KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų taikymas /* COM/2012/0347 final */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų taikymas (Tekstas svarbus EEE) 1. Įvadas 1. Šioje ataskaitoje apžvelgiama, kaip taikoma Direktyva 2004/25/EB[1] dėl įmonių perėmimo pasiūlymų (toliau – Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyva arba direktyva), ir tai daroma vadovaujantis direktyvos 20 straipsniu. 2. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvoje pateikiamos būtiniausios gairės, kaip vykdyti įmonių perėmimo pasiūlymus, taip pat gairės dėl informacijos apie juos atskleidimo, kai tai yra susiję su balsavimo teisę suteikiančiais bendrovių, kurių veiklą reglamentuoja valstybių narių teisės aktai ir kurių visomis akcijomis arba jų dalimi leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, vertybiniais popieriais. 3. Tikslai, kurių siekiama įgyvendinant Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvą, yra svarbūs finansų rinkoms ir biržinių bendrovių suinteresuotiesiems subjektams. Direktyvoje nustatyti šie konkretesni tikslai: · teisinis tikrumas dėl įmonių perėmimo pasiūlymų vykdymo ir perėmimo pasiūlymų aiškumas ir skaidrumas visoje bendrijoje; · akcininkų, visų pirma smulkiųjų akcininkų, darbuotojų ir kitų suinteresuotųjų subjektų interesų apsauga užtikrinant skaidrumą ir teisę gauti informaciją, kai teikiamas bendrovės perėmimo pasiūlymas arba keičiasi bendrovės kontrolė; · palankesnės sąlygos perėmimo pasiūlymams, didinant laisvę prekiauti bendrovių vertybiniais popieriais bei balsuoti dėl jų ir užkertant kelią operacijoms, dėl kurių gali žlugti pasiūlymas; · bendrosios rinkos stiprinimas sudarant sąlygas kapitalui laisvai judėti visoje ES. 4. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyva grindžiama bendraisiais principais[2], kurių valstybės narės turėtų laikytis perkeldamos direktyvą į nacionalinę teisę. Šie principai yra: · akcininkams taikomas vienodas režimas; · smulkiųjų akcininkų apsauga keičiantis bendrovės kontrolei; · draudimas manipuliuoti arba piktnaudžiauti rinka; ir · akcininkai turi turėti pakankamai laiko ir informacijos, kad galėtų priimti pagrįstą sprendimą dėl pasiūlymo. Valstybių narių taikomos direktyvos taisyklių išimtys turi atitikti šiuos principus, taip pat kitus direktyvoje nurodytus principus. 5. Šioje ataskaitoje aprašomas Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos poveikis ir tai, kaip jos laikomasi (2 skyrius), nurodomos pagrindinės problemos, kylančios taikant direktyvą, (3 skyrius) ir pateikiamos išvados (4 skyrius). 2. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos poveikis ir atitiktis direktyvai 6. Komisijos vardu atliktame Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos išorės tyrime (toliau – išorės tyrimas)[3] išreiškiama nuomonė, kad Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyva nesukėlė didelių į tyrimą įtrauktų valstybių narių teisinės sistemos permainų[4], nes panašios taisyklės nacionaliniu lygmeniu jau buvo taikomos arba formuluojamos ir iki direktyvos priėmimo. 7. Nagrinėjant, kaip į nacionalinę teisę perkeliamos neprivalomosios Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos nuostatos, išorės tyrimas, 2007 m. Komisijos tarnybų direktyvos įgyvendinimo ataskaita[5] ir vėlesnis Komisijos atliktas tyrimas parodė, kad 19[6] valstybių narių į nacionalinę teisę perkėlė valdybos neutralumo taisyklę[7] ir tik trys valstybės narės[8] perkėlė persilaužimo taisyklę[9]. Pagal direktyvos 12 straipsnio 3 dalį maždaug pusė valstybių narių[10] leidžia bendrovėms, kurioms taikoma valdybos neutralumo taisyklė ir (arba) persilaužimo taisyklė (pagal teisę arba bendrovės įstatus), netaikyti taisyklės, kai perėmimo pasiūlymą pateikia siūlytojas, kuriam ta pati taisyklė netaikoma (abipusiškumo principas). 8. Dėl teisinės sistemos taikymo valstybėse narėse neiškilo jokių struktūrinės atitikties problemų. 