KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Matavimo priemonių direktyvos 2004/22/EC įgyvendinimo ataskaita, pateikta pagal direktyvos 25 straipsnį(Tekstas svarbus EEE) /* KOM/2011/0357 galutinis */





KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Matavimo priemonių direktyvos 2004/22/EB įgyvendinimo ataskaita, pateikta pagal direktyvos 25 straipsnį (Tekstas svarbus EEE) A. Įžanga 1. Šio dokumento tikslas Šio dokumento tikslas yra pateikti Matavimo priemonių direktyvos (toliau – MID) įgyvendinimo ataskaitą remiantis, inter alia , valstybių narių pateiktomis ataskaitomis. Be to, ją rengiant remtasi dviem MVĮ tyrimais ir vieša konsultacija. Du nepriklausomi konsultantai pateikė nuomones dėl direktyvos vertinimo ir atitinkamai pasiūlymų poveikio galimiems pakeitimams vertinimo. 2. Matavimo priemonių direktyva (MID) MID (Direktyva 2004/22/EB[1]) galioja 4,5 metų nuo 2006 m. spalio 30 d.[2] Ji taikoma šiems direktyvos prieduose nurodytiems prietaisams: - vandens skaitikliams; - dujų skaitikliams ir tūrio perskaičiavimo įtaisams; - aktyviosios elektros energijos skaitikliams; - šilumos skaitikliams; - skysčių, išskyrus vandenį, kiekio nepertraukiamo ir dinaminio matavimo sistemoms; - automatinėms svarstyklėms; - taksometrams; - matams; - matmenų matavimo priemonėms; - išmetamųjų dujų analizatoriams. Pagrindinis direktyvos tikslas yra pagerinti ir sustiprinti visuomenės interesų, visuomenės sveikatos, visuomenės saugumo, viešosios tvarkos, aplinkosaugos, vartotojų apsaugos, mokesčių ir muitų nustatymo ir sąžiningos prekybos tikslais atliekamoms matavimo užduotims, kai valstybės narės laiko tokį formalų teisinį matavimą pagrįstu, būtinų prietaisų vidaus rinką. MID garantuojamas aukštas patikimumo lygis, atitinkantis visose valstybėse narėse taikomus pagrindinius reikalavimus ir žymimas CE ir M ženklais. Joje nustatyti eksploatavimo kriterijai, tačiau gamintojams suteikiamos lanksčios technologinės galimybės užtikrinti atitiktį. MID numatyta didelė atitikties vertinimo procedūrų, atitinkančių mažų ir didžiųjų gamintojų poreikius, įvairovė. Teisės akte nėra nustatyta, kokiems matavimams matavimo priemonės turi būti naudojamos. Tai yra nacionalinių vyriausybių užduotis. Pavyzdžiui, valstybės narės taiko skirtingą praktiką, kai naudojamos vandens suvartojimui matuoti ar bendroms šildymo sistemoms reikalingos matavimo priemonės. Gamyklos irgi gali naudoti vidaus gamybos tikslais daug įvairių tipų matuoklių , kurių nereikia reglamentuoti. Tačiau, jeigu valstybė narė formaliai reikalauja atlikti teisiškai privalomą matavimą, kaip daugeliu sandorių su vartotojais atvejų, gali būti naudojami tik direktyvos nuostatas atitinkantys prietaisai. Kadangi lauke naudojamos matavimo priemonės turi likti tikslios, direktyvoje išskiriamos jų kategorijos, atsižvelgiant į didelius temperatūros skirtumus Europoje (– nuo -40 laipsnių žiemą Skandinavijoje iki +70 laipsnių vasarą Viduržiemio jūros regione. Direktyvoje leidžiama pateikti nuorodas į tarptautinius standartus, kurie CEN/CENELEC/ETSI gali būti naudojami kartu su Europos standartais, įrodant atitiktį teisės aktų reikalavimams. Be to, remdamiesi įtakingos 60 šalių narių turinčios Tarptautinės teisinės metrologijos organizacijos (OIML) tarptautiniais standartais, Europos gamintojai gali, pavyzdžiui, būti konkurencingesni ir patekti į pasaulines rinkas[3]. Už MID yra atsakingas Įmonių ir pramonės generalinio direktorato G/5 skyrius. 