Pakeistas pasiūlymas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl Europos socialinio fondo (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) /* KOM/2005/0523 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 17.10.2005 KOM(2005) 523 galutinis 2004/0165 (COD) Pakeistas pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos socialinio fondo (pateikta Komisijos pagal EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS įvadas 1. 2004 m. liepos 14 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl naujo Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos socialinio fondo[1]. Šis pasiūlymas buvo perduotas Europos Parlamentui ir Tarybai 2004 m. liepos 15 d. 2. 2005 m. kovo 9 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetas pareiškė savo nuomonę dėl Komisijos pasiūlymo[2]. 3. Regionų komitetas pateikė savo nuomonę 2005 m. vasario 23 d[3]. 4. Europos Parlamentas pateikė savo nuomonę per pirmąjį svarstymą 2005 m. liepos 6 d[4]. Pasiūlymo tikslas Europos socialinis fondas (ESF) padeda siekti EB sutarties 158 straipsnyje nustatyto ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslo, remdamas tas politikos kryptis ir prioritetus, kuriais, remiantis Europos užimtumo strategijoje (EUS) nustatytomis gairėmis ir rekomendacijomis, siekiama užtikrinti visišką užimtumą, pagerinti darbo kokybę bei našumą ir skatinti socialinę integraciją bei sanglaudą. Tam, kad pasiektų šį tikslą, ESF turi išspręsti tris pagrindinius uždavinius: užimtumo skirtumų, socialinės nelygybės ir įgūdžių trūkumų bei darbo trūkumo problemą išsiplėtusioje Sąjungoje; dėl globalizacijos ir žiniomis grįstos ekonomikos vystymosi atsiradusią būtinybę pertvarkyti ekonomiką bei socialinę politiką ir demografinius pokyčius, kuriuos sukėlė darbo jėgos mažėjimas ir senėjimas. Komisija pasiūlė supaprastintą sanglaudos politikos vykdymo mechanizmą išlaikant pagrindinius programavimo, partnerystės, bendro finansavimo ir vertinimo principus. Svarbiausias šios reformos aspektas – skatinti strateginį požiūrį į programavimą, kad Europos socialinio fondo intervencijos būtų stipriau koncentruojamos ir sutelkiamos Lisabonos darbotvarkės ir Europos užimtumo strategijos kontekste. Komisijos nuomonė dėl priimtų pakeitimų 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamentas priėmė 85 pakeitimus. Komisija yra pasirengusi pritarti visiems toliau išvardytiems pakeitimams ar jų daliai. - Pakeitimas Nr. 3 : (išvardytos politikos sritys), žr. 7 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 4: (pabrėžiama dabartinių ir būsimų Europos Sąjungos uždavinių svarba), žr. naująją 4 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 5: (pabrėžiama Europos socialinio modelio svarba ir jo atnaujinimas), žr. naująją 4 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 6: (pabrėžiama Bendrijos iniciatyvos EQUAL atskirų principų integravimo svarba), žr. naująją 6 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 7: (išvardyti veiksmai, kuriuos galima finansuoti, siekiant geriau numatyti ir valdyti pokyčius), žr. 9 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 8: (prevenciniai veiksmai, sprendžiant atitinkamus demografinių pokyčių aspektus), žr. naująją 8 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 9: (nuoroda į ekonomiškai neveiklius asmenis), žr. 9 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 10: (nuoroda į atokiausius regionus), žr. 4 straipsnio 2 dalį - Pakeitimas Nr. 11: (naujovių skatinimo veiksmai), žr. 12 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 12: (pabrėžiama tarptautinio bendradarbiavimo, kaip vieno iš pagrindinių ESF veiklos aspektų, integravimo svarba), žr. 12 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 84: (turimų ribotų išteklių sutelkimas, siekiant išlaidų suderinamumo su kitomis lėšomis ir politikos kryptimis), žr. 13 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 16: (ESF parama socialiai remtinoms grupėms), žr. 15 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 17: (keitimąsis patirtimi socialinės atskirties ir diskriminacijos srityje), žr. 16 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 87: (Fondo misijos patikslinimas), žr. 2 straipsnio 1 dalį - Pakeitimas Nr. 19: (socialinė įtrauktis), žr. 2 straipsnio 2 dalį - Pakeitimas Nr. 21: (sustiprinama ESF paramos valstybių narių novatoriškoms priemonėms ir tarptautiniam bendradarbiavimui svarba), žr. 3 straipsnio 4 dalį - Pakeitimas Nr. 23: (apima papildomus aspektus – visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir įmonių steigimą), žr. 