1.Įžanga

Siekiant užtikrinti Europos atsigavimą ir modernizuoti jos ekonomiką, svarbu skatinti investicijas, vykdyti struktūrines reformas ir atsakingai tvarkyti viešuosius finansus.

Šios trys prioritetinių veiksmų sritys – vadinamasis vertybių trikampis – buvo patvirtintos 2016 m. metinėje augimo apžvalgoje ir jomis paremtos šiandien Komisijos pristatomos konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos ir sprendimai pagal Stabilumo ir augimo paktą. Minėtų dokumentų rinkinys grindžiamas 2016 m. kovo ir balandžio mėn. valstybių narių pateiktų nacionalinių programų vertinimu, įgyvendinant Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą, į jį įtraukti Komisijos naujausios ekonominės prognozės duomenys. Pateikdama šį dokumentų rinkinį, Komisija taip pat pradeda oficialias konsultacijas su Sutarties dėl stabilumo, koordinavimo ir valdysenos ekonominėje ir pinigų sąjungoje susitariančiosiomis šalimis dėl fiskalinio susitarimo nuostatų perkėlimo į nacionalinę teisę.

Europos lygmeniu Komisija aktyviai bendradarbiauja su kitomis ES institucijomis, siekdama sudaryti tinkamas pagrindines ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo sąlygas. Daroma 2016 m. Komisijos darbo programos įgyvendinimo pažanga. Per ateinančias savaites Komisija pateiks visų darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimui svarbių elementų – Investicijų plano Europai, kapitalo rinkų sąjungos, bendrosios skaitmeninės rinkos ir bendrosios rinkos strategijos – įgyvendinimo pažangos vertinimą. ES lygmens pastangos paremtos geresnio reglamentavimo darbotvarke. Nacionaliniu lygmeniu daroma pažanga, tačiau netolygiai. Valstybėms narėms tenka pareiga vykdyti Tarybos rekomenduotas priemones, kad gerėtų jų pačių ir kartu visos Europos Sąjungos ekonominė padėtis.

Europos ekonomika pamažu atsigauna ir vis svarbesni turi tapti vidaus augimo šaltiniai. Ekonominės veiklos rezultatus labiausiai lėmė privatus vartojimas, taip pat palankiai veikė pastaruoju metu mažos naftos kainos, palankios finansavimo sąlygos ir žemas euro kursas. Šių palankių veiksnių netrukus gali nebelikti, todėl labai svarbu skatinti naudoti daugiau vidaus augimo šaltinių, visų pirma produktyvias investicijas pagal Investicijų planą Europai, nes tai gali padidinti paklausą šiandien ir pasiūlą rytoj. Vis dar mažai, palyginti su ikikriziniu lygiu, investuojama tiek privačiosiomis, tiek viešosiomis lėšomis, tačiau investavimas įgauna pagreitį ir šiuo metu tendencija akivaizdžiai keičiasi į priešingą pusę. Siekiant tolesnės pažangos būtina pašalinti įvairias kliūtis – menką paklausą, didelę privačiojo sektoriaus skolą, nepalankias verslo sąlygas kai kuriose šalyse ir iš esmės vis dar trapų privačiojo sektoriaus pasitikėjimą.

Besikeičianti pasaulio ekonomikos augimo struktūra ir tarptautinė aplinka Europos Sąjungai teikia galimybių, bet kelia ir sunkumų. Besiformuojančios rinkos ekonomikos šalių ekonomika ir toliau turėtų augti vangiai dėl didesnio nestabilumo finansų rinkose.

Didžiųjų išsivysčiusios ekonomikos šalių augimas pastaruoju metu taip pat sulėtėjo. Dėl to atsiranda netikrumo ir ryškėja būtinybė stiprinti ES ekonomikos gebėjimą augti ir skatinti paklausą šios didelės integruotos ekonomikos rinkoje.

Siekiant paspartinti ES ekonomikos atsigavimą ir padidinti jos ilgalaikio augimo potencialą, būtina sparčiau ir, be kita ko, tinkama seka vykdyti struktūrines reformas. Tai ypač svarbu turint omenyje tai, kad iki šiol jaučiami ekonomikos krizės padariniai, demografinės tendencijos yra nepalankios, o našumo augimas santykinai mažas. Komisija ne kartą teigė, kad norint stiprinti pasitikėjimą ir skatinti ekonomikos atsigavimą būtinos visos politikos priemonės – pinigų, fiskalinės ir struktūrinės. Ji savo veiksmais pirmiausia siekia skatinti aukštynkryptę valstybių narių konvergenciją, kad būtų sukurta daugiau darbo vietų ir sumažintas skurdas bei socialinė atskirtis. Kadangi tvariam ir subalansuotam augimui užtikrinti nepakanka vien palankios pinigų politikos, o daugelyje valstybių narių fiskalinio manevravimo galimybės tebėra ribotos, būtina vykdyti struktūrines reformas siekiant modernizuoti ekonomiką ir įgyvendinti įvairius ES sutartyse nustatytus subalansuoto ir tvaraus augimo, visiško užimtumo ir socialinės pažangos tikslus.

