LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.7 
SEK(2010) 1017 galutinis 
  
KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS  
„TRANSPORTO VEIKLOS REZULTAT Ų GERINIMAS TRANSEUROPINI Ų 
GELEŽINKELI Ų AŠYSE:  
AR ES GELEŽINKELI Ų INFRASTRUKT ŪROS INVESTICIJOS BUVO 
VEIKSMINGOS?“ PASTABAS  
LT 2   LT KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS  
„TRANSPORTO VEIKLOS REZULTAT Ų GERINIMAS TRANSEUROPINI Ų 
GELEŽINKELI Ų AŠYSE:  
AR ES GELEŽINKELI Ų INFRASTRUKT ŪROS INVESTICIJOS BUVO 
VEIKSMINGOS?“ PASTABAS  
SANTRAUKA  
II. Pirmoji įtrauka. Komisija sutinka, kad prioritetini ų projektų apibrėžtis nėra grindžiama 
esamų ir numatom ų eismo sraut ų analize. Ta čiau svarbu atkreipti d ėmesį, kad nors tokie 
tyrimai buvo atlikti tiek individuali ų projektų, tiek tinklo atžvilgiu, j ų rezultatai kol kas 
negalutiniai, tod ėl negali būti naudojami kaip tokie. 
Komisija mano, kad pateikti tiksli ą pagrindini ų transeuropini ų geležinkeli ų ašių apibrėžtį gali 
būti ypač sunku, nes j ų padėtis nuolat kei čiasi atsižvelgiant į migraciją, prekybos tendencijas 
ir geopolitines aplinkybes. Ta čiau Komisija taip pat pritaria poži ūriui, kad pagrindinio tinklo 
apibrėžtis turėtų būti pagrįsta objektyviais kriterijais. Tod ėl ateityje prioritetiniai projektai 
turėtų būti toliau grindžiami Tarybos ir Europos Pa rlamento politiniu susitarimu, bet dar 
labiau – geriausiais turimais įrodymais. 
II. Antroji įtrauka. Komisija palanki ai vertina Audito R ūmų pripažinim ą, kad TEN-T 
bendrojo finansavimo koncen travimas pasienio vietov ėse ir koordinatori ų darbas pager ėjo. Ji 
sutinka, kad reikalingos tolesn ės pastangos siekiant apibr ėžti grūstį, ir toliau dirbs šia 
kryptimi. 
Komisija mano, kad projekt ų patvirtinimo proced ūros yra patikimos, ypa č jas nuodugniai 
persvarsčius 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui. Šios proced ūros buvo iš esm ės 
patobulintos į programavimo proces ą įtraukus Sanglaudos fond ą ir pradėjus taikyti specialias 
projektų rengimo, dokumentavimo ir Komisijos vertinim ų kokybės gerinimo priemones. 
II. Trečioji įtrauka. Komisija palankiai vertina š į teigiamą TEN-T ir Sanglaudos fondo bendrai 
finansuotų projektų rezultatų įvertinimą. Ji pabrėžia, kad, kaip Audito R ūmai nurodo 47 
dalyje, išlaid ų viršijimas neturi įtakos ES biudžetui, nes ES įnašas nustatomas projekto 
pradžioje. 
II. Ketvirtoji įtrauka. Komisija pritaria Audito R ūmų greitojo keleivinio transporto paslaug ų 
linijose pasiekt ų svarbių rezultatų analizei. Ji imasi veiksm ų siekdama gerinti pad ėtį mišraus 
ir krovini ų vežimo paprastosiose linijose. 
III. Pirmoji įtrauka. Komisija jau yra užmezgusi glaudžius ryšius su valstyb ėmis narėmis ir 
geležinkeli ų institucijomis. Ji ketina toliau glaudžiai su jomis bendradarbiauti. Be to, 
konsultuodamasi su suinteresuotosiomis šalimis d ėl TEN-T gairi ų, Komisija siekia gauti 
nuomonių, kaip geriausia sukurti transeuropini us koridorius, kurie turi didel ę esamą ar 
numatom ą paklausą. 
