EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2016 11 16 COM(2016) 901 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Priemonių, kurių ėmėsi Portugalija ir Ispanija



atsižvelgdamos į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimus, kuriais jos įspėjamos, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, vertinimas



KOMISIJOS KOMUNIKATAS Priemonių, kurių ėmėsi Portugalija ir Ispanija



atsižvelgdamos į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimus, kuriais jos įspėjamos, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti, vertinimas 1.Įvadas 2016 m. rugpjūčio 8 d. pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 126 straipsnio 9 dalį Taryba priėmė sprendimus, kuriais Portugalija ir Ispanija įspėjamos, kad imtųsi deficito mažinimo priemonių, reikalingų perviršinio deficito padėčiai ištaisyti. Portugalija įspėta perviršinio deficito padėtį ištaisyti ne vėliau kaip 2016 m., šiais metais sumažinant valdžios sektoriaus deficitą iki 2,5 % BVP. Šis tikslas neapėmė tiesioginio galimos bankų paramos poveikio. Remiantis Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, kuria pagrįstas Tarybos sprendimas, laikyta, kad tai atitiktų, palyginti su 2015 m., nepakitusį struktūrinį balansą. Taryba taip pat nusprendė, kad visas nenumatytas pajamas Portugalija turėtų panaudoti deficito ir skolos mažinimui paspartinti. Be to, Portugalijos prašyta, be sutaupytinų lėšų, kurios jau įtrauktos į Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, 2016 m. priimti ir visapusiškai įgyvendinti 0,25 % BVP vertės konsolidavimo priemones. Visų pirma, tai reiškė, kad turi būti visapusiškai įgyvendintos konsolidavimo priemonės, įtrauktos į 2016 m. biudžetą, įskaitant stabilumo programoje pabrėžtą papildomą išlaidų kontrolę vykdant prekių ir paslaugų viešuosius pirkimus, ir kad, norint dėti reikalaujamas fiskalines pastangas, šių taupymo priemonių poveikis turi būti sustiprintas papildomomis struktūrinio pobūdžio priemonėmis. Galiausiai, Taryba reikalavo, kad, siekdama užtikrinti tvarų viešųjų finansų pagerėjimą, Portugalija griežtai įgyvendintų Biudžeto sistemos įstatymą bei Įsipareigojimų kontrolės įstatymą ir toliau gerintų pajamų surinkimą ir išlaidų kontrolę. Portugalijos prašyta pateikti aiškų tvarkaraštį ir imtis veiksmų, kad būtų visiškai padengti sveikatos priežiūros sistemos įsiskolinimai ir padidintas jos veiksmingumas, sumažintas pensijų sistemos priklausomumas nuo biudžeto pervedimų ir užtikrinta, kad būtų sutaupyta lėšų restruktūrizuojant valstybės įmones. Ispanija įspėta perviršinio deficito padėtį ištaisyti iki 2018 m., valdžios sektoriaus deficitą sumažinant iki 4,6 % BVP, 2016 m., iki 3,1 % BVP 2017 m. ir 2,2 % BVP 2018 m. Remiantis atnaujinta Komisijos 2016 m. pavasario prognoze, kuria pagrįstas Tarybos sprendimas, laikyta, kad tai atitinka 0,4 % BVP struktūrinio balanso pablogėjimą 2016 m. ir 0,5 % BVP pagerėjimą ir 2017 m., ir 2018 m. Taryba taip pat nusprendė, kad visas nenumatytas pajamas Ispanija turėtų panaudoti deficito ir skolos mažinimui paspartinti ir, be sutaupytinų lėšų, kurios jau įtrauktos į atnaujintą Komisijos 2016 m. pavasario prognozę, ir 2017, ir 2018 m. ji turėtų priimti ir visapusiškai įgyvendinti 0,5 % BVP vertės konsolidavimo priemones. Galiausiai Taryba reikalavo, kad Ispanija imtųsi fiskalinės sistemos stiprinimo priemonių, visų pirma tų, kuriomis didinamas mechanizmų, kuriais užkardomas ir ištaisomas nukrypimas nuo biudžeto tikslų, automatiškumas ir stiprinamas viešųjų finansų tvarumo užtikrinimas pagal Stabilumo įstatyme nustatytą išlaidų taisyklę. Ji taip pat reikalavo, kad Ispanijos Vyriausybė nustatytų nuoseklią sistemą, kuria užtikrinamas viešųjų pirkimų politikos skaidrumas ir koordinavimas tarp visų perkančiųjų organizacijų, įskaitant tinkamus ex ante ir ex post kontrolės mechanizmus veiksmingumui ir teisinei atitikčiai užtikrinti. Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 1467/97 3 straipsnio 4a dalį Taryba nustatė 2016 m. spalio 15 d. terminą, iki kurio Portugalija ir Ispanija turi pateikti išsamią ataskaitą apie priemones, kurių imtasi reaguojant į Tarybos sprendimą. Ataskaitą Tarybai ir Komisijai, kurioje nurodomos fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi siekiant Tarybos nustatytų tikslų, Ispanija pateikė 2016 m. spalio 15 d., o Portugalija ataskaitą pateikė 2016 m. spalio 17 d. Komisija išnagrinėjo Portugalijos ir Ispanijos biudžeto strategijas, remdamasi informacija, įtraukta į priemonių, kurių imtasi, ataskaitas, kad įvertintų, ar abi valstybės narės laikėsi 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimų. 1 langelis. Priemonių veiksmingumo vertinimo metodika Pagal Reglamentą (EB) Nr. 1467/97 ir Elgesio kodeksą turėtų būti laikoma, kad valstybė narė ėmėsi veiksmingų priemonių, jeigu ji veikė laikydamasi arba pagal SESV 126 straipsnio 7 dalį Tarybos pateiktos rekomendacijos, arba pagal 126 straipsnio 9 dalį Tarybos priimto sprendimo dėl įspėjimo. Elgesio kodekse nustatyta, kad vertinant priemonių veiksmingumą visų pirma turėtų būti atsižvelgiama į tai, ar atitinkama valstybė narė pasiekė Tarybos rekomenduotus metinius biudžeto tikslus ir užtikrino pagal ciklą pakoreguoto balanso, atmetus vienkartines ir kitas laikinąsias priemones, pagerėjimą. Pagal priemonių veiksmingumo vertinimo metodiką pirmiausia reikia patikrinti, ar valstybė narė pasiekė nominalaus deficito tikslą ir užtikrino su tuo susijusį struktūrinio balanso pagerėjimą, reikalaujamą Tarybos rekomendacijoje arba sprendime dėl įspėjimo. Jei taip, procedūra sustabdoma. Jei valstybė narė nepasiekė nominalaus deficito tikslo arba rizikuoja jo nepasiekti arba neužtikrino reikiamo struktūrinio balanso pagerėjimo, kruopščiai išnagrinėjamos to priežastys. Kruopščiai atliktoje analizėje, kuria siekiama įvertinti, ar valstybė narė veikė laikydamasi Tarybos rekomendacijos ar sprendimo dėl įspėjimo, remiamasi dviem papildomomis fiskalinių pastangų vertinimo priemonėmis: i) metodu „iš viršaus į apačią“, kuriuo įvertinamas struktūrinio balanso pokytis, pakoreguotas pagal patikslintą potencialios gamybos apimties augimą, neplanuotas pajamas ar pajamų trūkumą ir nenumatytus įvykius, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kuriuo pagrįsta Tarybos rekomendacija arba sprendimas dėl įspėjimo, ir ii) metodu „iš apačios į viršų“, kuriuo vertinamas atskirų įgyvendintų diskrecinių fiskalinių priemonių ir vyriausybės kontroliuojamų išlaidų pokyčių poveikis biudžetui, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, kuriuo pagrįsta Tarybos rekomendacija arba sprendimas dėl įspėjimo. Kruopšti analizė taip pat papildoma kitų atitinkamų kokybinių aspektų vertinimu, suteikiančiu galimybę Komisijai pateikti kvalifikuotą nuomonę, ar valstybė narė ėmėsi pakankamų politikos priemonių siekdama laikytis Tarybos rekomendacijos arba sprendimo dėl įspėjimo. Jei iš kruopščios analizės matyti, kad susijusi valstybė narė įvykdė savo politinius įsipareigojimus, vertinant bus padaryta išvada, kad ji ėmėsi veiksmingų priemonių. Jei iš kruopščios analizės matyti, kad politiniai įsipareigojimai neįvykdyti ir manoma, kad nominalaus deficito tikslai bus nepasiekti, vertinant bus padaryta išvada, kad veiksmingų priemonių nebuvo imtasi. Tačiau jeigu numatoma, kad nominalaus deficito tikslai bus pasiekti, procedūrą reikėtų sustabdyti. 