Teisingumo sistemos veiksmingumas išliko stabilus, o 2020 m. išnagrinėta daugiau bylų nei ankstesniais metais. Civilinių ir komercinių ginčo bylų išnagrinėjimo rodiklis išliko stabilus (97,5 proc.), o administracinių bylų išnagrinėjimo rodiklis pagerėjo (nuo 96,8 proc. 2018 m. iki 101,7 proc. 2019 m.). 2019 m. apskaičiuota bylų nagrinėjimo trukmė civilinėse ir komercinėse ginčo bylose, taip pat administracinėse bylose išliko trumpa, nors gaunamų administracinių bylų skaičius toliau didėjo. Iš nacionalinių duomenų matyti, kad nors 2020 m. gautų bylų skaičius padidėjo, išnagrinėtų bylų skaičius padidėjo dar labiau – išnagrinėta maždaug 8 proc. daugiau bylų nei 2019 m. Remiantis Nacionalinės teismų administracijos duomenimis, tai, be kita ko, susiję su tuo, kad mažiau sudėtingas bylas buvo galima išnagrinėti raštu, o sudėtingesnių bylų nagrinėjimas buvo atidėtas. Kadangi apskritai per COVID-19 pandemiją teismai nenutraukė veiklos, o teisė spręsti dėl konkrečių priemonių buvo palikta teismams, atidėtų teismo posėdžių skaičius buvo visai nedidelis (21,9 proc. 2020 m., palyginti su vidutiniškai 20,3 proc. 2017–2019 m.).

Kaip ir ankstesniais metais, Švedijos suvokiamas korupcijos lygis yra vienas žemiausių ES ir pasaulyje. Skaidrumas yra Švedijos požiūrio į kovą su korupcija pagrindas. 2020 m. Švedija priėmė savo pirmąjį strateginį nacionalinį veiksmų planą, skirtą užkirsti kelią korupcijai viešojo administravimo srityje. Be kita ko, jame numatyta nuolat atlikti korupcijos rizikos analizę siekiant didinti valstybės pareigūnų informuotumą apie korupcijos riziką ir rizikos valdymo praktiką. Nors šis veiksmų planas vertinamas kaip svarbus žingsnis, jame trūksta konkrečių veiksmų ir terminų, be to, dėl jo buvo mažai konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais. Ataskaitiniu laikotarpiu buvo imtasi papildomų prevencijos iniciatyvų, įskaitant kovos su „sukamųjų durų“ reiškiniu taisyklių taikymo srities išplėtimą, įtraukiant Nacionalinės audito institucijos aukščiausiojo lygio vadovus, ir naujas valstybės pareigūnams skirtas gaires dėl turto deklaravimo. Lobistinė veikla ir toliau nereglamentuojama ir nėra nuosekliai laikomasi praktikos viešai skelbti tuos, kurie siekia daryti įtaką konkretiems pasiūlymams dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų (poveikis teisės aktui). Kyšininkavimas užsienyje išlieka rizikinga sritis, kurioje baudžiamojo persekiojimo lygis yra visai nedidelis.

Švedija yra vienų rūmų parlamentinė demokratija, kurioje Teisėkūros taryba užtikrina ex ante konstitucinę peržiūrą, o teismai konkrečiais atvejais gali atlikti ex post konstitucinę peržiūrą. Parlamento konstitucinis komitetas rengia klausimus, susijusius su pagrindiniais Švedijos įstatymais ir kitais konstituciniais klausimais, ir apžvelgia vyriausybės elgesį. Pasiūlymus dėl teisės aktų gali teikti Parlamentas (Riksdagas) arba vyriausybė; pastaroji praktiškai pateikia didžiąją daugumą pasiūlymų. Stabdžių ir atsvarų sistemoje svarbų vaidmenį atlieka teisingumo kancleris, Parlamento ombudsmenas ir lygių galimybių ombudsmenas (Diskrimineringsombudsmannen).

Švedijoje veikia patikima galimybės susipažinti su informacija sistema. Terminai, per kuriuos gaunama informacija, yra trumpi, atsisakymų suteikti informaciją pasitaiko retai, o valdžios institucijos griežtai laikosi reikalavimų. Tačiau įstatyme dėl galimybės susipažinti su informacija nenumatyta galimybė gauti informaciją skaitmeniniu formatu, o suinteresuotųjų subjektų nuomone, kartais šią informaciją gauti sudėtinga. Kaip nurodyta MPM 2021, per COVID-19 pandemiją buvo atvejų, kai vietos valdžios institucijos ragino pagyvenusių žmonių priežiūros įstaigų sveikatos priežiūros ir slaugos darbuotojus neteikti informacijos žurnalistams.

