Iš valstybių narių patirties, susijusios su krize Ukrainoje, matyti, kad Sąjunga imasi veiksmų karinio mobilumo srityje. Pavyzdžiui, atitinkamos Europos gynybos agentūros parengtos taisyklės padeda valstybėms narėms sutrumpinti tarpvalstybiniam judėjimui reikalingą laiką. Atsižvelgdamos į išskirtines aplinkybes, valstybės narės dažnai būna pasirengusios daryti išimtis, kad kiekvienu konkrečiu atveju išspręstų kilusias problemas ir įveiktų nacionalinius apribojimus. Atėjo laikas nuo strategijos, kai imamasi spręsti pavienes konkrečiais atvejais kylančias problemas, pereiti prie struktūrinių sprendimų. Taip pat akivaizdu, kad esama tam tikrų apribojimų, pavyzdžiui, dėl geležinkelių sistemų skirtumų Ukrainoje ir ES valstybėse narėse, taip pat pačioje Europos Sąjungoje, nebuvo galima priimti optimalių su mobilumu susijusių sprendimų. Be to, išryškėjo didelė priklausomybė nuo sutartinių civilinio transporto sprendimų.

Karinis mobilumas yra nepaprastai svarbus mūsų Europos saugumui ir gynybai. ES valstybių narių pajėgos turi gebėti greitai ir pakankamu mastu reaguoti į krizes, kylančias prie ES išorės sienų ir už jos ribų. Be to, prasidėjus Rusijos agresijai prieš Ukrainą paaiškėjo, kaip svarbu kuo greičiau ir kuo sklandžiau perkelti karinę pagalbą.

2021 m. gruodžio 14 d. Komisija pasiūlė peržiūrėti 2013 m. TEN-T reglamentą. Ji visų pirma pasiūlė išplėsti pagrindinio tinklo koridorius į Vakarų Balkanų partnerių teritorijas. Peržiūrėdama TEN-T reglamentą, Komisija į esamą geografinį tinklą įtraukė papildomų kelių ir geležinkelių atkarpų, kad būtų sumažintas atotrūkis nuo karinio tinklo. Taip buvo siekiama padidinti esamos transporto infrastruktūros naudojimo civiliniame ir kariniame sektoriuose sąveiką. Be to, Komisija pasiūlė sugriežtinti keletą TEN-T infrastruktūros techninių standartų. Tai duos tiesioginės naudos karinių pajėgų ir reikmenų judėjimui, taigi ir paskatins karinį mobilumą Europos Sąjungoje ir už jos ribų. 2022 m. liepos 27 d. Komisija priėmė pakeistą pasiūlymą dėl TEN-T reglamento peržiūros, kad būtų atsižvelgta į naujas geopolitines aplinkybes, susiklosčiusias Rusijai pradėjus karinę agresiją prieš Ukrainą. Siekiant gerinti susisiekimą tarp Sąjungos ir jos kaimyninių šalių partnerių, siūloma keturis Europos transporto koridorius išplėsti į Ukrainos ir Moldovos Respublikos teritoriją. Šiame Komisijos pasiūlyme taip pat sprendžiamas skirtingo Ukrainoje, Moldovoje ir tam tikrose valstybėse narėse (Baltijos valstybėse, Suomijoje, Pirėnų pusiasalio šalyse) naudojamos geležinkelio vėžės pločio klausimas, nes nevienodas vėžės plotis daro neigiamą poveikį geležinkelių sąveikumui, taigi ir tinklo atsparumui. Komisija pasiūlė priemonių, susijusių su laipsnišku geležinkelio linijų pritaikymu prie Europos standartinio vėžės pločio .

