LT    LT LT 
 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 8.10.2008 
SEK(2008) 2545 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
 
Pridedamas prie 
Pasiūlymo 
 
EUROPOS PARLAMENTO IR  TARYBOS DIREKTYVOS 
 
dėl vartotoj ų teisių 
  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
{KOM(2008) 614 galutinis} 
{SEK(2008) 2544} {SEK(2008) 2547} 
 
LT 2   LT 1. KONSULTACIJOS IR TIRIAMIEJI DUOMENYS  
2007 m. vasario 8 d. Komisija paskelb ė Žaliąją knygą dėl Vartotoj ų acquis  persvarstymo ir 
pradėjo viešąsias konsultacijas1. Komisija gavo daugiau nei 300 atsakym ų iš vartotoj ų ir 
verslo asociacij ų, valstybi ų narių, Europos Parlamento, Europos ekonomikos ir socialini ų 
reikalų komiteto bei kit ų suinteresuot ųjų šalių, kaip antai mokslinink ų ir teisinink ų. 
2007 m. lapkri čio 14 d. Sveikatos ir vartotoj ų generalinis direktoratas sureng ė vienos dienos 
suinteresuot ųjų šalių konferencij ą, siekdamas nustatyti reglamenta vimo problemas ir aptarti 
įvairias problemas, nurodytas per konsultacijas d ėl Žaliosios knygos pateik tuose atsakymuose. 
Atliekant poveikio vertinim ą, nuo 2007 m. gruodžio m ėn. iki 2008 m. kovo m ėn. vyko 
išsamios konsultacijos su suinteresuot osiomis šalimis. Konsultacijos suteik ė svarbios 
informacijos, susijusios su problemos apib ūdinimu ir politikos galimybi ų vertinimu.  
2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos rangovas įvairioms vartotojams ir įmonėms 
atstovaujan čioms suinteresuotosioms šalims išsiunt ė du klausimynus (pirmasis skirtas 
įmonėms, antrasis – vartotojams). Be to, rangovas įtraukė ir Komisijos užsakyt ų dviejų 
„Eurobarometro“ tyrim ų dėl vartotojų ir mažmeninink ų požiūrio rezultatus. 
2008 m. sausio ir vasario m ėn. Komisijos priži ūrimas rangovas sureng ė daugiau nei 
20 asmenini ų susitikim ų su pagrindiniais verslo atstovais.  
Buvo įsteigta iš teis ės ir ekonomikos specialist ų bei vartotoj ų atstovų sudaryta ekspert ų grupė, 
teiksianti patarimus apie politikos galimybes ir tik ėtiną jų poveikį.  
2008 m. vasario 6 d. surengtas vienos dienos pr aktinis seminaras, kurio metu daugiau nei 
40 verslo atstov ų aptarė ES vartotoj ų teisės aktų pakeitimų poveikį bendrovėms.  
2008 m. vasario 13 d. buvo surengtas vartotoj ų tikslinės grupės susitikimas, kuriame dalyvavo 
daugiau nei 20 vartotoj ų. Tikslinė grupė įvertino dabartini ų vartotojų apsaugos taisykli ų 
poveikį vartotojų elgsenai ir numatom ų teisės aktų pakeitim ų poveikį jų pasitikėjimui 
tarptautine prekyba. 
2008 m. vasario 29 d. rangovas talkinant Europos vartotoj ų konsultacinei grupei (EVKG), 
surengė praktinį seminarą, kurio metu aptartas ES vartotoj ų teisės aktų pakeitim ų poveikis 
vartotojų apsaugai ir vartotoj ų pasitikėjimui, ypa č tarptautiniais sandoriais. 
Be to, Komisijos tarnybos sureng ė dvišalius susitikimus su Europos vartotoj ų organizacija 
(EVO), kurios atstova i dalyvavo vartotoj ų tikslinės grupės, ekspert ų grupės ir EVKG 
pogrupio susitikimuose.  
Komisija sureng ė dvi atskiras konsultacijas d ėl nuotolin ės prekybos ir išnešiojamosios 
prekybos direktyv ų. Visos suinteresuotosios šalys buvo raginamos pateikti Komisijai 
atsakymus atitinkamai iki 2006 m. lapkri čio 21 d. ir 2007 m. gruodžio 4 d.2 
Galiausiai, kiti generaliniai dire ktoratai bendradarbiavo atliekant acquis  persvarstymo 
poveikio vertinim ą, talkinant poveikio vert inimo tarpžinybinei prieži ūros grupei.  
                                                 
1 Žalioji knyga d ėl Vartotoj ų acquis  persvarstymo (COM(2006) 744, galutinis 2007 2 8. Žali ąją knygą ir 
konsultacij ų rezultatus galima rasti adresu http://ec.europa.eu/consumers/rights/cons_acquis_en.htm .  
2 Abiej ų konsultacij ų rezultatus galima rasti adresu http://ec.europa.eu/consumers/rights . 
 