9. Išorės tyrime reiškiama nuomonė, kad priėmus Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvą padaryta pažanga siekiant jos tikslų, pavyzdžiui, priežiūros institucijoms nustačius tarpvalstybinių pasiūlymų koordinavimo taisykles, bendruosius direktyvos principus, informacijos atskleidimo taisykles, įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklę, teisę reikalauti parduoti ir teisę parduoti. 10. Suinteresuotosios šalys, dalyvavusios nuomonių tyrime, kuris buvo atliktas rengiant išorės tyrimą, mano, jog Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyva yra naudinga siekiant, kad rinka veiktų tinkamai ir naudingai. Suinteresuotąsias šalis apskritai tenkina į direktyvą įtrauktų taisyklių aiškumas ir tinkamas jų vykdymas. Dauguma suinteresuotųjų šalių mano, kad direktyva sustiprino smulkiųjų akcininkų pozicijas, ir pritaria direktyvoje nustatytai informacijos atskleidimo tvarkai, įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklei, teisei reikalauti parduoti ir teisei parduoti. Tačiau darbuotojų atstovus, su kuriais buvo tariamasi atliekant tyrimą, direktyva tenkina mažiau. Visų pirma jie išreiškė nuomonę, kad direktyva netinkamai apsaugo darbuotojus nuo darbo sąlygų pasikeitimo arba atleidimo iš darbo įvykus įmonės perėmimui. 11. Suinteresuotosios šalys mano, kad neprivalomųjų Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos nuostatų, kuriomis reguliuojamos apsaugos priemonės, poveikis nedidelis. Pavyzdžiui, išorės tyrimo duomenimis, suinteresuotosios šalys suvokia, kad direktyvos poveikis buvo nereikšmingas daugeliui pasiūlymų ir, nors direktyva galioja, Europoje naudojama nemažai apsaugos priemonių, taikomų prieš pateikiant pasiūlymą. Jos taip pat išreiškė nuomonę, kad yra pakankamai galimybių įveikti kliūtis, net jeigu dauguma valstybių narių nėra perkėlusios persilaužimo taisyklės į nacionalinę teisę. 12. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos poveikį ekonomikai sunku nustatyti iš esmės todėl, kad, perkėlus direktyvą į nacionalinę teisę, dėl ekonominės padėties, susidariusios ES po finansų krizės, ES įvykdyta nedaug[11] perėmimo pasiūlymų[12]. Be to, perėmimo pasiūlymų srityje galioja labai įvairios nacionalinės taisyklės, kadangi pagal direktyvą derinamos tik būtiniausios sąlygos, jos straipsniai, susiję su apsaugos priemonėmis, yra neprivalomi, o direktyvos 4 straipsnio 5 dalyje valstybėms narėms numatyta galimybė taikyti direktyvos taisyklių išimtis. Apskritai ekonominė analizė[13] rodo, kad nors teoriškai perėmimo pasiūlymai skatina ekonominį efektyvumą, praktikoje taip yra ne visada, nes ne visada įvykdomos racionalaus elgesio, visapusiško rinkos dalyvių informavimo ir sandorio sąnaudų nebuvimo sąlygos (pvz., perėmimo pasiūlymai gali būti teikiami siekiant sukurti galingą struktūrą, o akcininkams gali būti pateikiama ne visa informacija, jie gali patirti didelių išlaidų dėl sandorio ir spaudimą teikti pasiūlymą). Be to, kai kuriomis direktyvos nuostatomis, pvz., valdybos neutralumo taisykle ir teise reikalauti parduoti, perėmimo pasiūlymams sudaromos palankesnės sąlygos, nors kitais atvejais, pvz., įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisykle, gali būti atgrasoma nuo perėmimo pasiūlymų[14]. 13. Palyginti su trečiosiomis šalimis[15], šių šalių teisės aktai, kuriais reguliuojami perėmimo pasiūlymai, grindžiami principais, panašiais į Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos principus. Išimtis – darbuotojų apsaugos principas, pagal kurį jiems suteikiama teisė gauti informaciją ir kuris iš esmės netaikomas trečiosiose tyrimo šalyse. ES ir trečiosiose šalyse taip pat nustatyta panaši perėmimo pasiūlymo vykdymo trukmė ir informacija, kurią būtina pateikti. Daugumos tyrimo šalių, išskyrus JAV, teisės aktuose numatyta įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklė arba lygiavertė taisyklė, pagal kurią, panašiai kaip ir ES, kontrolės įgijimo riba paprastai yra maždaug 30 % arba