LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Briuselis, 2014 04 04  
COM(2014) 215 final 
  
KOMISIJOS KOMUNIKATAS 
dėl efektyvi ų, prieinam ų ir lanksčių sveikatos prieži ūros sistem ų 
 
 
2 
 1. Įvadas  
Sveikatos prieži ūros sistemos1 šiuolaikin ėje visuomen ėje atlieka svarb ų vaidmen į – padeda žmon ėms 
išsaugoti ir gerinti sveikat ą. Sveikatos prieži ūros sistemos tur ėtų (gebėti) padėti gyventi ne tik ilgiau, 
bet ir sveikiau.  
ES valstybi ų narių sveikatos prieži ūros sistemos yra įvairios, tai – skirting ų visuomen ės pasirinkim ų 
atspindys. Ta čiau nepaisant organizacini ų ir finansini ų skirtumų, minėtos sistemos grindžiamos 
bendromis vertyb ėmis, kurias 2006 m. pripažino Sveikatos ministr ų taryba2: universalumo, galimyb ės 
gauti geros kokyb ės sveikatos prieži ūrą, teisingumo ir solidarumo vertyb ėmis. 
ES sveikatos prieži ūros sistem ų sąveika vis did ėja. Ją gerokai paskatino įsigaliojusi Direktyva 2011/243. 
Didėjant pacient ų ir sveikatos prieži ūros specialist ų judumui, glaudesnis sveikatos prieži ūros sistem ų 
bendradarbiavimas tur ėtų padėti joms veikti geriau. 
Per pastar ąjį dešimtmet į Europos sveikatos prieži ūros sistemoms kilo vis opesni ų bendrų uždavinių: 
didėjančios sveikatos prieži ūros išlaidos, gyventoj ų senėjimas, dėl kurio padid ėjo  sergamumas 
lėtinėmis ligomis ir keliomis ligomis vienu metu bei sveikatos prieži ūros poreikis), sveikatos prieži ūros 
specialistų trūkumas ir netolygus pasiskirstymas, sveikatos prieži ūros skirtumai ir nevienodos 
galimybės ja naudotis . 
Be to, pastaraisiais metais d ėl ekonomikos kriz ės sumenko turimi finansiniai ištekliai, valstyb ėms 
narėms tapo sunkiau užtikrin ti savo sveikatos prieži ūros sistem ų tvarumą4. Dėl to valstyb ėms narėms 
sunku užtikrinti visuotin ę galimyb ę naudotis geros kokyb ės sveikatos prieži ūros paslaugomis. 
Sveikatos prieži ūros sistemos turi b ūti lanksčios: jos turi geb ėti veiksmingai prisitaikyti prie kintan čios 
aplinkos ir spr ęsti svarbius uždavinius, naudoda mosi ribotais ištekliais.  
Vis didėjant tarpusavio priklausomybei ir siekiant spr ęsti bendrus uždavinius, reikia glaudžiau 
bendradarbiauti. 2006 m. naudodamos atvir ąjį koordinavimo metod ą socialinės apsaugos ir 
socialinės įtraukties srityje valstyb ės narės sutarė dėl bendrų sveikatos prieži ūros paslaug ų 
prieinamumo, kokyb ės ir finansinio  tvarumo tiksl ų5. 2011 m. Sveikatos ministr ų taryba prad ėjo ES 
lygmens svarstym ų procesą, kuris tur ėtų padėti valstyb ėms narėms užtikrinti modernias, atviras ir 
tvarias sveikatos prieži ūros sistemas6. Ji pripažino, kad „ lygių galimybi ų naudotis aukštos kokyb ės 
                                                            
1 Šiame komunikate sveikatos prieži ūros sistemos apibr ėžiamos kaip sistemos, kuri ų tikslas – pacientams teikti 
sveikatos prieži ūros paslaugas (prevencines, diagnostines, gydom ąsias ir palaikom ąsias), kuriomis vis ų pirma 
siekiama gerinti sveikat ą. 
2 Tarybos išvados d ėl Europos S ąjungos sveikatos sistem ų bendrų vertybių ir princip ų (OL C 146, 2006 6 22). 
3 Direktyva 2011/24/ES (OL L 88, 2011 4 4). 
4 Tai pabrėžta ir Tarybos išvadose d ėl bendros Ekonomin ės politikos komiteto ir Komisijos ataskaitos d ėl ES 
sveikatos prieži ūros sistem ų (2010 m. gruodžio 7 d.). 
5 Bendra Socialin ės apsaugos komiteto ir Ekonomin ės politikos komiteto nuomon ė dėl Komisijos komunikato 
„Dirbti kartu, dirbti geriau: naujosios Europos S ąjungos socialin ės apsaugos ir integracijos politikos atvirojo 
koordinavimo sistemos pasi ūlymai“, kuri ą 2006 m. kovo 10 d. patvirtino Užimtumo, socialin ės politikos, 
sveikatos ir vartotoj ų reikalų taryba.  
6 Tarybos išvados „Siekiant moderni ų, atvirų ir tvarių sveikatos prieži ūros sistem ų“ (2011 m. birželio 6 d.).  
 
