Komisijos ataskaita EUROPOS PARLAMENTUI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (santrauka) – Europos Parlamento rezoliucijos {SEK (2006) 1376} /* KOM/2006/0641 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 24.10.2006 KOM(2006) 641 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais (santrauka) – Europos Parlamento rezoliucijos {SEK (2006) 1376} TURINYS PREAMBULĖ 3 I. KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EP REKOMENDACIJAS, PATEIKTAS REZOLIUCIJOJE DĖL BENDROJO BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO 4 a) Horizontalieji klausimai 4 b) Klausimai, susiję su sektoriais 5 II. EP REZOLIUCIJA DĖL EPF BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO 9 III. Rekomendacijos, pateiktos rezoliucijose dėl atskirų AGENTŪRŲ 10 PREAMBULĖ Dėl vertimo sunkumų ši Komisijos ataskaitos santrauka dėl tolesnių priemonių, susijusių su Europos Parlamento (EP) rezoliucijomis dėl 2004 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo[1], yra skelbiama visomis oficialiosiomis ES kalbomis. Išsamius Komisijos atsakymus į kiekvieną konkrečią Parlamento rekomendaciją galima rasti Komisijos darbiniame dokumente[2], kuris skelbiamas anglų, prancūzų ir vokiečių kalbomis. Abi šios ataskaitos dėl tolesnių priemonių yra susijusios su Europos Parlamento rezoliucijomis, priimtomis 2006 m. balandžio 27 d. Kiekviename šios ataskaitos santraukos skyriuje[3] yra kryžminės nuorodos į atitinkamų rekomendacijų numerius, pateiktus pirmiau paminėtame nesutrumpintame Komisijos darbiniame dokumente. Šios nuorodos padės skaitytojams darbiniame dokumente surasti visas rekomendacijas (ir priemones, kurias Komisija yra numačiusi arba jau įgyvendinusi), kurios yra susijusios su atitinkamu skyriumi arba skaitytojus ypač domina. Abi ataskaitos buvo parengtos pagal EB sutarties 276 straipsnio 3 dalį, Euratomo sutarties 180b straipsnį ir EPF finansinio reglamento 119 straipsnio 5 dalį bei panašias nuostatas, pateiktas ankstesniame ad hoc EPF finansiniame reglamente, nustatančias, kad „Komisija imasi visų atitinkamų priemonių, kad atsižvelgtų į biudžeto įvykdymą patvirtinančiuose sprendimuose padarytas pastabas ir kitas Europos Parlamento pastabas dėl išlaidų vykdymo, taip pat Tarybos pastabas, pridedamas prie jos priimtų rekomendacijų dėl biudžeto įvykdymo. Europos Parlamento arba Tarybos prašymu Komisija praneša apie priemones, kurių buvo imtasi atsižvelgiant į šias pastabas ir komentarus, ypač apie padaliniams, kurie yra atsakingi už biudžeto vykdymą, duotus nurodymus. Šie pranešimai siunčiami ir Audito Rūmams“[4]. Sprendimuose dėl bendrojo biudžeto, taip pat EPF ir agentūrų biudžetų įvykdymo patvirtinimo Komisija iš viso nurodė 150 rekomendacijų, kurias Europos Parlamentas pateikė Komisijai. Komisijos nuomone, reikiamų priemonių jau buvo imtasi pagal 51 rekomendacijas, nors kai kuriais atvejais priemonių rezultatus reikės patikrinti. Dėl kitų 85 rekomendacijų Komisija sutinka imtis Parlamento rekomenduojamų priemonių. Tačiau Komisija nepritaria 14 rekomendacijų ir todėl nesiims prašomų priemonių[5]. I. KOMISIJOS ATSAKYMAI Į EP REKOMENDACIJAS, PATEIKTAS REZOLIUCIJOJE DĖL BENDROJO BIUDŽETO ĮVYKDYMO PATVIRTINIMO Toliau pateikiama Komisijos atsakymų į konkrečius reikalavimus, kuriuos Parlamentas pateikė savo 2004 m. rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo, santrauka. a) Horizontalieji klausimai Sąskaitų patikimumas (Komisijos darbinio dokumento 1–4 