Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė „Kaip nustatytos pramonės ekosistemos prisidės prie ES strateginio savarankiškumo ir jos piliečių gerovės?“

(tiriamoji nuomonė)

(2022/C 194/06)

Pranešėja Sandra PARTHIE

Konsultavimasis Europos Sąjungos Tarybai pirmininkaujanti Prancūzija, 2021 9 21 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta skyriuje 2021 12 13 Priimta plenarinėje sesijoje 2022 1 19 Plenarinė sesija Nr. 566 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 244 / 1 / 3

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Tam, kad Europos ekonomika išliktų konkurencinga pasaulyje, daugelio sektorių įmonės turi prisitaikyti prie naujų pasaulinių konkurentų, permąstyti verslo modelius ir iš naujo įvertinti tiekimo grandines. Dėl to atsirandantys pokyčiai yra struktūriniai ir kartais net trikdantys ne tik verslo įmones, bet ir žmones bei jų darbo sąlygas. EESRK atkreipia dėmesį į principą „nė vieno nepalikti nuošalyje“ ir ragina pradėti dialogą su visais susijusiais subjektais dėl šių struktūrinių pokyčių valdymo.

1.2. Atvirumas prekybai, investicijoms ir kitoms tarptautinio bendradarbiavimo formoms yra ES stiprybė ir augimo bei gerovės šaltinis. EESRK remia ES užmojį prisiimti didesnę atsakomybę už savo saugumą, mažinti vienpusę priklausomybę svarbiausiose srityse ir stiprinti savo gebėjimus nustatyti prioritetus ir juos įgyvendinti, pereinant prie ekonominio konkurencingumo ir didesnio atsparumo.

1.3. Nesiimant protekcionizmo, būtina veikti Europos lygmeniu taikant reguliavimą ir nustatant standartus, siekiant sumažinti strateginių arba struktūrinių trūkumų riziką, diversifikuoti, apsaugoti intelektinę nuosavybę ir užtikrinti taisyklėmis grindžiamą ir sąžiningą konkurenciją tarp valstybių narių ir su kitais pasauliniais partneriais. Savo tarpvalstybiniuose ir pasauliniuose aljansuose ES turi sugebėti nustatyti žmogaus teisių, pagrindinių laisvių ir žmonių bei aplinkos sveikatos ir saugos pažeidimus vertės ir tiekimo grandinėse.

1.4. Siekiant sustiprinti savo gamybos bazę, EESRK rekomenduoja ES padidinti išlaidas MTTP ir inovacijoms ir kitas susijusias finansavimo priemones, pavyzdžiui, Tarpregioninių investicijų į inovacijas priemonę ( 1 ) , kad ES taptų bent jau lygiaverte su kitais pasaulio regionais ir kad būtų sudarytos galimybės labai reikalingoms inovacijoms.

1.5. Be to, EESRK rekomenduoja Įgūdžių darbotvarkę pritaikyti prie būsimų darbo rinkos poreikių. Pramonės ekosistemomis grindžiamas požiūris taip pat turėtų padėti didinti ES piliečių gerovę kokybiškų darbo vietų, atlyginimo ir mokymosi visą gyvenimą galimybių požiūriu. Atsižvelgdamas į tai, EESRK pabrėžia, kad remia Europos įgūdžių paktą, kuris yra labai svarbus siekiant užtikrinti ilgalaikes Europos piliečių užimtumo perspektyvas.

1.6. EESRK mano, kad svarbu pasiekti tikrą ES ekonomikos aukštynkrypę konvergenciją, ypač našumo, socialinių standartų, profesinės sveikatos ir saugos bei aplinką tausojančios gamybos požiūriu. Europos bendrosios rinkos konkurencingumas labai priklauso nuo visų valstybių narių ekonomikos, kuri vis dar yra labai skirtingų lygių ir todėl jai reikia skirtingos ir tikslingos politikos, plėtros ir visapusiško potencialo naudojimo. Tikslas turėtų būti panaikinti ekonominius skirtumus tarp valstybių narių. Investicijos į mokslinius tyrimus, plėtrą ir naujas technologijas yra nepaprastai svarbios.

