Šioje 2018 m. metinėje ataskaitoje pirmiausia apibendrinamos platesnio masto iniciatyvos, kurių Europos Komisija ėmėsi skaidrumo srityje (I skyrius). Paskui apibūdinamos pagrindinės paraiškų leisti susipažinti su dokumentais, pateiktų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, tendencijos ir ypatumai, taip pat atitinkami institucijos pateikti atsakymai. Šioje ataskaitoje taip pat apžvelgiami Europos Sąjungos teismų priimti sprendimai ir Europos ombudsmeno padarytos išvados dėl to, kaip Europos Komisija įgyvendina šį reglamentą (II skyrius).

Skaidrumo registras ir toliau nuolat pildomas: 2018 m. gruodžio mėn. į jį buvo įtraukta daugiau kaip 11 900 įrašų – 5 000 įrašų daugiau nei tuo metu, kai J.-C. Junckeris pradėjo eiti Pirmininko pareigas, ir per metus jame įregistruoti 2 762 nauji subjektai. Nuo J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos kadencijos pradžios visi užsiregistravę naudotojai yra pasirašę bendrą elgesio kodeksą.

Be to, atsižvelgiant į naujojo elgesio kodekso reikalavimus, dabar visų Komisijos narių naujosios interesų deklaracijos tuo pat metu atitinkamoje kiekvieno Komisijos nario interneto svetainėje skelbiamos pasirašyto PDF dokumento formatu, o interneto svetainėje „Europa“ – kompiuterio skaitomu formatu.

Į šį kodeksą įtraukta priemonių, kuriomis siekiama didinti Komisijos narių veiklos konkrečiose srityse skaidrumą. Šiame kodekse nustatytos konkrečios Komisijos narių išorės susitikimų taisyklės. Todėl Komisijos nariai ir jų kabineto nariai rengia susitikimus tik su Skaidrumo registre užregistruotomis organizacijomis ir savarankiškai dirbančiais asmenimis. Be to, tokių susitikimų vieta turi būti skelbiama viešai.

Be to, 2018 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė politinį susitarimą dėl Europos Komisijos pasiūlymo peržiūrėti Europos piliečių iniciatyvą. Europos piliečių iniciatyva yra vienas iš politinių J.-C. Junckerio vadovaujamos Komisijos prioritetų. Tai – unikalus ir novatoriškas piliečių būdas formuoti Europą, paraginant Europos Komisiją pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, kai dėl iniciatyvos surenkamas milijonas parašų. Pertvarkyta Piliečių iniciatyva bus patogesnė, kad būtų skatinamas aktyvesnis demokratinis dalyvavimas Europos Sąjungos lygmeniu.

Be to, 2018 m. Europos Komisija toliau ėmėsi iniciatyvų ir veiksmų pagal programą „Europa piliečiams“. Ši 2014–2020 m. įgyvendinama programa yra svarbi priemonė, kuria ES piliečiai skatinami ieškoti daugiau informacijos, dalyvauti diskusijose ir atlikti svarbesnį vaidmenį plėtojant ES.

2018 m. Europos Komisija nagrinėjo galimybes įgyvendinti kitus novatoriškus bandomuosius projektus, skirtus skaidrumui didinti. Pavyzdžiui, 2018 m. balandžio mėn. Europos Komisijos Sveikatos ir maisto saugos generalinis direktoratas pradėjo bandomąjį projektą, kuriuo siekiama didinti jo vykdomos veiklos skaidrumą. Įgyvendinant šį projektą, internete skelbiami su pesticidais ir biocidais susiję elektroniniai dokumentai, su kuriais leista (visiškai arba iš dalies) susipažinti gavus paraišką pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. Todėl tokie dokumentai fiziškai nebesiunčiami paraiškas pateikusiems pavieniams pareiškėjams, ir jiems vietoje to pateikiama nuoroda į atitinkamą tinklalapį.

Europos ombudsmenas, užbaigęs dvejus metus trukusią strateginę iniciatyvą, susijusią su derybomis dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, Europos Komisijos pasiektą precedento neturintį skaidrumo lygį įvertino itin palankiai. Europos ombudsmenas padarė išvadą, kad, be gerosios administravimo praktikos, aukšto lygio skaidrumas padėjo užtikrinti didesnį ES derybininkų veiksmų teisėtumą ir išsaugoti Europos Sąjungos vienybę.

2018 m. svetainės Europa tinklalapyje „Galimybė susipažinti su dokumentais“ (angl. Access to Documents) užregistruoti 6 458 lankytojai ir peržiūrėti 8 652 puslapiai (žr. priedo 2 lentelę).