Didinant našumą, gerai parengtos ir tinkama seka vykdomos reformos vidutiniu laikotarpiu gali daryti didelį teigiamą poveikį potencialiam ekonomikos augimui ir didinti koregavimo pajėgumą. Trumpalaikį poveikį augimui būtų galima maksimaliai padidinti skubiai įgyvendinus reformas ir taip sustiprinus pasitikėjimą, taip pat derinant jas su papildomomis vidaus paklausos didinimo priemonėmis, visų pirma investicijomis.

Per krizę socialiniai modeliai patyrė išbandymą ir juos reikia modernizuoti bei tobulinti tinkamai derinant lankstumo ir saugumo aspektus, įskaitant ilgalaikio grįžimo ir integracijos į darbo rinką būdus. Nors nuo 2013 m. užimtumo lygis augo ir dirbančiųjų skaičius padidėjo daugiau kaip 5,5 mln., o nedarbas smarkiai mažėja ir pasiekė žemiausią lygį per pastaruosius metus, dauguma valstybių narių vis dar jaučia grėsmingus socialinius krizės padarinius. Ilgalaikis nedarbas išlieka didelis – ES yra 10,5 mln. ilgalaikių bedarbių, be to, manoma, kad 122 mln. žmonių gresia skurdas ar socialinė atskirtis. Euro zonoje realios namų ūkių pajamos vienam gyventojui vis dar mažesnės nei 2008 m. Be to, žvelgiant į ateitį, dėl gyventojų senėjimo poveikio reikia labiau modernizuoti ilgalaikę priežiūrą, pensijas ir sveikatos priežiūrą, turint omeny ne tik šių paslaugų teikimą, bet ir jų finansavimą. Siekdama padėti spręsti kai kuriuos iš šių uždavinių ir skatinti konvergenciją lygiuojantis į geriausių rezultatų pasiekusias šalis, Komisija pradėjo darbą, susijusį su Europos socialinių teisių ramsčio kūrimu, kuris yra dalis platesnio užmojo pastangų siekti stipresnės bei teisingesnės ekonominės ir pinigų sąjungos.

Dėl didelio pernai atvykusių pabėgėlių ir migrantų skaičiaus ES patiria daug socialinių ir ekonominių pasekmių. Trumpuoju laikotarpiu dėl atvykusių pabėgėlių reikės papildomų viešųjų išlaidų ir didės vidaus paklausa, o tai darys teigiamą poveikį BVP. Vidutiniu laikotarpiu poveikis užimtumui ir ekonomikos augimui priklausys nuo to, ar pabėgėliams pavyks integruotis, be kita ko, padedant jiems mokytis, į darbo rinką ir visuomenę.

Kvalifikuota darbo jėga yra labai svarbi ES, kad ji galėtų konkuruoti pasaulio mastu, būtų skatinama socialinė įtrauktis ir išlaikomas aukštas gyvenimo lygis. Kvalifikuotesnė darbo jėga didintų našumą. Išaugus našumui savo ruožtu būtų galimybių mokėti didesnį darbo užmokestį ir didėtų perkamoji europiečių galia. Būtina skubiai imtis veiksmų siekiant užtikrinti, kad ES darbuotojai turėtų reikiamų gebėjimų ir neatsiliktų nuo sparčiai kintančios darbo rinkos. Nors kai kurie darbdaviai sunkiai randa reikiamą kvalifikaciją turinčių darbuotojų, daugiau nei keturi milijonai jaunų žmonių vis dar neturi darbo ir suderinti šiandienos ir rytdienos darbo rinkos poreikius yra visiems svarbus uždavinys. Tai taip pat svarbu atsižvelgiant į demografinius pokyčius.

Europos strateginių investicijų fondas (ESIF) pradėjo duoti apčiuopiamų rezultatų. Iki šiol Europos investicijų bankas (EIB) yra patvirtinęs 57 projektų finansavimą ESIF lėšomis, jų finansavimo apimtis siekia 7,8 mlrd. EUR.