III. Antroji įtrauka. Komisija sutinka, kad koordinatori ų vaidmuo itin svarbus, tod ėl 2010 m. 
birželio 8 d. paskyr ė tris naujus koordinatorius – dabar j ų yra devyni. 
LT 3   LT Komisija sutinka, kad reikia toliau siekti apibr ėžti grūstį, ir toliau dirbs šia kryptimi. Europos 
koordinatoriai išanalizavo gr ūstis, susidariusias vykdant priorite tinius projektus, už kuriuos jie 
yra atsakingi. Komisija savo metin ėse ataskaitose taip pat praneša apie gr ūstis. 
III. Trečioji įtrauka. Komisija mano, kad su  sanglaudos politika susijusi ų projektų 
patvirtinimo proced ūros 2007–2013 m. programavimo laikotar piui yra patikimos. Komisija 
siekia toliau jas tobulinti ir investuoja nemažai ištekli ų siekdama prisid ėti prie projekt ų 
rengimo gerinimo. 
Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pripaž įsta TEN-T atrankos proced ūrų 
patobulinimus, ta čiau suvokia, kad ekonomin ės naudos analiz ę dar reikia tobulinti. TEN-T 
vykdomoji įstaiga siekia j ą gerinti; vis d ėlto, atsižvelgiant į tai, kad TEN-T bendrai finansuoja 
tik nedidel ę kiekvieno projekto dal į, palyginti su ta, kuri ą finansuoja valstyb ės narės, būtų 
logiška, kad atsakomyb ė už ekonomin ės naudos vertinim ą tektų joms, ypa č turint omenyje, 
kad jos teikia beveik visus duomenis ir prielaidas. 
III. Ketvirtoji įtrauka. Komisija pripaž įsta projekt ų vykdytoj ų keitimosi informacija svarb ą. 
TEN-T vykdomoji įstaiga prie to prisid ės rengdama diskusijas apie vis ų projektų vykdytoj ų 
keitimąsi geriausia patirtimi ir žiniomis, ypa č geležinkeli ų sektoriuje, per savo nuolatinius 
praktinius seminarus su esamai s ir potencialiais paramos gav ėjais. 
III. Penktoji įtrauka. Pri ėmusi technines s ąveikos specifikacijas Komisija dirbo ir toliau dirbs 
siekdama sumažinti šiuos „praktinius suvaržym us“. Europos koordinatoriai taip pat deda 
ypatingas pastangas, kad išspr ęstų šiuos klausimus. 
ĮVADAS  
11 dalis, 6 išnaša. Pateikdama savo dokumen tuose su investicijomis susijusius skai čius 
Komisija remiasi valstybi ų narių pateikta informacija. Suvokdama, kad finansini ų duomenų 
kokybė galėtų būti geresnė, Komisija įdėjo nemažai pastang ų, dėl kurių Komisijos 2010 m. 
birželio m ėn. ataskaitoje pateikta info rmacija buvo gerokai kokybiškesn ė nei ankstesn ėse 
ataskaitose. 
14. Komisija pabr ėžia, kad iki 2007 m. Sanglaudos fondo pr ojektai buvo tvirtinami kiekvienas 
atskirai ir atsižvelgiant į turimas biudžeto l ėšas. Prioritetini ų projektų teisinis pagrindas 
pradėtas taikyti tik po 2004 m. 
PASTABOS  
22. Komisija supranta, jog Audito R ūmų pareiškimas, kad „prioritetiniai projektai nesutampa 
su pagrindini ų transeuropini ų geležinkelio aši ų apibrėžtimis“, reiškia, kad reikalingas bendras 
sutarimas d ėl to, kas yra pagrindin ės ašys, ir kad šis su tarimas ilgainiui tur ėtų išlikti kuo 
mažiau pakit ęs. 