1.7. Siekdamas subalansuoto požiūrio į gerovę, EESRK sutinka su EBPO vertinimu, kad mums reikia išsamių statistinių duomenų suvestinių, atspindinčių tai, kas svarbu žmonėms, apimančių įvairius rezultatus, tokius kaip žmonių pajamos, sveikata, socialiniai ryšiai, sauga ir aplinka. Turime atsižvelgti į daugiau rodiklių, nei šalių vidurkiai, kad suprastume ne tik ar gyvenimas gerėja, bet ir kam garėja. Be to, turime įvertinti ne tik gerovę šiandien, bet ir išteklius, galinčius padėti ją išlaikyti ateityje. Galiausiai, nepaisant ekonominės analizės rezultatų, žmonės struktūrinius pokyčius gali suvokti kaip grėsmę. Populistinių partijų laimėjimai rinkimuose visoje ES, taip pat balsavimas dėl „Brexit’o“ gali būti siejami su tuo, kad rinkėjai jaučiasi netekę savo teisių dėl globalizacijos ir praradę savo gyvenimo sprendimų kontrolę. Statistika to sušvelninti negali. Politikos formuotojai turi daug aktyviau įtraukti socialinius partnerius ir pilietinės visuomenės organizacijas spręsdami skundus ir nuogąstavimus dėl socialinių sunkumų bei formuluodami ir įgyvendindami sprendimus vietoje. EESRK pritaria atviresniam ir į dalyvavimą orientuotam tvariam įmonių valdymui, įskaitant darbuotojų informavimą, konsultavimąsi su jais ir jų dalyvavimą įmonės lygmeniu.

2. Nuomonės aplinkybės, įskaitant nagrinėjamą pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto

2.1. EESRK atkreipia dėmesį į 2020 m. spalio 1–2 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas, kuriose strateginio savarankiškumo koncepcija daroma pagrindiniu vidaus rinkos, pramonės politikos ir skaitmeninio sektoriaus bruožu. Jis taip pat pabrėžia 2020 m. lapkričio 13 d. Konkurencingumo tarybos išvadas, kuriose teigiama, kad tai apima strateginės priklausomybės nustatymą ir mažinimą bei atsparumo didinimą jautriausiose pramonės ekosistemose ir konkrečiose srityse, tokiose kaip sveikata, gynybos pramonė, kosmosas, skaitmeninis sektorius, energetika, judumo pramonė ir svarbiausiosios žaliavos.

2.2. Atviro strateginio savarankiškumo tikslai – stabilumas, europinių standartų sklaida ir ES vertybių propagavimas. Jie atsispindi keliose naujausiose iniciatyvose, pavyzdžiui, 2020 m. vasario mėn. komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“, 2020 m. kovo mėn. priimtame komunikate dėl tiesioginių užsienio investicijų (TUI tikrinimo reglamentas), 2019 m. priimtame ir 2020 m. spalio mėn. pradėjusiame visapusiškai veikti ES tiesioginių užsienio investicijų tikrinimo mechanizme, 2020 m. lapkričio mėn. duomenų strategijoje, 2021 m. vasario mėn. prekybos politikos peržiūroje „Atviras strateginis savarankiškumas“ ir vykdomame darbe rengiant kovos su prievarta priemonę. Be to, 2021 m. liepos mėn. pasiūlymas dėl reglamento, kuriuo nustatomas pasienio anglies dioksido korekcinis mechanizmas, yra vienas iš ES didėjančio sąmoningumo aplinkosaugos klausimais ES pavyzdžių.

2.3. 2000 m. Lisabonos strategija buvo siekiama, kad ES taptų žiniomis grindžiama ekonomika ir visuomene, kad būtų nustatyti kiekybiškai įvertinami rodikliai ir pabrėžtas poreikis padėti žmonėms mokytis visą gyvenimą. Įgūdžių paktas yra labai svarbus švietimo, kompetencijos ir praktinės patirties požiūriu, nes kai kurie pramonės sektoriai susiduria su dideliais pokyčiais vykdant dvejopą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką. Be to, kaip nurodyta Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje plane, pagrindiniai suinteresuotieji subjektai, pavyzdžiui, įmonės, profesinės sąjungos, mokslinių tyrimų, švietimo ar mokymo įstaigos ir valdžios institucijos, yra būtini subjektai tenkinant sektorinių įgūdžių poreikius. EESRK palankiai vertina Europos Komisijos ir sektorių partnerių, pavyzdžiui, Sektorių kompetencijų tarybos ir Europos sektorių įgūdžių sąjungų, darbą siekiant įveikti pramonės įgūdžių paklausos ir švietimo pasiūlos neatitiktį ( 2 )

