Komisijos komunikatas Tarybai ir Europos Parlamentui dėl nepriklausomų ekspertų atliekamo Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų vertinimo metodikos ir sąlygų /* KOM/2008/0526 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2008.8.26 KOM(2008) 526 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl nepriklausomų ekspertų atliekamo Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų vertinimo metodikos ir sąlygų KOMISIJOS KOMUNIKATAS TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI dėl nepriklausomų ekspertų atliekamo Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų vertinimo metodikos ir sąlygų ĮVADAS Pagal specialiąją programą „Idėjos“ įsteigus Europos mokslinių tyrimų tarybą (toliau – EMTT) buvo nustatyta nauja septintosios bendrosios mokslinių tyrimų programos mokslinė sudedamoji dalis ir kartu atsirado naujovių, gerokai nutolusių nuo ankstesnės Bendrijos mokslinių tyrimų veiklos. Pagal vienintelį mokslinės kompetencijos kriterijų skirdama finansavimą mažai tirtų sričių moksliniams tyrimams, kuriuos atvirai konkuruodamos visoje Europoje vykdo atskiros tyrėjų komandos, EMTT siekia išplėtoti Europos mokslinių tyrimų gebėjimus iki labai aukšto lygmens. EMTT struktūra taip pat atitinka naujoviškos institucinės santvarkos modelį, kuris įdiegtas pagal septintąją bendrąją programą ir apima, pavyzdžiui, pagal Sutarties 171 straipsnį parengtas bendras technologijų iniciatyvas (toliau – BTI). Tai, kad yra įsteigta nepriklausoma Mokslo taryba, o programas savarankiškai įgyvendina tikslinė įgyvendinimo struktūra (Komisijos vykdomoji įstaiga), yra svarbios įgyvendinimo metodų naujovės. EMTT naujus tikslus ir įgyvendinimo metodus nustatė dėl politinių ir ekonominių priežasčių, susijusių su Europos mokslinių tyrimų erdve ir Lisabonos procesu, nes laikoma, kad Europos gebėjimai mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų srityje yra labai svarbūs jos tolesnėms perspektyvoms globalizuotame pasaulyje. Kitas veiksnys – ES siekis tobulinti institucinį politikos įgyvendinimo pagrindą, kartu užtikrinant veiksmingą ir sąžiningą ES lėšų naudojimą. Komisija ne tik atsako už specialiosios programos „Idėjos“ įgyvendinimą, bet ir turi užtikrinti visišką EMTT savarankiškumą ir sąžiningumą. Kadangi EMTT – naujas ES mokslinių tyrimų finansavimo modelis – veikia sėkmingai, ji gali padėti užtikrinti veiksmingesnį visų bendrosios programos aspektų administravimą ir didesnį jo eksternalizavimą. Tokiomis pirmiau apibūdintomis aplinkybėmis ir parengtas šis komunikatas, kuriuo pateikiamas Komisijos pasiūlymas dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos struktūrų ir mechanizmų vertinimo (toliau – vertinimas), numatyto septintosios bendrosios programos teisės aktuose, metodikos ir sąlygų. Juo įgyvendinamas Komisijos įsipareigojimas iki 2008 m. vidurio paskelbti atitinkamą komunikatą[1]. KOMISIJOS PASIŪLYMO TIKSLAS Pagrindiniai EMTT veiklos principai (mokslinė kompetencija, savarankiškumas, veiksmingumas ir skaidrumas) nustatyti ir patvirtinti per politinius debatus, po kurių Komisija pasiūlė specialiąją programą „Idėjos“. Po tolesnių derybų, per kurias Europos Parlamentas ir valstybės narės pareiškė iš esmės pritariančios EMTT koncepcijai, buvo išsamiai apsvarstytas jos įgyvendinimo struktūros pobūdis. Komisijos pasiūlymas, kad ši institucija taptų vykdomąja įstaiga, buvo išsamiai apsvarstytas ir priimtas su sąlyga, kad vėliau jos