3 
 sveikatos prieži ūros paslaugomis užtikrinimas, kai nepakanka ekonomini ų ir kitų išteklių, visada buvo 
vienas iš svarbiausi ų klausimų, o šiuo metu, kintant pad ėties mastui ir aktualumui, šis klausimas, jei jis 
nebūtų sprendžiamas, gal ėtų tapti lemiamu veiksniu, turin čiu įtakos būsimai ES ekonominei ir 
socialinei pad ėčiai“. 
2013 m. gruodžio m ėn. savo išvadose „Svarstym ų procesas, siekiant moderni ų, atvirų ir tvarių 
sveikatos prieži ūros sistem ų“7 Sveikatos ministr ų taryba patvirtino pažang ą ir paragino t ęsti darbą 
šioje srityje. 
2014 m. metin ėje augimo apžvalgoje8 nurodyta, kad siekiant įtvirtinti ilgalaik į atsigavim ą „dabar 
didžiausias prioritetas yra užtikrinti augim ą ir konkurencingum ą“. Atsižvelgiant į šį tikslą minėtoje 
apžvalgoje pabr ėžiama, kad reikia gerinti sveikatos prieži ūros sistem ų veiksmingum ą ir finansin į 
tvarumą ir kartu didinti j ų efektyvum ą bei gebėjimą tenkinti socialinius poreikius, taip pat užtikrinti 
būtinas socialin ės apsaugos priemones. Be to, pripaž įstama sveikatos prieži ūros sektoriaus svarba  
šalinant socialinius ekonomin ės krizės padarinius ir pabr ėžiama, kad sveikatos prieži ūros paslaug ų 
srityje per artimiausius metus atsiras nemažai galimybi ų įsidarbinti. Apžvalgoje rekomenduojama 
plėtoti aktyvios socialin ės įtraukties strategijas, taip pat sudaryti galimybes pla čiai naudotis 
įperkamomis aukštos kokyb ės sveikatos prieži ūros paslaugomis. 
Tai pabrėžta ir 2013 m., kai vykdant Europos semestro iniciatyv ą vienuolikai valstybi ų narių9 pateiktos 
rekomendacijos reformuoti  savo sveikatos prieži ūros sistemas. Dauguma ši ų rekomendacij ų visų 
pirma buvo susijusios su sveikatos prieži ūros sistem ų tvarumu ir išlaid ų efektyvumu: buvo raginama 
vykdyti reformas ligonini ų sektoriuje, taip pat sveikatos prieži ūros paslaug ų kainų, ambulatorin ės 
sveikatos prieži ūros ir pirmin ės sveikatos prieži ūros srityse. Trijose rekomendacijose taip pat buvo 
raginama išlaikyti arba pagerinti galimybes naudotis sveikatos prieži ūros paslaugomis. 
Kaip pripaž įstama Komisijos tarnyb ų darbiniame dokumente „Investicijos į sveikatą“ (angl. „Investing 
in Health“)10, kuris yra socialini ų investicij ų dokument ų rinkinio dalis, sveikata ne tik yra vertyb ė pati 
savaime, bet ir b ūtina ekonomikos klest ėjimo sąlyga. Žmoni ų sveikata turi įtakos ekonominiams 
rezultatams – našumui, darbo j ėgos pasiūlai, žmogiškajam kapitalui ir vi ešosioms išlaidoms. Sveikatos 
sektoriaus tobul ėjimą labai skatina inovacijos, šis sektorius labai reikšmingas ekonomikai: jis sudaro 
10 proc. ES BVP. Be to, šis sektorius labai imlus darbui – tai vienas didžiausi ų ES sektori ų: 2010 m. 
sveikatos prieži ūros darbuotojai sudar ė 8 proc. vis ų ES darbuotoj ų11. 
Šiame komunikate remiamasi pastaraisiais metais įgyta patirtimi ir atliktu darbu, taip pat siekiama 
toliau plėtoti atitinkamus ES lygmens metodus. Jame daugiausia d ėmesio skiriama veiklai, kuria b ūtų 
siekiama:  
                                                            
7 Tarybos išvados „Svarstym ų procesas, siekiant moderni ų, atvirų ir tvarių sveikatos prieži ūros sistem ų“ 
(2013 m. gruodžio 10 d.). 
8 COM(2013) 800. 
9 Austrijai, Bulgarijai, Čekijai, Vokietijai, Suomijai, Pranc ūzijai, Maltai, Lenkijai, Rumunijai, Slovakijai ir 
Ispanijai. 
10 COM(2013) 83.  
11 SWD(2012) 93, prid ėtas prie COM(2012) 173. 
 
4 
 1. didinti sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvum ą; 
2. didinti sveikatos prieži ūros paslaug ų prieinamum ą; 
3. didinti sveikatos prieži ūros sistem ų lankstum ą. 
2. Sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvumo didinimas 
Efektyvumas, saugumas ir pacient ų patirtis yra svarb ūs sveikatos prieži ūros kokyb ės aspektai ir 
reikšmingas sveikatos prieži ūros sistem ų veiklos elementas. ES lygmeniu toliau siekiama gerinti 
pacientų saugą12, o svarbiai pacient ų patirties sri čiai ateityje reik ės skirti papildomo d ėmesio. 
Šiame komunikate daugiausia d ėmesio skiriama efektyvumui: sveikatos prieži ūros sistem ų gebėjimui 
pasiekti teigiam ų rezultatų sveikatos prieži ūros srityje, t. y. pagerinti gyventoj ų sveikatos b ūklę. 
Nustatyti sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvum ą bus vis svarbiau vis ų pirma dėl to, kad sveikatos 
priežiūros sistemos n ėra vienintelis sveikatos gerinimo veiksnys. Nors valstyb ėse narėse gyvenimo 
trukmė vis dar gerokai skiriasi, apskritai gyvena me ilgiau ir esame sveikesni negu ankstesni ų kartų 
atstovai. Tam didel ės įtakos tur ėjo nemaža pažanga visuomen ės sveikatos srityje ir kitose srityse, 
nesusijusiose su sveikatos apsauga. Be to, ateityje galima tik ėtis ir kitų teigiamų pokyčių, pavyzdžiui, 
dėl to, kad žmon ės mažiau r ūkys, vartos mažiau alkoholio, geriau maitinsis ir bus fiziškai aktyvesni. 
Bendrai sutariama, kad per pastaruosius penkiasdešimt šešiasdešimt met ų sveikatos prieži ūros 
sektorius stipriai pad ėjo pagerinti gyventoj ų sveikatą.  
Lyginamoji informacija apie sveikatos prieži ūros sistem ų veiksmingum ą pradėta rinkti neseniai. Toliau 
pateikti pavyzdžiai rodo, kuriose srityse sveikatos prieži ūros sistemos akivaizdžiausiai pad ėjo 
pagerinti sveikat ą. Atsižvelgiama į žinomus ES masto rodiklius (pvz., perinatalinio mirtingumo, 
mirtingumo, kurio b ūtų galima išvengti, sergamumo ligomis, nuo kuri ų galima apsisaugoti 
pasiskiepijus, taip pat v ėžio atrankini ų patikrų rodiklius). Šis palyginimas rodo, kad ES valstyb ėse 
narėse yra dideli ų skirtumų. 
Perinatalinis mirtingumas 
Perinatalinis mirtingumas yra rodiklis, kur į sudaro vaisi ų mirtingumas v ėlyvu nėštumo etapu (po 28 
savaičių nėštumo) ir ankstyvasis neonat alinis mirtingumas (per pirm ąsias septynias dienas po 
gimimo). Palyginti su k ūdikių mirtingumu13, šis rodiklis mažiau siejamas su socialiniais ir ekonominiais 
veiksniais, tod ėl jis patikimiau rodo sveikatos prieži ūros sistem ų veiksmingum ą. 
                                                            
12 2009 m. birželio 9 d. Tarybos rekomendacija d ėl pacientų saugos ir su sveikatos prieži ūra susijusi ų infekcijų 
prevencijos ir kontrol ės (OL C 151, 2009 7 3).  
13 Kūdikių mirtingumas yra per pirmuosius vienus metus mirusi ų vaikų skaičius, tenkantis 1000 gimusi ų gyvų 
kūdikių. 
 