3. Bendrosios pastabos

3.1. ES grindžiama atviros ekonomikos modeliu, pagal kurį 14 % pasaulio importo sudaro ES importas, o 16 % pasaulio eksporto – ES eksportas. EESRK pritaria nuomonei, kad Europos pramonės politikoje labai svarbu rasti būdų ir priemonių mažinti vienpusę priklausomybę strateginėse srityse, pavyzdžiui, technologijų ir maisto bei sveikatos. Pramonės politika, grindžiama stipria pramoninės gamybos baze, turėtų būti pajėgi atsverti galimą neigiamą trikdžių poveikį. Tiekimo saugumą taip pat galima pasiekti bendradarbiaujant su „panašiai mąstančiomis šalimis“. Pavyzdžiui, ES ir JAV prekybos ir technologijų taryba siekia sudaryti tokias partnerystes. Siekiant apsisaugoti nuo prekybos asimetrijos, EESRK taip pat remia ES pastangas įdiegti ir tobulinti tokias prekybos apsaugos priemones, tokias kaip ES užsienio investicijų tikrinimo mechanizmas ( 6 ) , ES tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė ( 7 ) ir 2021 m. gegužės mėn. Europos Komisijos pasiūlytas reglamentas, kuriuo siekiama spręsti vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų problemą ( 8 )

3.2. Komisijos atlikta strateginių priklausomybių analizė „iš apačios į viršų“ rodo, kad priklausomybės jautriausiose ekosistemose sudaro tik 0,6 % iš ne ES šalių importuojamų prekių vertės. Todėl pandemijos metu daugelis vertės grandinių pasirodė esančios labai atsparios. EESRK tvirtai remia Komisijos darbą siekiant nustatyti strategines priklausomybes ir pajėgumus. Atlikus analizę taip pat paaiškėjo, kad iš 5 200 į ES importuojamų produktų 137 priklauso jautrioms ekosistemoms, nuo kurių ES yra labai priklausoma – daugiausia daug energijos suvartojančiuose pramonės sektoriuose (pvz., žaliavų) ir sveikatos ekosistemose (pvz., vaistų veikliųjų medžiagų), tai taip pat produktai, susiję su žaliosios ir skaitmeninės pertvarkos rėmimu. 52 % šių prekių, nuo kurių priklauso ES, importuojama iš Kinijos. Iš jų 34 produktai yra galimai jautresni atsižvelgiant į tai, kad jų potencialas, susijęs su tolesniu diversifikavimu ir pakeitimu ES produkcija, galbūt yra nedidelis. Siekiant padidinti Europos pramonės konkurencingumą, reikia tvirtos tvarios energetikos ir skaitmeninių technologijų politikos. EESRK nori pabrėžti, kad Europos skaitmeninės sveikatos priežiūros ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos rinkos dalyviai yra vieni iš pasaulio lyderių.

3.3. Atviram strateginiam savarankiškumui yra būdingi gamybos pajėgumai į ateitį orientuotuose Europos bendrosios rinkos sektoriuose, ypač didelės vertės prekių sektoriuje, kuriame būtina išlaikyti ES technologinį ir inovacijų potencialą. Pavyzdžiui, Komisijos vertinimas rodo, kad Europai tenka 33 % robotikos, 30 % įterptųjų sistemų, 55 % automobilių puslaidininkių, 20 % puslaidininkių įrangos ir 20 % fotonikos komponentų pasaulinės rinkos ( 9 ) . Didėjančios tarptautinės konkurencijos ir nesąžiningos konkurencijos sąlygomis strateginis savarankiškumas apima prekybos apsaugos instrumentus. Todėl ES pramonės politika yra labai susijusi su stipria prekybos ir konkurencijos politika.

3.4. EESRK pabrėžia, kad atviro strateginio savarankiškumo didinimas apima bendrosios rinkos atsparumo didinimą, investicijas į pačios ES kompetenciją ir technologinius pajėgumus ir mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros išteklius, gamybos ir tiekimo grandinių įvairinimą, skaitmeninio suverenumo užtikrinimą, strateginių atsargų kaupimo užtikrinimą, investicijų ir gamybos skatinimą bei pritraukimą Europoje gerinant įmonių veiklos sąlygas, tyrinėjant alternatyvius sprendimus ir žiedinės ekonomikos modelius ir skatinant platų pramonės bendradarbiavimą valstybėse narėse, taip pat siekiant pirmauti technologijų srityje, kaip teigė Konkurencingumo taryba 2020 m. lapkričio mėn.