punktai) Leidimus duodantys pareigūnai patikrino ir patvirtino savo pradinius balanso duomenis, o Komisija parengė savo pradinį balansą, kuris buvo įtrauktas į 2005 m. išankstines metines sąskaitas. Kaip reikalaujama Finansiniame reglamente, šios sąskaitos Audito Rūmams buvo pateiktos laiku, 2006 m. kovo 31 d. Integruota vidaus kontrolės sistema (Komisijos darbinio dokumento 5–11 punktai) Komisijos veiksmų plane dėl integruotos vidaus kontrolės sistemos [KOM (2006) 9] pagal keturias plačias temas yra numatyta 16 priemonių, skirtų praktinėms kontrolės priemonėms supaprastinti ir suderinti, keičiantis informacija ir taikant „bendro audito“ metodą, užtikrinantį tikslingesnį ribotų kontrolės išteklių panaudojimą. Šiame etape pradėtos įgyvendinti prioritetinės priemonės, o kitos priemonės, kurios priklauso nuo ankstesnių priemonių rezultatų, bus parengtos 2007 m. Iki 2009 m. pradžios tikimasi padaryti pakankamą pažangą. Pirmoji pusmečio pažangos ataskaita Parlamentui ir Tarybai buvo pateikta 2006 m. liepos 19 d. (SEK (2006) 1001). Deklaracijos (Komisijos darbinio dokumento 12–20 punktai) Kaip numatyta veiksmų plane, Komisija paskatino parengti nacionalines veiklos lygio vadovybės deklaracijas ir apibendrinančiąsias ataskaitas. Žemės ūkyje numatomos vadovybės deklaracijos ir nacionalinės apibendrinančiosios ataskaitos jau nustatytos naujosiose taisyklėse[6]. Priėmus institucijų susitarimą, buvo žengtas svarbus žingsnis į priekį. 44 pastraipoje nustatyta: „Todėl valstybės narės įsipareigoja kasmet pateikti atliktų auditų ir pateiktų deklaracijų nacionalinę apibendrinančiąją ataskaitą“. Komisija pasiūlė į papildytą Finansinį reglamentą (53b straipsnis) ir į Įgyvendinimo taisykles įtraukti papildomas nuostatas šiuo klausimu. Skaidrumas (Komisijos darbinio dokumento 21–24 punktai) Komisija taip pat tikisi, kad įgyvendinant Europos skaidrumo iniciatyvą surengtos atviros diskusijos, aprėpiančios daug įvairių klausimų, rezultatai paskatins Komisiją pagerinti atskaitomybę už valstybės lėšų panaudojimą. Papildytame pasiūlyme pakeisti Finansinį reglamentą Komisija siūlo nustatyti naują bendrą valstybių narių įsipareigojimą atskleisti informaciją apie Bendrijos fondų lėšų, kurios išleidžiamos remiantis pasidalijamojo valdymo principu, gavėjus. Metinės veiklos ataskaitos (Komisijos darbinio dokumento 25–27 punktai) Esant dabartinei atskaitomybės sistemai, sukurtai vykdant reformą, Parlamento pasiūlytų priemonių dėl komisarų, generalinio sekretoriaus, vidaus auditoriaus ir Biudžeto GD generalinio direktoriaus lygmenimis pateiktų patikinimų įgyvendinimas galėtų sukelti abejonių dėl generalinių direktorių individualios atsakomybės ir ištrinti ribas tarp politinių (Kolegijos) bei valdymo (generalinio direktoriaus) įsipareigojimų (atskaitomybės). Apibendrinančiosios ataskaitos patvirtinimas yra pagrindinis veiksmas, kuriuo Komisija prisiima visą politinę atsakomybę už biudžeto įvykdymą pagal Sutartį ir kuriuo išreiškiama Komisijos politinė atskaitomybė biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijai. 2005 m. apibendrinančiosios ataskaitos išvadoje tai paaiškinama išsamiau. Papildomos horizontaliosios rekomendacijos (Komisijos darbinio dokumento 28–32 punktai) Komisijos pasiūlyme iš dalies pakeisti Finansinį reglamentą nustatoma, kad bus patikslinti apskaitos pareigūno įsipareigojimai. Bus reikalaujama, kad iki tol, kol institucija patvirtins sąskaitas, jas turės pasirašyti apskaitos pareigūnas, patvirtindamas, kad