Komisija mano, kad pateikti tiksli ą pagrindini ų transeuropini ų geležinkeli ų ašių apibrėžtį gali 
būti ypač sunku, nes j ų padėtis nuolat kei čiasi atsižvelgiant į migraciją, prekybos tendencijas 
ir geopolitines aplinkybes. Ta čiau Komisija taip pat pritaria poži ūriui, kad pagrindinio tinklo 
apibrėžtis turėtų būti pagrįsta objektyviais kriterijais. Tod ėl ateityje prioritetiniai projektai 
turėtų būti toliau grindžiami Tarybos ir Europos Pa rlamento politiniu susitarimu, bet dar 
labiau – geriausiais turimais įrodymais. 
LT 4   LT 22. Trečioji įtrauka. Nors Komisija pripaž įsta, kad į prioritetinius projektus n ėra įtrauktos 
jungtys su kai kuriais svarbiais j ūrų uostais, ji pabr ėžia, kad daugelis jung čių yra įtraukta. 
2010 m. geguž ės 4 d., vykdydama TEN-T perži ūrą, Komisija pateik ė darbinį dokument ą, 
kuriame išd ėstyta būsimo TEN-T tinklo nustatymo metodika. Tai tur ėtų padėti ateityje 
išvengti Audito R ūmų apibūdintos pad ėties. 
4 langelis 
Komisija pripaž įsta, kad ERTMS koridoriai nevisiškai su tampa su prioritetiniais projektais. 
Yra ERTMS reikalavimai infrastrukt ūrai ir riedmenims, kuriuos jie privalo atitikti. Šiam 
klausimui spr ęsti vykdoma TEN-T perži ūra, o viena iš svarstom ų galimybi ų – tiesiogiai 
įtraukti ERTMS koridorius į prioritetinius projektus. 
Komisija supranta, kad Lenkijos valdžios institucijos pateiks paraišk ą dėl Lenkijos šiaur ės-
pietų ašies dalies nuo Varšuvos iki Gdyn ės finansavimo 2010 m. pabaigoje, kad į ją bus 
įtraukta ERTMS ir kad šio projekto bendra orientacin ė kaina bus 386 milijonai eur ų. 
23. Komisija sutinka, kad prioritetini ų projektų apibrėžtis turėtų būti tobulinama. Šis 
klausimas sprendžiamas vykdant TEN-T perži ūrą. 
24. Komisija sutinka, kad prioritetini ų projektų apibrėžtis nėra grindžiama esam ų ir 
numatom ų eismo sraut ų analize. Ta čiau svarbu atkreipti d ėmesį, kad nors tokie tyrimai buvo 
atlikti tiek individuali ų projektų, tiek tinklo atžvilgiu, j ų rezultatai kol kas negalutiniai, tod ėl 
negalėjo būti panaudoti kaip tokie. 
Kaip nurod ė Audito R ūmai, Komisija pripaž įsta poreik į peržiūrėti TEN-T politik ą. Šiuo metu 
ši peržiūra atliekama, jos metu bus apsvarstyta ir b ūsimo TEN-T tinklo apibr ėžimo metodika. 
29. Komisija mano, kad ES finansavimas tur ėjo nemažai įtakos visoms šio Audito R ūmų 
audito metu nagrin ėtoms TEN-T atkarpoms. Tai buvo pradini ų projektų variantų tobulinimas 
arba jų rizikos mažinimas. 
30. Komisija mano, kad šalyse, kurias apim a Sanglaudos fondas, daugelis geležinkeli ų 
projektų, įskaitant susijusius su pasienio atkarpomis, d ėl kurių pagerėtų naudotoj ų galimybės 
jais naudotis ir j ų veiklos rezultatai, negavus nemažos ES bendrojo finansavimo paramos iš 
Sanglaudos fondo arba ERPF papras čiausiai neb ūtų įgyvendinti. Taikomas reikalavimas – 
pirmenyb ę teikti techniškai ir ekonomiškai brandiems projektams, kuriuos galima įgyvendinti 
per programavimo laikotarp į; kitaip paramos gav ėjai gali netekti fondo l ėšų. 