veikla bus įvertinta, siekiant įsitikinti, ar EMTT gali ilgą laiką veikti optimaliomis sąlygomis: Veiklos įgyvendinimas ir valdymas bus nuolat peržiūrimi ir vertinami, siekiant įvertinti padarytą pažangą ir, remiantis sukaupta patirtimi, pakoreguoti bei patobulinti procedūras. Atliekant bendrosios programos 7 straipsnio 2 dalyje nurodytą tarpinį vertinimą, taip pat bus atliekamas EMTT struktūrų ir mechanizmų nepriklausomas vertinimas pagal mokslinės kompetencijos, savarankiškumo, veiksmingumo bei skaidrumo kriterijus ir visokeriopai dalyvaujant Mokslo tarybai. Be to, bus vertinama Mokslo tarybos narių atranka ir atrankos kriterijai. Atliekant vertinimą bus išsamiai nagrinėjami struktūros, pagrįstos vykdomąja įstaiga, ir Sutarties 171 straipsniu pagrįstos struktūros privalumai ir trūkumai. Remiantis šiuo vertinimu, šios struktūros ir mechanizmai turėtų būti atitinkamai keičiami. Komisija užtikrins, kad kuo greičiau būtų imtasi visų būtinų parengiamųjų darbų, įskaitant visus, jos manymu, būtinus teisės aktų pasiūlymus, ir kad jie būtų pristatyti Europos Parlamentui ir Tarybai Sutartyje nustatyta tvarka, siekiant kuo greičiau pereiti prie reikiamos pakeistos struktūros. Todėl bendroji programa bus pritaikyta arba papildyta pagal Sutarties 166 straipsnio 2 dalyje nustatytą bendro sprendimo procedūrą. Pirminės išvados apie EMTT veikimą bus pateikiamos prieš tarpinį vertinimą pateikiamoje bendrosios programos 7 straipsnio 2 dalyje nurodytoje pažangos ataskaitoje[2]. Siekdama užtikrinti suinteresuotųjų šalių pasitikėjimą, Komisija įsipareigoja atlikti vertinimą remdamasi įrodymais, visiškai nešališkai ir skaidriai[3]. Be to, siekdama įgyvendinti savo išvadas, ji įsipareigoja imtis atitinkamas procedūras ir patikimo valdymo principus atitinkančių būtinų priemonių. Todėl svarbu, kad vertinime būtų pateiktos išvados ir nurodyti patobulinimai, kuriuos būtų galima įgyvendinti remiantis ES teisine sistema ir administracine praktika. DABARTINĖ EMTT PLĖTROS PADĖTIS Steigiant EMTT ir vykdant jos finansavimo veiklą buvo greitai padaryta pažanga. Be to, jau daug kas žinoma apie struktūrų ir mechanizmų veiksmingumą ir sąsajas su vidaus ir išorės aplinka. Bendradarbiaudama su Komisija, Mokslo taryba nuo 2005 m. spalio mėn. intensyviai dirbo, kad parengtų EMTT mokslinę strategiją (įskaitant dotacijų schemas ir paraiškų vertinimo metodiką) ir nustatytų patirties turinčius reikiamo lygmens paraiškų vertintojus. Dabar svarbu kuo greičiau pasiekti, kad ši struktūra taptų ilgalaike, stabilia ir nuspėjama. Todėl Komisija siūlo surengti laikotarpio vidurio vertinimą kuo anksčiau ir pagal tokį grafiką, kad šį vertinimą būtų galima iš esmės atlikti iki dabartinio Europos Parlamento kadencijos pabaigos ir užbaigti iki dabartinės Komisijos kadencijos pabaigos. Kaip nurodyta Komisijos metinėje ataskaitoje[4], Europos mokslinių tyrimų taryba oficialiai įkurta 2007 m. vasario 2 d., Komisijos sprendimu[5] pagal Tarybos ir Europos Parlamento sprendimus dėl septintosios bendrosios programos[6] bei Dalyvavimo taisyklių[7] ir Tarybos sprendimą dėl specialiosios programos „Idėjos“[8]. Specialiąja programa „Idėjos“ nustatoma bendra EMTT valdymo struktūra: nurodomos Mokslo tarybos, tikslinės įgyvendinimo struktūros ir Komisijos funkcijos ir nustatoma, kad Komisija atsakinga už programos „Idėjos“ įgyvendinimą ir už EMTT visiško savarankiškumo ir sąžiningumo užtikrinimą. Planuojant ir kuriant EMTT struktūrą