Komisijos komunikatas Europos parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui - Daiktų internetas. Europos veiksmų planas /* KOM/2009/0278 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.6.2009 KOM(2009) 278 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Daiktų internetas. Europos veiksmų planas KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI Daiktų internetas. Europos veiksmų planas DAIKTų INTERNETAS – NAUJA VISUOTINė PARADIGMA Interneto plėtra – nuolatinis procesas: vos prieš dvidešimt penkerius metus internetas jungė maždaug tūkstantį pagrindinių kompiuterių, o dabar išsiplėtė tiek, kad per kompiuterius ir judriojo ryšio prietaisus sieja milijardus žmonių. Svarbu žengti dar vieną žingsnį ir nuo sujungtų kompiuterių tinklo laipsniškai pereiti prie sujungtų daiktų – knygų, automobilių, elektroninių prietaisų, maisto produktų ir kt. – tinklo ir taip sukurti vadinamąjį daiktų internetą[1] (DI). Kai kurie iš šių daiktų turės savo interneto protokolo adresus, bus įterpti į sudėtingas sistemas, jutikliais priims informaciją iš aplinkos (pvz., maisto produktai, registruojantys temperatūrą tiekimo grandinėje) ir (arba) sąveikaus su aplinka per paleidiklius (pvz., oro kondicionierių sklendės, aktyvinamos tuomet, kai patalpoje yra žmonių). Numatoma, kad daiktų interneto prietaikos bus labai naudingos sprendžiant šiandienos socialinius uždavinius: sveikatos stebėsenos sistemos padės spręsti senėjančios visuomenės problemas[2]; susieti medžiai (angl. connected trees ) padės kovoti su miškų naikinimu[3]; susieti automobiliai (angl. connected cars ) padės sumažinti eismo spūstis, taip pat padidės jų perdirbimo galimybės, o kartu sumažės automobilių išmetamo anglies dioksido kiekis. Numatoma, kad dėl tokio fizinių objektų sujungimo dar labiau padidės didelio masto ryšių tinklų poveikis mūsų visuomenei, ir šioje srityje palaipsniui įvyks tikrai esminės permainos. Papildant šią apžvalgą, verta paminėti tris aspektus, kurie pabrėžia DI sudėtingumą. Pirma, nereikėtų manyti, kad DI yra vien šiandienos interneto plėtros rezultatas – tai greičiau naujos atskiros sistemos, veikiančios savo infrastruktūroje (ir iš dalies pagrįstos esama interneto infrastruktūra). Antra, kaip išsamiai aprašyta naujausioje Informacinės visuomenės technologijų patariamosios grupės (angl. ISTAG) ataskaitoje[4], DI bus įgyvendinamas kartu diegiant naujas paslaugas. Trečia, DI apima įvairius ryšio būdus: daiktų ryšį su žmonėmis ir daiktų tarpusavio ryšį, įskaitant įrenginių tarpusavio ryšį (angl. Machine-to-Machine , M2M), kuris galėtų sieti 50–70 milijardų kompiuterių, iš kurių šiandien sujungta tik 1 %[5]. Tokius ryšius galima įdiegti ribotos prieigos zonose (daiktų intranetas) arba suteikti galimybę jais naudotis viešai (daiktų internetas). DI kuriamas IRT aplinkoje, kurią veikia kelios pagrindinės tendencijos[6]. Viena iš jų – prietaisų dydis: į tinklus jungiamų prietaisų daugėja, o jie patys gaminami vis mažesni tiek, kad tampa nematomi plika akimi. Kita tendencija – judumas: objektai vis dažniau jungiami be laidų, žmonės juos nuolat nešiojasi ir jų buvimo vietą galima nustatyti. Trečia tendencija – heterogeniškumas ir sudėtingumas: DI bus diegiamas aplinkoje, kur ir taip gausu prietaisų, dėl kurių kyla vis daugiau su sąveika susijusių uždavinių. Iš šių pavyzdžių matyti, kad naudojant daiktų internetą galima pagerinti piliečių gyvenimo kokybę, dirbantiesiems sukurti naujų geresnių darbo vietų, o pramonei – verslo ir augimo galimybių ir kartu padidinti Europos konkurencingumą. Todėl šis dokumentas atitinka platesnes politikos iniciatyvas, susijusias su Lisabonos strategija, ir dabartinį požiūrį į iniciatyvas, planuojamas po i2010[7]. Idėja pirmą kartą paskelbta Radijo dažninio