2.Priemonių, kurių ėmėsi Portugalija, vertinimas 2.1.Priemonės, įtrauktos į priemonių, kurių imtasi, ataskaitą ir atnaujintos biudžeto projekcijos Kaip paaiškinta 2016 m. spalio 17 d. Portugalijos pateiktoje priemonių, kurių imtasi, ataskaitoje, atsižvelgdama į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimą dėl įspėjimo Portugalija įgyvendino 445 mln. EUR (¼ % BVP) vertės tarpinio vartojimo įšaldymą. Tikimasi, kad ši priemonė iš dalies atsvers dokumente nurodytus deficitą didinančius veiksnius. Ataskaitoje planuojama, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sudarys 2,4 % BVP, t. y. 0,2 % BVP daugiau negu 2016 m. stabilumo programoje nustatytas tikslas. Skirtumą daugiausia lemia makroekonominės perspektyvos pablogėjimas, palyginti su 2016 m. stabilumo programa, o tai prisideda prie mokestinių pajamų projekcijų sumažinimo. Išlaidų srityje taip pat numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitą didins du vienkartiniai veiksniai (vienas yra susijęs su „Oitante“, t. y. vykdant „Banif“ pertvarkymą sukurta turto valdymo įmone, o kitas – su dviejų koncesijų panaikinimu).—— 2.2.Priemonių, kurių imtasi, vertinimas

Komisijos 2016 m. rudens prognozėje numatoma, kad valdžios sektoriaus deficitas 2016 m. sudarys 2,7 % BVP ir viršys reikalaujamą 2,5 % BVP deficito tikslą, bet neviršys Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės. Pusę skirtumo, palyginti su 2,4 % BVP dydžiu, įtrauktu į priemonių, kurių imtasi, ataskaitą, lemia tai, kad Komisijos 2016 m. rudens prognozėje numatomas ne toks optimistinis makroekonominis scenarijus, o dėl to ir mažesnės mokestinių pajamų projekcijos. Likęs skirtumas atsiranda dėl Komisijos 2016 m. rudens prognozėje, palyginti su priemonių, kurių imtasi, ataskaita, numatomo kiek didesnio spaudimo didinti išlaidas, visų pirma susijusias su atlygiu darbuotojams ir tarpiniu vartojimu. 1 lentelė. Biudžeto projekcijų palyginimas Numatoma, kad nebus įdėtos reikalaujamos fiskalinės pastangos išlaikyti nepakitusį struktūrinį balansą, nes Komisijos 2016 m. rudens prognozėje numatomas nedidelis 0,1 % BVP pablogėjimas. Tai yra geresnis rezultatas negu Komisijos 2016 m. pavasario prognozėje, kuria pagrįstas Tarybos sprendimas dėl įspėjimo, numatytas 0,2 % BVP pablogėjimas, nes pabloginta makroekonominė perspektyva ir atsižvelgta į to poveikį cikliniam koregavimui. Kaip numatyta priemonių veiksmingumo vertinimo metodikoje (žr. 1 langelį), dėl šios situacijos būtina atlikti kruopščią fiskalinių pastangų analizę, remiantis pakoreguotu struktūrinio balanso pokyčiu (metodu „iš viršaus į apačią“) ir priemonių, kurių imtasi, suma (metodu „iš apačios į viršų“). Remiantis fiskalinių pastangų vertinimo metodu „iš viršaus į apačią“ apskaičiuota, kad pakoreguotas struktūrinio balanso pokytis sudaro 0,4 % BVP. Be to, remiantis metodu „iš apačios į viršų“, galima teigti, kad 0,3 % BVP vertės fiskalinės pastangos iš esmės atitinka būtinas pastangas siekiant laikytis Tarybos sprendimo dėl įspėjimo (0,25 % BVP). Tai daugiausia susiję su reikalaujamu tarpinio vartojimo įšaldymu, kurio struktūrinis poveikis biudžetui sudaro beveik ¼ % BVP, kuris įgyvendintas atsižvelgiant į Tarybos sprendimą dėl įspėjimo ir apie kurį deramai pranešta analizuojamoje ataskaitoje.