itin kūrybingai ir veiksmingai bendradarbiavo Mokslo taryba ir Komisijos tarnybos, visų pirma todėl, kad reikėjo pakoreguoti EMTT nepritaikytas procedūras. Pirmaisiais veiklos metais (2007 m.) buvo įgyvendinama dotacijų, skirtų nepriklausomo mokslininko karjerą pradedantiems mokslo darbuotojams, programa. Šią programą labai palankiai įvertino išorės suinteresuotosios šalys, nes buvo apsvarstyta daug paraiškų (virš 9000) ir suteikta apytiksliai 300 dotacijų. Be to, kelios valstybės narės paskelbė, jog naudosis EMTT vertinimo rezultatais, kad finansuotų jaunus mokslo darbuotojus, kurių EMTT neparėmė dėl biudžeto apribojimų. Antraisiais metais mokslo sritis buvo sustiprinta: pradėta taikyti antra dotacijų programa, skirta pripažintiems nepriklausomiems mokslo darbuotojams. Be to, padaryta didelė pažanga steigiant vykdomąją įstaigą. EMTT vykdomoji įstaiga yra dar kuriama. Po teigiamos valstybių narių vykdomųjų įstaigų reguliavimo komiteto nuomonės apie pasiūlymo projektą ir 2007 m. lapkričio mėn. pritarus Europos Parlamento biudžeto komitetui, Komisijos sprendimas, kuriuo įsteigiama EMTT vykdomoji įstaiga, buvo priimtas 2007 m. gruodžio 14 d.[9] 2008 m. rugsėjo mėn. Komisija turėtų priimti įgaliojimų aktą, taip pat sprendimą, kuriuo skiriami iniciatyvinio komiteto nariai. Nors direktorius dar nepaskirtas, tačiau Mokslinių tyrimų generaliniam direktoratui vadovaujant jau intensyviai samdomi agentūros darbuotojai, kartu plėtojant vykdomosios įstaigos veiklą ir infrastruktūrą. EMTT darbuotojai samdomi atsižvelgiant į specialų mokslinės kompetencijos reikalavimą, o direktorius ir vadovybė bus skiriami atsižvelgiant į Mokslo tarybos nuomonę, kaip nurodyta specialiojoje programoje „Idėjos“. Nors EMTT struktūros ir mechanizmai ir yra peržiūrimi, EMTT yra „besimokanti organizacija“[10], t. y. ji vystosi ir keičiasi kad galėtų veiksmingai siekti savo tikslų. Atsižvelgdama į tai, Komisija, remdamasi pirmine patirtimi bei konsultuodamasi su Mokslo taryba, jau ėmėsi priemonių, kad pakoreguotų kai kuriuos įgyvendinimo aspektus. Be to, nepriklausomai nuo atliekamo laikotarpio vidurio vertinimo ir jo rezultatų Komisija svarsto galimybę imtis kelių tolesnių veiksmų EMTT veiklai patobulinti, t. y. ji ketina atlikti techninius šiuo metu galiojančių Tarybos ir Parlamento teisės aktų pakeitimus. . Sritys, kuriose galėtų būti atlikti tokie patobulinimai, nurodytos priede. VERTINIMO ORGANIZAVIMAS IR VYKDYMAS 4.1 Nepriklausomų ekspertų atranka Vertinimo ir jo rezultatų patikimumas priklausys pirmiausia nuo jam atlikti parinktų ekspertų sąžiningumo, plačių pažiūrų ir reputacijos. Komisija siūlo sudaryti paraiškų vertinimo komisiją, kurią sudarytų pirmininkas, kiti keturi nariai ir pranešėjas. Ji ir toliau informuos pagrindines suinteresuotąsias šalis. Paraiškų vertinimo komisija bus sudaryta remiantis tokiais pagrindiniais kriterijais: - specialiosios žinios apie nacionalinio, Europos ir (arba) tarptautinio lygmens mokslinių tyrimų politiką ir valdymą, - pakankamai plati kompetencija, kad ekspertų grupė galėtų įvertinti Europos mokslinių tyrimų tarybą moksliniu, administraciniu[11], teisiniu ir kitais atitinkamais požiūriais. Kiti kriterijai, į kuriuos bus atsižvelgta atrenkant ekspertų grupės narius: - tinkamas aukštojo mokslo įstaigų ir kitų suinteresuotųjų šalių (taip pat Europos mokslinių tyrimų fondų) atstovų santykis, siekiant užtikrinti, kad nariai turėtų žinių apie institucijas ir techninės kompetencijos, - tinkamas abiejų lyčių atstovų santykis, - plati ir įvairi darbo Europos mokslinių tyrimų erdvėje patirtis. Paraiškų vertinimo komisijai gali padėti papildomi ekspertai, kurie jos prašymu gali teikti specializuotą nepriklausomą informaciją ir atlikti analizę. 