atpažinimo (RDA) komunikate[8] ir nuo to laiko papildyta RDA ekspertų grupės[9], Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto[10] (EESRK) ir ES pirmininkaujančių šalių konferencijose Berlyne, Lisabonoje ir Nicoje[11]. Tai atsakas į Tarybos raginimą[12] „intensyviau svarstyti decentralizuotų struktūrų plėtojimo ir bendro bei decentralizuoto tinklų valdymo daiktų interneto srityje klausimus“. Galiausiai šiame dokumente atsižvelgiama į pradinę Komisijos poziciją[13] ir gautas pastabas[14]. TAM TIKROS ESAMOS DAIKTų INTERNETO PRIETAIKOS DI nereikėtų laikyti utopija – kai kurie pirmieji DI komponentai jau diegiami, kaip matyti iš šių pavyzdžių: - Vartotojai vis daugiau naudojasi mobiliaisiais telefonais, kuriais galima jungtis prie interneto ir kuriuose įmontuotos kameros ir (arba) naudojama artimojo lauko ryšių technologija (angl. Near-Field Communication )[15]. Šie telefonai suteikia vartotojams galimybę gauti daugiau informacijos apie produktus, pavyzdžiui, informacijos apie alergenus. - Valstybės narės farmaciniams produktams žymėti vis dažniau naudoja unikalius serijos numerius (palaikomus brūkšniniais kodais), todėl kiekvieną produktą galima patikrinti prieš jam pasiekiant pacientą. Taip sumažėja klastojimo galimybių, su kompensacijomis susijusio sukčiavimo ir išdavimo klaidų[16]. Laikydamasi panašaus požiūrio į visų vartojimo produktų atsekamumą Europa galėtų geriau spręsti klastojimo problemas ir imtis priemonių dėl nesaugių produktų[17]. - Kelios energetikos sektoriuje veikiančios komunalinių paslaugų įmonės pradėjo diegti pažangias elektros vartojimo matavimo sistemas, kuriomis vartotojams realiuoju laiku teikiama informacija apie suvartojamą energijos kiekį, o elektros energijos tiekėjai gali stebėti elektros prietaisus nuotoliniu būdu[18]. - Tradiciniuose pramonės sektoriuose, kaip antai logistikos (e. kroviniai)[19], gamybos[20] ir mažmeninės prekybos, pažangieji objektai padeda keistis informacija ir padidina gamybos ciklo efektyvumą. Šie pavyzdžiai grindžiami keliais sudėtiniais elementais, kaip antai RDA, artimojo lauko ryšių technologija (NFC), dvimačiais brūkšniniais kodais, belaidžiais jutikliais (paleidikliais), interneto protokolo 6 versija (IPv6)[21], ultraplačiajuosčio ryšio arba 3/4G technologija, – jiems visiems ateityje teks svarbus vaidmuo. Europos Komisija jau investavo į šias technologijas, įgyvendindama Bendrąją mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros programą (5, 6 ir 7 BP) ir Konkurencingumo ir inovacijų bendrąją programą (KIP). Pavyzdžiui, transporto srityje ji aktyviai skatina diegti minėtas technologijas pagal Krovininio transporto logistikos ir Pažangiųjų transporto sistemų veiksmų planus[22]. Europos pramonė taip pat vaidina svarbų vaidmenį kuriant daugelį iš šių technologijų, kaip antai telekomunikacijų įrangą, verslui skirtą programinę įrangą ir puslaidininkius. Taigi skatinant DI plėtrą sustiprės Europos IRT sektorius, taip pat turėtų būti paskatintas kitų sektorių, pavyzdžiui, tų, kuriuose teikiamos aptarnavimo paslaugos (angl. proximity services ) (turizmas, asmens sveikatos priežiūra, etc.), augimas. DAIKTų INTERNETO VALDYMAS Kodėl turi dalyvauti valdžios institucijos? Ankstesniame skirsnyje aprašyta techninė pažanga bus pasiekta ir be viešojo sektoriaus įsikišimo: vykstant normaliam inovacijų ciklui pramonė savo poreikiams pradeda naudoti mokslo bendruomenės sukurtas naujas technologijas. Nors DI padės išspręsti tam tikras problemas, kils konkrečiai su juo susijusių uždavinių, ir kai kurie iš jų turės tiesioginės įtakos žmonėms. Pavyzdžiui, tam tikros prietaikos gali būti glaudžiai susijusios su svarbiausia infrastruktūra, kaip antai elektros energijos tiekimo sistema, o naudojant kitas prietaikas