3.5. Bendroji rinka yra didžiausias Europos turtas, todėl Komisija turėtų ir toliau sutelkti pastangas jos atsparumui didinti įgyvendindama taisykles ir užtikrindama jų vykdymą, taip pat šalindama kliūtis, kad būtų pasiektas tikslas sukurti novatorišką, klestinčią ir į ateitį orientuotą Europos ekonomiką. Stipri vidaus rinka yra būtina sąlyga, kad Europos įmonės galėtų steigtis, vystytis, klestėti ir ateityje išvengti sutrikimų, pavyzdžiui, naudojantis bendrosios rinkos veikimo užtikrinimo ekstremaliose situacijose priemone.

3.6. Rezoliucijoje dėl tvaraus įmonių valdymo Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos įsipareigojimą peržiūrėti Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvą ir parengti ES nefinansinės informacijos atskleidimo standartus EESRK savo nuomonėje „Žaliojo kurso nebus be socialinio kurso“ pabrėžia tvirto, į ateitį nukreipto socialinio dialogo ir į dalyvavimą orientuoto tvaraus įmonių valdymo svarbą. EESRK taip pat pritaria tam, kad darbuotojai būtų informuojami ir su jais konsultuojamasi, ir ragina užtikrinti jų dalyvavimą įmonės lygmeniu siekiant skatinti inovacijas darbo vietoje ( 10 ) . 2020 m. gruodžio mėn.Europos Parlamentas palankiai įvertino Komisijos įsipareigojimą peržiūrėti Nefinansinės informacijos atskleidimo direktyvą ir parengti ES nefinansinės informacijos atskleidimo standartus ( 11 ) . Tvaraus įmonių valdymo principų laikymasis yra svarbus būdas propaguoti Europos vertybes užsienyje ir suteikia Europos įmonėms konkurencinį pranašumą.

3.7. Socialinė ir ekonominė padėtis ES valstybėse narėse ir regionuose vis dar labai skiriasi, todėl svarbu užtikrinti, kad būtų kuriami tikslingi, regioniniai perėjimo būdai, atsižvelgiant į konkretų įvairių ekosistemų valdymo procesą, įskaitant patekimo į naujas rinkas rėmimą, ypač MVĮ ir tvarioms vertės grandinėms. EESRK remia tokius valdymo metodus kaip regioninės pertvarkos komisijos arba pertvarkos centrai, kurie, glaudžiai bendradarbiaudami su vietos ir regionų ekonominiais subjektais, apibrėžia konkrečius vietos ir regionų sprendimus būsimiems ekonominiams pokyčiams.

3.8. Kalbant apie ES valstybių narių pramonės bendradarbiavimo gerinimą, EESRK teigiamai vertina Komisijos atliktą analitinį darbą apibrėžiant ir apibūdinant 14 „pramonės ekosistemų“. Analizė atspindi panašius JAV ir Kinijos veiksmus. Ekosistemos skirstomos į dvi skirtingas kategorijas: ekosistema – grupių, priklausančių konkrečiai veiklos sričiai, tinklas, o regioninė ekosistema – tam tikro regiono ūkio subjektų sąveika. Kartu jos sukuria interaktyvią platformą, skirtą optimizuoti institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ir palengvinti subjektų bendravimą. EESRK mato, kad sukuriama reali pridėtinė vertė įmonėms, kurios gali išreikšti tam tikrą poreikį visai ekosistemai, o ši į tai gali reaguoti. Kuo gilesnė ir sudėtingesnė ekosistema, tuo ji bus naudingesnė visiems dalyvaujantiems subjektams ir tuo didesnė pridėtinė vertė bus teikiama.