Vienas iš veiksmų, kurių imtasi pagal Pirmąjį karinio mobilumo veiksmų planą, buvo bendrai finansuoti dvejopo naudojimo transporto infrastruktūros projektus, įgyvendinamus tiek ES kariniame tinkle, tiek transeuropiniame transporto tinkle (TEN-T). Dabartinis TEN-T, kurį 2013 m. patvirtino Europos Parlamentas ir Europos Vadovų Taryba, visų pirma apima Europos Sąjungos kelius, geležinkelius, uostus ir oro uostus. 2019 m. Komisijos tarnybos ir Europos išorės veiksmų tarnyba (EIVT), siekdamos palyginti TEN-T ir ES karinį tinklą, atliko šių tinklų skirtumų analizę. Be to, atliekant 2019 m. skirtumų analizę transporto infrastruktūrai taikomi kariniai reikalavimai buvo palyginti su TEN-T transporto infrastruktūrai taikomais techniniais reikalavimais. Lyginant valstybių narių karinį tinklą ir TEN-T, abu tinklai sutapo 93 proc. Tai reiškia, kad su transporto infrastruktūra susijusios investicijos į transeuropinį transporto tinklą padeda tiesiogiai gerinti karinį mobilumą. Tikslas – iki 2030 m. sukurti transeuropinio transporto tinklo pagrindinį tinklą.

Tam tikrais atvejais valstybės narės šiuos susitarimus vis tiek turi integruoti į nacionalinius procesus. Šiuo metu EGA sudaro palankesnes sąlygas jų įgyvendinimui, be kita ko, pasitelkdama vykdant PESCO projektą „Karinis mobilumas“ sudarytą nacionalinių ryšių palaikymo centrų (angl. NPOC) tinklą. Tai padės sutrumpinti judėjimo leidimų išdavimo procesus, o dalyvaujančioms valstybėms narėms – taip pat pasiekti sutartą tikslą per penkias darbo dienas pateikti atsakymą. EGA taip pat pradėjo rengti trečiąjį susitarimą dėl tarpvalstybinio judėjimo jūroje leidimų.

Todėl, kad būtų galima toliau derinti transeuropinio transporto tinklo ir ES karinio transporto tinklo standartus, turi būti atnaujinti kariniai reikalavimai dėl karinio mobilumo Europos Sąjungoje ir už jos ribų. Atnaujinant šiuos reikalavimus turėtų būti išplėsta karinių reikalavimų taikymo sritis, kad apimtų degalų tiekimo grandinės infrastruktūrą. Krizės metu dideliais atstumais perkeliant didelio masto pajėgas labai svarbu, kad kelyje būtų užtikrinamas saugus degalų tiekimas. Be to, pereinant prie švarios energijos, vienas iš geostrateginių interesų yra užtikrinti, kad didelio masto pajėgos būtų mažiau priklausomos nuo iškastinio kuro. Kariniai reikalavimai taip pat turėtų apimti veiksmingos prieigos prie oro erdvės infrastruktūrą ir sistemas bei oro navigacijos sistemų naudojimą. Norint toliau didinti TEN-T pajėgumus, taip pat reikia išnagrinėti sąsajas su logistikos centrų plėtra.

2021 m. gegužės mėn. 23 prisidedančiosios valstybės narės ir Norvegija pasirašė EGA susitarimą dėl A kategorijos programos „Su muitine susijusių karinių reikalavimų derinimas“. Jos tikslas – suskaitmenizuoti su karinėmis pajėgomis susijusios muitinės veiklos procesus ir sudaryti sąlygas gaunamais duomenų rinkiniais keistis su civilinę veiklą vykdančiais muitinės padaliniais. Iki šiol daugiausia dėmesio buvo skiriama pirmajam šios programos tikslui, t. y. prisidedančiųjų valstybių narių naudojamos karinės muitinės sistemos plėtojimo poreikių, naudos ir rizikos vertinimui. EGA padedamos, prisidedančiosios valstybės narės glaudžiai bendradarbiauja su Komisijos tarnybomis siekdamos užtikrinti, kad būtų laikomasi Sąjungos muitinės kodekse aprašytų muitinės procedūrų. Šio vertinimo rezultatais bus remiamasi priimant sprendimus dėl tolesnių veiksmų, ypač siekiant nustatyti karinės muitinės sistemos skaitmenizacijos specifikacijas ir reikalavimus, įskaitant visų pirma elektroninius duomenų tvarkymo metodus, skirtus muitinės ir karinių pajėgų keitimuisi informacija.