bus valdoma su žmogaus buvimo vieta susijusi informacija. Atsižvelgiant į dideles socialines permainas, kurias sukels DI, palikti DI plėtrą vien privačiojo sektoriaus ir galbūt kitų pasaulio regionų[23], [24] žiniai nėra protingas sprendimas. Siekdami užtikrinti, kad naudojant DI technologijas ir prietaikas būtų skatinimas ekonomikos augimas, didėtų visuomenės gerovė ir būtų sprendžiamos tam tikros šiandienos visuomenės problemos, Europos politikos kūrėjai ir valdžios institucijos turės spręsti daugelį su šiomis permainomis susijusių klausimų. Galiausiai reikia pabrėžti, kad dėl tam tikrų principų, kuriais turėtų būti pagrįstas DI valdymas, jau diskutuota Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikime informacinės visuomenės klausimais (angl. WSIS)[25]. ES daug prisidėjo, kad būtų pasiektas šis tarptautinis susitarimas, atitinkantis jos ankstesnes pozicijas[26]. Svarbu pažymėti, kad WSIS pripažinta vyriausybių atsakomybė už viešosios politikos klausimus[27]: valdžios institucijos negali vengti atsakomybės savo piliečiams. Visų pirma, DI valdymą reikia organizuoti ir vykdyti nuosekliai atsižvelgiant į visą su interneto valdymu susijusią viešosios politikos veiklą. Ką reikia valdyti? Paprastai daiktai sujungiami suteikus jiems identifikatorių ir priemonę, kuria juos galima jungti prie kitų daiktų arba prie tinklo. Pačiame objekte dažniausiai saugoma nedaug informacijos, likusi informacija yra kitur tinkle. Kitaip tariant, norint gauti su objektu susijusios informacijos reikia prisijungti prie tinklo. Iš karto kyla klausimai: - Kokia šios identifikavimo informacijos struktūra? (daikto pavadinimas) - Kas suteikia identifikatorių? (suteikiančioji institucija) - Kaip ir kur galima gauti papildomos informacijos apie tą daiktą, įskaitant jo istoriją? (adreso suteikimo mechanizmas ir informacijos saugykla) - Kaip užtikrinamas informacijos saugumas? - Kokios suinteresuotosios šalys atsakingos už kiekvieną iš pirmiau nurodytų klausimų, koks atskaitomybės mechanizmas? - Kokia etinė ir teisinė sistema taikoma skirtingoms suinteresuotosioms šalims? Tinkamai neišsprendus šių klausimų, DI sistemos gali turėti rimtų neigiamų pasekmių: - blogai tvarkant informaciją gali būti atskleisti konkretaus asmens duomenys arba gali kilti pavojus verslo duomenų konfidencialumui; - netinkamai priskyrus privačių asmenų teises ir pareigas gali būti slopinamos inovacijos; - atskaitomybės trūkumas gali kelti pavojų pačios DI sistemos veikimui. 1 veiksmų kryptis. Valdymas Komisija visuose svarbiuose forumuose inicijuos ir skatins diskusijas bei ragins priimti sprendimus, kuriais siekiama: apibrėžti DI valdymo principus; nustatyti struktūrą, numatant tokį decentralizuoto valdymo lygį, kad viso pasaulio valdžios institucijos galėtų vykdyti savo pareigas, susijusias su skaidrumu, konkurencija ir atskaitomybe. | DAIKTų INTERNETO PAPLITIMO KLIūčIų PANAIKINIMAS - 3 skirsnyje nagrinėtos valdymo problemos nėra vienintelės: DI tampant realybe, neišspręsta dar daug kitų problemų ir kiekviena iš jų gali būti DI paplitimo kliūtis. Šiame skirsnyje nurodomos pagrindinės iš jų ir aptariami veiksmai, kurių Komisija ketina imtis toms problemoms spręsti. Privatumas ir asmens duomenų apsauga DI priimtinumas visuomenei bus glaudžiai susijęs su privatumo užtikrinimu ir asmens duomenų apsauga – dviem pagrindinėmis ES teisėmis[28]. Kita vertus, privatumo ir asmens duomenų apsauga turės įtakos tam, kaip bus kuriamas DI. Pavyzdžiui, namuose įrengta sveikatos stebėjimo sistema galėtų apdoroti tam tikrus neskelbtinus gyventojų duomenis. Būtina pasitikėjimo tokiomis sistemomis ir jų priimtinumo sąlyga – tinkamos duomenų apsaugos priemonės, kuriomis būtų užtikrinta, kad tais duomenimis nebūtų galima netinkamai pasinaudoti ir būtų išvengta kitokios su asmens duomenimis susijusios rizikos. Tačiau taip pat tikėtina, kad DI paplitimas turės įtakos tam, kaip suprantame privatumą. Tai įrodo IRT naujovės, kaip antai mobilieji telefonai ir socialiniai tinklai internete, ypač populiarūs tarp jaunosios kartos atstovų. 