šios sąskaitos teisingai ir sąžiningai atspindi institucijos finansinę padėtį. Veiksmų plano 4 priemone siekiama inicijuoti institucijų dialogą dėl toleruotinos pagrindinių operacijų rizikos pagrindinių principų. Komisija, įtraukdama šį klausimą į pasiūlytą Finansinio reglamento (FR) papildymą ir parengdama Įgyvendinimo taisykles (ĮT), nustatančias praktinį šių principų taikymą, jau padarė didelę pažangą. b) Klausimai, susiję su sektoriais Pajamos (Komisijos darbinio dokumento 33 punktas) Nuo to laiko, kai buvo nustatyta ketvirtoji nuosavų išteklių rūšis bendrojo nacionalinio produkto (BNP) (bendrųjų nacionalinių pajamų) pagrindu, Komisija, siekdama, kad nacionalinės ataskaitos taptų patikimesnės, išsamesnės ir geriau palyginamos, glaudžiai bendradarbiavo su valstybėmis narėmis. Priemonės, kurių buvo imtasi, apibūdinamos Komisijos ataskaitose Europos Parlamentui ir Tarybai dėl Bendrojo nacionalinio produkto direktyvos (KOM (96) 124 galutinis, 1996 m. kovo 27 d.) ir Bendrųjų nacionalinių pajamų reglamento (KOM (2006) 199 galutinis, 2006 m. gegužės 8 d.). Komisija ketina tiesiogiai informuoti kompetentingą Europos Parlamento komitetą apie šias priemones. Bendroji žemės ūkio politika (Komisijos darbinio dokumento 34–41 punktai) Siekdama toliau tobulinti ir įgyvendinti bendrą sistemą, teikiančią pagrįstą patikinimą dėl klaidos, susijusios su pagrindinių ūkinių operacijų teisėtumu ir tvarkingumu, rizikos valdymo žemės ūkyje, Komisija yra pasirengusi įgyvendinti Audito Rūmų rekomendaciją, skatinančią tvirtinančiąsias institucijas geriau tikrinti ir tvirtinti patikrinimų statistinius duomenis ir patikras po mokėjimų. Todėl naujosiose ataskaitų gairėse bus reikalaujama, kad tvirtinančiosios institucijos išsamiau persvarstytų mokėjimo agentūros administracines galimybes atlikti patikrinimus vietoje. Kruopščiai patikrinusios sistemos sudėtines dalis, jos turės gauti patikinimą, kad taikoma sistema (patikrinimo vietoje) veikia tinkamai. Siekdama patikras po mokėjimų atlikti kuo didesniame skaičiuje valstybių narių, kad būtų galima gauti pagrįstą patikinimą, jog Bendrijos teisės aktai vykdomi tinkamai, 2004 m. ir 2005 m. Komisija atliko 10 auditų. Siekiant patikrinti bendruosius aspektus, 2006 m. yra numatyti dar aštuoni patikrinimai, kaip taikomas Reglamentas (EEB) Nr. 4045/89. Vykdydami savo misiją, apimančią su konkrečiais sektoriais susijusius klausimus, atitikties tikrinimo skyriai 2006 m. toliau vertins, kaip taikomas reglamentas. Be to, 2006 m. sausio 10 d. Komisija iš dalies pakeitė Reglamentą (EB) Nr. 4/2004, nustatantį Reglamento (EEB) Nr. 4045/89 išsamias taikymo taisykles. Visoms naujųjų valstybių narių mokėjimo agentūroms (MA) buvo suteikta galutinė akreditacija. Laikinoji akreditacija buvo suteikta tais atvejais, kai MA kontrolės sistemos atitiko minimalaus priimtino standarto reikalavimus. Galutinė akreditacija buvo suteikta tik tais atvejais, kai buvo išspręstos visos svarbios problemos, nustatytos per auditus, padarytus iki akreditacijos. Komisija atidžiai kontroliavo padėtį, ypač per patikrinimų kiekvienoje kiekvienos naujosios valstybės narės mokėjimo agentūroje metu atliekamą auditą. Komisija reagavo į rekomendaciją teikti pasiūlymus, kad būtų galima išvengti priemokų, skiriamų pagal pagrindinę apželdinimo mišku priemonę, kurios yra daug didesnės už skirtas lėšas, ir pasiūlė sumažinti pagalbos viršutines ribas, o maksimalų negautų pajamų už žemės ūkio paskirties