Siekiant, kad valstyb ėms narėms būtų lengviau pateikti svarstyti didel ės apimties pasienio 
projektus, Reglamento (EB) Nr. 1083/ 2006 39 straipsnyje pateikiama didel ės apimties 
projektų apibrėžtis buvo iš dalies pakeista. 
33. Komisija sutinka, kad reikia toliau siekti apibr ėžti grūstį, ir toliau dirbs šia kryptimi. 
Europos koordinatoriai išanalizavo gr ūstis, susidariusias vykdant pr ioritetinius projektus, už 
kuriuos jie yra atsaking i. Komisija savo metin ėse ataskaitose taip pat praneša apie gr ūstis. 
34. Komisija patobulino ERPF ir Sa nglaudos fondo bendrai finansuojam ų didelės apimties 
projektų patvirtinimo proced ūras 2007–2013 m. laikotarpiui . 2000–2006 m. laikotarpiu 
Sanglaudos fondo bendrai finansuoti ypa č didelės apimties projektai d ėl biudžetini ų 
priežasčių dažnai buvo tvirtinami da limis. Šia prasme atskir ų atkarpų projektavimo kokyb ė 
gali neatspind ėti visos ašies projektavimo ir tiesimo kokyb ės. 
LT 5   LT 35. Vidaus konsultacija su atitinkamo mis Komisijos tarnybomis („tarpžinybin ė konsultacija“) 
buvo ir teb ėra svarbi vertinimo ir tvirtinimo proceso dalis. 
2007–2013 m. programavimo laikotarpiu Komisija pareng ė JASPERS program ą, pagal kuri ą 
naujoms valstyb ėms narėms teikiama technin ė pagalba siekiant gerinti projekt ų kokybę 
ankstyvuoju etapu. Taip pat pagal ši ą program ą sudaryta sutartis su išor ės ekspertais, kurie 
teikia konsultacijas techniniais klausima is vertinant didel ės apimties projektus.  
Pagal pasidalijamojo valdymo princip ą projekto vykdytojas yra atsakingas už tinkam ą 
projektų techninių specifikacij ų apibrėžimą. Technini ų specifikacij ų tvirtinimas (žr. I pried ą) 
– svarbus ind ėlis gerinant geležinkeli ų infrastrukt ūros technin ę kokybę. Madrido–Levante 
projektas d ėl biudžetini ų priežasčių buvo tvirtinamas keliais etapai s – dalimis, o ne visas iš 
karto, nes tinkl ą sudaro 940 km greitojo geleži nkelio. Su EIB konsultuotasi ir į jo 
rekomendacijas vykdant š į projektą vis labiau atsižvelgta. EIB šio projekto finansavim ą laikė 
pagrįstu ir pats teikia dideles paskolas jam įgyvendinti, be jau gaunamos Sanglaudos fondo 
paramos. 
Komisija nesutinka su nuomone, kad visos v ėliau viršytos išlaidos buvo susijusios su EIB 
išreikštomis abejon ėmis. Ji mano, kad, kaip paaiškinta atsakyme į 46 punkt ą, tam įtakos turėjo 
kiti veiksniai. 
37. Pirmoji įtrauka. Komisija nor ėtų pabrėžti, kad išor ės ekspertai atlieka svarb ų vaidmen į 
vykdant TEN-T projekt ų atranką. Taip pat yra išor ės stebėtojas, kuris TEN-T vykdomajai 
įstaigai teikia išsamius atsiliepimus apie vis ą išorės vertinimo proces ą. 
38. Nors Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pripaž įsta TEN-T atrankos 
procedūrų patobulinimus, ji suvokia, kad ekonomin ės naudos analiz ės taikymo srityje vis dar 
būtini patobulinimai. Ateityje TEN-T vykdomoji įstaiga, atsižvelgdama į jau padaryt ą darbą, 
sukurs sistemingesn į ekonomin ės naudos analiz ės metodą. Kad tai pasiekt ų, ji dirbs su 
projektais, atrinktais pagal 2010 m.  metinio kvietimo gerinti projekt ų rengimą, taip pat kuriant 
nuoseklius ekonomin ės naudos analiz ės metodus, 3 prioritet ą. 
Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad TEN-T bendrai  finansuoja tik nedidel ę kiekvieno projekto 
dalį, palyginti su ta, kuri ą finansuoja valstyb ės narės, būtų logiška, kad atsakomyb ė už 
ekonomin ės naudos vertinim ą tektų joms, ypa č turint omenyje, kad jos teikia beveik visus 
duomenis ir prielaidas. 
Dėl Europos geležinkeli ų transporto eismo sraut ų nuoseklaus modelio Komisija kol kas n ėra 
įtikinta, kad papildoma informacija, kuri ą jis suteikt ų, yra verta jam sukurti reikaling ų 
potencialiai nemaž ų išteklių. 
44. 2010 m. birželio 8 d. priimta s susitarimo memorandumas, kuria me nustatyti veiksmai šiai 
padėčiai ištaisyti. J į pasirašė trys su PP3 susijusios valstyb ės narės (Prancūzija, Ispanija ir 
Portugalija). 
45. Komisija nor ėtų pabrėžti, kad išlaid ų viršijimas b ūdingas didel ės apimties infrastrukt ūros 
projektams. 
46. Komisija pripaž įsta kruopštaus ir išsamaus projekt ų rengimo pranašumus, ta čiau, kaip 
Audito Rūmai nurod ė pirmesnėje pastraipoje, ištirtais at vejais išlaidos viršytos d ėl priežasčių, 
susijusių su nenumatomais veiksniais. 
LT 6   LT Kalbant apie Madrido–Levante atkarp ą (bei kitus tokius pat sud ėtingus projektus), Audito 
Rūmų nurodytas išlaid ų viršijimas gal ėjo atsirasti d ėl įvairių veiksnių, iš kurių ne visus 
įmanoma numatyti. Pavyzdžiui, didel ė tiesimo projekt ų sąnaudų infliacija Ispanijoje ir 
nenumatytas išlaid ų padidėjimas dėl sudėtingų geologini ų sąlygų turėjo nemažai įtakos 
Audito Rūmų minimam Madrido–Levante projektui.  
47–48. Komisija sutinka su Audito R ūmų nuomone, kad išlaid ų viršijimas netur ėjo tiesioginio 
poveikio ES biudžetui, ir atkreipia d ėmesį, kad Audito R ūmai neužfiksavo ir jokio 
netiesioginio poveikio. 
Komisija nor ėtų pabrėžti, kad, remiantis nauju 2007–2013 m. taikytinu TEN-T l ėšų atžvilgiu 
priimamų finansavimo sprendim ų modeliu, paramos gav ėjai ir projekt ų vykdytojai turi 
pateikti strategin į veiksmų planą, kuriame išsamiai išd ėstoma, kaip projektas bus 
įgyvendintas, įskaitant projekto planavim ą, rizikos valdymo plan ą ir projekto valdym ą. TEN-
T vykdomoji įstaiga jau pareng ė gaires šiuo klausimu ir siekia, kad paramos gav ėjai keistųsi 
gerąja patirtimi. 
8 langelis 
Įgyvendinant Varšuvos–Gdyn ės II etapo projekt ą susidurta su daugeliu problem ų, nesusijusi ų 
su Komisijos patvirtinimo proced ūromis, pvz., gerokai užsit ęsęs konkurso proced ūrų 
vilkinimas, žem ės pirkimo ir prieigos prie tiesimo darb ų vietos užtikrinimo problemos bei 
ginčai su rangovais. Komisija kelis kartus k ėlė Varšuvos–Gdyn ės II etapo projekto išlaid ų 
viršijimo klausim ą, o Lenkijos valdžios institucijos paskelb ė, kad pateiks iš dalies pakeist ą 
projekto pasi ūlymą. Komisija pareišk ė, kad nenagrin ės šių pakeitim ų, jeigu Lenkijos valdžios 
institucijos nepateiks išlaid ų viršijimo geležinkeli ų sektoriuje ir to, kaip ši problema 
sprendžiama, horizontaliosios analiz ės. 
