EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.7 
SEK(2011) 807 galutinis 
  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Vokietijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokiet ijos stabilumo programos 
{SEK(2011) 714 galutinis} 
 
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Vokietijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
su Tarybos nuomone 
 
dėl atnaujintos 2011–2014 m. Vokietijos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 
148 straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. – 
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C …, …, p. ... 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis 
ir jas įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijo s programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 27 d. Vokietija pateik ė atnaujint ą 2011–2015 m. stabilumo 
programą, o 2011 m. balandžio 7 d. – 2011 m. nacionalin ę reformų programą. Siekiant 
atsižvelgti į abiejų programų sąsają, jos vertintos vienu metu.  
(7) Vokietijos ekonomik ą krizė užklupo santykinai tvirtos b ūklės. Tačiau dėl pasaulio 
prekybos nuosmukio 2009 m. labai sumaž ėjo eksportas ir investicijos, o realusis BVP 
susitraukė precedento neturin čiu mastu – 4,7 %. Vis d ėlto, nors ir šiek tiek buvo 
padidėjęs, nedarbas nuo 2009 m. pabaigos maž ėjo. Darbo rinkos geb ėjimas atsigauti 
rodo praeities reform ų, siekiant sumažinti dirbt ų valandų skaičių ir trumpesnio darbo 
laiko subsidijavimo, nauding ą poveikį. Po nuosmukio ekonomika  stipriai atsities ė – 
2010 m. realusis BVP padid ėjo 3,6 %. 2009 m. smarkiai sumaž ėjęs eksportas labai 
padidėjo ir sudar ė sąlygas platesnio masto atsigavimui, d ėl kurio taip pat sumaž ėjo 
einamosios s ąskaitos perteklius. Toliau did ėjo ekonomikos konkurencingumas, 
palyginti su dauguma euro zonos nari ų. Valdžios sektoria us biudžetas buvo 
subalansuotas, bet 2009 m. deficitas jau siek ė 3 % BVP, visapusiškai veikiant 
automatiniams stabilizatoriams ir diskrecin ėms priemon ėms ekonomikos nuosmukiui 
įveikti. Ekonomikos atsigavimas 2010 m. pad ėjo pažaboti deficit ą (3,3 % BVP) 
nepaisant vykdomos didel ės fiskalinės paskatos ir finans ų rinkos paramos priemoni ų. 
(8) Remdamasi atnaujintos stabilumo program os vertinimu pagal Tarybos reglament ą 
(EB) Nr.1466/97, Taryba mano, kad makroekono minis scenarijus, kuriuo grindžiama 
stabilumo programa, yra atsargus 2011 m. ir v ėlesniais metais tik ėtinas, taip pat kaip 
įvertinta pagal Komisijos 2011 m. pavasario prognoz ę. Programoje prognozuojama, 
kad realusis BVP 2011 m. augs 2,3 %, po to augimas 2012 m. sul ėtės iki 1,8 % ir 
2013–2015 m. vidutiniškai augs po 1,5 %. Programoje planuojama, kad deficitas bus 
sumažintas tiek, kad neviršyt ų 3 % BVP pamatin ės vertės, jau 2011 m., dvejais metais 
anksčiau negu Tarybos nustatytas terminas, ir daryti tolesn ę pažangą siekiant vidutin ės 
trukmės tikslo – 0,5 % BVP strukt ūrinio deficito 2014 m. Po  numatomos perviršinio 
deficito korekcijos, koregav imo tempas siekiant vidutin ės trukmės tikslo pagal 
programą 2013 ir 2014 m. bus mažesnis negu 0,5 % BVP ribin ė vertė. Skolos ir BVP 
 