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 24 ir Nr. 93 : (tekstas bus patikslintas), žr. 3 straipsnio 1 dalies a punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 25: (ESF parama socialiai remtinoms grupėms), žr. 3 straipsnio 1 dalies b punktą - Pakeitimas Nr. 26: (sustiprina ryšį su Europos užimtumo strategija), žr. 3 straipsnio 1 dalies b punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 27 : (tekstas bus patikslintas), žr. 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 3 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 28: (lyčių aspekto integravimas), žr. 3 straipsnio 1 dalies b punkto iii papunktį - Pakeitimas Nr. 29: (konkrečios priemonės darbui ir privačiam gyvenimui derinti), žr. 3 straipsnio 1 dalies b punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 32: (sustiprina poreikį kovoti su socialine atskirtimi ir visų rūšių diskriminacija), žr. 3 straipsnio 1 dalies c punktą - Pakeitimas Nr. 33: (ESF parama socialiai remtinoms grupėms), žr. 3 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 34: (konkrečios priemonės migrantų socialinei integracijai gerinti), žr. 3 straipsnio 1 dalies b punkto iv papunktį - Pakeitimas Nr. 35: (priemonės kovai su diskriminacija darbo vietoje), žr. 3 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 38: (veiksmai socialiai remtinų grupių, žmonių su negalia bei besirūpinančiųjų išlaikomais asmenimis grįžimui į darbo rinką palengvinti), žr. 3 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 40: (užtikrina socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų vaidmens matomumą), žr. 3 straipsnio 1 dalies e punktą - Pakeitimas Nr. 88: (daro švietimo ir mokymo sistemų reformų rengimą ir diegimą tinkamais pagal regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslą), žr. 3 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 89: (paramos taikymo sritis apima Sanglaudos šalis), žr. 3 straipsnio 3 dalį - Pakeitimas Nr. 41: (apima papildomus aspektus – visą gyvenimą trunkantį mokymąsi ir įmonių steigimą), žr. 3 straipsnio 1 dalies a punkto i papunktį ir 3 straipsnio 2 dalies a punkto i papunktį - Pakeitimas Nr. 42: (segregacijos prevencija), žr. 3 straipsnio 2 dalies a punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 46: (nuoroda į nuolatinį mokymą ir į atstovaujančias profesines organizacijas), žr. 3 straipsnio 2 dalies b punkto ii papunktį - Pakeitimas Nr. 48: (informavimo ir informuotumo didinimo priemonės), su informavimo ir informuotumo didinimo priemonėmis susijusios nuostatos bus įtrauktos į įgyvendinantį reglamentą - Pakeitimas Nr. 49: (techninio pobūdžio pataisymas), žr. 3 straipsnio 5 dalį - Pakeitimas Nr. 50: (nuoroda į Europos užimtumo strategiją ir socialinę įtrauktį), žr. 4 straipsnio 1 dalį - Pakeitimas Nr. 51: (patikslinamos geografinių vietovių rūšys, į kurias reikės atsižvelgti veiklos programose), žr. 4 straipsnio 2 dalį - Pakeitimas Nr. 52: (kiekybiniai tikslai ir rodikliai papildomi „ nediskriminavimo “ bei „ vyrų ir moterų lygybės “ aspektu), žr. 4 straipsnio 4 dalį - Pakeitimas Nr. 53: (vertinimo analizė papildoma „ nediskriminavimo “ bei „ vyrų ir moterų lygybės “ aspektu), žr. 4 straipsnio 5 dalį - Pakeitimas Nr. 54: (užtikrina socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų vaidmens matomumą), žr. 5 straipsnio 2 dalį - Pakeitimas Nr. 55: (informavimo ir informuotumo didinimo priemonės), su informavimo ir informuotumo didinimo priemonėmis susijusios nuostatos bus įtrauktos į įgyvendinantį reglamentą - Pakeitimas Nr. 56: (techninio pobūdžio pataisymas), žr. 5 straipsnio 3 dalies 1 pastraipą - Pakeitimas Nr. 62: (išplėstas pavadinimas - Lyčių lygybė ir vienodos galimybės), 6 straipsnio pavadinimas - Pakeitimas Nr. 63: (sustiprinamos su lyčių aspekto integravimu susijusios nuostatos, taip pat ex ante vertinime), žr. 6 straipsnį - Pakeitimas Nr. 64: (lyčių aspekto integravimas), žr. 6 straipsnį - Pakeitimas Nr. 65: (proporcingas abiejų lyčių atstovų dalyvavimas), žr. 6 straipsnį - Pakeitimas Nr. 66: (nuostatas prieš diskriminaciją ), žr. 6 straipsnį ir 15 konstatuojamąją dalį - Pakeitimas Nr. 71: (pavadinimas - Pažangos ir įgyvendinimo ataskaitos), žr. 10 straipsnio pavadinimą - Pakeitimas Nr. 73: (metinių ataskaitų nuostatos), žr. visą 10 straipsnį, o ypač 10 straipsnio d punktą - Pakeitimas Nr. 74: (ataskaita dėl migrantų ir jų galimybių įsidarbinti), žr. 10 straipsnio b punktą - Pakeitimas Nr. 75: (paramos socialiai remtinoms grupėms ataskaita), žr. 10 straipsnio c ir d punktus - Pakeitimas Nr. 76: (socialinės įtraukties ataskaita), žr. 10 straipsnio d punktą - Pakeitimas Nr. 81: (savarankiško darbo kūrimas ir įmonių steigimas), žr. 3 straipsnio 1 dalies a punktą - Pakeitimas Nr. 82: (Europos socialinio fondo koordinavimas ir Lisabonos strategija), žr. 4 straipsnio 3 dalį - Pakeitimas Nr. 83: (socialinė atskirtis), žr. 10 straipsnio d punktą - Pakeitimas Nr. 92: (taikomi Europos Sąjungos teisės aktai, perkelti į nacionalinius teisės aktus), žr. 11 straipsnio 1 dalį IŠVADA Atsižvelgdama į EB sutarties 250 straipsnio 2 dalį, Komisija pakeičia savo pasiūlymą taip, kaip išdėstyta toliau. 