Europos Parlamento pareiškimas dėl iš ruonių pagamintų produktų draudimo Europos Sąjungoje



Oficialusis leidinys 306 E , 15/12/2006 p. 0194 - 0195



P6_TA(2006)0368 Europos kvalifikacijų sistemos kūrimas Europos Parlamento rezoliucija dėl Europos kvalifikacijų sistemos sukūrimo (2006/2002(INI)) Europos Parlamentas, - atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą "Visą gyvenimo trunkančio mokymosi Europos kvalifikacijų sistemos link" (SEK(2005)0957), - atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo, nustatančio integruotą veiksmų programą visą gyvenimą trunkančio mokymosi srityje (KOM(2004)0474), - atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos rekomendacijos dėl bendrųjų visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimų (KOM(2005)0548), - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Švietimo ir profesinio rengimo modernizavimas - gyvybiškai svarbus gerovės ir socialinės sanglaudos Europoje veiksnys. Tarybos ir Komisijos darbo programos""Švietimas ir mokymas 2010" bendros ataskaitos apie 2006 m. įgyvendinimo pažangą projektas (KOM(2005)0549), - atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2241/2004/EB dėl bendros Bendrijos sistemos siekiant užtikrinti kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumą (Europasas) [1], - atsižvelgdamas į 2005 m. rugsėjo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2005/36/EB dėl profesinių kvalifikacijų pripažinimo [2], - atsižvelgdamas į Europos švietimo ministrų bendrą deklaraciją, patvirtintą jų susitikimo Bolonijoje 1999 m. birželio 19 d. metu, kuria buvo nustatytas tikslas iki 2010 m. sukurti Europos aukštojo mokslo erdvę siekiant skatinti Europos piliečių sugebėjimą įsidarbinti ir judumą bei tarptautinį Europos aukštojo mokslo sistemos konkurencingumą, - atsižvelgdamas į ES pirmininkavusios valstybės išvadas 2000 m. kovo 23- 24 d. Lisabonos Europos Vadovų Taryboje, pagal kurias buvo nustatytas strateginis Europos Sąjungos tikslas - tapti pačia dinamiškiausia žiniomis grindžiama ekonomika pasaulyje, ir ypač į nuorodą "Švietimas ir mokymas gyvenimui ir darbui žiniomis grindžiamoje visuomenėje" - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Siekiant paversti Europos mokymosi visą gyvenimą erdvę tikrove" (KOM(2001)0678), - atsižvelgdamas į 2002 m. birželio 27 d. Tarybos rezoliuciją dėl visą gyvenimą trunkančio mokymosi [3], - atsižvelgdamas į 2002 m. kovo 15- 16 d. Barselonos Europos Vadovų Tarybos pirmininkavimo išvadas, ypač į sutartą tikslą iki 2010 m. padaryti Europos švietimo ir mokymo sistemas pasauliniu kokybės pavyzdžiu, ir į raginimą imtis tolesnių veiksmų bei įdiegti priemones, užtikrinančias diplomų ir kvalifikacijų skaidrumą, be kita ko, skatinant veiksmus, panašius į Bolonijos procesą, profesinio švietimo ir mokymo srityje, - atsižvelgdamas į Europos profesinio švietimo ir mokymo ministrų ir Komisijos, posėdžiavusių 2002 m. lapkričio 29- 30 d., deklaraciją dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio lavinimo ir mokymo srityje, t. y. į Kopenhagos deklaraciją, skirtą didinti savanorišką bendradarbiavimą profesinio lavinimo ir mokymo srityje siekiant skatinti abipusį pasitikėjimą, skaidrumą ir gebėjimų bei kvalifikacijų pripažinimą ir taip sukurti judumo didinimo pagrindą ir pagerinti galimybes mokytis visą gyvenimą, - atsižvelgdamas į 2002 m. gruodžio 19 d. Tarybos rezoliuciją dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo srityje skatinimo [4], - atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą "Komisijos veiksmų planas įgūdžių ir mobilumo srityje" (KOM(2002)0072), - atsižvelgdamas į 2004 m. vasario 26 d. patvirtintą Tarybos ir Komisijos bendrąją tarpinę ataskaitą, susijusią su Lisabonos strategijos įgyvendinimu "Švietimas ir mokymas 2010: Lisabonos strategijos sėkmė priklauso nuo skubių reformų", kurioje buvo raginama kaip būtiną įnašą siekiant Lisabonos strategijos tikslų sukurti europinę sistemą, kuri būtų bendras pavyzdys, sudarantis prielaidas kvalifikacijų ir gebėjimų skaidrumui, perkėlimui, pripažinimui ir juos skatinantis, - atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 14 d. Mastrichto komunikatą dėl glaudesnio Europos bendradarbiavimo profesinio švietimo ir mokymo (PŠM, angl. VET) srityje ateities prioritetų, pagal kurį už profesinį švietimą ir mokymą atsakingi 32 Europos šalių ministrai, Europos socialiniai partneriai ir Europos Komisija susitarė teikti pirmenybę atviros ir lanksčios Europos kvalifikacijų sistemos sukūrimui, kuri būtų grindžiama skaidrumu ir abipusiu pasitikėjimu ir būtų bendras pavyzdys siekiant palengvinti ir PŠM, ir bendrų (vidurinio ir aukštojo išsilavinimo) kvalifikacijų pripažinimą ir perkėlimą, - atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje Briuselyje 2004 m. gegužės 27- 28 d. posėdžiavusių valstybių narių vyriausybių atstovų išvadas dėl bendrų europinių neformalaus ir neinstitucinio mokymosi įvardijimo ir patvirtinimo principų, - atsižvelgdamas į Komisijos tarnybų darbo dokumentą "Pažanga siekiant su švietimu ir mokymusi susijusios Lisabonos strategijos - 2005 m. ataskaita" (SEK(2005)0419), - atsižvelgdamas į 2005 m. kovo 22- 23 d. Briuselio Europos Vadovų Taryboje ES pirmininkavusios valstybės priimtas išvadas, kuriose nurodoma, kaip svarbu 2006 m. patvirtinti Europos kvalifikacijų sistemą (EKS, angl. EQF), - atsižvelgdamas į 2006 m. vasario 27- 28 d. Budapešte Komisijos ir Vengrijos švietimo ministerijos surengtą konferenciją "Europos kvalifikacijų sistema: konsultacijų ir rekomendacijų konferencija", - atsižvelgdamas į Baigiamąjį komunikatą dėl 2006 m. kovo 16- 17 d. Vienoje vykusios IX Europos švietimo ministrų konferencijos "Švietimo stiprinimas Europoje" 2006 m. kovo 17 d. diskusijų rezultatų, kuriame ministrai dar kartą patvirtino EKS potencialą, galintį gerokai padidinti kvalifikacijų skaidrumą, perkėlimą ir pripažinimą Europos lygmeniu, ir šios sistemos, kaip varomosios reformų jėgos, vaidmenį remiant visą gyvenimą trunkantį mokymąsi platesnėje Europos švietimo erdvėje, - atsižvelgdamas į 2006 m. kovo 23- 24 d. Briuselio Europos Vadovų Taryboje ES pirmininkavusios valstybės išvadas, kuriose patvirtinama, kad švietimas ir mokymas yra lemiami veiksniai plėtojant ilgalaikį ES konkurencingumo ir socialinės bei teritorinės sanglaudos potencialą ir kad, siekiant remti didesnį judumą ir efektyvią darbo rinką, taip pat turi būti padaryta pažanga EKS srityje, - atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos rekomendaciją dėl tarptautinio mobilumo Bendrijoje švietimo ir mokymo tikslais: Europos mobilumo kokybės chartiją [5], - atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 45 straipsnį, - atsižvelgdamas į Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto pranešimą ir į Kultūros ir švietimo komiteto bei Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto nuomones (A6-0248/2006), A. kadangi, bendra mokslo erdvė ir bendra darbo rinka Europiniu lygmeniu yra esminiai reikalavimai norint pasiekti Lisabonos strategijos tikslus, B. kadangi būtina sukurti kvalifikacijos