5 
 1 grafikas. Perinatalinis mirtingumas 1000 gimim ų (2011 m. arba naujausi duomenys) 
 
Duomenų šaltinis: Eurostato duomen ų bazė, projektas „Europeristat“ (parengtas Komisijos darbuotoj ų) 
Per pastaruosius penkerius metus perina talinis mirtingumas daugumoje valstybi ų narių sumažėjo, 
tačiau kai kuriose – padid ėjo.  
Mirtingumas, kurio b ūtų galima išvengti 
Mirtingumas, kurio b ūtų galima išvengti, yra apibr ėžiamas kaip pirmalaikis mirtingumas, kurio b ūtų 
galima išvengti laiku suteikus efektyvias sveikatos prieži ūros paslaugas. Tai svarbus rodiklis, kuriuo 
remiantis vertinamas sveikatos prieži ūros sistem ų poveikis sveikatai14. Mirtingumas, kurio b ūtų 
galima išvengti, apima standart inius mirtingumo nuo tam tikr ų ligų, kurioms, kaip nustatyta, 
sveikatos prieži ūros paslaugos turi tiesiogin į poveikį, rodiklius.  
2 grafikas. Mirtingumas, kurio b ūtų galima išvengti. Standart inis mirtingumas 100 000 
gyventojų, 2010 m.  
0100200300400500600
FR NL IT ES LU BE DK SE PT FI CY DE MT AT IE SI UK PL CZ HR BG EE SK HU RO LT LV
moterys
 vyrai 
                                                            
14 Teigiama, kad lyginant min ėtą rodiklį, reikia atsižvelgti ir į sergamum ą ligomis, ne tik į mirštamum ą nuo jų. 
Tačiau palyginami duomenys ne visada prieinami. 
 
6 
 Duomenų šaltinis: Eurostatas (Graikijos duomen ų nėra) 
Beveik visos valstyb ės narės 2000–2010 m. sugeb ėjo šį mirtingum ą sumažinti, nors ir labai 
nevienodai. 
Užkrečiamosios ligos 
Tinkamų sveikatos prieži ūros paslaug ų teikimas turi tiesiogin ės įtakos sergamumui tam tikromis 
užkrečiamosiomis ligomis: d ėl skiepijimo kampanij ų labai sumaž ėjo sergamumas ligomis, nuo kuri ų 
galima apsisaugoti pasiskiepijus (nors kai kuriose šalyse susir ūpinimą kelia tai, kad skiepijimo rodikliai 
mažėja). 
3 grafikas. Sergamumas ligomis, nuo kuri ų galima apsisaugoti pasiskiepijus. Patvirtint ų atvejų skaičius 
100 000 gyventoj ų, 2011 m.  
meningokokin ėinfekcija hepatitas B kiaulyt ė tym ai 
Duomenų šaltinis: 2012 m. Europos lig ų prevencijos ir kontrol ės centro metinis epidemiologinis pranešimas  
Net jeigu vertintume sergamum ą vos keliomis ligomis, nuo kuri ų galima apsisaugoti pasiskiepijus, 
(meningokokine infekcija, hepatitu B, kiaulyte  ir tymais), atitinkami rodikliai valstyb ėse narėse labai 
skiriasi. 
Vėžio atrankin ė patikra 
Ankstyvoji kolorektalinio, gimdos kaklelio ir kr ūties vėžio diagnostika, atliekama vykdant 
demografiniais parametrais grindžiamas atrankin ės patikros programas, sveikatos prieži ūros 
sistemoms labai padeda efektyviai apsaugoti gyventoj ų grupes, kurioms gresia susirgti. Taryba 
rekomendavo tokias programas įgyvendinti vadovaujantis Europos v ėžio atrankin ės patikros kokyb ės 
užtikrinimo gair ėmis15.  
Krūties vėžio srityje padaryta didžiausia pažanga. Nacionalin ės atrankin ės patikros programos iš 
esmės atitinka ES gaires d ėl tikslinių moterų amžiaus grupi ų (50–69 m.) ir rekomenduojam ų laiko 
intervalų tarp mamografij ų. Vis dėlto, nors Europos gair ėse rekomenduojama, kad atrankin ėse 
patikrose dalyvaut ų bent 75 proc. atitinkam ų moterų (taip pat b ūtų priimtina, jeigu j ų dalyvautų bent 
70 proc.), šis tikslas 2010 m. pasiektas tik keliose valstyb ėse narėse. 
                                                            
15 2003 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacijos d ėl vėžio atrankin ės patikros (OL L 327, 2003 12 16). Taip pat 
žr. Europos kolorektaklinio v ėžio, gimdos kaklelio v ėžio ir krūties vėžio atrankin ės patikros ir diagnostikos 
kokybės užtikrinimo gaires. 
 
7 
 4 grafikas. Atrankin ė krūties vėžio patikra. Patikrint ų 50–69 m. amžiaus moter ų procentin ė dalis 
 
Duomenų šaltinis: EBPO leidinys „Apie sveikat ą glaustai. Europa 2010 m.“, nacionaliniai statistiniai duomenys  
Pagrindin ės išvados  
Dėl šių konkrečių rodiklių, nors jie n ėra pakankamai reprezentatyv ūs, kad būtų galima pla čiai įvertinti 
sveikatos prieži ūros sistemas, galima pateikti kelet ą pirminių pastabų. Palyginus rodiklius matyti, kad 
ES valstyb ėse narėse esama dideli ų skirtumų. Taip pat matyti, kad rezultatai sveikatos srityje yra 
daugialypiai ir juos nelengva apib ūdinti. Apskritai sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvumo vertinimas 
yra sudėtingas procesas: sveikatos prieži ūros priemoni ų poveikis gali tapti pastebimas tik po ilgo 
laiko, taip pat nelengva palyginti duomenis ir užtikrinti j ų patikimum ą. Tačiau šiuos aspektus siekiama 
patobulinti. 
Komisija pad ėjo rengti pagrindinius Europos bendrijos sv eikatos rodiklius (angl. ECHI) – rodiklius, 
kurie skirti steb ėti gyventoj ų sveikatą ir sveikatos prieži ūros sistem ų veiklą. Taip pat paskelbtos kelios 
Europos sveikatos prieži ūros sistem ų vertinimo ataskaitos. Ypa č vertingi pavyzdžiai – 2010 m. 
paskelbta Ekonomin ės politikos komiteto ir Komisijos ataskaita d ėl ES sveikatos prieži ūros sistem ų, 
taip pat EBPO ir Komisijos leidinys „Apie sveikat ą glaustai. Europa“. 
Kitas svarbus žingsnis žengtas 2013 m.: Socialin ės apsaugos komitetas pareng ė bendrą sveikatos 
vertinimo sistem ą, kuri tur ėtų padėti pradiniame etape nustatyti galimas valstybi ų narių sveikatos 
priežiūros sistem ų problemas. Ji labai pad ės palyginti sveikatos prieži ūros sistem ų veiklą, atsižvelgiant 
į galimybes gauti ES masto duomen ų. Galiausiai pagal mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros 
bendrąsias programas buvo finansuojami keli projekta i, kuriais buvo siekiama parengti sveikatos 
priežiūros sistem ų veiklos vertinimo rodiklius ir metodus16. 
3. Sveikatos prieži ūros sistem ų prieinamumo didinimas  
Sveikatos prieži ūros sistemos turi b ūti prieinamos. Tai vienas iš princip ų, nustatyt ų Europos 
socialinėje chartijoje17, kurioje pabr ėžta, kad medicininio gydymo paslaug ų prieinamumo kriterijai 
                                                            
16 Žr. pvz., projektus ECHO ( http://www.echo-health.eu ), „Eurohope“ ( http://www.eurohope.info ) ir 
„EuroREACH“ ( http://www.euroreach.net ). 
17 Pataisyta Europos socialin ė chartija, Strasb ūras, 1996 m. geguž ės 3 d. 
 