Prireikus Komisija priims teisės aktų pakeitimus ir vykdys stebėseną, susijusius su skaitmeninės sistemos, skirtos saugiam ir greitam keitimuisi su kariniu mobilumu susijusia informacija, kūrimu, siekdama užtikrinti, kad būtų nustatytas valstybių narių naudojimosi tokia sistema teisinis pagrindas ir kad ta sistema būtų suderinta su ES muitų teisės aktuose nustatytomis muitinės procedūromis.

3.2.3. Administracinių procesų skaitmenizacija

Kaip nurodyta pirmiau, į Europos gynybos fondo (EGF) 2021 m. metinę darbo programą buvo įtrauktas pasiūlymas dėl skaitmeninės sistemos, skirtos greitam ir saugiam keitimuisi su kariniu mobilumu susijusia informacija, sukūrimo. Šios skaitmeninės sistemos kūrimui skirtas finansavimas, kuris turėtų būti suteiktas 2025 m. viduryje, paskirtas iš anksto atrinktam konsorciumui, sudarytam iš devynių valstybių narių ir vienos šalies partnerės įmonių.

Komisija padės rangovui sukurti šią sistemą ir užtikrins, kad ja naudotųsi visos valstybės narės.

3.2.4. Geresnė logistika

Geresnė logistika atlieka labai svarbų vaidmenį visose valstybių narių ginkluotųjų pajėgų veiklos srityse. Užtikrinant Europos pajėgumų visumos suderinamumą, daugiausia sunkumų kyla dėl skirtingų, prie individualių poreikių pritaikytų nacionalinių logistikos sistemų ir procesų. Todėl EGA, atsižvelgdama į atitinkamą ES pajėgumų plėtojimo prioritetą ir konkrečią suderintos metinės peržiūros gynybos srityje prioritetinės srities „Sustiprintas karinis mobilumas“ darbo kryptį, padeda rengti visos ES masto logistikos IT tinklo bendrus standartus. Toks IT tinklas padėtų veiksmingai valdyti išteklius ir atsargas, įskaitant bendradarbiavimu grindžiamą sandėlių valdymą ir stebėjimo bei sekimo pajėgumus, kad būtų geriau suprantama, kaip veikia logistikos tiekimo grandinė.

Be to, turėtų būti parengti bendri karinės paskirties adityviosios gamybos sprendimų standartai, kad būtų galima pasinaudoti technologijomis, suteikiančiomis galimybę užtikrinti spartų karinį judėjimą logistikos tiekimo grandinėje sparčiau tiekiant atsargines dalis. Be to, adityvioji gamyba, kaip viena iš bazinių technologijų, padeda didinti tvarumą ir pramonės konkurencingumą. Galiausiai, sumažinus logistinį pėdsaką, pavyzdžiui, reikiamo (papildomo) tiekimo, techninės priežiūros ir kitų logistikos operacijų, reikalingų perkeliant karinį vienetą ir (arba) karinius reikmenis, mastą, būtų atlaisvinti pajėgumai ir ištekliai, taigi karinis judėjimas taptų veiksmingesnis ir greitesnis. Pavyzdžiui, tokia veikla kaip abipusiškai naudojamos įrangos tikrinimas ir priežiūra bei karinės įrangos, pavyzdžiui, šaudmenų, sertifikavimas galėtų būti vykdoma bendradarbiaujant vietoje arba logistikos centruose, taikant esamus standartus. Sumažinti logistinį pėdsaką šioje srityje galėtų padėti didesnė priimančiosios valstybės teikiama parama arba kitų formų daugiašalis bendradarbiavimas.