3. Persvarstymo motyvai MID[4] 25 straipsnyje Komisija raginama pateikti Direktyvos įgyvendinimo ataskaitą: „Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos iki 2011 m. balandžio 30 d. pateikti ataskaitą dėl šios direktyvos įgyvendinimo, inter alia , atsižvelgus į valstybių narių pateiktas ataskaitas, ir tam tikrais atvejais pateikti pasiūlymus dėl pakeitimų. Europos Parlamentas ir Taryba prašo Komisijos įvertinti, ar tinkamai taikomos pramonės produktų atitikties įvertinimo procedūros, ir, tam tikrais atvejais pasiūlyti pakeitimus suderintam sertifikavimui užtikrinti.“ Be to, Direktyva 2011/17/ES panaikintos 8 senojo požiūrio direktyvos, susijusios su teisinės metrologijos sritimi: viena direktyva – 2011 m. (laivų rezervuarai), kitos septynios – 2015 m. (vandens skaitikliai, svarstyklės (2x), alkoholio matuokliai (2x), padangų slėgio matuokliai, grūdų masė). Jas panaikinus, direktyva numatytas dešimties metų pereinamasis laikotarpis, kuriuo leidžiama rinkai tiekti prietaisus, paženklintus suderintais ženklais pagal galiojančius sertifikatus, t. y. iki 2021 m. ir iki 2026 m.[5] Bendrame trijų institucijų pareiškime Komisija buvo raginama „iki 2011 m. balandžio 30 d. [...] pateikti ataskaitą ir, laikydamasi geresnės teisėkūros principų (įskaitant prireikus poveikio vertinimą ir viešą konsultaciją), nustatyti, ar reikėtų išplėsti Matavimo priemonių direktyvos 2004/22/EB taikymo sritį ir, jeigu taip, kokiu mastu, kad būtų galima įtraukti visas matavimo priemones, kurias šiuo metu reglamentuoja“ panaikintosios direktyvos[6]. B. Vertinimas Šioje ataskaitoje Komisija vertina direktyvos įgyvendinimą, tinkamai atsižvelgdama į faktą, kad ji taikoma tik 4,5 metų, būtent nuo 2006 m. spalio 30 d. Pagrindiniai atlikto vertinimo tikslai: - pateikti apytikrį kiekvieno MID reglamentuojamo sektoriaus rinkos vertinimą; - persvarstyti direktyvos veiksmingumą, - padaryti išvadas dėl tolesnių veiksmų. Vertinant buvo taikomos trys skirtingos vertinimo priemonės: - mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ) apklausa per Europos įmonių tinklą, kad būtų galima sudaryti MVĮ palankesnę reguliavimo aplinką pagal bendrą Konkurencingumo ir inovacijų programą; - nepriklausomų ekspertų atliktas direktyvos vertinimas; - duomenų pateikimas viešos konsultacijos tikslais. 1. Matavimo priemonių sektorių, kuriems taikoma direktyva, svarba ekonomikai Vertinimo ataskaitoje nepriklausomi ekspertai[7] apskaičiavo, kad MID taikoma maždaug 345 milijonams matavimo instrumentų, kurių Europos rinkoje kasmet parduodama maždaug už 3,25 milijardo EUR. Rinkoje yra apie 900 gamintojų, atstovaujančių 10 sektorių, reglamentuojamų MID, neskaitant daugelio MVĮ, užsiimančių matavimo priemonių platinimu, importu ar remonto paslaugų teikimu. Manoma, kad bendras šiame sektoriuje dirbančių žmonių skaičius yra apie 190 000. Apie 20–25 proc. matavimo instrumentų ES 27 šalyse importuojama, o apie 25–30 proc. ES 27 šalyse pagamintų matavimo instrumentų eksportuojama į trečiąsias šalis. Tačiau tarp įvairių kategorijų matavimo priemonių egzistuoja dideli skirtumai. Mažiau technologiškai sudėtingų matų (MI-008) ir matmenų matavimo priemonių (MI-0009), kaip ir elektros skaitiklių (65 proc.), importas ir eksportas vyko labai intensyviai (apie 50 proc. visos apyvartos). Taip pat eksportuota ypač daug technologiniu požiūriu sudėtingesnių prietaisų, kaip antai automatinių svarstyklių (iki 42 proc. automatinių fasavimo pagal masę svarstyklių) ir dujų skaitiklių (44 proc.), kurias gaminančios ES bendrovės yra pasaulinės lyderės. 