Per kelerius metus padaryta didelė pažanga dedant tvaraus finansavimo sistemos pagrindus. Jos trys ramsčiai jau statomi, tačiau darbo dar yra. Komisija yra pasiryžusi iki galo įgyvendinti savo plataus užmojo 2018 m. veiksmų planą. Tačiau nuo 2018 m. mūsų suvokimas, ko reikia norint pasiekti tvarumo tikslus, pasikeitė, pasikeitė ir aplinkybės pasaulyje. Dėl šių priežasčių reikalingas naujas ES tvaraus finansavimo strategijos etapas.

Trečiasis ramstis – investavimo priemonių, įskaitant lyginamuosius indeksus, standartus ir ženklus, rinkinys. Šios priemonės padeda finansų rinkos dalyviams savo investavimo strategijas suderinti su ES klimato ir aplinkos tikslais. Rinkos dalyviams jos užtikrina didesnį skaidrumą. Tai ir ES prisitaikymo prie klimato kaitos lyginamųjų indeksų, ir ES su Paryžiaus susitarimu suderintų lyginamųjų indeksų tikslai, nustatyti ES klimato lyginamųjų indeksų reglamente. Šiandien Komisija priima pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl Europos žaliųjų obligacijų standarto. Šiame pasiūlyme bus nustatytas aukštos kokybės savanoriškas standartas, kurį gali taikyti visi emitentai, kad jiems būtų lengviau pritraukti tvarias investicijas. Be to, į ES ekologinio ženklo taikymo sritį įtraukus ir finansinius produktus, neprofesionalieji investuotojai turės įtikinamą, patikimą ir plačiai pripažįstamą mažmeninių finansinių produktų ženklą.

Tvaraus finansavimo sistema ir kapitalo rinkų sąjunga viena kitą papildo ir atveria daugiau galimybių įmonėms ir investuotojams. Gerai integruotos ir veiksmingos kapitalo rinkos turėtų veikti kaip veiksmingo kapitalo telkimo ir paskirstymo tvarioms investicijoms katalizatorius. Be to, dėl tvaraus finansavimo politikos darbotvarkės įgyjamo pagreičio dar svarbiau ir skubiau turi būti dedamos pastangos kuriant iš tiesų bendrą ir tvarią Europos Sąjungos kapitalo rinką.

Labai svarbų vaidmenį įgyvendinant šiuos tikslus ir remiant tvarų atsigavimą po COVID pandemijos atliks ES tvaraus finansavimo sistema. Apskaičiuota, kad per šį dešimtmetį Europa turės kasmet papildomai investuoti maždaug 350 mlrd. EUR vien į energetikos sistemas, kad būtų pasiektas 2030 m. išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo tikslas, o dar 130 mlrd. EUR reikės kitiems aplinkos tikslams. Vis labiau tikėtina, kad investicijos į netvarią veiklą ir turtą nebeatsipirks, nes su klimatu ir aplinka susiję iššūkiai tampa vis reikšmingesni. Dėl nepakankamo šių rūšių rizikos integravimo bus sunku perskirstyti išteklius ir riziką, todėl ateityje bus sutrikimų sukeliančio koregavimo, darančio poveikį finansiniam stabilumui. Atitinkamai, aplinkos apsaugos reglamentavimą reikia papildyti tvaraus finansavimo sistema, kurioje finansavimas skiriamas investicijoms, mažinančioms šios klimato ir aplinkos rizikos poveikį.

Galvojant apie ateitį, bendresnė finansinių priemonių ženklų sistema galėtų tvaraus finansavimo rinkoms suteikti aiškumo, skaidrumo ir nuoseklumo. Ši sistema sudarytų sąlygas ir būtų naudinga būsimoms rinkos inovacijoms, kartu būtų užtikrintas minimalus rinkoje sukurtų ženklų tvarumo veiksnių skaidrumas ir patikimumas. Be finansinių priemonių, Komisija svarstys aplinkosauginių, socialinių ir valdymo (ASV) lyginamųjų indeksų ir minimaliųjų tvarumo kriterijų ženklus, suteiktinus finansiniams produktams, kuriais skatinamos aplinkosauginės ar socialinės charakteristikos. Galiausiai galima laikyti, kad patikslinus Prospekto reglamentą nustatomi turimos visų ASV vertybinių popierių informacijos palyginamumo, skaidrumo ir darnumo minimalieji reikalavimai.