8 
 turi būti skaidrūs, ir valstyb ės įpareigotos užtikrinti tinkamas sveikatos prieži ūros sistemas, kurios 
sveikatos prieži ūros paslaugas teikt ų visiems gyventojams. 
Tačiau sveikatos prieži ūros paslaug ų prieinamum ą sunku įvertinti ir ES mastu n ėra išsamios 
prieinamumo steb ėjimo ir geriausios praktikos skatinimo metodikos. Siekiant mažinti skirtumus 
sveikatos prieži ūros srityje, reik ėtų išplėtoti tokią metodiką18. 
Vienas bendrai naudojam ų rodiklių – procentin ė dalis gyventoj ų, kurie praneša sunkiai galintys 
pasinaudoti sveikatos prieži ūros paslaugomis d ėl tam tikrų sveikatos prieži ūros sistem ų prieinamumo 
aspektų19: laukimo laiko, kelion ės atstumo ar patiriam ų išlaidų. Tačiau šios išvados grindžiamos pa čių 
respondent ų įvardytais poreikiais, tod ėl, kai lyginami skirting ų šalių duomenys, įtakos gali tur ėti 
kultūriniai veiksniai. 
5 grafikas. Gyventoj ų, kurie nurod ė, kad jiems reik ėjo medicinin ės apžiūros, tačiau tokios paslaugos 
negavo, procentin ė dalis (išskirstyta pagal priežastis)  
 
Šaltinis: Eurostatas, 2012 m. statistika apie pajamas ir gyvenimo s ąlygas (AT ir IE duomenys – 2011 m.) 
Sveikatos prieži ūros paslaug ų prieinamumui įtakos turi įvairūs veiksniai, įskaitant sveikatos prieži ūros 
sistemų aprėptį (t. y. kas turi teis ę į sveikatos prieži ūrą), aprėpties turin į (t. y. kokias konkre čiai 
paslaugas pilie čiai turi teis ę gauti), sveikatos prieži ūros paslaug ų įperkamum ą ir galimybes jas gauti. 
Sveikatos prieži ūros paslaug ų prieinamumui tiesiogin ės įtakos taip pat turi sveikatos prieži ūros 
sistemų organizavimo ir tvarkymo modeliai. Pacientams gali b ūti sunkiau naudotis sveikatos 
priežiūros paslaugomis, jeigu sveikatos prieži ūros sistemos yra sud ėtingos ir nepakankamai skaidrios. 
                                                            
18 COM(2009) 567. 
19 Šioje apklausoje kitos priežastys – tai su sveikatos prieži ūros sistemomis nesusijusios priežastys (pvz., laiko 
stoka, gydytoj ų baimė ir pan.). 
 
9 
 Sveikatos draudimo apr ėptis
(gyventoj ų dalis)
Sveikatos prieži ūros paslaug ų 
krepšelis (apr ėpties turinys)Paslaugų įperkamumas
(padengiama išlaid ų arba 
sąnaudų dalis)
Galimybės naudotis 
paslaugomis (atstumas, 
laukimo laikas)SVEIKATOS PRIEŽI ŪROS 
SISTEM Ų PRIEINAMUMAS
 
Aprėptis 
Beveik visose ES valstyb ėse narėse sveikatos prieži ūros paslaugos daugiausia finansuojamos iš vieš ųjų 
šaltinių. Sveikatos prieži ūros paslaug ų aprėptis yra visuotin ė arba beveik visuotin ė visose valstyb ėse 
narėse, tačiau naudotis tinkamomis sveikatos prieži ūros paslaugomis vis dar negali kai kurie palanki ų 
sąlygų neturintys asmenys. 
Paslaugų krepšelis 
Pagal nacionalines sveikatos prieži ūros sistemas valstybi ų finansuojama sveikatos prieži ūra skiriasi. 
Pavyzdžiui, dant ų ir akių priežiūros paslaugos ir tam tikros naujausios gydymo paslaugos užtikrinamos 
tik kai kuriose valstyb ėse narėse. Keliose valstyb ėse narėse viešosiomis l ėšomis finansuojamos 
gydymo paslaugos n ėra aiškiai apibr ėžtos. Dėl to sunku palyginti ir analizuoti duomenis ir bendrai 
sutarti dėl būtiniausios arba optimalios prieži ūros. 
Įperkamumas  
Žmonės dažnai turi finansiškai atsilyginti už teikiamas paslaugas: turi padengti dal į išlaidų arba dalį 
kainos. Tai gali pad ėti užtikrinti, kad sveikatos prieži ūros paslaugomis b ūtų naudojamasi atsakingai. 
Tačiau padengiama kainos dalis netur ėtų trukdyti žmon ėms naudotis sveikatos prieži ūros 
paslaugomis, kuri ų jiems reikia, ir netur ėtų turėti atgrasomojo poveikio. D ėl sveikatos prieži ūros 
sistemose taikom ų išlaidų mažinimo priemoni ų, kuriomis siekiama skatinti racionalesn ę sveikatos 
priežiūrą, neturėtų būti netinkamai ribojamos galimyb ės gauti aukštos kokyb ės sveikatos prieži ūros 
paslaugas.  
Galimybės naudotis paslaugomis (sveikatos prieži ūros darbuotojai, atstumas nuo sveikatos prieži ūros 
centrų, laukimo laikas) 
Pacientai tur ėtų turėti tinkamas galimybes naudotis reikiamomis sveikatos prieži ūros paslaugomis: jie 
neturėtų per toli keliauti arba pernelyg ilgai laukti. Tai labai svarbus uždavinys kaimo ir atokiose 
vietovėse. 
Problemas, susijusias su nuotoliu, b ūtų galima įveikti taikant integruotesnius prieži ūros modelius, 
kuriais gerinamas pacient ų ir sveikatos prieži ūros sistemos ryšys, taip pat pla čiau naudojant 
e. sveikatos sprendimus. 
 