2018 m. į Komisijos dokumentų registrą buvo įtraukti 19 582 nauji dokumentai , kurie yra C, COM, JOIN, OJ, PV, SEC arba SWD kategorijų (žr. priedo 1 lentelę).

Dėl įsigaliojus Reglamentui (EB) Nr. 1049/2001 nuolat didėjančio naujų paraiškų leisti susipažinti su dokumentais srauto ir poreikio didinti skaidrumą visuomenės galimybių susipažinti su dokumentais srityje aiškėja būtinybė Europos Komisijoje skirti pakankamai žmogiškųjų ir IT išteklių, kad būtų užtikrintas veiksmingas paraiškų leisti susipažinti su dokumentais tvarkymas ir piliečiams būtų suteikiamos geriausios paslaugos.

Specialiai Generalinio sekretoriato Skaidrumo, dokumentų valdymo ir prieigos prie dokumentų skyriaus grupei pavesta konkreti užduotis užtikrinti išsamių Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 taikymo taisyklių koordinavimą ir vienodą įgyvendinimą. Šią grupę sudaro bylas tvarkantys ir administracinę pagalbą teikiantys darbuotojai. Be pareigos peržiūrėti pirminiu etapu pateiktus atsakymus, šis skyrius teikia horizontaliąsias gaires, instruktuoja ir konsultuoja visus Europos Komisijos generalinius direktoratus ir tarnybas šio reglamento įgyvendinimo klausimais. Jis taip pat prižiūri visoje Europos Komisijoje naudojamą pirminių ir kartotinių paraiškų leisti susipažinti su dokumentais apdorojimo IT sistemą, kuri šiuo metu modernizuojama.

NEAR

JUST

NEAR

JUST

Kartotinių paraiškų, kuriose prašoma, kad Europos Komisija peržiūrėtų pirminius atsakymus, kuriais visiškai arba iš dalies neleista susipažinti su dokumentais, pateikta 318. Jų skaičius, palyginti su 2017 m., padidėjo beveik 4,4 proc. Šiais duomenimis patvirtinama nuo 2016 m. stebima nuolatinio didėjimo tendencija. Atsakymų į kartotines paraiškas, pateiktų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, skaičius padidėjo net apie 10 proc.: nuo 259 atsakymų 2017 m. iki 288 atsakymų 2018 m. Nepaisant to, kaip matyti iš toliau pateiktos diagramos, tokių atsakymų skaičius nuo 2014 m. padidėjo apie 5,6 proc.

Iš šių pirminių atsakymų 6 117 atsakymų buvo pateikti remiantis Reglamentu (EB) Nr. 1049/2001 (2017 m. – 5 181 atsakymas). Iš šio skaičiaus matyti, kad per vienus metus tokių atsakymų padaugėjo apie 15,3 proc.

Išimtimi, kuria numatoma apsaugoti tarptautinius santykius, buvo pagrįsti beveik 5,8 proc. neigiamų pirminių atsakymų (2017 m. – 4 proc., o 2016 m. – 3,4 proc.) – iš to matyti, kad Europos Komisija nedaug, tačiau vis dažniau taiko šią išimtį.

Taip pat šiek tiek sumažėjo atsakymų, kuriais suteikiama galimybė visapusiškai susipažinti su dokumentais, dalis (2017 m. ji siekė 61,8 proc., o 2018 m. – 59,4 proc.). Nepaisant to, atsakymų, kuriais suteikiama galimybė susipažinti su dokumentais iš dalies, dalis šiek tiek padidėjo (nuo 20,3 proc. 2017 m. iki daugiau kaip 20,8 proc. 2018 m.).

Penktoje vietoje pagal dažnumą – institucijos taikytos išimtys, kuriomis apsaugomas viešasis interesas, susijusios su atitinkamai tarptautiniais santykiais ir visuomenės saugumu. Kiekviena iš jų buvo pagrįsta po 5,6 proc. atvejų.





5.Skundai Europos ombudsmenui

2018 m. Europos ombudsmenas išnagrinėjo 29 skundus prieš Europos Komisiją dėl paraiškų leisti susipažinti su dokumentais nagrinėjimo . Išnagrinėjus didžiąją daugumą šių skundų, t. y. 22 skundus, nenustatyta netinkamo administravimo atvejų . Palyginimui – per pastaruosius dvejus metus Europos ombudsmenas išnagrinėjo mažiau skundų (t. y. 2017 m. – 25 skundus ir 2016 m. – 21 skundą), tačiau atvejų, kuriuos išnagrinėjus buvo pateiktos papildomos arba kritinės pastabos, skaičius buvo panašus (po šešis abejais metais).

