LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 11.6.2008 
SEK(2008) 2014 galutinis 
  
KOMISIJOS PRANEŠIMAS 
Jungtinė Karalyst ė  
 
Pranešimas parengtas pagal Sut arties 104 straipsnio 3 dal į  
 
(pateikta Komisijos) 
 
{SEK(2008) 2016} 
LT 2   LT KOMISIJOS PRANEŠIMAS 
Jungtinė Karalyst ė  
 
Pranešimas parengtas pagal Sut arties 104 straipsnio 3 dal į  
 
1. ĮVADAS  
Šiame pranešime vertinami naujausi ir einamieji Jungtin ės Karalyst ės biudžeto poky čiai ir 
peržiūrimos trumpalaik ės ir vidutin ės trukmės perspektyvos atsižvelgiant į bendras 
ekonomines s ąlygas ir vyriausyb ės įgyvendinamas politines priemones. Pranešimas parengtas 
pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dal į, Jungtinei Karalystei pranešus apie planuojam ą pamatinę 
vertę viršysiant į deficitą. 
Perviršinio deficito proced ūra (PDP) nustatyta Sutartie s 104 straipsnyje. Ši proced ūra 
išaiškinta Tarybos reglamente (EB) Nr. 1467/97 d ėl perviršinio deficito proced ūros 
įgyvendinimo paspartinimo ir paaiškinimo1, kuris yra Stabilumo ir augimo pakto sudedamoji 
dalis. Nors pirmiau min ėtos nuostatos Jungtinei Karalystei taikomos taip pat, kaip ir kitoms 
ne euro zonos šalims, reik ėtų priminti, kad pagal Protokolo d ėl tam tikrų Jungtinei Didžiosios 
Britanijos ir Šiaur ės Airijos Karalystei taikom ų nuostatų 5 straipsn į Sutarties 104 straipsnio 1 
dalyje nustatyta pareiga vengti perviršinio be ndrojo vadžios sektoria us biudžeto deficito 
Jungtinei Karalystei netaikoma, nebent ji pereit ų į trečiąjį ekonomin ės ir pinig ų sąjungos 
(EPS) etap ą. Vietoj to pagal Sutarties 116 straipsnio 4 dal į Jungtinė Karalystė įsipareigojusi 
„stengtis vengti pervirši nio deficito“, kol yra antrajame EPS etape. 
Pagal Sutarties 104 straipsnio 2 dal į Komisija turi steb ėti, kaip laikomasi biudžeto drausm ės 
pagal šiuos du kriterijus: a) ar planuojamo arba  faktinio valdžios sektoriaus deficito ir 
bendrojo vidaus produkto (BVP) santykis viršija 3 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, kai šis 
santykis smarkiai ir nuolat maž ėjo ir pasiek ė lygį, artimą pamatinei vertei, arba antraip – 
pamatinės vertės perviršis yra tik išimtinis ir laikinas, ir tas santykis išlieka artimas pamatinei 
vertei); b) ar valstyb ės skolos ir BVP sant ykis viršija 60 % pamatin ę vertę (išskyrus atvejus, 
kai tas santykis pakankamai maž ėja ir patenkinamai spar čiai artėja prie pamatin ės vertės).  
104 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad valstybei narei nevykdant reikalavim ų pagal vien ą ar 
abu šiuos kriterijus, Komis ija turi parengti pranešim ą. Šiame pranešime taip pat turi b ūti 
„atsižvelgiama į tai, ar valdžios sektoriaus deficitas yra didesnis už valstyb ės investicij ų 
išlaidas, be to, įvertinami ir visi kiti svarb ūs veiksniai, taip pat tos valstyb ės narės vidutinės 
trukmės ekonomikos ir biudžeto b ūklė“.  
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 6. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 1056/2005 (OL 
L 174, 2005 7 7, p. 5). Pran ešime taip pat atsižvelgiama į 2005 m. spalio 11 d. ECOFIN tarybos 
patvirtintas „Stabilumo ir augimo pakto įgyvendinimo s ąlygas bei stabilumo ir konvergencijos 
programų formos ir turinio gaires“, su jomis galima susipažinti adresu  
http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm . 
LT 3   LT Ankstesnė PDP Jungtinei Karalystei (tre čioji tokia šaliai taikyta proced ūra2) panaikinta 
2007 m. spalio m ėn. Ta proced ūra pradėta 2005 m. rugs ėjo mėn., 2005 m. rugpj ūčio mėn. 
pateikus PDP pranešim ą, kuriame nurodyta, kad bendrasis valdžios sektor iaus deficito 
santykis 2004–2005 finansiniais metais3 sudarė 3,2 %, ir Komisijai pri ėmus pranešim ą pagal 
104 straipsnio 3 dal į. 2006 m. sausio m ėn. Taryba, remdamasi Komisijos rekomendacija, 
nusprendė, kad Jungtin ėje Karalyst ėje susidar ė perviršinis deficitas pagal 104 straipsnio 6 
dalį4. Tuo pat metu remdamasi ir Komisijos rekomendacija, Taryba pateik ė Jungtinei 
Karalystei rekomendacijas pagal 104 straipsnio 7 dal į, kad vėliausiai iki 2006–2007 m. b ūtų 
panaikintas perviršinis valstyb ės sektoriaus deficitas. 2007 m. rugs ėjo 12 d. Komisija pri ėmė 
rekomendacij ą dėl Tarybos sprendimo, panaikinan čio proced ūrą. 2007 m. spalio 9 d. Taryba 
nusprendė panaikinti PDP pagal Sutarties 104 straipsnio 12 dal į. 
Pagal PDP duomenis, kuriuos JK valdžios institucijos pateik ė 2008 m. kovo m ėn.5, planuota, 
kad 2008–2009 m. bendrasis Jungtin ės Karalyst ės valdžios sektoriaus deficitas sudarys 3,2 % 
BVP, taigi bus viršyta 3 % BVP pamatin ė vertė, o bendroji vadžios se ktoriaus skola sudarys 
43,0 % BVP6, t. y. bus mažesn ė už 60 % BVP pamatin ę vertę, bet didesn ė negu ankstesniais 
metais; šie santykiai atitinka paskelbtuosius Jungtin ės Karalyst ės 2008 m. kovo m ėn. 
biudžete. Įgyvendinus politin ę priemonę, apie kuri ą paskelbta geguž ės 13 d. ir pagal kuri ą 
pajamų mokestis 2008–2009 m. bus sumažintas 0,2 % BVP, ir kuri finansuojama papildomu 
skolinimusi (žr. 2 skirsn į), planuojami deficito ir skolos santykiai bus didesni negu 
nurodytieji pranešime. 
1 lentelė. Bendrasis valstyb ės sektoriaus deficitas ir skolaa 
 2004–
2005 2005–
2006 2006–
2007 2007–
2008 2008–2009 2009–2010 
 