10 
 ES mastu nenustatyta, kaip apskai čiuoti laukimo laik ą, nors tai svarbi Reglamento Nr. 883/04 ir 
Direktyvos 2011/24 s ąvoka20. Tai gali pasikeisti, nes Direktyva 2011/24 padidinama sveikatos 
priežiūros sistem ų atskaitomyb ė, susijusi su sveikatos prieži ūros prieinamumu, taip pat aiškiau 
apibūdinama nepagr įsto delsimo laukiant gydymo s ąvoka. 
Gyventojų senėjimo ir įvairių lėtinių ligų gausėjimo uždaviniams spr ęsti reikia pa čių įvairiausių įgūdžių 
– į tai reikėtų atsižvelgti sudarant medicinos studij ų programas. Tik ėtina, kad įvairių profesijų atskirtis 
silpnės, nes bus kuriamos tarpdisciplinin ės grupės. Įgūdžių ir kompetencijos paklausa sveikatos 
priežiūros sektoriuje nuolat kei čiasi ir tikėtina, kad uždaviniai ir atitinkamos profesijos taip pat keisis, 
siekiant tenkinti gyventoj ų poreikius. Pavyzdžiui, kadangi ES gyventojai labai fiziškai pasyv ūs ir dėl to 
kyla pavojus j ų sveikatai, sveikatos prieži ūros specialistams ir kit ų sektorių (pavyzdžiui, sporto) 
atstovams tenka svarbus uždavinys – pacientams pabr ėžti fizinio aktyvumo svarb ą21. 
Tam, kad medicinos studij ų sistemos gal ėtų pasirengti tokiems poky čiams, jos turi b ūti pažangesn ės, 
turi gebėti sparčiau reaguoti ir pritraukti studentus įgyti specialybes, kuri ų labiausiai reikia. 
Be to, duomenys rodo, kad daugiau d ėmesio reik ėtų skirti vaistams, nes jiems skiriama priva čių 
išlaidų dalis yra gerokai didesn ė negu kitoms viešomis l ėšomis finansuojamoms sveikatos prieži ūros 
sritims. 
Nacionaliniai kainodaros ir kompens avimo sprendimai turi tiek tiesiogin į, tiek netiesiogin į poveikį 
vaistų prieinamumui visoje Europos S ąjungoje: naujoviški produktai ne visada vienu metu pateikiami 
visose valstyb ėse narėse, o kai kuriose šalyse gali apskritai neb ūti galimyb ės jų įsigyti. 
Pagerinti pad ėtį pirmiausia pad ėjo farmacijos įmonių socialinės atsakomyb ės didinimo procesas, 
paskatinęs už kainodar ą ir kompensavim ą atsaking ų kompetenting ų institucij ų bei kit ų 
suinteresuot ųjų subjektų diskusijas ir skaidr ų keitimąsi informacija apie tai, kaip pagerinti pacient ų 
galimybes įsigyti vaist ų. 
4. Sveikatos prieži ūros sistem ų lankstumo didinimas 
Šiuolaikin ės sveikatos prieži ūros sistemos turi siekti b ūti tvarios ilguoju laikotarpiu ir kartu išlikti 
prieinamos ir veiksmingos. Tod ėl jos turi išlikti tvarios fiskaliniu poži ūriu. Komisija padeda valstyb ėms 
narėms to siekti: atlieka analizes ir  sudaro prognozes, taip pat teik ia rekomendacijas vykdyti reformas 
pagal Europos semestro proces ą. 
Tačiau sveikatos prieži ūros sistemos tur ėtų skirti dėmesio ir nefiskaliniams veiksniams. Jos turi geb ėti 
veiksmingai prisitaikyti prie kintan čios aplinkos, taip pat nustatyti  ir taikyti inovacinius svarbi ų 
uždavinių (kompetencijos ir ištekli ų trūkumo tam tikrose srityse, netik ėtai padidėjančios paklausos, 
pavyzdžiui, d ėl epidemij ų, ir pan.) sprendimus, naudodamosi ribotais  ištekliais. Kitaip tariant, jos turi 
didinti ir išlaikyti lankstum ą. 
                                                            
20 2004 m. balandžio 29 d. Reglamentas Nr. 883/2004/EB d ėl socialinės apsaugos sistem ų koordinavimo (OL L 
166, 2004 4 30). 
21 2013 m. lapkri čio 26 d. Tarybos rekomendacija d ėl sveikatinamojo fizinio aktyvumo skatinimo įvairiuose 
sektoriuose (OL C, 354, 2013 12 4). 
 
11 
 ES sveikatos prieži ūros sistemos su ekonomikos krize susi dorojo nevienodai, kai kurios iš j ų per labai 
trumpą laiką turėjo įgyvendinti dideli ų ir kartais drastišk ų reformų. Remdamasi patirtimi, įgyta 
įgyvendinant pastarojo meto reformas, Komisija nustat ė toliau nurodytus lankstumo veiksnius, d ėl 
kurių kai kurios sveikatos prieži ūros sistemos sugeb ėjo savo gyventojams toliau  teikti prieinamas ir 
veiksmingas sveikatos prieži ūros paslaugas. 
 
Stabilūs finansavimo mechanizmai  
Stabilus finansavimas organizuojant ir tvarkant sveikatos prieži ūrą padeda veiksmingai planuoti 
investicijas ir sklandžiai bei nuolat teikti paslaugas. Sveikatos prieži ūros sistemos, finansuojamos iš 
mažiau stabili ų pajamų šaltinių, yra labiau linkusios nukent ėti nuo išor ės sukrėtimų: pavyzdžiui, 
sistemos, kurios daugiausia finans uojamos iš užimtumu grindžiam ų įmokų, patiria daugiau neigiam ų 
padarinių padidėjus nedarbui. Užtikrinti l ėšų stabilum ą gali pad ėti rezervai arba kitos anticiklin ės 
vyriausybi ų biudžeto perk ėlimo priemon ės.  
Patikimi rizikos koregavimo metodai Nuosekli rizikos koregavimo ir rizikos paskirstymo sistema labai padeda užtikrinti, kad ištekliai b ūtų 
naudojami atsižvelgiant į poreikius. Pavyzdžiui, jeigu socialines arba draudimo įmokas renka kelios 
socialinio sveikatos draudimo bendrov ės, naudojamas rizikos koregavimo arba išlyginimo 
mechanizmas, pagal kur į atsižvelgiama į kiekviename fonde apdraust ų asmenų skaičių, amžiaus ir 
lyties strukt ūrą, taip pat mirtingumo rodiklius. Taip siekiama išvengti pacient ų atrankos ir 
diskriminavimo ir užtikrinti, kad finansavimas b ūtų koreguojamas atsižvelgiant į
 poreikius. 
Geras valdymas 
 