Kiekvieną mėnesį finansuoti atrenkama naujų projektų. Pagal maždaug pusę iki šiol patvirtintų projektų remiamos investicijos į atsinaujinančiuosius energijos išteklius, energijos vartojimo ir išteklių naudojimo efektyvumą, taip pat kitos investicijos, skatinančios mažo anglies dioksido kiekio technologijomis grindžiamą augimą. Kiti projektai susiję su MTTP, pramonės inovacijomis, skaitmenine ir socialine infrastruktūra, transportu, taip pat mažesnių įmonių galimybės gauti finansavimą. Europos investicijų fondas (EIF) patvirtino daugiau kaip 165 MVĮ finansavimo susitarimus, kurių bendra finansavimo apimtis ESIF lėšomis siekia 3,4 mlrd. EUR. Manoma, kad tai bus naudinga apie 136 000 MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonių. Tikimasi, kad šie veiksmai paskatins iš viso investuoti 82,1 mlrd. EUR.

Dar vienas svarbus ES paramos investicijoms šaltinis yra Europos struktūriniai ir investicijų fondai (ESIF), iš kurių iki 2020 m. planuojama skirti 454 mlrd. EUR investicijoms, kuriomis skatinamas darbo vietų kūrimas ir ekonomikos augimas. 2015 m. pabaigoje baigus vykdyti ankstesnio laikotarpio programas, 2016 m. spartės 2014–2020 m. laikotarpio ESIF programų vykdymas. Komisija kartu su valstybėmis narėmis atidžiai stebės, kaip jos įgyvendinamos.

2.Naujų 2016 m. Europos semestro aspektų įgyvendinimas

Geresnis euro zonos ir nacionalinių aspektų integravimas

2016 m. Europos semestras – pirmas politikos ciklas, per kurį Komisija euro zonai skirtas rekomendacijas pateikė kartu su metine augimo apžvalga. Jas vėliau, dar prieš paskelbiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, priėmė Taryba. Penkiose rekomendacijose pabrėžiami euro zonai skirti politikos veiksmai struktūrinių reformų, fiskalinės politikos ir finansų rinkų srityse. Tuo nuosekliai vadovautasi rengiant konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, užtikrinant didesnį euro zonos aspektų integravimą į vidaus politiką ir reformas. Tokiu būdu Komisijos pasiūlytomis konkrečiai šaliai skirtomis rekomendacijomis siekiama padėti įgyvendinti euro zonai skirtas rekomendacijas. Tai visų pirma pasakytina apie rekomendacijas, susijusias su bendrosiomis fiskalinės politikos kryptimis, einamosios sąskaitos pertekliumi, darbo rinkomis, neveiksniomis paskolomis ir nemokumo sistemomis.

Kryptingesnės konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos

Konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose nustatyti politikos tikslai ateinantiems 12–18 mėnesių.

Siekdama padidinti atsakomybę už reformas ir padėti jas geriau įgyvendinti, 2015 m. Komisija gerokai sumažino rekomendacijų skaičių ir sutelkė dėmesį tik į makroekonominiu ir socialiniu požiūriu aktualius pagrindinius prioritetinius klausimus, kuriuos valstybės narės turi spręsti nedelsdamos.

Be to, rekomendacijose dėmesys sutelktas į tai, ką reikia pasiekti, užuot nurodžius, kaip to siekti, taip valstybėms narėms pateikiami orientyrai ir kartu paliekama reikiama veiksmų laisvė. 2016 m. rekomendacijose šis principas įtvirtintas. Jose taip pat atsižvelgiama į intensyvų dialogą su kitomis ES institucijomis, nacionalinėmis institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais, vykusį paskelbus šalių ataskaitas 2016 m. vasario mėn.

Komisija toliau stebės įvairius ekonominės ir socialinės politikos pokyčius. Šalių ataskaitose aptariami įvairesni valstybėms narėms ekonominiu ir socialiniu požiūriu aktualūs klausimai ir sunkumai, o konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose laikomasi labiau sutelkto požiūrio, taip siekiant reikiama linkme nukreipti pastangas vykdyti reformas. Tuo pat metu tinkamai diferencijuojami valstybių narių patiriami sunkumai, atsižvelgiant į jų pobūdį ir mastą. Tai rodo tiek konkrečiai šaliai skirtų rekomendacijų skaičius, tiek jų konkretumo laipsnis.