LT 4   LT santykis 2010 m. padid ėjo beveik 10 procentini ų punktų4, pagal projekcij ą jis pradės 
mažėti nuo 2011 m. ir tur ėtų iki 2015 m. pasiekti 75,5 % BVP, taigi, b ūtų didesnis 
negu Sutartyje nustatyta pamatin ė vertė. Panašu, kad biudžeto projekcijai kylanti 
rizika 2011 m. apskritai subalansuota, bet v ėlesni rezultatai gali b ūti prastesni, nei 
tikimasi, nes kai kuri ų lėšų gali nepavykti sutaupyti, ka ip numatyta. Tam tikras 
priemones vis dar reikia apsvarstyti (pvz., energijos ir finansinius mokes čius), kitas 
reikia patikslinti (pvz.,  viešojo administravimo  veiksmingumo didinim ą). Be to, 
negalima atmesti tikimyb ės, kad prireiks tolesni ų finansų rinkos paramos priemoni ų. 
(9) Kadangi pagal naujausi ą sveikatos prieži ūros sistemos reform ą įgyvendinamos 
priemonės, kuriomis siekiama pažaboti išlaidas 2011 ir 2012 m., tolesn ėmis viešųjų 
išlaidų sveikatos prieži ūrai ir ilgalaikei prieži ūrai veiksmingumo stiprinimo 
priemonėmis būtų paremtas numatomas konsolidavimo planas. Kartu išlaikant 
daugiausia į augimą orientuot ą konsolidavimo kurs ą, taip pat užtikrinant tinkamas 
išlaidas švietimui, b ūtų sustiprintas ilgalaikio augimo potencialas. 
(10) Nors Vokietijos fiskalin ė sistema labai sustipr ėjo įvedus konstitucin ę biudžeto 
taisyklę, sukūrus Stabilumo taryb ą ir ankstyvo įspėjimo sistem ą, siekiant užkirsti keli ą 
biudžeto problemoms, biudžeto taisykl ę vis dar reikia visapusiškai įgyvendinti žemi ų 
(Länder ) lygmeniu. Toliau įtvirtinant susijus į stebėsenos ir sankcij ų mechanizm ą, taip 
pat padidėtų bendras vieš ųjų finansų patikimumas. 
(11) Krizė atskleidė didelį bankų sektoriaus pažeidžiamum ą. Dideli tarptautini ų investicij ų 
į rizikingas pas kolas ir strukt ūrizuotąjį turtą nuostoliai, taip pa t nurašytos sumos 
susilpnino kai kuri ų bankų kapitalo baz ę ir prireik ė didelio masto valstyb ės įsikišimo. 
Krizė taip pat parod ė kai kurių žemių bankų (Landesbanken ) silpnum ą, o juose dar 
prieš kriz ę trūko veiksming ų rizikos valdym ų struktūrų ir gyvybingo verslo modelio. 
Tolesnė bankų sektoriaus reforma, įskaitant Landesbanken , kuriems reikia gyvybingo 
ir tinkamai finansuojamo verslo modelio, restrukt ūrizavimą, ir reglamentavimo bei 
priežiūros sistemos stiprinimas pad ėtų išsaugoti finans ų sektoriaus stabilum ą ir taip pat 
užtikrinti, kad valstyb ės sutaupytos l ėšos būtų kuo veiksmingiau paskirstomos kaip 
priemonės, kuriomis palaikoma paklausa ir investicijos.  
(12) Vokietijos ekonomikos augi mo potencialas ir strukt ūrinis konkurencingumas labai 
priklauso nuo ger ą mokymą gavusios, kvalifikuotos darbo j ėgos, bet, atsižvelgiant į 
demografinius poky čius, darbo pasi ūlos trūkumai gali daryti spaudim ą. Taip 
pabrėžiama, kaip svarbu visa pusiškai panaudoti darbo j ėgos potencial ą pašalinant 
kliūtis tam tikroms grup ėms (vyresnio amžiaus darbuotojams, moterims, žemos 
kvalifikacijos darbuotojams ir ne ES pilie čiams) dalyvauti darbo rinkoje ir toliau 
plėtoti žmogišk ąjį kapitalą. Išsprendus mokes čių pleišto problem ą, kuri išlieka didel ė 
ypač žemas ir vidutines pajamas turintiems asmenims, pagaus ėtų paskatų dirbti ir 
kartu atsirast ų galimybė, kad darbo užmokes čio padidinimas platesniu mastu virst ų 
didesnėmis disponuojamosiomis pajamomis ir vi daus paklausa. Sumažintas didelis 
ribinių pajamų mokesčio tarifas papildomas šeimos pajamas uždirban čiam asmeniui 
dėl porų bendro pajam ų apmokestinimo, per ėjus į asmens pajam ų apmokestinimo 
sistemą, galbūt padėtų skatinti dirbti vis ą darbo laik ą, o ne dal į. Dėl toliau augan čių 
                                                 
4 2010 m. šuolis daugiausia buvo susij ęs su tuo, kad du problem ų turintys bankai nuvert ėjusį turtą 
pervedė atitinkamiems savo „blogiesiems“ bankams, kurie pagal klasifikacij ą priskiriami valdžios 
sektoriui. Pagal Eurostato gaires d ėl finansini ų skolų anuliavimo strukt ūrų apskaitos taisykli ų atitinkami 
„blogųjų“ bankų įsipareigojimai tur ėjo tiesiogin į poveikį skolos dydžiui. 
 