LT 3   LT 2. PROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Šiame poveikio vertinime buvo nagrin ėta neužbaigtos kurti įmonių ir vartotoj ų (B2C) vidaus 
rinkos problema. Vartotojai dar nega una visiškai integruotos mažmenin ės rinkos, kurioje 
siūlomas didesnis pasirinkimas ir mažesn ės kainos, teikiamos naudos. Vidaus rinkoje yra tam 
tikrų praktinių ir strukt ūrinių kliūčių, kaip antai kalbini ų, logistini ų bei reglamentavimo 
problemų.  
Viena pagrindini ų reglamentavimo kli ūčių – vartotoj ų sandorius reglamentuojan čių 
nacionalini ų teisės aktų nenuoseklumas. Šiais teis ės aktais perkeliamos kelios direktyvos, 
sudarančios ES vartotoj ų acquis . Remiantis 2008 m. „Eurobarometru“, 60 % prekiautoj ų 
mano, kad papildomos išlaidos, patiriamos d ėl atitikties vartotoj ų sandorius 
reglamentuojantiems nacionaliniams teis ės aktams, yra rimta kli ūtis įmonių ir vartotoj ų 
tarptautinei prekybai.  
Pagrindin ė nenuoseklumo priežastis – vartotoj ų direktyvose nustatytos minimalaus 
suderinimo s ąlygos. Pagal šias s ąlygas aiškiai pripaž įstama valstybi ų narių teisė nacionalin ėje 
teisėje toliau taikyti arba priimti griežtesnes vartotoj ų apsaugos taisykles. Valstyb ės narės 
plačiai naudojasi šia galimybe užtikrinti didesn į savo vartotoj ų apsaugos lyg į. Teisės aktų 
nenuoseklumo problem ą didina dar dvi problemos: tai, kad ES reglamentavimo sistema n ėra 
visiškai suderinta, ir tai, kad ka i kuriose direktyvose nustatytos taisykl ės yra pasenusios; 
nesuderintos nacionalini ų reglamentavimo institucij ų pastangos spr ęsti šias problemas tik 
sukėlė dar didesn į nenuoseklum ą. Poveikio vertinime išskirtinis d ėmesys skiriamas 
problemoms, susijusioms su teis ės aktų nenuoseklumo poveikiu, vis ų pirma vartotojams ir 
įmonėms.  
Teisės aktų nenuoseklumo poveikis vidaus rinkai pasireiškia dviem b ūdais. Vis ų pirma, 
įmonės nenori prekiauti kitose šalyse. D ėl teisės aktų nenuoseklumo įmonėms daromas 
poveikis, nes atsiranda teis ės kolizija, ypa č dėl reglamento „Roma I“, pagal kur į prekiautojai 
privalo kit ų šalių vartotojams suteikti ne mažesn ę apsaugą nei taikoma vartotojams j ų šalyje. 
Tarptautin ę prekybą ketinantis vykdyti prekiautojas patirs teisini ų ir kitokių atitikties išlaid ų, 
kad užtikrint ų, kad jis atsižvelgia į toje šalyje taikomos vartotoj ų apsaugos lyg į. Vėliau tokios 
išlaidos perkeliamos vartot ojams, arba, dar blogiau, įmonės atsisako prekiauti kitose šalyse.  
Antra, dėl teisės aktų nenuoseklumo poveikio maž ėja vartotoj ų pasitikėjimas tarptautine 
prekyba. Vartotoj ų pasitikėjimo trūkumas atsiranda d ėl kelių priežasčių, visų pirma d ėl 
nepakankam ų vartotojų žinių apie savo teises, įsitikinimo, kad jie bus mažiau apsaugoti, jei 
pirks iš kit ų šalių prekiautoj ų ir kad kitoje šalyje b ūtų sudėtingiau įgyvendinti savo teises ir 
gauti tarpininkavimo pagalb ą. Teisės aktų nenuoseklumas ir d ėl to nevienodas vartotoj ų 
apsaugos lygis ES tampa kli ūtimi siekiant vykdyti Europos l ygmens švietimo kampanijas apie 
vartotojų teises ir naudotis alternatyviais gin čų sprendimo b ūdais. 
3. ES  TEISĖ VEIKTI  
Sutarties 153 straipsnio 1 dalyje ir 3 dalies a punkte numatyta, kad Bendrija tur ėtų prisidėti 
prie aukšto lygio vartotoj ų apsaugos, naudodama priemones,  kurias ji patvirtina pagal 
Sutarties 95 straipsn į ir siekti vidaus rinkos suk ūrimo bei veikimo tiksl ų. 
Dėl teisės aktų nenuoseklumo tarptautin ę prekybą ketinantis vykdyti pr ekiautojas patirs 
teisines ir kitokias atitikties išlaidas, kad užtikrint ų, jog jis atsižvelgia į vartotojų apsaugos, 
taikomos vartotojo šalyje, lyg į, kaip reikalaujama pagal reglament ą „Roma I“. Tai – 
reglamentavimo kli ūtis, trukdanti užbaigti vidaus rinkos k ūrimą. 
 