—— 2 lentelė. Struktūrinio balanso pakoreguoto pokyčio ir fiskalinių pastangų, įvertintų pagal metodą „iš apačios į viršų“, palyginimas, remiantis Komisijos 2016 m. rudens prognoze Apskritai, nors ir numatoma, kad 2016 m. nebus pasiektas nominalaus deficito tikslas, pagal Komisijos 2016 m. rudens prognozę vis dar tikimasi, kad perviršinis deficitas bus panaikintas laiku. Be to, pagal Komisijos prognozę numatoma, kad perviršinis deficitas bus panaikintas tvariai, nes numatoma, kad nominalus deficitas ir toliau nesieks Sutartyje nustatytos 3 % BVP pamatinės vertės: 2017 m. dar sumažės iki 2,2 % BVP, o 2018 m. šiek tiek padidės iki 2,4 % BVP. Galiausiai remiantis tiek pakoreguotu struktūrinio balanso pokyčiu, tiek fiskalinių pastangų vertinimo metodu „iš apačios į viršų“ tikimasi, kad 2016 m. bus įdėtos reikiamos fiskalinės pastangos. Vis dėlto dar nežinomas planuojamo „Caixa Geral de Depósitos“ (CGD) rekapitalizavimo galimo poveikio deficitui laikas ir mastas. Dėl to kyla rizika planams laiku ir tvariai panaikinti perviršinį deficitą. 2.3.Fiskalinių struktūrinių priemonių, kurių imtasi, vertinimas Kiek tai susiję su Tarybos reikalaujamomis priemonėmis tvariam viešųjų finansų gerinimui užtikrinti, priemonių, kurių imtasi, ataskaitoje pabrėžiamas centrinės administracijos nefinansinės skolos ribojimas ir turimų lėšų įsiskolinimams sveikatos sektoriuje padengti didinimas. Ataskaitoje taip pat minimas naujo Biudžeto sistemos įstatymo įgyvendinimo skyriaus veiklos taisyklių patvirtinimas. Be to, pradėta išlaidų peržiūra, kuri šiuo metu apima sveikatos ir švietimo sektorius, taip pat viešuosius pirkimus ir valstybės įmones ir kurios planuojamas bendras poveikis bus 238 mln. EUR sutaupytų lėšų iki 2019 m., o iš jų – 75 mln. EUR 2017 m. Kiek tai susiję su pensijų sistemos tvarumu, ataskaitoje atkreipiamas dėmesys į 2017 m. biudžeto projekte planuojamą naujo progresinio mokesčio už nekilnojamąjį turtą pajamų skyrimą Socialinės apsaugos finansinės padėties stabilizavimo fondui (tikimasi, kad šios priemonės poveikis 2017 m. sudarys 160 mln. EUR). Vyriausybė šią priemonę pateikia kaip būdą spręsti priklausomybės nuo standartinių biudžeto pervedimų klausimą. Vis dėlto pensijų sistemos tvarumo išlaidų atžvilgiu klausimas lieka neišspręstas. Galiausiai priemonių, kurių imtasi, ataskaitoje valstybės įmonių restruktūrizavimo plano perorientavimas nurodomas kaip vykstantis, nepatikslinant konkrečios pažangos šioje srityje. 3.Priemonių, kurių ėmėsi Ispanija, vertinimas 3.1.Priemonės, įtrauktos į priemonių, kurių imtasi, ataskaitą ir atnaujintos biudžeto projekcijos Turint omenyje tai, kad dirba laikinoji vyriausybė, 2016 m. spalio 15 d. Ispanijos pateiktoje priemonių, kurių imtasi, ataskaitoje daugiausia dėmesio skiriama priemonėms, kurių imtasi siekiant užtikrinti 2016 m. tarpinių biudžeto tikslų įgyvendinimą. Visų pirma, ataskaitoje akcentuojamos toliau nurodytos dvi naujos fiskalinės politikos priemonės, kurių imtasi atsižvelgiant į 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimą: pirma, sprendimas paankstinti 2016 finansinių metų pabaigos datą ir, antra, Karaliaus įstatyminis dekretas Nr. 2/2016, kuriuo padidinama įmonių pelno mokesčio dalinių mokėjimų suma. Pirmoji priemonė – biudžeto valdymo strategija siekiant riboti išlaidas 2016 m., kuria planuojama sutaupyti 1 mlrd. EUR (0,1 % BVP). Antrąją priemonę Ispanijos Vyriausybė priėmė, o Parlamentas ratifikavo 2016 m. spalio 20 d. siekdami kompensuoti 2016 m. numatomą 0,6 % BVP įmonių pelno mokesčio pajamų trūkumą, susidariusį dėl to, kad 2016 m. sausio 1 d. baigė galioti laikinosios to mokesčio dalinių mokėjimų reglamentavimo priemonės. Be kitų dalykų, pagal šią priemonę iš naujo nustatomi ir padidinami minimalūs įmonių pelno mokesčio daliniai mokėjimai, išplečiant jų taikymą didesniam įmonių skaičiui. Pagal ataskaitą, be minėto įmonių pelno mokesčio pajamų trūkumo kompensavimo, priemonė turės dar 0,2 % BVP grynąjį teigiamą poveikį 2016 m. nominaliam balansui, o planuojamas deficitas 2016 m. sieks 4,6 %. Tačiau dėl šios priemonės Ispanijos struktūrinis balansas nepagerės.