ir kompetencijos pripažinimo sistemą Europoje, tuo pat metu atsižvelgiant į didelę įvairovę ir ypatingus Europos Sąjungą sudarančių teritorijų privalumus, C. kadangi EKS sukūrimas, be kita ko, grindžiamas esamomis Bolonijos ir Kopenhagos procesų kvalifikacijų struktūromis, turi būti vertinamas teigiamai, kaip atitinkama įgytos kvalifikacijos ir gebėjimų skaidrumo, perkėlimo, pripažinimo ir naudojimo įvairiose valstybėse narėse ir įvairiais lygmenimis rėmimo priemonė ir kaip priemonė, skirta pagerinti visų piliečių galimybes mokytis visą gyvenimą, D. kadangi bendra nuorodų sistema grindžiama kompetencija, suskirstymu į lygmenis ir mokymosi rezultatais, EKS galėtų paskatinti priimti priemones, padėsiančias nustatyti kompetencijos reikalavimus, E. kadangi sąvoka "kvalifikacija" turėtų būti vartojama norint išreikšti visus Europos Sąjungoje pripažintus mokslinius laipsnius, kvalifikacijas, pažymas ir profesinę patirtį, F. kadangi, atsižvelgiant į naujas žiniomis grindžiamos visuomenės problemas ir į demografinius pokyčius, EKS sukūrimas turėtų lemiamą reikšmę, ypač remiant ES darbo jėgos sugebėjimą įsidarbinti ir geografinį judumą, taip pat pagal Lisabonos strategijos tikslus skatinant konkurencingumą ir socialinę sanglaudą, G. kadangi, Europos Sąjungoje didėjant Bendrijos vidaus profesiniam judumui (darbuotojų ir įmonių), būtina vienoje valstybėje narėje įgytus kvalifikacijos pažymėjimus pripažinti ir deramu lygmeniu panaudoti kitoje valstybėje narėje, H. kadangi nuolatinis žinių, įgūdžių ir asmeninių bei profesinių gebėjimų vystymas bei EKS turi padėti modernizuoti švietimo ir mokymo sistemą ir taip padidinti galimybes rasti darbą ir judumo Europos erdvėje perspektyvas bei sukurti didesnio darbo vietų saugumo atmosferą, EKS turi siekti daugiau skaidrumo pripažįstant įgytas kvalifikacijas ir suteikiant vienodą vertę siekiamoms kvalifikacijoms, taip pat suteikti paskatą pagerinti bendrojo ir profesinio mokymo sistemas, dėl kurių gali padidėti besimokančiųjų galimybės įsidarbinti, I. kadangi tinkamų priemonių ir sistemų, taip pat švietimo bei mokymo paslaugų teikėjų ir nacionalinių institucijų bendradarbiavimo trūkumas, galiojančių teisinių nuostatų nepakankamumas bei apribojimai, dažnai taikomi atitinkamoms valstybių narių biudžeto priemonėms, trukdo veiksmingai įgyvendinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi, sieti universitetinį išsilavinimą su užimtumu, greitai skleisti naujausius mokslo ir technikos atradimus tarp darbuotojų ir veiksmingai naudoti įgytas žinias ir kompetenciją, J. kadangi trūksta kvalifikacijų skaidrumo ir pripažįstama tik maža dalis užsienio kvalifikacijų, K. kadangi bendras 32 EKS dalyvaujančių valstybių tikslas yra nurodyti pagrindines galimybes besimokantiems ir mokymo paslaugų teikėjams įgyti tam tikras kvalifikacijas; kadangi jiems reikia suteikti informacijos apie tai, kaip sudaryti orientaciniai lygiai, kiek įmanomi perkėlimai ir kokiu pagrindu priimami sprendimai dėl kvalifikacijų pripažinimo, L. kadangi EKS kol kas turėtų būti įgyvendinama iš esmės savanorišku pagrindu be teisinių įsipareigojimų, vis dėlto paremdama reformas atitinkamais lygmenimis ji paskatins pokyčius, tačiau ji turi skatinti skaidrumą ir vienodą nacionaliniu ir sektoriniu lygmenimis išduotų kvalifikacijos pažymėjimų vertinimą, M. kadangi EKS turi ne pakeisti, o išplėsti nacionalines kvalifikacijų sistemas; kadangi EKS turi būti metasistema, palengvinanti valstybių narių, socialinių partnerių ir kitų subjektų bendradarbiavimą