3.9. ES ir jos valstybės narės daugiausia dėmesio skiria viešosioms pažangiausio mokslo programoms ES lygmeniu. Mokslinių tyrimų ir inovacijų biudžetai panašiai buvo perkelti iš nacionalinio į ES lygmenį ir yra didesni nei bet kada anksčiau, tačiau vis dar mažesni už strateginių konkurentų, tokių kaip Kinija, biudžetus; ketvirtasis novatoriškų programų etapas yra skirtas atkurti ES lyderystę pasaulyje mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Tai turėtų apimti didelių įmonių dirbtinio intelekto modelius (angl. Large Enterprise AI-Models , LEAM), bendrąsias pramonės duomenų erdves ir atsirandančias žaliąsias technologijas, taip pat stiprinti mokslinius tyrimus, technologinę plėtrą ir investicijas siekiant kurti sintetinius svarbiausių žaliavų pakaitalus.

3.10. 2019 m. išlaidos moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai Europos Sąjungoje sudarė 2 % BVP. Tuo tarpu Kinija 2019 m. moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai skyrė 2 % BVP, o JAV – 3 % Siekiant stiprinti gamybos bazę, EESRK rekomenduoja ES padidinti išlaidas moksliniams tyrimams ir technologinei plėtrai ir apgailestauja dėl to, kad, išskyrus pagrindines viešąsias investicijas į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei stiprius privačius konglomeratus klimato kaitos švelninimo ir sveikatos pramonės srityse, ES inovacijų ekosistemos klesti nepakankamai ( 12 ) . Nors veiksminga konkurencija ES yra puiki paskata įmonėms diegti inovacijas, vis dėlto jos turėtų būti geriau remiamos visapusiškai išnaudojant kitas ES lygmens mokslinių tyrimų, plėtros ir inovacijų finansavimo priemones, kad ES būtų bent jau lygiavertė su kitais pasaulio regionais tam, kad būtų sudarytos galimybės labai reikalingoms inovacijoms. Dabar ES investicijomis daugiausia siekiama remti vidaus, t. y. nacionalinius valstybių narių interesus, o ne ieškoti europinių požiūrių ir sprendimų, kuriant geresnius ir gilesnius ūkio subjektų ryšius ir gaunant naudos iš jų.

3.11. EESRK tvirtai remia raginimus stiprinti ekosistemas ir vertės grandines bei jų bendradarbiavimą ir mano, kad siekiant pagerinti europiečių gerovę jos turi būti susietos su dvejopa žaliąja ir skaitmenine pertvarka. Pertvarkos būdais bus suteikiama pridėtinė vertė siūlant prasmingą politikos krypčių seką ir užtikrinant nuspėjamumą, o tai svarbu įmonėms ir piliečių gerovei, pavyzdžiui, įgūdžių ugdymo atžvilgiu. Šiomis aplinkybėmis norime pabrėžti į suinteresuotuosius subjektus orientuotus ekonominius modelius, kurių pagrindinė varomoji jėga yra klimato kaitos švelninimas ir aplinkos naikinimo mažinimas, tad raginame valstybes nares ir Komisiją plačiau naudoti šiuos modelius formuojant politiką ir atliekant poveikio vertinimus.

3.12. Investicijos į atsparesnių ir tvaresnių vertės grandinių, suteikiančių prieigą prie pagrindinių paslaugų ir prekių, kūrimą turi duoti ekonomikos augimo ir gerovės rezultatų. Būtina parengti sektorių veiksmų planus, kurie būtų susieti su esamų pagrindinių ekonominės veiklos vykdytojų iniciatyvomis ir stiprintų esamas Europos ekonomines grupes, įskaitant MVĮ. Šie planai turėtų apimti institucinę paramą, kad veiklos vykdytojai galėtų geriau kontroliuoti vertės grandines ir numatyti krizes, atlikdami testavimą nepalankiausiomis sąlygomis arba rizikos vertinimus, kad būtų užkirstas kelias stygiui.

3.13. Svarbiausia bus nustatyti tinkamas strategines vertės grandines, tiekimo grandines ir grupes. Skatindama bendriems Europos interesams svarbius projektus ir steigdama pramonės aljansus elektrinių transporto priemonių baterijų, našiosios kompiuterijos, mikroelektronikos, susietųjų, netaršių ir autonominių transporto priemonių, pažangiųjų sveikatos apsaugos sistemų, mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančios pramonės, vandenilio technologijų ir sistemų, pramoninio daiktų interneto ir kibernetinio saugumo srityse, Komisija aiškiai nurodė, kurios sritys turėtų būti plėtojamos kaip prioritetinės ir kurios turi realią ES pridėtinę vertę. Kartu su Europos interesų, susijusių su Europoje sukurtais standartais, apsauga ir Europos intelektinės nuosavybės apsauga, tai sudaro tvirtą pagrindą nuosekliai pramonės ir ekonomikos politikai.