LT 5   LT galimybių pasinaudoti vaik ų priežiūros įstaigomis ypa č didėtų vis dar maža moter ų 
dalis tarp vis ą darbo laik ą dirbančios darbo j ėgos. Be to, profesinio mokymo 
kvalifikacij ą turinčių asmenų skaičiaus didinimas gal ėtų padėti stiprinti žemos 
kvalifikacijos darbuotoj ų perspektyvas darbo rinkoje. 
(13) Vokietija neseniai pri ėmė plataus užmojo sprendimus d ėl būsimo energijos r ūšių 
derinimo. Energetikos koncepcijos įgyvendinimas reikš esmin į energijos pasi ūlos 
pertvarkym ą ir darys poveik į energijos kainoms ir ekonomikos konkurencingumui 
vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu. Tod ėl ekonomiškumas bus pagrindinis 
dalykas, į kurį bus atsižvelgiama įgyvendinant Energetikos koncepcij ą, pagrįstą 
energijos vartojimo ef ektyvumu, ekonomiškomis paramos schemomis ir 
atsinaujinan čiai energijai bei konkurencingoms ener gijos rinkoms tinkamais elektros 
energijos tinklais. 
(14) Konkurencijos didinimas paslaug ų sektoriuje paskatint ų produktyvumo augim ą ir 
paremtų vidaus paklaus ą. Dinamiškesnis paslaug ų sektoriaus augimas taip pat gal ėtų 
padėti išplėsti pasiūlos ir paklausos augimo Vokietijoje pagrind ą. Nepaisant 
pastaraisiais metais padarytos nemažos pažangos įgyvendinant Paslaug ų direktyv ą, 
atrodo, kad dar b ūtų galima mažinti kli ūtis įmonėms patekti į rinką ir iš jos išeiti, 
būtent toliau paprastinant licencij ų ir leidim ų sistemą. Tam tikr ų laisvųjų profesijų 
(pvz., inžinieri ų, architekt ų, farmacinink ų ir teisinink ų) reglamentavimas yra 
griežtesnis, palyginti su kitomis šalimis, taip pat panašu, kad amatinink ų patekimo į 
rinką ir reguliavimo kli ūtys aukštos. Kiek tai susij ę su tinkl ų pramonės šakų 
paslaugomis, konkurencijai vis dar yra kli ūčių, visų pirma geležinkeli ų sektoriuje. Čia 
vis dar atidedamas veiksmingas infrastrukt ūros valdymo ir transporto paslaug ų 
atskyrimas, kuris yra konkurencingos  rinkos prielaida. Konkurencij ą trumpuoju 
laikotarpiu paskatint ų Federalin ės tinklų pramonės agentūros prieži ūros vaidmens 
stiprinimas, tinkl ų operatori ų ir geležinkelio paslaug ų teikėjų kryžminio subsidijavimo 
panaikinimas ir pardavimo bei biliet ų infrastrukt ūros atvėrimas konkurentams.  
(15) Tolesnės reformos siekiant didinti galimybes pa sinaudoti švietimo ir mokymo sistema 
ir šios sistemos kokyb ę bus svarbi priemon ė užtikrinant tinkamos kvalifikacijos darbo 
pasiūlą, taip pat atsižvelgiant į demografinius poky čius. Visų pirma prognozuojama, 
kad ypač trūks vidutin ės ir aukštos kvalifikacijos mate matikos, mokslo ir technologij ų 
sričių darbuotoj ų. Vokietijos jaunimo išsimokslin imo lygis, tiek vidurinio ugdymo, 
tiek universitet ų lygmeniu yra mažesnis negu ES vidurkis. Švietimo rezultatus gali 
pagerinti galimyb ės pasinaudoti ikimokykliniu ugdymu ir prailgintos dienos grup ėmis 
mokyklose bei lengvesnis per ėjimas iš vienos mokykl ų sistemos pakop ų į kitas. 
(16) Vokietija prisi ėmė tam tikrų įsipareigojim ų pagal pakt ą „Euro plius“5. Kiek tai susij ę 
su fiskaliniais įsipareigojimais, perviršinis deficitas tur ėtų būti panaikintas dar 
2011 m., o tikslai laikantis nacionalin ės biudžeto taisykl ės turėtų būti dideliu mastu 
pasiekti 2011–2012 m. Tarp finansinio stabilumo stiprinimo priemoni ų yra 
veiksmingas kapitalo rinkos reguliavimas ir prieži ūra. Užimtumo priemon ės skirtos 
dalyvavimui darbo rinkoje (a ktyvios darbo rinkos priemoni ų reformai, geresnei 
užsienio kvalifikacijas turin čių specialist ų integracijai ir migrant ų integracijai) ir 
švietimui (Pagrindinio ugdymo paktas). Konkurencingumo priemon ės skirtos tinkl ų 
                                                 
5 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 714. 
 
