AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS

2018 m. gegužės 2 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl kitos daugiametės finansinės programos (DFP) (COM(2018) 321 final). Tuo remdamasi, Komisija siūlo keletą horizontaliųjų ir sektorinių ES finansavimo programų, kuriomis reaguojama į naujus iššūkius ir kartu tęsiama sėkmingai vykdoma veikla.

Šio pasiūlymo iš dalies pakeisti ES valstybės pagalbos įgaliojimų suteikimo reglamentą (Tarybos reglamentą (ES) 2015/1588) tikslas – pagerinti tų ES finansavimo programų ir valstybės pagalbos taisyklių sąveiką. Juo Komisijai bus suteikti įgaliojimai atlikti tikslinius galiojančių valstybės pagalbos taisyklių pakeitimus, kad būtų galima kuo sklandžiau, neiškraipant konkurencijos ES bendrojoje rinkoje, derinti nacionalines lėšas, įskaitant nacionaliniu lygmeniu valdomas Europos struktūrinių ir investicijų fondo lėšas, ir Komisijos centralizuotai valdomų ES fondų lėšas.

ES valstybės pagalbos taisyklėmis siekiama užtikrinti, kad viešosios išlaidos neiškraipytų įmonių tarpusavio konkurencijos ES bendrojoje rinkoje, vadovaujantis šiais trimis pagrindiniais principais:

–bendras interesas. Viešosiomis išlaidomis turėtų būti siekiama bendrųjų politikos tikslų, pavyzdžiui, skatinti investicijas, švietimą ir mokymą, regioninę sanglaudą, mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, gerinti skaitmeninius, transporto ir energetikos tinklus ir kovoti su tarša ir klimato kaita;

–papildomumas. Viešosios išlaidos turėtų padėti užpildyti privačių investicijų trūkumą, o ne jas išstumti ar tik pakeisti;

–ekonominis efektyvumas. Viešosios išlaidos neturėtų viršyti to, kas būtina, kad būtų pasiektas politikos tikslas.

Komisijos centralizuotai valdomų ES fondų lėšos, kurioms netaikoma valstybių narių diskrecija (pavyzdžiui, programų COSME, „Europos horizontas“ arba Skaitmeninės Europos programos lėšos), nėra valstybės pagalba pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 107 straipsnio 1 dalį.

Tačiau, jeigu valstybės narės teikia papildomą nacionalinį finansavimą projektui, centralizuotai valdomų ES fondų lėšomis remiamai finansinei priemonei arba skiria išteklius, dėl kurių jos turi tam tikrą diskreciją, centralizuotai valdomam fondui, tai finansavimo daliai, dėl kurios valstybė narė turi diskreciją, taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

Be to, valstybės narės turi didesnę pagal pasidalijamojo valdymo principą valdomų ES fondų, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų), įskaitant Europos regioninės plėtros fondą (ERPF) ir Europos žemės ūkio fondą kaimo plėtrai (EŽŪFKP), lėšų kontrolę. Todėl šio pobūdžio finansavimas yra laikomas valstybės ištekliais pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį ir jam taikoma valstybės pagalbos kontrolė.

Atsižvelgiant į tai, tinkama ES fondų taisyklių ir valstybės pagalbos taisyklių sąveika yra svarbi siekiant užtikrinti kuo geresnį DFP poveikį ir išvengti bereikalingos painiavos. Tai ypač svarbu tais atvejais, kai projektas yra finansuojamas ir Komisijos centralizuotai valdomų ES fondų lėšomis, ir valstybių narių valdomų fondų lėšomis. Kad valstybėms narėms, finansų tarpininkams ir projektų rengėjams būtų lengviau vertinti tokias situacijas, ES fondų taisyklės ir valstybės pagalbos taisyklės turėtų būti suderintos. Dėl šių priežasčių į Komisijos ES fondų pasiūlymus įtraukti kai kurie pagrindiniai ES valstybės pagalbos kontrolės principai, pavyzdžiui, reikalavimas, kad valstybės intervencijos papildytų, o ne išstumtų privatų finansavimą, – šie principai turėtų būti toliau plėtojami ir jais turėtų būti pagrįstas įgyvendinimas. Be to, dėl šios priežasties Komisija siūlo dar labiau supaprastinti atitinkamas valstybės pagalbos taisykles.