Standartai ir ženklai gali padėti nukreipti finansavimą įmonėms, emitentams ir investuotojams, jiems pereinant prie tvaresnės veiklos ir verslo modelių. Be to, jie naudingi investuotojams tuo, kad padeda kurti skaidrią ir patikimą sistemą, užkertančią kelią ekomanipuliavimui. Siekdama, kad tarpiniams pertvarkos etapams būtų skiriama daugiau kapitalo, Komisija kurs ir kitus obligacijų ženklus, kaip antai perėjimo ar su tvarumu susietų obligacijų ženklus.

Be to, Komisija priims techninės analizės kriterijus pagal likusius keturis Taksonomijos reglamente numatytus aplinkos tikslus: vandentvarkos, žiedinės ekonomikos, taršos prevencijos ir biologinės įvairovės. Kaip numatyta Taksonomijos reglamente, su šiais tikslais susijusius techninės analizės kriterijus Komisija nustatys deleguotuoju aktu, kurį numatoma priimti 2022 m. pirmoje pusėje, o taikomi jie bus nuo 2023 m. Taip bus sudarytos palankesnės sąlygos ne tik su klimatu susijusioms aplinkos atžvilgiu tvarioms investicijoms.

Be to, Komisija apsvarstys galimybes išplėsti taksonomijos sistemą, kad į ją būtų įtraukiama ne tik aplinkos atžvilgiu tvari veikla, bet galėtų būti pripažįstama ir vidutinio aplinkosauginio veiksmingumo lygio veikla. Tai galėtų padėti padidinti skaidrumą ir sutelkti finansavimą ekonominei veiklai, kurią vykdant patikimai einama link tvarumo, kartu atsižvelgiant į socialinius aspektus. Iki 2021 m. pabaigos Komisija paskelbs ataskaitą, kurioje bus aprašytos būtinos nuostatos dėl ekonominės veiklos, nedarančios reikšmingo poveikio aplinkosauginiam tvarumui, ir ekonominės veiklos, kurią vykdant aplinkosauginiam tvarumui daroma reikšminga žala .

Pavieniai asmenys ir namų ūkiai gali atlikti svarbų vaidmenį transformuojant ekonomiką, jeigu jie gali gauti tvarų finansavimą. Pavyzdžiui, žaliosios paskolos gali padėti namų ūkiams ir MVĮ padidinti pastatų energinį naudingumą arba pradėti naudotis netaršiomis transporto priemonėmis. Siekdama paskatinti žaliąjį mažmeninį skolinimą, Komisija paprašys Europos bankininkystės institucijos (EBI) pateikti nuomonę dėl žaliųjų mažmeninių paskolų ir žaliosios hipotekos apibrėžties ir galimų paramos priemonių. Komisija taip pat apsvarstys būdus, kaip galima paremti efektyvų energijos vartojimą užtikrinančios hipotekos naudojimą peržiūrint Hipotekos kredito direktyvą.

Finansų patarėjai yra pagrindinis kontaktinis punktas neprofesionaliesiems investuotojams. Jie turi būti tinkamai kvalifikuoti, kad galėtų padėti klientams tvariai finansuoti. Komisija, atlikusi papildomą vertinimą, sieks didinti finansų patarėjų žinių tvarumo srityje lygį ir taip skatinti aktyvesnį neprofesionaliųjų investuotojų įsitraukimą. Be to, Komisija bendromis jėgomis su EBPO ir jos Tarptautiniu finansinio švietimo tinklu jau siekia gerinti piliečių finansinį raštingumą. Jie paskelbs suaugusiesiems ir jaunimui skirtas bendras finansinės kompetencijos programas, apimančias įgūdžius ir žinias, kurių asmenims reikia, kad jie jaustųsi gerai spręsdami finansinius klausimus ir galėtų gauti tvarų finansavimą.

ES ekonomikoje yra 23 mln. MVĮ, kurios turėtų turėti daugiau galimybių gauti konsultacines paslaugas tvarumo klausimais pagal savo konkrečius poreikius. Dėl COVID-19 krizės MVĮ tapo sunkiau pritraukti finansavimą, kurio joms reikia jų pertvarkos pastangoms. MVĮ neretai neturi pajėgumų ir žinių, kad galėtų pasinaudoti tvaraus finansavimo priemonių atveriamomis galimybėmis.