12 
 Siekiant užtikrinti ger ą valdymą, reikia tinkamai paskirstyti atsakomyb ę už sveikatos prieži ūros 
sistemos ir jos pagrindini ų element ų veikimą, taip pat užtikrinti tvirt ą vadovavim ą, patikimus 
atskaitomyb ės mechanizmus ir aiški ą organizacin ę struktūrą. Visa tai suteikia galimyb ę sistemoms 
tinkamai prisitaikyti prie  nauj ų tikslų ir prioritet ų, nustatyti ir įgyvendinti sumanias investavimo 
skatinimo priemones ir taip tinkamiau spr ęsti svarbius uždavinius. 
Informacijos srautai sistemoje  Tinkamas pranašum ų ir trūkumų išmanymas ir geb ėjimas steb ėti informacij ą (taip pat pavieni ų 
pacientų ir sveikatos prieži ūros paslaug ų teikėjų lygmeniu) sveikatos prieži ūros sistem ų valdytojams 
konkrečiuose pasektoriuose padeda priimti prie skirting ų poreikių pritaikytus ir įrodymais pagr įstus 
sprendimus. 
E. sveikatos informacijos si stemos padeda stiprinti žini ų sistemas. Be to, e. sveikata gali pad ėti 
užtikrinti labiau prie asmenini ų poreikių pritaikyt
ą, tikslingesn ę, efektyvesn ę ir veiksmingesn ę 
sveikatos prieži ūrą, kuri leist ų sumažinti klaid ų galimybę ir sutrumpinti hospitalizavimo laikotarpius. 
Adekvačios sveikatos prieži ūros paslaug ų sąnaudos 
Siekiant suvokti sud ėtingą procesą nuo sąnaudų iki rezultat ų, svarbu suprasti, kaip s ąnaudos lemia 
žmogiškuosius ir fizinius išteklius, kaip ištekliai padeda vykdyti veikl ą (pvz., chirurgines intervencijas, 
diagnostinius tyrimus), kaip veikla grupuojama į sveikatos prieži ūros priemones ir galiausiai kaip šios 
priemonės daro įtaką sveikatai.  
Sveikatos technologij ų vertinimas yra itin svarbus, siekiant užtikrinti bendr ą atitinkam ų priemoni ų 
veiksmingumo vertinimo ir tinkamo paslaug ų sąnaudų apskaičiavimo metod ą, kad sprendim ų 
priėmėjai galėtų kuo veiksmingiau paskirstyti išteklius. 
Gebėti tiksliai apskai čiuoti sveikatos prieži ūros paslaug ų sąnaudas svarbu siekiant ne tik kontroliuoti 
išlaidas, bet ir priimti efektyvius sprendimus d ėl investicij ų ir prioritet ų nustatymo.  
Tinkamą kvalifikacij ą ir įgūdžius turintys sveikatos prieži ūros darbuotojai 
Siekiant rasti inovacinius sprendimus vykdan t organizacinius ir technologinius poky čius, reikia aukštos 
kvalifikacijos, motyvuot ų ir tinkam ų įgūdžių turinčių darbuotoj ų. Tam, kad sveikatos prieži ūros 
specialistai pasiekt ų tinkamų rezultatų ir kad dėmesys būtų telkiamas į tiesioginį sveikatos prieži ūros 
paslaugų teikimą, reikia nustatyti veiksming ą paskatų struktūrą. 
5. ES efektyvi ų, prieinam ų ir lanks čių sveikatos prieži ūros 
sistemų darbotvark ė 
Pagrindin ė atsakomyb ė už sveikatos prieži ūros sistemas tenka valstyb ėms narėms. ES ėmėsi veiksmų, 
kad paremt ų valstybes nares – vis ų pirma nustat ė gaires ir steb ėsenos bei vertinimo priemones.  
 
13 
 Komisija sudar ė nepriklausom ų ekspertų grupę, konsultuosian čią sveikatos sektoriaus investicij ų 
klausimais22. Ši grup ė Komisijai rengs analizes ir teiks rekomendacijas įvairiais nagrin ėjamais 
klausimais. 
Sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvumo didinimas 
Sveikatos prieži ūros sistem ų veiklos vertinimas 
Sveikatos ministr ų taryba paragino valstybes nares sveikatos prieži ūros sistem ų veiklos vertinim ą 
naudoti formuojant politik ą ir siekiant užtikrinti atskaitomyb ę bei skaidrum ą, o Komisij ą paragino 
skatinti valstybes nares naudoti min ėtą vertinimą. 
Paragintos valstyb ės narės, tarpusavyje bendradarbiaudamos sveikatos prieži ūros sistem ų veiklos 
vertinimo srityje, tur ės galimyb ę naudotis įvairiomis priemon ėmis ir metodais, taip pat:  
• naudoti ES finansuojam ų mokslinių tyrimų dėl veiklos vertinimo priemones ir rodiklius;  
• nacionaliniu ir ES lygmen imis nustatyti prioritetini ų sričių atrankos sveikatos prieži ūros 
sistemų veiklos vertinimo reikm ėms kriterijai ir proced ūros;  
• plėtoti prie konkre čių reikmių pritaikytą ataskaitų teikimo sistem ą ir  
• stiprinti bendradarbiavim ą su tarptautin ėmis organizacijomis, vis ų pirma EBPO ir Pasaulio 
sveikatos organizacija. 
Šis bendradarbiavimas taip pat gali pad ėti ES lygmeniu teikti param ą valstybėms narėms, kurių 
rezultatai prastesni negu ES vidurkis, pagerinti j ų padėtį ir taip tikslingiau mažinti skirtumus. Min ėtas 
bendradarbiavimas taip pat gali pad ėti valstyb ėms narėms įgyvendinti Direktyvoje 2011/24 
nustatytus informacijos apie kokyb ę bei saugą reikalavimus. 
Sveikatos prieži ūros kokyb ė, pacientų sauga 
2014 m. pavasar į Komisija ketina pateikti antr ąją Tarybos rekomendacijos d ėl pacient ų saugos 
įgyvendinimo ataskait ą23. Remdamasi šios ataskaitos išvadomis, Komisija ketina aptarti, kaip toliau 
gerinti pacient ų saugą ir sumažinti nepagr įstus skirtumus tarp valstybi ų narių ir jų viduje. 
Neseniai vykusi ų viešųjų konsultacij ų dėl pacientų saugos ir sveikatos prieži ūros kokyb ės išvados 
rodo, kad pla čiai pageidaujama, kad b ūtų parengta platesnio masto ES darbotvark ė, pagal kuri ą būtų 
sprendžiami sveikatos prieži ūros paslaug ų kokybei įtakos turintys klausimai. Komisija ketina imtis 
atitinkam ų tolesnių veiksmų. 
Priežiūros integravimas  
                                                            
22 2012 m. liepos 5 d. Komisijos sprendimas d ėl daugiasektor ės ir nepriklausomos ekspert ų grupės, 
konsultuosian čios veiksming ų sveikatos sektoriaus investicij ų klausimais, įsteigimo (OL C 198, 2012 7 6).  
23 Pirma ataskaita paskelbta 2012 m. COM(2012) 658. 
 