2 veiksmų kryptis. Nuolatinė privatumo ir asmens duomenų apsaugos klausimų stebėsena Neseniai Komisija priėmė rekomendaciją[29], kurioje pateikiamos gairės, kaip naudoti RDA prietaikas laikantis privatumo ir duomenų apsaugos principų; 2010 m. ji ketina paskelbti išsamesnį komunikatą dėl privatumo ir pasitikėjimo universalioje informacinėje visuomenėje. Šie du pavyzdžiai rodo, kaip praktiškai Komisija prižiūrės duomenų apsaugos teisės aktų taikymą daiktų internetui: prireikus konsultuosis su 29 straipsnio Duomenų apsaugos darbo grupe; teiks rekomendacijas dėl teisingo ES teisės aktų aiškinimo; skatins suinteresuotųjų šalių dialogą; prireikus siūlys papildomas reguliavimo priemones. | 3 veiksmų kryptis. „Lustų tylėjimas“ Komisija pradės diskusijas dėl techninių ir teisinių „teisės į lustų tylėjimą“ (kurią įvairūs autoriai vadina skirtingai[30]) aspektų; ji teigia, kad asmenys turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu atsijungti nuo tinklo aplinkos. | - Pasitikėjimas, priimtinumas ir saugumas Informacijos saugumas yra privaloma sąlyga ir, daugumos suinteresuotųjų šalių nuomone, didžiausia DI problema. Privačiame gyvenime informacijos saugumas glaudžiai susijęs su pirmiau minėtais pasitikėjimo ir privatumo klausimais. Iš ankstesnės IRT kūrimo patirties matyti, kad kartais projektavimo etape šiems aspektams skiriama nepakankamai dėmesio, o vėliau integruoti apsaugos priemones yra sudėtinga, brangu ir rizikuojama gerokai pabloginti sistemų kokybę. Todėl labai svarbu, kad projektuojant DI komponentus nuo pat pradžių būtų integruojami privatumo ir saugumo aspektai ir visapusiškai paisoma vartotojų reikalavimų. Remdama ES politiką, 2009 m. darbo programoje Europos tinklų ir informacijos apsaugos agentūra (ENISA) įsipareigojo nustatyti kylančią riziką, turinčią įtakos pasitikėjimui, ypač RDA. Tai pirmas žingsnis siekiant suprasti su privatumu ir saugumu susijusią grėsmę DI. Kitas esminis pasitikėjimo stiprinimo aspektas – galimybė pritaikyti technologinių sistemų veikimą ir savybes individualiems poreikiams (neperžengiant saugių ribų). Tyrimai[31] parodė, kad suteikus vartotojams pakankamo lygio kontrolę jie labiau pasitiki technologija, o tai turi didelį poveikį jos paplitimui. Versle informacijos saugumas lemia verslo duomenų prieinamumą, patikimumą ir konfidencialumą. Įmonei kyla klausimų, kas turi galimybę susipažinti su jos duomenimis ir kaip ji gali trečiajai šaliai suteikti dalinę prieigą prie savo duomenų. Šiems iš pirmo žvilgsnio paprastiems klausimams daug įtakos turi šiandienos verslo procesų sudėtingumas[32]. 4 veiksmų kryptis. Kylančios rizikos nustatymas Komisija tęs pirmiau minėtą ENISA darbą ir atitinkamai imsis tolesnių veiksmų, įskaitant reguliuojamojo arba nereguliuojamojo pobūdžio priemones, kad nustatytų politikos principus, kuriuos taikant būtų galima išspręsti su DI susijusius pasitikėjimo, priimtinumo ir saugumo uždavinius. | 5 veiksmų kryptis. DI – būtinas ekonomikos ir visuomenės išteklius Jei DI taptų toks svarbus, kaip tikimasi, bet koks sutrikimas gali turėti didelį poveikį ekonomikai ir visuomenei. Todėl Komisija atidžiai stebės, kaip DI infrastruktūra tampa būtinu Europos ištekliumi, ir ypač daug dėmesio skirs veiklai, susijusiai su ypatingos svarbos informacinės infrastruktūros apsauga[33]. | Standartizacija DI paplitimui daug įtakos turės standartizacija: dėl jos poveikio naujiems rinkos dalyviams sumažės kliūčių patekti į rinką, o vartotojams – eksploatacijos išlaidų, ji yra būtina sąveikos ir masto ekonomijos sąlyga ir suteikia galimybę pramonei geriau konkuruoti tarptautiniu mastu. Standartizuojant DI turėtų būti siekiama racionalizuoti tam tikrus galiojančius standartus arba prireikus parengti naujus. Daiktų internetui taip pat būtų labai naudingas spartus IPv6 diegimas, kaip siūlė Komisija[34] ir pritarė Taryba, nes atsirastų galimybė tiesiogiai suteikti interneto adresus norimam skaičiui objektų. 