2004/0165 (COD) Pakeistas pPasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl Europos socialinio fondo EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 148 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą[5], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[6], atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę[7], veikdami pagal Sutarties 251 straipsnyje nustatytą tvarką[8], kadangi: 5. Reglamente (EB) Nr. […], nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondoStruktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo[9], yra nustatytas šių fondų ir Sanglaudos fondo veiksmų pagrindas, o taip pat yra nustatyti tikslai, principai ir taisyklės, susiję su partneryste, programavimu, vertinimu ir valdymu. Todėl būtina apibrėžti Europos socialinio fondo (toliau – ESF) misijąužduotis, siejant jas su Sutarties 146 straipsnyje nustatytais uždaviniais ir atsižvelgiant į valstybių narių ir Bendrijos veiklą, kuriantnorint kurti suderintą užimtumo strategiją, kaip numatytapagal Sutarties 125 straipsnį. Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/1999 dėl Europos socialinio fondo [10] . 6. Turi būti nustatytos konkrečios nuostatos dėl veiklos rūšių, kurias ESF gali finansuoti vadovaudamasis tikslais, apibrėžtais Reglamente (EB) Nr. […] [nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo Struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo]. 7. ESF turėtų stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą sudarydamas geresnes užimtumo galimybes vykdydamas Sutarties 146 ir 159 straipsniais jam patikėtas užduotis, vadovaudamasis Reglamento (EB) Nr. [...], [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo], nuostatomis. 8. Šis požiūris yra dar svarbesnis atsižvelgiant į sunkumus, kylančius dėl Sąjungos plėtros ir ekonominės globalizacijos reiškinio. Todėl privalu pripažinti Europos socialinio modelio ir jo atnaujinimo svarbą. 9. Laikydamasi Sutarties 99 ir 128 straipsnių ir siekdama Lisabonos strategiją iš naujo nukreipti augimo ir darbo vietų kūrimui skatinti, Taryba priėmė integruotą paketą, apimantį bendrąsias ekonominės politikos gaires ir užimtumo gaires; pastarosiose dėstomi užimtumo tikslai, prioritetai ir užduotys. Todėl [2005 m. kovo 22 ir 23 d.] Eurpos Vadovų Taryba pakvietė mobilizuoti visus atitinkamus nacionalinius ir Bendrijos išteklius, įskaitant Sanglaudos politiką. 10. Vykdant Bendrijos iniciatyvos programą EQUAL įgyta naujos patirties, ypač susijusios su veiksmų vietos, regioniniu, nacionaliniu ir Europos lygiu derinimu. Ši patirtis turėtų būti integruota į bet kokią Europos socialinio fondo paramą. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tikslinių grupių dalyvavimui, politikos klausimų nustatymui ir jų atitinkamam integravimui, naujovėms ir bandymams, tarptautinio bendradarbiavimo metodams, pagalbai darbo rinkos užribyje atsidūrusioms grupėms, socialių klausimų poveikiui vidaus rinkai ir prieinamumui prie nevyriausybinių organizacijų vykdomų projektų bei jų valdymo. (3)(7) ESF turėtų remti valstybių narių politikos kryptis, kurios didžiąja dalimi atitinka pagal Europos užimtumo strategiją pateiktas gaires ir rekomendacijas bei Bendrijos nustatytus tikslus socialinės integracijos, nediskrinimavimo, moterų ir vyrų lygybės skatinimo bei švietimo ir mokymo srityse. Šiuo atveju reikėtų vadovautis darbo programa „Švietimas ir mokymas 2010“, kuri grindžiama išsamiomis ir nuosekliomis nacionalinėmis mokymosi visą gyvenimą strategijomis, ypač kuriose taikoma mokymosi visą gyvenimą tiek darbo vietoje, tiek už jos ribų koncepcija bei kuriose skiriamas ypatingas dėmesys pirminiam parengimui. Be to, ESF turėtų labiau prisidėti įgyvendinant Lisabonos ir Geteborgo Europos Vadovų Tarybų nustatytus tikslus siekiant sudaryti sąlygas pasiekti aukštesnį našumo ir konkurencingumo lygį, didesnę socialinę sanglaudą bei sukurti geresnių darbo vietų. (8) ESF taip pat turėtų dirbti prevencinį darbą spręsdamas atitinkamus tarp aktyvių Bendrijos gyventojų vykstančių demografinių pokyčių aspektus, ypač pasitelkdamas visą gyvenimą trunkantį profesinį mokymą. (4)(9) Kad būtų galima geriau numatyti ir valdyti pokyčius, siekiant regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslo, ESF pagalba labiausia stengiamasi padėti darbuotojams, įmonėms ir verslininkams prisitaikyti prie globalizacijos bei įmonių pertvarkymo, rūpintis, kad būtų keliama darbuotojų kvalifikacija, skatinti ekonomiškai aktyvius gyventojus grįžti į darbo rinką, gerinti darbo sąlygas, pradėti vykdyti iniciatyvias priemones, pvz., atleistųjų