14 
 Turėtų būti integruojama ne tik skirting ų lygmenų sveikatos prieži ūra (pirmin ė sveikatos prieži ūra, 
stacionarioji sveikatos prieži ūra ir pan.), bet ir sveikatos ir socialin ė priežiūra – visų pirma 
pagyvenusi ų žmonių ar lėtinėmis ligomis sergan čių asmenų priežiūra. 
Valstybių narių reformos, kuriomis siekiama geriau integruoti prieži ūrą ir taip sumažinti 
stacionariosios sveikatos prieži ūros paslaug ų taikymo mast ą, suteikia galimyb ę dalytis mokymosi 
patirtimi svarbiose srityse ir atsakyti į tolesnius klausimus.  
• Kuriuos pacientus galima geriau arba taip pat gerai gydyti ne ligonin ėse?  
• Kaip sėkmingai sumažinti hospitalizavimo atvej ų, kurių galima išvengti, skai čių? 
Ekspertų grupė, konsultuojanti sveikatos sektoriaus investicij ų klausimais, paskelb ė ataskaitą dėl 
pirminės sveikatos prieži ūros ir prieži ūros integravimo. Atsižvelgdama į šią ataskaitą, Komisija prad ėjo 
viešąsias konsultacijas, kad nustatyt ų naujus svarstytinus klausimus. 
Sveikatos prieži ūros paslaug ų prieinamumo didinimas  
Su ES sveikatos prieži ūros darbuotojais susijusi ų poreikių planavimas 
Nustatyta, kad valstyb ėms narėms labai sud ėtinga planuoti b ūsimus su sveikatos prieži ūros 
darbuotojais susijusius poreikius: nesugebama ti nkamai nustatyti nei reikalingo bendro darbuotoj ų 
skaičiaus, nei įgūdžių, kurių reikės siekiant veiksmingai tenkinti numatomus sveikatos prieži ūros 
srities poreikius. 
Veiksmų planas d ėl sveikatos prieži ūros darbuotoj ų24 padės geriau numatyti b ūsimus įgūdžių 
poreikius ir suteiks svarbi ų įžvalgų dėl naujų sveikatos prieži ūros specialist ų, turinčių tinkamų įgūdžių, 
rengimo. Be to, turim ų duomenų gerinimas ir kartu nacionalini ų planavimo sistem ų stiprinimas gali 
padėti spręsti uždavinius, kurie atsiranda d ėl sveikatos prieži ūros darbuotoj ų judumo, ir rasti 
sprendimus, kuriais b ūtų atsižvelgiama į ES laisvo jud ėjimo teisę. 
Planuojant poreikius sveikatos prieži ūros darbuotoj ų srityje reik ėtų parengti tvarius ES lygmens 
sprendimus, kurie pad ėtų užtikrinti, kad sveikatos prieži ūros paslaugas visiems tiems, kuriems j ų 
reikia, teikt ų pakankamas skai čius deramai parengt ų ir tinkam ų įgūdžių įgijusių sveikatos prieži ūros 
specialistų. Siekdama ateityje išvengti darbuotoj ų trūkumo ir geb ėjimų paklausos ir pasi ūlos 
neatitikties, Komisija ketina toliau bendradarbiauti su valstyb ėmis narėmis – rengti rekomendacijas, 
bendras priemones, rodiklius ir gaires, taip pat užtikrinti, kad ES labiau remt ų valstybių narių 
planavimo pastangas.  
Ekonomiškai efektyvus vaist ų naudojimas  
ES reikia konkurencingos farmacijos pramon ės. Atsižvelgdamos į tai, valstyb ės narės ir Komisija 
turėtų papildomai apsvarstyti, kaip suderinti politikos tikslus užtikrinti prieinamas sveikatos prieži ūros 
paslaugas visiems ES pilie čiams ir poreik į mažinti išlaidas. Reik ėtų apsvarstyti, kaip b ūtų galima 
stiprinti bendradarbiavim ą kuriant skaidrumo didinimo ir geresnio koordinavimo priemones, kad 
                                                            
24 SWD(2012) 93, prid ėtas prie COM(2012) 173. 
 
15 
 būtų sumažintas bet koks nepageidaujamas dabartini ų nacionalini ų kainodaros sistem ų poveikis 
prieinamumui visoje ES. 
Optimalus Direktyvos 2011/24 įgyvendinimas  
Direktyva 2011/24 padidintos pacient ų pasirinkimo galimyb ės sveikatos prieži ūros srityje, taip pat 
užtikrinama, kad neb ūtų nepagrįstai delsiama jiems suteikti reikiam ą gydymą. Direktyva padidins 
skaidrum ą – valstyb ės narės bus įpareigojamos įsteigti nacionalinius kontaktinius centrus, kurie 
piliečiams teikt ų įvairią informacij ą, įskaitant informacij ą apie jų teises, taip pat teises į išmokas, 
pacientų saugą ir sveikatos prieži ūros kokyb ės standartus. Direktyva taip pat siekiama užtikrinti 
geresnį sveikatos prieži ūros paslaug ų krepšelių suvokimą. Valstybės narės turėtų užtikrinti, kad b ūtų 
tinkamai įgyvendinamos visos šios direktyvos nuostatos. Komisija atidžiai steb ės, kaip valstyb ėse 
narėse taikoma nepagr įsto delsimo s ąvoka. 
Pavyzdini ų centrų tinklai skatins itin specializuot ų paslaug ų teikėjų bendradarbiavim ą visose 
valstybėse narėse, taigi mažai paplitusiomis, sud ėtingomis arba retomis ligomis sergantys pacientai 
galės naudotis aukštos kokyb ės sveikatos prieži ūros paslaugomis. Komisija ketina paskelbti kvietimus 
pareikšti susidom ėjimą tapti Europos pavyzdini ų centrų tinklų nariais, kurie taip pat gal ėtų rengti 
sveikatos prieži ūros specialistus ir pad ėti nustatyti bendrus kokyb ės užtikrinimo reikalavimus. 
Sveikatos prieži ūros sistem ų lankstumo didinimas 
Būtina skubiai išsamiau ištirti sveikatos prieži ūros sistem ų lankstumo veiksnius ir j ų plėtojimo būdus. 
Valstybės narės turėtų geriau išnagrin ėti šiuos veiksnius, remdamosi savo nacionaline patirtimi. Tai 
turėtų būti papildyta  ES pastangomis dalytis geriausia patirtimi ir kurti politikos priemones. Toliau 
nurodyti metodai pad ės pagerinti Europos S ąjungos sveikatos prieži ūros sistem ų lankstum ą. 
Sveikatos technologij ų vertinimas (STV) 
STV yra mokslinis tam tikr ų sveikatos technologij ų santykinio poveikio sveikatos b ūklei vertinimo 
metodas. Atliekant š į vertinimą atsakoma į tolesnius klausimus. 
• Ar technologijos veiksmingos?  
• Kokiems asmenims jos tinkamos?  
• Kokios patiriamos s ąnaudos?  
• Kaip gerai šios technologijos veikia palyginti su kitomis?  
STV pasiteisino kaip veiksminga priemon ė, padedanti pagerinti pacient ų galimybes naudotis 
naujoviškomis technologijomis ir veiksmingiau paskirstyti l ėšas. 
Valstybės narės STV klausimais bendradarbiauja Direkty va 2011/24 sukurtame tinkle. Komisija remia 
STV tinklo plataus užmojo tiksl ą – bendrai parengt ą STV informacij ą naudoti nacionaliniu lygmeniu. 
Tai padės išvengti reguliavimo institucij ų, STV įstaigų ir STV pramon ės veiklos dubliavimosi ir pagerinti 
bendrą sveikatos technologij ų klinikinių aspektų (t. y. jų santykinio saugumo ir veiksmingumo) 
suvokimą. 
 