1 lentelė. Bendras MID reglamentuojamos rinkos dydis Rinkos dydis (kasmet parduodamų daiktų kiekis tūkst.) | Rinkos dydis (kasmet parduodamų daiktų vertė mln. EUR) | Užimama visos matavimo priemonių rinkos dalis | Darbuotojų skaičius sektoriuje (tūkst.) | MI-001: vandens skaitikliai | 18 000 | 450 | 13,8 % | 25 | MI-002: dujų skaitikliai ir tūrio perskaičiavimo prietaisai | 6 900 | 410 | 12,6 % | 30 | MI-003: aktyviosios elektros energijos skaitikliai | 14 000 | 610 | 18,8 % | 32 | MI-004: šilumos skaitikliai | 800 | 290 | 8,9 % | 18 | MI-005: skysčių, išskyrus vandenį, matavimo sistemos | 31,2 | 240 | 7,4 % | 14–16 | MI-006: automatinės svarstyklės | 21 | 550 | 16,9 % | 25 | MI-007: taksometrai | 50 | 25-40 | 1 % | 1 | MI-008: matai[8] | 300 000 | 440–490 | 14,3 % | 34 | MI-009: matmenų matavimo priemonės | 300–400 | 70–80 | 2,3 % | 7 | MI-010: išmetamųjų dujų analizatoriai | 25–35 | 130 | 4,0 % | 17,5 | Iš viso | 345 000 | 3 250 | 100 % | 190 | 2. Mažų įmonių ir mikroįmonių nuomonė 2009 m. pabaigoje Komisijos tarnybos atliko tyrimą pasitelkusios Europos įmonių tinklo MVĮ konsultacijų grupę. Iš viso gauti 286 atsakymai iš daugumos valstybių narių – kiek iš gamintojų, tiek ir iš naudotojų, daugiausia iš mažų įmonių ir mikroįmonių, kurių apyvarta mažesnė nei 10 milijonų EUR[9]. MVĮ aktyviai prekiavo visų reglamentuojamų tipų matavimo priemonėmis, dauguma naudojo CE ir M ženklus, kurie rodo, kad prietaisas atitinka MID; 40 proc. prekiavo kone visoje vidaus rinkoje, 25 proc. – tik šalies rinkoje, o dar 40 proc. – eksportavo už ES ribų. Iš tyrimo duomenų matyti, kad dauguma MVĮ nesusiduria su ypatingomis problemomis, kurių vertinant nenurodė didžiosios bendrovės[10]. Tik nedaugelis MVĮ pranešė apie prekybos kliūtis dėl nacionalinių valdžios institucijų taikomų apsaugos priemonių (realių ar numanomų) ir didesnes nei turėtų būti atitikties vertinimo išlaidas. Be to, nėra nustatyta konkrečių kategorijų matavimo priemonių, kurios keltų ypatingų klausimų (problemų). Remiantis tyrimu, naudotojai teigia manantys, kad vartotojų apsauga yra tinkama. Vienas MVĮ tyrime iškeltų klausimų yra susijęs su nesąžininga CE ir M ženklais nepažymėtų gaminių konkurencija. Nors tai neturėtų būti laikoma MVĮ būdinga problema, atrodo, kad ji yra daug akivaizdesnė nei rodo duomenys, gauti apklausiant prekybos asociacijas ir daugiausia dideles bendroves. Tai gali būti susiję su pereinamuoju laikotarpiu, kuriuo rinkoje vis dar yra daug žemesnės kokybės prietaisų, kuriems suteikti pigesni nacionaliniai patvirtinimai; ši problema išsispręs savaime, pasibaigus 2016 m. pereinamajam laikotarpiui. Kalbant apie nebrangių prietaisų atitikties vertinimo procedūros liberalizavimą reikėtų pažymėti, kad tokie prietaisai dažnai gaminami dideliais kiekiais, todėl atitikties vertinimas yra dar svarbesnis. Kliūtis turėtų padėti įveikti tai, kad yra daug kiekvieno tipo prietaisų atitikties vertinimo procedūrų. Galiausiai direktyvoje numatyta galimybė apibrėžti surenkamuosius mazgus, tačiau neleidžiama to daryti gamintojams. Kitaip gali atsitikti taip, kad į rinką pateks galimai paženklinti visų rūšių nesukomplektuoti prietaisai ir tai apsunkins rinkos priežiūrą. 