trečdalis (Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvoje valstybėms narėms paliekama teisė nustatyti kontrolės įgijimo ribą, tačiau dauguma valstybių narių pasirinko 30 % arba trečdalį). Palyginus apsaugos priemones nustatyta, kad jas taiko visos trečiosios tyrimo šalys ir kad daugumoje šių šalių (išskyrus JAV) galioja valdybos neutralumo taisyklei lygiavertė taisyklė. Tačiau nė vienos trečiosios tyrimo šalies teisės aktuose nenustatyta jokia persilaužimo taisyklei lygiavertė nuostata. Mažai trečiųjų tyrimo šalių netaiko teisės reikalauti parduoti ir teisės parduoti. Tačiau jose veikia kiti panašaus poveikio mechanizmai (pvz., pagal reikalavimą išperkamos akcijos Japonijoje, priverstiniai įsigijimai Australijoje ir bendrovių susijungimas apmokant grynaisiais Šveicarijoje). Kai kurios trečiosios šalys taip pat suteikia galimybę įgyti visas bendrovės nuosavybės teises pagal susitarimą. 14. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos 20 straipsnyje nurodoma, kad nagrinėdama direktyvą Komisija turi apžvelgti kontrolės struktūras ir įmonių perėmimo kliūtis, kurioms netaikoma ši direktyva. Atliekant išorės tyrimą išnagrinėtos piramidinės struktūros[16] ir priešpriešinių bendrovių akcijų valdymas, kuriems Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyva netaikoma. Nustatyta, kad 18,1 % į tyrimą įtrauktų valstybių narių biržinių bendrovių turi piramidinę struktūrą, o 3,5 % bendrovių valdo viena kitos akcijas[17]. Tai patvirtina, kad ES žemyninės akcijų valdymo struktūros daugiausia yra grindžiamos akcijų paketų valdymo principu. Daroma išvada, kad nors piramidinės struktūros ir toliau dažniausiai naudojamos bendrovės kontrolei išlaikyti turint mažiau kapitalo, manoma, kad abi priemonės menkai apsaugo nuo įmonių perėmimo. Išorės tyrime taip pat teigiama, kad kitos galimos įmonių perėmimo kliūtys, pvz., konkretiems sektoriams taikomos taisyklės, valstybės lėšų panaudojimas, bendro sprendimo procedūros ir darbuotojų dalyvavimas valdant bendrovę, nėra tvirtos arba nepagrįstos[18]. 3. Direktyvos veikimo peržiūra. Kylančios problemos 15. Atlikus Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos peržiūrą iškilo kelios problemos. 16. Pirma, susirūpinimą kelia sąvokos „suderinti veiksmai“ teisinis tikrumas ir tai, kaip ją taiko nacionalinės reguliavimo institucijos. Sąvoka „suderinti veiksmai“ svarbi nustatant, ar nebuvo peržengta kontrolės įgijimo riba ir ar atsirado pareiga pateikti pasiūlymą. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos 2 straipsnio 1 dalies d punkte sąvoka „suderinti veiksmai“ apibrėžiama taip: „fiziniai ar juridiniai asmenys, kurie bendradarbiauja su siūlytoju ar pasiūlymą gaunančia bendrove, remdamiesi aiškiai ar numanomai sudarytu žodiniu ar raštišku susitarimu, kuriuo siekiama įsigyti pasiūlymą gaunančios bendrovės kontrolę arba sužlugdyti sėkmingą pasiūlymo rezultatą“. Valstybės narės skirtingai perkėlė šią sąvoką į nacionalinę teisę. Pavyzdžiui, kai kurios valstybės narės[19] laikosi Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvoje pateiktos apibrėžties, o kitos[20] įtraukė Skaidrumo direktyvoje[21] pateiktos sąvokos „suderinti veiksmai“ apibrėžties elementus. Be to, sąvoka „suderinti veiksmai“ apibrėžta ir Įsigijimų direktyvoje[22]. Tačiau reguliavimo institucijos perėmimo pasiūlymams netaiko plačios termino apibrėžties, pateiktos Įsigijimų direktyvos 3 lygio gairėse[23]. Siekdamos sumažinti neapibrėžtumą dėl sąvokos „suderinti veiksmai“ taikymo, kai kurios nacionalinės reguliavimo institucijos[24] parengė aiškinamąsias gaires arba prielaidas. Tačiau šių gairių turinys skiriasi. Dėl nacionaliniu lygmeniu taikomų skirtingų sąvokos apibrėžčių ir jos aiškinimų atsiranda tarpusavyje bendradarbiauti siekiančių tarptautinių investuotojų netikrumas, gali sumažėti ir jų noras aktyviai dalyvauti bendrovių, į kurias investuojama, veikloje. Tai patvirtina respondentų, atsakiusių į Komisijos žaliosios knygos „ES įmonių valdymo sistema“[25] klausimus, išreikšta nuomonė, kad reikia išaiškinti galiojančias „suderintų veiksmų“ nuostatas[26]. 