     COM 2008 m. 
biudžet
asb COM 2008 m. 
biudžet
asb  
Bendrasis valstyb ės 
sektoriaus balansas 
Bendroji valstyb ės 
sektoriaus skola 3,5 
 
39,7 3,1 
 
41,7 2,6 
 
42,5 2,9 
 
43,2 3,3 
 
46,2 3,2 
 
45,2 3,3 
 
47,5 2,8 
 
46,1 
Pastabos : 
a BVP %. 
b 2008 m. kovo m ėn. pateiktos prognoz ės atitinka paskelbt ąsias 2008 m. biudžete. 
Šaltiniai : Eurostatas, Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ės ir 2008 m. biudžetas. 
Pranešime nurodytas 2008–2009 m. de ficito rodiklis suteikia prima facie  įrodymų apie 
Jungtinėje Karalyst ėje planuojam ą perviršin į deficitą, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir 
augimo pakte, o paskelbta naujesn ė politinė priemon ė yra papildomas įrodymas. Tod ėl 
                                                 
2 Pirmoji PDP Jungtinei Karalystei panaikinta 1998 m. 2002–2003 m. susidarius 3,2 % BVP deficitui, 
2004 m. balandžio m ėn. Komisija prad ėjo antrąją PDP, pateikusi pagal 104 straipsnio 3 dal į parengtą 
pranešimą. Atsižvelgdami į lūkesčius, kad paskesniais metais perviršinis deficitas sumaž ės iki mažesnio 
už ribinį lygio, Komisija ir Ekonomikos ir finans ų komitetas tuomet padar ė išvadą, kad negali b ūti 
laikoma, jog Jungtin ėje Karalyst ėje yra susidar ęs perviršinis deficitas, kaip apibr ėžta Sutartyje. 
3 Jungtin ės Karalyst ės finansiniai metai trunka nuo balandžio iki kovo m ėn. PDP taikoma Jungtinei 
Karalystei finansini ų metų pagrindu (Reglamento Nr. 1467/97 priedas).  
4 Visus Jungtinei Karalystei skirtus su PDP susijusius dokumentus galima rasti interneto svetain ėje 
 http://ec.europa.eu/economy_finance/netsta rtsearch/pdfsearch/pdf.cfm?mode=_m2 . 
5 Pagal Tarybos reglament ą (EB) Nr. 3605/93 valstyb ės narės du kartus per metus teikia Komisijai 
ataskaitas apie savo numatom ą bei faktin į valdžios sektoriaus deficit ą ir skolos lyg į. Naujausi ą 
Jungtinės Karalyst ės pranešim ą galima rasti adresu 
 http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page?_p ageid=2373,58110711&_dad=portal&_schema=portal . 
6 Naudojant pagal NAFTAP pakoreguot ą BVP įvertį. 
LT 4   LT priimdama š į pranešim ą Komisija nusprend ė pradėti perviršinio deficito proced ūrą Jungtinei 
Karalystei. Pranešimo 2 skirsnyje nagrin ėjamas deficito kriterijus , o 3 skirsnyje – skolos 
kriterijus. 4 skirsnyje aptariamos viešosios investicijos ir kiti svarb ūs veiksniai. Pranešimo 
išvadas pagrindžianti technin ė analizė pateikta išsamesniame Komisijos tarnyb ų darbo 
dokumente, kuris skelbiamas  kartu su šiuo pranešimu7. Abiejuose dokumentuose 
atsižvelgiama į balandžio 28 d. paskelbtas Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognozes.  
2. DEFICITO KRITERIJUS  
2008 m. kovo m ėn. pranešime planuota, kad 2008–2009 m. bendras valdžios sektoriaus 
deficitas sudarys 3,2 % BVP. 
• Planuotas deficitas, nors ir viršija 3 % BVP, yra artimas  Sutartyje nustatytai pamatinei 
vertei. 
• Planuotas 3 % BVP pamatin ės vertės perviršis n ėra išimtinis . Visų pirma: 
i) jo nesukėlė neįprastas įvykis, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir augimo pakte;  
ii) jis neatsirado d ėl didelio ekonominio nuosmukio, kaip apibr ėžta Sutartyje ir Stabilumo ir 
augimo pakte. 2006 ir 2007 m. BVP pr ieaugis buvo didesnis už potencial ųjį ir sudar ė 
atitinkamai 2,9 % ir 3,0 %. Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ės 2008 ir 2009 m. 
gali būti laikomos atnaujintu JK ekonomikos perspektyv ų įvertinimu. Šiose prognoz ėse 
numatoma, kad JK augimas 2008 ir 2009 m. sul ėtės ir metiniai rodikliai d ėl mažėjančios 
vidaus paklausos, kuri ą lemia d ėl neramum ų finansų rinkose susidariusios nepalankios 
kreditavimo s ąlygos, silpnesn ės būsto rinkos ir didesn ės infliacijos, mažinan čios realiąsias 
disponuojam ąsias pajamas, bus mažesni už potencialiuosius. 2008 m. pavasario prognoz ės 
atsargesnės nei JK biudžete numatytos prognoz ės dėl sugrįžimo prie įprastų paskolų rinkos 
sąlygų, įskaitant užstatu užtikrint ų ir neužtikrint ų būsto paskol ų išdavimo, spartos, kuris pagal 
pavasario prognozes tur ėtų tęstis ir 2009 m. Numatomas grynojo eksporto padid ėjimas negali 
visiškai kompensuoti vidaus paklausos tr ūkumo. Vis d ėlto manoma, kad ketvir čio BVP 
augimas tebebus teigiamas ir metinis BVP pr ieaugis 2008 m. sudarys 1,7 %, o 2009 m. – 
1,6 %. Šie augimo rodikliai atitinka JK iždo parengt ų 2008 m. geguž ės mėn. nepriklausom ų 
prognozių vidurkį8. Finansini ų metų pagrindu pavasario prognoz ėse numatoma, kad 2008–
2009 m. BVP prieaugis sudary s 1,4 %, o 2009–2010 m. – 1,8 %. 
• Planuojamas 3 % BVP pamatin ės vertės perviršis n ėra laikino pob ūdžio, kaip apibr ėžta 
Sutartyje ir Stabilumo ir augimo  pakte. 2009–2010 m., darant prielaid ą, kad valdžios 
sektorius laikysis neciklišk ų pirminių išlaidų planų, kurie nurodyti 2008 m. biudžete, 
Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėse numatyta, kad deficitas liks 3,3 % BVP, 
nes nepalankios ekonomin ės sąlygos lems l ėtą įplaukų augimą. Priešingai, 2008 m. kovo 
mėn. biudžeto prognoz ėse numatyta, kad 2009–2010 m. deficitas sudarys 2,8 % BVP, o 
didesnis vadžios sektoriaus optimizmas pagr įstas ankstesniu ir didesniu ekonomikos 
atsigavimu, nei numatyta Komisijos tarnyb ų pavasario prognoz ėse: 1¾ % prieaugis 2008–
2009 m. ir atsigavima s iki 2½ % 2009–2010 m. 
                                                 