54. Komisija sutinka su Audito R ūmų nuomone, kad bendra tr anseuropinio geležinkeli ų 
transporto pažanga priklauso nuo sinergijos tarp teisini ų nuostatų rinkos srityje poveikio bei 
sąveikos ir bendrojo finansavimo politikos priemoni ų sudarymo. 
11 langelis 
Komisija atidžiai stebi ši ą padėtį ERTMS A koridoriuje. Ji pri ėmė ERTMS diegimo Europoje 
planą ir krovininio geležinkeli ų transporto koridori ų reguliavimo pasi ūlymą, kurį 2010 m. 
birželio 15 d. patvirtino Europos Parlamen tas ir Taryba. Be to, Komisija paskyr ė TEN-T 
koordinatorius. 
12 langelis 
Komisija žino, kad krovininiai traukiniai šiuo metu nesinaudoja Romos–Neapolio ir 
Bolonijos–Florencijos greit ųjų geležinkeli ų ir didelių pajėgumų linijomis. Ta čiau, įdiegus šias 
greitųjų geležinkeli ų ir dideli ų pajėgumų linijas, padid ėjo krovininio transporto galimyb ė 
naudotis esamomis paprastosiomis geležinkelio linijomis. Bet kuriuo atveju numatoma ERPF finansuojam ų atkarpų nauda daugiausia yra susijusi su geresn ėmis keleivi ų, o ne krovininio 
transporto galimyb ėmis naudotis geležinkeli ų tinklu. 
57. Komisija pripaž įsta, kad s ąveikos srityje pažanga l ėta. Esminis suderinimas ne įmanomas, 
nes geležinkeli
ų infrastrukt ūra ir riedmenys yra ilgaamžiai, o investicij ų į sektorių išlaidos turi 
išlikti realistin ės. 
LT 7   LT Vis dėlto sąveikai užtikrinti tinkamos infrastrukt ūros ir riedmen ų apimtis did ėja, o valstybi ų 
narių prašomų leidimų taikyti leidžian čias nukrypti nuo Komisijos įgyvendinimo teis ės aktų, 
kuriuose išd ėstytos technin ės sąveikos specifikac ijos, nuostatas n ėra daug. Tai rodo, kad 
esamos technin ės sąveikos specifikacijos s ėkmingai įgyvendinamos. TEN- T tinklo technines 
sąveikos specifikacijas numatoma  baigti rengti 2010 m. Tai bus naudinga ir TEN-T, ir pagal 
sanglaudos politik ą finansuojamiems projektams. 
Komisija toliau stengsis daug d ėmesio skirti technini ų sąveikos specifikacij ų įgyvendinimui, o 
tai artimiausiu metu ir netolimoje ateityje  atneš nemažai naudos, pvz., telematikos priemon ės 
bus taikomos signalizacijos, krovi ninio ir keleivinio transporto srityje. Komisija taip pat 
įsteigė koridorių priežiūros organizacijas, kurios tur ėtų nustatyti ir spr ęsti visas problemas, 
varžančias krovini ų vežimo geležinkelio ašimis konkurencij ą. 
Kalbant apie VII priedo 8 dalyje nustat ytas priemones, Komisija mano, kad pad ėčiai gerinti 
imamasi veiksm ų Europos lygmeniu: 
1) pagal Direktyv ą 2008/57 šiuo metu klasif ikuojamos visos nacionalin ės taisyklės, susijusios 
su geležinkeli ų eismu, nustatoma, kurios iš j ų yra lygiavert ės, taip siekiant išvengti kontrol ės 
priemonių dubliavimosi, ypa č pasienyje; 
2) kalbant apie ERTMS koridorius, darbo grup ės, tirdamos kiekvienam koridoriui b ūdingas 
kliūtis, siekia nustatyti visas esamas kli ūtis, ypač vėlavimus pasienyje. 
60. Europos koordinatoriai stengiasi sumažinti sisteminius suvaržymus koridoriuose, kurie 
bus išplėsti priėmus siūlomą krovinių vežimo geležinkeliais reglament ą. 
