Nuo 2014 m. šis darbo srautas Komisijos tarnybose taikomas sklandžiai. Dėl to gerokai palengvėjo tinkamas techninis metodo taikymas. Taigi, visos 2014–2018 m. atlikus atnaujinimus susidariusios mokėtinos ir susigrąžintinos sumos, turėjusios poveikį ES institucijų ir agentūrų darbuotojų atlyginimams ir pensijoms, buvo sumokėtos arba susigrąžintos per Tarnybos nuostatais nustatytą laikotarpį.

Be to, Tarnybos nuostatų XI priede nustatytos išsamios atnaujinimo apskaičiavimo taisyklės ir Eurostato bei nacionalinių statistikos institucijų vaidmuo stebint pagrindinių duomenų ir taikomų statistinių metodų kokybę.

Be to, vykstant deryboms (po jų imtasi 2004 m. reformos), Taryba nusprendė remtis 8 referencinių valstybių narių imtimi. Šis sprendimas buvo pagrįstas retrospektyvine duomenų analize, iš kurios buvo matyti, kad pokyčiai tos imties valstybėse tiksliai atspindės vidutinę raidą visose valstybėse narėse. Tačiau reikia atkreipti dėmesį, jog vėlesne analize buvo nustatyta, kad po 2004 m. atrinktos imties valstybių faktinė perkamosios galios raida buvo lėtesnė nei visų valstybių narių vidurkio.

7 LENTELĖJE šie chronologiniai duomenys išreikšti to laikotarpio kaupiamuoju indeksu. Bendrasis specifinis indeksas, apskaičiuojamas kaip paprastas ketverių metų laikotarpio vidurkis, yra 100,5; kaupiamojo poveikio iki 2014 m. liepos mėn. rodiklis (2014 = 100) yra 102,1. Vidutinė metinė infliacija pagal jungtinį indeksą Briuselyje ir Liuksemburge per šį laikotarpį buvo 101,5; kaupiamojo poveikio rodiklis yra 105,9. Vidutinis metinis atlyginimų ir pensijų atnaujinimo rodiklis buvo 102,2; kaupiamojo poveikio rodiklis – 109,2.

Su specifiniais rodikliais susiję skaičiavimai ir skaičiai yra pagrįsti už statistiką atsakingų valstybių narių institucijų pateiktais ir patvirtintais duomenimis. Tuo tikslu buvo parengtas ir vėliau atnaujinamas metinis atlyginimų klausimynas. Be to, siekiant didinti skaidrumo lygį, viešai skelbiami konkrečioms šalims skirti metodikos vadovai ir vertinimo ataskaitos.

9 DIAGRAMOJE pateikti jungtinio indekso chronologiniai duomenys (metinis padidėjimas nuo birželio iki birželio mėn., palyginti su praėjusiais metais), ir palyginimui pateikiami Belgijai taikomo suderinto vartotojų kainų indekso bei Liuksemburgui taikomo vartotojų kainų indekso duomenys.

Vidutinis jungtinis indeksas laikotarpiu nuo 2015 iki 2018 m. buvo 101,5. Viso laikotarpio iki 2018 m. birželio mėn. (bazinis 2014 m. birželio mėn. = 100) kaupiamasis indeksas yra 105,9.

Palyginimo dėlei vidutinis Belgijai taikomas suderintas vartotojų kainų indeksas per tą laikotarpį buvo 101,7, o to laikotarpio bendras kaupiamasis indeksas buvo 107,0. Vidutinis Liuksemburgui taikomas vartotojų kainų indeksas per tą laikotarpį buvo 100,8, o to laikotarpio bendras kaupiamasis indeksas buvo 103,0.

5.Korekciniai koeficientai

Pagal Tarnybos nuostatų 64 straipsnį, pareigūnų, kurių darbo vieta yra ne Briuselis ir ne Liuksemburgas, atlyginimas nurodomas eurais ir pagal jų vietą koreguojamas taikant korekcinį koeficientą, kuris yra didesnis kaip 100 proc., mažesnis kaip 100 proc. arba lygus 100 proc. Korekciniais koeficientais siekiama užtikrinti, kad perkamoji galia konkrečioje darbo vietoje atitiktų padėtį Briuselyje.