7 Techninis Komisijos tarnyb ų dokumentas, pridedamas pr ie pranešimo apie Jungtin ę Karalyst ę, 
parengto pagal Sutarties 104 straipsnio 3 dal į [ECFIN/G1/2008/REP 52966]. 
8 Jos Didenyb ės Valstyb ės Iždas (2008 m.): Prognoz ės Jungtin ės Karalyst ės ekonomikai – 
nepriklausom ų prognozi ų palyginimas, 2008 m. balandžio m ėn. 
 http://www.hm-treasury.gov.uk/m edia/B/2/200804forcomp.pdf . 
LT 5   LT 2 lentelė. Makroekonominiai ir biudžeto poky čiai a 
  2004–
2005 2005–
2006 2006–
2007 2007–
2008 2008–2009 2009–2010 
 
    COM 2008 
m. 
biudžet
as COM 2008 
m. 
biudžet
as 
Realusis BVP (pokytis, %)b 3,3 1,8 2,9 3,0 1,7 2,0 1,6 2½ 
Potencialusis BVP (pokytis, 
%)b, c 2,7 2,7 2,8 2,7 2,4 2 ½ 2,3 2 ½ 
Gamybos apimties atotr ūkis 
(potencialusis BVP %)b, c 0,7 -0,1 0,0 0,4 -0,3 -0,6 -1,0 -0,6 
Bendras valdžios sektoriaus 
balansas 3,5 3,1 2,6 2,9 3,3 3,2 3,3 2,8 
Pirminis balansas -1,4 -1,0 -0,4 -0,7 -1,1 -1,2 -1,2 -0,8 
Vienkartin ės ir kitos laikinos 
priemonės - 0,3 - - - - - - 
Valdžios sektoriaus bendrojo 
pagrindinio kapitalo formavimas 1,8 0,6 1,8 1,9 
2,0 2,0 1,9 2,0 
Pagal cikl ą pakoreguotas 
balansasc, d -3,7 -3,0 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Pagal cikl ą pakoreguotas 
pirminis balansas -1,7 -0,9 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Struktūrinis balansasd, e -3,7 -3,3 -2,7 -3,0 -3,1 -2,9 -2,9 -2,6 
Struktūrinis pirminis balansas -1,7 -1,2 -0,6 -0,8 -0,9 -0,9 -0,8 -0,6 
Pastabos : 
a BVP %, jei nenurodyta kitaip. 
b Duomenys kalendorini ų metų pagrindu. Skiltyje „2004–2005 m.“ pateikti 2004 m. kalendorini ų metų skaičiai. 
c Nurodytas galimas BVP pr ieaugis, gamybos atotr ūkiai ir pagal cikl ą pakoreguotas balansas, priskirti 2008 m. biudžetui, 
perskaičiuoti Komisijos tarnyb ų remiantis biudžete pateikta informacija. 
d 2008 m. biudžete pateikta s 2007–2008 m. pagal cikl ą pakoreguoto ir strukt ūrinio balanso įvertis (perskai čiuotas Komisijos 
tarnybų) – 2,8 % BVP. 
e Pagal cikl ą pakoreguotas balansas, at ėmus vienkartines ir kitas laikinas priemones. 
Šaltiniai : Eurostatas ir Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ės. 
Tačiau Komisijos 2008 m. pavasario fiskalin ės prognoz ės (ir 2008 m. biudžeto ataskaita) 
paskelbtos anks čiau už 2008 m. balandžio 23 d. vyriausyb ės pareiškim ą, kad šiuo metu ji 
numato skirti tam tikras kompensacines pr iemones kai kuriems iš labiausiai nukent ėjusiųjų 
nuo priemon ės, pagal kuri ą nuo 2008 m. balandžio m ėn. panaikintas pradinis 10 % pajam ų 
mokesčio tarifas (viena iš 2007 m. kovo m ėn. biudžete paskelbt ų priemoni ų). Pagal 2008 m. 
gegužės 13 d. paskelbt ą pradinę priemonę pajamų mokesčio sumažinimas 2008–2009 m. bus 
finansuojamas papildomai skolinantis, ir d ėl šios priemon ės 2008–2009 m. deficitas padid ės 
0,2 procentinio punkto BVP, o Komisijos tarnyb ų prognozuojamas deficitas padid ės iki 3,5 % 
BVP. Vyriausyb ė savo pareiškime paskelb ė, kad būsimais metais sieks „toliau taikyti tok į pat 
paramos lyg į gaunantiesiems mažesnes pajamas“9. Pareiškime vyriausyb ė neįsipareigoja t ęsti 
2008–2009 m. si ūlomą visiškai skolos priemon ėmis finansuojam ą kompensavim ą ir 2009–
2010 m. (taigi atsiranda galimyb ė kompensuoti mokes čių ir išlaidų priemones10). Vis dėlto tai 
kelia didel į pavojų, kad 2009–2010 m. deficitas bus viršijamas, palyginti su 2008 m. kovo 
                                                 