3. Pagrindiniai vertinimo rezultatai Toliau pateikiami pagrindiniai MID vertinimo rezultatai. Inovacijoms nėra trukdoma ir kai kuriais atvejais MID laikoma palanki inovacijoms. Alternatyvų galimybė lėmė tai, kad valstybės narės, reikalaujančios direktyvoje nustatytų prietaisų, ją taikė beveik visą (90 proc. galimų atvejų). Todėl visoje ES vartotojų apsauga yra faktiškai panaši, o nesąžiningos konkurencijos pavojus dėl skirtumų tarp valstybių narių yra minimalus. MID padėjo pagerinti vidaus rinkos veikimą nustatydama vieną atitikties vertinimo sertifikatą, kuris, nors ir 10–15 proc. brangesnis nei ankstesni nacionaliniai sertifikatai, davė naudos gamintojams, veikiantiems daugiau nei vienoje rinkoje. Buvo nustatyta, kad minėtų sertifikatų forma turėtų būti bendra. Su suinteresuotosiomis šalimis buvo visą laiką konsultuojamasi pasitelkus Matavimo priemonių darbo grupę. Jos galėjo dalyvauti visa apimtimi rengiant komitologijos pasiūlymus. Reguliavimo komiteto procedūra naudota vieną kartą, o patariamoji procedūra taikyta 10 kartų – skelbiant atitinkamus OIML tarptautinius standartus[11]; tai leidžia daryti atitikties esminiams direktyvos reikalavimams prielaidą. Sklandus direktyvos įgyvendinimas buvo dar pagerintas priėmus 2004 m. Komisijos pareiškimą WELMEC[12] dėl bendradarbiavimo, po kurio Komisijos interneto svetainėje pateiktos nuorodos į 40 konceptualaus pobūdžio rekomendacijų, dėl kurių galutinai susitarta su visomis suinteresuotosiomis šalimis Matavimo priemonių darbo grupėje. Visi prietaisai, išskyrus taksometrus, reglamentuojami standartais – darniaisiais Europos standartais arba norminiais dokumentais, kuriuose yra nuorodos į Matavimo priemonių komiteto rekomenduotus tarptautinius standartus. Nauja teisinio reglamentavimo sistema iš esmės nustatomos atitikties vertinimo procedūros, labai panašios į MID nustatytąsias. Netrukus bus pateiktas pasiūlymas išdėstyti MID nauja redakcija pritaikant ją prie naujos teisinio reglamentavimo sistemos. Gamintojai rimtai susirūpinę rinkos priežiūros kokybe; dauguma valdžios institucijų pripažįsta, kad iki šiol šioje srityje jos stengėsi nepakankamai. Atrodo, kad paskelbtosios įstaigos nevienodai aiškina MID reikalavimus ir kitas rekomendacijas, skiriasi ir jų pajėgumai; paskelbtosios įstaigos taip pat gana ribotai taiko WELMEC gaires ir neleidžia taikyti alternatyvių būdų atitikčiai esminiams reikalavimams užtikrinti. Nėra įrodymų, kad MID įgyvendinimas būtų iš esmės pakenkęs MVĮ, nors tam tikrose konkrečiose srityse (svorio matuokliai ir degalų dozatoriai) taisyklių dėl atskirų komponentų atskyrimo nebuvimas (surenkamieji mazgai) gali turėti neigiamos įtakos kai kurioms MVĮ. 4. Viešų konsultacijų rezultatai Viešai konsultuojantis dėl vertinimo ataskaitos gauti 85 atsakymai iš bendrovių, pramonės asociacijų ir valstybių narių. Europos vartotojų organizacija atsisakė pateikti atsakymą, nes MID nėra jos prioritetas. Tai, kad viešai konsultuojantis dėl vertinimo gauta palyginti nedaug atsakymų, rodo, kad didelių vertinimo trūkumų arba didelių nuomonės skirtumų nėra. Nė viena valstybė narė nenurodė rinkos priežiūros trūkumų. Išsami