17. Antra, kadangi taikomos įvairios nacionalinės įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimtys, kyla klausimas, ar įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklė tinkamai apsaugo smulkiuosius akcininkus pasikeitus kontrolei. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos 4 straipsnio 5 dalyje nustatyta, kad valstybės narės direktyvos taisyklių išimtis gali taikyti tokiomis sąlygomis: „Jei yra laikomasi bendrųjų principų, nustatytų 3 straipsnio 1 dalyje, valstybės narės taisyklėse gali numatyti, kad pagal šią direktyvą jos nustato ar pradeda taikyti nuo tų taisyklių leidžiančias nukrypti nuostatas: i) įrašydamos tokias leidžiančias nukrypti nuostatas į savo nacionalines taisykles, kad būtų galima atsižvelgti į nacionaliniu lygiu nustatytas aplinkybes ir (arba) ii) suteikdamos priežiūros institucijoms, jei jos yra kompetentingos, įgaliojimus nesilaikyti tokių nacionalinių taisyklių, siekiant atsižvelgti į i punkte minėtas aplinkybes, arba kitomis konkrečiomis aplinkybėmis, ir tokiu atveju yra būtinas pagrįstas sprendimas.“ Visos į išorės tyrimą įtrauktos valstybės narės taiko įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimtis. Šias išimtis galima suskirstyti į kelias kategorijas[27]: · nacionalinės priežiūros institucijos veiksmų laisvė suteikiant leidimą taikyti išimtį; šia galimybe pasinaudojo tik kelios valstybės narės[28]; · leidimo suteikti finansinę pagalbą įsigyjant akcijas procedūros, pagal kurias akcininkai gali priimti sprendimą netaikyti pareigos pateikti pasiūlymą; · techninės leidžiančios nukrypti nuostatos, pvz., išimtis dėl atvirų kolektyvinio investavimo sistemų, kurioms netaikoma direktyva ir kurios neapriboja direktyvoje nustatytos įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės taikymo srities; · atvejai, kai kontrolė iš esmės nesikeičia, pavyzdžiui, kai kontrolė keičiasi laikinai arba įsigyjamos tos pačios įmonių grupės arba „sutartinai veikiančios“ grupės akcijos; šios leidžiančios nukrypti nuostatos netrukdo įgyvendinti direktyvos tikslo apsaugoti smulkiuosius akcininkus pasikeitus kontrolei; · siūlytojo arba kontrolinį akcijų paketą turinčio akcininko interesų apsauga, pavyzdžiui, kai kontrolė pasikeitė ne dėl savanoriško veiksmo, kai akcijų įsigyta netiesiogiai arba dėl asmeninių aplinkybių, pvz., paveldėjus; · kreditoriaus interesų apsauga, pavyzdžiui, kai akcijų įsigyjama kreditoriui pasinaudojus finansine garantija; · kitų akcininkų interesų apsauga, pavyzdžiui, kai investuotojas patiria finansinių sunkumų, kai kontrolė įgyjama konkrečiu įmonių sandoriu, pvz., susijungus įmonėms arba pagal susitarimą, arba kai kontrolė įgyjama valstybei pardavus vertybinius popierius. Ne visada aišku, kaip įvairiomis nacionalinėmis įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimtimis užtikrinama smulkiųjų akcininkų apsauga. Pagal direktyvos 4 straipsnio 5 dalį valstybės narės, taikančios direktyvos taisyklių išimtis, privalo vadovautis bendraisiais direktyvos principais. Vienas bendrųjų principų yra apsaugoti kitus vertybinių popierių savininkus, jeigu kuris nors asmuo įgyja bendrovės kontrolę (direktyvos 3 straipsnio a punktas). Direktyva nereguliuojama, kaip valstybės narės turėtų užtikrinti bendrųjų direktyvos principų laikymąsi. 18. Trečia, Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje nustatyta, kad kai bendrovės kontrolė įgyjama pateikus savanorišką pasiūlymą visiems visų vertybinių popierių paketų savininkams, įpareigojimas pateikti pasiūlymą nebetaikomas. Komisija atkreipė dėmesį į tai, kad siūlytojai šia išimtimi gali pasinaudoti, kad išvengtų pareigos pateikti pasiūlymą teisinga kaina. Direktyva siūlytojui naudinga tuo, kad ja nereguliuojama savanoriško pasiūlymo kaina. Tais atvejais, kai kontrolė įgyjama pateikus savanorišką pasiūlymą, išimtis taikoma, jeigu pasiūlymo kaina buvo pakankamai didelė, kad didelė akcininkų dalis būtų įtikinta priimti pasiūlymą, nes priešingu atveju siūlytojas nebūtų įgijęs bendrovės kontrolės pateikdamas pasiūlymą. Tačiau jeigu siūlytojo turimas akcijų paketas beveik prilygsta kontroliniam, pakanka, kad keli akcininkai pasiūlytų savo akcijas siūlytojui, ir bus peržengta kontrolės įgijimo riba. Todėl net jeigu siūlytojas pasiūlo labai mažą kainą, tikėtina, kad jis įgis kontrolę pateikdamas savanorišką pasiūlymą ir galės pasinaudoti įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimtimi. Šiuo atveju smulkieji akcininkai negali dalyvauti paskirstant kontrolės priemoką. Tačiau kai kuriose valstybėse narėse tokia galimybė nesuteikiama, nes pagal nacionalinę teisę pasiūlymas teikiamas, jeigu siūlytojas įgis būtinąją akcijų procentinę dalį[29] arba jeigu vėliau įgyjant akcijų atsiras pareiga pateikti pasiūlymą[30]. Taip pat teigiama, kad siūlytojai gali įgyti kontrolinį akcijų paketą neprivalėdami pateikti pasiūlymą, jeigu išlaiko kiek mažesnę nei kontrolinis akcijų paketas akcijų dalį, nors de facto jie gali kontroliuoti bendrovę, arba įgydami išvestinių finansinių priemonių poziciją[31]. 19. Ketvirta, dėl neprivalomųjų Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos straipsnių galima daryti išvadą, kad nors valdybos neutralumo taisyklė taikoma gana sėkmingai[32], persilaužimo taisyklės nepavyko įgyvendinti, kadangi į nacionalinę teisę ją perkėlė tik trys valstybės narės. Priimant direktyvą buvo siekiama akcininkams suteikti galimybę reikalauti, kad bendrovės savanoriškai taikytų neprivalomąsias nuostatas, jeigu valstybės narės nuspręstų neperkelti jų į nacionalinę teisę. Tačiau šiuo atveju taip neįvyko. Todėl galima manyti, kad pagal direktyvą nelabai veiksmingai reguliuojama apsaugos priemonių taikymo tvarka. Tai patvirtina ir suinteresuotosios šalys. Vis dėlto jos nurodė, kad galimybių įveikti perėmimo kliūtis pakanka, nors persilaužimo taisyklę į nacionalinę teisę perkėlė nedaug valstybių narių (žr. šios ataskaitos 11 punktą). 20. Penkta, pagal Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvą reikalaujama perėmimo pasiūlymo atveju pasiūlymą gaunančios bendrovės ir siūlytojo darbuotojų atstovams pateikti išsamią informaciją[33]. Be kitos informacijos, darbuotojų atstovams turėtų būti pateikiamas pareiškimas apie siūlytojo ketinimus dėl būsimos pasiūlymą gaunančios bendrovės ir siūlytojo veiklos, kuri paveiks užimtumą ir darbo sąlygas[34], taip pat pasiūlymą gaunančios bendrovės valdybos nuomonė apie pasiūlymą ir galimą jo poveikį užimtumui[35]. Išorės tyrimas rodo, kad darbuotojų atstovų netenkina direktyvoje numatytos darbuotojų interesų apsaugos priemonės. Jie nurodo, kad privaloma informacija ne visada pateikiama laiku arba yra netinkama ir kad perėmimo pasiūlymai daro didelį poveikį darbo sąlygoms ir etatų mažinimui. Be to, jie teigia, kad priėmus pasiūlymą niekas nekontroliuoja, ar siūlytojas įvykdo savo ketinimus, nurodytus informacijoje, kuri atskleidžiama pateikiant pasiūlymą. Pagal direktyvą tai nėra reguliuojama. 4. Išvados 21. Peržiūrint Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvą nustatyta, kad pagal direktyvą sukurta sistema apskritai veikia patenkinamai. Struktūrinių atitikties problemų, susijusių su teisinės sistemos taikymu valstybėse narėse, neiškilo. Daugumą suinteresuotųjų šalių tenkina direktyvos taisyklių aiškumas ir tinkamas jų įgyvendinimas, jos mano, kad direktyva yra naudinga siekiant, kad rinka veiktų tinkamai ir veiksmingai. Išorės tyrime teigiama, kad dėl Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos padaryta pažanga siekiant jos tikslų. 22. Nepaisant to, Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos taisyklės galėtų suteikti daugiau aiškumo kai kuriose srityse siekiant padidinti susijusių šalių teisinį tikrumą ir veiksmingai įgyvendinti (smulkiųjų) akcininkų teises. 23. Pirma, būtų galima sąvoką „suderinti veiksmai“ išaiškinti ES lygmeniu, siekiant tarptautiniams investuotojams suteikti daugiau teisinio tikrumo, kokiu mastu jie gali tarpusavyje bendradarbiauti, kad nebūtų laikomi „sutartinai veikiančiais“ ir kad jiems neatsirastų pareigos pateikti pasiūlymą. Ją išaiškinti būtų galima, pavyzdžiui, parengus Komisijos ir (arba) EVPRI gaires. Išaiškinus sąvoką, akcininkams būtų suteikta daugiau galimybių reikalauti, kad valdybos jiems atsiskaitytų už savo veiksmus, ir ES biržinėse bendrovėse skatinti diegti gerus įmonių valdymo standartus. Tačiau nereikėtų apriboti kompetentingų institucijų gebėjimo įpareigoti sutartinai veikiančias šalis, kurios siekia įgyti kontrolę, sutikti su teisinėmis jų suderintų veiksmų pasekmėmis. Galimos iniciatyvos šioje srityje atitiktų Komisijos žaliosios knygos „ES įmonių valdymo sistema“ ir Komisijos komunikato „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“[36] tikslus skatinti nustatyti ilgesnį terminą ir tvarią nuosavybę siekiant tvaraus Europos rinkos augimo. 2012 m. spalio mėn. Komisija ketina paskelbti, kokių priemonių imsis šioje srityje. 24. Antra, peržiūrėjus direktyvą nustatyta, kad taikoma daug įvairių nacionalinių įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimčių ir kad ne visada aišku, kaip laikomasi bendrojo direktyvos principo apsaugoti smulkiuosius akcininkus pasikeitus kontrolei, kai taikoma nacionalinė taisyklės išimtis. Komisija ketina toliau tirti, kaip apsaugomi smulkieji akcininkai, kai taikoma nacionalinė įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimtis. Iš tiesų reikia daugiau informacijos apie nacionalinių įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimčių taikymo sritį, apie tai, kiek nacionalinėmis išimtimis apribojama smulkiųjų akcininkų apsauga pasikeitus kontrolei ir, jeigu tinkama, kokios alternatyvios smulkiųjų akcininkų apsaugos priemonės taikomos pagal nacionalinę teisę pasikeitus kontrolei. Jeigu atlikus tyrimą paaiškės, kad smulkiųjų akcininkų apsauga yra nepakankama, Komisija imsis būtinų veiksmų (pvz. pažeidimų procedūrų), kad šis bendrasis direktyvos principas būtų pradėtas veiksmingai taikyti. 25. Trečia, peržiūrėjus direktyvą nustatyta, kad taikant įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės, nurodytos Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvoje, išimtį, kai kontrolė įgyjama pateikus savanorišką pasiūlymą visų bendrovės akcijų paketų savininkams, siūlytojams sudaroma galimybė apeiti įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklę įsigyjant akcijų paketą, vos mažesnį nei akcijų paketas, kurį įgijus atsirastų prievolė pateikti pasiūlymą, ir pateikiant savanorišką pasiūlymą nupirkti akcijas už mažą kainą. Todėl siūlytojas peržengtų ribą, dėl kurios atsiranda prievolė pateikti pasiūlymą, smulkiesiems akcininkams nesuteikdamas nė menkiausios galimybės pasitraukti iš bendrovės ir dalyvauti paskirstant kontrolės priemoką. Šis metodas akivaizdžiai neatitinka direktyvos tikslo apsaugoti smulkiuosius akcininkus pasikeitus kontrolei, nors ir nepažeidžia kitų direktyvos nuostatų[37]. Nacionalinių teisės aktų pavyzdžiai, kaip antai papildomos ribos, kai atsiranda prievolė pateikti pasiūlymą[38], arba būtiniausios perėmimo pasiūlymų priėmimo sąlygos[39], rodo, kad yra galimybių sutrukdyti pasinaudoti šiuo metodu. Komisija imsis tinkamų veiksmų, kad visoje ES sutrukdytų pasinaudoti šiuo metodu, tokių kaip dvišalės diskusijos su susijusiomis valstybėmis narėmis ar Komisijos rekomendacijų. 26. Ketvirta, peržiūrėjus neprivalomuosius Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvos 9 ir 11 straipsnius nustatyta, kad, kitaip nei persilaužimo taisyklės (11 straipsnis) atveju, valdybos neutralumo taisyklę (9 straipsnis) į nacionalinę teisę perkėlė gana daug valstybių narių[40]. Tačiau tai, kad neprivalomąsias taisykles taiko nedaug valstybių narių, nėra pagrindinė perėmimo kliūtis ES, atsižvelgiant į tai, kad suinteresuotosios šalys nurodė, jog yra pakankamai galimybių įveikti apsaugos nuo perėmimo priemones. Atsižvelgiant į šias aplinkybes ir į tai, kad trūksta ekonominių įrodymų, patvirtinančių, jog padėtis keičiasi, šiame etape netinka siūlyti neprivalomuosius direktyvos straipsnius įtvirtinti kaip privalomuosius. 