9 Žr. kanclerio pareiškimo 35 punkt ą:  
http://www.hm-
treasury.gov.uk/newsroom_and _speeches/speeches/statemen t/Speech_statement_130508.cfm . 
10 Papildomos politin ės priemon ės, kaip manoma, bus paskelbtos 2008 m. rudens išankstinio biudžeto 
ataskaitoje.  
LT 6   LT mėn. biudžeto planais, ir poveikis pavasario prognoz ėse numatytam rodikliui ceteris paribus  
bus panašus. 
Trumpai tariant, planuojamas deficitas artimas  3 % BVP pamatinei vertei, bet planuojamas 
pamatinės vertės perviršis n ėra nei išimtinis, nei laikino pob ūdžio, kaip apibr ėžta Sutartyje ir 
Stabilumo ir augimo pakte. Šioje analiz ėje daroma prielaida, kad Sutartyje nustatytas deficito 
kriterijus n ėra įvykdytas.  
3. SKOLOS KRITERIJUS  
Bendros JK valdžios sektoriaus skolos santykis vidutin ės trukmės laikotarpiu tur ėtų likti 
mažesnis už 60 % BVP pamatin ę vertę, net jei prognozuojama, kad iki 2009–2010 m. jis 
didės. 2008 m. pavasario prognoz ėse apskai čiuota, kad bendroji skola 2007–2008 m. 
pabaigoje padid ėjo iki 43,2 % BVP, ir prognozuojama, kad skolos santykis toliau did ės iki 
46,2 % BVP iki 2008–2009 m. pabaigos ir iki 47½ % iki 2009–2010 m. pabaigos (žr. 1 lentelę); po geguž ės 13 d. paskelbimo numatoma, kad sant ykiai bus kiek didesni. Valdžios 
sektoriaus skolos did ėjimą iš dalies spartina pirminio balanso prast ėjimas. Ta čiau 2008–
2009 m. prognozuojamas 3 procentini ų punktų skolos santykio padid ėjimas, palyginti su 
ankstesniais metais, taip pat rodo d ėl mažesnio realiojo BVP augimo ir mažesnio BVP 
defliatoriaus augimo pasikeitus į vardiklį, taip pat beveik 1 % BVP atsarg ų ir sraut ų 
koregavim ą dėl numatomo Didžiosios Britanijo s centrinio banko nuo 2007 m. rugs ėjo mėn. 
laipsniškai teiktos paskolos Northern Rock  bankui pakeitimo tiesioginiu vadžios sektoriaus 
finansavimu (žr. 4.4 skirsn į). 
Šioje analiz ėje daroma prielaida, kad Sutartyj e nustatytas skolos kriterijus įvykdytas. 
4.
 SVARBŪS VEIKSNIAI  
Sutarties 104 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad Komisijos pranešime „taip pat turi b ūti 
atsižvelgta į tai, ar valdžios sektoriaus de ficitas yra didesnis už valstyb ės investicij ų išlaidas, 
be to, įvertinami ir kiti svarb ūs veiksniai, taip pat tos valstyb ės narės vidutinės trukmės 
ekonomikos ir biudžeto b ūklė“. Šie veiksniai išsamiau paaiškinti Tarybos reglamento (EB) 
Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dalyje, kurioje taip pat nurodyta, kad b ūtina tinkamai atsižvelgti į 
„visus kitus veiksnius, kurie, atitinkamos valstyb ės narės manymu, yra svarb ūs siekiant 
visapusiškai kokybiniu poži ūriu įvertinti pamatin ės vertės perviršį ir kuriuos valstyb ė narė 
nurodė Komisijai ir Tarybai“. 
Atsižvelgiant į pirmiau pateiktas nuostatas, paskes niuose keturiuose poskirsniuose iš eil ės 
nagrinėjami: 1) vidutin ės trukmės ekonomin ė padėtis; 2) vidutin ės trukmės biudžeto pad ėtis 
(įskaitant vieš ąsias investicijas); 3) kiti valstyb ės narės nurodyti veiksniai ir 4) kiti, Komisijos 
nuomone, svarb ūs veiksniai. 
4.1. Vidutin ės trukmės ekonomin ė padėtis 
Cikliškos s ąlygos ir galimas augimas  
Po 2006 ir 2007 m., kai prieaugi o rodikliai šiek tiek viršijo  potencialiuosius, 2008 m. 
pavasario prognoz ėse manoma, kad 2008 ir 2009 m. JK ekonomikos augimas bus silpnas, 
palyginti su potencialiuoju. Š į sulėtėjimą daugiausia lems platau s masto vidaus paklausos 
mažėjimas, nors kartu, gerokai nuvert ėjus svarui, padid ės užsienio paklausa. Tai pad ės 
sumažinti JK einamosios s ąskaitos deficit ą, kuris 2007 m. sudar ė 4,2 % BVP. Potencialiajam 
prieaugiui, kaip apskai čiuota, nesiekiant 2½ %,  jei 2008 ir 2009 m. numatomas BVP prieaugis 
sudarys atitinkamai 1,7 % ir 1,6 %, neigiamas gamybos atotr ūkis iki prognozi ų laikotarpio 
LT 7   LT pabaigos sudarys apie 1 % BVP. Šis gamybos atotr ūkis atitinka prognozuojam ą smukimą 
2008 ir 2009 m., bet tai n ėra didelis ekonominis nuosmukis. 
