Šis pasiūlymas nesusijęs su ES ATLPS taikymu aviacijos sektoriui. Direktyvos taikymo aviacijos veiklai pakeitimai turėtų būti daromi tik po to, kai 2016 m. ICAO asamblėjoje bus pasiektas tarptautinis susitarimas dėl pasauline rinka pagrįstos priemonės, kuri turėtų būti įgyvendinta iki 2020 m.

Be to, šiuo pasiūlymu direktyva ir joje numatyti Komisijos įgaliojimai, kuriais ji naudodavosi pagal reguliavimo procedūrą su tikrinimu, pritaikomi prie deleguotųjų ir įgyvendinimo aktų sistemos, dėl kurios susitarta pagal Lisabonos sutartį. Atsižvelgiant į ES įsipareigojimą siekti geresnio reglamentavimo, deleguotieji ir įgyvendinimo aktai naudojami tik tada, kai jie būtini, kad ES ATLPS veiktų tinkamai.

3) pasiūlyme numatyti keli finansavimo mechanizmai, kuriais siekiama elektros energijos ir pramonės sektorių ekonominės veiklos vykdytojams padėti įveikti perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos etape jiems kylančius su inovacijomis ir investicijomis susijusius iššūkius. Konkrečiai pasiūlyme numatyta dabartinę paramos sistemą, skirtą novatoriškų technologijų demonstravimo veiklai, taip pat taikyti radikalioms pramonės inovacijoms. Nemokamų ATL ir toliau bus skiriama mažiau pajamų gaunančių valstybių narių elektros energijos sektoriui modernizuoti, be to, įsteigiamas specialus fondas, kurio tikslas – skatinti investicijas į energetikos sistemų modernizavimą ir energijos vartojimo efektyvumo didinimą, taip prisidedant prie išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo. Šis papildomas finansavimas grindžiamas esama Komisijos ir Europos investicijų banko (EIB) bendradarbiavimo patirtimi ES ATLPS srityje, prireikus pasitelkiant Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) elementus.

Turint omenyje, kad valstybės narės naudoja skirtingą energijos rūšių derinį, ES ATLPS pajamos turėtų būti naudojamos netiesioginėms su anglies dioksidu susijusioms išlaidoms kompensuoti pagal valstybės pagalbos taisykles. Valstybės narės tam tikriems sektorių arba jų pošakių, kuriuose nustatyta didelė anglies dioksido nutekėjimo rizika, įrenginiams turėtų iš dalies kompensuoti su šiltnamio efektą sukeliančiomis dujomis susijusias jų išlaidas, kurios jiems perkeliamos su elektros energijos kainomis, jei tokia pagalba yra būtina ir proporcinga ir kartu dėl to nesumažinamos paskatos taupyti elektros energiją ir dažniau pirkti ne „pilkąją“, o „žaliąją“ elektros energiją.

2) remiantis teigiama suderintų taisyklių įgyvendinimo nuo 2013 m. patirtimi, pasiūlyme toliau plėtojamos prognozuojamos, stabilios ir sąžiningos nemokamų apyvartinių taršos leidimų (ATL) paskirstymo pramonės sektoriams taisyklės, kuriomis siekiama adekvačiai mažinti galimą anglies dioksido nutekėjimo riziką. Siūlomų taisyklių tikslas – perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos laikotarpiu išlaikyti energijai imlių ES pramonės šakų tarptautinį konkurencingumą, kol kitos ekonomiškai stipriausios valstybės nesiims palyginamų priemonių, ir toliau skatinti ilgalaikes investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijas. Atsižvelgiant į tai, kad Europos Vadovų Taryba nusprendė nemažinti aukcionuose parduodamų ATL dalies, nemokamų ATL, kurie gali būti paskirstyti pramonei, skaičius yra ribotas. Todėl jų paskirstymo taisyklės turi būti labai tikslingos. Taisyklių tikslingumas iš esmės užtikrinamas toliau nurodytais trimis būdais. Nemokamas ATL paskirstymas bus dažniau derinamas su gamybos duomenimis – taip bus užtikrinama parama augančioms bendrovėms ir sektoriams. Bus atnaujinami santykiniai taršos rodikliai, kurie naudojami apskaičiuojant nemokamų ATL skaičių, – taip bus atsižvelgiama į pramonės sektorių technologines galimybes ir per pastarąjį dešimtmetį pasiektą pažangą. Didžiausią dalį nemokamų ATL gaunančių sektorių sąrašas bus sudaromas tikslingiau, kad būtų kuo labiau atsižvelgta į tuos sektorius, kuriuose anglies dioksido nutekėjimo rizika yra didžiausia. Nors taisyklės dėl anglies dioksido nutekėjimo daugiausia orientuotos į tiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimą, šiame pasiūlyme sprendžiamas ir netiesioginių su anglies dioksidu susijusių išlaidų kompensavimo klausimas.