Komisijos 2008 m. lapkri čio mėn. reglamento, pagal kur į kiekviename krovini ų vežimo 
geležinkeliais koridoriuje b ūtų sukurta strukt ūra, pasiūlymas šiuo atžvilgiu taip pat svarbus. 
Juo bus pl ėtojamas glaudesnis infrastrukt ūros valdytoj ų bendradarbiavimas eismo valdymo 
(veiklos priemon ės) ir investicij ų (daugiausia gr ūsčių šalinimo ir technini ų sąlygų suderinimo 
tikslais) srityse. Jis pare ngtas remiantis patirtimi, įgyta Roterdamo–Genujos ir Antverpeno–
Liono/Bazelio koridoriuose. 
IŠVADOS IR REKOMEDACIJOS  
62. Komisija palankia i vertina Audito R ūmų darbą, kuris, atsižvelgiant į būsimą TEN-T tinkl ų 
peržiūrą, atliktas pa čiu laiku. 
63. Komisija sutinka su Audito R ūmų nuomone, kad prioritetiniai  projektai yra pagrindinis 
finansinių išteklių koordinavimo ir koncentravimo TEN-T tinkl ų srityje mechanizmas, ir 
toliau dirba šia kryptimi, taip pa t siekdama užtikrinti suderinamum ą su regioniniais vystymosi 
tikslais ir sanglaudos politika. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ji supranta, kod ėl Audito 
Rūmai pageidauja, kad prioritetiniai projektai b ūtų apibrėžti atsižvelgiant į esamų ir 
numatom ų eismo sraut ų analizę. Tačiau svarbu atkreipti d ėmesį, kad nors tokie tyrimai buvo 
atlikti tiek individuali ų projektų, tiek tinklo atžvilgiu, j ų rezultatai kol kas negalutiniai, tod ėl 
šiuo metu negali b ūti naudojami kaip tokie. 
Komisija mano, kad pateikti tiksli ą pagrindini ų transeuropini ų geležinkeli ų ašių apibrėžtį gali 
būti ypač sunku, nes j ų padėtis nuolat kei čiasi atsižvelgiant į migraciją, prekybos tendencijas 
ir geopolitines aplinkybes. Ta čiau Komisija taip pat pritaria poži ūriui, kad pagrindinio tinklo 
apibrėžtis turėtų būti pagrįsta objektyviais kriterijais. Tod ėl ateityje prioritetiniai projektai 
LT 8   LT turėtų būti ir toliau grindžiami Tarybos ir Europos  Parlamento politiniu susitarimu, bet dar 
labiau – geriausiais turimais įrodymais.  
1 rekomendacija 
1 rekomendacija, pirmoji įtrauka. Komisija jau yra užmezgusi glaudžius ryšius su valstyb ėmis 
narėmis ir geležinkeli ų institucijomis. Ji ketina toliau glaudžiai su jomis bendradarbiauti 
geležinkeli ų eismo srityje. 
1 rekomendacija, antroji įtrauka. Konsultuodamasi su suinteresuotosiomis šalimis d ėl TEN-T 
gairių Komisija siekia gauti duomen ų, kaip geriausiai tai padaryti. 
64. Komisija palankiai vertina Audito R ūmų pripažinim ą, kad TEN-T bendrojo finansavimo 
koncentravimas pasienio vietov ėse ir koordinatori ų darbas pager ėjo. Ji sutinka, kad reikia 
toliau siekti apibr ėžti grūstį, ir toliau dirbs šia kryptimi. 
Komisija atkreipia d ėmesį, kad Sanglaudos fondo projekt ų patvirtinimo proced ūros nuo 
2007 m. gerokai pasikeit ė. 
Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pripaž įsta TEN-T atrankos proced ūrų 
patobulinimus, ta čiau suvokia, kad ekonomin ės naudos analiz ę dar reikia tobulinti. 