LT 6   LT pramonės šakoms, energetikai ir paslaug ų sektoriui (t. y. elektros energijos ir duj ų 
sektorių rinkos skaidrumo agent ūra, judumo elektrin ėmis transporto priemon ėmis 
programa ir didesnis transporto infrastrukt ūros finansavimas), taip pat švietimui (t. y. 
Antrosios ir tre čiosios pakopos studijas si ūlančių mokykl ų rėmimo iniciatyvai 
meistriškumui skatinti ir Universitet ų pakto finansavimui). Min ėti įsipareigojimai 
susiję su keturiomis pakto sritimis. Jo mis daugiausia atskleidžiama platesn ė reformų 
darbotvark ė, išdėstyta stabilumo ir nacionalin ėje reform ų programose. Ta čiau 
įsipareigojimais pagal pakt ą nenurodomos priemon ės keliose politikos srityse (pvz., 
Landesbanken  restruktūrizavimas arba darbo apmokes tinimo pleištas) arba tokios 
sritys tik paminimos (paslaug ų sektoriaus ir tinkl ų pramonės šakų atvėrimas didesnei 
konkurencijai). Įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos 
atsižvelgta rengiant rekomendacijas. 
(17) Komisija įvertino Vokietijos stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, 
taip pat įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“6. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą 
tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonomi nei Vokietijos politikai, bet ir tai, kaip 
laikomasi ES taisykli ų ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos 
ekonomikos valdym ą ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų 
sprendimų. Atsižvelgdama į tai, Komisija mano, kad Vokietijos biudžeto strategija 
turėtų būti įgyvendinama, kaip numatyta, taip pat laikantis augimui palankaus 
konsolidavimo kurso. Tolesn ės priemon ės 2011–2012 m. tur ėtų būti skirtos finans ų 
sistemos stabilumui už tikrinti (pvz., restrukt ūrizuojant Landesbanken ) ir augimo 
vidaus šaltiniams stiprinti tokiomis priemon ėmis: didinti dalyvavim ą darbo rinkoje 
mažinant darbo apmokestinimo pleišt ą, didinti švietimo galimybes ir jo kokyb ę ir 
didesnei konkurencijai atverti paslaug ų, amatų ir laisvųjų profesijų sektorių, taip pat 
tinklų pramonės šakas.  
(18) Atsižvelgdama į šį vertinimą, taip pat į 2009 m. gruodžio 2 d. Tarybos rekomendacij ą 
pagal Sutarties d ėl Europos S ąjungos veikimo 126 straipsnio 7 dal į, Taryba išnagrin ėjo 
2011 m. atnaujint ą Vokietijos stabilumo program ą ir nuomon ę7 pateikė visų pirma 
rekomendacijos 1 punkte. Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų 
Tarybos išvadas, Taryba išnagrin ėjo Vokietijos nacionalin ę reformų programą, 
REKOMENDUOJA Vokietijai 2011–2012 m. imtis ši ų priemoni ų: 
(1) Įgyvendinti 2012 m. ir v ėlesnių metų biudžeto strategij ą, kaip numatyta. Baigti 
įgyvendinti biudžeto taisykl ę žemių (Länder ) lygmeniu ir toliau stiprinti atitinkam ą 
stebėsenos ir sankcij ų mechanizm ą. Palaikyti augimui palank ų konsolidavimo kurs ą, 
visų pirma išlaikant atitinkamas l ėšas švietimo išlaidoms padengti ir toliau didinti 
viešųjų išlaidų sveikatos prieži ūrai ir ilgalaikei prieži ūrai veiksmingum ą. 
(2) Spręsti finans ų sektoriaus strukt ūrinių trūkumų problem ą, visų pirma 
restruktūrizuojant žemi ų bankus ( Landesbanken ), kuriems reikia tinkamai 
finansuojamo gyvybingo verslo modelio.  
(3) Stiprinti dalyvavim ą darbo rinkoje, didinant lygias galimybes pasinaudoti švietimo ir 
mokymo sistemomis ir mažinant aukšt ą mažas pajamas gaunan čių asmenų 
                                                 
6 SEC(2011) 714. 
7 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 7   LT apmokestinimo pleišt ą nedarant poveikio bi udžetui. Didinti vis ą darbo laik ą 
veikiančių vaikų priežiūros įstaigų ir prailgintos dienos grup ės mokykl ų skaičių ir 
pašalinti mokestines paskatas papildomas  šeimos pajamas uždirbantiems asmenims 
nedirbti.  
(4) Panaikinti nepagr įstus apribojimus tam tikroms laisvosioms profesijoms ir amatams. 
Didinti tinkl ų pramonės šakų konkurencij ą, stiprinti Federalin ės tinklų pramonės 
agentūros prieži ūros vaidmen į geležinkeli ų sektoriuje ir, įgyvendinant paskelbt ą 
Energetikos koncepcij ą, sutelkti d ėmesį į Atsinaujinan čios energijos akto ilgalaikio 
ekonomiškumo didinim ą, užtikrinant veiksming ą energijos gamybos ir perdavimo 
nepriklausomum ą ir gerinant tar pvalstybines jungtis. 
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas