·Mokesčių administratoriaus ištisinio mokesčių surinkimo IT sistema (konkretus įsipareigojimas, kurio terminas – 2021 m. vidurys) šiuo metu yra testuojama, o galutinė sistema turėtų būti įdiegta iki 2021 m. pabaigos – to iš esmės ir buvo tikimasi 10-ojoje ataskaitoje.

·Nepaisant to, kad buvo vėluojama vykdyti viešųjų pirkimų procedūrą, neseniai pasirašyta sutartis dėl visapusiško atitinkamos investicijų licencijavimo sistemai remti skirtos IT sistemos įdiegimo ir taip įvykdytas šis konkretus įsipareigojimas.

Ekonomikos atsigavimas prasidėjo anksčiau, nei tikėtasi, nepaisant vėlesnės, nei planuota, pradžios. Po stipraus 8,2 % nuosmukio 2020 m., 2021 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirtį dėl investicijų ir atsargų kaupimo realusis BVP padidėjo atitinkamai 4,5 % ir 3,4 %, palyginti su ankstesniu ketvirčiu. Pagal Komisijos 2021 m. tarpinę vasaros prognozę numatoma, kad 2021 m. BVP padidės 4,3 %, o 2022 m. – 6,0 %, atsižvelgiant į ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano nulemtą akstiną investuoti, taip pat vyriausybės paramos priemonių fiskalines paskatas. Fiskalinė politika tebėra palanki, nes valdžios institucijos ir toliau teikia tikslinę laikiną paramą ekonomikai, be kita ko, reaguodamos į katastrofiškus gaisrus, nuo kurių šalis nukentėjo rugpjūčio mėn. Užimtumo rėmimo priemonėmis, įgyvendinamomis daugiausia per ES priemonę „Europos laikinos paramos priemonė nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti“ (SURE), toliau buvo remiama darbo rinka ir kartu su sveikatos priežiūros apribojimų sušvelninimu ir turizmo sezono atnaujinimu tai padėjo dar labiau sumažinti nedarbo lygį iki 15,9 % 2021 m. antrąjį ketvirtį, palyginti su 17,1 % 2020 m. antrąjį ketvirtį. Toliau vykdoma skiepijimo kampanija, tačiau netikrumas dėl perspektyvų tebėra didelis, visų pirma todėl, kad išplitus naujoms koronaviruso atmainoms vasarą išaugo užsikrėtimų COVID-19 skaičius.

Neapibrėžtumas dėl perspektyvų tebėra didelis. Kalbant apie turizmo pramonės atsigavimą, pagrindinis veiksnys bus kovos su pandemija pažanga tiek nacionaliniu, tiek tarptautiniu lygmeniu. Turizmo atnaujinimas gegužės mėn. pradžioje suteikė postūmį šiam sektoriui, tačiau jo poveikį iš dalies sumažino vėlyvas kelionių iš pagrindinių atvykstamojo turizmo šalių apribojimų sušvelninimas. Netikrumas taip pat susijęs su privačiojo sektoriaus atsigavimo tempu pasibaigus paramos priemonių galiojimui. Dėl šios priežasties, siekiant išvengti skardžio efekto ir užkirsti kelią naujų bankrotų bangai, reikės gerai apgalvoti, kada laipsniškai nutraukti šių priemonių taikymą. Tai taip pat susiję su darbo rinka ir atitinkamų darbo rinkos rėmimo schemų nutraukimu, kuris turės būti parengtas taip, kad atleidimų iš darbo banga būtų valdoma. Pastaruoju metu didėjančios gamybos sąnaudos ir tiekimo grandinės kliūtys didina netikrumą dėl infliacijos perspektyvų. Papildomas netikrumo šaltinis tebėra ir išorės geopolitiniai veiksniai bei galimas migracijos srautų atsinaujinimas. Be to, dalies pirkimų, kurie buvo atidėti ankstesniais metais, realizavimas galėtų papildomai paskatinti privatų vartojimą, kaip rodo dažnai skaičiuojami periodiniai ekonomikos rodikliai.

FISKALINIAI POKYČIAI

Valdžios institucijos ir toliau laiku teikia tikslinę laikiną paramą ekonomikai, kurios atvėrimas vyko lėčiau, nei manyta balandžio mėn. Remiantis Tarybos nuomone dėl 2021 m. Graikijos stabilumo programos, priemonės, kurių Graikija ėmėsi 2020 ir 2021 m., atitiko 2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendaciją(). Iki 2021 m. rugpjūčio mėn. priimtos priemonės tebegalioja ir manoma, kad artimiausiu metu jos bus palaipsniui panaikintos. Dabar numatoma, kad fiskalinės šių priemonių sąnaudos 2021 m. pasieks 5,9 % BVP, t. y. 0,2 % BVP daugiau, nei manyta anksčiau. Tai apima naują priemonę, kuria skatinami skiepytis jaunuoliai. Vyriausybė planuoja paramą teikti ir kitais metais, tačiau mažesniu mastu. Be jau paskelbtų priemonių, susijusių su socialinio draudimo įmokų ir socialinio solidarumo mokesčio privačiajam sektoriui sumažinimu ir įtrauktų į Komisijos 2021 m. pavasario prognozę, valdžios institucijos taip pat nusprendė 2022 m. išplėsti mažesnių pridėtinės vertės mokesčio tarifų taikymą konkrečioms prekėms ir paslaugoms tam tikruose pažeidžiamuose sektoriuose. 2021 m. birželio mėn. Taryba rekomendavo, kad 2022 m. Graikija panaudotų Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę papildomoms investicijoms, kuriomis būtų remiamas ekonomikos atsigavimas, kartu laikydamasi atsargios fiskalinės politikos ir išlaikydama nacionaliniu lygmeniu finansuojamas investicijas().

Reaguodamos į rugpjūčio mėn. kilusius didelius miškų gaisrus, valdžios institucijos patvirtino pagalbos ir paramos priemonių rinkinį. 2021 m. rugpjūčio mėn. pabaigoje valdžios institucijos paskelbė papildomą biudžetą, kuriuo įprastos biudžeto išlaidos padidintos 0,1 % BVP, o viešųjų investicijų biudžeto išlaidos – 0,2 % BVP, kad būtų galima finansuoti priemones, kuriomis teikiama pagalba nukentėjusiems namų ūkiams, įmonėms ir regionams. Apskaičiuota, kad dėl numatytos paramos viešosios išlaidos 2021 m. padidės 0,3 % BVP, o 2022 m. – 0,1 % BVP; ją sudaro įvairios priemonės, kaip antai dotacijos ir paskolos, atleidimas nuo pandemijos metu suteikto grąžintino avanso grąžinimo, atleidimas nuo nekilnojamojo turto mokesčio 2021–2023 m., laikinas mokesčių ir skolų prievolių sustabdymas ir parama nukentėjusioms vietos valdžios institucijoms siekiant padėti atstatyti jų regionus.

2021 m. rugsėjo 11 d. valdžios institucijos paskelbė papildomų priemonių rinkinį. Dauguma priemonių pratęsiamos arba koreguojamos esamos paramos priemonės. Konkrečiau, visų grąžintinų avansų (valstybės paramos nuo pandemijos nukentėjusioms įmonėms, paskirstytos paskolų su sąlyginiu subsidijos komponentu forma) grąžinimo norma bus dar labiau sumažinta nuo dabartinių 50–100 % iki 25–50 %, priklausomai nuo kiekvienos įmonės apyvartos sumažėjimo lygio; sutrumpinto darbo laiko schema („Synergasia“) bus pratęsta iki 2021 m. pabaigos, o laikinos grąžinimo subsidijos schemos, skirtos nuo koronaviruso nukentėjusiems skolininkams, turintiems paskolas pagrindinei gyvenamajai vietai įsigyti (schema „Gefyra“), taikymas bus pratęstas dar trims mėnesiams(). Reaguojant į neseniai padidėjusias elektros energijos kainas buvo paskelbta nauja subsidijų schema, pagal kurią iki metų pabaigos bus taikoma 30 EUR/MWh nuolaida už pirmąsias 300 kWh, suvartotų per mėnesį. Ši priemonė yra laikina ir ja galės pasinaudoti visi namų ūkiai ir žemąją įtampą naudojančios įmonės. Šių priemonių išlaidos dar turi būti patikslintos ir jos bus įtrauktos į Komisijos 2021 m. rudens prognozę. Į rinkinį taip pat įtrauktos priemonės, kurios turės fiskalinį poveikį 2022 m. ir bus įvertintos rengiant 2022 m. biudžeto plano projektą().

Priimta nauja atsiskaitymo už pandemijos laikotarpiu ir iki 2021 m. birželio mėn. pabaigos pradelstus mokesčius ir socialinio draudimo įmokas sistema. Šia nauja sistema iš dalies keičiama jau priimta atsiskaitymo sistema, susijusi su atidėtų įsipareigojimų už laikotarpį nuo 2020 m. kovo mėn. iki birželio mėn. grąžinimu. Pagal ankstesnę sistemą įmonės ir namų ūkiai, kuriuos tiesiogiai paveikė izoliavimo priemonės ir darbo sutarčių sustabdymas, galėjo nuspręsti atidėtus įsipareigojimus padengti sumokant 24 įmokas be palūkanų arba 48 įmokas su 2,5 % metinėmis palūkanomis. Atsižvelgdamos į tai, kad pandemija truko ilgiau, nei tikėtasi rengiant šią sistemą, ir į tai, kad susikaupė naujų pradelstų mokesčių ir socialinio draudimo įmokų skolų, valdžios institucijos nusprendė nustatyti ilgesnį laikotarpį šiems įsipareigojimams pagal naująją sistemą padengti. Po šio pakeitimo reikalavimus atitinkantys fiziniai ir juridiniai asmenys gali pradelstą skolą grąžinti daugiausia 36 arba 72 dalimis. Panašiai kaip ir pagal ankstesnę sistemą, pasirinkusiems trumpesnį grąžinimo laikotarpį palūkanos neskaičiuojamos. Siekiant sumažinti vidutinį įmokų skaičių, minimalios mėnesinės įmokos už skolas, viršijančias 1 000 EUR, buvo padidinti iki 50 EUR.

2021 m. rugsėjo mėn. Parlamentas patvirtino papildomų pensijų sistemos reformą ir ji turėtų įsigalioti 2022 m. Reformos fiskalinės išlaidos vidutinės trukmės laikotarpiu bus nedidelės, tačiau ji turės didelį fiskalinį poveikį ilguoju laikotarpiu. Valdžios institucijos įsteigs naują visiškai finansuojamą valstybinį pensijų fondą, kuris veiks kaip papildomų pensijų fiksuotų įmokų modelis. Nauji darbo rinkos dalyviai() bus automatiškai įtraukti į šį naują fondą, o darbuotojams, kuriems jau taikomas sąlyginis fiksuotų įmokų modelis ir kurie yra jaunesni nei 35 metų amžiaus, bus leidžiama pasirinkti, ar jie nori dalyvauti naujajame fonde, ar likti esamoje sistemoje. Fiskalinės reformos išlaidos trumpuoju laikotarpiu rodo, kad naujų darbuotojų įmokos bus naudojamos kapitalui kaupti naujame fonde, taigi susidarys pajamų trūkumas, kurį reikės padengti viešosiomis lėšomis. Tikimasi, kad ateinantį dešimtmetį šios išlaidos bus valdomos (0,1–0,2 % BVP per metus) ir galės būti padengtos iš esamų socialinio biudžeto rezervų. Tačiau numatoma, kad reformos išlaidos ilgainiui didės ir 2070 m. pasieks apie 1 % BVP per metus. Išlaidos priklauso nuo to, kokia dalis dabartinių darbuotojų, apdraustų esamuose papildomuose fonduose, nuspręs persikelti į naująjį fondą, o poveikis valdžios sektoriaus skolos lygiui taip pat priklausys nuo šio fondo investavimo strategijos ir jo klasifikacijos pagal sektorių().

Fiskalinė rizika išlieka didelė ir daugiausia susijusi su pandemijos raida ir dar nepriimtais teismo sprendimais. Jei pandemija nesibaigs, dėl tolesnio izoliavimo priemonių pratęsimo ir susijusios fiskalinės paramos gali susidaryti papildomų fiskalinių išlaidų. Kita rizika kyla dėl galimybės, kad garantijos, suteiktos kaip paramos priemonių dalis, ateinančiais metais gali būti panaudotos. Taip pat yra rizikos, susijusios su laukiamu teismo sprendimu dėl pensijų skyrimo atgaline data. Po 2020 m. liepos mėn. Valstybės tarybos sprendimo Graikijos valstybė atgaline data išmokėjo 1,4 mlrd. EUR pensijų, tačiau atsisakė pripažinti likusius reikalavimus, susijusius su sezoninėmis premijomis ir papildomomis pensijomis. Laukiamas Valstybės Tarybos sprendimas dėl kompensacijos atgaline data už papildomų pensijų ir sezoninių premijų sumažinimą gali lemti papildomas dideles išmokas, jei teismas priimtų sprendimą pensininkų naudai. Be to, fiskalinę riziką ir toliau kelia nagrinėjamos bylos prieš Viešąją nekilnojamojo turto bendrovę (ETAD). Galiausiai, dar nenustatyta pažeidžiamiems skolininkams priklausančio turto pardavimo ir atgalinės nuomos subjekto klasifikacija. Jeigu jis būtų priskirtas valdžios sektoriui, tai lemtų dideles fiskalines išlaidas subjekto parengiamuoju etapu.