žemės apželdinimą mišku kompensavimo laikotarpį sutrumpinti nuo 20 iki 10 metų. Taryba Reglamentu (EB) Nr. 1698/2005 nusprendė minėtą laikotarpį sutrumpinti iki 15 metų. Struktūrinės priemonės (Komisijos darbinio dokumento 42–47 punktai) Komisija neseniai paskelbė pastabas dėl geros praktikos, susijusios su vadovybės atliekamais kasdieniniais tikrinimais valstybėse narėse, ir dėl mokėjimo agentūrų atliekamos tvirtinimo funkcijos. Ji taip pat paskelbė išsamius audito vadovus, o reguliariuose dvišaliuose ir daugiašaliuose koordinaciniuose susitikimuose su valstybėmis narėmis aptaria kontrolės ir audito klausimus. 2007–2013 m. pagal reglamentus reikalaujama, kad valstybės narės Komisijai pateiktų valdymo ir kontrolės sistemos aprašymą bei jos atitikties reikalavimams įvertinimą prieš patenkinant pirmąjį tarpinio mokėjimo prašymą ir ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo programų patvirtinimo. Komisija jau paskelbė išsamų rekomendacinį dokumentą dėl 2000–2006 m. programų baigimo. 2007–2013 m. programavimo laikotarpio teisės aktuose buvo išaiškinti taikomi kontrolės reikalavimai ir sistema buvo sugriežtinta kai kuriomis naujomis nuostatomis, įskaitant nuostatą dėl metinės audito išvados ir ex ante atitikties įvertinimo, skirto struktūriniams fondams. Žemės ūkyje kaimo plėtros išlaidas daugiausiai reglamentuoja Garantijų fondo taisyklės (pavyzdžiui, dėl akredituotų mokėjimo agentūrų, metinio tvirtinimo ir sąskaitų tikrinimo ir tvirtinimo procedūrų). Šie elementai kartu su numatomomis vadovybės deklaracijomis ir nacionalinėmis apibendrinančiosiomis ataskaitomis jau nustatyti naujosiose taisyklėse[7]. Tai užtikrins veiksmingą priežiūros ir kontrolės sistemų veikimą nuo pradžios, nepaisant to, kad tuo pat metu 2000–2006 m. programos baigiamos vykdyti. Nuostatos dėl dalinio baigimo turėtų dar labiau patobulinti susitarimus dėl visiško baigimo. Vidaus politika, įskaitant tyrimus (Komisijos darbinio dokumento 48–82 punktai) Siekdama standartizuoti kiek įmanoma daugiau vidaus politikos procedūrų, palengvinančių finansų kontrolę ir sumažinančių pagalbos gavėjų administracines prievoles, Komisija parengė 6-osios BP racionalizacijos ir spartinimo veiksmų planą. 2005 m. balandžio mėn. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl 7-osios BP siūlomos pirmosios 10 priemonių. Tarp jų – platesnis vienodo finansavimo tarifo ir finansavimo vienkartinės išmokos pagrindu taikymas; bendra elektroninė dalyvių registravimo sistema, skirta pagrindiniams jų teisiniams, administraciniams ir finansiniams duomenims teikti; nuoseklus ex-ante kontrolės taikymas, siekiant užtikrinti Bendrijos finansinių interesų apsaugą; visiška veikimo laisvė, suteikta konsorciumams, siekiant išvengti Komisijos tarnybų mikrovaldymo; tinkamų finansuoti išlaidų supaprastinimas susitariančiųjų šalių įprastinės apskaitos ir valdymo praktikos bei principų pagrindu. Be to, 2005 m. birželio mėn. surengtas seminaras dėl supaprastinimo, kuriame dalyvavo Audito Rūmų, valstybių narių atstovai ir suinteresuotosios šalys, padėjo pagrįsti šiuos pasiūlymus ir numatyti tolesnius veiksmus. Augant IT priemonių naudojimui, taip pat buvo supaprastintos vidaus procedūros. Siekiant užtikrinti, kad, rengiant 7-osios BP taisykles, būtų atsižvelgta į mažesniųjų dalyvių (MVĮ, mažųjų tyrimo institutų ir universitetų) interesus, buvo įsteigtas jų diskusijų forumas. 