4.2 Vertinimo aprėptis Vertinimas lems EMTT ateitį, todėl jis turi būti pakankamai platus, kad būtų galima padaryti galutines išvadas. Be to, atliekant vertinimą turi būti atsižvelgta į įvairius skirtingus teisės aktų lygius ir administracinę praktiką, kurie kartu su vykdomosios įstaigos – tikslinės įgyvendinimo struktūros – teisine sistema nustato arba lemia EMTT veiklos būdus. Tai bus itin svarbu nustatant tobulintinas sritis ir tobulinimo būdus (įskaitant teisės aktų keitimą) ir analizuojant galimų struktūrų (pvz., vykdomosios įstaigos, pagal Sutarties 171 straipsnį įsteigtos struktūros ar kokios nors kitos struktūros) privalumus ir trūkumus, nes bet kokios struktūros veiklai įtaką darys bendrosios aplinkybės. Pavyzdžiui, reikėtų atsižvelgti į toliau išvardytus dalykus: - Specialioji programa „Idėjos“, kuria nustatoma pagrindinė EMTT struktūra[12] (įskaitant Mokslo tarybos ir tikslinės įgyvendinimo struktūros teises ir pareigas) ir kiti įgyvendinimo aspektai, taip pat su septintąja bendrąja programa susiję teisės aktai (įskaitant dalyvavimo taisykles). - Įvairios struktūros, padedančios priimti sprendimus, palaikyti ryšius ir įgyvendinti programas (Mokslo taryba, jos generalinis sekretoriatas ir Komisija), taip pat struktūros, nustatytosios pirminę teisę lydimaisiais teisės aktais, visų pirma Komisijos sprendimu dėl EMTT steigimo. - Apskritai Bendrijos institucijose ar Bendrijos įstaigose taikomos administracinės procedūros, visų pirma, Finansinis reglamentas ir taikytini tarnybos nuostatai, taip pat įvairios taisyklės, gairės ir nustatyta šių aktų įgyvendinimo administracinė tvarka[13]. Kadangi EMTT yra nauja įstaiga, kurios veikla grindžiama kitokiais principais ir metodais nei nustatytieji ankstesnėse bendrosiose programose, ją steigiant neišvengiamai kyla daug sunkumų. Todėl, atliekant vertinimą, reikia skirti dvejopo pobūdžio problemas: pereinamojo laikotarpio problemas, kurių sprendimo būdas jau rastas arba jos jau sprendžiamos, ir problemas, kurias būtų galima priskirti nuolatiniams struktūriniams EMTT aspektams ir kurios ilgainiui darys poveikį jos veikimui. Atliekant vertinimą reikia atsižvelgti į EMTT vykstančius pokyčius (pavyzdžiui, pažanga, padaryta siekiant vykdomosios įstaigos administracinio savarankiškumo, ir būsimų Mokslo tarybos narių skyrimo procesas) ir į visus kiekybinius bei kokybinius duomenis ir patirtį, sukauptus nuo Mokslo tarybos darbo pradžios 2005 m. spalio mėn. Kaip nurodyta teisės aktuose, taip pat turėtų būti vertinamas Mokslo tarybos narių atrankos procesas ir atrankos kriterijai. Atsižvelgiant į Europos mokslinių tyrimų politikos ir jos įgyvendinimo institucijų kūrimo svarbą, EMTT veiklą būtina įvertinti pagal kriterijus, kurie atitinka aukščiausius pasaulinius standartus (ypač standartus, taikomus panašiose valstybių narių ir kitų pažangių pasaulio valstybių agentūrose) ir Komisijos administruojamas ES mokslinių tyrimų programas. Todėl kitų pagal septintąją bendrąją programą įsteigtų išorinių struktūrų (pvz., BTI) ar panašiose srityse įsteigtų struktūrų (pvz., Europos inovacijų ir technologijos institutas, ETI) patirtis taip pat bus