Pagrindiniai veiksmai ES lygmeniu ·Iki 2024 m. EGA padės dalyvaujančioms valstybėms narėms visapusiškai įgyvendinti techninius susitarimus dėl tarpvalstybinio antžeminio judėjimo ir judėjimo oro transportu leidimų išdavimo procedūrų, šiuo tikslu stebėdama, kaip jais naudojamasi, taip pat nustatydama ir šalindama susijusias kliūtis. Ji taip pat nustatys į pasirašytus techninius susitarimus neįtrauktas sritis ir tobulins jų turinį bei parengs techninį susitarimą dėl judėjimo jūroje. ·Iki 2024 m. pabaigos EGA įvertins, kaip padidinti įgyvendinant PESCO projektus „Karinis mobilumas“ ir „Logistikos centrų tinklas Europoje ir parama operacijoms“ atliekamo darbo sąveiką. ·Komisija būsimose metinėse darbo programose nustatys Europos gynybos fondo programų temas, kurios galėtų padėti stiprinti karinį mobilumą, jeigu jos atitiks EGF tikslus ir kriterijus. ·Komisija stebės, kaip kuriama skaitmeninė sistema, skirta saugiam ir greitam keitimuisi informacija apie karinį mobilumą. Prireikus ji taip pat parengs ES muitų teisės aktų pakeitimus, siekdama užtikrinti, kad būtų nustatytas valstybių narių naudojimosi tokia sistema teisinis pagrindas ir kad ta sistema būtų suderinta su ES muitų teisės aktuose nustatytomis muitinės procedūromis. ·Iki 2024 m. EGA parengs visos ES masto logistikos IT tinklo koncepciją, kad įvairūs dalyviai galėtų keistis logistikos duomenimis. Iki 2023 m. EGA pristatys tyrimo, kuriuo siekiama nustatyti nacionalines ir komercines logistikos IT sistemas, įskaitant stebėjimo ir sekimo bei organizacijos išteklių planavimo programinę įrangą, išvadas. Jomis bus remiamasi imantis tolesnių veiksmų. ·Iki 2024 m. EGA nustatys pirmuosius bendrus standartus, skirtus sąveikiam adityviosios gamybos sprendimų naudojimui kariniais tikslais skatinti.

ES valstybės narės raginamos: ·įgyvendinti dalį karinio mobilumo įsipareigojimo, dėl kurio Taryboje buvo susitarta 2018 m. birželio mėn., ir iki 2023 m. pabaigos pasiekti tikslą sienos kirtimo procedūras atlikti ne ilgiau kaip per penkias darbo dienas; apsvarstyti galimybę greitojo reagavimo padaliniams numatytą laiką sutrumpinti iki trijų darbo dienų, kad būtų galima atnaujinti minėtą įsipareigojimą; ·dalyvauti ES lygmeniu atliekant atitinkamus tyrimus ir teikti reikiamus duomenis; ·aktyviai padėti rengti techninį susitarimą dėl tarpvalstybinio judėjimo jūroje leidimų išdavimo.

3.3. Atsparumas ir parengtis

Gerai veikiantis karinio mobilumo tinklas turi būti atsparus, be kita ko, kibernetinėms, su klimato kaita susijusioms ir kitoms hibridinėms grėsmėms, kurios gali būti nukreiptos į svarbiausius karinių pajėgų naudojamos transporto sistemos mazgus. Pavyzdžiui, prieš oro uostuose, uostuose ar geležinkeliuose naudojamas sistemas arba karinius išteklius nukreiptas kibernetinis išpuolis gali turėti didelių pasekmių. Todėl, norint skaitmenizuoti procesus ir procedūras, be kita ko, skirtus būtinam civilinio ir karinio sektorių bendradarbiavimui, reikės užtikrinti, kad kompiuterinės informacinės ir (arba) IT sistemos būtų labiau apsaugotos nuo kibernetinių grėsmių. Valstybės narės, remdamosi EGA darbu, turės imtis veiksmų šioje srityje. Be to, valstybės narės turėtų ne tik užtikrinti būtinas karinio mobilumo sąlygas, bet ir didinti savo ginkluotųjų pajėgų mobilumą bei gerinti jų dislokavimo galimybes ir taip pasirūpinti, kad krizės metu jos galėtų naudotis tiek civiline, tiek karine transporto infrastruktūra ir pajėgumais.