2005 m. rugsėjo mėn. buvo surengta dar viena konferencija dėl supaprastinimo, kurioje dalyvavo Bendrijos finansuojamų MTTP projektų dalyvių atstovai, o jų konsultacijoms ir nuomonėms pareikšti buvo sukurta tam skirta tinklavietė. Komisijos pasiūlymuose numatytos supaprastinimo priemonės naujoms švietimo, jaunimo ir kultūros sritims skirtoms programoms. 2005 m. gruodžio 23 d. priimtame Komisijos pasiūlyme dėl EB dalyvavimo taisyklių pateikiamos pirmosios taisyklės, atspindinčios šias diskusijas[8]. Išorės veiksmai (Komisijos darbinio dokumento 83–102 punktai) Komisija toliau tobulino savo priežiūros ir kontrolės sistemas bei rizikos valdymą išorės veiksmų srityje. Atsižvelgdama į Parlamento rekomendaciją, ji dar labiau sustiprino išorės auditus bei jau ir taip plačiai vykdomus įgyvendinančiųjų organizacijų kontrolinius patikrinimus. Aiškūs nurodymai išorės auditoriams pateikiami įgaliojimų aprašyme, o audito rezultatai stebimi ir vykdoma jų tolesnė priežiūra. EuropeAid pradėtos įgyvendinti priemonės, kuriomis siekiama gerinti poauditines priemones, o šiais metais parengta 2005 m. užbaigtų auditų ataskaitų analizė. Be to, siekdama sudaryti sąlygas geresniam sistemos panaudojimui centriniu ir delegacijų lygiu, Komisija ketina toliau gerinti CRIS-Audit, EuropeAid bendrosios RELEX informacinės sistemos (CRIS) specialaus modulio, skirto audito informacijos duomenų bazei sukurti, veikimą. Kad būtų galima lanksčiai taikyti taisykles, Europos Parlamentas taip pat rekomenduoja supaprastinti sutartines ir dotacijų suteikimo procedūras, ypač susijusias su nedidelės apimties projektais, kartu užtikrindamas veiksmingumą ir patikimą finansų valdymą. Ši rekomendacija visiškai atitinka Komisijos pasiūlymus dėl teisės aktų papildant Finansinį reglamentą ir Įgyvendinimo taisykles. Dėl mažos vertės sutarčių ir dotacijų Komisija siūlo leidimus duodančiam pareigūnui leisti priimti sprendimą, ar reikia patikrinti atmetimo kriterijus ar ne, savo atlikto rizikos vertinimo pagrindu. Europos Parlamento 2004 m. rezoliucijoje dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo taip pat pateikiamos kai kurios rekomendacijos, susijusios su vystymosi politika, santykiais su Jungtinėmis Tautomis ir Audito Rūmų specialiosiomis ataskaitomis dėl EB išorės pagalbos valdymo perdavimo Komisijos delegacijoms (SR 10/2004), EPF biudžeto pagalbos Afrikos, Karibų jūros ir Ramiojo vandenyno šalims (SR 2/2005) bei Komisijos vadovavimo ekonominiam bendradarbiavimui Azijoje (SR 4/2005). Komisijos atsakymus į šias rekomendacijas galima rasti pridedamame darbiniame dokumente. Pasirengimo narystei strategija (Komisijos darbinio dokumento 103–104 punktai) Parlamentas paragino Komisiją persvarstyti pasirengimo projektų struktūrą ir taip sumažinti klaidų riziką įgyvendinant pasirengimo narystei priemones. Be to, jis rekomendavo Komisijai pagerinti lėšų Bulgarijai bei Rumunijai valdymą ir jų skyrimą. Komisija jau ėmėsi veiksmų, siekdama patobulinti projektų struktūrą Phare gairėse. Patobulinus sistemą, penkios esamos priemonės bus pakeistos viena pasirengimo narystei priemone. Komisija taip pat ėmėsi veiksmų dėl Bulgarijos ir Rumunijos: parengė gaires, sustiprino atskaitomybę, supažindino su geriausia praktika, suteikė informaciją ir organizavo mokymą, taip pat atliko reguliarius sistemų ir projekto auditus. Administracinės išlaidos ir klausimai, susiję su agentūromis (Komisijos darbinio dokumento 105–112 ir 138–150 punktai) Europos Parlamentas kai kurias rekomendacijas dėl reguliuojančių agentūrų