LT 4   LT Šią problemą galima išspr ęsti tik vykdant darniu s ES lygmens veiksmus, nes problemos esm ė 
– nenuoseklus minimalaus suderinimo s ąlygų taikymas valstyb ėse narėse. Dar didesn į 
nenuoseklum ą skatina ir problem ą gilina nesuderinti veiksmai susiduriant su naujais rinkos 
pokyčiais, reglamentavimo spragomis ir ES vartotoj ų teisės neatitiktimis. 
4. T IKSLAI  
Bendrasis tikslas:  prisidėti prie geresnio įmonių ir vartotoj ų vidaus rinkos veikimo ir siekti 
didesnio aukšto vartotoj ų apsaugos lygio. 
Susijęs konkretus tikslas: 
skatinti tarptautin ę konkurencij ą, tokiu būdu suteikiant vartotojams didesn ę prekių ir paslaug ų 
įvairovę mažesnėmis kainomis.  
Susijęs veiklos tikslas:  
tobulinti vartotoj ų apsaugos teis ės aktus, juos paprasti nant ir didinant j ų nuoseklum ą.  
1 bendrasis tikslas: mažinti įmonių nenorą 
vykdyti tarptautin ę prekybą. 
Susijęs konkretus tikslas: mažinti įmonėms 
tenkančias atitikties išlaidas. 
Susiję veiklos tikslai 
Mažinti teisin į netikrum ą, su kuriuo 
susiduria įmonės, panaikinant 
reglamentavimo nenuoseklum ą3 ir mažinant 
administracines bei atitikties išlaidas, tenkančias įmonėms siekiant laikytis 
vartotojų apsaugos teis ės aktų reikalavim ų.  
Didinti tarptautini ų įmonių ir vartotoj ų 
sandorių skaičių.  2 bendrasis tikslas: didinti vartotoj ų 
pasitikėjimą vidaus rinka. 
Susiję konkretūs tikslai 
Suteikti vartotojams vienod ą apsaugos lyg į 
perkant kitoje šalyje. 
Užtikrinti aukšt ą vartotojų apsaugos lyg į. 
Susiję veiklos tikslai 
Mažinti teisin į netikrum ą, su kuriuo 
susiduria vartotojai. 
Skatinti vartotojus pi rkti kitoje šalyje. 
5. P OLITIKOS GALIMYB ĖS 
Remiantis konsultacij ų rezultatais, buvo parengtos įvairios politikos galimyb ės. Kai kuri ų 
politikos galimybi ų, kaip antai nustatyti skirtingus r ežimus šalies ir tarptautiniams 
sandoriams, atsisakyta pradiniame etape. Skirting ų režimų vietos ir tarptautiniams sandoriams 
nustatymas sukelt ų dar didesn į nenuoseklum ą ir vartotojams, kurie ir taip neturi pakankamai 
žinių apie savo teises, b ūtų dar sudėtingiau perprasti reglamentavimo sistem ą. Taip pat 
padidėtų kitos atitikties išlaidos, pvz., verslo proces ų valdymo išlaidos (pvz., d ėl prekių 
grąžinimo), b ūtų nepaisoma paprastinimo tikslo ir iškraipoma įmonių, prekiaujan čių tik 
vidaus rinkoje bei įmonių, prekiaujan čių ir vidaus, ir tarptautin ėje rinkoje, konkurencija. 
Analizės rezultatai rodo, kad pasirinkus galimyb ę išlaikyti status quo , atsiradęs teisės aktų 
nenuoseklumas daryt ų neigiamą poveikį vidaus rinkai. Pagal 2 galimyb ę numatytos neteisin ės 
priemonės, kurias sudaro visuomen ės informavimo kampanijos ir savireguliavimas, tur ėtų 
                                                 