informacija pateikiama viešos konsultacijos ataskaitoje[13]. Gauta tam tikros naudingos informacijos apie naujus pasiūlymus, tačiau nebuvo pakankamai įrodymų poveikio vertinimui pagrįsti. Informacija susijusi su sudėtingais ir detaliais techniniais pakeitimais, dėl kurių Komisijos tarnybos turi konsultuotis su ekspertais ir suinteresuotosiomis šalimis, kad būtų paisoma pažangaus reglamentavimo reikalavimų. Išsami informacija pateikiama nepriklausomo eksperto ataskaitoje[14]. MID vertinimas gali būti laikomas užbaigtu pačio vertinimo požiūriu ir jame pateiktai analizei iš esmės pritarta. Taigi nėra priežasties svarstyti reglamentavimo pakeitimų, o Komisijos tarnybų darbo dokumente Komisijos tarnybos pareiškė nepritarią galimam MID keitimui, kuris gali būti pavojingas tokiu ankstyvu taikymo etapu (po 4,5 metų). Dar nėra visiškai išnaudotos standartizacijos ir rekomendacijų galimybės. Direktyvos keitimas viršijant techninius pakeitimus, leidžiamus pagal direktyvos 16 straipsnį, galėtų lemti reglamentavimo nestabilumą ir neapibrėžtumą rinkoje. C. Senojo požiūrio direktyvų panaikinimas 1. Įžanga Dėl Komisijos įsipareigojimų pagal trijų institucijų bendrą pareiškimą, pridėtą prie Direktyvos 2011/17/ES, kuria panaikintos aštuonias senojo požiūrio direktyvos, Komisijos tarnybos: - parašė laišką valstybėms narėms, prašydamos pateikti nuomonę (2010 m. birželio mėn.), į kurį atsakė 6 valstybės narės; - atliko MVĮ tyrimą pasitelkdamos Europos įmonių tinklą (2010 m. gegužės–birželio mėn.), per kurią gauta 117 atsakymų; - surengė viešas konsultacijas (2010 m. rugsėjo–spalio mėn.), per kurias gauta apie 20 atsakymų iš valdžios institucijų ir 10 atsakymų iš pramonės asociacijų. 2. Valdžios institucijų pateikti argumentai Kai kurios institucijos pateikė du argumentus už tai, kad būtų tęsiamas reglamentavimas: – suderinto reglamentavimo pakeitimas nacionalinėmis taisyklėmis sudarytų kliūčių prekybai, nes dėl nacionalinių patvirtinimų ir skirtingo nacionalinio reglamentavimo pablogėtų vartotojų apsauga ir konkurencija vidaus rinkoje. – suderinti techniniai dokumentai reikalingi atliekant periodinius eksploatavimo patikrinimus (kurių reikalavimų ir sąlygų nustatymas priskirtas nacionalinei kompetencijai). Nesuderinus nuostatų dėl šių vis mažiau tinkamų prietaisų, akivaizdu, kad atskiroms valstybėms narėms atsiras galimybė parengti nacionalinius reikalavimus. Nors šie reikalavimai nebeturi atitikti šių direktyvų, vis dėlto turi būti laikomasi pagrindinių Sutarties principų, ypač laisvo prekių judėjimo principo (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 34–36 straipsniai). Be to, Abipusio pripažinime reglamente (EB) Nr. 764/2008 reikalaujama taikyti paskelbimo procedūrą, kai produktu, kuriuo teisėtai prekiaujama vienoje valstybėje narėje, negalima prekiauti kitoje valstybėje narėje remiantis tuo, kad jis buvo pagamintas pagal kitokias technines taisykles nei taikoma paskirties valstybėje narėje. Tokie pranešimai būtų tikrinami atsižvelgiant į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 34–36 straipsnius ir galiojančią Europos Teisingumo Teismo praktiką. Pavyzdžiui, vien tik skirtingas ženklinimas neturėtų būti teisėta produkto uždraudimo priežastimi. Be to, PPO techninių kliūčių prekybai komitetas reikalauja, kad valstybės narės teisės aktus grįstų tarptautiniais