią sukelia skirtingų tipų gripo virusai. Šie virusai gali būti perduodami ir žinduoliams, tarp jų kiaulėms ir žmonėms. (2) Naminiai paukščiai yra išvardyti Sutarties I priede, viena iš Bendrijos užduočių veterinarijos srityje yra naminių paukščių sveikatos būklės gerinimas, siekiant palengvinti prekybą naminiais paukščiais ir naminių paukščių produktais bei užtikrinti šio sektoriaus plėtrą. Be to, reikia užtikrinti aukšto lygio žmonių sveikatos apsaugą, apibrėžiant ir įgyvendinant Bendrijos politiką bei vykdant su ja susijusią veiklą. (3) Bendrijos paukščių gripo kontrolės priemonės buvo pateiktos 1992 m. gegužės 19 d. Tarybos direktyvoje 92/40/EEB, nustatančioje Bendrijos paukščių gripo kontrolės priemones [6] tam, kad būtų užtikrinta gyvūnų sveikatos apsauga ir būtų prisidėta prie naminių paukščių sektoriaus plėtros. (4) Direktyvoje 92/40/EEB nustatytas priemones reikėtų iš esmės peržiūrėti, atsižvelgiant į naujausią mokslinę informaciją apie paukščių gripo keliamus pavojus gyvūnų ir žmonių sveikatai, naujus laboratorinius testus ir vakcinas bei patirtį, įgytą paskutinių šios ligos protrūkių ne tik Bendrijoje, bet ir trečiosiose šalyse, metu. (5) Įgyvendinant Bendrijos nustatytas naująsias priemones, reikėtų atsižvelgti ir į Gyvūnų sveikatos ir gyvūnų gerovės mokslinio komiteto pareikštą paskutinę nuomonę bei Sausumos gyvūnų sveikatos kodekso ir Tarptautinės gyvūnų sveikatos organizacijos (OIE) Sausumos gyvūnų diagnostinių testų ir vakcinų vadovo pakeitimus dėl paukščių gripo. (6) Gripo virusams priklauso daug skirtingų virusų kamienų. Gripo viruso skirtingų kamienų keliami pavojai gyvūnų ir visuomenės sveikatai yra labai skirtingi ir iki galo nenuspėjami dėl viruso mutacijos greičio ir galimo keitimosi skirtingų kamienų genetine medžiaga. (7) Užkrėtimas tam tikrais paukščių gripo viruso kamienais gali sukelti epidemiologijos masto protrūkius ir tokį naminių paukščių mirtingumą bei taip sutrikdyti sveikatos būklę, kad gali kilti pavojus visam paukštininkystės sektoriui. Taip pat žmonės gali užsikrėsti ypač pavojingais visuomenės sveikatai paukščių gripo virusais. (8) Remiantis šiuo metu turima moksline informacija, įrodyta, kad vadinamųjų mažai patogeniškų paukščių gripo virusų keliami pavojai yra mažesni, palyginti su tais, kuriuos sukelia labai patogeniški paukščių gripo virusai, kurie atsiranda dėl tam tikrų mažai patogeniškų virusų mutacijų. (9) Paukščių gripo kontrolę reglamentuojantys Bendrijos teisės aktai galėtų suteikti valstybėms narėms galimybę taikyti ligos kontrolės priemones proporcingai ir lanksčiai, atsižvelgiant į skirtingų viruso kamienų sukeliamo pavojaus mastą ir svarstomų priemonių galimą socialinį ir ekonominį poveikį žemės ūkio sektoriui ir kitiems su juo susijusiems sektoriams, ir kartu užtikrinti, kad priemonės, kurių imamasi kiekvienu konkrečiu ligos atveju, būtų tinkamiausios. (10) Siekiant numatyti galimą paukščių gripo keliamą grėsmę visuomenės sveikatai, reikėtų užtikrinti, kad valstybių narių gyvūnų ir visuomenės sveikatos priežiūros įstaigos kuo aktyviau ir glaudžiau tarpusavyje bendradarbiautų, kad bet kada, kai reikia, kompetentingos institucijos galėtų imtis atitinkamų priemonių žmonių sveikatai apsaugoti. (11) Atsižvelgiant į mažai patogeniškų paukščių gripo virusų gebėjimą mutuoti ir tapti labai patogeniškais paukščių gripo virusais, reikėtų priimti nuostatą dėl ankstyvojo naminių paukščių užkrėtimo nustatymo, siekiant skubiai imtis veiksmų ir taikyti atitinkamas priemones, kurioms būtų galima priskirti aktyvios priežiūros sistemą, taikomą valstybėse narėse. Vykdant tą priežiūrą, būtų vadovaujamasi bendrosiomis gairėmis, kurias reikėtų suderinti su papildoma moksline informacija bei pažanga šioje srityje. (12) Įtarus bet kokį užkrėtimą paukščių gripu, atlikus klinikinius ar laboratorinius tyrimus arba dėl kitos priežasties, dėl kurios kyla įtarimas dėl užkrėtimo, reikėtų nedelsiant pradėti oficialius tyrimus, kad prireikus, būtų galima skubiai ir efektyviai imtis veiksmų. Tų priemonių reikėtų imtis užkrėtimo patvirtinimo atveju, įskaitant užkrėstų ūkių ir ūkių, kuriems kyla užkrėtimo pavojus, depopuliaciją. (13) Užkrėtimo mažai patogenišku paukščių gripo virusu atveju arba serologiškai patvirtinus užkrėtimą, kai viruso buvimo neįmanoma įrodyti viruso išskyrimo testais, kontrolės priemonės gali skirtis nuo tų, kurios taikomos, nustačius labai patogeniško paukščių gripo viruso buvimą, atsižvelgiant į skirtingą šių abiejų atvejų pavojingumo laipsnį. (14) Ligos kontrolės priemones, ypač ribojamųjų zonų nustatymą, taip pat galima būtų moduliuoti, atsižvelgiant į naminių paukščių populiacijos tankį ir į kitus rizikos toje teritorijoje, kurioje nustatomas užkrėtimas, veiksnius. (15) Jei įvyksta protrūkis, taip pat būtina apsisaugoti nuo bet kokio paskesnio užkrėtimo paplitimo, atidžiai stebint ir ribojant naminių paukščių judėjimą ir produktų, nuo kurių galima užsikrėsti, vartojimą, griežtinant biologinio saugumo priemones kiekvienu paukštininkystės sektoriaus lygmeniu, valant ir dezinfekuojant užkrėstas patalpas, nustatant apsaugos ir priežiūros zonas aplink protrūkio židinį ir, jei būtina, vakcinuojant. (16) Imantis labai patogeniško paukščių gripo viruso kontrolės Bendrijoje priemonių, pirmiausia reikėtų atlikti užkrėstų pulkų depopuliaciją pagal Bendrijos teisės aktus dėl gyvūnų gerovės. (17) Vakcinacija prieš paukščių gripą gali būti efektyvi priemonė, kuri papildo ligos kontrolės priemones ir padeda išvengti naminių ir kitų paukščių masinio užmušimo bei sunaikinimo. Remiantis šiuo metu turima moksline informacija, daroma prielaida, kad vakcinacija gali duoti naudos ne tik kritinių sąlygų atveju, bet taip pat ir tais atvejais, kai siekiama apsisaugoti nuo ligos dėl paukščių gripo virusų prasiskverbimo ir laukinės gamtos ar kitų šaltinių didesnio keliamo pavojaus. Todėl reikėtų priimti nuostatas tiek dėl būtinosios, tiek ir dėl prevencinės vakcinacijos. (18) Nors vakcinuoti naminiai paukščiai apsaugomi nuo ligos simptomų pasireiškimo, jie gali užsikrėsti ir šitaip paskatinti tolesnį užkrėtimo paplitimą. Todėl užbaigus vakcinaciją, būtina imtis atitinkamų priežiūros ir ribojimo priemonių, nustatytų Bendrijos lygiu. Vakcinacijos strategija sudarytų galimybę diferencijuoti užkrėstus ir vakcinuotus gyvūnus. Vakcinuotų naminių paukščių produktus, tokius kaip paukštieną ir kiaušinius, reikėtų paskiau pateikti į rinką atsižvelgiant į atitinkamus Bendrijos teisės aktus, taip pat ir į šią direktyvą. (19) Bendrija ir valstybės narės taip pat turėtų turėti galimybę sukaupti paukščių gripo vakcinos, naudojamos naminiams ir kitiems paukščiams vakcinuoti kritiniu atveju, atsargų. (20) Reikėtų priimti nuostatas, užtikrinančias suderintų procedūrų ir metodų taikymą paukščių gripo diagnostikai, įskaitant Bendrijos etaloninės laboratorijos ir valstybių narių etaloninių laboratorijų veikimą. (21) Reikėtų priimti nuostatas, užtikrinančias valstybių narių pasirengimo efektyviai spręsti kritines aplinkybes, kylančias dėl vieno ar daugiau paukščių gripo protrūkio, būtinąjį lygmenį, ypač parengiant nenumatytų atvejų planus ir įsteigiant kontrolės centrus. Rengiant nenumatytų atvejų planus, reikėtų atsižvelgti į paukščių gripo keliamą pavojų paukštininkystės darbuotojų ir kitų asmenų sveikatai. (22) Jei importo metu karantinavimo įstaigoje arba centre aptinkamas paukščių gripas, kaip numatyta 2000 m. spalio 16 d. Komisijos sprendime 2000/666/EB, nustatančiame gyvūnų sveikatos reikalavimus ir veterinarinį sertifikavimą importuojamiems paukščiams, išskyrus naminius, bei karantino sąlygas [7], reikėtų apie tai pranešti Komisijai. Tačiau ataskaitos teikimas, numatytas 1982 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyvoje 82/894//EEB dėl pranešimo apie gyvūnų ligas Bendrijoje[8],protrūkių atvejais valstybėse narėse būtų netinkamas. (23) Valymas ir dezinfekavimas yra Bendrijos paukščių gripo kontrolės politikos neatsiejama dalis. Dezinfekavimo medžiagas reikėtų naudoti pagal 1998 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/8/EB dėl biocidinių produktų pateikimo į rinką[9]. (24) 2002 m. spalio 3 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1774/2002, nustatančiame sveikatos taisykles gyvūninės kilmės šalutiniams produktams, neskirtiems vartoti žmonėms[10], pateikiamos gyvūninių šalutinių produktų, tarp jų ir gyvūnų, užmuštų epidemiologijai likviduoti, surinkimo, gabenimo, saugojimo, tvarkymo, perdirbimo ir panaudojimo taisyklės, kad būtų išvengta jų keliamo pavojaus visuomenės sveikatai. Tame reglamente ir jo įgyvendinimo priemonėse numatyta bendroji nugaišusių gyvūnų pašalinimo sistema. Būtina numatyti specifinių, papildomų ar skirtingų priemonių tam tikrais atvejais priėmimą komitetuose, kad būtų stiprinamos kitos paukščių gripo kontrolės priemonės. (25) Tam tikromis sąlygomis 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 853/2004, nustatantį gyvūninės kilmės maisto higienos taisykles[11] ir 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 852/2004 dėl maisto produktų higienos[12] galima taikyti kiaušiniams, gaunamiems iš ūkių, kuriuose laikomi naminiai paukščiai, įtariami užsikrėtę paukščių gripu. (26) Valstybės narės turėtų nustatyti taisykles dėl nuobaudų, skiriamų už šios direktyvos nuostatų pažeidimus ir užtikrinti jų skyrimą. Nuobaudos privalo būti efektyvios, proporcingos ir įtikinamos. (27) Reikėtų priimti nuostatą dėl galimybės iš dalies pakeisti šios direktyvos priedus, kai būtina, neatidėliojant, kad būtų atsižvelgiama į mokslinę bei techninę pažangą. (28) Atsižvelgiant į gripo virusų nenuspėjamumą, būtina užtikrinti, kad papildomos ar labiau specifiškos priemonės, skirtos kontroliuoti bet kokį naminių ir kitų paukščių ar kitų gyvūnų užkrėtimą paukščių gripo virusais, keliančiais didelį pavojų gyvūnų ir visuomenės sveikatai, būtų greitai priimamos Bendrijoje skubos tvarka, kai tokios priemonės yra būtinos. (29) Ši direktyva nustato mažiausias kontrolės priemones, taikomas paukščių gripo protrūkio atveju naminiams ir kitiems paukščiams, tačiau valstybėms narėms leidžiama imtis griežtesnių administracinių ir sanitarinių veiksmų šios direktyvos taikymo srityje. Be to, ši direktyva nustato, kad valstybių narių valdžios institucijos gali taikyti priemones, proporcingas pavojui, kilusiam sveikatai skirtingomis ligos pasireiškimo aplinkybėmis. (30) Laikantis proporcingumo principo, būtina ir reikia siekti pagrindinio tikslo ( užtikrinti naminių paukščių sektoriaus plėtrą ir indėlį į gyvūnų sveikatos apsaugą, nustatant specifinių ir mažiausių priemonių, skirtų paukščių gripui likviduoti ir kontrolei vykdyti, taisykles . Kaip numatyta Sutarties 5 straipsnio trečioje pastraipoje, šioje direktyvoje nenumatoma daugiau, nei reikia, siekiant šių tikslų. (31) Priemones, būtinas šiai direktyvai įgyvendinti, reikėtų priimti vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką[13]. (32) Dėl aiškumo ir Bendrijos teisės aktų racionalumo Direktyvą 92/40/EEB reikėtų panaikinti ir pakeisti šia direktyva. PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR SĄVOKŲ APIBRĖŽIMAI 1 straipsnis Dalykas ir taikymo sritis 1. Šioje direktyvoje išdėstytos: a) tam tikros prevencinės priemonės, skirtos paukščių gripo priežiūrai, ankstyvam aptikimui, kompetentingų institucijų bei ūkininkų sąmoningumui ir pasirengimui tos ligos keliamiems pavojams didinti; b) mažiausios kontrolės priemonės, kurias reikia taikyti paukščių gripo protrūkio tarp naminių bei kitų paukščių ir paukščių gripo virusų galimo paplitimo tarp žinduolių atvejais; c) kitos priemonės, kurios taikomos kilus dideliam pavojui gyvūnų ir žmonių sveikatai dėl paukščių ar žinduolių užsikrėtimo bet kuriuo paukščių gripo virusu, ir kurios padeda apsisaugoti nuo užkrato perdavimo gyvūnų žmonėms. 