svarbi. Atliekant vertinimą turėtų būti atsižvelgta ir į Komisijos atliktą išorinių struktūrų vertinimą, pavyzdžiui, į vertinimo ataskaitas, rengiamas už pirmuosius trejus kiekvienos vykdomosios įstaigos veiklos metus, taip pat į visų vykdomųjų įstaigų (įskaitant EMTT) veiklos auditą, kurį Audito rūmai atliks 2008 m. ir kurio rezultatus pateiks 2008 m. gruodžio mėn. 4.3 Darbo metodai Siekdama užtikrinti, kad būtų surinkta pakankamai daug ir išsamių įrodymų, Komisija siūlo įsteigti „tyrimų komisiją“, kuri patikimai įvertintų dokumentinius ir žodinius įrodymus, kuriuos gali pateikti įvairios pagrindinės suinteresuotosios šalys, tarp jų, pavyzdžiui, EMTT Mokslo taryba, mokslinė bendruomenė (aukštojo mokslo įstaigos, mokslinių tyrimų institutai, mokslinių tyrimų fondai, įmonės), valstybės narės, ES institucijos, Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas ir kitos Komisijos tarnybos. Išsamius darbo metodus nustatys pati paraiškų vertinimo komisija, tačiau ji tikrai turėtų: - rinkti iš suinteresuotųjų šalių žodinę ir rašytinę informaciją, - analizuoti turimus įrodymus, taip pat specialiosios programos „Idėjos“ stebėsenos ir vertinimo tyrimus, - atlikti ad hoc analizę, pavyzdžiui, statistinės informacijos ir susijusių politikos dokumentų bei vertinimų analizę. Komisija teiks paraiškų vertinimo komisijai visą reikalingą informaciją, o Komisijos tarnybos, paraiškų vertinimo komisijos prašymu, gali sušaukti konkretiems klausimams skirtus ad hoc ekspertų posėdžius. Laikydamasi pirmiau minėtos nuostatos visiškai dalyvauti šioje veikloje, Mokslo taryba pranešė apie savo ketinimą pateikti iki šiol sukauptos patirties santrauką ir tobulinimo pasiūlymus, taip pat atsižvelgdama į tarptautiniu lygmeniu sukauptą gerąją mokslinių tyrimų tarybų patirtį. 4.4 Kriterijai Laikotarpio vidurio vertinimo kriterijai – mokslinė kompetencija, savarankiškumas, veiksmingumas ir skaidrumas – atspindi pagrindinius EMTT principus. Tolesniuose skyriuose kiekvienas kriterijus analizuojamas ir aptariamas atskirai. Tačiau būtina pabrėžti, kad šiuos kriterijus reikėtų vertinti kaip visumą, nes jų reikalavimai yra tarpusavyje susiję, pavyzdžiui, mokslinio valdymo kokybės neįmanoma atsieti nuo veiksmingumo sumetimų. Be to, šie kriterijai turėtų būti taikomi atsižvelgiant į atitinkamus lyginamuosius standartus, pavyzdžiui, į ES ir kitų pažangių pasaulio valstybių mokslinių tyrimų agentūrų veiklos principus. Galiausiai, analizuojant atitiktį kiekvienam kriterijui atskirai ir visų šių kriterijų visumai, būtina atsižvelgti į svarbiausią reikalavimą dėl EMTT veiklos nepriekaištingo sąžiningumo. 4.4.1 Mokslinė kompetencija Mokslinė ir akademinė kompetencija yra ne tik siektinas EMTT tikslas, bet ir varomoji jėga, kuria grindžiami visi jos veiklos aspektai. Atliekant vertinimą turėtų būti atsakyta į šiuos pagrindinius klausimus: - Kaip EMTT sekasi Europos mokslinių tyrimų erdvėje skatinti mokslinę kompetenciją? - Kiek EMTT strategija, administracinio įgyvendinimo ir programos vykdymo veikla atitinka mokslinės kompetencijos poreikius? - Ar mokslinės kompetencijos principas yra įtvirtintas EMTT kultūroje ir darbo metoduose? 