Naujausios strukt ūrinės reformos 
Neatsižvelgiant į palyginti spart ų pastarųjų metų augimą ir labai lanks čias darbo, kapitalo ir 
prekių rinkas, vis dar atrodo, kad JK gresia našu mo problema. 2006 m. JK BVP vienai dirbtai 
valandai buvo 4 % mažesnis už euro zonos vidurk į. Tačiau JK vijosi euro zon ą – vidutinis 
metinis darbo našumo prieaugis 2001–2006 m. sudar ė 2,1 %, o euro zonoje – 1,0 %. 
Struktūrinės politinės priemon ės buvo sutelktos ties įgūdžių, mokslini ų tyrimų bei plėtros ir 
naujovių, mokslin ės bazės, reglamentavimo, konkurencijos režimo ir vieš ųjų paslaugų 
našumo gerinimu, kaip nustatyta JK nacionalin ėje reform ų programoje išd ėstytuose 
prioritetuose, įskaitant naujausi ą 2007 m. įgyvendinimo pranešim ą atsižvelgiant į Lisabonos 
ekonomikos augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą. Pagal 2007 m. išsami ą išlaidų apžvalgą 
JK išlaidos mokslui, kaip ir nacionalini ų pajamų dalis, kaip tikimasi, per ateinan čius trejus 
metus nekis ir sudarys apie 0,4 % BVP. Jeigu reformos bus įgyvendintos iki galo, ilgalaikis j ų 
poveikis augimui (ir atitinkamai biudžeto pad ėčiai) tikriausiai bus teigiamas.  
4.2. Vidutin ės trukmės biudžeto pad ėtis 
Struktūrinis deficitas ir fiskalin ė konsolidacija pakili mo laikotarpiais  
Po įspūdingų fiskalinės konsolidacijos rezultat ų 10-ojo dešimtme čio pabaigoje 2000 m. 
pradžioje fiskalin ė padėtis suprast ėjo, daugiausia d ėl aiškaus politinio tikslo gerokai padidinti 
išlaidas viešosioms paslaugoms. Tod ėl JK bendrasis valdžios sekt oriaus balansas pakito nuo 
pertekliaus 10-ojo dešimtme čio pabaigoje iki bendro 3,5 % BVP deficito 2004–2005 m., tai 
prilygsta 4 ½ procentinio punkto BVP11 struktūrinio balanso suprast ėjimui nuo 1999–2000 iki 
2004–2005 m. 2005–2006 m. ir 2006–2007 m. spartus įplaukų iš įmonių pelno mokes čių 
augimas, kur į skatino didesn ės įplaukos iš finans ų sektoriui taikom ų mokesčių, kurios did ėjo 
dėl gerų rodiklių akcijų rinkoje ir aktyvumo susijungim ų ir perėmimų srityje, pad ėjo pagerinti 
bendrojo ir strukt ūrinio deficito įverčius. Tačiau nepaisant ekonomikos pakilimo pagrindin ė 
biudžeto pad ėtis 2007–2008 m. suprast ėjo. Apskai čiuota, kad strukt ūrinis deficitas 2007–
2008 m. d ėl procikliškos t ų metų fiskalinės politikos padid ėjo ¼ procentinio punkto iki 3 % 
BVP. Žvelgiant į ateitį, Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėse numatomas tolesnis 
biudžeto pad ėties prast ėjimas 2008–2009 m., o ekonomikos augimo l ėtėjimas lems l ėtesnį 
įplaukų augimą. Tačiau fiskalin ės politikos sušvelninimas, apie kur į vyriausyb ė paskelbė 
2008 m. geguž ės mėn., reiškia, kad bendrasis deficitas, kaip numatoma, sudarys 3,5 % BVP, o 
struktūrinio deficito santykis padid ės ¼ procentinio punkto. 2008 m. pavasario prognoz ėse 
apskaičiuota, kad 2009–2010 m. strukt ūrinis deficitas sudarys ap ie 3 % BVP, t. y. bus 
⅓ procentinio punkto mažesnis, negu numatyta paskutiniame strukt ūrinio deficito 2008–
2009 m. įvertyje. Tai iš dalies lems bendras diskrecini ų priemoni ų, įskaitant alkoholiui ir 
variklinėms transporto priemon ėms taikom ų mokesčių didinimą, apie kur į buvo paskelbta 
2008 m. biudžete, ir tolesnio l ėtesnio valdžios sektoriaus išlaid ų augimo poveikis. Ta čiau 
vyriausyb ės įsipareigojimas t ęsti nenurodyto lygio kompensavim ą mažas pajamas turintiems 
namų ūkiams ir po 2008–2009 m. yra susij ęs su didele rizika, kad strukt ūrinio deficito 
santykio sumažinimas 2009–2010 m. realiai gali b ūti mažesnis už numatyt ąjį. 
Viešosios investicijos  
Valdžios sektoriaus bendrojo pagri ndinio kapitalo formavimas padid ėjo nuo 1,2 % BVP 
2000–2001 m. iki 1,9 % 2007–2008 m., vyriausybei įgyvendinant vieš ųjų investicij ų, kurių 
lygis ankstesniais metais buvo palyginti žemas, didinimo politik ą. Tačiau nuo 2002–2003 m. 
                                                 