iš darbo įdarbinimą ir darbuotojų konsultacijas karjeros klausimais atsižvelgiant į jų individualias kvalifikacijas, siekiant užkirsti kelią etatų mažinimui, sukeliančiam ilgalaikį nedarbą , sudaryti geresnes įsidarbinimo sąlygas, remti aktyvesnį dalyvavimą darbo rinkoje siekiant visiško užimtumo , skatinti socialiai remtinų žmonių socialinę integraciją ir sudaryti jiems geresnes įsidarbinimo sąlygas, kovoti su diskriminacijos formomis, išvardytomis Sutarties 13 straipsnyje, ir skatinti partnerystes vykdant reformas. (5)(10) Be šių prioritetų, vadovaujantis „suartėjimo“ tikslu ir siekiant didesnio ūkio augimo, geresnių užimtumo galimybių moterims ir vyrams, geresnės darbo kokybės ir našumo, labiausiai atsilikusiuose regionuose ir valstybėse narėse būtina padidinti ir pagerinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą, patobulinti institucinius, administracinius ir teismų gebėjimus, ypač siekiant pasirengti reformoms ir jas įgyvendinti bei įgyvendinti acquis Bendrijos teisės aktus. (11) Tarp šių įvairių prioritetų reikėtų užtikrinti lanksčią ESF intervencijų atranką, siekiant spręsti konkrečius sunkumus kiekvienoje valstybėje narėje, o vykdant ESF finansuojamus prioritetinius veiksmus turėtų būti leidžiamas tam tikras lankstumas atsiliepiant į šiuos sunkumus. (6)(12) Novatoriškos veiklos ir tarptautinio bendradarbiavimo skatinimas yra turėtų būti integruotas kaip pagrindinis aspektas , kuris turėtų būti integruotas, į ESF veiklos sritį atsižvelgiant tiek į „suartėjimo“ tikslą, tiek į „regioninio konkurencingumo ir užimtumo“ tikslą. Reikėtų skatinti ir išbandyti novatoriškas idėjas vadovaujantis Europos užimtumo strategijos gairėmis ir rekomendacijomis bei atsižvelgiant į Bendrijos tikslus socialinės integracijos srityje . (7)(13) Būtina užtikrinti, kad ESF veiksmai atitiktų Europos užimtumo strategijoje numatytas politikos kryptis, ir sutelkti ESF paramą užimtumo gairėms ir rekomendacijoms, nacionalinėms reformų programoms bei Bendrijos tikslams, o taip pat valstybių narių socialinės integracijos nacionaliniams veiksmų planams įgyvendinti. ESF taip pat turėtų siekti sąveikos su kitų fondų lėšomis remiama parama tvariam vystymuisi vietos, regionų ir nacionaliniu lygiu. ESF parama taip pat yra labai svarbi siekiant socialinės integracijos ir švietimo bei mokymo tikslų. (8)(14) ESF remiamų veiksmų efektyvų ir veiksmingą įgyvendinimą lemia geras valdymas ir visų atitinkamų teritorinių bei socialinių ir ekonominių veikėjų, ypač socialinių partnerių ir kitų suinteresuotųjų asmenų, partnerystė, taip pat regioniniu ir vietos lygiu. (9)(15) Valstybės narės ir Komisija turi užtikrinti, kad ESF finansuojamų prioritetų įgyvendinimas, siekiant suartėjimo, regionų konkurencingumo ir užimtumo tikslų, padėtų skatinti lygybę bei šalintų nelygybę tarp vyrų ir moterų ; taikant lyčių aspekto aspekto integravimo strategiją turėtų būti, suderintą su konkrečiais veiksmais, sudaryti moterims geresnes galimybes nuolatinei darbinei veiklai bei remti jų pažangą šioje srityje . Tai turėtų taip pat skatinti lygybę ir diskriminacijos, ypač su kuria susiduria socialiai remtinos grupės, įskaitant žmones su negalia, migrantus ir tautines mažumas, prevenciją. (10)(16) ESF taip pat turėtų remti techninę pagalbą, daugiausia skatindamas abipusį mokymąsi, keitimąsi patirtimi, geros praktikos sklaidą perteikimą ir tarptautinį bei regioninį bendradarbiavimą , tokiu būdu pabrėždamas sustiprindamas ESF indėlį, siekiant Bendrijos tikslų ir prioritetų, susijusių su užimtumu ir socialine integracija bei kovojant su socialine atskirtimi ir diskriminacija . (11)(17) Reglamente (EB) Nr. [...] [nustatančiame bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninio plėtros fondo, Europos socialinio fondo Struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo] numatyta, kad dėl išlaidų tinkamumo sprendžiama nacionaliniu lygiu, išskyrus tam tikras išimtis, dėl kurių reikia parengti specialias nuostatas. Todėl turėtų būti nustatytos išimtys, susijusios su ESF. (18) Siekiant aiškumo turėtų būti pakeistas 1999 m. liepos 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1784/1999 dėl Europos socialinio fondo[11] . PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Tema Šis reglamentas nustato Europos socialinio fondo (ESF) užduotis ir jo pagalbos taikymo sritį, atsižvelgiant į „suartėjimo“ bei „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslus, apibrėžtus Reglamento (EB) Nr. [...] 3 straipsnyje, bei išlaidų rūšis, kurios atitinka reikalavimus pagalbai gauti. 