Turint omenyje tai, kad iki Tarybos nustatyto ataskaitos pateikimo spalio 15 d. termino dirbo laikinoji vyriausybė, ir remiantis biudžeto plano projekte pagal nesikeičiančios politikos scenarijų parengtomis 2017 m. projekcijomis, priemonių, kurių imtasi, ataskaitoje nepateikiama naujų 2017 m. fiskalinės politikos priemonių, kurios būtinos siekiant užtikrinti, kad būtų pasiekti 2017 ir 2018 m. nominalaus deficito ir struktūriniai tikslai. Joje akcentuojamas tik tolesnis 2016 m. ar anksčiau priimtų priemonių poveikis. Tuo remiantis, biudžeto plano projekte planuojamas 2017 m. deficitas sudaro 3,6 % BVP, t. y. 0,5 proc. punkto daugiau negu tiems metams Tarybos nustatytas nominalaus deficito tikslas. Kiek tai susiję su priemonėmis, kurių reikalaujama 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendimu ir kuriomis būtų sustiprintos Ispanijos fiskalinė ir viešųjų pirkimų politikos sistemos, ataskaitoje pateikiama informacijos apie atitinkamų nacionalinės fiskalinės sistemos, konkrečiai – Stabilumo įstatymo, nuostatų įgyvendinimą 2016 m. ir Ispanijos Vyriausybės pateiktus dviejų teisės aktų pasiūlymus, kurie skirti viešųjų pirkimų priežiūrai griežtinti ir kuriuos dabar turi patvirtinti Parlamentas. 3.2.Priemonių, kurių imtasi, vertinimas Pagal Komisijos 2016 m. rudens prognozę numatoma, kad nominalus deficitas sudarys 4,6 % BVP ir atitiks Tarybos įspėjime nustatytą deficito tikslą. Konkrečiai, pirmąjį 2016 m. pusmetį, nepaisant spartaus ekonomikos augimo, Ispanijos valdžios sektoriaus deficitas beveik nepakito. Šį vaizdą patvirtino rugpjūčio ir rugsėjo mėn. gauti mėnesiniai kai kurių valdžios sektoriaus subsektorių duomenys. Kadangi išlaidų augimas atitiko lūkesčius, pajamoms neigiamą įtaką darė didelis pajamų mokesčio pajamų trūkumas. Tai ypač pasitvirtino 2016 m. sausio mėn. įsigaliojus antrai įmonių pelno mokesčio reformos daliai ir panaikinus minimalius įmonių pelno mokesčio dalinius mokėjimus. To panaikinimo poveikį visiškai kompensuoja 2016 m. spalio 20 d. priimtas Karaliaus įstatyminis dekretas Nr. 2/2016. Kadangi 2017 m. biudžeto nėra, numatoma, kad 2017 m. deficitas sumažės iki 3,8 % BVP, o 2018 m. – iki 3,2 % BVP. To tikimasi daugiausia dėl teigiamos makroekonominės perspektyvos (kuri palanki mokestinėms pajamoms ir socialinių pervedimų nedidėjimui) ir mažesnių palūkanų mokėjimų, kai palūkanų normos apskritai žemos. Tačiau numatomas deficito rezultatas abejais metais vis dar viršija Tarybos nustatytus nominalaus deficito tikslus ir šiuo metu nenumatoma laiku, iki 2018 m., panaikinti perviršinio deficito. 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendime reikalaujama, kad Ispanija neleistų struktūriniam balansui pablogėti daugiau kaip 0,4 % BVP 2016 m., tačiau Komisijos 2016 m. rudens prognozėje numatomas 1,0 % BVP struktūrinio balanso pablogėjimas, t. y. 0,6 procentinio punkto viršijantis reikalaujamą dydį. Kalbant apie 2017 ir 2018 m., 2016 m. rugpjūčio 8 d. Tarybos sprendime reikalaujama, kad 2017 m. Ispanija užtikrintų 0,5 % BVP struktūrinio balanso pagerėjimą. Tačiau pagal Komisijos 2016 m. rudens prognozę 2017 ir 2018 m. struktūrinio deficito pokyčių nenumatoma. 