Komisijai pateikė rezoliucijoje dėl bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir atskiroms agentūroms skirtose rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Komisija norėtų atkreipti dėmesį į šiuos horizontaliuosius klausimus[9]: Komisija pritaria Parlamento rekomendacijai užtikrinti, kad, taisant dabartinį Finansinį reglamentą (FR), būtų tinkamai atsižvelgta į agentūrų poreikius. Kadangi Finansinis pagrindų reglamentas, skirtas įstaigoms (2343/2002), buvo priimtas bendrojo Finansinio reglamento pagrindu, beveik visos jo nuostatos yra suderintos. Šio reglamento tikslas buvo užtikrinti vienodų biudžeto ir finansų valdymo taisyklių taikymą institucijose ir įstaigose. Siekiant suvienodinti šias taisykles, buvo konsoliduotos institucijų ir įstaigų sąskaitos. Finansinį pagrindų reglamentą Komisija parengė glaudžiai bendradarbiaudama su suinteresuotosiomis įstaigomis. Priėmus papildytą bendrąjį FR, reikės atitinkamai patikslinti Finansinį pagrindų reglamentą, skirtą įstaigoms. Tai bus galimybė pereiti prie išsamesnio taikomų nuostatų tikrinimo, siekiant atsižvelgti į ankstesnę patirtį ir šių įstaigų specifiką, ypač į jų ir jų biudžeto dydį. Kadangi iš bendrojo biudžeto mokamas dotacijas gaunančios agentūros jau atsiskaito Europos Parlamentui vykstant biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai, Komisija nesutinka, kad agentūros atsiskaitytų dar ir atitinkamiems Parlamento komitetams. Bet kuris Parlamento įgaliojimo patvirtinti biudžeto įvykdymą suteikimas kitoms Bendrijos įstaigoms, kurioms jis šiuo metu nesuteiktas, pareikalautų pakeisti teisės aktus, kuriuos teisės aktus leidžianti institucija gali svarstyti kiekvienu atveju atskirai. Agentūros yra nepriklausomos institucijos ir privalo laikytis atitinkamų darbuotojų samdai, viešiesiems pirkimams ir apskaitai taikomų taisyklių ir procedūrų. Vis dėlto Komisija teikia šioms agentūroms rekomendacijas ir pagalbą, pvz., apskaitos, pirkimų, personalo politikos ir audito klausimais, o agentūrų prašymu Komisija teikia joms specialią pagalbą, pvz., padeda suprasti ir aiškinti taisykles[10]. Be to, agentūras reikėtų skatinti prireikus toliau plėtoti tarpusavio bendradarbiavimą, siekiant bendrai finansuoti išlaidas ir keistis patirtimi. Parlamento reikalavimu ataskaitą vidaus audito tarnyboms Komisija pateiks iki 2006 m. pabaigos, pasibaigus VAS vykdomų agentūrų auditų ciklui. II. EP rezoliucija dėl EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisija jau ėmėsi arba ketina imtis veiksmų Parlamento iškeltais klausimais, susijusiais su Europos plėtros fondais (EPF). Išsami informacija pateikiama Komisijos darbiniame dokumente (113–137 punktai), tačiau Komisija norėtų atkreipti dėmesį į šiuos klausimus: Tikslų nustatymas ir vystymosi politikos poveikio vertinimas Šiuo metu Komisija rengia rekomendacijas dėl konkretesnių rodiklių panaudojimo šalių 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu. Kaip nustatyta Europos bendrame susitarime, EB požiūris į vystymąsi grindžiamas Tūkstantmečio vystymosi tikslų siekiu ir nacionalinės atsakomybės principu. Vykstant dialogui programavimo klausimu, šalis partnerė ir Europos Komisija prieina prie bendro sprendimo, ar, pavyzdžiui, švietimas arba sveikatos priežiūra turėtų būti tarp pagrindinių jų bendradarbiavimo sričių, atsižvelgiant į pagalbos teikėjų koordinavimą ir papildomumą pagal Paryžiaus deklaraciją bei Tarybos išvadas dėl pagalbos veiksmingumo. Nors