11 Apskai čiuota Komisijos tarnyb ų taikant bendr ąją gamybos atotr ūkių apskaičiavimo metodik ą. 
LT 8   LT bendras valdžios sektoriaus deficito  santykis nuolat buvo didesnis už bendr ųjų investicij ų į 
pagrindin į kapitalą ir BVP santyk į. Pagal Komisijos tarnyb ų prognozes bendras valdžios 
sektoriaus deficito santykis prognoz ės laikotarpiu išliks didesnis už bendr ųjų investicij ų į 
pagrindin į kapitalą santykį. Prognozuojama, kad 2007–2008 m. ir 2008–2009 m. valdžios 
sektoriaus investicij ų santykis padid ės 0,1 procentinio punkto iki 2,0 % BVP, o bendrasis 
deficitas (iki geguž ės 13 d. paskelbimo), kaip numatyta, tur ėjo padidėti 0,4 procentinio 
punkto.  
Viešųjų finansų kokybė  
Per kelerius pastaruosius metus bendr ųjų valdžios sektoriaus išlaid ų ir BVP santykis padid ėjo 
daugiau kaip 5 procentiniais punktais – nuo 39 % 1999–2000 m. iki 44 % 2006–2007 m. 
Palyginimui, ES vidurkis ir 1999 m., ir 2006 m. sudar ė apie 47 %. Augim ą Jungtinėje 
Karalystėje palaiko vyriausyb ės išlaidų viešosioms paslaugoms di dinimo politika, skiriant 
ypatingą dėmesį viešųjų investicij ų, kurių lygis ankstesniais metais buvo palyginti žemas, 
didinimui. 2007 m. išsamioje išlaid ų apžvalgoje (IIA), kuri paskelbta 2007 m. spalio m ėn. 
kartu su 2007 m. išankstinio biudžeto ataskaita , nustatyti žinyb ų išlaidų planai ir prioritetai 
2008–2009, 2009–2010 ir 2010–2011 m. 2007 m. IIA apžvelgiamo laikotarpio išlaid ų 
planuose numatomas gerokai l ėtesnis augimas, palyginti su ankstesn ėmis išlaid ų apžvalgomis. 
Realusis bendr ų viešųjų išlaidų prieaugis 2007 m. IIA apžvelgi amu laikotarpiu, kaip manoma, 
sudarys vidutiniškai 2,1 % per metus, o laikotarpio nuo 1999 m. balandžio m ėn. iki 2008 m. 
kovo mėn. išlaidų apžvalgose nustatytas 4,0 % vidur kis. Siekdama paremti žinyb ų išlaidų 
planus ir užtikrinti ištekli ų skyrimą prioritetin ėms sritims, vyriausyb ė 2007 m. IIA taip pat 
nustatė keletą iniciatyv ų, kad dar padidint ų viešųjų išlaidų efektyvum ą ir veiksmingum ą, 
įskaitant ištekli ų naudojimo veiksmingumo program ą ir veiklos valdymo sistem ą. Vis dar 
pernelyg anksti spr ęsti, ar nustatytos priemon ės tikrai pad ės realiai padidinti vieš ųjų išlaidų 
veiksmingum ą. Esama pavojaus, kad dal į skelbiamo veiksmingumo padid ėjimo gali sudaryti 
grynas išlaid ų mažinimas, d ėl kurio sumaž ėja viešųjų paslaugų kokybė arba rezultatai. Be to, 
tikslus iš esm ės sunku įvertinti.  
Ilgalaikis vieš ųjų finansų tvarumas  
Panašu, kad pavojus Jungtin ės Karalyst ės viešųjų finansų tvarumui yra vidutinio lygio. 
Bendrasis skolos sa ntykis, nors ir did ėja, šiuo metu yra geroka i mažesnis už Sutartyje 
nustatytą 60 % BVP pamatin ę vertę. Ilgalaikis gyventoj ų senėjimo poveikis biudžetui artimas 
ES vidurkiui, o vieš ųjų išlaidų pensijoms augimas yra kiek labiau ribotas, palyginti su 
vidurkiu Europos S ąjungoje, iš dalies d ėl to, kad JK pasikliauja priva čiais pensij ų planais 
palyginti labiau nei kitos ES šalys.  2007 m. patvirtintos išsamios pensij ų sistemos reformos, 
kurios skirtos išspr ęsti galimai nepakankamo apr ūpinimo ateityje problem ą, tikriausiai lems 
kiek didesn į su amžiumi susijusi ų išlaidų padidėjimą. Biudžeto pad ėtimi 2007 kalendoriniais 
metais pagr įstoje Komisijos analiz ėje nurodyta, kad vieš ųjų finansų tvarumui gresia pavojus, 
ir šis pavojus yra dar didesnis , jeigu taip pa t atsižvelgiama į ilgalaikį gyventoj ų senėjimo 
poveikį biudžetui. Didelis pirminis perteklius pad ėtų sumažinti pavoj ų viešųjų finansų 
tvarumui. 
4.3. Kiti valstyb ės narės nurodyti veiksniai 
2008 m. geguž ės 20 d. rašte Jungtin ės Karalyst ės valdžios institucijos išvardijo tam tikrus 
svarbius veiksnius pagal Tarybos reglam ento (EB) Nr. 1467/97 2 straipsnio 3 dal į. Valdžios 
institucijos pažym ėjo, kad 2008 m. biudžete nurodytos vieš ųjų finansų prognozės pagrįstos 
apdairiomis nepriklausom ų ekspertų patikrintomis prielaidomis, t. y. laikytasi metodo, kuriuo 
siekiama nustatyti papildomo finansinio saugumo rib ą prognozuojant pagri ndinius fiskalinius 
rodiklius ir apsisaugoti nuo nenumatyt ų įvykių. Prognoz ės apima neigiam ą poveikį ir 
sumažinimus, taikomus įvairioms sritims, pvz., įplaukoms iš finans ų sektoriaus ir turto rinkos 
LT 9   LT mokesčių. Valdžios institucijos pažymi, kad deficito padid ėjimas, prognozuojamas 2008 m. 
biudžete, rodo, jog veikia automatin ės stabilizavimo priemon ės ir veiksniai, kuri ų negalima 
traktuoti savo nuoži ūra ir kurie trumpuoju laikotarpiu atsiranda d ėl išimtini ų sunkumų 
pasaulio finans ų rinkose. Rašte pažymima, kad JK prognoz ės rodo, jog 2009–2010 m. JK 
fiskalinis deficitas bus mažesnis už 3 % pamatin ę vertę ir pabrėžiamas išimtinis laikinas 3 % 
pamatinės vertės perviršio pob ūdis. Valdžios institucijos taip pat pabr ėžia, kad skolos lygiai 
yra gerokai mažesni už pamatin į lygį, kas, jų nuomone, leidžia lanks čiau traktuoti investicij ų į 
viešąsias paslaugas tvarum ą; įsipareigota gerinti vieš ųjų išlaidų efektyvum ą ir ištekli ų 
naudojimo veiksmingum ą; rengiami išlaid ų planai, kuriuos pasitelkus b ūtų gerinamos 
viešosios paslaugos; prisiimti svarb ūs įsipareigojimai įgyvendinti Lisabonos ekonomikos 
augimo ir darbo viet ų kūrimo strategij ą, įskaitant išlaidas mokslui, Technologij ų programą ir 
aukštąjį mokslą; planuojamos išlaidos oficialiai pagalbai pl ėtrai (OPP). Pirmiau pateikta 
analizė aprėpia visus valdžios institucij ų nurodytus veiksnius, išskyrus valdžios institucij ų 
pastabą dėl JK įsipareigojim ų dėl tarptautin ės pagalbos. D ėl pastarojo veiksnio vadžios 
institucijos nurodo JK program ą dėl šalies įnašų į tarptautin ę plėtrą didinimo, vis ų pirma 
atsižvelgiant į ES bendr ąjį įsipareigojim ą iki 2010 m. skirti vidutiniškai 0,56 % bendr ųjų 
nacionalini ų pajamų oficialiai pagalbai pl ėtrai. JK planuoja pasiekti t ą lygį 2010–2011 m. 
2005 ir 2006 m. JK grynosios oficialios pagalbos pl ėtrai ir bendr ųjų nacionalini ų pajamų 
(BNP) santykis sudar ė atitinkamai 0,47 % ir 0,51 %12. Į tų dvejų metų OPP rodiklius įtrauktas 
Paryžiaus klubo kreditori ų grupės sutartas Nigerijos atleidimas nuo skol ų. 2007 m. d ėl 
mažesnio atleidimo nuo skol ų lygio OPP sumaž ėjo iki 0,36 % BNP. 
4.4. Kiti, Komisijos nuomone, svarb ūs veiksniai 
Komisijos tarnyb ų 2008 m. pavasario prognoz ėse manoma, kad neciklišk ų pirminių išlaidų 
planų, kurie buvo įtraukti į 2007 m. išsami ą išlaidų apžvalgą, bus laikomasi. Ta čiau per 
šešerius metus nuo 2002–2003 m. iki 2007–2008 m. visos metinės išlaidos buvo didesn ės už 
ankstesnėse išlaidų apžvalgose nustatytus pradinius visų išlaidų paketus. Vis d ėlto ankstesn ės 
tendencijos rodo, kad išlaid ų viršijimas pirmaisiais išlaid ų apžvalgos laikotarpio metais 
paprastai b ūna mažesnis, o tai rodo, kad didesni ų, nei planuota, išlaid ų keliamas pavojus 
2008–2009 m. prognozuojamam deficitui yra palyginti mažesnis, bet padid ės 2009–2010 m.  
Northern Rock  banko, kuris d ėl paskolų krizės nuo 2007 m. rugs ėjo mėn. turėjo didelių 
likvidumo problem ų, nacionalizavimas 2008 m. vasario 22 d. kol kas netur ėjo jokio 
tiesioginio poveikio bendroms valdžios sektoriaus s ąskaitoms. Ta čiau vis dar n ėra visiškai 
aišku, ar apie Didžiosios Br itanijos centrinio banko paskol ą bankui, kuri ą sudarė 24,1 mlrd. 
GBP arba 1,7 % BVP 2008 m. kovo m ėn. pabaigoje, jau tur ėjo būti pranešta kaip apie 
valdžios sektoriaus skol ą, nes ji suteikta valstyb ės vardu ir su valstyb ės garantija. JK 
nacionalin ės statistikos biuras (angl. ONS) ir Eurostatas šiuo metu tai aptaria. O Didžiosios 
Britanijos centrinio banko likvidumo parama ir valstyb ės iždo garantijos kitiems banko 
kreditoriams (apie 30 mlrd. GBP arba 2,0 % BVP) teb ėra sąlyginis įsipareigojimas.  
Eurostatas ir ONS vis dar aptaria kai kuri ų viešosios ir priva čiosios partneryst ės (VPP) 
sutarčių apskaitos principus13. Komisija žino, kad JK valdžios  institucijos siekia nuo 2009–
2010 m. taikyti Tarptautinius finansin ės atskaitomyb ės standartus metin ėms finansin ėms 
                                                 