standartais, kurie jau galioja kaip OIML dokumentai ir yra iš esmės lygiaverčiai kiekvienos iš panaikintų direktyvų techninėms specifikacijoms. Tai pabrėžta ir pranešimo prievolėmis pagal Direktyvą 98/34/EB, kuriomis siekiama užtikrinti visišką lygiaverčių produktų ir atitikties vertinimo procedūrų abipusį pripažinimą. Todėl naujos direktyvas pakeičiančios nacionalinės taisyklės praktiškai nesiskirs nuo panaikintų direktyvų ir nebus rimto pagrindo nustatyti daugybę nacionalinių ženklų ir atitikties vertinimo procedūrų, jei produktas atitiks vienos iš valstybių narių teisės aktus. Pereinamasis laikotarpis baigsis atitinkamai 2021 ir 2026 m., todėl nacionalinėmis taisyklėmis nebus pakeistas produktų, kuriems taikomos panaikintos direktyvos, reglamentavimas. Komisija nėra nusistačiusi prieš tarptautiniais standartais grindžiamas nacionalines taisykles, kurios atitinka abipusio pripažinimo principą, jeigu valstybė narė mano, kad tokios taisyklės reikalingos. Kalbant apie antrą argumentą, suderinimas reikštų, kad periodiniams eksploatavimo patikrinimams (kurių reikalavimų ir sąlygų nustatymas priskirtas nacionalinei kompetencijai) reikalingi techniniai dokumentai būtų lygiaverčiai, todėl tarptautinė standartizacija padėtų užtikrinti tokių dokumentų lygiavertiškumą. Prireikus dar yra daug laiko tam, kad tai būtų įgyvendinta iki pereinamojo laikotarpio pabaigos. Diskusija dėl pirmiau minėtų argumentų, susijusių su panaikintomis direktyvomis nustatytais prietaisais, leidžia tikėtis, kad nacionalinėse taisyklėse bus atsižvelgta į tarptautinius standartus, kurie atitinka direktyvų turinį, ir kad nebus sukurta naujų kliūčių prekybai. Metinės apyvartos požiūriu techniškai pažangesni gaminiai, kuriems netaikomos panaikintos direktyvos, išskyrus svarstykles, kurių technologija nesikeitė, yra svarbesni nei tie, kuriems taikomos panaikintos direktyvos. Komisijos pasiūlyme[15] numatyti panaikinimo motyvai, kuriais remiantis direktyvų reglamentuojami mechaniniai prietaisai yra mažai tinkami ir kad nėra pranešimų apie dideles kliūtis techniškai pažangesnių instrumentų, kurie nėra suderinti pagal direktyvas, prekybai. Šios analizės išvados vis dar galioja ir yra patvirtintos[16]. 3. MVĮ tyrimas Per MVĮ tyrimą, atliktą pasitelkus Europos įmonių tinklą (2010 m. gegužės–birželio mėn.) gauta 117 atsakymų; daugumą jų pateikė naudotojai (84), gamintojai (16) ir platintojai arba importuotojai (17). Pranešta, kad nepaisant to, jog prietaisai yra suderinti, dėl prekybos kliūčių, susijusių su jų daugkartinėmis patikromis, išlaidos išauga iki 10 proc. Taip galėtų būti dėl to, kad techniškai pažangesniems prietaisams papildomai taikomos nacionalinės taisyklės, kurias leidžiama lygiagrečiai taikyti pagal senojo požiūrio teisės aktus. Gamintojai pareiškė labiau esą linkę prie savarankiško deklaravimo (šiuo metu MID tai nenumatyta). Kai kurių prietaisų, kaip antai drėkinimo matuoklių, nešvaraus vandens matuoklių, svarstyklių ir padangų slėgio matuoklių, rinkos priežiūra ir (arba) periodiniai eksploatavimo patikrinimai naudotojų požiūriu turi būti geresni. 