Komisija yra pasiruošusi padėti valstybėms narėms joms stengiantis užtikrinti pajėgumų didinimą ir technines rekomendacijas, kaip MVĮ gali savanoriškai teikti informaciją apie tvarumo riziką ir poveikį jam . Tuo tikslu, remdamasi ĮITTD pasiūlymu, Europos finansinės atskaitomybės patariamoji grupė (EFRAG) parengs supaprastinto savanoriško tvarumo ataskaitų teikimo standartą, kuris bus proporcinga priemonė MVĮ. Be to, programoje „InvestEU“ bus numatyti rizikos mažinimo mechanizmai, o pagal Bendrosios rinkos programos MVĮ ramstį MVĮ bus teikiamos patariamosios paslaugos per Europos įmonių tinklą ir bendrą klasterių iniciatyvą.

Skaitmeninių technologijų atveriamų tvaraus finansavimo galimybių išnaudojimas

Skaitmeninės technologijos gali būti esminis sprendimas piliečiams, investuotojams ir MVĮ jiems pereinant prie tvarumo. Komisija sudarys sąlygas ir skatins kurti novatoriškus sprendimus, kad padėtų MVĮ naudotis skaitmeninėmis tvaraus finansavimo priemonėmis, o neprofesionaliesiems investuotojams – suprasti finansinių produktų poveikį tvarumui. Technologinės inovacijos, kaip antai dirbtinis intelektas, blokų grandinė, didieji duomenys ir daiktų internetas, atlieka svarbų vaidmenį tvaraus finansavimo srityje. Papildomos ES iniciatyvos, pavyzdžiui, su tvarumu susijusi informacija Europos bendrame prieigos taške (ESAP) ir atvirųjų finansų sistema, padės išnaudoti šį potencialą.

Nors skaitmeninės technologijos yra svarbūs pertvarką skatinantys veiksniai, duomenų centrų ir paskirstytojo registro technologijų, visų pirma kriptoturto, energijos poreikiai ir jų poveikis aplinkai kelia didelį susirūpinimą. Komisija įvertins skaitmeninių finansavimo technologijų poveikį tvarumui. ES turėtų pirmauti siekiant, kad šie infrastruktūros objektai iki 2030 m. imtų daryti neutralų poveikį klimatui ir efektyviai vartoti energiją. Deleguotajame akte dėl ES taksonomijos pagal klimato srities tikslus jau nustatyti techninės analizės kriterijai, taikomi duomenų centrams ir skaitmeniniams sprendimams, kuriais iš esmės prisidedama prie ES taksonomijos tikslų; juos reikėtų taikyti platesnei veiklai ir apimti tvarių skaitmeninių sprendimų kūrimą ir tvaraus kriptoturto naudojimą.

Draudimas. Didesnė apsauga nuo klimato ir aplinkosaugos rizikos

Didinant draudimo apsaugą finansų sistema gali geriau apsaugoti ekonomiką ir visuomenę nuo tam tikros su klimatu susijusios ir gaivalinių nelaimių rizikos. Šiek tiek padidinus draudimo apsaugą gali gerokai sumažėti mokesčių mokėtojų ir vyriausybių patiriamos su klimatu susijusių nelaimių ekonominės sąnaudos. Įgyvendinant neseniai priimtą prisitaikymo prie klimato kaitos strategiją bus sukurtos palankios sąlygos visuomenės atsparumui klimato kaitai remti ir rizikai mažinti. Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) gaivalinių nelaimių draudimo valdymo sistemoje bus matyti galimos draudimo apsaugos spragos valstybėse narėse. Be to, Komisija pradės draudikų, perdraudikų, valdžios institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų dialogą atsparumo klimato kaitai klausimais, kad jie galėtų keistis geriausia patirtimi ir nustatyti būdus užpildyti klimato apsaugos spragas teikdami rekomendacijas ar prisiimdami savanoriškus įsipareigojimus.