tarptautiniu lygmeniu, N. būdamas įsitikinęs, kad EKS tik tuomet bus sėkminga, jei, priskiriant nacionalines kvalifikacijas EKS orientaciniams lygiams, bendradarbiavimas bus grindžiamas skaidrumu ir pasitikėjimu, jei bus deramai įvertintos atskirų valstybių narių ypatybės ir poreikiai, taip pat jei ji bus sukurta kaip esamas ir įgytinas kvalifikacijas atspindinti ir individualią atsakomybę bei mokymosi autonomiją išsauganti priemonė, skirta naudotojams ir suinteresuotiems subjektams, 1. džiaugiasi, kad Komisija ėmėsi iniciatyvos modernizuoti, nuolat tobulinti ir stiprinti Europos švietimo ir mokymo sistemas, taip pat pradėjo konsultuotis siekdama sukurti bendrą Europos sertifikavimo sistemų nuorodų schemą; 2. džiaugiasi tuo, kad EKS remiasi mokymosi rezultatais, atspindi visą gyvenimą trunkančio mokymosi sudėtingumą ir skatina nacionalinių ir sektorių reformų procesus; 3. mano, kad EKS yra naudinga priemonė, galinti padidinti ir sustiprinti įvairių sistemų tarpusavio pasitikėjimą, ir visiškai pritaria EKS keliamiems tikslams, t. y. pasiekti, kad kvalifikacijų sistema būtų skaidri Europos lygmeniu ir kad būtų užtikrintas specialistų judumas bei mokymasis visą gyvenimą; 4. pritaria bendrais lygmenimis, priemonėmis ir principais pagrįstos sistemos sukūrimui, kuri yra lanksti ir tuo pat metu atitinka mokymosi visą gyvenimą principą, tačiau ragina Komisiją išsamiau paaiškinti kvalifikacijų lygmenų, Direktyvos 2005/36/EB ir neformalų bei neinstitucinį mokymąsi įteisinančių nuostatų, kurios jau galioja arba yra jau nustatomos nacionaliniu ar regioniniu lygmenimis, ryšį; 5. pabrėžia, kad vienas pagrindinių EKS uždavinių turi būti lengvesnis kvalifikacijų perkėlimas tarp įvairių švietimo ir mokymo sistemų ir šio perkėlimo skatinimas siekiant sudaryti tarptautinio profesinio judumo galimybes ir padėti geriau atitikti Europos darbo rinkos pasiūlą ir paklausą; be to, pabrėžia, kad EKS yra tinkama metasistema ir derama kvalifikacijų perkėlimo bei komunikacijos siekiant sudaryti bendrą kvalifikacijų sistemą Europos mastu priemonė; 6. šiuo pagrindu konstatuoja, kad Komisijos pasiūlymas yra teisinga ir reikalinga priemonė, nors iš dalies ir neužtikrinamas skaidrios kvalifikacijų sistemos reikalavimas; ragina pertvarkyti ir pagerinti aštuonis siūlomus EKS orientacinius lygius; mano, kad jų deskriptoriai turėtų būti suformuluoti trumpiau, suprantamiau ir turi būti stengiamasi įvairius orientacinius lygius aiškiai skirti, kad būtų įmanoma hierarchinė kvalifikacija; 7. pabrėžia, kad gebėjimai, kurie buvo aprašyti 8 lygiuose, turėtų apimti ne tik socialines ir etines, bet ir kultūrines žinias; 8. mano, kad visą gyvenimą trunkančio mokymo organizavimas ir įteisinimas priklauso valstybių narių kompetencijai ir kad EKS vargu ar gali įsiterpti į šią sritį; 9. mano, kad taip pat reikia persvarstyti tris horizontaliąsias sritys ("Žinios", "Įgūdžiai" ir "Asmeniniai ir profesiniai gebėjimai"), siekiant didinti jų aiškumą ir suprantamumą; 10. taip pat pabrėžia, kad skirtingų tipų mokymosi rezultatai kartu sudaro švietimo visumos dalį, kurios neįmanoma kiekybiškai įvertinti tik pagal kiekvienoje konkrečioje srityje pasiektą lygį; 11. mano, kad trečioji horizontalioji sritis "Asmeniniai ir profesiniai gebėjimai" yra verta dėmesio, nes bus galima perkelti naujausius moderniojo mokymosi tyrimų mokslo rezultatus į EKS; tačiau pritartų tam, kad šis klausimas būtų persvarstytas aiškiai nurodant, kaip galima metodiškai įtraukti gebėjimus bendrauti su žmonėmis ir asmeninius gebėjimus; 12. pažymi, kad pagrindinė EKS funkcija yra suklasifikuoti kvalifikacijų sertifikavimo procedūras, kurios sudarytos remiantis profesinio mokymo rezultatais, todėl pritaria, kad būtų naudojami paprasti ir veiksmingi deskriptoriai bei sumažintas orientacinių lygių skaičius, pažymi, kad iki šiol turimi lyginamieji duomenys rodo, kad kuo daugiau lygių ir kriterijų, tuo sunkiau juos susieti; 13. mano, kad EKS kaip visų švietimo formų metasistema taip pat svarbi darbo rinkai; džiaugiasi, kad priėmus Lisabonos strategiją didesnis dėmesys skiriamas visą gyvenimą trunkančiam mokymuisi darbo vietoje, taigi ir darbo vietoje įgytų kvalifikacijų pripažinimui; pabrėžia, kad kiekvienoje iš aštuonių pakopų turėtų būti daugiau dėmesio skiriama gebėjimams, įgyjamiems įvairiais mokymosi būdais, ir atsižvelgiama į profesinius gebėjimus ir darbo patirtį, taip pat jų potencialią vertę profesinėje veikloje; todėl ragina pakeisti aprašus, kad juose būtų atsižvelgiama ne tik į Bolonijos principus, susijusius su akademiniu išsilavinimu, bet ir būtų galima papildyti šiuos aprašus labiau atsižvelgiant į profesinio ir tolesnio mokymo sistemas; 14. kategoriškai reikalauja pakeisti savaiminį 6, 7 ir 8 orientacinių lygių priskyrimą trims Bolonijos kvalifikacijų sistemos akademiniams laipsniams (bakalaurui, magistrui ir daktarui) ir skirstyti individualiai įgytas žinias, įgūdžius ir asmeninius bei profesinius gebėjimus nepaisant mokymosi vietos; 15. reikalauja, kad būtų patobulinta 2 lentelė, kuri turėtų padėti suprasti orientacinius lygius; yra tos nuomonės, kad šiai lentelei turi būti skiriama kur kas mažiau dėmesio nei į rezultatą orientuotam metodui, kadangi joje pirmenybė teikiama formaliam lavinimui; todėl džiaugiasi dėl rekomendacijos atsargiai taikyti 2 lentelę; laikosi požiūrio, kad EKS kaip bendra metasistema turi palikti tokius klausimus dėl smulkmenų kaip 2 lentelės formavimas spręsti vietos arba nacionaliniams subjektams; 16. reikalauja tvirčiau remti ir skatinti bendrus europinius principus, skirtus nustatyti ir patvirtinti neformalius ir neinstitucinius mokymosi visą gyvenimą procesus, ypač atsižvelgiant į techninių ir mokslinių žinių bei įgūdžių įgijimą ir įvairių profesinių disciplinų, regionų ir šalių ypatybes; mano, kad būtina ypatingą dėmesį skirti neformaliu arba neinstituciniu būdu įgytų mokymosi rezultatų vertinimo metodams ir sistemoms, kadangi visą gyvenimą trunkančio mokymosi gebėjimai įgyjami įvairiose kasdienėse darbo situacijose; 17. pabrėžia, kad plėtojant EKS pradedamos taikyti bendros gairės, padėsiančios visą gyvenimą besimokantiems darbuotojams planuoti profesinę karjerą; 18. pritaria, kad kiekviena šalis, bendradarbiaudama su kompetentingomis institucijomis ir įstaigomis, pagal poreikį ir užtikrindamos suderinamumą su EKS sudarytų nacionalines arba regionines kvalifikacijų sistemas; mano, kad šalyse, kuriose nacionalinės kvalifikacijų sistemos (NKS) dar nėra ir kuriose per mažai dėmesio skiriama neinstituciniu ir neformaliu būdu įgytoms kvalifikacijoms, tikslinga įvesti EKS; 19. ragina Komisiją pradėti konceptualių metodų ir sąvokų derinimo procesą; 20. ragina Komisiją išsamiau paaiškinti Bolonijos proceso metu numatytų kvalifikacijos sistemų ir EKS sąryšį ir nurodyti, ar pagal EKS siūlomi rodikliai bus vieninteliai rodikliai, apibūdinantys bendrą Europos mokymosi visą gyvenimą erdvę; 21. atmeta pasiūlymą nustatyti norminius išsilavinimo krypties, trukmės ir vietos kriterijus; 22. mano, kad turi būti skatinamos EKS paramos priemonės, siekiant sudaryti