4.4.2. Savarankiškumas Atliekant vertinimą turėtų būti apsvarstyti šie su savarankiškumu susiję aspektai: - Ar EMTT veiklos sąlygomis įmanoma veiksmingai ir nepriklausomai, laikantis mokslinių reikalavimų, nustatyti mokslinę strategiją? - Ar tikslinė įgyvendinimo struktūra remiasi Mokslo tarybos nepriklausomai parengta moksline strategija, kuri yra įgyvendinimo pagrindas? - Ar tikslinės įgyvendinimo struktūros veiklos sąlygos palankios, kad ji galėtų griežtai, veiksmingai ir pakankamai lanksčiai laikytis Mokslo tarybos nustatytos mokslinės strategijos ir specialiosios programos „Idėjos“ reikalavimų? - Kiek Komisijos nustatytos EMTT struktūros ir procedūros yra tinkamos ilgainiui užtikrinti jos visišką savarankiškumą? 4.4.3 Veiksmingumas EMTT veikia ne kaip atskiras subjektas, tačiau kaip Europos mokslinių tyrimų sistemos dalis. Todėl svarstant veiksmingumą reikia atsižvelgti ne tik į EMTT sunaudojamų bendrųjų išteklių dalį, bet ir į tai, ar ji geba juos naudoti veiksmingai, pavyzdžiui, ar sugeba pritraukti geriausius pareiškėjus ir paraiškų vertintojus. Todėl vertinant veiksmingumą reikia atsakyti į tokio tipo klausimus: - Ar bendros EMTT administravimo išlaidos atitinka jai nustatytus parametrus ir atitinka geriausią pasaulio mokslinių tyrimų agentūrų patirtį? - Kiek uždavinių pasidalijimas tarp Komisijos ir EMTT leidžia veiksmingai išvengti veiklos pasikartojimo ir užtikrinti veiksmingą EMTT veikimą? - Ar EMTT valdymo struktūros subjektų (Mokslo tarybos, generalinio sekretoriaus, tikslinės įgyvendinimo struktūros, Komisijos) vaidmenys ir jų santykiai yra apibrėžti pakankamai išsamiai, yra aiškiai atskirti ir tinkamai susieti, kad organizacinė struktūra ir valdymas būtų itin veiksmingi? - Ar EMTT taikomomis sistemomis ir procedūromis tikslų galima siekti taip, kad ištekliai (žmogiškieji ir finansiniai) būtų naudojami ekonomiškai? - Ar EMTT veikla (kvietimai, paraiškos, vertinimas, dotacijų suteikimas ir t. t.) yra pakankamai paprasta, lanksti ir patogi, kad būtų galima pritraukti geriausius pareiškėjus ir paraiškų vertintojus? 4.4.4 Skaidrumas EMTT turėtų veikti labai savarankiškai ir laikydamasi aukščiausių sąžiningumo standartų. Todėl savaime suprantama, kad būtina užtikrinti skaidrumą. Pagrindiniai nagrinėtini klausimai: - Ar EMTT piliečiams ir kitoms suinteresuotosioms šalims skelbia tokio turinio ir kokybės informaciją, kad jie gali suprasti EMTT veiklą ir pasitikėti EMTT biudžeto naudojimu ir veiksminga jo kontrole? - Ar EMTT ES institucijoms teikia tokio turinio ir kokybės informaciją, kad jos gali vykdyti joms pavestas kontrolės funkcijas? 4.5 Grafikas ir rezultatai Siekiant kuo greičiau atlikti vertinimą, sudaromas toks preliminarus grafikas: - Ekspertų skyrimas – 2009 m. vasario mėn. - Pirmas paraiškų vertinimo komisijos posėdis – 2009 m. vasario mėn. - Žodinių ir rašytinių įrodymų teikimas – 2009 m. vasario – gegužės mėn. - Galutinė ataskaita – 2009 m. liepos mėn. - Pradinis Komisijos atsakymas – 2009 m. rugsėjo mėn. Paraiškų vertinimo komisija parengs galutinę ataskaitą, kurioje pateiks rekomendacijas ir išvadas. Joje turėtų būti pateikta dabartinių struktūrų ir mechanizmų tinkamumo ar trūkumų analizė ir vertinimas. Be to, turėtų būti nurodyta, ar būtini pakeitimai gali būti laikomi „techniniais pakeitimais“ (pavyzdžiui, vykdomosios įstaigos modelio pakeitimai), ar jie yra labiau susiję su esminiais organizaciniais ir (arba) teisiniais aspektais. Šio vertinimo rezultatai turėtų būti pagrindas, kuriuo remdamasi Komisija, konsultuodamasi su Mokslo taryba, galėtų teikti reikalingų teisės aktų pasiūlymus. IŠVADOS EMTT struktūrų ir mechanizmų vertinimas padarys lemiamą įtaką būsimai EMTT struktūrai ir bus pagrindas, kuriuo