4. Viešos konsultacijos Viešų konsultacijų metu (2010 m. rugsėjo–spalio mėn.) gauta apie 20 atsakymų iš valdžios institucijų ir 10 – iš pramonės atstovų. Kai kuriuose institucijų atsakymuose pateikti argumentai buvo jau nagrinėti, kituose nurodyta, jog pritariama panaikinimui ir (arba) prireikus naujam nacionaliniam reglamentavimui. Nepateikta jokių kliūčių prekybai pavyzdžių, nei pranešimų pagal Abipusio pripažinimo reglamentą (EB) Nr. 764/2008, kuriuose valdžios institucijos turi nurodyti produkto pašalinimo iš rinkos priežastis tais atvejais, kai galioja abipusis pripažinimas. Pramonės asociacijų atstovų atsakymai - Dėl vandens skaitiklių pramonės atstovai nurodė, kad drėkinimo ir nešvaraus vandens matuoklių, kuriuose yra kietųjų dalelių, negalima reglamentuoti galiojančios MID nuostatomis ir kad tai nėra būtina, kadangi nėra kliūčių prekybai. - Dėl alkoholio matuoklių pramonė nenurodė kliūčių prekybai. Stipriųjų alkoholinių gėrimų gamintojai pareiškė tą pačią nuomonę kaip ir 2008 m., nurodydami, kad gamybos sprendimai nėra ribojami, tačiau išsamesnės informacijos apie tai nepateikė. Vyno gamintojai yra prieš suderinimą ir nurodo, kad viskas reglamentuota AGRI generalinio direktorato taisyklėmis ir Tarptautiniais vynuogių ir vyno asociacijos (OIV) standartais. Alaus gamintojai taip pat yra prieš suderinimą ir mini esamą lankstumo galimybę. - Padangų slėgio matuoklių gamintojai (remonto dirbtuvės) gali sutikti su suderinimu, jeigu bus atsižvelgta į netrukus paskelbsimus 2009 m. įgaliojimų M/457, pagal kuriuos rengiami Europos standartai, įgyvendinimo rezultatus[17], kurie galios ir Automobilių saugos reglamentui (EB) Nr. 661/2009. Apie kliūtis prekybai nebuvo pranešta. - Gamintojai nepateikė jokių atsakymų dėl grūdų masės ar laivų rezervuarų matavimo. Europos vartotojų organizacija atsisakė pateikti atsakymą, nes metrologija nėra jos prioritetas. 5. Išvados dėl panaikintų senojo požiūrio direktyvų Šiuo metu Komisija nemato priežasčių, dėl kurių sektorius, kurie buvo reglamentuojami panaikintomis 8 direktyvomis, reikėtų siūlyti įtraukti į Matavimo priemonių direktyvos 2004/22/EB taikymo sritį. 1. Nesitikima naujų kliūčių prekybai dėl naujų nacionalinių taisyklių, kadangi tokios nacionalinės taisyklės turi būti grindžiamos tarptautiniais standartais ir todėl iš esmės bus lygiavertės. 2. Nėra prekybos kliūčių ar kitų svarbių priežasčių, kuriomis būtų galima pagrįsti suderinimo būtinumą. 3. MVĮ pranešė apie nedideles kliūtis prekybai dėl daugkartinių patikrų, kurios nebebūtų pagrįstos remiantis Abipusio pripažinimo reglamente (EB) Nr. 764/2008 nustatytomis prievolėmis. 4. Pramonės asociacijos iš esmės nepalaiko suderinimo ir nenurodo kliūčių prekybai. 5. Vartotojų organizacijos nelaiko šių teisinės metrologijos sektorių prioritetu. 6. 2010 m. poveikio vertinime, palyginti su 2008 m. Komisijos pasiūlymą panaikinti direktyvas grindžiančiu poveikio vertinimu, nėra esminių pakeitimų. 7. Nustačius ilgą pereinamąjį laikotarpį, dabartinius laivų rezervuarų sertifikatus bus galima pripažinti iki 2021 m., o kitų matavimo priemonių – iki 2025 m. D. Politinės išvados ir tolesni veiksmai Apskritai teigiamas MID vertinimas vis dėlto parodė, kad paskelbtosios įstaigos susiduria su direktyvos taikymo nuoseklumo ir rinkos priežiūros problemomis. Direktyva turėtų būti keičiama atidžiai, visapusiškai įvertinus visas galimybes. Šiuo ankstyvu direktyvos taikymo etapu stabili teisinė sistema turėtų būti naudinga tolesniam sėkmingam vidaus rinkos plėtojimui teisinės metrologijos srityje. Komisijos tarnybos sieks įgyvendinti šiuos prioritetus: 1. Matavimo priemonių direktyvą papildyti naujais teisiniais principais, kurių teisės akto pasiūlymą tikimasi pateikti 2011 m.. 2. Gerinti paskelbtųjų įstaigų ir valdžios institucijų informuotumą bei bendradarbiavimą ir teikti rekomendacijas siekiant užtikrinti direktyvos taikymo nuoseklumą. 