2. Valstybės narės pasilieka teisę taikyti griežtesnes priemones šios direktyvos taikymo srityje. 2 straipsnis Paukščių gripo, labai patogeninio paukščių gripo ir mažai patogeninio paukščių gripo sąvokų apibrėžimai Šioje direktyvoje taikomi šie sąvokų apibrėžimai: 1. paukščių gripas ( tai naminių ar kitų paukščių užsikrėtimas bet kuriuo gripo A virusu: a) priklausančiu H5 ar H7 potipiams; arba b) kurio šešių savaičių viščiukų intraveninis patogeniškumo indeksas yra 1,2; 2. Labai patogeniškas paukščių gripas (LPPG) – tai naminių ar kitų paukščių užsikrėtimas: a) H5 ir H7 potipių paukščių gripo virusais, kurių genomo sekos koduoja daugelį pagrindinių aminorūgščių hemagliutinino molekulės skaldymo vietoje, panašių į kitų LPPG virusų pagrindines aminorūgštis, nurodant, kad hemagliutinino molekulę gali skaldyti proteazė, esanti bet kurio viruso nešiotojo organizme; arba b) paukščių gripo virusais, kurių šešių savaičių viščiukų intraveninis patogeniškumo indeksas yra didesnis nei 1,2; 3. Mažai patogeniškas paukščių gripas (MPPG) – tai naminių ar kitų paukščių užsikrėtimas H5 ir H7 potipių paukščių gripo virusais, kuriems netaikomas 2 punkte pateikiamas apibrėžimas. 3 straipsnis Kitų sąvokų apibrėžimai Šioje direktyvoje taikomi šie sąvokų apibrėžimai: 1. naminiai paukščiai – tai visi paukščiai, kurie veisiami arba laikomi nelaisvėje mėsai, perinti skirtiems kiaušiniams ir maistiniams kiaušiniams gauti, kitų komercinių produktų gamybai arba medžioklei ar veisimui skirtų šių kategorijų paukščių ištekliams atnaujinti; 2. laukiniai paukščiai – tai laisvėje gyvenantys paukščiai, nelaikomi neijviename 5 punkte apibrėžtame ūkyje; 3. kiti paukščiai – tai bet kurie paukščiai, išskyrus naminius paukščius, laikomi nelaisvėje pasirodymams, lenktynėms, parodoms ir varžyboms, pavyzdžiui dekoratyviniai paukščiai ir lenktynėms skirti balandžiai arba bet kuriam kitam tikslui, išskyrus tuos, kurie nurodyti 1 punkte, skirti paukščiai; 4. oficialiai registruotos naminių ar kitų paukščių retos veislės – tai bet kurie naminiai ar kiti paukščiai, oficialiai pripažinti kompetentingos institucijos, kaip nurodyta jų nenumatytų atvejų plane, numatytame 63 straipsnyje; 5. ūkis – tai bet kurios žemės ūkio paskirties ar kitos patalpos, tokios kaip peryklos, cirkai, zoologijos sodai, naminių gyvunėlių parduotuvės, paukščių turgūs ir paukštidės, kuriose naminiai ar kiti paukščiai veisiami ir laikomi nuolatos ar laikinai, išskyrus: a) skerdyklas, transporto priemones, karantinavimo įstaigas ir centrus, pasienio kontrolės postus bei laboratorijas; ir b) žmonių gyvenamąsias zonas tokiose patalpose, kaip apibrėžta 11 straipsnio 9 dalies antroje pastraipoje, 19 straipsnio e punkte, 30 straipsnio f punkte, 39 straipsnio 5 dalies g punkte ir 44 straipsnio 1 dalies h punkte, nebent naminiai ar kiti paukščiai laikomi ten nuolatos; 6. komercinis naminių paukščių ūkis – tai ūkis, kuriame naminiai paukščiai laikomi komerciniais tikslais; 7. nekomercinis ūkis / naminių gyvunėlių ūkis – tai ūkis, kuriame naminius ar kitus paukščius laiko jų savininkai: a) savo reikmėms suvartoti naminius ar kitus paukščius arba jų produktus; ar b) kaip naminius gyvunėlius; 8. naminių paukščių skyrius arba kitų paukščių skyrius – tai vienas ar daugiau naminių ar kitų paukščių ūkių, kuriuose įdiegta bendroji biologinio saugumo valdymo sistema ir kuriuose laikomų naminių paukščių ar kitų paukščių skirtingos sveikatos būklės subpopuliacijoje, atsižvelgiant į paukščių gripą, yra taikomos atitinkamos priežiūros, kontrolės ir biologinio saugumo priemonės; 9. pulkas – tai visi naminiai ar kiti paukščiai viename produkcijos padalinyje; 10. produkcijos padalinys – tai ūkio padalinys, kuris, oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo nuomone, yra tinkamas, nes visiškai nepriklauso nuo kito, tame pačiame ūkyje esančio padalinio pagal savo išsidėstymą ir jame laikomų naminių ar kitų paukščių kasdienę priežiūrą, 11. naminių paukščių dedeklės – tai naminiai paukščiai prieš perėjimą; 12. perinti skirti kiaušiniai – tai naminių paukščių išperėti kiaušiniai skirti inkubacijai; 13. vienadieniai viščiukai – tai visi ne vyresni kaip 72 valandų amžiaus ir nė karto nelesinti naminių paukščių jaunikliai; tačiau muskusinių ančių Cairina moschata ar jų mišrūnų jaunikliai gali būti palesinti. 14. „Diagnostikos vadovas“ – tai nustatyti ligą padedantis vadovas, numatytas 51 straipsnio 1 dalyje; 15. užsikrėtę naminiai ir kiti paukščiai – tai naminiai paukščiai: a) tarp kurių paukščių gripo buvimas patvirtintas pagal „Diagnostikos vadovą“; ar b) antrinių ir paskesnių paukščių gripo protrūkių atveju, bet kurių naminių paukščių ar kitų paukščių, turinčių klinikinių ar patanatominių požymių ar kuriems pasireiškė reakcijos į laboratorinius testus, atliktus laboratorijose, patvirtintose pagal 51 straipsnio 3 dalies pirmą pastraipą („patvirtintos laboratorijos“) ir buvo nustatytas paukščių gripas pagal „Diagnostikos vadovą“; 16. įtariami užsikrėtę naminiai ar kiti paukščiai – tai bet kurie naminiai paukščiai, turintys klinikinių arba patanatominių požymių, pagal kuriuos galima pagrįstai įtarti paukščių gripą; 17. inkubacinis laikotarpis – tai ilgiausias 21 dienos trukmės laikotarpis nuo tariamos užsikrėtimo dienos iki paukščių gripo klinikinių požymių pasireiškimo; 18. savininkas – tai bet kuris fizinis ar juridinis asmuo, kuris valdo nuosavybės teise arba laiko, arba kitaip atsako už naminius paukščius ar kitus paukščius, gaudamas arba negaudamas už tai finansinio atlygio; 19. kompetentinga institucija – tai valstybės narės, kompetentingos atlikti veterinarines patikras ar imtis administracinių poveikio priemonių, arba bet kuri kita institucija, kuriai tokia kompetencija suteikta; 20. veterinarinė patikra – tai bet kokia apžiūra ir (arba) administracinis formalumas, atliekamas kompetentingos institucijos; 21. oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas – veterinarijos gydytojas, paskirtas ar įgaliotas kompetentingos institucijos; 22. oficiali priežiūra – tai sveikatos būklės, atsižvelgiant į paukščių gripą, priežiūra, kruopščiai atliekama kompetentingos institucijos, kuri, užbaigusi tokią priežiūrą, gali atlikti paskesnius tyrimus; 23. oficialus stebėjimas – tai veikla, kurios imasi kompetentinga institucija, siekdama patikrinti ir patvirtinti, kad asmuo laikosi ar laikėsi tos institucijos nurodytų instrukcijų, susijusių su paukščių gripu; 24. užmušimas – tai procedūra, išskyrus skerdimą, sukelianti gyvūno ar paukščio mirtį; 25. skerdimas – tai bet kuri procedūra, sukelianti gyvūno ar paukščio mirtį dėl nukraujavimo; 26. pašalinimas – tai gyvūninės kilmės šalutinių produktų surinkimas, gabenimas, saugojimas, tvarkymas, perdirbimas, panaudojimas ar pašalinimas, atsižvelgiant į: a) Reglamentą (EB) No 1774/2002; ar b) išsamias taisykles, numatytas šios direktyvos 64 straipsnio 1 dalyje; 27. Bendrijos vakcinų bankas – tai atitinkamos patalpos, įrengtos pagal šios direktyvos 59 straipsnio 1 dalį, Bendrijos turimų paukščių gripo vakcinų, kurioms leidimas išduotas pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/82/EB[14] ir Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 726/2004[15], atsargoms saugoti; 28. užkrėstas ūkis – tai ūkis, kuriame paukščių gripas galėjo paplisti dėl ūkio buvimo vietos, asmenų, naminių ar kitų paukščių, transporto priemonių judėjimo arba bet kuriuo kitu keliu; 29. įtariamas protrūkis – tai ūkis, kuriame laikomi naminiai ar kiti paukščiai, kai kompetentinga institucija įtaria paukščių gripo buvimą; 30. protrūkis – tai ūkis, kuriame užsikrėtimą paukščių gripu patvirtina kompetentinga institucija; 31. pirminis protrūkis – tai protrūkis, epidemiologiškai nesusijęs su ankstesniu protrūkiu tame pačiame valstybės narės regione, kaip apibrėžta Tarybos direktyvos 64/432/EEB[16] 2 straipsnyje, arba pirmasis protrūkis kitame tos pačios valstybės narės regione; 32. užkrėstų ir vakcinuotų gyvūnų diferencijavimas (DIVA strategija) – tai vakcinacijos strategija, suteikianti vakcinuotų bei užkrėstų ir vakcinuotų bei neužkrėstų gyvūnų diferencijavimo galimybę, taikant diagnostinį testą antikūnams prieš laukinio („wild“) tipo viruso kamieną nustatyti ir panaudojant nevakcinuotus kontrolinius paukščius; 33. depopuliacija – tai visų naminių ar kitų paukščių pašalinimas iš ūkio, naminių ar kitų paukščių skyriaus ar produkcijos padalinio; 34. žinduolis – tai Mammalia klasės gyvūnas; 35. skerdenos – tai naminiai ar kiti paukščiai, kurie nugaišo arba buvo užmušti. II SKYRIUS PRIEŽIŪRA, PRANEŠIMAI IR EPIDEMIOLOGINIAI TYRIMAI 4 straipsnis Metinės priežiūros programos 1. Valstybės narės užtikrina, kad priežiūros programos, atitinkančios I priedą, kasmet būtų patvirtinamos, kad: a) būtų nustatytas paukščių gripo viruso H5 ir H7 užkrėtimų vyravimas tarp skirtingų naminių paukščių rūšių; b) būtų pagilintos žinios apie paukščių gripo viruso, paplitusio tarp paukščių, keliamus pavojus laukinei gamtai. 2. Valstybės narės iki 2007 m. birželio 15 d. ir vėliau – iki kiekvienų paskesnių metų birželio 15 d. – 65 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka pateikia Komisijai patvirtinti kasmetines priežiūros programas. 