remiantis toliau bus plėtojamas ES mokslinių tyrimų finansavimas. Todėl labai svarbu, kad vertinimas būtų atliktas tinkamai ir veiksmingai, remiamas visų suinteresuotųjų šalių, įskaitant ES institucijas ir Mokslo tarybą. Šiame komunikate nustatomas išsamaus, plataus ir nešališko vertinimo, kuriuo grindžiama ilgalaikė EMTT ateitis, pagrindas ir grafikas. Jame taip pat nurodoma keletas galimų sričių, kuriose EMTT veiklą būtų galima patobulinti, nepaveikiant vertinimo vykdymo ar rezultatų. Europos Parlamentas ir Taryba raginami iki 2008 m. gruodžio mėn. pateikti pastabas dėl čia nurodytos metodikos, kad Komisija galėtų į jas atsižvelgti, teikdama įgaliojimus nepriklausomam vertinimui. Remdamasi vertinimo rezultatais, Komisija imsis atitinkamų veiksmų, kad vertinimo išvadas įgyvendintų praktiškai. Ji taip pat atsižvelgs į būtinybę užtikrinti EMTT veiklos tęstinumą, kol bus atliekami pakeitimai. PRIEDAS GALIMI EMTT VEIKLOS TOBULINIMO BŪDAI, TAIKYTINI NEPRIKLAUSOMAI NUO JOS STRUKTŪRŲ IR MECHANIZMŲ VERTINIMO Kaip nurodyta 3 skirsnyje, nepriklausomai nuo laikotarpio vidurio vertinimo ir jo rezultatų Komisija, remdamasi pirmine patirtimi, jau svarsto keletą sričių, kuriose galima gerokai patobulinti EMTT veiklą. Šiuo tikslu būtų atlikti techniniai EMTT kūrimo ir jos veikimo sąlygų, nustatytų šiuo metu galiojančiuose Tarybos ir Parlamento teisės aktuose, pakeitimai. Šios sritys yra: - Mokslo tarybos ir tikslinės įgyvendinimo struktūros sąsajų funkcionalumas ir aiškumas . Šį aspektą būtų galima patobulinti nustačius Mokslo tarybos, Komisijos ir tikslinės įgyvendinimo struktūros ryšių palaikymo sąlygas. Turėtų būti patikslintas EMTT generalinio sekretoriaus santykis su Mokslo tarybos pirmininku bei pirmininko pavaduotojais ir Mokslo tarybos sudarytos valdybos, kurioje susitinka pirmininkas, pirmininko pavaduotojai bei generalinis sekretorius ir į kurią taip pat kviečiamas tikslinės įgyvendinimo struktūros direktorius, vaidmuo. Todėl Komisijos sprendimo dėl EMTT steigimo nuostatos gali būti persvarstytos, kad būtų atsižvelgta Mokslo tarybos pirmininko ir pirmininko pavaduotojų skiriamą laiką EMTT reikalams. Šiuo atveju reikėtų atsižvelgti į interesų konflikto pavojų: toks konfliktas gali kilti jei, pavyzdžiui, pirmininko ir pirmininko pavaduotojų organizacijos finansuos EMTT. Taip pat reiktų atsižvelgti į nuostatas dėl Mokslo tarybos atskaitomybės, įskaitant elgsenos kodeksą ir įpareigojimą teikti informaciją. - Paraiškų vertintojų atranka ir skyrimas. Atsižvelgiant į tai, kad EMTT veikla apima daug mokslo sričių, ir į tai, kad EMTT reikia daug paraiškų vertintojų, racionalų išteklių naudojimą galima užtikrinti tik taikant kuo paprastesnes ir lankstesnes procedūras, atitinkančias gerąją administracinę patirtį ir finansų valdymą. Gali būti supaprastinti ekspertų atrankos reikalavimai, t. y. aiškiau nustatyta Mokslo tarybos ir Komisijos kompetencija atrinkti mokslinių tyrimų paraiškų vertinimo ekspertus, aiškiau nustatyti atvejai, kada vykdomoji įstaiga turi rengti Komisijos sprendimą dėl kiekvieno paskirto eksperto ir aiškiau apibrėžti ekspertų skyrimo ir apmokėjimo reikalavimai. - Dotacijų svarstymas. Kai svarstomi su mažai tirtų sričių moksliniais tyrimais susiję pasiūlymai, t. y. pasiūlymai su neprognozuojamais rezultatais, EMTT laikosi principo „nesiderėti“ dėl dotacijų, kurios suteikiamos pritarus pasiūlymui ir skyrus atitinkamą biudžetą, kuri nustato paraiškų vertinimo komisija (po atrankos sprendimo). Gali būti tikslinga peržiūrėti pagrindinio tyrėjo veiklos įsipareigojimus, siekiant užtikrinti, kad tuo atveju, jeigu paraiškų vertinimo komisija biudžetą sumažintų, nebūtų būtinybės keisti darbo aprašymą. - 7-osios bendrosios programos IT priemonių pritaikymas specialiosioms EMTT reikmėms. Su EMTT steigimu sutapusiais ankstyvaisiais septintosios bendrosios programos įgyvendinimo etapais EMTT turėjo naudotis visai septintajai bendrajai programai skirtomis standartinėmis priemonėmis ir jų rinkiniais. Palaipsniui Komisija apsvarstys, kaip šias priemones (pavyzdžiui, elektroninio pasiūlymų teikimo sistemą) būtų galima pritaikyti EMTT veiklai ir taip padidinti veiksmingumą ir savarankiškumą, užtikrinant visos septintosios bendrosios programos ekonomiškumą ir veiksmingumą. [1] „Prieš tarpinį vertinimą pateikiamos 7 straipsnio 2 dalyje minėtos pažangos ataskaitos kontekste Komisija iki 2008 m. vidurio Europos Parlamentui ir Tarybai pateiks komunikatą dėl metodikos ir sąlygų, taikytinų nepriklausomiems ekspertams atliekant EMTT struktūrų ir mechanizmų vertinimą. Prireikus Komisija pateiks pasiūlymą dėl Bendrosios programos pakeitimo.“ (OL L 412, 2006 12 30). [2] Tarybos sprendimas dėl specialiosios programos „Idėjos“, įgyvendinančios Europos bendrijos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos septintąją bendrąją programą (2007–2013 m.). (2006/972/EB) OL L 54, p. 88, 2007 2 22. [3] Vertinimas bus atliekamas vadovaujantis Komisijos nustatytais vertinimo standartais – „Reagavimas į strateginius poreikius – dažnesnis vertinimo metodo panaudojimas“, SEC (2007) 213. [4] Metinė ataskaita dėl Europos mokslinių tyrimų tarybos veiksmų ir specialiojoje programoje „Idėjos“ nustatytų tikslų įgyvendinimo 2007 m., tikslai COM (2008) 473. [5] 2007/134/EB, OL L 57, 2007 2 24, p. 14. [6] 1982/2006/EB, 2006 12 18, OL L 412, 2006 12 30, p. 1. [7] 1906/2006/EB, 2006 12 18, OL L 391, 2006 12 30, p. 1. [8] 2006/972/EB, 2006 12 19, OL L 400, 2006 12 30, p. 243 ir klaidų ištaisymas OL L 54, 2007 2 22, p. 81. [9] 2007 m. gruodžio 14 d. Komisijos sprendimas, kuriuo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 58/2003 įsteigiama „Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga“ specialiosios Bendrijos programos „Idėjos“ mažai tirtų sričių mokslinių tyrimų veiklai valdyti. OL L 9, 2008 1 12, p. 15. [10] Pagal specialiosios programos nuostatas „ ... [..] Įgyvendinimas ir veiklos valdymas bus nuolat peržiūrimas ir vertinamas, siekiant įvertinti jos pasiekimus ir remiantis sukaupta patirtimi pakoreguoti bei patobulinti procedūras“. [11] Pavyzdžiui, įskaitant organizacijos finansinę kontrolę arba vidinį auditą ir t. t. [12] „<...> nepriklausoma mokslo taryba, jungianti visai Europos mokslinių tyrimų visuomenei atstovaujančius žymiausius mokslo darbuotojus, inžinierius ir mokslininkus, ir kuriai padeda taupi bei ekonomiškai efektyvi tikslinė įgyvendinimo struktūra, kuri būtų įsteigta kaip vykdomoji įstaiga...“. [13] EMTT personalo politikai ir įdarbinimui taikomos kitų Europos Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygos (OL L 56, 1968 3 4, p. 1-7). Šios sąlygos, kurias teisės aktų leidybos institucija pakartotinai patvirtino ne vieną kartą, yra bet kurios moksliniams tyrimams remti skirtos ES priemonės (įskaitant BTI) pagrindas – ir kai tai daroma per vykdomąsias įstaigas, ir per struktūrą, įsteigtą remiantis 171 straipsniu.