Šios 2030 m. klimato ir energetikos politikos strategijos įgyvendinimas yra kertinis akmuo kuriant atsparią Energetikos sąjungą su perspektyvia klimato politika, kuri yra vienas iš pagrindinių artimiausių kelerių metų Komisijos prioritetų. Susitardama dėl 2030 m. politikos strategijos ir ją įgyvendindama šiuo pasiūlymu, kartu ES labai prisideda prie to, kad 2015 m. gruodžio mėn. Paryžiuje būtų sudarytas tvirtas tarptautinis susitarimas dėl klimato.

Be to, ES ATLPS akivaizdžiai turi pridėtinę europinę vertę, nes skirtingos sistemos ar valstybių narių lygmens klimato politika lemtų fragmentaciją ir brangiai kainuotų reguliuojamiesiems subjektams, be to, ES būtų siekiama skirtingo užmojo tikslų ir galiotų skirtingos anglies dioksido kainos, dėl kurių administravimas taptų dar sudėtingesnis. ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemoje, kurioje galioja ES masto anglies dioksido kaina ir yra suderinta infrastruktūra, naudojamasi ES veiksmų sinergijos teikiamais privalumais.

Ex post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros

Priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimas reikalauja tam tikrų pokyčių. Prie tų pokyčių ES aktyviai prisideda savo politika ir finansavimu. Be tiesiogiai su ES ATLPS susijusių priemonių, investicijos į mažo anglies dioksido kiekio technologijų inovacijas gali būti finansuojamos ir kitų ES priemonių, pvz., Europos strateginių investicijų fondo, programos „Horizontas 2020“ ir Europos struktūrinių ir investicijų fondų, lėšomis, todėl susidaro įspūdis, kad finansavimas gali dubliuotis. Atsinaujinančiosios energijos plėtra, efektyvus išteklių naudojimas ir moksliniai tyrimai bei technologinė plėtra yra Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) prioritetai, ir numatoma, kad per ateinančius trejus metus fondas Europos Sąjungoje papildomai investuos 315 mlrd. eurų. ESIF naudos tik finansines priemones, skolindamas jau egzistuojantiems projektams, kurie gali būti pradėti įgyvendinti per trejus metus, be to, bus išplėsta jo taikymo sritis – finansavimas galės būti teikiamas įvairiuose sektoriuose, kaip antai skaitmeninės ekonomikos ir švietimo. Finansavimas iš ES ATLPS lėšų bus skiriamas laikantis valstybės pagalbos taisyklių, siekiant užtikrinti, kad viešosios lėšos būtų naudojamos efektyviai ir būtų išvengta rinkos iškraipymų. Mažėjant priklausomybei nuo iškastinio kuro, profesinę veiklą keisti padės ES užimtumo, socialinės ir įgūdžių ugdymo politikos priemonės ir, be kita ko, Europos socialinis fondas.

Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais

Įvairiuose šio pasiūlymo rengimo etapuose dalyvavo valstybių narių, pramonės, NVO, mokslinių tyrimų ir akademinių įstaigų, profesinių sąjungų ir piliečių atstovai. Be viešųjų konsultacijų dėl 2030 m. strategijos, išsamiai konsultuotasi su suinteresuotaisiais subjektais dėl įvairių techninių aspektų, susijusių su anglies dioksido nutekėjimo nuostatomis, taikytinomis po 2020 m., bei dėl paramos inovacijoms aspektų. Vertingų įžvalgų Komisija gavo per konsultacijas raštu, kuriose buvo galima sudalyvauti 2014 m. gegužės–liepos mėn., ir per tris susitikimus su suinteresuotaisiais subjektais 2014 m. birželio, liepos ir rugsėjo mėn., kuriuose daugiausia dėmesio skirta anglies dioksido nutekėjimo klausimui. Šių konsultacijų rezultatai viešai pateikiami šioje interneto svetainėje