6 veiksmų kryptis. Standartizavimo įgaliojimas Komisija įvertins, kokiu mastu galiojantys standartizavimo įgaliojimai gali apimti tolesnius su DI susijusius klausimus[35], arba prireikus suteiks papildomus įgaliojimus. Komisija taip pat toliau stebės Europos standartų organizacijų (ETSI, CEN, CENELEC), jų tarptautinių partnerių (ISO, ITU) ir kitų standartizacijos įstaigų bei konsorciumų (IETF, EPCglobal, etc.) veiklą, siekdama užtikrinti, kad DI standartai būtų rengiami atvirai, skaidriai, remiantis bendru sutarimu ir dalyvaujant visoms suinteresuotosioms šalims. Ypatingas dėmesys bus skiriamas Europos telekomunikacijų standartų instituto (angl. ETSI) įrenginių ryšio darbo grupės ir Interneto kūrimo grupės (angl. IETF) veiklai paieškos paslaugų srityje. | Moksliniai tyrimai ir plėtra Komisija neseniai pabrėžė[36] savo IRT mokslinių tyrimų ambicijas ir pasiūlė keletą priemonių, kaip sustiprinti šią veiklą Europoje. Pagrįstai manoma, kad DI gali papildyti šią iniciatyvą, nes padeda spręsti daugelį socialinių problemų, ir ES bei valstybės narės šioje srityje jau pasiekė puikių rezultatų, nors tam, kad DI taptų realybe, dar reikės daug mokslinių tyrimų[37]. 7 veiksmų kryptis. Moksliniai tyrimai ir plėtra Komisija ir toliau finansuos DI srities mokslinių tyrimų projektus pagal 7BP, ypač daug dėmesio skirdama tokiems svarbiems technologiniams aspektams kaip mikroelektronika, ne siliciu pagrįsti komponentai, energijos surinkimo (angl. energy harvesting) technologijos, visuotinis padėties nustatymas, belaidžiu ryšiu sujungtų pažangiųjų sistemų tinklai, semantika, privatumo ir saugumo aspektų integravimas projektavimo etapu, žmogaus mąstymą imituojanti programinė įranga ir naujos prietaikos. | 8 veiksmų kryptis. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė Šiuo metu Komisija rengiasi sudaryti keturis viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės susitarimus, kuriuose svarbus vaidmuo gali tekti DI. Trijų iš jų – ekologiškų automobilių, energiškai efektyvių pastatų ir ateities gamyklų – pasiūlymus Komisija įtraukė į ekonomikos atkūrimo priemonių paketą[38]. Ketvirtojo – ateities interneto – partnerystės susitarimo tikslas yra toliau vienyti esamas IRT mokslinių tyrimų pastangas, susijusias su interneto ateitimi[39]. | Atvirumas inovacijoms DI sistemas kurs, valdys ir naudos daug suinteresuotųjų šalių, veikiančių pagal skirtingus verslo modelius ir besivadovaujančių įvairiais interesais. Kad skatintų augimą ir inovacijas, šios sistemos turėtų: - sudaryti sąlygas esamas sistemas papildyti naujomis prietaikomis ir naujas sistemas diegti kartu su esamomis sistemomis nesukuriant pernelyg didelių kliūčių patekti į rinką ar kitų veiklos kliūčių, kaip antai per didelių mokesčių už licencijas ar netinkamų intelektinės nuosavybės apsaugos sistemų[40]; - sudaryti sąlygas užtikrinti tinkamą sąveikos lygį, kad būtų galima kurti novatoriškas ir konkurencingas įvairių sričių sistemas ir prietaikas. Daugelis iš 2 skirsnyje minėtų technologijų jau tinkamos naudoti. Tačiau kai kuriais atvejais dar nėra realių konkretiems vartotojams skirtų scenarijų, todėl pati technologija plinta lėčiau. Taip yra dar ir todėl, kad nėra DI palaikančių verslo modelių, ir pramonės atstovai kartais nesiryžta investuoti. Europa gali parodyti pavyzdį tokioje situacijoje skatindama ir prireikus finansuodama šioms prietaikoms patvirtinti reikalingus projektus. 