LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys C 296/20

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2017/C 296/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„JAJCA IZPOD KAMNIŠKIH PLANIN“

ES Nr. PGI-SI-02112–2015 11 4

SKVN ( ) SGN ( X )

1. Pavadinimas (-ai)

„Jajca izpod Kamniških planin“

2. Paraišką pateikusi (-ios) valstybė (-s)

Slovėnija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.4 klasė. Kiti gyvūniniai produktai (kiaušiniai, medus, įvairūs pieno produktai, išskyrus sviestą, ir kt.)

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Kiaušinių „Jajca izpod Kamniških planin“ lukštas lygus, vienodo storio, o matinis žvilgėjimas suteikia ilgalaikio šviežumo įspūdį. Kiaušinių lukštai kieti. Vidutinė ardomoji jėga, reikalinga kiaušinio lukštui deformuoti, yra ne mažesnė kaip 32 N. Kiaušinio trynys tolygios, ryškiai geltonos spalvos, kurios spalvinė vertė ne mažesnė kaip 11 pagal DSM La Roche skalę. Priklausomai nuo kiaušinių svorio, juos galima pateikti rinkai kaip skirtingų dydžių kiaušinius, nurodant mažiausią grynąjį dėžutės svorį, arba surūšiuotus pagal S, M, L ir XL svorio kategorijas. Kiaušiniai „Jajca izpod Kamniških planin“ išsiskiria dideliu polinesočiųjų riebalų rūgščių, ypač alfa linoleno rūgšties, kiekiu. Juose yra ne mažiau kaip 2,5 % bendros omega 3 riebalų rūgščių masės, o didžiausias omega 6 ir omega 3 riebalų rūgščių santykis – 8:1. Šis santykis labai naudingas maistingumo požiūriu, taip pat naudingas sveikatai ir atitinka Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijas.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Lesinant vištas dedekles, kaip mineralinis papildas naudojamas Stachovicoje, netoli Kamniko miesto, iškasamas kalcio karbonatas. Vištoms dedeklėms girdyti galima naudoti tik vandenį, išgaunamą iš Kamniko Bistricos ir Savinios upių ištakose esančių dviejų vandeningųjų sluoksnių. Omega 3 riebalų rūgščių gaunama iš gerai apdorotų sėmenų.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Viščiukų ir vištų veisimo ir auginimo, taip pat kiaušinių gamybos etapai privalo vykti nustatytoje geografinėje vietovėje.

3.5. Specialios produkto, kurio pavadinimas nurodytas, pjaustymo, smulkinimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė driekiasi aplink Kamniko ir Savinios Alpes, jos ribas žymi išilgai Slovėnijos ir Austrijos sienos einanti linija ir toliau nurodyti keliai:

— greitkelis nuo Šentruperto iki Domžalės;

— vietinės reikšmės kelias nuo Domžalės iki Zaboršto prie Dobo;

— pagrindinis kelias nuo Zaboršto prie Dobo iki Brodo;

— greitkelis nuo Brodo iki Kranio rytinės dalies;

— regioninis kelias nuo Kranio iki Zgorne Jezersko;

— siena su Austrija;

— regioninis kelias nuo Pavličiaus balnakalnio iki Šentruperto.

Visi pirmiau minėtais keliais sujungti miestai (gyvenvietės) yra nustatytoje geografinėje vietovėje.

5. Ryšys su geografine vietove

Kiaušiniai „Jajca izpod Kamniških planin“ tapo žinomi 19-ojo amžiaus pabaigoje, kai daugelis ūkininkų žmonų iš Kamniko vietovės pradėjo tiekti šią vertingą prekę Liublianos virtuvėms ir miesto turgui. Jau tuo metu Kamniko kalnų (sl. Kamniške planine) geografinė vietovė ir joje esantis kokybiškas vanduo buvo puikus pagrindas valgyti skirtų kiaušinių gamybai, nes šiame menkai apgyvendintame ir apskritai nenualintame regione tiekiamas aukščiausios kokybės geriamasis vanduo. Be to, Stachovicos prie Kamniko vietovėje esantis klinčių karjeras visada darė teigiamą poveikį gaminamiems kiaušiniams (jame išgaunamos karbonato uolienos yra nuosėdinės kilmės, jų amžius – daugiau kaip 200 mln. metų, o dėl terminio metamorfizmo jų cheminė sudėtis yra ypač gryna). Vietovei būdingas subalpinis mikroklimatas ir neaukšta temperatūra praeityje taip pat atliko reikšmingą vaidmenį šioje geografinėje vietovėje vystant kiaušinių gamybą.