Patikimų socialinių investicijų rėmimas

Atsigaunant po pandemijos paaiškėjo, kad reikalinga teisinga pertvarka – kai remiami darbuotojai ir jų bendruomenės, kurioms ekonominės veiklos pertvarka padarė poveikį. Iš smarkaus socialinių obligacijų emisijos padidėjimo matyti, kad investuotojai vis labiau ieško investavimo galimybių, kurių socialiniai rezultatai teigiami ir kuriomis ginamos žmogaus teisės. Ši tendencija skatina finansų įstaigas aktyviau bendradarbiauti su įmonėmis siekiant joms padėti į savo strategijas ir veiklą integruoti žmogaus teisių ir socialinius aspektus.

Finansų rinkų dalyviams keliami informacijos apie tvarų finansavimą atskleidimo reikalavimai jau apima tam tikrus socialinius veiksnius, bet reikia imtis tolesnių veiksmų. Iki 2022 m. gruodžio mėn. Komisija kartu su Europos priežiūros institucijomis peržiūrės techninius reguliavimo standartus pagal TFIAR patikslindama rodiklius, susijusius su pagrindiniu neigiamu poveikiu ir klimatui, ir aplinkai, taip pat su pagrindiniu neigiamu poveikiu socialinių ir darbuotojų klausimų, pagarbos žmogaus teisėms, kovos su korupcija ir kovos su kyšininkavimu srityse. Be to, iki 2021 m. pabaigos Komisija paskelbs ataskaitą dėl socialinei taksonomijai reikalingų nuostatų, kaip reikalaujama pagal Taksonomijos reglamentą .

Be to, Komisija pateiks pasiūlymą dėl tvaraus įmonių valdymo siekdama užtikrinti, kad įmonės valdytų tvarumo riziką ir pasinaudotų galimybėmis, kurių atsiveria siekiant tvarumo.

Žaliojo biudžeto sudarymas ir rizikos pasidalijimo mechanizmai

Nors vien viešosiomis lėšomis visų investavimo poreikių patenkinti neįmanoma, jos atlieka svarbų vaidmenį kartu su privačiuoju finansavimu.

Komisija siekia į ES biudžetą dar labiau integruoti klimato ir biologinės įvairovės aspektus. Metiniame ES biudžeto cikle Komisija jau naudoja žaliojo biudžeto sudarymo priemones. Šis darbas bus atliekamas vis aktyviau įgyvendinant 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą ir susijusį tarpinstitucinį susitarimą su įsipareigojimais dėl klimato ir biologinės įvairovės išlaidų. Komisija yra įsipareigojusi parengti atnaujintas ir patobulintas veiksmų ir klimato, ir biologinės įvairovės srityse stebėjimo metodikas. Šios stebėjimo metodikos bus būtinos stebint, kad klimato ir biologinės įvairovės išlaidos pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą derėtų su ES užmojais.

Komisija taip pat glaudžiai bendradarbiauja su valstybėmis narėmis, kad būtų daugiau naudojamasi žaliojo biudžeto sudarymo priemonėmis. Komisija taip pat parengė žaliojo biudžeto sudarymo orientacinę sistemą ir kasmet rengia ES taikomos žaliojo biudžeto sudarymo praktikos apžvalgas, kad padėtų daugeliui valstybių narių perorientuoti savo nacionalinį biudžetą į žaliuosius prioritetus. Analitinis darbas, techninė parama ir mokymas, taip pat metinė konferencija remia tarpusavio mokymosi procesą siekiant užtikrinti, kad biudžeto sudarymo politika ir išlaidos derėtų su aplinkos įsipareigojimais.

Viešiesiems ir privatiesiems investuotojams pasidalijant riziką galima veiksmingai įveikti rinkos nepakankamumą, kliudantį finansuoti tvarią infrastruktūrą ir inovacijomis grindžiamą pertvarką. Tvarios Europos investicijų planu, kuris yra Europos žaliojo kurso investicijų ramstis, per ateinantį dešimtmetį iš privačiųjų ir viešųjų subjektų siekiama sutelkti bent 1 trilijono EUR tvarias investicijas. Pagal programą „InvestEU“ EIB grupei, nacionaliniams skatinamojo finansavimo bankams ir kitoms finansų įstaigoms bus užtikrinami rizikos prisiėmimo pajėgumai ir parama imantis susijusių patariamųjų iniciatyvų. Prieš COP 26 Komisija organizuos pradinį metinį aukščiausiojo lygio susitikimą tvarių investicijų klausimais, kad įvertintų į Tvarios Europos investicijų planą įtrauktų ES iniciatyvų įgyvendinimo pažangą.