12 2008 m. metin ės ataskaitos 1 priedas, Tarptautin ės plėtros departamentas.  
http://www.dfid.gov.uk/pubs/files/depa rtmental-report/2008/Annexes-bcov.pdf .  
13 Žr. pranešimo apie paskutin į Eurostato PDP vizit ą į JK 6.6 skirsn į:  
http://epp.eurostat.ec.europa.eu/pls/portal/doc s/PAGE/PGP_DS_GFS/PGE_ DS_GFS_9/FINDINGS%2
0FROM%20THE%20MISSION%20TO%20THE%20UK%20ON%2025-
26%20JANUARY%202007_WEBSITE.PDF . 
LT 10   LT vyriausyb ės žinybų ir kitų viešųjų įstaigų ataskaitoms rengti. Įgyvendinus ši ą priemonę, kai 
kurie iš dabartini ų nebalansini ų privačiosios finansin ės iniciatyvos (PFI) projekt ų gali būti 
perklasifikuoti ir įtraukti į viešojo sektoriaus apskait ą. Perklasifikavimas neb ūtinai neigiamai 
paveiks bendr ąsias valdžios sektoriaus s ąskaitas. Vis d ėlto tebėra įmanoma, kad apskaitos 
pokyčiai, įskaitant visus poky čius siekiant laikytis Eurostato gairi ų dėl VPP apskaitos 
bendrose valdžios sektoriaus s ąskaitose, gali lemti nedidel į bendrojo valdžios sektoriaus 
deficito įverčio 2009–2010 m. padid ėjimą, kuris inter alia  priklausys nuo to, kiek 
nebalansini ų VPP projekt ų pateks į bendrąsias valdžios sektoriaus s ąskaitas. 
Pateikdama nuomon ę apie naujausi ą atnaujint ą konvergencijos program ą14, Taryba padar ė 
išvadą, kad programoje patvirtinama, jog Jungtin ės Karalyst ės biudžeto b ūklė labai pablog ės, 
o tai kartu su tikriausiai prastesn ėmis nei numatyta makroekonomin ėmis aplinkyb ėmis kelia 
aiškų pavojų, kad artimuoju laikotarpiu bendras valdži os sektoriaus deficitas viršys pamatin ę 
3 % BVP deficito vert ę. Todėl Taryba ragina Jungtin ę Karalyst ę įgyvendinti b ūtinas 
priemones, kad deficitas neviršyt ų 3 % BVP pamatin ės vertės. 
5. IŠVADOS  
2008–2009 m. Jungtin ėje Karalyst ėje planuojamas bendras valdžios  sektoriaus deficitas, kaip 
pranešta 2008 m. kovo m ėn., sudaro 3,2 % BVP, t. y. yra didesnis, bet artimas 3 % BVP 
pamatinei vertei. D ėl fiskalinės politikos sušvelninimo, apie kur į vyriausyb ė paskelbė 2008 m. 
gegužės mėn., 2008–2009 m. deficito santykis tur ėtų padidėti papildomais 0,2 procentinio 
punkto. Planuojamas pamatin ės vertės perviršis negali b ūti laikomas išimtiniu, kaip apibr ėžta 
Sutartyje ir Stabilumo ir augimo  pakte. Be to, jis negali b ūti laikomas laikino pob ūdžio. Tai 
reiškia, kad Sutartyje nustat ytas deficito kriterijus n ėra įvykdytas. 
Bendras valdžios sektoriaus deficitas lieka gerokai mažesnis už 60 % BVP pamatin ę vertę. 
Sutartyje nustatytas skolos kriterijus įvykdytas. 
Pagal Sutart į šiame pranešime taip pat išnagrin ėti „svarbūs veiksniai“. Atsižvelgiant į tai, kad 
deficitas neatitinka dvigubos  artumo ir laikinumo s ąlygos, remiantis Stabilumo ir augimo 
paktu, kai priimamas sprendimas d ėl perviršinio deficito susidarymo, į šiuos veiksnius 
atsižvelgti negalima. 
                                                 
14 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUri Serv.do?uri=OJ:C:2008:049:0025:0028:EN:PDF .