3.14. Tai ne tik savaiminis tikslas, bet ir pastangos išsaugoti ir išlaikyti europiečių gerovę užtikrinant kokybiškas darbo vietas į ateitį orientuotuose sektoriuose, taip pat vykdant dvejopą pertvarką. Norint pasiekti šiuos tikslus, reikia naudoti tinkamus rodiklius ir parametrus. EESRK mano, kad „gerovė“ subrendo kaip statistinė ir matavimo koncepcija, tapusi politikos formuotojų „kelrodžiu“, padedančiu priimti sprendimus.

3.15. EESRK sutinka su EBPO „gerbūvio ekonomikos“ apibrėžtimi, tai ekonomika, kuri: 1) išplečia galimybes, kuriomis gali naudotis žmonės, siekdami į viršų nukreipto socialinio judumo ir gerinti gyvenimą jiems aktualiausiais aspektais; 2) užtikrina, kad dėl šių galimybių būtų pasiekta gerovės rezultatų visuose gyventojų segmentuose, įskaitant tuos, kurie yra paskirstymo grandinės apačioje; 3) mažina nelygybę ir 4) skatina aplinkosauginį ir socialinį tvarumą.

Briuselis, 2022 m. sausio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) https://eismea.ec.europa.eu/programmes/interregional-innovation-investments-i3-instrument_en

(2) Sektorių bendradarbiavimo įgūdžių srityje planas. Reagavimas į įgūdžių pasiūlos ir paklausos neatitiktį sektorių lygmeniu. Vienas iš pagrindinių Naujos Europos įgūdžių darbotvarkės veiksmų.

(3) Europos Komisija, Atsparumo, susijusio su svarbiausiosiomis žaliavomis, didinimas. Kaip siekti didesnio saugumo ir tvarumo?, COM(2020) 474.

(4) OL C 220, 2021 6 9, p. 118.

(5) EESRK nuomonė ES judumo strategija ir ES pramonės vertės grandinės. Automobilių ekosistemų metodas (OL C 105, 2022 3 4, p. 26); EESRK papildomoji nuomonė „Naujos pramonės strategijos atnaujinimas. Poveikis sveikatos pramonės ekosistemai“ (OL C 105, 2022 3 4, p. 152); EESRK nuomonė „Struktūrinių ir sektorių pokyčių numatymas ir pramonės kultūros pertvarkymas iki naujų ekonomikos atsigavimo ir atsparumo ribų įvairiose Europos dalyse“ (rengiama EESRK nuomonė „Baterijų tvarumo reikalavimai ES“ (OL C 220, 2021 6 9, p. 128); EESRK nuomonė „Stiklo pramonė Europoje kryžkelėje. Kaip pereiti prie žalesnės, energiją efektyviai vartojančios pramonės, kartu stiprinti konkurencingumą ir išsaugoti kokybiškas darbo vietas“ (OL C 105, 2022 3 4, p. 18).

(6) Europos Komisija, „Užsienio investicijų į ES tikrinimo mechanizmas pradeda visapusiškai veikti“, 2020 m. spalio 9 d.

(7) Europos Parlamento tyrimų tarnyba, „ES tarptautinių viešųjų pirkimų priemonė“, 2021 m. spalio mėn.

(8) Europos Komisija, „Komisija siūlo naują reglamentą, kuriuo siekiama spręsti vidaus rinką iškraipančių užsienio subsidijų problemą“, 2021 m. gegužės 5 d.

(9) Europos Komisija, „Investavimas į pažangią, novatorišką ir tvarią pramonę. Atnaujinta ES pramonės politikos strategija“ (COM(2017) 479 final).

(10) OL C 341, 2021 8 24, p. 23.

(11) 2020 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl tvaraus įmonių valdymo (2020/2137(INI)).

(12) JRC politikos mokslinio konsultavimo ataskaita (2021 m.), Shaping and securing the ES’s Open Strategic autonomy by 2040 and beyond („ES atviro strateginio savarankiškumo formavimas ir užtikrinimas iki 2040 m. ir vėliau“).