2 straipsnis Paskirtis Užduotys 11. ESF padeda siekti Bendrijos prioritetų, susijusių su ekonominės ir socialinės sanglaudos stipri nimu, skatindamas aukštą užimtumo lygį bei daugiau ir geresnių darbo vietų, gerindamas užimtumo galimybes . ESF tai daro remdamas valstybių narių politikos kryptis, kuriomis siekiama pagerinti visiško užimtumo, kokybės ir našumo darbe bei skatinama socialinė integracija, įskaitant socialiai remtinų žmonių galimybes įsidarbinti , bei kuriomis siekiama mažinti šalių, regionų ir vietos užimtumo skirtumus. Pirmiausia, ESF remia veiksmus, kurie atitinka pagal Europos užimtumo strategiją priimtas gaires ir rekomendacijas. 12. Atlikdamas šio straipsnio 1 dalyje nurodytas užduotis, ESF remia Bendrijos prioritetus, susijusius su būtinybe stiprinti socialinę sanglaudą, konkurencingumą ir skatinti aplinką tausojantį ekonominį augimą. Visų pirma jis Tokiu būdu ESF atsižvelgia į atitinkamus Bendrijos prioritetus ir tikslus socialinės integracijos, švietimo ir mokymo srityse, didindamas ekonomiškai neveiklių gyventojų dalyvavimą darbo rinkoje, kovodamas su socialine – ypač socialiai remtinų grupių – atskirtimi ir skatindamas moterų bei vyrų lygybę ir nediskriminavimą . 3 straipsnis Pagalbos taikymo sritis 13. Siekdamas „suartėjimo“ bei „regionų konkurencingumo ir užimtumo“ tikslų, ESF remia veiksmus , laikydamasis šių prioritetų: 14. sudaryti geresnes prisitaikymo galimybes darbuotojams, ir įmonėms ir verslininkams , siekiant gerinti ekonominių pokyčių prognozavimą ir racionalų jų valdymą, pirmiausia skatinant: i) mokymąsi visą gyvenimą ir didesnes investicijas į įmonių, ypač MVĮ, žmogiškuosius išteklius ir darbuotojus, plėtojant ir įgyvendinant visą gyvenimą trunkančio mokymosi sistemas ir strategijas, įskaitant mokymąsi įmonėje , užtikrinančias ypač nekvalifikuotiems ir vyresnio amžiaus darbuotojams geresnes galimybes mokytis, kelti kvalifikaciją ir kompetenciją skaidrumą , skatinti IRT, e. mokymosi bei valdymo įgūdžių įgijimą, verslumą , bei naujoves bei įmonių steigimą ; ii) ekonominių pokyčių prognozavimą ir pozityvų valdymą, ypač kuriant bei propaguojant naujoviškas ir našesnes darbo organizavimo formas, įskaitant geresnį sveikatos ir saugumo darbe užtikrinimą, nustatant būsimus profesinius ir įgūdžių reikalavimus bei plėtojant konkrečias užimtumo, mokymo ir paramos paslaugas, taip pat atleistųjų iš darbo įdarbinimą, darbuotojams, pertvarkant bendroves ir sektorius.. 15. gerinti darbo ieškančių žmonių ir nedirbančių žmonių užimtumo galimybes ir jų tvarų integravimą į darbo rinką, užkertant kelią nedarbui, ypač ilgalaikiam nedarbui ir nedarbui tarp jaunimo, skatinant aktyvų senėjimą ir ilginant darbinę veiklą, bei sudarant galimybes aktyviau moterų ir migrantų dalyvauti darbo rinkoje, ypač skatinant: i) darbo rinkos institucijų, ypač užimtumo tarnybų bei kitų atitinkamų iniciatyvų, vykdomų atsižvelgiant į Bendrijos ir valstybių narių strategijas, kuriomis siekiama visiško užimtumo , atnaujinimą ir stiprinimą; ii) aktyvių prevencinių priemonių, užtikrinančių ankstyvą pagrįstų individualiais veiksmų planais poreikių ir asmeniniams poreikiams pritaikytos paramos nustatymą, darbo paieškas , ir mobilumą, savisamdą ir verslo kūrimą , apimantį kooperatyvines įmones, paskatas dalyvauti darbo rinkoje, lanksčius mechanizmus siekiant ilgiau išlaikyti darbo rinkoje vyresnio amžiaus darbuotojus, bei priemones darbui ir privačiam gyvenimui derinti, pvz., sudarant geresnes sąlygas prižiūrėti vaikus ir rūpintis išlaikomais asmenimis , įgyvendinimą; iii) integravimą ir konkrečius veiksmus, kurie sudarytų geresnes sąlygas įsidarbinti ir skatintų aktyvesnį nuolatinį moterų dalyvavimą darbinėje veikloje ir jų pažangą šioje srityje, mažintų bei panaikintų tiesioginę ir netiesioginę segregaciją dėl lyties darbo rinkoje, taip pat inter alia sprendžiant skirtingo vyrų ir moterų darbo apmokėjimo problemą , ir suderintų darbą ir asmeninį gyvenimą, taip pat sudarant geresnes sąlygas prižiūrėti vaikus ir rūpintis išlaikomais asmenimis; iv) konkrečius veiksmus, kurie stiprintų socialinę skatintų migrantų integraciją dalyvavimą ieškant darbo ir taip stiprintų jų socialinę integraciją, palengvintų darbuotojų geografinį ir profesinį mobilumą ir tarpvalstybinių darbo rinkų integraciją , tai pat pasitelkus orientavimą, kalbų mokymą bei užsienyje įgytų gebėjimų ir įgūdžių pripažinimą. 16. stiprinti socialiai remtinų žmonių socialinę integraciją, siekiant jų tvarios integracijos į darbinę veiklą, ir kovą su visomis diskriminacijos formomis darbo rinkoje , pirmiausia skatinant: i) socialiai remtinų žmonių, pvz., socialiai atskirtų žmonių, žmonių, kurie anksti paliko mokyklą, mažumų, ir neįgaliųjų bei besirūpinančių išlaikytiniais žmonių , integravimo ir grįžimo į darbą galimybes, taikant priemones, užtikrinančias galimybę gauti darbą, taip pat ir socialinės ekonomikos srityje, užtikrinant profesinio švietimo ir mokymo prieinamumą bei vykdant lydimuosius veiksmus ir teikiant atitinkamą socialinę paramą , bendruomenės bei rūpybos paslaugas, kurios pagerina užimtumo galimybes; ii) įvairovės darbo vietoje pripažinimą ir kov ą su diskriminacija dėl patekimo į darbo rinką ir skatinimo joje , o tai galima pasiekti inter alia didinant sąmoningumą ir įtraukiant vietos bendruomenes ir įmones ir remiant vietos užimtumo iniciatyvas. 