3. Valstybės kasmet praneša Komisijai apie metinių priežiūros programų įgyvendinimą iki paskesnių metų po įgyvendinimo kovo 15 d. 5 straipsnis Ataskaitų teikimas ir pranešimai 1. Valstybės narės numato neatidėliotiną ataskaitų teikimą kompetentingai institucijai bet kuriais naminių ir kitų paukščių užsikrėtimo arba jų įtariamo užsikrėtimo atvejais. 2. Vadovaudamosi ne tik Bendrijos teisės aktuose numatytais reikalavimais, keliamais pranešimams apie gyvūnų ligų protrūkius, valstybės narės pagal II priedą praneša Komisijai apie: a) bet kokius kompetentingos institucijos patvirtintus paukščių gripo buvimo faktus skerdyklose, transporto priemonėse, pasienio kontrolės punktuose ir kitose vietose prie Bendrijos išorės sienų ir karantinavimo įstaigose bei centruose, veikiančiuose pagal Bendrijos teisės aktus dėl naminių paukščių ar kitų paukščių importo; b) bet kokios oficialios paukščių gripo priežiūros, vykdytos naminiams ir kitiems paukščiams ar kitiems gyvūnams, rezultatus, tarp jų ir teigiamus, gautus laukinių paukščių atveju; ir c) bet kokį naminių ir kitų paukščių ar kitų gyvūnų užsikrėtimą bet kokiu paukščių gripo virusu, išskyrus nurodytus 2 straipsnio 1 punkte ir galinčius kelti didelį pavojų gyvūnų ir visuomenės sveikatai. 6 straipsnis Epidemiologinis tyrimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad epidemiologiniai tyrimai būtų vykdomi klausimynų, parengtų pagal nenumatytų atvejų planus, numatytus 63 straipsnyje, pagrindu. 2. Epidemiologinio tyrimo metu nustatoma: a) laikotarpis, per kurį paukščių gripas galėjo pasireikšti ūkyje ar kitose patalpose ar transporto priemonėse; b) paukščių gripo, pasireiškiančio ūkyje, skerdykloje ar transporto priemonėse, galima kilmė; c) bet kuris užkrėstas ūkis; d) naminių ar kitų paukščių, asmenų, transporto priemonių ar bet kurios medžiagos, tariamai sukėlusios paukščių gripo viruso paplitimą, judėjimas. 3. Kompetentinga institucija atsižvelgia į epidemiologinį tyrimą: a) nuspręsdama, ar reikia taikyti papildomas ligos kontrolės priemones, kaip numatyta šioje direktyvoje; ir b) suteikdama leidžiančias nukrypti nuostatas, kaip numatyta šioje direktyvoje. 4. Jei epidemiologinio tyrimo metu yra padaroma prielaida, kad paukščių gripas gali plisti iš ar į kitas valstybes nares, Komisijai ir kitoms suinteresuotoms valstybėms narėms nedelsiant pranešama apie visus tyrimo metu gautus rezultatus. III SKYRIUS ĮTARIAMŲ PROTRŪKIŲ ATVEJU TAIKOMOS PRIEMONĖS 7 straipsnis Ūkiuose taikomos priemonės 1. Įtarusi protrūkį, kompetentinga institucija nedelsdama pradeda tyrimą, kad patvirtintų arba paneigtų paukščių gripo buvimą, ir pradeda oficialią ūkio priežiūrą. Minėta institucija taip pat užtikrina, kad būtų taikomos 2 ir 3 straipsnio dalyse numatytos priemonės. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės būtų taikomos ūkyje: a) nustatomas naminių ir kitų paukščių bei visų naminių žinduolių skaičius arba, jeigu reikia, jie suskaičiuojami pagal atitinkamas kategorijas; b) sudaromas sąrašas pagal apytikslį jau sergančių, nugaišusių ar tariamai užsikrėtusių kiekvienos kategorijos naminių ir kitų paukščių bei visų naminių žinduolių ūkyje skaičių; šis sąrašas atnaujinamas kiekvieną dieną, atsižvelgiant į naujai išperėtus ir nugaišusius paukščius įtariamo protrūkio laikotarpiu ir pateikiamas kompetentingai institucijai reikalaujant; c) naminius ir kitus paukščius privaloma laikyti tik jų gyvenamojoje vietoje arba perkelti į kitą vietą, kad juos būtų galima atskirti ir neleisti jiems turėti kontaktų su kitais naminiais paukščiais, kitais paukščiais ar laukiniais paukščiais; d) jokie naminiai ir kiti paukščiai negali patekti į ūkį ar palikti jo; e) paukščių skerdenų, naminių paukščių mėsos, gyvūnų pašaro, įrankių, atliekų, išmatų, kraiko ar ko nors, kas gali perduoti paukščių gripą, negalima išgabenti iš ūkio, negavus kompetentingos institucijos leidimo; f) kiaušiniai neišgabenami iš ūkio, įskaitant perinti skirtus kiaušinius, bet, kompetentingai institucijai leidus, tiesiogiai siunčiami į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip išdėstyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, ten laikomi ir apdorojami pagal Reglamento (EB) Nr. 853/2004 II priedo IX skyrių; kai kompetentinga institucija išduoda leidimą, jis suteikiamas pagal šios direktyvos III priede nustatytus reikalavimus; g) asmenų, naminių žinduolių rūšių, transporto priemonių ir įrangos judėjimas į ūkį ar iš jo vyksta kompetentingos institucijos nustatytomis sąlygomis ir jai leidus; h) atitinkamos dezinfekavimo priemonės naudojamos, vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis, prie įėjimų ir išėjimų iš pastatų, kuriuose laikomi naminiai bei kiti paukščiai, ir pačiame ūkyje. 3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad epidemiologinis tyrimas būtų atliekamas pagal 6 straipsnį („Epidemiologinis tyrimas“). 8 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų ūkiuose taikomų priemonių Kompetentinga institucija rizikos įvertinimo pagrindu ir atsižvelgdama į atsargumo priemones, kurių buvo imtasi ir gabenamų paukščių ir produktų paskirties vietą, gali leisti taikyti nuostatas, leidžiančias nukrypti nuo priemonių, numatytų 7 straipsnio 2 dalies c–f punktuose. 9 straipsnis Ūkiuose taikomų priemonių, galiojimo terminas Ūkiuose taikomos priemonės, įtariamų protrūkių atvejais, kaip numatyta 7 straipsnyje, taikomos ir vėliau, kol kompetentinga institucija paneigia paukščių gripo buvimą. 10 straipsnis Papildomos priemonės, taikomos epidemiologinio tyrimo pagrindu 1. Remdamasi epidemiologinio tyrimo rezultatais, kompetentinga institucija gali taikyti priemones, numatytas 2, 3 ir 4 straipsnio dalyse, ypač jei ūkis išsidėstęs teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis labai didelis. 2. Naminių, kitų paukščių, kiaušinių ir transporto priemonių, susijusių su paukštininkystės sektoriumi, judėjimas gali būti ribojamas didelėje teritorijoje arba visoje valstybėje narėje. Šis apribojimas gali būti taip pat taikomas naminių žinduolių rūšių judėjimui, tačiau ne ilgiau kaip 72 valandas, nebent paaiškinamas išimtinėmis aplinkybėmis. 3. Priemonės, numatytos 11 straipsnyje, gali būti taikomos ūkyje. Tačiau jei dėl esamų sąlygų atsiranda galimybė, šias priemones galima taikyti vien įtariamiems užkrėstiems naminiams paukščiams ir jų produkcijos padaliniuose. Mėginiai iš naminių ar kitų paukščių, užmušamų, siekiant patvirtinti arba paneigti įtariamo protrūkio keliamą pavojų, imami pagal „Diagnostikos vadovą“. 4. Laikinoji kontroliuojamoji zona gali būti nustatoma aplink ūkį ir kai kurios arba visos 7 straipsnyje numatytos priemonėsyra taikomos, kai būtina, toje zonoje esančiuose ūkiuose. IV SKYRIUS LABAI PATOGENIŠKO PAUKŠČIŲ GRIPO (LPPG) PROTRŪKIO ATVEJU TAIKOMOS PRIEMONĖS 1 SKIRSNIS ūKIUOSE TAIKOMOS PRIEMONėS 11 STRAIPSNIS Kompetentingos institucijos taikomos priemonės 1. LPPG protrūkio atveju kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų taikomos priemonės, numatytos 7 straipsnio 2 ir 3 dalyje ir šio straipsnio 2 – 10 dalyse. 2. Visi naminiai ir kiti paukščiai, priskiriami ūkyje laikomoms rūšims, tarp kurių buvo patvirtintas LPPG, oficialiai prižiūrint nedelsiant užmušami. Užmušama taip, kad būtų išvengta paukščių gripo paplitimo pavojaus, ypač gabenant ar užmušant pagal Tarybos direktyvą 93/119/EEB[17]. Užmušti galima ir kitų rūšių paukščius, laikomus ūkyje, paukščių gripo paskesnio paplitimo rizikos įvertinimo pagrindu. 3. Naminiai ir kiti paukščiai, kurie nugaišo ar buvo užmušti, perinti ir maistui skirti kiaušiniai oficialiai prižiūrint pašalinami iš ūkio. 4. Naminiai paukščiai, išperėti iš kiaušinių, surinktų ūkyje nuo tariamos LPPG pasireiškimo ir priemonių, numatytų 7 straipsnio 2 dalyje, taikymo dienos, oficialiai prižiūrimi ir tiriami pagal „Diagnostikos vadovą“. 5. Paskerstų naminių paukščių mėsa, perinti ir maistui skirti kiaušiniai, surinkti ūkyje nuo tariamos LPPG pasireiškimo ir priemonių, numatytų 7 straipsnio 2 dalyje, taikymo dienos, turi būti, kai įmanoma, atsekami ir pašalinami, oficialiai prižiūrint. Tačiau kompetentinga institucija gali išduoti leidimus maistui skirtus kiaušinius siųsti tiesiogiai į kiaušinių produktų gamybos įmonę, kaip išdėstyta Reglamento (EB) Nr. 853/2004 III priedo X skirsnio II skyriuje, ir laikyti bei apdoroti juos pagal Reglamento (EB) Nr. 852/2004 II priedo XI skyrių. Bet kokie panašūs leidimai išduodami pagal šios direktyvos III priede pateiktas sąlygas. 6. Visos tariamai užkrėstos medžiagos ir atliekos, tokios kaip paukščių pašaras („pašaras“) sunaikinamos arba apdorojamos, užtikrinant paukščių gripo viruso sunaikinimą pagal oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo instrukcijas. 7. Tariamai užkrėstas mėšlas, kraikas ir pakratai apdorojami pagal 49 straipsnį. 8. Pašalinus skerdenas, pastatai, kuriuose jos buvo laikomos, tariamai užkrėsta įranga ir transporto priemonės, naudojamos tariamai užkrėstiems naminiams ar kitiems paukščiams, skerdenoms, mėsai, pašarui, mėšlui, kraikui, pakratams ir bet kuriai kitai medžiagai gabenti, išvalomi, dezinfekuojami arba apdorojami pagal 49 straipsnį. 9. Negavus kompetentingos institucijos leidimo, kiti naminiai paukščiai ar naminiai žinduoliai nepatenka į ūkį ir nepalieka jo. Šis apribojimas netaikomas naminių žinduolių rūšims, kurios gali patekti tik į žmonių gyvenamąsias zonas. 10. Pirminio protrūkio atveju viruso izoliatas tiriamas laboratorijoje pagal „Diagnostikos vadovą“ genetiniam potipiui nustatyti. Minėtas viruso izoliatas nedelsiant pateikiamas Bendrijos etaloninei laboratorijai, kaip numatyta 52 straipsnio 1 dalyje. 12 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų priemonių, taikomų ūkiuose 1. Valstybės narės parengia leidžiančių nukrypti nuostatų suteikimo, kaip numatyta 13 ir 14 straipsniuose, įskaitant ir atitinkamų alternatyvių priemonių bei sąlygų taikymo, išsamias taisykles. 2. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą, suteiktą pagal 13 straipsnio 1 dalį ir 14 straipsnį. 3. Suteikus leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnyje, Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Nuolatiniame maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos komitete. 4. Atsižvelgiant į suteiktą bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 13 straipsnio 1 dalyje ir 14 straipsnyje, apsisaugojimo nuo paukščių gripo priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 13 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tam tikrų užkrėstiems ūkiams taikomų priemonių 1. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 11 straipsnio 2 dalyje, LPPG protrūkio atvejais nekomerciniame arba naminių gyvunėlių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti paukščiai laikomi moksliniais tikslais, arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotų naminių ar kitų paukščių retas veisles, laikantis nuostatos, kad tokios leidžiančios nukrypti nuostatos nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad, suteikus 1 straipsnio dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, naminiai ir kiti paukščiai: a) laikomi visiškai atskirti nuo kitų naminių ar kitų paukščių, o tam tikrais atvejais – nuo laukinių paukščių; b) turi būti toliau prižiūrimi ir tiriami pagal „Diagnostikos vadovą“, kol laboratoriniais testais įrodoma, jog jie daugiau nebekelia didelio LPPG paskesnio paplitimo pavojaus; ir c) neišgabenami iš jų kilmės ūkio, nebent paskersti arba į kitą ūkį: i) esantį toje pačioje valstybėje narėje, vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis, ar ii) kitoje valstybėje narėje, pasirašiusioje susitarimą su paskirties valstybe nare. 2 skirsnisatskiruose produkcijos padaliniuose ir užkrėstuose ūkiuose taikomos priemonės 14 STRAIPSNIS LPPG protrūkių atveju atskirose produkcijos vietose taikomos priemonės LPPG protrūkių ūkyje, sudarytame iš dviejų ar daugiau atskirų produkcijos padalinių, atvejais kompetentinga institucija gali leisti produkcijos padaliniams, kuriuose laikomi sveiki naminiai paukščiai, nukrypti nuo 11 straipsnio 2 dalies antroje pastraipoje numatytų priemonių laikydamasi nuostatos, kad toks nukrypimas nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. Tokios leidžiančios nukrypti nuostatos suteikiamos tik dviem ar daugiau atskirų produkcijos padalinių, jei oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas, atsižvelgdamas į patalpų struktūrą, dydį, jose vykdomą veiklą, laikymo jose pobūdį, šėrimą, vandens šaltinius, įrangą, darbuotojus ir patalpų lankytojus, įsitikina, kad jie visiškai nepriklauso nuo kitų produkcijos padalinių pagal išsidėstymą ir kasdieninę juose laikomų naminių paukščių priežiūrą. 15 straipsnis Užkrėstuose ūkiuose taikomos priemonės 1. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija nusprendžia, ar ūkį reikia laikyti užkrėstu. Kompetentinga institucija užtikrina, kad 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonėsbūtų taikomos užkrėstuose ūkiuose iki LPPG užkratas bus paneigtas pagal „Diagnostikos vadovą“. 2. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija taiko 11 straipsnyje numatytas priemones užkrėstuose ūkiuose ir ypač užkrėstame ūkyje, esančiame teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis yra ypač didelis. Priemonių, numatytų taikyti pagal 11 straipsnį užkrėstuose ūkiuose, pagrindiniai kriterijai išdėstyti IV priede. 3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad iš paukščių, užmušamų, siekiant patvirtinti arba paneigti LPPG buvimą tuose užkrėstuose ūkiuose, mėginiai paimami pagal „Diagnostikos vadovą“. 3 skirsnisapsaugos ir priežiūros zonos bei papildomos ribojamosios zonos 16 STRAIPSNIS Apsaugos ir priežiūros zonų bei papildomų ribojamųjų zonų nustatymas LPPG protrūkių atvejais 1. Po LPPG protrūkio kompetentinga institucija nedelsdama nustato: a) apsaugos zoną mažiausiai trijų kilometrų spinduliu aplink ūkį; b) priežiūros zoną mažiausiai dešimties kilometrų spinduliu aplink ūkį, įskaitant ir apsaugos zoną. 2. Nustatydama apsaugos ir priežiūros zonas, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, kompetentinga institucija atsižvelgia mažiausiai į šiuos kriterijus: a) epidemiologinį tyrimą; b) geografinę padėtį, ypač žemės sklypų rėžius; c) išsidėstymą ir ūkių artumą; d) naminių paukščių ir kitų paukščių judėjimo ir prekybos ypatumus bei skerdyklų pasiekiamumą; e) įrangą ir personalą, sugebančius kontroliuoti bet kokį naminių ir kitų paukščių, jų skerdenų, mėšlo, pakratų ir panaudoto kraiko judėjimą apsaugos ir priežiūros zonose, ypač jei paukščiai bus užmušti ir pašalinti arba buvo pašalinti iš jų kilmės ūkio. 3. Kompetentinga institucija gali nustatyti papildomas ribojamąsias zonas aplink ar šalia apsaugos ir priežiūros zonų, atsižvelgdama į 2 straipsnio dalyje numatytus kriterijus. 4. Jei apsaugos, priežiūros ar papildoma ribojamoji zona apima skirtingų valstybių narių teritorijas, suinteresuotosios valstybės narės kompetentingos institucijos bendradarbiauja, nustatydamos šią zoną. 17 straipsnis Apsaugos ir priežiūros zonose taikomos priemonės 1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad apsaugos ir priežiūros zonose būtų taikomos šios priemonės: a) naminių ar kitų paukščių, mėsos, kiaušinių, skerdenų ir pašaro judėjimo atsekamumo metodai; b) kompetentingai institucijai pareikalavus, savininkai pateikia bet kokią atitinkamą informaciją apie naminius ar kitus paukščius ir kiaušinius, įvežamus į ūkį ir išvežamus iš jo. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad visi atitinkami asmenys visiškai suvokia apribojimus, taikomus apsaugos ir priežiūros zonose. Ta informacija gali būti perduodama įspėjamaisiais pranešimais, žiniasklaidos priemonėmis, tokiomis kaip spauda ir televizija, arba bet kokiomis kitomis atitinkamomis priemonėmis. 4 skirsnisapsaugos zonoje taikomos priemonės 18 STRAIPSNIS Surašymas ir oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo apsilankymai ir priežiūra Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės būtų taikomos apsaugos zonose: a) visi ūkiai nedelsiant surašomi; b) per septynias dienas nuo apsaugos zonos nustatymo dienos visuose ūkiuose apsilanko oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas, kad patikrintų naminių ir kitų paukščių sveikatos būklę, ir, jei būtina, paimtų mėginius laboratoriniams testams atlikti; įrašai apie tokius apsilankymus ir tyrimų rezultatai yra saugomi; c) papildoma priežiūra pradedama nedelsiant pagal „Diagnostikos vadovą“, kad būtų nustatytas bet koks paskesnis paukščių gripo paplitimas ūkiuose, esančiuose apsaugos zonoje. 19 straipsnis Ūkiuose taikomos priemonės Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės taikomos ūkiuose, esančiuose apsaugos zonose: a) naminius ir kitus paukščius privaloma laikyti tik jų gyvenamojoje zonoje arba perkelti į kitą vietą, kurioje jie būtų visiškai atskirti, kad būtų išvengta jų kontaktų su kitais naminiais paukščiais, kitais paukščiais ar laukiniais paukščiais; b) skerdenos pašalinamos; c) tariamai užkrėstos transporto priemonės ir įranga, naudojama gyviems naminiams paukščiams ar kitiems paukščiams ir mėsai, pašarui, mėšlui, kraikui ir pakratui gabenti, valoma, dezinfekuojama arba apdorojama nedelsiant po užkrėtimo pagal 49 straipsnį; d) visos tariamai užkrėstos transporto priemonės, kuriomis naudojasi darbuotojai arba asmenys, patenkantys ar paliekantys ūkį, valomos, dezinfekuojamos ar apdorojamos nedelsiant po užkrėtimo pagal 49 straipsnį; e) jokie naminiai paukščiai, kiti paukščiai ar kiti naminiai gyvūnai negali būti įvežami ar išvežami iš ūkio, jei paukščiai laikomi be kompetentingos institucijos leidimo; šis apribojimas netaikomas gyvūnams, galintiems pasiekti žmonių gyvenamąsias vietas tokiuose ūkiuose ir kai galima atmesti bet kokio jų kontakto su naminiais ar kitais paukščiais galimybę; f) apie bet kokį padidėjusį sergamumą ar mirštamumą ir ryškų produkcijos sumažėjimą nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai, kuri atlieka atitinkamus tyrimus pagal „Diagnostikos vadovą“; g) bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis ūkius ribojamojoje zonoje, stebi atitinkamų biologinio saugumo priemonių taikymą, kuriomis siekiama apsisaugoti nuo paukščių gripo paplitimo; h) savininkas saugo įrašus apie visus asmenis, apsilankančius ūkiuose, kad būtų supaprastinta ligos priežiūra ir kontrolė, be to, kompetentingai institucijai pareikalavus, juos privaloma pateikti. 20 straipsnis Panaudoto kraiko ar mėšlo pašalinimo ar paskleidimo iš ūkių draudimas Kompetentinga institucija užtikrina, kad panaudotą kraiką ir mėšlą pašalinti ar paskleisti iš ūkių, esančių apsaugos zonose, būtų draudžiama, nebent tai daryti leidžiama. Tačiau galima leisti išgabenti mėšlą iš ūkių, laikantis biologinio saugumo priemonių, į paskirtąją įmonę apdoroti arba laikinai saugoti iki paskesnio apdorojimo, siekiant panaikinti galimą paukščių gripo virusų buvimą pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba pagal specifines taisykles, nurodytas 64 straipsnio 1 dalyje. 21 straipsnis Mugės, turgūs ar kiti susibūrimai ir medžiojamų paukščių išteklių papildymas Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminių ar kitų paukščių mugės, turgūs, parodos ir kiti susibūrimai apsaugos zonose būtų draudžiami. Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminiai ar kiti paukščiai apsaugos zonose nebūtų naudojami medžiojamų paukščių ištekliams papildyti. 22 straipsnis Naminių paukščių ir kitų paukščių ir jų kiaušinių judėjimo ir gabenimo draudimas Kompetentinga institucija užtikrina, kad naminių ir kitų paukščių, naminių paukščių dedeklių, vienadienių viščiukų, perinti ir maistui skirtų kiaušinių bei skerdenų judėjimas ar gabenimas apsaugos zonose keliais, išskyrus ūkiams priklausančius privažiavimo kelius arba geležinkelį, būtų draudžiamas. Tačiau minėtas draudimas netaikomas tranzitui per apsaugos zoną keliais ar geležinkeliu neiškraunant ar nesustojant. 