Tokios gamtinės sąlygos suteikė puikią galimybę daugybėje ūkių vystyti valgyti skirtų kiaušinių gamybą. Siekiant patenkinti linų pluošto drobių gamybos poreikius, šioje geografinėje vietovėje paplito linų auginimas, todėl Mengeše suklestėjo verpimo pramonė. Nors linai buvo auginami dėl jų pluošto, sėmenys buvo naudojami kaip šalutinis produktas gyvulių, ypač vištų, pašarui. Esama daugybės rašytinių šaltinių, kuriuose aprašomas linų auginimas vietovėje, kurioje gaminami kiaušiniai „Jajca izpod Kamniških planin“. Pirmasis iš jų –1493 m. Jablės feodalo žemės registre randamas įrašas, kuriame linai minimi tarp dešimtinių, kurias jam turėjo sumokėti pavaldiniai, ir paskutinysis – ataskaita, kurioje aprašyta fabriko „Induplati Jarše“ plėtra (1953 m).

40 % sėmenų sudaro riebalai, o pusę šių riebalų – omega 3 riebalų rūgštys (alfa linoleno rūgštis), taigi, kiaušiniai buvo labai kokybiški ir naudingi sveikatai. Todėl tradicija į vištoms dedeklėms duodamą lesalą dėti sėmenų tęsiama ir gaminant kiaušinius „Jajca izpod Kamniških planin“. Dėl to kiaušiniai „Jajca izpod Kamniških planin“ skiriasi nuo daugelio kitų gamintojų kiaušinių, nes šie gamintojai, siekdami praturtinti savo kiaušinius omega 3 riebalų rūgštimis, naudoja tokias mažiau tradicines žaliavas, kaip denatūruoti žuvų taukai ir dumbliai.

Kiaušiniuose „Jajca izpod Kamniških planin“ yra bent dvigubai daugiau omega 3 riebalų rūgščių nei kituose kiaušiniuose, kuriuose gausu omega 3 rūgščių, be to, jiems būdingas itin didelis alfa linoleno rūgšties kiekis.

Kiaušinius gaminusios ūkininkų žmonos iš Kamniko ir jo apylinkių valgyti skirtus kiaušinius Liublianos gyventojams tiekė iki pat Antrojo pasaulinio karo, kai sienomis ir dvigubomis spygliuotos vielos kilpomis, kuriomis okupantų pajėgos apjuosė sostinę, buvo suvaržyta kadaise intensyvi prekyba. 1895 m. slavistikos specialisto ir liaudies dainų rinkėjo dr. Karelio Štrekeljaus užrašytoje liaudies dainoje „Katarina Barbara“ apdainuojama pavogta višta, turėjusi aprūpinti Liublianą maistu. Po karo turėjo praeiti šiek tiek laiko, kol Kamniko kalnų papėdėje buvo atgaivinta vištų veisimo tradicija. Tačiau nuo tada ji įsitvirtino ir tik stiprėjo. Daugybę metų Kamniko kalnų papėdėje gaminamų kiaušinių geras vardas buvo laikytas savaime suprantamu. Ir tik praeito amžiaus paskutinio dešimtmečio pabaigoje gamintojai pradėjo aktyviai reklamuoti kiaušinus. Apie gerą dabartinį kiaušinių „Jajca izpod Kamniških planin“ vardą galima spręsti iš įvairių laikraščių straipsnių, kulinarinių apžvalgų ir straipsnių internete, taip pat iš televizijos laidų, komercinių dokumentų ir gausybės informacinių lapelių. Pavyzdžiui, savo knygoje Nazaj v planinski raj: alpska kultura slovenstva in mitologija Triglava (2005 m.) Boštjanas Šaveris mini kiaušinius „Jajca izpod Kamniških planin“ kaip pavyzdį produkto, įrodančio sąsają tarp Slovėnijos gyventojų ir jos Alpių bei kalnų. Kiaušiniai „Jajca izpod Kamniških planin“ minimi Slovėnijos turizmo tarybos išleistoje brošiūroje Okusiti Slovenijo, kurios paskirtis – pristatyti turtingą Slovėnijos kulinarinį paveldą. Jie minimi ir daugelyje kitų leidinių (apžvalgose, metraščiuose), tokių kaip Gorenjska hrana (2011 m.) ir Slovenska kulinarika, straipsniuose, parengtuose, pvz., Slovėnijos vartotojų asociacijos (sl. ZPS) (ši kiaušinius „Jajca izpod Kamniških planin“, be kita ko, yra įtraukusi į savo brošiūrą Slovenska tradicionalna živila), taip pat straipsnyje To so dobra jajca ir kt.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

http://www.mkgp.gov.si/fileadmin/mkgp.gov.si/pageuploads/podrocja/Varna_in_kakovostna_hrana_in_krma/zasciteni_kmetijski_pridelki/Specifikacije/JAJCA_IZPOD_KAMNISKIH_PLANIN-splet.pdf

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.