pažanga siekiant Tūkstantmečio vystymosi tikslų (vertinama šalies lygiu) yra bendrų šalies gavėjos vyriausybės ir įvairių pagalbos teikėjų pastangų rezultatas, metodiniais sumetimais reikšmingai neįmanoma nustatyti, kokį poveikį daro kiekvienas pagalbos teikėjas atskirai. Sąskaitos Šiuo metu Komisija modernizuoja EPF apskaitos sistemą, tačiau jai teko susidurti su kai kuriais vėlavimais įdiegiant EuropeAid (CRIS) vietinės sistemos pakeitimus. Apskaitos pareigūnas patikrą atliks ne vėliau kaip iki spalio 15 d., jeigu iki 2006 m. pabaigos CRIS bus įgyvendinta apskaita kaupimo pagrindu. Todėl naujosios IT sistemos (ABAC-FED) įdiegimas buvo atidėtas iki 2008 m. sausio mėn. Priežiūros ir kontrolės sistemos Komisija toliau remsis reikšmingais pastarųjų metų kontrolės sąlygų patobulinimais apskritai, konkrečiau atsižvelgdama į vidaus kontrolės ir audito strategijos įgyvendinimo patobulinimus. Įgyvendinimas Komisija padarė didelę pažangą, skatindama spartesnį EPF lėšų įsisavinimą. Iki 2007 m. pabaigos gali būti pervestos visos devintojo EPF lėšos, įskaitant lėšas, pervestas iš ankstesnių EPF, o šiuo metu mokamos išmokos pasiekė aukščiausią visų laikų lygį. Vidutinės projekto įgyvendinimo trukmės rodiklis sutrumpėjo nuo penkerių su puse metų (2000 m.) iki beveik ketverių metų (2005 m.). III. REKOMENDACIJOS, PATEIKTOS REZOLIUCIJOSE DėL ATSKIRų AGENTūRų Europos Parlamentas kai kurias rekomendacijas dėl reguliuojančių agentūrų Komisijai pateikė rezoliucijoje dėl bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir atskiroms agentūroms skirtose rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo. Komisijos atsakymų į kai kuriuos horizontaliuosius klausimus dėl agentūrų santrauka yra pateikta bendrajam biudžetui skirtoje dalyje. Komisijos atsakymus į rekomendacijas kitais horizontaliaisiais klausimais galima rasti Komisijos darbiniame dokumente (105–112 ir 138–150 punktai). * * * [1] 2004 m. bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimas, 2004 m. EPF biudžeto įvykdymo patvirtinimas, 2004 m. agentūrų biudžeto įvykdymo patvirtinimas. [2] Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, priedas prie Komisijos ataskaitos Europos Parlamentui dėl tolesnių priemonių, susijusių su 2004 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo sprendimais. [3] Pateikiama ataskaitos santrauka ir visas darbinis dokumentas atitinka rezoliucijų, kuriose pateikiamos Europos Parlamento rekomendacijos, struktūrą. [4] Taip pat žr. Finansinio reglamento 147 straipsnį. [5] Žr. 12, 13, 27, 43, 63, 89, 106, 110, 113, 115, 138, 139, 148 ir 149 rekomendacijas. [6] Tarybos reglamentas 1290/2005 (8 straipsnis) ir Komisijos reglamentas 885/2006 (3 ir 7 straipsniai). [7] Tarybos reglamentas 1290/2005 (8 straipsnis) ir Komisijos reglamentas 885/2006 (3 ir 7 straipsniai). [8] KOM (2005) 705 galutinis. [9] Rezoliucijoje dėl bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo ir atskiroms agentūroms skirtose rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo Komisijai pateikiamos rekomendacijos horizontaliaisiais klausimais, susijusiais su agentūromis, ir atskiroms agentūroms būdingais klausimais. Komisijos atsakymai į rekomendacijas horizontaliaisiais klausimais čia neapibendrinami, o atsakymus į jai pateiktas rekomendacijas dėl atskirų agentūrų galima rasti darbinio dokumento 105–112 ir 138–150 punktuose. [10] Taip pat žr. paminėtus pavyzdžius, pvz., darbinio dokumento 107, 143 ir 144 punktus.