http://ec.europa.eu/clima/policies/ets/cap/leakage/documentation_en.htm

Po to nuo 2014 m. gruodžio mėn. iki 2015 m. kovo mėn. vyko konsultacijos internetu, per kurias buvo galima pateikti savo pastabas ir kurios buvo daugiausia skirtos kitiems ES ATLPS aspektams, kaip antai tolesnis nemokamų ATL paskirstymas elektros energijos sektoriui, programos „NER300“ taikymo pamokos, kurios gali būti naudingos būsimam Inovacijų fondui, ir šio fondo naudojimas pramonės inovaciniams projektams, Modernizavimo fondo valdymo struktūra, patirtis, susijusi su galimybe 3 etape mažiesiems teršėjams netaikyti ATLPS, rinkliavos už Sąjungos registrą ir bendras ES ATLPS vertinimas. Komisija gavo per 500 atsakymų iš įvairių suinteresuotųjų šalių. Šių antrųjų konsultacijų rezultatai apžvelgiami prie šio pasiūlymo pridedamo poveikio vertinimo 1.3.2 skirsnyje ir 3 priede; į juos, kiek įmanoma, atsižvelgta rengiant šį pasiūlymą.

Apskritai per viešas konsultacijas paaiškėjo, kad ES ATLPS kaip politikos priemonė yra plačiai palaikoma.

Dėl nemokamų apyvartinių taršos leidimų paskirstymo ir anglies dioksido nutekėjimo rizikos mažinimo nemažai pramonės suinteresuotųjų subjektų pasisakė už kuo mažesnius dabartinės sistemos pokyčius, o kitos suinteresuotosios šalys, įskaitant valstybes nares ir pilietinę visuomenę, manė, jog ją reikėtų padaryti tikslingesnę ir labiau suderinti. Atsižvelgiant į šias pastabas, pasiūlyme numatyti nedideli esamų taisyklių pakeitimai, tačiau numatytas tikslingesnis nemokamų ATL paskirstymas, remiantis technologijų pažanga atnaujinti santykiniai taršos rodikliai ir kartu užtikrinama tinkama pramonės tarptautinio konkurencingumo apsauga. Be to, pasiūlyme numačius, kad paskirstomas nemokamų ATL skaičius turi būti apskaičiuojamas dažniau, nemokamų ATL skaičius bus geriau suderintas su esamais gamybos lygiais.

Inovacijų fondo klausimu energetikos ir pramonės suinteresuotieji subjektai iš esmės pasisakė už tolesnę paramą mažo anglies dioksido kiekio technologijų inovacijoms ir pasiūlyme numatytam taikymo srities išplėtimui apimant ir pramonės sektorius. Nuomonės išsiskyrė dėl to, kaip rizikos pasidalijimo metodą pritaikyti pramonei arba CCS (CO2 surinkimui ir saugojimui), kad jis būtų veiksmingesnis negu dabartinis mechanizmas „NER 300“. Šis klausimas pasiūlyme sprendžiamas leidžiant teikti paramą ankstesniame projekto įgyvendinimo ciklo etape ir didinti paramos lygį.

Nuomonės tam tikru mastu taip pat išsiskyrė dėl tinkamos Modernizavimo fondo valdymo struktūros. Vienos suinteresuotosios šalys manė, kad valdant fondą pagrindinis vaidmuo turėtų tekti valstybėms narėms gavėjoms, kitos laikėsi nuomonės, kad daugiau įtakos jo valdyme turėtų turėti visos valstybės narės, Komisija ir Europos investicijų bankas. Pasiūlyme laikomasi pagrįstos vidurio linijos tarp, viena vertus, poreikio užtikrinti veiksmingą projektų finansavimą valstybėse narėse gavėjose ir, kita vertus, siekio užtikrinti, kad atsižvelgus į visų valstybių narių interesus ir pasitelkus EIB praktinę patirtį būtų modernizuotos energetikos sistemos.

Dėl galimybės energetikos sektoriui skirti nemokamų ATL rinkos dalyviai daugiausia pasisakė už racionalias ir paprastas taisykles bei suderintas ataskaitų teikimo gaires, kad mechanizmas taptų skaidresnis. Į šį didesnio skaidrumo ir aiškesnių taisyklių poreikį tinkamai atsižvelgta pasiūlyme, visų pirma numatant, kad Komisija skelbs iš valstybių narių gautą informaciją apie investicijas.

•Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas

Komisijos naudojami išoriniai tiriamieji duomenys – mokslininkų tarpusavyje recenzuotų empirinių ES ATLPS tyrimų duomenys, kurių sukaupiama vis daugiau. Be to, tiriamųjų duomenų surinkta per 2014 m. užsakytą ir konsorciumo „ICF International“ atliktą ATLPS vertinimą. 2014 m. buvo užsakytas ir dar vienas tyrimas, kurio užduotis buvo įvertinti pramonės sektorių tolesniems naudotojams perkeliamų išlaidų klausimą ir išsiaiškinti, kokie veiksniai turi įtakos tokiam išlaidų perkėlimui, bei tai kiekybiškai įvertinti energijai imliausių pramonės sektorių atveju. Kito užsakyto tyrimo tikslas buvo įvertinti, kokia patirtis sukaupta taikant suderintą santykiniais taršos rodikliais grindžiamą ATL paskirstymą, o svarbiausia – ar naudojant santykinius taršos rodiklius pasiekta numatytųjų tikslų. 2013 m. užsakytas tyrimas, kurio tikslas buvo įvertinti anglies dioksido nutekėjimo dešimtyje energijai imliausių pramonės sektorių 2005–2012 m. laikotarpiu duomenis. Šių tyrimų rezultatai aptariami prie šio pasiūlymo pridedamame poveikio vertinime.

Valstybių narių pateiktais patikrintais duomenimis taip pat naudotasi siekiant nustatyti 3 etape nemokamai skiriamų ATL skaičių, kuriuo remiamasi poveikio vertinimo analizėje.

•Poveikio vertinimas

Kartu su direktyvos pasiūlymu teikiamas poveikio vertinimas, didele dalimi paremtas išsamaus 2030 m. strategijos poveikio vertinimo išvadomis, didžiausią dėmesį kreipiant tam tikriems su ATLPS susijusiems metodologiniams elementams, kurie anksčiau nebuvo įvertinti.

Poveikio vertinimo santraukos (summary sheet ir executive summary) ir poveikio vertinimo valdybos teigiama nuomonė bus skelbiama viešai. Atliekant poveikio vertinimą įvertinti įvairūs aspektai, dėl kurių strateginės gairės pateiktos Europos Vadovų Tarybos išvadose apie 2030 m. strategiją. Tarp jų – galimos anglies dioksido nutekėjimo rizikos mažinimas, Modernizavimo ir Inovacijų fondų sukūrimas, galimybė skirti nemokamų ATL elektros energijos sektoriui mažiau pajamų gaunančiose valstybėse narėse modernizuoti, taip pat aspektai, kurie reglamentuojami atsižvelgiant į patirtį, įgytą nuo 2013 m., pvz., ATL galiojimo laikotarpis, stabilaus ir saugaus registro užtikrinimas bei galimybė ir toliau netaikyti ATLPS mažiesiems teršėjams.

Siekiant sumažinti galimą anglies dioksido nutekėjimo riziką, apsvarstyta įvairių galimybių, susijusių su santykinių taršos rodiklių atnaujinimu, gamybos lygių koregavimu, sektorių klasifikavimu į grupes pagal anglies dioksido nutekėjimo riziką ir netiesioginių išlaidų kompensavimu. Svarstytos galimybės dėl Inovacijų fondo buvo daugiausia susijusios su projektų pirmine ir galutine atranka, taip pat su finansinės paramos teikimo būdu. Modernizavimo fondo atveju svarstytos jo valdymo galimybės. Dėl galimybės energetikos sektoriui skirti nemokamų apyvartinių taršos leidimų, buvo svarstyta, kaip pagerinti to paskirstymo sąlygas ir padaryti jį skaidresnį už dabartinį metodą.

ES ATLPS poveikio aplinkai užmojį lemia viršutinė išmetimo riba, o siūlomu linijinio mažinimo koeficiento pakeitimu kaip tik užtikrinama, kad sektoriuose, kuriems taikoma ES ATLPS, išmetamųjų teršalų kiekis būtų sumažintas 43 proc., palyginti su 2005 m. lygiu. Kadangi ES ATLPS įnašas į bendrą 2030 m. ES sumažinimo tikslą jau yra nustatytas, bendras sistemos poveikis nuo įvertintų politikos galimybių nepriklauso. Įmonės, kurioms taikoma ES ATLPS, poveikį pajus tiesiogiai. Poveikis sektoriaus mastu stambiuosiuose pramonės sektoriuose, kuriems taikoma ES ATLPS, svyruoja priklausomai nuo politikos galimybių. Tačiau, jei pasirinkus konkrečias politikos galimybes išlaidos ir poveikis sumažinami tam tikruose pramonės sektoriuose, paprastai jie padidėja kituose pramonės sektoriuose, nes bendras ATL skaičius, kuris gali būti paskirstytas nemokamai, yra ribotas. Pasiūlymu taip pat atveriama galimybių atsinaujinančiosios energijos ir mažo anglies dioksido kiekio technologijų gamintojams. Visų pirma, papildomas finansavimas novatoriškoms technologijoms padės sukurti naujų darbo vietų.

•Reglamentavimo kokybė ir supaprastinimas