23 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo naminių paukščių tiesioginio gabenimo nedelsiant paskersti Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti naminius paukščius tiesiai paskersti nedelsiant, laikantis šių sąlygų: a) naminių paukščių, laikomų kilmės ūkyje, sveikatos būklę įvertina oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas, kad būtų išvengta bet kokių naminių paukščių, kuriuose pastebėti LPPG klinikiniai požymiai, išsiuntimo paskersti; b) tam tikrais atvejais naminių paukščių kilmės ūkyje buvo atlikti laboratoriniai naminių paukščių tyrimai pagal „Diagnostikos vadovą“ gavus patenkinamus rezultatus; c) naminiai paukščiai gabenami kompetentingos institucijos užantspauduotomis transporto priemonėmis į skerdyklą, paskirtą kompetentingos institucijos („paskirtąją skerdyklą“), esančią apsaugos ar priežiūros zonoje arba išimtiniais atvejais už tų zonų ribų; d) už paskirtąją skerdyklą atsakingai kompetentingai institucijai pranešama prieš naminių paukščių išsiuntimą, ir ji praneša kitai kompetentingai institucijai, atsakingai už išsiuntimo vietą, apie naminių paukščių atgabenimą į paskirtąją skerdyklą; e) paskirtojoje skerdykloje naminiai paukščiai, kilę iš apsaugos zonos, laikomi atskirai nuo kitų naminių paukščių ir skerdžiami atskirai ar skirtingu paros metu nei kiti paukščiai, pirmiausia darbo dienos pabaigoje; paskesnis valymas ir dezinfekavimas užbaigiamas prieš kitų naminių paukščių skerdimą; f) oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas atsižvelgia į visus su paukščių gripu susijusius požymius priešmirtinių ir pomirtinių tyrimų, atliekamų paskirtojoje skerdykloje, metu; g) paukštiena neįvežama į Bendriją, ji neskirta prekybai tarptautiniu mastu ir žymima šviežios paukštienos sveikatos ženklu, numatytu Direktyvos 2002/99/EB[18] II priede, nebent nusprendžiama kitaip tos direktyvos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka; h) paukštiena gaunama, sukapojama, gabenama ir saugoma atskirai nuo tos, kuri skirta prekiauti Bendrijos vidaus rinkoje ir tarptautiniu mastu ir panaudojama taip, kad nepatektų į paukštienos produktus, skirtus prekiauti Bendrijos vidaus rinkoje ar tarptautiniu mastu, nebent: i) ji buvo apdorota taip, kaip išdėstyta Direktyvos 2002/99/EB III priede; ar ii) kitaip nuspręsta 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 24 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo vienadienių viščiukų tiesioginio gabenimo 1. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti vienadienius viščiukus tiesiai į ūkį ar paukštidę toje pačioje valstybėje narėje, kurioje nėra jokių kitų naminių paukščių, pirmiausia esančioje už apsaugos ar priežiūros zonų ribų, laikantis šių sąlygų: a) jie gabenami kompetentingos institucijos užantspauduotomis transporto priemonėmis; b) atitinkamos biologinio saugumo priemonės yra taikomos gabenimo metu ir paskirties ūkyje; c) paskirties ūkio oficiali priežiūra pradedama nuo vienadienių viščiukų atvežimo į ūkį dienos. 2. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti vienadienius viščiukus, išperėtus iš perinti skirtų kiaušinių, kilusius iš ūkių, esančių už apsaugos ir priežiūros zonų ribų, tiesiai į bet kurį kitą ūkį toje pačioje valstybėje narėje, laikydamasi nuostatos, kad išsiuntimo vietos perykla gali pati užtikrinti savo materialinį ir techninį aprūpinimą ir tokias darbo vietos higienos sąlygas, kad tie kiaušiniai neturėtų jokio kontakto su bet kuriais kitais perinti skirtais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų tokiose zonose. 25 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo naminių paukščių dedeklių tiesioginio gabenimo Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti naminių paukščių dedekles tiesiai į ūkį arba to ūkio paukštidę, esančią apsaugos ar priežiūros zonoje, kurioje nėra jokių kitų naminių paukščių, laikantis šių sąlygų: a) kilmės ūkyje laikomų naminių paukščių ar kitų paukščių, ypač gabenamų, sveikatos būklę įvertina oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas; b) tam tikrais atvejais naminių paukščių kilmės ūkyje buvo atlikti laboratoriniai naminių paukščių tyrimai pagal „Diagnostikos vadovą“ gavus patenkinamus rezultatus; c) naminių paukščių dedeklės gabenamos transporto priemonėmis, kurias užantspauduoja kompetentingos institucijos; d) paskirties ūkio arba paukštidės oficiali priežiūra pradedama atvežus naminių paukščių dedekles. 26 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo perinti skirtų kiaušinių ir maistui skirtų kiaušinių tiesioginio gabenimo 1. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti tiesiogiai perinti skirtus kiaušinius į kompetentingos institucijos paskirtąją peryklą („paskirtoji perykla“), pirmiausia esančią apsaugos arba priežiūros zonoje, laikantis šių sąlygų: a) tėviniai pulkai, iš kurių buvo gauti perinti skirti kiaušiniai, buvo ištirti pagal „Diagnostikos vadovą“ gavus patenkinamus rezultatus; b) perinti skirti kiaušiniai ir jų pakuotės prieš išsiuntimą dezinfekuojamos ir galima užtikrinti šių kiaušinių atsekamumą; c) perinti skirti kiaušiniai gabenami kompetentingos institucijos užantspauduotomis transporto priemonėmis; d) biologinio saugumo priemonės paskirtoje perykloje taikomos vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis. 2. Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti gabenti maistui skirtus kiaušinius tiesiogiai į kompetentingos institucijos paskirtą pakavimo centrą (paskirtąjį pakavimo centrą), laikydamasi nuostatos, kad jie supakuoti į vienkartinę pakuotę ir yra taikomos visos kompetentingos institucijos reikalaujamos biologinio saugumo priemonės. 27 straipsnis Nuostatos, leidžiančios nukrypti nuo tiesioginio nugaišusių naminių ar kitų paukščių gabenimo Nukrypdama nuo 22 straipsnio, kompetentinga institucija gali leisti tiesiogiai gabenti nugaišusius naminius ar kitus paukščius, laikydamasi nuostatos, kad jie gabenami pašalinti. 28 straipsnis Transporto priemonių valymas ir dezinfekavimas 1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad transporto priemonės ir įranga, naudojama gabenti, kaip numatyta 23–27 straipsniuose arba mėsai gabenti, valoma ir dezinfekuojama nedelsiant po gabenimo pagal 49 straipsnį. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad biologinio saugumo priemonės taikomos, siekiant išvengti paukščių gripo paplitimo, transporto priemonėms įvažiuojant ir išvažiuojant iš ūkių apsaugos zonoje, ypač mėsą gabenančioms transporto priemonėms. 29 straipsnis Priemonių taikymo trukmė 1. Šiame skirsnyje numatytos priemonės taikomos mažiausiai 21 dieną nuo išankstinio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje pagal 49 straipsnį užbaigimo dienos ir iki visų naminių ir kitų paukščių ūkiuose apsaugos zonoje laboratorinių testų užbaigimo, siekiant nustatyti galimą paukščių gripo buvimą pagal „Diagnostikos vadovą“. 2. Kai šiame skirsnyje nurodytos priemonės daugiau nebetaikomos, kaip numatyta šio straipsnio 1 dalyje, buvusioje apsaugos zonoje tol taikomos 30 straipsnyje nustatytos priemonės, kol jų nebereikės taikyti pagal 31 straipsnį. 5 Skirsnispriežiūros zonoje taikomos priemonės 30 STRAIPSNIS Priežiūros zonoje taikomos priemonės Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės taikomos priežiūros zonose: a) visų naminių paukščių ūkiai nedelsiant surašomi; b) naminių paukščių, naminių paukščių dedeklių, vienadienių viščiukų, perinti ir maistui skirtų kiaušinių judėjimas priežiūros zonoje draudžiamas, nebent leidimą išduotų kompetentinga institucija, kuri užtikrintų, kad atitinkamos biologinio saugumo priemonės taikomos, siekiant apsisaugoti nuo paukščių gripo paplitimo; šis draudimas netaikomas tranzitui per priežiūros zoną keliu ar geležinkeliu, neiškraunant ir nesustojant; c) naminių paukščių, naminių paukščių dedeklių, vienadienių viščiukų, perinti ir maistui skirtų kiaušinių judėjimas į ūkius, skerdyklas ar pakavimo centrus, esančius už priežiūros zonos ribų, draudžiamas; tačiau kompetentinga institucija gali leisti gabenti tiesiogiai: i) skerdimui skirtus naminius paukščius į paskirtą skerdyklą paskersti nedelsiant pagal 23 straipsnio a punktą; ii) naminių paukščių dedekles į ūkį, kuriame nelaikomi jokie kiti paukščiai toje pačioje valstybėje narėje; atvežus naminių paukščių dedekles į šį ūkį, pradedama jo oficiali priežiūra; iii) vienadienius viščiukus: - į ūkį ar tokio ūkio paukštidę toje pačioje valstybėje narėje, kurioje nelaikoma kitų naminių paukščių, laikantis nuostatos, kad atitinkamos biologinio saugumo priemonės yra taikomos, ir ūkis oficialiai prižiūrimas gabenimo metu, arba - jei išperėjus juos iš kiaušinių, kilusių iš naminių paukščių ūkių, esančių už apsaugos ir priežiūros zonų ribų, gabenti į ūkį, laikantis nuostatos, kad paskirties perykla gali pati užtikrinti savo materialinį ir techninį aprūpinimą ir biologinio saugumo darbo sąlygas, ir šie kiaušiniai neturėjo kontakto su kitais perinti skirtais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų šiose zonose ir todėl, esant kitokiai jų sveikatos būklei, iv) perinti skirtus kiaušinius į paskirtą peryklą; kiaušinius ir jų pakuotę dezinfekuojant prieš išsiuntimą ir būtinai užtikrinant šių kiaušinių atsekamumą; v) maistui skirtus kiaušinius į paskirtąjį pakavimo centrą, laikantis nuostatos, kad jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, taikant biologinio saugumo priemones ir vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis; d) bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis ūkius priežiūros zonoje, stebi, kaip taikomos atitinkamos biologinio saugumo priemonės, kuriomis siekiama apsisaugoti nuo paukščių gripo paplitimo; e) transporto priemonės ir įranga, naudojama gyviems naminiams paukščiams ar kitiems paukščiams, skerdenoms, pašarui, mėšlui, kraikui ar pakratui gabenti, ir bet kuri kita medžiaga ar medžiagos, įtariamos užkrėstos, valomos ir dezinfekuojamos nedelsiant po užkrėtimo pagal 49 straipsnį; f) jokie naminiai paukščiai, kiti paukščiai ar kiti naminiai gyvūnai negali būti įvežami ar išvežami iš ūkio, jei paukščiai laikomi be kompetentingos institucijos leidimo; šis apribojimas netaikomas gyvūnams, galintiems pasiekti žmonių gyvenamąsias vietas tokiuose ūkiuose ir kai galima atmesti bet kokio jų kontakto su naminiais paukščiais ar kitais paukščiais galimybę; g) apie bet kokį padidėjusį sergamumą ar mirštamumą ir staigų produkcijos sumažėjimą nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai, kuri atlieka atitinkamus tyrimus pagal „Diagnostikos vadovą“; h) panaudoto kraiko ar mėšlo pašalinimas ar išsklaidymas draudžiamas, nebent kompetentinga institucija leistų; mėšlą galima leisti išvežti, taikant biologinio saugumo priemones, iš ūkio, esančio priežiūros zonoje, į paskirtąją įmonę, kurioje mėšlas perdirbamas arba laikinai saugomas iki paskesnio perdirbimo, siekiant sunaikinti paukščių gripo virusus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba laikantis specifinių taisyklių, nurodytų 64 straipsnio 1 dalyje; i) mugės, turgūs, parodos ar kiti naminių ar kitų paukščių sambūriai draudžiami; j) naminiai paukščiai nenaudojami medžiojamų paukščių ištekliams atnaujinti. 31 straipsnis Priemonių taikymo trukmė Šiame skirsnyje numatytos priemonės taikomos mažiausiai 30 dienų nuo išankstinio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje pagal 49 straipsnį užbaigimo iki laboratorinių testų, atliekamų pagal „Diagnostikos vadovą“, siekiant aptikti galimą paukščių gripo buvimą ūkiuose priežiūros zonoje, užbaigimo. 6 skirsnispapildomose ribojamosiose zonose taikomos priemonės 32 STRAIPSNIS Papildomose ribojamosiose zonose taikomos priemonės 1. Kompetentinga institucija gali nustatyti, ar visos 4 ir 5 skirsniuose numatytos priemonės yra taikomos papildomose ribojamosiose zonose, numatytose 16 straipsnio 3 dalyje („papildomos ribojamosios zonos“). 