visuomenei galimybes šia sistema pasinaudoti; laikosi nuomonės, kad pirmenybę reikia teikti Bolonijos ir Kopenhagos išvadoms, pagal kurias EKS turi sudaryti nuoseklią koncepciją; taip pat laikosi nuomonės, kad didelę reikšmę reikia teikti darbui, kurį lavinimo ir kvalifikacijų bei įgūdžių įgijimo srityse atliko tarptautinės organizacijos ir Europos centrai, pvz., Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija ir Europos profesinio mokymo plėtros centras; ragina Komisiją tęsti Europos profesinio rengimo kreditų perkėlimo ir skaičiavimo sistemos (angl. ECVET) kūrimą, toliau kurti ir remti Europasą, plėtoti duomenų banką PLOTEUS ir toliau skatinti novatoriškus neinstitucinio ir neformalaus mokymosi pripažinimo būdus; 23. ragina Komisiją ir valstybes nares padidinti nacionalinių Europaso centrų vaidmenį (NEC), išplėsti jų struktūrą ir padėti jiems įgyvendinti svarbiausias užduotis bei pasiekti tikslus, kuriuos nustatė Europos Sąjunga, ypač atkreipiant dėmesį į platesnį tiesiogiai NEC valdomų priemonių skleidimą (Europos Curriculum Vitae, Mobilumo Europasas) ir laipsnišką Europaso sistemos priėmimą; 24. pabrėžia, kad savanoriškai diegiant EKS būtina teikti paramą ir prisiimti atsakomybę nacionaliniu ir sektorių lygmenimis; 25. pripažįsta, kad EKS kaip įvairių kvalifikacijų sistemų perkėlimo priemonė turi būti pastovi ir kelti tarpusavio pasitikėjimą; rekomenduoja parengti skaidrių ir patikimų kokybės užtikrinimo priemonių mechanizmus taip, kad būtų sukurta galimybė palyginti ir tarpusavyje pripažinti ES piliečių kvalifikaciją; 26. pabrėžia, kad EKS galės reikšmingai prisidėti prie judumo Europos darbo rinkoje, jei valstybės narės sprendimui priskirti tam tikras nacionalines kvalifikacijas tam tikriems EKS lygiams pritars kitos valstybės narės; mano, kad siekiant užtikrinti kokybę Komisijos siūlomas valstybių narių įsipareigojimas laikytis daugelio bendrų principų yra svarbus sėkmingo subjektų bendradarbiavimo įvairiais lygmenimis elementas; tačiau pažymi, kad taip bus tik tuo atveju, jei jis nesidubliuos su jau esamomis kokybės užtikrinimo sistemomis, pvz., kokybės užtikrinimo standartais ir gairėmis; 27. mano, kad sustiprinto valstybių narių bendradarbiavimo EKS srityje rezultatas turėtų būti abipusis pasitikėjimas, kuris būtų ir išankstinė veiksmingo EKS veikimo sąlyga, siekiant šio rezultato ir nuolat gerinant bei adaptuojant EKS, būtinas bandomasis laikotarpis, poveikio vertinimas ir nuolatinis EKS vertinimas; ragina Komisiją šiuo tikslu parengti ir siūlyti tinkamus metodus ir strategijas; 28. ragina, kad EKS būtų toliau plėtojama, atsižvelgiant į konsultavimosi proceso metu suinteresuotų šalių pateiktus prašymus teikti daugiau paaiškinimų; 29. ragina Komisiją persvarstyti savo pasiūlymą atsižvelgiant į Parlamento pastabas; 30. pabrėžia visapusiškos ir aiškios struktūros ryšių ir informacijos skleidimo strategijos svarbą siekiant supažindinti su EKS privalumais bei sudominti jais; 31. yra nuomonės, kad siekiant EKS sėkmės būtina teikti konkrečią naudą galutiniams vartotojams, t. y. piliečiams, darbuotojams, darbdaviams, o taip pat švietimo įstaigoms; 32. prašo Komisiją pranešti Europos Parlamentui nacionalinių konsultacijų rezultatus ir prieš parengiant galutinį pasiūlymą toliau tęsti derinimą; 33. paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. [1] OL L 390, 2004 12 31, p. 6. [2] OL L 255, 2005 9 30, p. 22. [3] OL C 163, 2002 7 9, p. 1. [4] OL C 13, 2003 1 18, p. 2. [5] Dar neskelbta OL. --------------------------------------------------