16 
 Ateinančiais metais bus parengta platesnio užmojo ir stabilesn ė mokslinio bendradarbiavimo STV 
klausimais strukt ūra. Bendradarbiaudama su STV tinklu Komisija šiuo klausimu rengia galimus 
pasiūlymus. 
Sveikatos informacijos sistema  Siekiant padidinti sveikatos prieži ūros sistemos lankstum ą, reikia atsižvelgti į pačią sistemą. 
Sprendimai investuoti arba liautis investavus į konkrečius sektorius turi b ūti grindžiami žiniomis apie 
didžiausią poveikį šiems sektoriams daran čius procesus, taip pat taikom ų priemoni ų poveikį sveikatos 
ir ekonominiams parametrams. 
Todėl valstybės narės turėtų dėti pastangas pl ėtoti nacionalinius informacijos srautus, pavyzdžiui, 
užtikrinti, kad pacient ų lygmens informacijos srautai b ūtų tinkamai nukreipiami visiems b ūtiniems 
sveikatos prieži ūros paslaug ų teikėjams, arba kad b ūtų remiamas veiksmingesnis ir tvaresnis 
sveikatos prieži ūros sistem ų ir paslaug ų reorganizavimas
25. 
Komisija ketina pad ėti valstyb ėms narėms sukurti tvari ą ir integruot ą ES sveikatos informacijos 
sistemą – visų pirma išnagrin ėti galimą išsamaus Europos mokslini ų tyrimų infrastrukt ūros 
konsorciumo (ERIC) įtaką sveikatos informacijai. 
E. sveikata Komisija ypa č ragina valstybes nares bendradarbiauti e. sveikatos srityje ir padeda joms kurti ir 
įgyvendinti ekonomiškai efektyvius ir s ąveikius e. sveikatos sprendimus ir taip tobulinti sveikatos 
priežiūros sistemas
26. Kaip reikalaujama Direktyvoje 2011/24, Komisija remia e. sveikatos tinkl ą, kurio 
tikslas – užtikrinti ilgalaik į Europos e. sveikatos prieži ūros sistem ų ir paslaug ų bei sąveikių taikomųjų 
programų naudingum ą. 2012–2020 m. E. sveikatos veiksm ų plane taip pat pabr ėžiama e. sveikatos 
priežiūros paslaug ų nauda pilie čiams, pacientams ir sveikatos prieži ūros paslaug ų teikėjams, ir 
siūloma imtis konkre čių veiksmų siekiant sumažinti kli ūtis, trukdan čias diegti šias paslaugas. 
Būtina dėti daugiau pastang ų kuriant efektyvias ir s ąveikias nuotolin ės medicinos paslaugas. Europos 
pavyzdini ų centrų tinklai suteiks puiki ą galimybę diegti ir išbandyti nuotolin ės medicinos paslaugas 
ES. 
6. Išvad os 
2013 m. metin ėje augimo apžvalgoje pripaž inta, kad, „atsižvelgiant į problemas, susijusias su 
demografine pad ėtimi, ir spaudim ą dėl išlaidų, susijusi ų su senėjančia visuomene, sveikatos 
priežiūros sistem ų reformomis reik ėtų užtikrinti ekonomin į veiksmingum ą ir tvarum ą ir įvertinti tų 
sistemų veiklą siekiant dvigubo tikslo: veiksmingiau naudoti vieš ąsias lėšas ir užtikrinti aukštos 
kokybės sveikatos prieži ūrą“. 
                                                            
25 Žr. E. sveikatos specialios paskirties grup ės ataskaitą dėl sveikatos sektoriaus pertvarkos Europoje iki 2020 m. 
(„Redesigning health in Europe for 2020“), kurioje politikos formuotojai raginami naudotis duomen ų 
teikiamomis galimyb ėmis: http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/news /eu-task-force-ehealth-redesigning-health-
europe-2020 . 
26 COM(2012) 736.  
 
17 
 Valstybių narių gebėjimas ateityje teikti aukštos kokyb ės priežiūros paslaugas visiems priklausys nuo 
to, ar jos bus lankstesn ės ir sugeb ės geriau spr ęsti būsimus uždavinius. Š į tikslą jos turi pasiekti  
išlikdamos ekonomiškai efektyvios ir fiskaliniu poži ūriu tvarios. 
Nors tai vis ų pirma yra valstybi ų narių uždavinys, šiame komunikate nurodytos kelios iniciatyvos, 
kuriomis ES gal ėtų paremti politikos formuotojus valstyb ėse narėse. ES tur ės išplėtoti šias iniciatyvas 
ir jomis remtis užtikrinant, kad pilie čių lūkesčiai naudotis kokybiškomis sveikatos prieži ūros 
paslaugomis b ūtų patenkinti. Daugiausia d ėmesio reik ės skirti metodams ir priemon ėms, kurios 
padės valstybėms narėms padidinti savo sveikatos prieži ūros sistem ų efektyvum ą, prieinamum ą ir 
lankstumą, kartu atsižvelgiant į pagal Europos semestro iniciatyv ą valstybėms narėms pateiktas 
rekomendacijas įgyvendinti reformas. Joms įgyvendinti valstyb ės narės taip pat raginamos naudotis 
Europos finansavimo priemon ėmis.  
ES efektyvi ų, prieinam ų ir lanksčių sveikatos prieži ūros sistem ų 
darbotvark ė
Efektyvumo didinimas Prieinamumo didinimas Lankstumo didinimas
Sveikatos prieži ūros sistem ų
veiklos vertinimas
Sveikatos prieži ūros kokyb ė, 
pacientų sauga
Priežiūros integravimasSu ES sveikatos prieži ūros 
darbuotojais susijusi ų poreikių 
planavimas
Ekonomiškai efektyvus vaist ų 
naudojimas 
Optimalus Direktyvos 2011/24 
įgyvendinimasSveikatos technologij ų 
vertinimas
Sveikatos informacijos
sistema
E. sveikata