Korekciniai koeficientai yra matematiniai faktoriai, kuriais, kai jie taikomi eurais išreikštai pinigų sumai kartu su oficialiu keitimo į eurą kursu (pvz., atsižvelgiant į konkretų darbo miestą), nustatomas ekonominis paritetas. Ekonominis paritetas yra statistinis dydis, atspindintis pragyvenimo išlaidų skirtumą (pvz., tarp darbo miesto ir Briuselio), ir jis atitinka vidutinį kainų santykį. Taigi juo parodoma nacionaline valiuta išreikšta suma, reikalinga norint konkrečioje vietovėje nusipirkti prekių ir paslaugų krepšelį, kurio vertė Briuselyje būtų vienas euras.

Korekcinių koeficientų apskaičiavimo metodiką nustato ir reguliariai tobulina Eurostatas, bendradarbiaudamas su nacionalinėmis statistikos institucijomis. Kalbant apie nagrinėjamą laikotarpį, vertėtų paminėti šiuos pokyčius:

-įgyvendinta labiau išplėtota valstybių narių sveikatos priežiūros ir švietimo išlaidų lyginimo metodika,

-daugėja organizacijų, norinčių bendradarbiauti su Eurostatu ir įvairiais tikslais naudoti jo teikiamus duomenis (pvz., Jungtinės Tautos neseniai nusprendė su korekciniais koeficientais susijusius duomenis naudoti savo darbuotojų, dirbančių ES, atlyginimams koreguoti pagal pragyvenimo išlaidas).

5.1.Korekcinių koeficientų tendencijos

10 LENTELĖJE pateiktos korekcinių koeficientų vertės pagal konkrečias darbo vietas Europos Sąjungoje 2013–2018 m. laikotarpiu.

Iš šios lentelės matyti, kad įvairioms vietoms taikomų korekcinių koeficientų tendencijos laikui bėgant skyrėsi. Devyniolikoje vietų per tą laikotarpį koeficientai sumažėjo, o dvylikoje vietų – padidėjo.

Reikia atkreipti dėmesį, kad, įsigaliojus iš dalies pakeistam Tarnybos nuostatų XI priedui, pagal priedo 9 straipsnį taikoma nauja korekcinių koeficientų nustatymo ir panaikinimo procedūra. 2014–2018 m. laikotarpiu Komisijai nepateiktas joks oficialus prašymas, taigi taikytinų korekcinių koeficientų sąrašas nepasikeitė.

5.2.Komisijai kylančios problemos, susijusios su korekciniais koeficientais

5.2.1.Vyrauja nuomonė, kad korekciniai koeficientai turi neigiamą poveikį ES darbuotojų perkamajai galiai ir ES viešosios tarnybos patrauklumui

Dažnai neteisingai manoma, kad korekciniai koeficientai yra ES darbuotojų perkamosios galios mažinimo veiksnys, ir Komisijos administracijos dažnai klausiama apie korekcinių koeficientų vaidmenį bei jų apskaičiavimo metodiką. Tokius klausimus iškelia suinteresuotieji subjektai, įskaitant darbuotojus, darbuotojų atstovus, priimančiųjų valstybių atstovus ir pan. Šis klausimas visų pirma kyla tais atvejais, kai darbuotojų darbo vietai turi būti taikomas mažesnis nei 100 korekcinis koeficientas, ypač tada, kai, taikant šį specifinį koeficientą, atnaujinimo rezultatas būna sumažėjusios sumos.

Korekciniais koeficientais tik siekiama laikui bėgant išlaikyti vienodą įvairiose valstybėse narėse dirbančių darbuotojų ir Briuselyje dirbančių darbuotojų perkamąją galią. Jais anaiptol nesiekiama, kad perkamoji galia išliktų konkretaus dydžio. Taigi, sumažėjus Briuselyje dirbančių darbuotojų perkamajai galiai (2004–2018 m. ji sumažėjo 10,5 proc.), tiek pat sumažėjo ir kitose vietose dirbančių darbuotojų perkamoji galia.