2 rekomendacija 
2 rekomendacija, pirmoji įtrauka. Komisija sutinka, kad reikia toliau siekti apibr ėžti grūstį, ir 
toliau dirbs šia kryptimi. Eur opos koordinatoriai išanalizavo gr ūstis, susidariusias vykdant 
prioritetinius projektus, už kuriuos jie yra atsakingi. Komisija savo metin ėse ataskaitose taip 
pat praneša apie gr ūstis. 
2 rekomendacija, antroji įtrauka. Komisija sutinka, kad koordinatori ų vaidmuo itin svarbus, 
todėl 2010 m. birželio 8 d. paskyr ė tris naujus koordinatorius. 
2 rekomendacija, tre čioji įtrauka. Komisija mano, kad projekt ų patvirtinimo proced ūros yra 
patikimos, ypa č jas nuodugniai persvars čius 2007–2013 m. programavimo laikotarpiui. 
Komisija siekia toliau jas tobulinti ir investuoja nemažai ištekli ų, siekdama prisid ėti prie 
projektų rengimo ir vertinimo gerinimo. Kalbant apie projekt ų technines charakteristikas, j ų 
peržiūra toliau rengiant technines s ąveikos specifikacijas labai pager ėtų. 
2 rekomendacija, ketvirtoji įtrauka. Komisija suvokia, kad ekonomin ės naudos analiz ės 
taikymo srityje vis dar b ūtini patobulinimai. At eityje TEN-T vykdomoji įstaiga sukurs 
sistemingesn į ekonomin ės naudos analiz ės metodą. Kad tai pasiekt ų, ji dirbs su projektais, 
atrinktais pagal 2010 m. metinio kvietimo gerinti projekt ų rengimą, taip pat kuriant 
nuoseklius ekonomin ės naudos analiz ės metodus, 3 prioritet ą. 
Vis dėlto, atsižvelgiant į tai, kad TEN-T bendrai  finansuoja tik nedidel ę kiekvieno projekto 
dalį, palyginti su ta, kuri ą finansuoja valstyb ės narės, būtų logiška, kad atsakomyb ė už 
ekonomin ės naudos vertinim ą tektų joms, ypa č turint omenyje, kad jos teikia beveik visus 
duomenis ir prielaidas. 
3 rekomendacija 
LT 9   LT Komisija pripaž įsta projekt ų vykdytoj ų keitimosi informacija svarb ą. TEN-T vykdomoji 
įstaiga prie to prisid ės rengdama diskusijas apie vis ų projektų vykdytoj ų keitimąsi geriausia 
patirtimi ir žiniomis, ypa č geležinkeli ų sektoriuje, per savo nuolat inius praktinius seminarus 
su esamais ir potencialiais paramos gav ėjais. 
66. Komisija pritaria Audito R ūmų greitojo keleivinio transporto paslaug ų linijose pasiekt ų 
svarbių rezultatų analizei. Ji imasi veiksm ų siekdama gerinti pad ėtį mišraus ir krovini ų 
vežimo paprastosiose linijose. 
4 rekomendacija 
4 rekomendacija, pirmoji įtrauka. Pri ėmusi technines s ąveikos specifikacijas Komisija dirbo ir 
toliau dirbs siekdama sumažinti šiuos „praktin ius suvaržymus“. Europos koordinatoriai taip 
pat deda ypatingas pastangas, kad išspr ęstų šiuos klausimus. 
4 rekomendacija, antroji įtrauka. 2008 m. lapkri čio mėn. Komisija pateik ė reglamento, pagal 
kurį kiekviename krovini ų vežimo geležinkeliais koridoriuje b ūtų sukurta strukt ūra, 
stiprinanti infrastrukt ūros valdytoj ų (kuriuos kontroliuoja valstyb ės narės) bendradarbiavim ą 
eismo valdymo (veiklos priemon ės) ir investicij ų (daugiausia gr ūsčių šalinimo ir technini ų 
sąlygų suderinimo tikslais) srityse, pasi ūlymą. Jis parengtas remiantis patirtimi, įgyta 
Roterdamo–Genujos ir Antverpe no–Liono/Bazelio koridoriuose.