3 Reglamentavimo nenuoseklumu vadinami galiojan čių teisės aktų, kurie gal ėtų būti taikomi tam tikriems 
sandoriams, skirtumai. 
 
LT 5   LT nedidelį teigiam ą poveikį vartotojams, bet praktiškai reglamentavimo nenuoseklumas 
sumažintų jų naudą įmonėms; neigiamas teis ės aktų nenuoseklumo poveikis neb ūtų 
panaikintas. 2 politikos galimyb ė taip pat gal ėtų būti įgyvendinta kaip papildanti 3, 4 ir 
5 galimybes, taip sustiprinant ši ų galimybi ų teikiamą naudą.  
3, 4 ir 5 galimyb ėse numatyti teis ės aktų pakeitimai yra pagr įsti visišku suderinimu. 
4 galimyb ę sudaro 3 galimyb ė ir keletas kit ų reglamentavimo klausim ų. 5 galimyb ė apima 
4 galimyb ę ir keletą kitų reglamentavimo pakeitim ų.  
Pagal 3 galimyb ę siūlomi keturi teis ės aktų pakeitimai tur ės nedidel į teigiamą poveikį 
prisidedant prie geresnio vi daus rinkos veikimo ir geresnio reglamentavimo. Nauda b ūtų 
susijusi tik su teis ės aktų patikslinimu arba paprastinimu.  
Į 4 galimyb ę įtraukti tarpiniai pakeitimai sudaro iš viso 20 teis ės aktų pakeitim ų (t. y. keturis 
pakeitimus pagal 3 galimyb ę ir 16 papildom ų pakeitim ų), pagal kuriuos, be kita ko, i) b ūtų 
apibrėžtas preki ų pristatymas ir nustaty ta, kam tenka rizika d ėl prekės dingimo ar sugadinimo, 
visų pirma tuo atveju, kai prek ės siunčiamos vartotojui, ii) b ūtų patikslinta ir supaprastinta 
nuotolinės prekybos ir ne prekybai sk irtose patalpose sudaryt ų sutarčių taisyklių aprėptis, iii) 
būtų suderinti informacijos reikalavimai ir taisykl ės, susijusios su teise atsisakyti nuotolin ės 
prekybos ir ne prekybos sk irtose patalpose sudaryt ų sutarčių, iv) būtų suderinta teisi ų gynimo 
tuo atveju, jei pristatoma nekokybiška prek ė, tvarka ir v) nustatyti ES lygmens suderinti 
juodieji ir pilkieji nes ąžiningų sutarčių sąlygų sąrašai, naudotini vietoje dabartinio 
orientacinio s ąrašo. 
Tikėtina, kad pagal 4 galimyb ę gauta nauda apskritai viršys išlaidas. Pasi ūlymu siekiama, kad 
vidaus rinka geriau veikt ų, derinant ir paprastinant teis ės aktus, mažinant įmonėms, ypač 
MVĮ, ketinančioms prekiauti kitoje šalyje, tenkan čią naštą. Ši galimyb ė apskritai pad ėtų 
pasiekti didesn į vartotojų pasitikėjimą pirkimu kitose šalyse, ypa č dėl vartotojams pasi ūlytų 
mažesnių kainų ir didesnio pasirinkimo. Pagal ši ą politikos galimyb ę labai pager ėtų teisės 
aktų kokybė ir padidėtų vartotojų apsauga, vis ų pirma susijusi su nuotolin ės prekybos ir ne 
prekybai skirtose patalpose s udarytais sandor iais, nes nusta čius bendras taisykles ir apibr ėžtis 
nebeliktų neatitikčių ir spragų. 
Papildomi teis ės aktų pakeitimai, numatyti kaip 5 galimyb ės dalis, yra plataus užmojo 
pasiūlymai (pvz., taisykl ės dėl pakartotini ų defektų arba dėl galimyb ės įsigyti atsargini ų 
dalių), kurių išlaidos įmonėms nenusveria vartotojams teikiamos naudos ir tod ėl neatitinka 
dvejopų persvarstymo tiksl ų (t. y. mažinti įmonių atitikties išlaidas ir didinti vartotoj ų 
pasitikėjimą).  
6 galimyb ę sudaro vidaus rinkos s ąlyga ir 3 galimyb ė (1 variantas) arba 4 galimyb ė 
(2 variantas). Ta čiau, be šių dviejų variantų, galimi įvairūs kiti variantai bei tik ėtinas panašus 
jų poveikis. Tokia vidaus rinkos s ąlyga prieštaraut ų reglamentui „Roma I“, pagal kur į kitose 
šalyse prekiaujantys prekiautojai gali laisvai rinktis kurios valstyb ės narės teisę taikyti 
sutarčiai. Viešosiose konsulta cijose vidaus rinkos s ąlygą parėmė įmonės, tačiau jai prieštaravo 
didžioji dauguma valstybi ų narių ir vartotoj ų organizacij ų.  
Nors pagal ši ą politikos galimyb ę būtų panaikintos vidaus rinkos reglamentavimo kli ūtys ir 
labai sumažinta įmonėms tenkanti našta, teisinio netikrumo problema b ūtų perkelta 
vartotojams, o tai tur ėtų neigiamą poveikį vartotojų pasitikėjimui: iš kit ų šalių prekiautoj ų 
perkantiems vartotojams b ūtų taikoma skirtingo lygio apsauga. Ši galimyb ė sukeltų problemų 
teismams ir tarpininkams; j ą pasirinkus nepager ėtų teisės aktų kokybė, ir reikėtų iš esmės 
keisti politik ą vos keletas m ėnesių po to, kai buvo priimtas reglamentas „Roma I“, kuriame 
numatyta perži ūrėjimo nuostata, pagal kuri ą Komisija gali įvertinti praktin į jo taikym ą.  
 