27. Galiausiai darbuotojų atstovai nurodė, kad jų netenkina, kaip bendrovės perėmimo atveju pagal Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvą apsaugomos darbuotojų teisės, visų pirma susijusios su darbo sąlygų pakeitimais ir darbo vietų išsaugojimu. Komisija surengs dialogą su darbuotojų atstovais ir ištirs galimybes ateityje pagerinti padėtį. Ji taip pat toliau tirs praktinę patirtį įgyvendinant direktyvos nuostatas, pagal kurias privaloma atskleisti siūlytojo ketinimus dėl būsimos bendrovės veiklos ir darbo sąlygų ir pasiūlymą gaunančios bendrovės valdybos nuomonę šiuo klausimu, taip pat atskleisti informaciją, susijusią su pasiūlymo finansavimu ir siūlytojo tapatybe[41]. 28. Valstybės narės, Europos Parlamentas, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas ir kitos suinteresuotosios šalys yra raginami pateikti savo nuomonę dėl šioje ataskaitoje aprašytos apžvalgos. KOMISIJOS ATASKAITOS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI PRIEDAS Direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų taikymas 1 pav. Perėmimų raida Europoje Šaltinis: išorės tyrimas, p. 284. 2 pav. ES perėmimo sandorių skaičius 2003–2010 m. Šaltinis: išorės tyrimas, p. 285. 3 pav. Perėmimo reglamento poveikis (+ santykis ir intensyvumas) Šaltinis: išorės tyrimas, p. 29. 4 pav. Įmonių perėmimo pasiūlymų direktyvoje nenurodytos perėmimų kliūtys. Piramidinę struktūrą arba viena kitos akcijų turinčių bendrovių procentinė dalis Šaltinis: išorės tyrimas, p. 48. [1] 2004 m. balandžio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų, OL L 142/12, 2004 3 30, p. 38. Skelbiama htp://ec.europa.eu/internal_market/company/official/index_en.htm. [2] Žr. direktyvos 3 straipsnį. [3] Marccus Partners bendradarbiaujant su Europos politikos studijų centru (2012 m. birželio mėn.), Direktyvos 2004/25/EB dėl įmonių perėmimo pasiūlymų taikymo tyrimas. Skelbiama http://ec.europa.eu/internal_market/company/takeoverbids/index_en.htm. [4] Austrija, Belgija, Kipras, Čekija, Danija, Estija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Airija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Slovakija, Ispanija, Švedija ir Jungtinė Karalystė. [5] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas. Direktyvos dėl įmonių perėmimo pasiūlymų įgyvendinimo ataskaita, 2007 m. vasario 21 d., SEC(2007) 268. [6] Austrija, Bulgarija, Kipras, Čekija, Estija, Suomija, Prancūzija, Graikija, Airija, Italija, Latvija, Lietuva, Malta, Portugalija, Rumunija, Slovėnija, Slovakija, Ispanija ir Jungtinė Karalystė. [7] Pagal valdybos neutralumo taisyklę (direktyvos 9 straipsnis) per pasiūlymo laikotarpį pasiūlymą gaunančios bendrovės valdyba, prieš imdamasi bet kurių veiksmų, kuriais gali sužlugdyti pasiūlymą, turi gauti tam skirtą išankstinį visuotinio akcininkų susirinkimo įgaliojimą. [8] Estija, Latvija ir Lietuva. [9] Pagal persilaužimo taisyklę (direktyvos 11 straipsnis) per perėmimo laikotarpį apsaugos priemonės, taikomos prieš pateikiant pasiūlymą, negalioja, t. y. perėmimo laikotarpiu netaikomi tam tikri apribojimai (pvz., dėl akcijų perleidimo arba balsavimo), o siūlytojui, su kuriuo sudaroma sutartis, leidžiama nušalinti pasiūlymą gaunančios bendrovės valdybą ir keisti bendrovės įstatus. [10] Belgija, Danija, Prancūzija, Vokietija, Graikija, Vengrija, Italija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Lenkija, Portugalija, Slovėnija ir Ispanija. [11] Išskyrus 2007 m. „suaktyvėjimo“ laikotarpį, žr. priedo 1 pav. [12] Žr. šios ataskaitos priedo 1 ir 2 pav. [13] Žr. išorės tyrimo 4 skyrių. [14] Žr. šios ataskaitos priedo 