17. stiprinti žmogiškąjį kapitalą, ypač skatinant: i) švietimo ir mokymo sistemų reformų rengimą ir diegimą, siekiant vystyti įsidarbinimo pajėgumą, gerinti pradinio ir profesinio švietimo ir mokymo tinkamumą darbo rinkai ir nuolat atnaujinti mokymo personalo įgūdžius, atsižvelgiant į žiniomis grįstą ekonomiką; ii) tinklų kūrimą tarp aukštojo mokslo įstaigų, tyrimo ir technologijos centrų bei įmonių. (d)(e) susitelkti reformoms užimtumo ir integracijos srityse, ypač skatinant įmonių steigimą ir tolesnį partnerysčių, ir susitarimų ir iniciatyvų vystymą ir įgyvendinimą , užmezgant ryšius su atitinkamomis suinteresuotosiomis šalimis, pvz., socialiniais partneriais ir nevyriausybinėmis organizacijomis nacionaliniu, regioniniu , ir vietos ir tarptautiniu lygiu. 18. Siekdamas „suartėjimo“ tikslo, ESF taip pat remia veiksmus, laikydamasis šių prioritetų: 19. plėsti ir gerinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą, ypač skatinant: i) reformų švietimo ir mokymo sistemose įgyvendinimą, ypač siekiant padėti jiems labiau prisitaikyti prie žiniomis paremtos visuomenės poreikių ir visą gyvenimą trunkančio mokymosi gerinant pradinio išsilavinimo tinkamumą darbo rinkai ir nuolatinį apmokančio ir kito personalo įgūdžių atnaujinimą ; ii) aktyvesnį dalyvavimą švietime ir mokyme visą gyvenimą, tam tikslui taip pat imantis veiksmų, kad gerokai sumažėtų anksti paliekančiųjų mokyklą skaičius ir segregacija , ir geresnes galimybes gauti kokybišką pradinį profesinį ir tretinį išsilavinimą ir mokymą ; iii) plėtoti žmogiškąjį potencialą mokslinių tyrimų ir naujovių srityje, ypač per antrosios ir trečiosios pakopų studijas ir sudarant galimybes mokslo darbuotojams mokytis bei užmezgant ryšus tarp universitetų, mokslinių tyrimų centrų ir įmonių. 20. Stiprinti valstybės valdymo institucijų, o, prireikus, socialinių partnerių ir nevyriausybinių organizacijų institucinius gebėjimus ir veiksmingumą, nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygiu, siekiant apimant reformų, ir gero valdymo ir geresnio reglamentavimo , ypač ekonomikos, užimtumo, socialinėje, aplinkos ir teismų srityje, pirmiausia skatinant: i) mechanizmus, skirtus gerinti tinkamos politikos ir programų kūrimą, kontrolę ir vertinimą, be kitų priemonių , organizuojant studijas, renkant statistinę informaciją ir kaupiant patirtį klausiant ekspertų patarimų, remiant įvairių tarnybų veiksmų koordinavimą ir dialogą tarp atitinkamų valstybinių ir privačių įstaigų; ii) gebėjimų ugdymą atitinkamų sričių politikos ir programų įgyvendinimo srityje, taip pat teisės aktų įgyvendinimo srityje, ypač vykdant nuolatinius vadovybės ir personalo mokymus, teikiant konkrečią paramą pagrindinėms tarnyboms, inspekcijoms bei socialiniams be ekonominiams dalyviams, įskaitant socialinius partnerius, atitinkamas nevyriausybines organizacijas ir atstovaujančias profesines organizacijas . 21. ESF gali remti 3 straipsnio 2 dalyje išvardytus veiksmus valstybių narių, turinčių teisę gauti finansinę paramą iš Sanglaudos fondo, teritorijoje, kaip apibrėžta [Reglamento Nr. [...] [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninio plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo] 5 straipsnio 3 dalyje. 3.4. Įgyvendindamas šio straipsnio 1 ir 2 dalyse nurodytus tikslus ir prioritetus, ESF remia novatoriškos veiklos skatinimą ir integravimą valstybėse narėse , taip pat tarptautinį ir regioninį bendradarbiavimą, pirmiausia keičiantis informacija, patirtimi, rezultatais ir gera praktika bei plėtojant papildomas strategijas ir suderintus arba bendrus veiksmus. 4.5. Įgyvendinant socialinės integracijos prioritetą, nurodytą šio straipsnio 2 1 dalies c punkto i papunktyje, ESF skiriamas finansavimas veiksmams, patenkantiems į Reglamento (EB) Nr. [...] [ERPF] taikymo sritį, gali siekti daugiausia 10% atitinkamam prioritetui skirtų lėšų. 4 straipsnis Suderinamumas ir koncentracija 22. 1. Valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad ESF finansuojamas veiksmas atitiktų pagal Europos užimtumo strategiją įgyvendinamus veiksmus ir prie juos papildytų . Pirmiausia jos užtikrina, kad Nacionalinėje strateginėje orientacinėje struktūroje strateginiuose metmenyse ir veiklos programose nustatytas veiksmas kiekvienoje valstybėje narėje skatintų įgyvendinti strateginius tikslus, prioritetus ir užduotis vykdant nacionalines reformų programas ir nacionalinius veiksmų planus socialinei integracijai remti . Jei ESF gali paremti valstybių narių politiką, pastarosios taip pat bei daugiausia finansavimo skiria atitinkamų užimtumo rekomendacijų, pateiktų Sutarties 128 straipsnio 4 dalyje, o taip pat susijusių Bendrijos tikslų socialinės integracijos , švietimo ir mokymo srityje įgyvendinimui. 