3. Koordinuoti rinkos priežiūrą, visų pirma organizuojant bendrus veiksmus, siekiant efektyviau panaudoti rinkos priežiūrai skirtus išteklius. 4. Padėti suinteresuotosioms šalims nustatant gaires dėl naftos siurblių, kuriems direktyva netaikoma, tačiau kurie gamintojams yra svarbūs, pereinamojo laikotarpio. 5. Kartu su suinteresuotosiomis šalimis įvertinti naujų pasiūlymų poveikį laikantis pažangesnio reglamentavimo principo ir atsižvelgiant į visas reglamentavimo alternatyvas ir, jei įmanoma, atlikti kitus reikalingus pakeitimus vadovaujantis direktyva, t. y. taikant komiteto procedūrą. Pagalbiniai dokumentai[18] 1. RPA, viešos konsultacijos ataskaita, 2011 m. kovo mėn. 2. RPA, pasiūlymų dėl matavimo priemonių direktyvos pakeitimų ir papildymo naujomis kategorijomis ataskaita, 2011 m. kovo mėn. 3. RPA, senojo požiūrio direktyvų panaikinimo ataskaita, 2011 m. kovo mėn. [1] OL L 135, 2004 4 30, p. 1,http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CONSLEG:2004L0022:20091201:en:PDF. [2] Šioje direktyvoje taip pat numatytas 10 metų pereinamasis laikotarpis (iki 2016 m. spalio 29 d.), kuriuo leidžiama rinkai toliau tiekti senas taisykles atitinkančius instrumentus (Direktyvos 2004/22/EB 23 straipsnis). [3] Daugiau informacijos pateiktahttp://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/measuring-instruments/index_en.htm. [4] OL L 135, 2004 4 30, p. 1. [5] OL L 71/1, 2011 3 18, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2011:071:0001:0003:EN:PDF . [6] 2011 m. vasario 14 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos pareiškimas Tarybos dokumente 6291/11 ADD1 http://www.cc.cec/home/dgserv/sg/sgvista/i/sgv2/repo/repo.cfm?institution=CONS&doc_to_browse=CSST/2011/06291&sw_inconnu=1 . [7] 2010 m. liepos mėn. Centre for Strategic & Evaluation Services (CSES) leidinys „Interim evaluation of the Measuring Instruments Directive“. [8] Duomenys apie visus rinkoje naudojamus ilgio matus, ne tik sertifikuotus remiantis MID. [9] Visos valstybės narės, išskyrus Nyderlandus ir Jungtinę Karalystę. [10] 2010 m. liepos mėn. CSES leidinio „Interim evaluation of the Measuring Instruments Directive“ 35–40 p. [11] OIML yra tarptautinė teisinės metrologijos organizacija. [12] WELMEC yra už teisinę metrologiją atsakingų nacionalinių institucijų organizacija. [13] RPA, viešos konsultacijos ataskaita, 2011 m. kovas (6-as pagalbinis dokumentas). [14] RPA, pasiūlymų dėl matavimo priemonių direktyvos pakeitimų ir papildymo naujomis kategorijomis ataskaita, 2011 m. kovas (7-as pagalbinis dokumentas). [15] COM(2008) 801. [16] RPA, senojo požiūrio direktyvų panaikinimo ataskaita, 2011 m. kovas (8-as pagalbinis dokumentas). [17] M457 standartizacijos įgaliojimai CEN, CENELEC ir ETSI dėl variklinių transporto priemonių padangų slėgio matuoklių ir padangų slėgio valdymo sistemų (matavimo priemonių). [18] Visi pagalbiniai dokumentai pateikti adresu http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/legal-metrology-and-prepack/public-consultation/index_en.htm.