3 pav. [15] Išorės tyrimas apima šias trečiąsias šalis: Australiją, Kanadą, Kiniją, Honkongą, Indiją, Japonija, Rusiją, Šveicariją ir JAV. [16] Piramidinėmis struktūromis vadinamos struktūros, kai subjektas valdo kontrolinį akcijų paketą tokios bendrovės, kuri valdo kitos bendrovės kontrolinį akcijų paketą, o ši valdo dar kitos bendrovės kontrolinį akcijų paketą ir t. t. [17] Žr. šios ataskaitos priedo 4 pav. [18] Žr. išorės tyrimo p. 48 ir 267. [19] Pvz., Austrija, Kipras, Danija, Italija, Vengrija, Airija, Liuksemburgas, Nyderlandai, Slovakija ir Jungtinė Karalystė. [20] Pvz., Belgija, Suomija, Prancūzija, Vokietija, Lenkija, Portugalija, Rumunija, Ispanija ir Švedija. [21] Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/109/EB dėl informacijos apie emitentus, kurių vertybiniais popieriais leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, skaidrumo reikalavimų suderinimo. Direktyvos 10 straipsnio a punkte sąvoka „suderinti veiksmai“ apibrėžiama taip: „trečioji šalis, su kuria tas asmuo arba įmonė sudarė sutartį, įpareigojančią juos kartu naudojant turimas balsavimo teises priimti nuoseklią bendrą atitinkamo emitento valdymo politiką“. [22] Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2007/44/EB dėl riziką ribojančio vertinimo tvarkos taisyklių ir vertinimo kriterijų, taikomų akcijų paketų įsigijimui ir didinimui finansų sektoriuje. [23] Pagal Įsigijimų direktyvos 3 lygio gaires asmenys laikomi „veikiančiais kartu“, kai „kiekvienas jų nusprendžia pasinaudoti teisėmis, kurias suteikia akcijos, įgytos pagal jų aiškiai sudarytą arba numanomą susitarimą“. [24] Pvz., Italija ir Jungtinė Karalystė. [25] Žalioji knyga „ES įmonių valdymo sistema“, 2011 m. balandžio 4 d., COM(2011) 164. Skelbiama http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/modern/com2011-164_en.pdf#page=2. [26] Žr. Atsiliepimų suvestinę. Atsakymų į Komisijos žaliosios knygos dėl bendrojo finansų įstaigų valdymo klausimus santrauką. Skelbiama http://ec.europa.eu/internal_market/company/docs/modern/20111115-feedback-statement_en.pdf. [27] Skirtingų įpareigojimo pateikti pasiūlymą taisyklės išimčių ir valstybių narių, kuriose jos taikomos, lentelė pateikiama išorės tyrimo p. 152. Šioje ataskaitoje apibendrintos ir į kategorijas suskirstytos bendriausios išimtys. [28] Suomija, Airija ir Jungtinė Karalystė. Vokietijoje BaFin turi ribotą veiksmų laisvę taikant reikalavimą pateikti pasiūlymą, o Prancūzijoje apeliacinis teismas patvirtino AMF sprendimą leisti taikyti išimtį. [29] Pavyzdžiui, Jungtinėje Karalystėje pasiūlymas teikiamas, jeigu siūlytojas įgyja ne mažiau kaip 50 % akcijų. [30] Nacionalinių nuostatų, kuriomis apibrėžiama, kada vėliau įgyjant akcijų atsiranda pareiga pateikti pasiūlymą, apžvalga pateikiama išorės tyrimo p. 130. [31] Pasiūlyme dėl Skaidrumo direktyvos pakeitimo jau numatyta prievolė atskleisti informaciją apie išvestinių finansinių priemonių pozicijas. Žr. http://ec.europa.eu/internal_market/securities/docs/transparency/modifying-proposal/20111025-provisional-proposal_en.pdf. [32] Žr. šios ataskaitos 7 punktą. [33] Žr. direktyvos 6 straipsnio 1 ir 2 dalis ir 8 straipsnio 2 dalį. [34] Žr. direktyvos 6 straipsnio 3 dalies i punktą. [35] Žr. direktyvos 9 straipsnio 5 dalį. [36] Komunikatas „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas“, 2011 m. balandžio mėn., COM(2011) 206. Skelbiama http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0206:FIN:EN:PDF. [37] Žr. direktyvos 5 straipsnio 2 dalį, pagal kurią įpareigojimas pateikti pasiūlymą aiškiai nebetaikomas, kai bendrovės kontrolė įgyjama padarius savanorišką pasiūlymą visų bendrovės akcijų savininkams. [38] Žr. išorės tyrimo p. 130, kuriame apžvelgiamos papildomos ribinės vertės. [39] Žr. išorės tyrimo p. 146. [40] Žr. šios ataskaitos 7 punktą. [41] Žr. direktyvos 3 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnio 3 dalies i, l ir m punktus ir 9 straipsnio 5 dalį.