9 veiksmų kryptis. Inovacijos ir bandomieji projektai Norėdama papildyti pirmiau nurodytą mokslinių tyrimų veiklą, Komisija svarstys galimybę inicijuoti bandomuosius projektus pagal KIP[41] ir taip skatinti diegti DI prietaikas. Šiuose bandomuosiuose projektuose daugiausia dėmesio reikėtų skirti tokioms DI prietaikoms, kurios teikia daug naudos visuomenei, pavyzdžiui, tokiose srityse kaip e. sveikata, e. prieinamumas, klimato kaita, arba padeda mažinti skaitmeninę atskirtį. | Institucijų informuotumas Rengiant šį komunikatą paaiškėjo, kad tik nedaug suinteresuotųjų pramonės ir institucijų atstovų gerai supranta daiktų interneto keliamus uždavinius ir teikiamas galimybes. 10 veiksmų kryptis. Institucijų informuotumas Komisija apie DI pažangą reguliariai informuos Europos Parlamentą, Tarybą, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetą, Regionų komitetą, 29 straipsnio duomenų apsaugos darbo grupę[42] ir visas kitas suinteresuotąsias šalis. | Tarptautinis dialogas Daugelis DI sistemų ir prietaikų dėl savo pobūdžio veiks neribojamos valstybių sienų, todėl būtinas nuolatinis tarptautinis dialogas, ypač jų struktūros, standartų ir valdymo klausimais. 11 veiksmų kryptis. Tarptautinis dialogas Komisija ketina intensyvinti esamą dialogą[43], [44] su tarptautiniais partneriais dėl visų DI aspektų, kad būtų galima susitarti dėl aktualių bendrų veiksmų, dalytis gerąja patirtimi ir skatinti imtis veiksmų pagal šiame komunikate išdėstytas veiksmų kryptis. | Atliekų tvarkymas Daugeliu atvejų daiktai bus sujungiami per į juos įmontuotus jutiklius arba žymenis. Artimoje ateityje žymenys[45] bus gaminami iš metalo (paprastai iš silicio, vario, sidabro ir aliuminio), todėl gali kilti problemų stiklo, plastiko, aliuminio ir alavuotosios skardos perdirbimo linijose. Kita vertus, galimybė tiksliai identifikuoti objektus perdirbimo procese yra privalumas – tokiu būdu objektus su žymenimis būtų galima perdirbti efektyviau juos atskyrus nuo paprastai masiškai šalinamų atliekų. 12 veiksmų kryptis. RDA perdirbimo linijose Vykdydama įprastą atliekų tvarkymo pramonės stebėseną, Komisija pradės tyrimą, kuriuo bus siekiama įvertinti žymenų perdirbimo sunkumus ir galimą teigiamą ir neigiamą į objektus įmontuotų žymenų poveikį objektų perdirbimui. | Būsima raida Kaip jau buvo minėta, DI – ne monolitas, o bendra koncepcija, apimanti įvairias nuolat kuriamas ir tobulinamas technologijas, sistemas ir prietaikas. Įsipareigojusi vykdyti nuolatinę DI plėtros stebėseną, Komisija kartu tęs veiklą šiose srityse: - galimybė laiku naudotis tinkamais radijo dažnių spektro ištekliais. Sujungus dar daugiau prietaisų reikės naujos tiek laidinio, tiek belaidžio ryšio infrastruktūros. Kiek tai susiję su belaidžiu ryšiu, svarbu užtikrinti galimybę laiku naudotis radijo dažnių spektro ištekliais[46], todėl Komisija ir toliau stebės ir vertins konkrečiai DI skirto papildomo suderinto radijo dažnių spektro poreikį; - elektromagnetiniai laukai (EML). Dauguma šiandien numatomų DI prietaisų turėtų patekti į radijo dažnių grupę (t. y. >100 kHz) ir veikti naudodami labai mažai galios, taigi mažai tikėtina, kad jie turės didelį poveikį EML. Galiojanti EML reguliavimo sistema[47] nuolat peržiūrima, ja ir toliau bus užtikrinama, kad jokie prietaisai ir sistemos ateityje nekeltų pavojaus visuomenės saugumui ir sveikatai. 