Švedija dar labiau sustiprino apsaugines reguliavimo priemones, skirtas žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumui užtikrinti, ir padidino jos išteklius. Radijo ir televizijos įstatymo pakeitimai, padaryti perkeliant į nacionalinę teisę AŽPD, įsigaliojo 2020 m. gruodžio 1 d. ir jais buvo įvesta tam tikrų naujovių, taikomų Spaudos ir transliavimo tarnybai. Naujovės apima nuostatas, kuriomis nurodoma, kad Parlamento ir vyriausybės narys ar vyriausybinių institucijų darbuotojas negali būti paskirtas Transliavimo komisijos nariu. Be to, vykdant reformą priimtos nuostatos, kuriomis sustiprinamas Transliavimo komisijos nepriklausomumas, išaiškinant, kad Transliavimo komisijos nariai skiriami ketverių metų kadencijai, taip užtikrinant darbuotojų kaitą, ir kad tarnybos vadovas skiriamas nustatytai šešerių metų kadencijai. Žiniasklaidos pliuralizmo observatorijos 2021 m. ataskaitoje (MPM 2021) patvirtinta, kad Švedijos žiniasklaidos reguliavimo institucijos nepriklausomumui ir efektyvumui kyla maža rizika. 2021 m. Spaudos ir transliavimo tarnybos biudžetas buvo padidintas maždaug 341 000 EUR (3,5 mln. SEK), t. y. maždaug 8 proc. Tarnyba apskaičiavo, kad tokio biudžeto pakanka naujų užduočių, atsiradusių dėl peržiūrėtos AŽPD, vykdymo išlaidoms padengti.

2020 m. gruodžio mėn. vyriausybė paskelbė ataskaitą apie nusikalstamumą, įskaitant su korupcija susijusius nusikaltimus, susijusius su COVID-19 pandemija. Analizėje pabrėžiamos sritys, kuriose kyla piktnaudžiavimo rizika arba realiai piktnaudžiaujama vyriausybės ir Parlamento nustatytomis COVID-19 paramos priemonėmis ir schemomis . Ataskaitoje konkrečiai nenagrinėjama jokia suvokiama korupcijos rizika. Joje akcentuojami sunkumai, kylantys kovojant su nusikaltimais, susijusiais su korupcija, įskaitant nepakankamą tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už su socialinės gerovės sistema susijusį sukčiavimą dėl ribotų išteklių ir kitų prioritetų. Be to, Nacionalinė viešųjų pirkimų agentūra parengė gaires dėl COVID-19 pandemijos metu taikytinų viešųjų pirkimų taisyklių, įskaitant sutarties sąlygų pakeitimus . Be to, nuo 2021 m. sausio 1 d. visi viešieji pirkimai turi būti registruojami ir skelbiami specialiose nacionalinėse duomenų bazėse, kurios apie įrašus praneša centrinei institucijai, kad Švedijoje būtų pagerintas statistinių duomenų apie viešuosius pirkimus rinkimas . Naujasis įstatymas padeda stebėti ir nustatyti antikonkurencinio veiksmų derinimo konkursuose kartelius ir kitus šiurkščius pažeidimus COVID-19 pandemijos metu ir vėliau .

Kyšininkavimas užsienyje buvo pabrėžiamas kaip sritis, kurioje kyla korupcijos rizika. Nepaisant to, kad Švedija yra pasaulinio eksporto šalis, kurioje yra didžiausias vienam gyventojui tenkantis tarptautinių korporacijų skaičius, jos kovos su korupcija užsienyje vykdymo užtikrinimas buvo apibūdintas kaip vidutinis . Įstatymas dėl įmonėms taikomų baudų buvo peržiūrėtas 2019 m. Be abipusio baudžiamumo ir įmonių atsakomybės reikalavimų, senaties terminas taip pat yra kliūtis veiksmingam baudžiamajam persekiojimui Švedijoje už kyšininkavimą užsienyje . Tai gali būti itin sudėtinga, jei kyšininkavimo užsienyje tyrimas priklauso nuo įrodymų rinkimo kitoje šalyje ir savitarpio teisinės pagalbos pasitelkiant tarptautinį bendradarbiavimą. 2020 m. Švedijos ne pelno Kovos su korupcija institutas atnaujino savo neprivalomą Verslo etikos kodeksą, kuris yra savireguliacijos iniciatyva, skirta kovai su kyšininkavimu ir korupcija. Kodeksas skirtas privačiajam sektoriui, įskaitant jo santykius su viešuoju sektoriumi.

Kad Vyriausybė galėtų taikyti griežtesnes priemones, reaguodama į COVID-19 pandemiją, buvo priimti nauji teisės aktai. Švedijos Konstitucijoje nėra numatyta nepaprastoji padėtis dėl krizės taikos metu, todėl priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, daugiausia buvo pateikiamos kaip Visuomenės sveikatos agentūros rekomendacijos. 2020 m. balandžio mėn. buvo priimti laikini teisės aktai, kuriais vyriausybei suteikta galimybė imtis priemonių priimant potvarkį, tačiau pagal šią sistemą priemonių nebuvo imtasi, o jos galiojimas baigėsi 2020 m. birželio mėn. Siekiant suteikti vyriausybei galimybę nustatyti griežtesnes priemones, 2021 m. sausio 10 d. įsigaliojo naujos teisės aktų nuostatos. Kalbant apie itin griežtas priemones, tokie potvarkiai turi būti pateikiami Parlamentui ratifikuoti per savaitę nuo jų priėmimo. Šis teisės aktas nustos galioti 2021 m. rugsėjo 30 d. Nors dėl pasiūlymo buvo konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais ir jį atidžiai išnagrinėjo Teisėkūros taryba ir Konstitucinis komitetas, jis buvo kritikuojamas dėl trumpų šiam procesui skirtų terminų. Konstitucinis komitetas ypač pabrėžė išankstinio planavimo stoką. Vykstant platesnėms diskusijoms dėl konstitucinių apribojimų, susijusių su vyriausybės galimybėmis imtis ribojamųjų priemonių, Ministras Pirmininkas paskelbė, kad bus įsteigtas tyrimo komitetas, kuris išnagrinės, ar reikia peržiūrėti Konstitucijos 15 skyrių, kad būtų priimtos nepaprastosios padėties nuostatos siekiant įveikti krizes taikos metu, įskaitant visuomenės sveikatos krizes.

Priemonės, kurių ėmėsi vyriausybė, atsižvelgdama į COVID-19 pandemiją, buvo kruopščiai ištirtos. Konstitucinis komitetas platesniu konstituciniu požiūriu peržiūri, kaip vyriausybė kovoja su COVID-19 pandemija, ir 2021 m. birželio 3 d. pateikė ataskaitą šiuo klausimu. Išnagrinėjęs šešis su COVID-19 pandemija susijusius atvejus, komitetas nustatė vyriausybės valdymo trūkumų ir dar kartą pateikė kritikos dėl su COVID-19 susijusių priemonių teisės aktų sistemos parengiamojo proceso (žr. pirmiau). Be to, 2020 m. birželio mėn. paskirta nepriklausoma komisija, nagrinėjanti vyriausybės vykdomą COVID-19 pandemijos valdymą, 2020 m. gruodžio 15 d. pateikė pirmą tarpinę ataskaitą, o iki 2022 m. vasario mėn. pateiks galutinius rezultatus. Priemones, kurių imtasi kovojant su COVID-19 pandemija, taip pat peržiūrėjo Parlamento ombudsmenas, atsižvelgdamas į gautus skundus, o Aukščiausiasis administracinis teismas praneša, kad jis tokių bylų neperžiūrėjo.

Parlamento vidaus taisyklės buvo pritaikytos atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją ir jis priėmė teisės aktus pagreitinta tvarka. Siekiant užtikrinti nuolatinę Parlamento veiklą per COVID-19 pandemiją, buvo pritaikytos įvairios procedūrinės taisyklės, įskaitant 2020 m. kovo mėn. priimtą politinių partijų susitarimą, suteikiantį galimybę balsuoti dalyvaujant mažesniam narių skaičiui, ir naujus teisės aktus dėl nuotolinio dalyvavimo komitetų posėdžiuose, kurie įsigaliojo 2020 m. birželio mėn. Nors oficialios pagreitintos procedūros nėra, Vyriausybės prašymu lankstus teisėkūros procesas suteikia galimybę greitai priimti teisės aktus, pavyzdžiui, sutrumpinant svarstymo komitetuose laiką ir laiką, suteikiamą Parlamento nariams teikti pakeitimus. Konstitucinio komiteto teigimu, 2020 m. vyriausybė paprašė, kad Parlamentas skubos tvarka parengtų maždaug 20 teisės aktų projektų. Nors suinteresuotieji subjektai iš esmės palankiai įvertino teisės aktų priėmimo procesą kaip įtraukų, buvo atkreiptas dėmesys į tai, kad konsultacijoms dėl įvairių teisės aktų, siūlomų atsižvelgiant į COVID-19 pandemiją, skirta mažai laiko. Šį klausimą Konstitucinis komitetas taip pat svarstys nagrinėdamas, kaip vyriausybė kovoja su COVID-19 pandemija. Be to, buvo atliktas parlamentinis tyrimas dėl to, kaip Parlamentas dirbo per COVID-19 pandemiją, kurio išvados turėtų būti pateiktos 2021 m. rudenį.

Parlamentas priėmė pasiūlymą laikantis JT Paryžiaus principų įsteigti nacionalinę žmogaus teisių instituciją. Atliekant Jungtinių Tautų visuotinį periodinį vertinimą (paskutinį kartą 2020 m.) Švedija ne kartą gavo rekomendacijų laikantis Paryžiaus principų įsteigti nacionalinę žmogaus teisių instituciją. Šiuo metu lygių galimybių ombudsmenas veikia kaip nacionalinė žmogaus teisių institucija, kuriai suteiktas B statusas. 2021 m. birželio 9 d. Parlamentas priėmė vyriausybės pasiūlymą Parlamentui laikantis Paryžiaus principų įsteigti nacionalinę žmogaus teisių instituciją, kuri pradės savo darbą 2022 m. sausio mėn.. Institutui bus suteikti platūs įgaliojimai, susiję su žmogaus teisėmis, ir jis nepriklausomai nustatys savo užduotis ir darbo organizavimą pagal teisės aktais nustatytus įgaliojimus. Institucinę struktūrą palankiai įvertino suinteresuotieji subjektai. Institutui vadovaus iš septynių narių sudaryta valdyba, kuri Instituto vadovu paskirs direktorių. Suinteresuotieji subjektai, įskaitant Europos nacionalinių žmogaus teisių institucijų tinklą, išreiškė tam tikrą susirūpinimą dėl neprivalomo pobūdžio paskirtųjų institucijų pasiūlymų, kad kandidatus į valdybos narius skirtų vyriausybė. Vyriausybė mano, kad teisės aktuose nustatyti kvalifikacijos kriterijai yra pakankamos apsaugos priemonės. Be šio proceso, tebevyksta Parlamento tyrimas dėl Parlamento ombudsmenų veikimo ir įgaliojimų, o jo rezultatai bus pateikti 2022 m. gegužės mėn.

Toliau vyksta pilietinės visuomenės organizacijoms taikomų reikalavimų laikytis demokratinių principų, kad galėtų gauti valstybės finansavimą, peržiūra. Šiuo metu demokratijos reikalavimai yra nustatyti valstybės dotacijų pilietinės visuomenės organizacijoms taisyklėse, pagal kurias reikalaujama, kad valstybės finansavimo gavėjai laikytųsi demokratijos principų sąlygų, panašių į nurodytas Vyriausybės dokumente. Tačiau šie kriterijai ir jų taikymas ne visada skaidrus ir nuoseklus. 2018 m. buvo pradėtas tyrimas, siekiant peržiūrėti galiojančius demokratijos reikalavimus ir pilietinei visuomenei bei valdžios institucijoms juos taikant kylančius sunkumus, ir pavesta pasiūlyti vienodus demokratijos reikalavimus. 2019 m. buvo pateikta tyrimo ataskaita, o vėliau buvo konsultuojamasi su suinteresuotaisiais subjektais, tačiau vyriausybė kol kas nepateikė jokio teisės akto projekto. 2020 m lapkričio mėn. ji pradėjo specialų tyrimą, kad peržiūrėtų praktinius klausimus, susijusius su asmens duomenų tvarkymu šioje srityje, ir nustatytų poreikį įsteigti pareigybę, skirtą padėti valstybės finansavimą skiriančioms valdžios institucijoms įvertinti paraiškas finansavimui gauti teikiančias organizacijas, taip pat nustatytų atitinkamas sąlygas. Numatoma, kad šio tyrimo rezultatai bus pateikti iki 2021 m. gruodžio mėn. pabaigos. Nors pilietinės visuomenės organizacijos paprastai sutinka dėl tikslo išaiškinti demokratijos reikalavimus, jos taip pat pabrėžė, kad reikia atidžiai išnagrinėti poveikį pilietinės visuomenės galimybėms gauti finansavimą. Per COVID-19 pandemiją vyriausybė skyrė papildomą finansavimą pilietinės visuomenės organizacijoms, dirbančioms su socialiai pažeidžiamais asmenimis, kurie ypač nukentėjo nuo pandemijos.

I priedas. Abėcėlinis šaltinių sąrašas*

* Atsakymų, gautų per konsultacijas dėl 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos, sąrašas pateikiamas https://ec.europa.eu/info/policies/justice-and-fundamental-rights/upholding-rule-law/rule-law/rule-law-mechanism/2021-rule-law-report-targeted-stakeholder-consultation .

Altinget (2021), Nedarykite partijų politikos iš žmogaus teisių (Gör inte partipolitik av mänskliga rättigheter) ( https://www.altinget.se/artikel/gor-inte-partipolitik-av-manskliga-rattigheter ).

CEPEJ (2021), ES valstybių narių teisingumo sistemų veikimo tyrimas.

„Civil Liberties Union for Europe“ (2021), iš „Civil Liberties Union for Europe“ gauti atsakymai rengiant 2021 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą. „Civil Rights Defenders“ atsakymai.

EBPO (2012), OECD says Swedish progress combatting foreign bribery insufficient to warrant Phase 4 evaluation ( https://www.oecd.org/corruption/oecd-says-swedish-progress-combatting-foreign-bribery-insufficient-to-warrant-phase-4-evaluation.htm ).

EBPO (2019), Švedija turi skubiai įgyvendinti reformas, kad paskatintų kovą su kyšininkavimu ( https://www.oecd.org/corruption/sweden-must-urgently-implement-reforms-to-boost-fight-against-foreign-bribery.htm ).

Europos audiovizualinė observatorija, COVID-19 priemonių audiovizualiniame sektoriuje stebėjimas (2 dalis) – Švedija( https://www.obs.coe.int/en/web/observatoire/covid-19-d#anchorSweden ).

Europos Komisija (2020), Teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, Šalies skyrius: teisinės valstybės principo padėtis Švedijoje.

Europos Komisija (2021), 2021 m. ES teisingumo rezultatų suvestinė.

Europos Taryba: Ministrų Komitetas (2010), Ministrų Komiteto rekomendacija CM/Rec(2010)12 valstybėms narėms dėl teisėjų nepriklausomumo, veiksmingumo ir atsakomybės.

Europos Tarybos platforma žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti. Švedija (https://www.coe.int/en/web/media-freedom/sweden).

GRECO (2019), Penktasis vertinimo etapas. Švedijos vertinimo ataskaita. Korupcijos prevencija ir centrinės valdžios institucijų (vykdančių pagrindines vykdomąsias funkcijas) ir teisėsaugos institucijų profesinio sąžiningumo skatinimas ( https://rm.coe.int/fifth-evaluation-round-preventing-corruption-and-promoting-integrity-i/1680943be3 ).

IRM (Reklamos ir žiniasklaidos statistikos institutas), Po pandemijos IRM (Reklamos ir žiniasklaidos statistikos institutas) užfiksavo didžiausią reklamos pardavimų sumažėjimą Šiaurės šalyse nuo finansų krizės (https://www.irm-media.se/se/aktuellt/nyheter/in-the-wake-of-the-pandemic-irm-records-the-largest-decline-in-nordic-ad-sales-since-the-financial-crisis/).

JT Generalinė Asamblėja (2020), Report of the Working Group on the Universal Peer Review – Sweden ( https://documents-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G20/069/40/PDF/G2006940.pdf?OpenElement ).