Šioje srityje labai svarbus yra 2017 m. birželio 14 d. Komisijos reglamentas (ES) 2017/1084 (Bendrasis bendrosios išimties reglamentas, BBIR). Juo tam tikrų rūšių pagalba skelbiama suderinama su vidaus rinka ir valstybėms narėms leidžiama tiesiogiai įgyvendinti pagalbos priemones be išankstinio Europos Komisijos patvirtinimo.

BBIR pakeitimai trijose srityse galėtų pagerinti ES finansavimo programų ir valstybės pagalbos taisyklių sąveiką.

Nacionalinio finansavimo ir fondo „InvestEU“ priemonių derinimas

Šiandien Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujo fondo „InvestEU“, kuriame pateikė visoms būsimame ES biudžete numatytoms finansinėms priemonėms ir biudžeto garantijoms skirtą vieną taisyklių rinkinį. Pasiūlymu užtikrinama, kad Komisijai tektų svarbus vaidmuo pagal bendrą ES interesą atrenkant remtinus projektus bei schemas ir kad viešoji parama papildytų privačias investicijas, būtų skaidri ir kad jos poveikis būtų vertinamas. Į fondo „InvestEU“ struktūrą jau įtraukti pagrindiniai valstybės pagalbos principai. Kai šie principai bus perkelti į pakankamai aiškias fondo operacijų taisykles, tais atvejais, kai fonde „InvestEU“ yra derinamos valstybės narės lėšos ir ES lėšos, konkurencijai bendrojoje rinkoje apsaugoti reikalingi tik riboti papildomi valstybės pagalbos reikalavimai. Tuo remiantis atitinkami valstybės pagalbos reikalavimai galėtų būti nustatyti BBIR, kad jis būtų taikomas kartu su fondo „InvestEU“ reglamentu ir fondo „InvestEU“ investicijų gairėmis, kuriuose nustatytos būtinos apsaugos priemonės. Tokiu BBIR pakeitimu valstybių narių lėšoms, kurios teikiamos naudojantis fondu „InvestEU“ arba kurios remiamos fondo „InvestEU“ lėšomis, nebebūtų taikomas valstybės pagalbos taisyklėse nustatytas išankstinio pranešimo Komisijai reikalavimas, taip užtikrinant paprastesnį ir veiksmingą fondo „InvestEU“ įgyvendinimą.

Moksliniai tyrimai, technologinė plėtra ir inovacijos

Šiandien Komisija taip pat pristatė pasiūlymą dėl programos „Europos horizontas“. Pagal tą pasiūlymą tam tikriems mažųjų ir vidutinių įmonių (MVĮ) mokslinių tyrimų projektams gali būti suteiktas pažangumo ženklas. Tam reikia, kad Komisija juos įvertintų kaip pažangius ir kad jie atitiktų griežtus ES finansavimo taisyklių reikalavimus, ir vienintelė priežastis, dėl kurios jie negali būti finansuojami, yra ES fondo biudžeto apribojimai. Tokiems projektams galėtų būti suteikta galimybė gauti visą finansavimą iš valstybių narių (įskaitant struktūrinius fondus), nereikalaujant išankstinio Komisijos patvirtinimo. Komisijos pasiūlyme dėl programos „Europos horizontas“ pateiktomis pažangumo ženklu pažymėtų projektų nuostatomis ir santykinai riboto finansinės paramos dydžio nuostatomis konkurencijos problemos yra pašalinamos.

Be to, be papildomo valstybių narių finansavimo dalies vertinimo pagal valstybės pagalbos taisykles galėtų būti leidžiama įgyvendinti mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų projektus, kurie buvo įvertinti ir atrinkti pagal programai „Europos horizontas“ taikomas taisykles ir kurie bendrai finansuojami programos „Europos horizontas“ lėšomis ir valstybių narių lėšomis (įskaitant struktūrinius fondus), jei juose dalyvauja bent trys valstybės narės. Tai įmanoma todėl, kad Komisijos pasiūlyme pateiktomis taisyklėmis, pagal kurias projektai gali būti remiami programos „Europos horizontas“ lėšomis, visų pirma reikalavimu, kad projektai atitiktų bendro ES intereso tikslus ir kad jais būtų sprendžiamos aiškiai apibrėžtos rinkos nepakankamumo problemos, pašalinamos konkurencijos problemos.

Europos teritorinis bendradarbiavimas