23. Veiklos programose lėšos skiriamos svarbiausiems poreikiams; daugiausia jų skiriama toms politikos sritims, kuriose ESF parama gali padaryti didelį poveikį, siekiant programos tikslų. Siekiant kiek įmanoma didesnio ESF paramos veiksmingumo, veiklos programose, prireikus , ypač atsižvelgiama į regionus ir vietoves, kurie susiduria su labai rimtomis problemomis, pavyzdžiui, įskaitant neturtingos miestų teritorijos, atokiausi regionai , ir atsilikusios kaimo vietovės bei nuo žvejybos priklausančios vietovės , taip pat vietovės, kurios ypač nukentėjo dėl įmonių perkėlimo. 24. Atitinkami valstybių narių metinės ataskaitos, nurodytos Reglamento (EB) Nr. [...] [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninio plėtros fondo, Europos socialinio fondo Struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo], 19 66 straipsnyje, elementai įtraukiami į atitinkamas nacionalines reformų programas ir nacionalinius veiksmų planus socialinės integracijos srityje. 25. Kiekybiniai tikslai ir rodikliai, pasirinkti stebėti n Nacionalin ės io strategin ės io orientacinės plano struktūros , apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. [...] [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Europos regioninio plėtros fondo, Europos socialinio fondo Struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo] 18 straipsnyje, įgyvendinimą, yra tie, kurie yra naudojami įgyvendinant Europos užimtumo strategiją ir siekiant atitinkamų Bendrijos tikslų socialinės integracijos, nediskriminavimo, švietimo ir mokymo bei vyrų ir moterų lygybės skatinimo srityse . Veiklos programų stebėsenos rodikliai turėtų būti suderinti su šiais kiekybiniais tikslais. 26. Vertinant ESF veiksmus taip pat atsižvelgiama į ESF finansuojamo veiksmo indėlį įgyvendinant Europos užimtumo strategiją ir siekiant Bendrijos tikslų socialinės integracijos, nediskriminavimo, švietimo ir mokymo bei moterų ir vyrų lygybės skatinimo srityse atitinkamoje valstybėje narėje. 5 straipsnis Geras valdymas ir partnerystė 27. ESF skatina gerą valdymą ir partnerystę. Jo parama formuojama ir įgyvendinama atitinkamu teritoriniu lygiu, ypatingą dėmesį skiriant regioniniam ir vietos lygiui, pagal kiekvienai valstybei narei būdingą institucinę tvarką. 28. Valstybės narės ir kiekviena veiklos programai vadovaujanti institucija užtikrina socialinių partnerių dalyvavimą ir atitinkamą jų prieigą, taip pat deramas konsultacijas su nevyriausybinėmis suinteresuotosiomis šalimis ir jų dalyvavimą atitinkamu teritoriniu lygiu, rengiant p rogramuojant , įgyvendinant ir prižiūrint ESF paramą. 29. Visų veiklos programų vadovaujančiosios institucijos skatina tinkamą socialinių partnerių dalyvavimą pagal šio reglamento 2 3 straipsnį finansuojamoje veikloje. Pagal „suartėjimo“ tikslą mažiausiai 2% ESF lėšų skiriama gebėjimų ugdymui ir socialinių partnerių bendrai vykdomai veiklai, ypač susijusiai su geresnių prisitaikymo sąlygų darbuotojams ir įmonėms sudarymu, kaip nurodyta 2 3 straipsnio 1 dalies a punkte. 30. Visų veiklos programų vadovaujančiosios institucijos skatina tinkamą nevyriausybinių organizacijų priėjimą prie finansuojamos veiklos ir dalyvavimą joje , ypač socialinės integracijos ir moterų bei vyrų bei moterų lygybės srityse. 31. Kai įgyvendinimo atsakomybė yra perduodama, parama programai gali būti teikiama leidžiama visuotinių dotacijų forma. 6 straipsnis Lyčių lygybė ir vienodos galimybės Valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad veiklos programose būtų aprašyta, kaip bus skatinama lyčių lygybė ir vienodos galimybės programavimo programų rengimo , įgyvendinimo , ir priežiūros, įskaitant visus konkrečius rodiklius, o taip pat vertinimo procese. Valstybės narės skatina proporcingą vyrų ir moterų dalyvavimą valdant ir įgyvendinant veiklos programas vietos, regioniniu ir nacionaliniu lygiu. 7 straipsnis Naujovės Įgyvendindamos kiekvieną veiklos programą, valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos ypatingą dėmesį skiria novatoriškos veiklos skatinimui ir integravimui. Pasikonsultavusi su priežiūros komitetu, nurodytu Reglamento (EB) Nr. [...] [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Struktūrinių fondų Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo] 47 62 straipsnyje, vadovaujančioji institucija atrenka naujovių finansavimo partnerysčių pagrindu temas ir nustato atitinkamą įgyvendinimo tvarką. 