3 lentelė. Biudžeto projekcijų palyginimas Kaip numatyta priemonių veiksmingumo vertinimo metodikoje (žr. 1 langelį), dėl šios situacijos būtina atlikti kruopščią fiskalinių pastangų analizę, remiantis pakoreguotu struktūrinio balanso pokyčiu (metodu „iš viršaus į apačią“) ir priemonių, kurių imtasi, suma (metodu „iš apačios į viršų“). 4 lentelė. Struktūrinio balanso pakoreguoto pokyčio ir fiskalinių pastangų, įvertintų pagal metodą „iš apačios į viršų“, palyginimas, remiantis Komisijos 2016 m. rudens prognoze Atlikus kruopščią analizę matyti, kad pagal abu metodus 2016 m. kyla rizika nepasiekti reikalaujamų fiskalinių pastangų dydžio. Konkrečiai, vertinant pagal metodą „iš viršaus į apačią“ numatomas pakoreguotas struktūrinio balanso pokyčio įvertis yra −0,5 % BVP 2016 m., taigi tik vos nukrypstama nuo Tarybos reikalaujamo −0,4 % BVP tikslo. Panašus vaizdas susidaro vertinant pagal metodą „iš apačios į viršų“: numatomas grynasis ekspansinis (struktūrinių) pajamų priemonių ir vyriausybės kontroliuojamų išlaidų pokyčių poveikis siekia 0,1 % BVP, palyginti su nuliniu poveikiu, kurio įpareigoja siekti Taryba. Kiek tai susiję su 2017 m., nors atsižvelgiama į tai, kad šios projekcijos parengtos pagal nesikeičiančios politikos scenarijų, kruopšti analizė rodo, kad nesiėmus papildomų priemonių fiskalinės pastangos tais metais būtų 0,3 % BVP mažesnės negu Tarybos reikalaujamas dydis, jei vertinama pagal metodą „iš viršaus į apačią“, arba 0,2 % mažesnės, jei vertinama pagal metodą “iš apačios į viršų“. Tai reikštų, kad ir pagal metodą „iš apačios į viršų“, ir pagal metodą „iš viršaus į apačią“ bendras trūkumas 2016–2017 m. sudarys 0,3 % BVP. Galiausiai kalbant apie 2018 m. ir taip pat atsižvelgiant į tai, kad šios projekcijos parengtos pagal nesikeičiančios politikos scenarijų, pagal metodą „iš viršaus į apačią“ 2018 m. gaunamos nulinės fiskalinės pastangos ir bendras 0,8 % BVP trūkumas, palyginti su Tarybos reikalaujamu tikslu. Pagal metodą „iš apačios į viršų“ 2018 m. fiskalinės pastangos irgi yra nulinės. Šis įvertis nesiekia 0,5 % BVP priemonių tikslo, kuris laikomas būtinu 2018 m. siekiant Tarybos sprendime dėl įspėjimo nustatytų struktūrinių tikslų, ir lemia bendrą 0,9 % BVP trūkumą 2016–2018 m.. 3.3.Fiskalinių struktūrinių priemonių, kurių imtasi, vertinimas Reaguodama į Tarybos sprendimą Ispanijos Vyriausybė pasiūlė keletą priemonių, tačiau jos nepakankamos sprendimo reikalavimams įvykdyti. Nors Ispanijos valdžios institucijos pateikė išsamios informacijos apie Stabilumo įstatymo prevencinio ir korekcinio mechanizmų įgyvendinimą per visus 2016 m., jos dar nepateikė pasiūlymų iš dalies pakeisti tą įstatymą, kad šie mechanizmai būtų taikomi automatiškai. Be to, nepriėmus tinkamų įgyvendinimo teisės aktų, Stabilumo įstatymo išlaidų taisyklės taikymas ir toliau yra neaiškus ir gali būti skirtingai interpretuojamas, todėl jo indėlis į fiskalinės drausmės stiprinimą yra ne toks didelis.