2018 m. Europos ombudsmenas pradėjo 29 naujus tyrimus dėl atvejų, kai galimybė susipažinti su dokumentais buvo arba pagrindinė, arba antrinė skundo tema (2017 m. – 25 tyrimus, 2016 m. – 12 tyrimų).

Šiais statistiniais duomenimis patvirtinama nuo 2017 m. stebima nemažo naujų tyrimų skaičiaus didėjimo tendencija. Iš jų taip pat matyti, kad Europos ombudsmenas šiai konkrečiai veiklos sričiai teikia didesnę svarbą.

Dar vienas šios svarbos įrodymas yra tai, kad nuo 2018 m. vasario mėn. Europos ombudsmenas taiko naują vadinamąją pagreitintą skundų dėl galimybės susipažinti su dokumentais nagrinėjimo procedūrą. Pagal šią naują procedūrą Europos ombudsmenas įsipareigojo sprendimus dėl to, ar galima pradėti tyrimą, priimti per penkias darbo dienas nuo skundo gavimo dienos, o sprendimus, susijusius su tyrimais dėl galimybės susipažinti su dokumentais, – per 40 darbo dienų nuo skundo gavimo dienos.

6.Teisminė peržiūra

2018 m., vykstant įvairiems teismo procesams, ES teismai toliau plėtojo jau nemažą teismų praktiką, susijusią su galimybe susipažinti su ES institucijų dokumentais. Ši nauja teismų praktika bus tolesnis Europos Komisijos praktikos taikant Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001 orientyras.

6.1.Teisingumo Teismas

2018 m. Teisingumo Teismas priėmė tik vieną svarbesnį sprendimą dėl apeliacinio skundo, susijusio su visuomenės teise susipažinti su dokumentais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001, kuriame Europos Komisija buvo viena iš teismo proceso šalių (2017 m. buvo priimti aštuoni tokie sprendimai).

Šis sprendimas buvo priimtas byloje ClientEarth / Komisija. Jis svarbus tuo, kad jame išaiškinta sąvokos „teisėkūros dokumentai“, kuria reikalaujama užtikrinti didesnį atvirumą, apimtis.

Teisingumo Teismas pripažino, kad Europos Komisija turi turėti galimybę naudotis apmąstymams skirta erdve tam, kad galėtų priimti sprendimus dėl politinių pasirinkimų ir galimų pateikti pasiūlymų, tačiau nustatė, kad dokumentai, parengti atliekant poveikio vertinimą, priskiriami teisėkūros dokumentų kategorijai. Todėl Teismas nusprendė, kad tokie dokumentai negali būti apsaugomi remiantis bendrąja neatskleidimo visuomenei prezumpcija, nustatyta Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 3 dalies pirmoje pastraipoje, ypač jeigu juose pateikiama informacija apie aplinką.

Teisingumo Teismas taip pat pabrėžė, kad, neatlikus konkrečios ir individualios analizės, laikinas dokumentų pobūdis negali būti vienintelė priežastis, kuria per se pagrindžiamas Reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnio 3 dalies pirmos pastraipos taikymas.

6.2.Bendrasis Teismas

2018 m. Bendrasis Teismas priėmė 27 su Europos Komisija susijusius sprendimus dėl teisės susipažinti su dokumentais pagal Reglamentą (EB) Nr. 1049/2001. 26-iose bylose Europos Komisija buvo viena iš bylos šalių, o vienoje byloje į bylą įstojo. Daugelyje iš šių bylų daugiausia dėmesio buvo skiriama institucijos pozicijai.

Iš minėtų 27 bylų tik šešiose bylose ginčijamas institucijos sprendimas buvo (iš dalies) panaikintas (vienas iš šių sprendimų buvo priimtas Parlamento).

Be to, iš penkių bylų, susijusių su (daliniu) Europos Komisijos sprendimo panaikinimu, tik keturios bylos buvo susijusios su (daliniu) institucijos atsisakymu leisti susipažinti su tam tikrais dokumentais. Likęs sprendimas dėl (dalinio) sprendimo panaikinimo buvo susijęs su palankiu institucijos sprendimu leisti visuomenei susipažinti su tam tikrais dokumentais, kurie, Bendrojo Teismo nuomone, turėtų būti apsaugomi remiantis kitu teisiniu pagrindu.

Be to, išnagrinėjus 19 iš šių bylų, visiškai arba iš dalies atmesti ieškiniai, iškelti dėl Europos Komisijos priimto sprendimo.