VALSTYBĖS FINANSAVIMAS

Vyriausybei sėkmingai tęsiant obligacijų emisijos programą grynųjų pinigų rezervas išlieka didelis. Vyriausybės obligacijų pajamingumo skirtumas, palyginti su Vokietijos vyriausybės obligacijomis, toliau mažėjo ir nuo 2021 m. gegužės mėn. pabaigos 10 metų termino obligacijų pajamingumas svyravo ties 100 bazinių punktų. Palankias finansavimo sąlygas toliau palaiko Europos Centrinio Banko skatinamoji pinigų politikos pozicija, įskaitant jo specialiąją pandeminę pirkimo programą. Nuo 2021 m. balandžio mėn. Graikija kelis kartus pasinaudojo kapitalo rinkomis. Gegužės mėn. ji surinko 3 mlrd. EUR išleisdama naujas penkerių metų lyginamąsias vyriausybės obligacijas. Pasiektas pelningumas buvo 0,17 % su 0 % atkarpos palūkanomis. Abi vertės yra žemiausios, kokias kada nors pasiekė tokios termino Graikijos obligacijos. Birželio mėn. buvo iš naujo atidarytos 2021 m. sausio mėn. 10 metų obligacijų emisijos sąskaitos ir buvo gauta 2,5 mlrd. EUR grąža (0,89 % pajamingumas). Rugsėjo mėn. vertybinių popierių emisijos procesas buvo tęsiamas, iš naujo atidarant 5 ir 30 metų obligacijų sąskaitas. Valstybės skolos valdymo agentūra iš šių emisijų atitinkamai surinko 1,5 mlrd. EUR (0,02 % pajamingumas) ir 1 mlrd. EUR (1,675 % pajamingumas). Graikijos valstybė jau viršijo savo pradinį 2021 m. emisijų planą ir atviroje rinkoje surinko 14 mlrd. EUR. Be to, gegužės mėn. Graikijai išmokėta apie 2,5 mlrd. EUR paskolų pagal Europos laikinos paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti. Valdžios sektoriaus pinigų atsargos 2021 m. liepos mėn. pradžioje sudarė apytiksliai 34 mlrd. EUR(). Be to, 2021 m. rugpjūčio mėn. Graikija gavo 4 mlrd. EUR išankstinį finansavimą pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę.

SKOLOS TVARUMO ANALIZĖ

Atnaujinta analizė rodo, kad nuo 10-osios ataskaitos skolos tvarumo rizika iš esmės nepasikeitė. Kaip ir 10-ojoje ataskaitoje pateiktas vertinimas, dabartinė atnaujinta analizė rodo, kad trumpalaikė rizika skolos tvarumui tebėra nedidelė. Rizika yra didesnė ilguoju laikotarpiu pagal lėto augimo ir didesnio rizikos priedo scenarijus. Skolos tvarumo analizė ir toliau grindžiama Komisijos pavasario prognoze ir buvo atnaujinta atsižvelgiant į naują informaciją apie išankstinių sandorių palūkanų normas ir emisijas, įvykusias po paskutinės ataskaitos datos. Palyginti su 10-ąja ataskaita, pagrindinis scenarijus šiek tiek pagerėjo, nes rugpjūčio mėn. viduryje Graikijos išankstinių sandorių palūkanų normos dar sumažėjo, o alternatyvūs scenarijai iš esmės nepasikeitė, nes nerizikingos palūkanų normos projekcijos pasikeitė nežymiai. Pagal pagrindinį scenarijų skola iki 2060 m. sumažės iki 57,6 % BVP, o bendrieji finansavimo poreikiai ilguoju laikotarpiu išliks mažesni nei 15 % BVP. Pagal didesnių rizikos priedų scenarijų skola iki 2060 m. sumažės iki 97,6 % BVP, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo 6-ojo dešimtmečio svyruos ties 20 % BVP. Pagal mažesnio augimo scenarijų skolos lygis nesistabilizuos, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo 5-ojo dešimtmečio pabaigos nuolat viršys 20 % BVP.