3.3.1. Strateginiai transportavimo pajėgumai

Siekiant užtikrinti, kad valstybės narės galėtų greitai dislokuoti savo pajėgas ir įrangą ES ir už jos ribų, labai svarbūs yra strateginiai transportavimo pajėgumai. Viena iš pirmosios suderintos metinės peržiūros gynybos srityje ataskaitos, kurią ES gynybos ministrai patvirtino 2020 m. lapkričio mėn. , prioritetinių sričių yra sustiprintas karinis mobilumas. Šioje ataskaitoje pabrėžiama būtinybė, atsižvelgiant į kariniam judėjimui kylančias hibridines grėsmes, didinti atsparumą, stiprinti strateginius transportavimo pajėgumus ir gerinti logistiką ir pateikta pasiūlymų, kaip holistiškai spręsti tokių grėsmių problemą.

Prioritetinėje srityje „Sustiprintas karinis mobilumas“ ES turi nustatyti ir šalinti mūsų logistinių pajėgumų, įskaitant transportavimo sausuma (taip pat vidaus vandenų keliais), jūra ir oru pajėgumus, kurių reikia veiksmingam ir efektyviam didelio masto pajėgų judėjimui užtikrinti, spragas ir trūkumus. Šiuo požiūriu reikia gerinti Europos strateginius transportavimo oru pajėgumus itin svarbioje nestandartinio dydžio arba specializuotų krovinių transportavimo, pvz., šaudmenų vežimo, srityje. Atsižvelgiant į veiklą, vykdomą įgyvendinant PESCO projektą „Nestandartinio dydžio krovinių strateginis oro transportas“ (SATOC), EGA sistema galėtų padėti pritaikyti civilinių nestandartinio dydžio krovinių vežimo išteklius kariniams tikslams, taip kuo labiau padidinant civilinio ir karinio sektorių sąveiką. Be to, turėtų būti nustatyti galimi transportavimo jūra ir specializuotų geležinkelių transporto išteklių reikalavimai.

Kad galėtų kuo geriau panaudoti transportavimo oru pajėgumus, ES turėtų aktyviau koordinuoti judėjimo pajėgumus, be kita ko, palaikydama ryšius su įvairiomis tarptautinėmis judėjimo koordinavimo struktūromis Europoje. Tai apima EIVT ir EGA ryšių su tokiomis struktūromis plėtojimą, kad būtų galima nagrinėti konkrečius prašymus ir spręsti platesnio masto su logistika susijusius uždavinius.

Galiausiai iš patirties, įgytos Rusijai pradėjus karą Ukrainoje, matyti, kad civilinio sektoriaus pajėgumai krizės metu patenkinti neatidėliotinus ir galbūt didelio masto karinių pajėgų poreikius yra riboti. Siekiant atsisakyti eiliškumo principo, reikia imtis skubių priemonių ir užtikrinti, kad ES lygmeniu pripažinus, jog kilo saugumo krizė, karinėms pajėgoms būtų galima suteikti prioritetinę prieigą prie transporto infrastruktūros, pajėgumų ar maršrutų, pavyzdžiui, remiantis preliminariosiomis sutartimis ir kitomis praktinėmis pasirengimo tokioms situacijoms priemonėmis ir visapusiškai paisant ES valstybių narių suvereniteto nacionalinės teritorijos atžvilgiu bei sprendimų dėl karinio judėjimo priėmimo procesų. Atsižvelgiant į tai, kai įmanoma, taip pat turėtų būti mažinama priklausomybė nuo iškastinio kuro. Vadovaudamasi šiuo loginiu pagrindu, ES galėtų įvertinti galimybes užtikrinti prieigą prie strateginių transportavimo pajėgumų, pavyzdžiui, sudarant preliminariąsias sutartis su civiliniais paslaugų tiekėjais, be kita ko, dėl dvejopo naudojimo teikiant pagalbą nelaimės atvejais (pvz., siekiant pasinaudoti medicinos priemonių perdavimo ir ChBRB medžiagų nukenksminimo infrastruktūra). Siekiant užtikrinti pakankamus transportavimo pajėgumus, labai svarbu derinti veiksmus su civiliniais partneriais, pradedant visų atitinkamų civilinių subjektų žemėlapių pagal transporto rūšis sudarymu.

3.3.2. Pratybos