13 veiksmų kryptis. Paplitimo vertinimas 2009 m. gruodžio mėn. Eurostatas pradės skelbti RDA technologijų naudojimo statistiką. Stebint su DI susijusių technologijų diegimą bus gauta informacijos apie jų skverbties mastą ir bus galima įvertinti jų poveikį ekonomikai ir visuomenei, taip pat susijusios Bendrijos politikos efektyvumą. | 14 veiksmų kryptis. Raidos vertinimas Be pirmiau nurodytų konkrečių aspektų, svarbu nustatyti daugiašalį Europos masto mechanizmą, kad būtų galima: stebėti DI raidą; padėti Komisijai atlikti įvairius šiame komunikate išvardytus veiksmus; įvertinti, kokių papildomų priemonių turėtų imtis Europos valdžios institucijos. Pasinaudodama 7BP šiam darbui atlikti Komisija suburs reprezentatyvių Europos suinteresuotųjų šalių atstovų grupę ir užtikrins nuolatinį dialogą ir keitimąsi gerąja patirtimi su kitais pasaulio regionais. | IšVADOS - Kaip aprašyta šiame dokumente, DI – dar ne apčiuopiama realybė, o greičiau ateities vizija, paremta tam tikromis technologijomis, kurios visos kartu per ateinančius 5–15 metų galėtų iš esmės pakeisti mūsų visuomenės modelį. Jei imtųsi iniciatyvos, Europa galėtų vaidinti pagrindinį vaidmenį formuojant DI veikimo modelius ir pasinaudoti atitinkamais privalumais, susijusiais su ekonomikos augimu ir žmonių gerove, o daiktų internetas taptų daiktų internetu žmonėms . To nepadariusi, Europa praleistų svarbią progą ir galbūt būtų priversta perimti technologijas, sukurtas neatsižvelgiant į tokias jos esmines vertybes, kaip privatumo ir asmens duomenų apsauga. Siūlydama tam tikrus veiksmus ir idėjas Komisija ketina vadovauti šiai veiklai ir kviečia Europos Parlamentą, Tarybą ir visas suinteresuotąsias šalis dirbti kartu siekiant šių ambicingų, bet realių tikslų. [1] Žr. Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos (ITU) 2005 m. ataskaitą www.itu.int/dms_pub/itu-s/opb/pol/S-POL-IR.IT-2005-SUM-PDF-E.pdf arba Informacinės visuomenės technologijų patariamosios grupės (ISTAG) ataskaitą ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istagscenarios2010.pdf. [2] Pavyzdžiui, žr. www.aal-europe.eu/about-aal. [3] Pavyzdžiui, žr. www.planetaryskin.org/. [4] Žr. „Europos IRT strategijos peržiūra“ (angl. Revising Europe’s ICT Strategy) , ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/ist/docs/istag-revising-europes-ict-strategy-final-version_en.pdf. [5] Šį skaičių dažnai naudoja skirtingi autoriai, darantys prielaidą, kad kiekvieną žmogų vidutiniškai supa maždaug 10 įrenginių. [6] Žr. „Ateities tinklai ir internetas“, COM (2008) 0594 galutinis. [7] Žr. ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm. [8] Žr. „Radijo dažnių atpažinimas (RDA) Europoje: politikos sistemos formavimo veiksmai“, COM (2007) 0096 galutinis. [9] Žr. Sprendimą 2007/467/EB dėl radijo dažnių atpažinimo technologijos ekspertų grupės sudarymo. [10] Žr. 2008 m. EESRK nuomonę Nr. 1514. [11] Žr. www.internet2008.eu. [12] Žr. Tarybos išvadas 16616/08. [13] Žr. Artimiausi uždaviniai dėl daiktų interneto, SEC (2008) 2516. [14] Žr. ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/library/index_en.htm. [15] Žr. www.nfc-forum.org/home. [16] Žr. informaciją apie Europos farmacijos pramonės ir asociacijų federacijos (EFPIA) darbą www.efpia.eu/Content/Default.asp?PageID=566. [17] Žr. RAPEX metinę ataskaitą ec.europa.eu/consumers/safety/rapex/docs/rapex_annualreport2009_en.pdf. [18] Žr. www.esma-home.eu/default.asp. [19] Žr. „Krovininio transporto logistikos veiksmų planas“, COM (2007) 0607. [20] Žr. The Fraunhofer Institute for Material Flow and Logistics www.iml.fraunhofer.de/1327.html. [21] Žr. informaciją apie susijusį Interneto kūrimo grupės (IETF) atliekamą darbą tools.ietf.org/wg/6lowpan/. [22] Žr. „Pažangiųjų transporto sistemų diegimo Europoje veiksmų planas“, COM (2008) 0886 galutinis. [23] Amerikos Nacionalinė žvalgybos taryba mano, kad visuotinės kompiuterizacijos technologija – viena iš devynių technologijų, kurios iki 2025 m. pakeis vyraujančias tendencijas. Žr. www.dni.gov/nic/NIC_2025_project.html. [24] Songdo (Pietų Korėja) dabar statomas 6 km² miestas, kuriame ketinama pademonstruoti pirmą kartą plačiu mastu diegiamas DI technologijas. Žr. www.songdo.com/page1992.aspx. [25] Pagrindiniai principai pateikiami viename iš pagrindinių WSIS dokumentų – Tuniso informacinės visuomenės darbotvarkėje www.itu.int/wsis/documents/doc_multi.asp?lang=fr&id=2266|2267. [26] Žr. „Kuriant pasaulinę partnerystę informacinėje visuomenėje – tolesni Pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimo informacinės visuomenės klausimais (WSIS) Tuniso etapo veiksmai“, COM (2006) 0181 galutinis. [27] Tuniso darbotvarkės 35 straipsnio a punkte teigiama, kad „priimti politinius sprendimus su internetu susijusiais viešosios politikos klausimais – nepriklausoma valstybių teisė. Jos turi teisių ir pareigų su internetu susijusiais tarptautiniais viešosios politikos klausimais.“ [28] Žr. Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 7 ir 8 straipsnius. [29] Žr. Rekomendaciją dėl privatumo ir duomenų apsaugos principų įgyvendinimo taikomosiose priemonėse, kurių naudojimas pagrįstas radijo dažniniu atpažinimu, C (2009) 3200. [30] Žr. Adam Greenfield, Everyware , ISBN 0321384016. [31] Žr. Europos mokslinių tyrimų projektą SWAMI, www.isi.fraunhofer.de/t/projekte/e-fri-swami.htm. [32] Žr. informaciją apie susijusį IETF darbą https://www.ietf.org/mailman/listinfo/esds. [33] Žr. „Europos apsauga nuo didelio masto kibernetinių antpuolių ir veiklos sutrukdymo – geresnė parengtis, didesnis saugumas ir atsparumas“, COM (2009) 0149 galutinis. [34] Žr. „Interneto tobulinimas. Interneto protokolo 6 versijos (IPv6) diegimo Europoje veiksmų planas“, COM (2008) 0313 galutinis. [35] Žr. įgaliojimą EC/436 dėl RDA ir įgaliojimą EC/441 dėl pažangiųjų skaitiklių. [36] Žr. „Europos IKT mokslinių tyrimų bei plėtros ir naujovių diegimo strategija. Daugiau pastangų“, COM (2009) 0116 galutinis. [37] Žr. ES ir EPoSS jungtinės darbo grupės ataskaitą www.iot-visitthefuture.eu/fileadmin/documents/researchforeurope/270808_IoT_in_2020_Workshop_Report_V1-1.pdf. [38] Žr. „Europos ekonomikos atkūrimo planas“, COM (2008) 0800 galutinis. [39] Žr. www.future-Internet.eu. [40] Pavyzdžiui, koks sudėtingas ir ilgas šis procesas, rodo pagrindinių RDA patentų turėtojų pastangos pasiūlyti vieno langelio principu grindžiamą sistemą patentų naudotojams. Žr. www.rfidlicensing.com/ arba 2009 m. balandžio 13 d. RFID Journal, RFID Consortium Readies to Launch First Licenses , www.rfidjournal.com/article/view/4785. [41] Žr. ec.europa.eu/cip/index_en.htm. [42] Žr. ec.europa.eu/justice_home/fsj/privacy/workinggroup/index_en.htm. [43] 2007 m. Europos Sąjungos ir Jungtinių Amerikos Valstijų transatlantinės ekonominės integracijos skatinimo programoje buvo išskirtas bendradarbiavimas RDA srityje, ir dabar ES ir JAV keičiasi gerąja patirtimi, siekdamos optimizuoti ekonominį ir socialinį RDA poveikį. Žr. ec.europa.eu/enterprise/policies/international/cooperating-governments/usa/transatlantic-economic-council/index_en.htm. [44] 2009 m. vasarą Komisijos Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinis direktoratas pasirašys bendradarbiavimo memorandumą su Japonijos ūkio, prekybos ir pramonės ministerija dėl, be kita ko, RDA, belaidžių jutiklių tinklų ir daiktų interneto. [45] Vykdomi ilgalaikiai moksliniai tyrimai, kurių tikslas – šiuos žymenis gaminti iš organinių ir biologiškai skaidžių medžiagų. [46] Konkrečiai, ketinama reguliariai atnaujinti Sprendimą dėl mažojo nuotolio įrenginių (žr. 2006/771/EB). [47] Žr. Tarybos rekomendaciją 1999/519/EB ir direktyvas 1999/5/EB, 2004/40/EB ir 2006/95/EB. Taip pat žr. 2009 m. sausio 19 d. Atsirandančių ir nustatomų naujų pavojų sveikatai mokslinio komiteto (SCENIHR) nuomonę.