1.1 diagrama.Skolos tvarumo analizės rezultatai Šaltinis: Komisijos tarnybos

FINANSŲ SEKTORIAUS POKYČIAI

Atidėjinių poreikiai, susiję su neveiksnių paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais sandoriais, sumažino bankų pelningumą. Todėl 2021 m. pirmąjį ketvirtį bankai ir toliau patyrė rekordinius nuostolius. Kalbant apie teigiamus aspektus, grynosios pajamos padidėjo. Visų pirma prie to prisidėjo vienkartinės prekybos pajamos, siejamos su vyriausybės obligacijų portfeliu, o dėl didelio likvidumo, susijusio su augančiais indėliais ir gausiu Eurosistemos finansavimu, finansavimo išlaidos buvo mažesnės ir grynosios palūkanų pajamos išliko stabilios. Dviejų sisteminių bankų atveju rezultatus taip pat gerino mažesnės rizikos sąnaudos, nes jie pradėjo jausti neveiksnių paskolų finansinio įsiskolinimo mažinimo teikiamą naudą. Tuo pat metu dėl tam tikrų vienkartinių restruktūrizavimo išlaidų veiklos sąnaudos padidėjo. Atmetus šias išlaidas, veiklos sąnaudos sumažėjo dėl bankų pastangų mažinti savo darbuotojų ir filialų skaičių. Tikėtina, kad grynosios palūkanų maržos ir toliau patirs spaudimą dėl mažų palūkanų normų ir tikėtino balansų sutvarkymo. Todėl 2021 m. antrojo pusmečio pelningumo perspektyvoms įtakos turės i) bankų gebėjimas toliau mažinti atidėjinių poreikius, ii) ekonominė veikla, kuri turės įtakos naujų paskolų paklausai, ir iii) bankų gebėjimas rasti alternatyvių pajamų šaltinių. Kiti svarbūs uždaviniai artimiausiu metu bus toliau mažinti sąnaudas ir pasinaudoti skaitmeninės pertvarkos teikiamais privalumais.

Graikijos bankų kapitalo pozicija 2021 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje iš esmės buvo tinkama, nepaisant dėl pandemijos patirtų nuostolių, bankų balansų sutvarkymo ir pereinamojo laikotarpio prudencinių koregavimų dalinio panaikinimo. Konsoliduoto bankų vidutinio bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir bendro kapitalo pakankamumo koeficientas atitinkamai sudarė 13,6 % ir 15,6 % pagal riziką įvertinto turto. Tai reiškia, kad, palyginti su ankstesniu ketvirčiu ir su 2019 m. pabaiga (atitinkamai 16,2 % ir 17,3 %), jie sumažėjo, nes bankai paankstino atidėjinius, susijusius su pandemijos poveikiu ir būsimu pakeitimu vertybiniais popieriais. Laipsniškas pereinamojo laikotarpio prudencinių koregavimų panaikinimas() ir daugiausia garantuoto atidėtųjų mokesčių turto metinė amortizacija 2021 m. pirmąjį ketvirtį taip pat laikinai darė spaudimą bankų bendro kapitalo pakankamumo rodikliui. Vis dėlto tai, kad du sisteminės svarbos bankai 2021 m. antrąjį ketvirtį sėkmingai padidino akcinį kapitalą(), kartu su kitais kapitalo didinimo veiksmais padeda užtikrinti, kad Graikijos sisteminės svarbos bankai galėtų toliau įgyvendinti savo plataus užmojo neveiksnių paskolų mažinimo strategijas. Tuo pat metu kai kurių mažiau svarbių įstaigų kapitalo poziciją artimiausiu metu gali reikėti atidžiai stebėti, nes jos taip pat sprendžia didelio neveiksnių paskolų lygio problemą. Kalbant apie minimalų nuosavų lėšų ir tinkamų įsipareigojimų reikalavimą (MREL), keturi sisteminiai bankai pakoregavo savo emisijos politiką taip, kad būtų pasiektas privalomas tarpinis tikslas, nustatytas 2022 m. sausio 1 d., kaip matyti iš sėkmingų emisijų pirmąjį 2021 m. pusmetį ().

Pastaraisiais metais valstybių ir bankų sąsaja sustiprėjo, todėl ateityje reikės atidžiau stebėti padėtį. Jau ir taip didelė atidėtųjų mokesčių kreditų dalis bankų kapitale auga ir 2021 m. pirmąjį ketvirtį pasiekė 65 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo, nes bankų kapitalo pozicijas veikia spaudimas dėl užbaigto ir numatomo paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais išlaidų ir menko pelningumo lygio. Be to, Graikijos sisteminiai bankai palaipsniui padidino savo vidaus vyriausybės obligacijų poziciją – nuo 6,4 % jų viso turto 2018 m. pabaigoje iki 10,1 % 2020 m. pabaigoje(), nors susijusi rizika kol kas išlieka nedidelė dėl vyriausybės obligacijų portfelių, vertinamų amortizuota savikaina, dalies() ir mažo valstybės obligacijų pajamingumo kintamumo dėl Europos Centrinio Banko skatinamosios pinigų politikos. Be to, valstybės garantija užtikrintų Graikijos bankų skolų pozicija dar labiau padidėjo dėl valstybės garantijų, suteiktų pagal programą „Hercules“, ir Covid-19 valstybės paramos priemonių, o valstybė taip pat išlaiko akcinio kapitalo dalį šiame sektoriuje, įgytą dalyvaujant ankstesniuose bankų rekapitalizavimuose.

Nedidelis 2021 m. pirmojo ketvirčio neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio pablogėjimas turėtų būti panaikintas kitais ketvirčiais neveiksnias paskolas toliau pakeičiant vertybiniais popieriais pagal programą „Hercules“. Po nuolatinio gerėjimo 2020 m., 2021 m. kovo mėn. neveiksnių paskolų ir viso paskolų portfelio santykio individualus rodiklis padidėjo iki 30,3 % ir išlieka didžiausias euro zonoje. Šio nedidelio padidėjimo priežastis yra tai, kad pirmąjį metų ketvirtį padaugėjo įsipareigojimų nevykdymo atvejų, ypač įmonių ir vartojimo paskolų sąskaitoje – trys iš keturių sisteminių bankų tą ketvirtį užregistravo grynąjį neveiksnių paskolų padidėjimą. Tačiau tikimasi, kad nuo antrojo metų ketvirčio neveiksnių paskolų kiekis vėl mažės, nes iki 2021 m. birželio mėn. pabaigos pagal programą „Hercules“ buvo oficialiai sudaryti dar trys sandoriai ir pasiektas bendras maždaug 17 mlrd. EUR vertybiniais popieriais pakeistų neveiksnių paskolų portfelis. Keturi sisteminiai Graikijos bankai planuoja pasinaudoti neseniai pratęstu programos taikymu ir iki 2021 m. pabaigos panaikinti dar 24 mlrd. EUR vertės neveiksnių paskolų. Jų tikslas – ne vėliau kaip 2022 m. pasiekti vienaženklį neveiksnių paskolų santykį. Šių plataus užmojo mažinimo planų sėkmė priklauso nuo įvairių veiksnių, pavyzdžiui, naujų neveiksnių paskolų srauto masto, būsimo ekonomikos augimo ir bendrų rinkos sąlygų. Šiuo atžvilgiu, siekdamos pritaikyti programą „Hercules“ popandeminei situacijai ir atsižvelgti į neigiamą sveikatos krizės poveikį paskolų susigrąžinimui(), 2021 m. liepos mėn. valdžios institucijos priėmė papildomus atitinkamo įgyvendinimo įstatymo pakeitimus.

Pasibaigus moratoriumų galiojimui, pradinis vertinimas rodo nedidelį neigiamą poveikį turto kokybei, atitinkantį bankų lūkesčius, tačiau neigiama rizika išlieka. Didžioji dauguma moratoriumų baigėsi 2020 m. pabaigoje, išskyrus kai kurias ribotas išimtis, visų pirma susijusias su apgyvendinimo sektoriumi. Pradiniai rezultatai rodo, kad mažai tikėtina, jog galimų įsipareigojimų neįvykdymo atvejų skaičius viršys pradinį įvertį, įtrauktą į 2021 m. bankų verslo planus. Šiuo metu maždaug pusė skolininkų, kurie pasitraukia iš moratoriumo, grįžo prie įprasto mokėjimo modelio, o sklandų likusių skolininkų perėjimą prie įprasto mokėjimo modelio palaiko a) įvairūs veiklos skatinimo produktai, kuriuos bankai siūlo perspektyviems klientams, susiduriantiems su laikinais sunkumais, ir b) dvi valdžios institucijų sukurtos laikinos grąžinimo subsidijos schemos, skirtos veiksnioms arba restruktūrizuotoms paskoloms nuo koronaviruso nukentėjusiems skolininkams („Gefyra“ ir „Gefyra II“). Paraiškų dėl paskutinės iš šių dviejų schemų, skirtų mažųjų ir vidutinių įmonių bei laisvųjų profesijų atstovų verslo paskoloms, pateikimo terminas buvo gegužės mėn. pabaiga – iš viso buvo pateikta 40 314 paraiškų, iš jų iki liepos mėn. pabaigos buvo išnagrinėtos 18 077 reikalavimus atitinkančios paraiškos, o tai sudarė 6,5 mlrd. EUR paskolų, daugiausia (84 %) veiksnių. Valdžios institucijos taip pat paskelbė 3 mėnesiams pratęsiančios pirmąją schemą, susijusią su paskolomis, užtikrintomis pagrindine gyvenamąja vieta, kad nuo COVID-19 nukentėję skolininkai turėtų daugiau laiko. Vis dėlto išlieka rizika, susijusi su bankų atidėjinių lygiu, nes visas pandemijos poveikis neveiksnių paskolų srautams gali pavėluotai pasireikšti tik 2022 m. Taip yra dėl to, kad šių metų pabaigoje baigs galioti dauguma veiklą skatinančių produktų ir dvi „Gefyra“ schemos, taip pat numatoma atšaukti įvairias kitas valstybės paramos programas. Todėl, siekiant aktyviai valdyti tokią riziką ir užtikrinti, kad būtų pasiekti plataus užmojo neveiksnių paskolų mažinimo tikslai, reikia tinkamo ir nuoseklaus paskolų klasifikavimo ir atidėjinių taikant veiklą skatinančius sprendimus, taip pat toliau gerinti bankų vidaus pajėgumus vykdyti perspektyvų ilgalaikių paskolų restruktūrizavimą.

Kreditinės paramos programomis toliau buvo palaikomas kreditų srautas į ekonomiką. 2021 m. sausio–birželio mėn. 28 % naujų nustatyto termino paskolų ne finansų bendrovėms buvo remiama Graikijos plėtros banko siūlomomis priemonėmis, o mažųjų ir vidutinių įmonių atveju šis rodiklis buvo 48 %. Nuo pandemijos pradžios iki birželio mėn. pabaigos COVID-19 įmonių garantijų fondas padėjo suteikti 5,7 mlrd. EUR paskolų. Fondas veiks iki 2021 m. pabaigos ir per jį tikimasi skirti 0,8 mlrd. EUR papildomų paskolų. Pagal schemą TEPIX II iki birželio mėn. pabaigos išmokėta 2,1 mlrd. EUR paskolų. Kreditai ne finansų bendrovėms toliau augo, tačiau lėčiau. 2021 m. liepos mėn. grynųjų paskolų ne finansų bendrovėms metinis augimo tempas sumažėjo nuo 6,7 % 2020 m. balandžio mėn. ir 10,0 % gruodžio mėn. iki 4,1 %. Lėtėjimas didelių įmonių atveju visiškai atsvėrė greitėjimą mažųjų ir vidutinių įmonių atveju, nes bendrai tendencijai įtakos turėjo dviejų didelių bendrovių paskolų grąžinimas balandžio mėn. Kreditų ne finansų bendrovėms kaina pirmąjį 2021 m. pusmetį išliko kaip niekada maža, skirtingai nuo kreditų neįregistruotoms įmonėms kainos, kuri yra gerokai didesnė. Be to, dėl palankių rinkos sąlygų didžiausios Graikijos ne finansų bendrovės galėjo papildomų lėšų ieškoti finansų rinkose išleisdamos įmonių obligacijas. Kalbant apie namų ūkius, metinis kreditų augimo tempas išliko neigiamas ir iš esmės nepakito (−2,5 % 2021 m. liepos mėn., palyginti su 2020 m. pabaiga) ir jų kaina nuolat didėjo.