2. Pagal Tarybos direktyvą 93/119/EEB kompetentinga institucija gali nustatyti prevencinę depopuliaciją paskerdžiant arba užmušant naminius ar kitus paukščius, kurią būtina atlikti pavojinguose ūkiuose ir papildomose ribojamosiose zonose. Šių ūkių ištekliai atnaujinami vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis. 3. Valstybės narės, taikančios priemones, numatytas 1 ir 2 straipsnio dalyse, apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. 4. Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuotomis valstybėmis narėmis ir Komitete. 5. Nepažeidžiant pagal Tarybos sprendimą 90/424/EEB priimtų sprendimų, papildomos priežiūros, biologinio saugumo ir apsisaugojimo nuo paukščių gripo kontrolės priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 7 skirsnisleidžiančios nukrypti nuostatos ir biologinio saugumo priemonės 33 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos 1. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 4 ir 5 skirsniuose, patvirtinus LPPG perykloje. 2. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 18 straipsnio b ir c punktuose, 22 straipsnyje ir 30 straipsnio b, c ir f punktuose LPPG protrūkio atvejais nekomerciniame arba naminių dekoratyvinių paukščių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotų naminių ar kitų paukščių retas veisles. 3. Nukrypdamos nuo 4 ir 5 skirsnių LPPG protrūkio atvejais, valstybės narės, remdamosios rizikos įvertinimu, gali pradėti taikyti specifines priemones lenktynėms skirtų balandžių įvežimo arba išvežimo iš apsauginių ar priežiūros zonų atžvilgiu. 4. Leidžiančios nukrypti nuostatos, numatytos 1, 2 ir 3 straipsnio dalyse, suteikiamos nustatant, kad tokios nuostatos nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. 5. Valstybės narės, suteikiančios 1–3 straipsnio dalyse numatytas leidžiančias nukrypti nuostatas, , nedelsdamos apie tai praneša Komisijai. 6. Komisija visais atvejais nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete. Atsižvelgiant į bet kokią suteiktą leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 1, 2 ir 3 straipsnio dalyse, paukščių gripo plitimo prevencijos priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 34 straipsnis Biologinio saugumo priemonės 1. Siekdama apsisaugoti nuo paukščių gripo plitimo, kompetentinga institucija gali nurodyti suinteresuotoje valstybėje narėje, be priemonių, numatytų 4, 5 ir 6 skirsniuose, taikyti papildomas biologinio saugumo priemones ūkiuose, esančiuose apsauginėse bei priežiūros zonose ir papildomose draudžiamosiose zonose, o taip pat specifiniams naminiams paukščiams laikyti skirtose patalpose ir kitiems paukščiams laikyti skirtose patalpose. Toms priemonėms galima priskirti apribojimus, taikomus transporto priemonių ar asmenų, tiekiančių pašarus ar surenkančių kiaušinius, judėjimui, naminių paukščių gabenimui į skerdyklas, skerdenų surinkimui pašalinti ir kitokiam personalo, veterinarijos gydytojų arba asmenų, tiekiančių įrangą ūkiams, judėjimui. 2. Valstybės narės, priimančios priemones, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. 3. Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį su suinteresuota valstybe nare ir Komitete. 4. Nepažeidžiant sprendimų, priimtų pagal Sprendimą 90/424/EEB, papildomos priežiūros, biologinio saugumo ir kontrolės priemonės apsisaugoti nuo paukščių gripo plitimo gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 8 skirsnistam tikrose patalpose, išskyrus ūkius ir transportą, taikomos priemonės įtarus arba patvirtinus labai patogenišką paukščių gripą (lppg) 35 straipsnis Įtariamo LPPG buvimo tam tikrose patalpose, išskyrus ūkius ir transporto priemones, tyrimas Įtarusi arba patvirtinusi LPPG buvimą skerdyklose, transporto priemonėse ar pasienio kontrolės postuose, kompetentinga institucija nedelsdama pradeda tyrimą, kad patvirtintų arba paneigtų jo buvimą pagal „Diagnostikos vadovą“. 36 straipsnis Skerdyklose taikomos priemonės 1. Įtarusi arba patvirtinusi LPPG buvimą skerdykloje, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, užtikrina, kad visi skerdykloje esantys naminiai paukščiai būtų užmušami arba paskerdžiami kaip įmanoma greičiau oficialiai prižiūrint. Paskerdus naminius paukščius, jų mėsa laikoma atskirai oficialiai prižiūrint iki tol, kol be tyrimų, numatytų 35 straipsnyje, bus užbaigti papildomi tyrimai, siekiant patvirtinti arba paneigti LPPG buvimą. 2. Jei LPPG patvirtinamas, tai užkrėstų naminių paukščių ar kitų paukščių mėsa ir tariamai užkrėsta mėsa yra pašalinama oficialiai prižiūrint. 37 straipsnis Pasienio kontrolės postuose ar transporte taikomos priemonės 1. Įtarusi arba patvirtinusi LPPG buvimą pasienio kontrolės postuose arba transporto priemonėse, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, užtikrina, kad pasienio kontrolės poste arba transporto priemonėse esantys visi naminiai ir kiti paukščiai būtų kaip įmanoma greičiau gabenami į atitinkamą vietą užmušti arba paskersti oficialiai prižiūrint. Tačiau kompetentinga institucija gali nuspręsti neužmušti ar nepaskersti pasienio kontrolės poste esančių tų naminių ar kitų paukščių, kurie neturėjo kontaktų su naminiais ar kitais tariamai užsikrėtusiais paukščiais. Paskerdus naminius paukščius, jų mėsa laikoma atskirai oficialiai prižiūrint, kol be tyrimų, numatytų 35 straipsnyje, bus baigti papildomi tyrimai siekiant patvirtinti arba paneigti LPPG buvimą. 2. Jei LPPG patvirtinamas, užkrėstų naminių ar kitų paukščių skerdenos ir tariamai užkrėsta mėsa pašalinama nedelsiant, oficialiai prižiūrint. 38 straipsnis Papildomos priemonės, taikomos skerdyklose, pasienio kontrolės postuose ar transporto priemonėse Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios papildomos priemonės taikomos, kai įtariamas arba patvirtinamas LPPG buvimas skerdykloje, pasienio kontrolės poste ar transporto priemonėse: a) jokie naminiai ar kiti paukščiai neįvežami į skerdyklą, pasienio kontrolės postą ar nepakraunami į transporto priemones, praėjus ne mažiau kaip 24 valandoms nuo valymo ir dezinfekavimo užbaigimo pagal 49 straipsnį, kaip numatyta b punkte; į pasienio kontrolės postą draudžiama įvežti ir kitus gyvūnus; b) pastatų, įrangos ir transporto priemonių valymas ir dezinfekavimas atliekamas pagal 49 straipsnį, oficialiai paskirtam veterinarijos gydytojui prižiūrint; c) atliekamas epidemiologinis tyrimas; d) 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės yra taikomos užkrėstų naminių paukščių ar skerdenų kilmės ūkyje ir užkrėstuose ūkiuose; e) atlikus epidemiologinį ir paskesnius tyrimus, 11 ir 35 straipsniuose numatytos priemonės yra taikomos kilmės ūkyje, nebent nurodyta kitaip; f) paukščių gripo viruso izoliatai tiriami laboratorijoje siekiant nustatyti viruso potipį pagal „Diagnostikos vadovą“. V SKYRIUS MAŽAI PATOGENIŠKO PAUKŠČIŲ GRIPO (MPPG) PROTRŪKIŲ ATVEJAIS TAIKOMOS PRIEMONĖS 1 skirsnis ūkiuose taikomos priemonės 39 STRAIPSNIS Kompetentingos institucijos taikomos priemonės 1. Nepažeisdama 7 straipsnio 2 dalies a, b, c, e, g ir h punktuose nustatytų priemonių kompetentinga institucija užtikrina, kad MPPG protrūkio atvejais būtų imamasi šio straipsnio 2–6 dalyje numatytų priemonių remiantis rizikos įvertinimu ir bent atsižvelgiant į V priede išdėstytus kriterijus. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad visi naminių paukščių ūkyje ir visų kitų paukščių, tarp kurių patvirtintas MPPG, skaičius mažinamas, oficialiai prižiūrint, siekiant išvengti paukščių gripo paplitimo. Kitų paukščių skaičius ūkyje gali būti mažinamas, atsižvelgiant į jų keliamą pavojų dėl paskesnio paukščių gripo paplitimo, ir kituose ūkiuose, kurie gali būti laikomi užkrėstais remiantis epidemiologiniu tyrimu. Jokie naminiai ir kiti paukščiai, prieš mažinant jų skaičių, iš ūkio neišgabenami nebent kompetentinga institucija tai leistų. 3. Kaip numatyta 2 straipsnio dalyje, paukščių skaičius mažinamas, atsižvelgiant į Direktyvą 93/119/EEB, ir kompetentinga institucija nusprendžia, kurie paukščiai, naminiai ar kiti: a) turi būti užmušami nedelsiant, arba b) paskerdžiami paskirtoje skerdykloje, laikantis nuostatos, kad yra taikomos biologinio saugumo priemonės. 4. Kompetentinga institucija užtikrina, kad oficialiai prižiūrint, pašalinamos: a) skerdenos, ir b) perinti skirti kiaušiniai, esantys ūkyje. 5. Kompetentinga institucija užtikrina, kad būtų imamasi šių priemonių: a) perinti skirti kiaušinius, surinktus nuo galimo MPPG paplitimo ūkyje pradžios ir priemonių, numatytų šioje direktyvoje, taikymo pradžios, bet kada įmanoma atsekti ir išperinti oficialiai prižiūrint; b) naminiai paukščiai, išperinti iš kiaušinių, surinktų nuo galimo MPPG paplitimo ūkyje pradžios ir priemonių, numatytų šioje direktyvoje, taikymo pradžios, oficialiai prižiūrimi ir tiriami pagal „Diagnostikos vadovą“; c) ūkyje po paukščių skaičiaus sumažinimo gaunami maistui skirti kiaušiniai gabenami į paskirtąjį pakavimo centrą, apdorojami arba pašalinami, kaip numatyta 2 straipsnio dalyje; d) tariamai užkrėsta bet kuri medžiaga apdorojama pagal oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo instrukcijas arba pašalinama; e) tariamai užkrėstas mėšlas, kraikas arba pakratai apdorojami pagal 49 straipsnį; f) sumažinus skaičių, pastatai, naudojami naminiams ir kitiems paukščiams laikyti, tariamai užkrėsta įranga ir transporto priemonės, naudojamos skerdenoms, mėšlui, kraikui ir pakratams ir bet kuriai kitai, tariamai užkrėstai medžiagai gabenti, nedelsiant valomos, dezinfekuojamos ir apdorojamos pagal 49 straipsnį; g) naminiai gyvūnai, išskyrus tuos, kurie gali patekti tik į žmonių gyvenamąsias patalpas, neįvežami ir neišgabenami iš ūkio kompetentingai institucijai neleidus; h) pirminio MPPG protrūkio atveju pagal „Diagnostikos vadovą“ atliekami viruso izoliato laboratoriniai testai viruso potipiui nustatyti ir viruso izoliatas pateikiamas nedelsiant Bendrijos etaloninei laboratorijai, kaip numatyta 52 straipsnio 1 dalyje; i) epidemiologinis tyrimas užbaigiamas. 6. Siekdama išvengti MPPG paplitimo, kompetentinga institucija gali imtis papildomų apsaugos priemonių, tarp jų nurodydama kiaušinių paskirties vietas ir jų apdorojimo būdą ir gautos mėsos apdorojimo būdus, laikydamasi nuostatos, kad taikoma 3 straipsnio dalies b punkte nurodyta tvarka. 7. Valstybės narės, taikančios 2, 4 ir 5 straipsnių dalyse numatytas priemones, apie tai nedelsdamos praneša Komisijai. 40 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos dėl tam tikrų patalpų 1. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo priemonių, numatytų 39 straipsnio 2 dalyje ir 39 straipsnio 4 dalies b punkte, MPPG protrūkio atvejais nekomerciniame ūkyje/ naminių gyvunėlių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai paukščiai ir kiti paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotas naminių ar kitų paukščių retas veisles, laikantis nuostatos, kad tokios leidžiančios nukrypti nuostatos nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. 2. Kompetentinga institucija užtikrina, kad, suteikus 1 straipsnio dalyje numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, naminiai ir kiti paukščiai, kuriems taikoma leidžianti nukrypti nuostata, būtų: a) laikomi visiškai atskirti nuo kitų naminių paukščių ar kitų paukščių ir tam tikrais atvejais – nuo laukinių paukščių; b) toliau prižiūrimi ir tiriami pagal „Diagnostikos vadovą“, kol laboratoriniais testais įrodoma, kad jie daugiau nebekelia didelio MPPG paskesnio paplitimo pavojaus; ir c) neišgabenami iš jų kilmės ūkio, nebent paskersti arba į kitą ūkį: i) esantį toje pačioje valstybėje narėje, vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis, ar ii) kitoje valstybėje narėje, pasirašiusioje susitarimą su paskirties valstybe nare. 3. MPPG protrūkių peryklose atvejais, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali leisti nukrypti nuo kai kurių arba visų priemonių, numatytų 39 straipsnyje. 4. Valstybės narės parengia leidžiančių nukrypti nuostatų, numatytų 1 ir 3 straipsnio dalyse, taikymo išsamias taisykles, atsižvelgdamos į gyvūnų sveikatos garantijas, kurias galima gauti, ir numato atitinkamas alternatyvias priemones. 5. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokią leidžiančią nukrypti nuostatą, suteiktą pagal 1 ir 3 straipsnio dalis. 6. Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete. 7. Atsižvelgiant į bet kokią suteiktą leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, apsisaugojimo nuo paukščių gripo paplitimo priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. SKIRSNIS 2 MPPG PROTRūKIų ATVEJAIS ATSKIROSE PRODUKCIJOS PADALINIUOSE IR UžKRėSTUOSE ūKIUOSE TAIKOMOS PRIEMONėS 41 STRAIPSNIS MPPG protrūkių atvejais atskirose produkcijos padaliniuose taikomos priemonės 1. MPPG protrūkių atvejais ūkyje, sudarytame iš dviejų ar daugiau atskirų produkcijos padalinių, kompetentinga institucija gali leisti produkcijos padaliniams, kuriuose laikomi sveiki naminiai paukščiai, nukrypti nuo 39 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių,, laikydamasi nuostatos, kad tokios leidžiančios nukrypti nuostatos nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. 2. Valstybės narės parengia 1 straipsnio dalyje numatytų leidžiančių nukrypti nuostatų išsamias taikymo taisykles, atsižvelgdamos į gyvūnų sveikatos garantijas, kurias įmanoma gauti, ir numato atitinkamas alternatyvias priemones. 3. Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kokias pagal 1 straipsnio dalį suteiktas leidžiančias nukrypti nuostatas. 4. Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį kartu su suinteresuota valstybe nare ir Komitete. 5. Atsižvelgiant į bet kokią suteiktą leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, apsisaugojimo nuo paukščių gripo plitimo priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 42 straipsnis Užkrėstuose ūkiuose taikomos priemonės 1. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija gali nuspręsti, ar ūkį reikia laikyti užkrėstu. Kompetentinga institucija užtikrina, kad 7 straipsnio 2 dalyje numatytos priemonės būtų taikomos užkrėstuose ūkiuose, iki kol MPPG buvimas bus paneigtas pagal „Diagnostikos vadovą“. 2. Remdamasi epidemiologiniu tyrimu, kompetentinga institucija taiko 39 straipsnyje numatytas priemones užkrėstuose ūkiuose ir ypač užkrėstame ūkyje, esančiame teritorijoje, kurioje laikomų naminių paukščių tankis yra ypač didelis. 39 straipsnyje numatytų priemonių taikymo užkrėstuose ūkiuose pagrindiniai kriterijai yra išdėstyti IV priede. 3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad iš paukščių, užmušamų, siekiant patvirtinti arba paneigti MPPG buvimą tuose užkrėstuose ūkiuose, mėginiai paimami pagal „Diagnostikos vadovą“. 3 skirsnisribojamųjų zonų nustatymas 43 STRAIPSNIS Ribojamųjų zonų nustatymas MPPG protrūkių atvejais MPPG protrūkio atveju kompetentinga institucija nedelsdama nustato ribojamąją zoną aplink ūkį trijų kilometrų spinduliu. 44 straipsnis Ribojamojoje zonoje taikomos priemonės 1. Kompetentinga institucija užtikrina, kad šios priemonės taikomos ribojamojoje zonoje: a) visų naminių paukščių ūkiai nedelsiant surašomi; b) laboratoriniai testai naminių paukščių ūkiuose, esančiuose mažiausiai vieno kilometro spinduliu aplink ūkį, atliekami pagal „Diagnostikos vadovą“; c) naminių paukščių, naminių paukščių dedeklių, vienadienių viščiukų, perinti ir maistui skirtų kiaušinių judėjimui ribojamojoje zonoje leidimą išduoda kompetentinga institucija ir taiko kitas, jos nuomone, būtinas kontrolės priemones; šis apribojimas netaikomas tranzitui per draudžiamąją zoną keliu ar geležinkeliu, neiškraunant ir nesustojant; d) naminių paukščių, naminių paukščių dedeklių, vienadienių viščiukų, perinti ir maistui skirtų kiaušinių judėjimas iš ribojamosios zonos per pirmąsias 15 dienų nuo zonos nustatymo yra draudžiamas į ūkius, skerdyklas ar pakavimo centrus, esančius už priežiūros zonos ribų, nebent kompetentinga institucija leidžia tiesiogiai gabenti: i) skersti skirtus naminius paukščius į skerdyklą toje pačioje valstybėje narėje; ii) naminių paukščių dedekles į ūkį, kuris oficialiai prižiūrimas toje pačioje valstybėje narėje; atvežus naminių paukščių dedekles į šį ūkį, pradedama jo oficiali priežiūra; iii) vienadienius viščiukus: - į ūkį ar tokio ūkio paukštidę toje pačioje valstybėje narėje, kurioje nelaikoma kitų naminių paukščių, laikantis nuostatos, kad atitinkamos biologinio saugumo priemonės yra taikomos, ir ūkis oficialiai prižiūrimas gabenimo metu, arba - jei išperėjus juos iš kiaušinių, kilusių iš naminių paukščių ūkių, esančių už apsaugos ir priežiūros zonų ribų, gabenti į ūkį, laikantis nuostatos, kad paskirties perykla gali pati užtikrinti savo materialinį ir techninį aprūpinimą ir biologinio saugumo darbo sąlygas, ir šie kiaušiniai neturėjo kontakto su kitais perinti skirtais kiaušiniais ar vienadieniais viščiukais, kilusiais iš naminių paukščių pulkų šiose zonose; iv) perinti skirtus kiaušinius į paskirtą peryklą; kiaušinius ir jų pakuotę dezinfekuojant prieš išsiuntimą ir būtinai užtikrinant šių kiaušinių atsekamumą; v) maistui skirtus kiaušinius į paskirtąjį pakavimo centrą, laikantis nuostatos, kad jie supakuoti į vienkartinę pakuotę, taikant biologinio saugumo priemones ir vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis; e) skerdenos pašalinamos; f) bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis ūkius ribojamojoje zonoje, stebi atitinkamų biologinio saugumo priemonių taikymą, kuriomis siekiama apsisaugoti nuo paukščių gripo paplitimo; g) transporto priemonės ir įranga, naudojama gyviems naminiams paukščiams ar kitiems paukščiams, skerdenoms, pašarui, mėšlui, kraikui ar pakratams gabenti, ir bet kuri kita medžiaga ar medžiagos, įtariamos užkrėstos, valomos ir dezinfekuojamos nedelsiant po užkrėtimo pagal 49 straipsnį; h) jokie naminiai paukščiai, kiti paukščiai ar kiti naminiai gyvūnai negali būti įvežami ar išvežami iš ūkio, jei paukščiai laikomi be kompetentingos institucijos leidimo; šis apribojimas netaikomas gyvūnams, galintiems pasiekti žmonių gyvenamąsias vietas tokiuose ūkiuose, ir kai galima atmesti bet kokio jų kontakto su naminiais paukščiais ar kitais paukščiais galimybę; i) apie bet kokį padidėjusį sergamumą ar mirštamumą ir ryškų produkcijos sumažėjimą nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai, kuri atlieka atitinkamus tyrimus pagal „Diagnostikos vadovą“; j) panaudoto kraiko ar mėšlo pašalinimas ar išsklaidymas draudžiamas, nebent kompetentinga institucija leistų; mėšlą galima leisti išvežti, taikant biologinio saugumo priemones, iš ribojamojoje zonoje esančio ūkio į paskirtąją įmonę, kurioje mėšlas perdirbamas arba laikinai saugomas iki paskesnio perdirbimo, siekiant sunaikinti paukščių gripo virusus pagal Reglamentą (EB) Nr. 1774/2002 arba laikantis specifinių taisyklių, nurodytų 64 straipsnio 1 dalyje; k) mugės, turgūs, parodos ar kiti naminių paukščių ar kitų paukščių susibūrimai draudžiami, nebent kompetentinga institucija tai leistų; l) naminiai paukščiai nenaudojami medžiojamų paukščių ištekliams atnaujinti. 2. Be šiame skirsnyje numatytų priemonių kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali pradėti taikyti papildomas priemones ir apie tai praneša Komisijai. 3. Atsižvelgiant į 2 straipsnio dalyje nurodytas priemones, papildomos apsisaugojimo nuo paukščių gripo paplitimo priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 45 straipsnis Priemonių taikymo trukmė Priemonės, numatytos šiame skirsnyje, taikomos arba: a) mažiausiai 21 dieną nuo išankstinio valymo ir dezinfekavimo užkrėstame ūkyje pagal 49 straipsnį užbaigimo ir iki tol, kol kompetentingos institucijos, remdamosi tyrimais ir laboratoriniais testais, atliktais draudžiamojoje zonoje pagal „Diagnostikos vadovą“ ir rizikos įvertinimą, laiko LPPG plitimo pavojų nereikšmingu; arba b) mažiausiai 42 dienas nuo protrūkio patvirtinimo dienos ir iki tol, kol kompetentingos institucijos, remdamosi tyrimais ir laboratoriniais testais, atliktais draudžiamojoje zonoje pagal „Diagnostikos vadovą“ ir rizikos įvertinimą, laiko LPPG plitimo pavojų nereikšmingu. 46 straipsnis Leidžiančios nukrypti nuostatos 1. Patvirtinus LPPG perykloje, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali nukrypti nuo kai kurių arba visų priemonių, numatytų 43 ir 44 straipsniuose. 2. Kompetentinga institucija gali leisti nukrypti nuo 43 straipsnyje ir 44 straipsnio c, d, h ir i punktuose numatytų priemonių LPPG protrūkio atvejais nekomerciniame arba naminių dekoratyvinių paukščių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai paukščiai ir kiti paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotų naminių ar kitų paukščių retas veisles, laikydamasi nuostatos, kad tokie nukrypimai nekelia pavojaus ligos kontrolei ir pagrindiniams Bendrijos interesams. 3. Valstybės narės, leidžiančios taikyti 1 ir 2 straipsnio dalyse numatytą leidžiančią nukrypti nuostatą, apie tai praneša Komisijai nedelsiant. 4. Komisija nedelsdama įvertina susiklosčiusią padėtį su suinteresuota valstybe nare ir Komitete. 5. Atsižvelgiant į bet kurią suteiktą leidžiančią nukrypti nuostatą, kaip numatyta 1 ir 2 straipsnio dalyse, nuo paukščių gripo plitimo apsisaugoti skirtos priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. VI SKYRIUS PRIEMONĖS, SUSIJUSIOS SU VISUOMENĖS SVEIKATA IR GYVŪNAIS, IŠSKYRUS NAMINIUS AR KITUS PAUKŠČIUS 47straipsnis Visuomenės sveikatos priemonės 1. Protrūkių atvejais arba patvirtinus ar kitaip nustačius paukščių gripo virusų buvimą tarp naminių ir kitų paukščių ar žinduolių, galintį kelti pavojų visuomenės sveikatai, valstybės narės užtikrina, kad kompetentinga institucija nedelsdama susisiekia su atitinkama nacionaline visuomenės sveikatos institucija, siekiant priimti sprendimą dėl atitinkamų apsaugos priemonių priėmimo išankstine tvarka ir apsaugoti naminių paukščių specialistus bei kitus asmenis nuo užsikrėtimo gripu pavojaus. 2. Nustačiusi pavojų visuomenės sveikatai, kaip nurodyta 1 straipsnio dalyje, suinteresuota valstybė narė nedelsdama praneša apie tai Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. 3. Susiklosčiusi padėtis nedelsiant įvertinama Komitete. 4. Papildomos sveikatos apsisaugojimo nuo paukščių gripo paplitimo nuo naminių, kitų paukščių ar žinduolių tarp žmonių priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka 48 straipsnis Laboratoriniai testai ir kitos priemonės, susijusios su kiaulėmis ir kitais gyvūnais 1. Protrūkio atveju kompetentinga institucija užtikrina, kad siekiant patvirtinti ar atmesti paukščių gripo buvimą atliekami ūkyje esančių kiaulių, laboratoriniai testai. Kiaulės neišgabenamos iš ūkio, kol negaunami šių testų rezultatai. 2. Jeigu, atlikus 1 straipsnio dalyje numatytus laboratorinius testus yra patvirtinamas paukščių gripo viruso buvimas tarp kiaulių, kompetentinga institucija gali leisti gabenti jas į kitus kiaulių ūkius arba paskirtąsias skerdyklas, laikydamasi nuostatos, kad atlikus paskesnius atitinkamus testus buvo įrodyta, kad paukščių gripo paplitimo pavojus nėra didelis. 3. Kompetentinga institucija užtikrina, kad atlikus 1 straipsnio dalyje numatytus laboratorinius testus ir patvirtinus didelį pavojų sveikatai, kiaulės nedelsiant būtų paskerdžiamos oficialiai prižiūrint, tokiu būdu siekiant išvengti paukščių gripo paplitimo , būtų, ypač gabenimo metu, ir remiantis Direktyva 93/119/EEB. 4. Protrūkio atveju arba patvirtinusi paukščių gripo buvimą tarp ūkyje esančių kiaulių, kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, taiko 1, 2 ir 3 straipsnio dalyse numatytas priemones bet kurių kitų gyvūnų, laikomų šiuose ūkiuose, atžvilgiu ir gali taikyti tas priemones užkrėstuose ūkiuose. 5. Valstybės narės praneša Komisijai Komitete apie testų ir priemonių, taikytų pagal 1–4 straipsnio dalis, rezultatus. 6. Papildomos apsisaugojimo nuo paukščių gripo paplitimo tarp kiaulių ir kitų gyvūnų priemonės gali būti priimamos 65 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 7. Šios straipsnio taikymo taisyklės gali būti priimamos 65 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. VII SKYRIUS VALYMAS, DEZINFEKAVIMAS IR PAKARTOTINIS APGYVENDINIMAS 49 straipsnis Valymas, dezinfekavimas ir apdorojimas Valstybės narės užtikrina, kad: a) vietos, transporto priemonės ir bet kurios medžiagos, užkrėstos arba tariamai užkrėstos paukščių gripo virusais, yra valomos, dezinfekuojamos ir apdorojamos, oficialiai prižiūrint, pagal: i) oficialiai paskirto veterinarijos gydytojo instrukcijas; ir ii) VI priede išdėstytus valymo, dezinfekavimo ir apdorojimo principus. b) naudojamus dezinfektantus ir jų koncentracijas patvirtina kompetentinga institucija; 50 straipsnis Pakartotinis apgyvendinimas ūkiuose 1. Valstybės narės užtikrina, kad, pradėjus taikyti 11 ir 39 straipsniuose numatytas priemones būtų laikomasi šios straipsnio 2–6 dalių. 2. Naminiai paukščiai neapgyvendinami komercinių naminių paukščių ūkyje pakartotinai, nepraėjus 21 dienai nuo galutinio valymo ir dezinfekavimo užbaigimo dienos, pagal 49 straipsnyje nurodytą tvarką. 3. Praėjus 21 dienai nuo komercinių naminių paukščių pakartotinio apgyvendinimo ūkyje, taikomos šios priemonės: a) oficialiai paskirtas veterinarijos gydytojas kas savaitę patikrina naminių paukščių sveikatos būklę; b) laboratoriniai testai atliekami pagal „Diagnostikos vadovą“; c) naminiai paukščiai, nugaišę pakartotinio apgyvendinimo metu, tiriami pagal „Diagnostikos vadovą“; d) bet kuris asmuo, patenkantis ar paliekantis komercinių naminių paukščių ūkį, laikosi biologinio saugumo priemonių, kuriomis siekiama apsisaugoti nuo paukščių gripo plitimo; e) pakartotinio apgyvendinimo metu naminiai paukščiai iš komercinių naminių paukščių ūkio neišvežami be kompetentingos institucijos leidimo; f) savininkas saugo duomenis apie produkciją ir reguliariai juos atnaujina; g) apie bet kokius žymius produkcijos duomenų, nurodytų f punkte, pokyčius ir kitus nenormalumus nedelsiant pranešama kompetentingai institucijai. 4. Naminiai ar kiti paukščiai pakartotinai apgyvendinami nekomerciniame ūkyje arba naminių gyvunėlių ūkyje, cirke, zoologijos sode, laukinės gamtos parke-rezervate ir aptvertoje teritorijoje, kurioje naminiai ir kiti paukščiai laikomi moksliniais tikslais arba siekiant išsaugoti nykstančias rūšis ar oficialiai registruotų naminių ar kitų paukščių retas veisles vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis. 5. Naminiai paukščiai pakartotinai apgyvendinami užkrėstuose ūkiuose vadovaujantis kompetentingos institucijos instrukcijomis. 6. Kompetentinga institucija, remdamasi rizikos įvertinimu, gali nurodyti taikyti 3 straipsnio dalyje numatytas priemones kituose ūkiuose, išskyrus komercinių naminių paukščių ūkius. VIII SKYRIUS DIAGNOSTIKOS PROCEDŪROS, „DIAGNOSTIKOS VADOVAS“ IR ETALONINĖS LABORATORIJOS 51 straipsnis Diagnostikos procedūros ir „Diagnostikos vadovas“ 1. Valstybės narės užtikrina, kad diagnostikos procedūros, mėginių ėmimas ir laboratoriniai testai paukščių gripui aptikti atliekami pagal „Diagnostikos vadovą“, siekiant užtikrinti paukščių gripo diagnozės procedūrų vienodumą. Tas vadovas priimamas 65 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka per šešis mėnesius nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos. Bet koks paskesnis vadovo pakeitimas priimamas ta pačia tvarka. 2. 1 dalyje nurodytas „Diagnostikos vadovas“ nustato bent: a) mažiausius biologinio saugumo reikalavimus ir kokybės standartus: i) skirtus patvirtintoms laboratorijoms, atliekančioms paukščių gripo diagnostikos testus; ir ii) skirtus mėginiams gabenti; b) kriterijus ir procedūras, taikomus atliekant pomirtinius tyrimus, siekiant patvirtinti arba atmesti paukščių gripo buvimą; c) kriterijus ir procedūras, taikomus surenkant iš naminių ar kitų paukščių paimtus mėginius laboratoriniams testams atlikti, patvirtinant ar atmetant paukščių gripo buvimą; tarp jų serologinės ar virusologinės atrankos metodus, taikomus pagal šią direktyvą; d) laboratorinius testus paukščių gripo diagnozei, įskaitant: i) diferencinės diagnostikos testus; ii) LPPG ir MPPG virusų diferenciacijos testus; iii) vakcinuotų paukščių atskyrimo nuo paukščių, užsikrėtusių paukščių gripo viruso „wild“ („laukinio“) tipo kamienu, testus; iv) laboratorinių testų rezultatų vertinimo kriterijus; e) laboratorinius paukščių gripo viruso izoliatų tipo nustatymo metodus. 3. Valstybės narės užtikrina, kad paukščių gripo virusais, jų genomu, antigenais ir tyrimui skirtomis vakcinomis būtų manipuliuojama arba naudojamasi tik kompetentingos institucijos patvirtintose vietose, įmonėse ar laboratorijose, kuriose yra užtikrinamas biologinio saugumo reikalavimų laikymasis. Patvirtintų vietų, įmonių ar laboratorijų sąrašas perduodamas Komisijai iki 2006 m. liepos 1 d. ir nuolat atnaujinamas. 52 straipsnis Etaloninės laboratorijos 1. Laboratorija, nurodyta VII priede, yra Bendrijos etaloninė paukščių gripo laboratorija („Bendrijos etaloninė laboratorija“). Nepažeidžiant Sprendimo 90/424/EEB nuostatų, laboratorija turi minėto priedo 2 dalyje nurodytus įgaliojimus ir pareigas. 2. VIII priedo 1 dalyje išvardytos laboratorijos yra nacionalinės paukščių gripo laboratorijos („nacionalinės etaloninės laboratorijos“). Valstybės narės praneša Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie bet kokius pasikeitimus, susijusius su jų nacionalinėmis etaloninėmis laboratorijomis, išvardytomis to priedo 1 dalyje. 3. Valstybės narės užtikrina, kad nacionalinės etaloninės laboratorijos: a) vykdo funkcijas ir pareigas, nustatytas VIII priedo 2 dalyje; b) yra atsakingos už standartų ir diagnostinių metodų koordinavimą kiekvienoje valstybėje narėje pagal VIII priedą ir ryšių su Bendrijos etalonine laboratorija palaikymą. IX SKYRIUS VAKCINACIJA 1 SKIRSNIS BENDRASIS VAKCINACIJOS DRAUDIMAS 53 STRAIPSNIS Paukščių gripo vakcinų gamyba, pardavimas ir naudojimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad: a) vakcinacija prieš paukščių gripą draudžiama jų teritorijoje, išskyrus kaip numatyta 2 ir 3 skirsniuose; b) paukščių gripo vakcinų tvarkymas, gamyba, saugojimas, tiekimas, platinimas ir pardavimas jų teritorijoje oficialiai prižiūrimas; c) naudojamos tik tos vakcinos, kurios leidimas išduodamas pagal Direktyvą 2001/82/EB ir Reglamentą Nr. 726/2004. 2. Taisyklės, reglamentuojančios paukščių gripo vakcinų atsargų tiekimo ir saugojimo sąlygas, gali būti priimamos 65 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka. 2 SKIRSNIS SKUBI VAKCINACIJA 54 straipsnis Naminių ar kitų paukščių skubi vakcinacija 1. Atsižvelgdamos į šį skirsnį, valstybės narės gali pradėti skubią naminių ar kitų paukščių vakcinaciją protrūkio atveju ir kilus paukščių gripo paplitimo pavojui. 2. Kai valstybė narė ketina pradėti skubią vakcinaciją, kaip numatyta 1 straipsnio dalyje, ji pateikia skubios vakcinacijos planą Komisijai patvirtinti. Planas atitinka DIVA (užkrėstų ir vakcinuotų gyvūnų diferencijavimo) strategiją, ir jame pateikiama bent ši informacija: a) dėl ligos susiklosčiusi padėtis, kuriai esant, skubi vakcinacija buvo pradėta taikyti; b) geografinė teritorija, kurioje ketinama atlikti skubią vakcinaciją, ir toje teritorijoje esančių ūkių skaičius; c) naminių ar kitų paukščių rūšys ir kategorijos ir prireikus, vakcinuojamų naminių paukščių ar kitų paukščių skyrius; d) apytikslis vakcinuojamų naminių ar kitų paukščių skaičius; e) vakcinos charakteristikų suvesti