LT 6   LT Nėra būtina įvertinti vidaus rinkos s ąlygos ir 5 galimyb ės varianto, nes, kaip rodo šios 
politikos galimyb ės vertinimas, 5 galimyb ė yra netinkama reglamentavimo poži ūriu.  
Dėl pirmiau išvardyt ų priežasčių 4 galimyb ė (tarpiniai teis ės aktų pakeitimai) si ūloma kaip 
tinkamiausias sprendimas persvarstymo  metu nustatytoms problemoms spr ęsti. Tik 
naudojantis šia galimybe b ūtų galima pasiekti dvejopus šio pe rvarstymo tikslus. Tai netrukdo 
kartu taikyti pagal 2 galimyb ę nustatytų papildom ų neteisinių priemoni ų.  
6. A DMINISTRACIN Ė NAŠTA  
Atsižvelgiant į visiško suderinimo metod ą, numatyt ą pagal pasirinkt ą 4 galimyb ę, nuotolin ę 
prekybą vykdančioms įmonėms šiuo pasi ūlymu sukurta papildoma našta (pakeitim ų išlaidos) 
yra 2 153 EUR įmonei. Išnešiojam ąją prekybą vykdančioms įmonėms tenkan čios pakeitim ų 
išlaidos sudaro 3 653 EUR įmonei. Tiesiogin ę prekybą vykdantiems mažmenininkams jokia 
papildoma našta nenumatyta. Prisiimdamos šias pakeitim ų išlaidas, dabartin ės įmonės laikysis 
atitinkam ų teisinių reikalavim ų visoje ES ir gal ės laisvai prekiauti 27 valstyb ėse narėse. Dėl 
to smarkiai sumaž ės prekiauti kitose ES šalyse ketinan čioms įmonėms tenkanti našta. 
Pavyzdžiui, savo šalyje prekiaujanti nuotolin ės prekybos įmonė galės prekiauti 27 valstyb ėse 
narėse, vietoj 70 526 EUR patirdama 2 153 EUR išlaidas. Išnešiojam ąją prekybą savo šalyje 
vykdantis prekiautojas gal ės išplėsti savo veikl ą į 27 šalis už 3 653 EUR vietoj 71 625 EUR, 
kuriuos jam tenka mok ėti pagal dabartin į nenuosekl ų režimą.  
Pagal 27 valstybi ų narių teisių aktus naujai bendrovei tenkan čios išlaidos sumaž ės. Naujai 
įsisteigusiai nuotolin ės prekybos įmonei teks 5 526 EUR vietoj 70 526 EUR. Naujai 
įsisteigusiai išnešiojamosios prekybos įmonei teks 6 625 EUR vietoj 71 625 EUR išlaid ų. 
Kitose šalyse prekiaujan čios bendrov ės patirs nenuoseklumo išlaid ų tarpiniu laikotarpiu nuo 
reglamento „Roma I“ įsigaliojimo iki galimo teis ės akto pasi ūlymo dėl vartotoj ų teisių 
įgyvendinimo.  
Atsižvelgiant į 2008 m. „Eurobarometr ą“, pagal kur į iš 75 % prekiautoj ų, šiuo metu 
neprekiaujan čių kitose šalyse naudojanti s nuotolinio ryšio priemon ėmis, beveik pus ė nurodė, 
kad jie ryžt ųsi vykdyti nuotolin ę prekybą kitose šalyse, jei b ūtų suderinti teis ės aktai, išlaid ų 
mažinimo klausimas atrodo dar svarbesnis. Jei kitose šalyse nuotolin ę prekybą vykdančių 
įmonių skaičius padidėtų 31 % (neatsižvelgiant į daugialyp į poveikį, kuris atsirast ų), poveikis 
prekybos apim čiai būtų labai didelis.  
Kalbant apie laim ėtojus ir pralaim ėtojus, svarbiausios analiz ės išvados yra šios: 
• Šiuo metu tik savo šalyje prekiaujan čios įmonės, ketinan čios prekiauti ir kitose 
šalyse, bus laim ėtojos, nes d ėl visiško suderinimo jos patirs mažesni ų išlaidų. 
• Šiuo metu su 1–2 valstyb ėmis narėmis prekiaujan čios įmonės, ketinan čios plėsti 
veiklą į daugiau valstybi ų narių, taip pat gaus naudos, nes d ėl visiško suderinimo 
jos patirs daug mažiau išlaid ų. 
Kai kurios tik savo šalyje prekiaujan čios įmonės, neturinčios ketinim ų plėstis į kitas šalis, 
patirs nedideli ų vienkartini ų išlaidų dėl prisitaikymo prie teis ės aktų pakeitim ų. Nuotolin ės 
prekybos ir tiesiogin ės prekybos įmonėms ES lygmeniu bus nustatytos prisitaikymo išlaidos 
(vienkartin ės išlaidos), nes joms reik ės prisitaikyti prie naujosio s direktyvos, susipažinti su 
įsipareigojimais ir parengti naujas standartines sutar čių sąlygas. Tiesiogin ę prekybą 
vykdantiems mažmenininkams numatyta nedidel ė papildoma našta, teksianti konkre čioms 
tiesioginę prekybą vykdančių įmonių rūšims (pvz., naudot ų prekių parduotuv ės, veikian čios 
vartotojų tarpininkai). Visos prisitai kymo išlaidos yra vienkartin ės. Joks didesnis poveikis, 
susijęs su administracine našta valdži os institucijoms, nenumatytas.  
 
LT 7   LT 7. V ERTINIMAS IR STEB ĖSENA  
Stebėsenos ir vertinimo proces ą, visų pirma tur ėtų sudaryti: 
• Sisteminė atvejo analiz ė, susijusi su konkre čiais prekiautojais, didinan čiais 
tarptautin ę įmonių ir vartotoj ų prekybą. 
• Galima b ūtų įsteigti prekiautoj ų grupę (-es), kuri (-ios) perži ūrėtų pasirinktos 
politikos galimyb ės išlaidas.  
• Galima b ūtų sudaryti nedidel ę teisės ekspertų grupę, kuri perži ūrėtų pasirinktos 
politikos galimyb ės teisinio pagr įstumo įrodymus. Neseniai Komisijos parengta 
Europos vartotoj ų rinkos steb ėjimo sistema gal ėtų būti svarbi pasirinktos politikos 
galimybės stebėsenai ir vertinimui ateityje. 
Vartotojų apsaugos teis ės aktų vertinimas numatytas 2016 m. pagal SANCO daugiamet ę 
vertinimo program ą.