8 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas 32. Valstybės narės ir vadovaujančiosios institucijos užtikrina, kad veiklos programoje arba specialioje veiklos programoje tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo veiklai būtų suteiktas ypatingas prioritetas. 33. Siekdamos optimizuoti Bendrijos lėšų naudojimą švietimui ir visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi remti ir tam tikslui taikydamos atitinkamus koordinavimo mechanizmus, valstybės narės užtikrina, kad Fondo ESF remiami veiksmai ir veiksmai, finansuojami pagal kitas Bendrijos tarptautines programas, ypač švietimo ir mokymo srityje, būtų suderinti ir papildytų vieni kitus. 9 straipsnis Techninė pagalba Siekdama nustatyti gerą praktiką ir ją platinti, skatinti abipusį mokymąsi, tarptautinį ir regioninį bendradarbiavimą , kad sustiprintų politikos svarbą ir ESF indėlį įgyvendinant Bendrijos tikslus, susijusius su užimtumu ir socialine integracija, Komisija pirmiausia skatina keitimąsi patirtimi, informuotumo didinimą, seminarus, ryšių užmezgimą ir ekspertų peržiūras. 10 straipsnis Pažangos ir įgyvendinimo Metinės ir baigiamosios įgyvendinimo ataskaitos Metinėse ir baigiamosiose įgyvendinimo ataskaitose, nurodytose Reglamento (EB) Nr. [...] [nustatančio bendrąsias nuostatas dėl Struktūrinių fondų Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo ir Sanglaudos fondo] 49 66 straipsnyje, yra pateikta toliau išvardytų veiksmų įgyvendinimo sintezė: a) lyčių aspekto integravimas, taip pat bet kokio su lyčių problema susijusio veiksmo įgyvendinimas; b) veiksmai, skirti s ustiprinti didinti migrantų užimtumą ir tokiu būdu stiprinti jų socialinę integraciją socialinę integraciją ir užimtumą ; c) veiksmai, skirti sustiprinti didinti mažumų užimtumą, siekiant jų tvarios integracijos į darbo rinką socialinę integraciją ir užimtumą ; d) veiksmai, skirti stiprinti kitų socialiai remtinų grupių integraciją į darbinę veiklą bei jų socialinę integraciją, taip pat galimybių žmonėms su negalia sudarymas; (d)(e) novatoriška veikla, įskaitant naujovėms atrinktų temų pagrindimą, rezultatų pateikimą, platinimą ir integravimą; (e)(f) tarptautinio ir regioninio bendradarbiavimo veikla. 11 straipsnis Teisė į finansavimą 34. ESF teikia paramą valstybėms išlaidoms, susijusiomis su nekompensuojamomis individualiomis arba visuotinėmis dotacijomis, kompensuojamomis dotacijomis, paskolų palūkanų grąžinimu, mikrokreditais ir prekių bei paslaugų pirkimu laikantis viešųjų uosiuose pirkimų taisyklių konkursuose. 35. ESF parama neskiriama šioms išlaidoms padengti: 36. kompensuojamas PVM; 37. skolos palūkanos; 38. infrastruktūros, nusidėvinčio kilnojamojo turto, nekilnojamojo turto ir žemės pirkimas. 39. Neatsižvelgiant į šio straipsnio 2 dalį, Reglamento (EB) Nr. [...] [dėl ERPF] 6 7 straipsnyje išdėstytos finansavimo tinkamumo taisyklės taikomos veiksmams, kurie bendrai finansuojami su ESF ir kurie patenka į [Reglamento dėl ERPF] [2] straipsnio taikymo sritį. 40. Neatsižvelgiant į nacionalines finansavimo tinkamumo taisykles, išlaidos, deklaruotos pagal veiklos programas ir bendrai finansuojamos su ESF, gali apimti: 41. išmokas arba atlyginimus, kuriuos trečioji šalis išmoka operacijos dalyviams ir kurie yra tvirtinami paramos gavėjui su sąlyga, kad tokios išmokos sudaro nacionalinį valstybinį bendrą operacijos finansavimą, atitinkantį galiojančias nacionalines taisykles. 42. operacijos netiesiogines išlaidas, nustatytas pagal vienodo dydžio normą, kurios skaičiuojamos pagal operacijos rūšį, jos atlikimo aplinkybes ir vietą, ir kurios sudaro iki 20% tiesioginių, tai operacijai deklaruotų išlaidų. 12 straipsnis Pereinamojo laikotarpio nuostatos Šis reglamentas neturi įtakos priemonių, kurias Taryba arba Komisija yra patvirtinusi pagal Reglamentą (EB) Nr. 1784/99, taikomą iki 2007 m. sausio 1 d., tolesniam įgyvendinimui ar taisymui, įskaitant visišką arba dalinį panaikinimą. Pagal Reglamentą (EEB) Nr. 1784/ 94 99 pateiktos paraiškos ir toliau galioja. 13 straipsnis Panaikinimas Reglamentas (EB) Nr. 1784/99 panaikinamas nuo 2007 m. sausio 1 d. Nuorodos į Reglamentą (EB) Nr. 1784/99 laikomos nuorodomis į šį reglamentą. 14 straipsnis Peržiūros straipsnis Pagal Sutarties 251 straipsnyje nustatytą tvarką Europos Parlamentas ir Taryba peržiūri šį reglamentą vėliausiai iki 2013 m. gruodžio 31 d. 15 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Reglamentas taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas [1] KOM(2004) 493 galutinis. [2] OL C […], […], p. […]. [3] OL C […], […], p. […]. [4] OL C […], […], p. […]. [5] OL C[…], […], p. […]. [6] OL C[…], […], p. […]. [7] OL C[…], […], p. […]. [8] OL C[…], […], p. […]. [9] OL C[…], […], p. […]. [10] OL L 213, 1999 8 13, p. 5. [11] OL L 213, 1999 8 13, p. 5.