LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.9.2009 
SEK(2009) 1212 galutinis 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
Judumo mieste veiksm ų planas  
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA 
 
{KOM(2009) 490} 
{SEK(2009) 1211} 
LT 2   LT 1. ĮVADAS  
Judumo mieste veiksm ų plano pagrindas – 2007 m. rugs ėjo 25 d. žalioji knyga „Nauja 
mobilumo mieste kult ūra“1. Veiksm ų planas įtrauktas į Komisijos 2008 m. darbo 
programą ir yra nurodytas numeriu 2008/TREN/036. 
Žaliojoje knygoje d ėl judumo mieste nustatyti penki pagrindiniai su judumu mieste 
susiję uždaviniai ir prad ėtos diskusijos d ėl pridėtinės vertės, sukuriamos ES lygmeniu 
vykdomais veiksmais, kuriais siekiama pad ėti vietos, region ų ir nacionalin ėms valdžios 
institucijoms spr ęsti šiuos uždavinius. Nors atsakomyb ė sprendžiant šiuos uždavinius 
visų pirma tenka vietos, region ų ir nacionalin ėms valdžios institucijoms, sprendimai d ėl 
judumo mieste taip pat priimami laikantis ES teis ės aktų ir politikos, tod ėl jie gali savo 
ruožtu tur ėti įtakos pasaulio aplinkai ir laisvam asmen ų, prekių ir paslaug ų judėjimui 
Europos S ąjungoje. Poveikio vertinime nagrin ėjama, kokia konkre čiai galėtų būti ES 
veiksmų pridėtinė vertė.  
Poveikio vertinim ą parengė Europos Komisijos Energetikos ir transporto generalinis 
direktoratas. Rengiant š į vertinim ą dalyvavo iš įvairių Tarybos tarnyb ų, kurioms 
svarbus šis veiksm ų planas, darbuotoj ų sudaryta vidin ė tarnybų grupė. Parama gauta 
remiantis sutartimi atlikti tyrim ą. 2008 m. liepos 23 d., 2008 m. spalio 1 d. ir 2008 m. 
lapkričio 4 d poveikio vert inimo komisija pateik ė nuomones d ėl poveikio vertinimo 
projektų.  
Judumo mieste veiksm ų plane numatyta galim ų veiksmų ES lygmeniu sistema, 
pateikiamos ne teisin ės žinių gerinimo, dialogo skatinimo ir  gerosios patirties priemon ės 
ir paskatos miestams. Taikydami šias priemones, sprendimus priimantys asmenys gal ės 
priimti labiau pagr įstus sprendimus ir visais lygm enimis pagerinti judumo mieste 
politikos formavim ą ir įgyvendinim ą. Nėra lengva nusta tyti nei kiekybin į nei kokybin į 
šių priemoni ų poveikį.  
2. K ONSULTACIJOS SU SUINTE RESUOTOSIOMIS ŠALIMIS  
Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis vyko dviem etapais. Per pirm ą etapą, 
pirmąjį 2007 m. pusmet į, vyko konsultacijos rengiant žali ąją knygą dėl judumo mieste. 
Antras etapas prasid ėjo priėmus žaliąją knygą ir truko nuo 2007 m. rugs ėjo 25 d. iki 
2008 m. kovo 15 d.  
Žaliojoje knygoje d ėl judumo mieste pateikti 25 klausimai, kuri ų pagrindu vyko 
konsultacijos ir buvo renkami suinteresuot ųjų šalių atsakymai. Suinteresuotieji subjektai 
ir suinteresuotosios šalys taip pat buvo raginami pateikti nuomon ę žaliojoje knygoje 
iškeltais bendraisiais klausimais. Iš viso gauta 431 rašytin ė nuomonė. Per konsultacijas 
gautos nuomon ės buvo kruopš čiai išanalizuotos. Konsultacij ų rezultatai paviešinti2 ir 
įtraukti į parengtą poveikio vertinim ą.  
                                                 
1 Nauja mobilumo mieste kult ūra. COM(2007) 551. 
2 Ži ūrėkite: http://ec.europa.eu/transport/urban/u rban_mobility/green_paper/green_paper_en.htm 
LT 3   LT Be to, 2008 m. liepos 9 d. Europos Parlamentas pri ėmė rezoliucij ą dėl žaliosios 
knygos3, o 2009 m. balandžio 23 d. savo iniciatyva pareng ė pranešim ą dėl Judumo 
mieste veiksm ų plano4. Europos ekonomikos ir socialini ų reikalų komitetas nuomon ę 
apie žaliąją knygą priėmė 2008 m. geguž ės 29 d.5, o Region ų komitetas – 2008 m. 
balandžio 9 d6. 2009 m. balandžio 21 d. Region ų komitetas pri ėmė nuomon ę dėl 
Europos Parlamento ataskaitos7. Taryboje taip pat vyko neof icialios diskusijos šia 
tema8.  
Bendra po konsultacij ų padaryta išvada – daugelis suinteresuot ųjų subjektų ir 
suinteresuot ųjų šalių sutinka, kad ES turi dalyva uti sprendžiant judumo mieste 
klausimus ir konkre čiais veiksmais pad ėti vietos, region ų ir nacionalin ėms valdžios 
institucijoms, ūkio subjektams ir kitiems suinteresuotiesiems subjektams. Nuomon ės dėl 
to, kokie konkret ūs veiksmai ES lygmeniu suteikt ų pridėtinę vertę, skyrėsi, tačiau 
konsultacijos pad ėjo rasti bendr ą poziciją.  
Konsultacijos vyko laikantis minimali ų konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis 
reikalavim ų9.  
3. P ROBLEMOS APIB ŪDINIMAS  
Kodėl reikalingas Judumo mieste veiksm ų planas ES lygmeniu? Tod ėl, kad daugelis ES 
miestų susiduria su bendromis darnaus judum o mieste problemomis, pavyzdžiui, su 
dideliu transporto ei smu ir transporto sp ūstimis, pavojingais te ršalais ir nedarniu 
vystymusi, didinan čiu socialin ę atskirtį ir stabdan čiu ekonomin į augimą. Tai didel ės 
problemos. Remiantis subsidiaru mo principu, jos yra sprendži amos vietos, regioniniu ir 
nacionaliniu lygmeniu. 
Neseniai į ES įstojusių valstybių narių politikos formuotojai susiduria su specifiniais 
sunkumais. Vystantis ekonomikai, greitai daug ėja automobili ų, ir jais naudojamasi 
dažniau. Kadangi netu rima gerai pritaikyt ų priemoni ų, gerinant miesto transport ą ne 
visada laikomasi mažiausi ų privalom ų darnios pl ėtros ir socialin ės sanglaudos 
reikalavim ų. 
Tiriant visoje ES taikomas vietos iniciatyvas, galima pasteb ėti, kad valdžios institucijos, 
spręsdamos judumo mieste ir transp orto problemas, vykdo skirting ą politiką ir imasi 
skirtingų veiksmų; jų finansavimo sprendimai taip pat labai skiriasi. Ne tik tai, kad 
taikomi skirtingi metodai, bet ir neveiklumas arba netinkami veiksmai gali tur ėti 
poveikį kitose valstyb ėse. Be to, pastangos gali dubliuotis, o tai gali lemti daug 
kainuojant į įgyvendinam ų priemoni ų dubliavim ąsi. 
Vartotojų informavimo sistemos yra nenuoseklios , o sprendimai – nesuderinti. Ribotos 
judėsenos asmenys ne visada turi tokias pa t galimybes naudotis miesto transportu. 
                                                 
3 INI/2008/2041. 
4 INI/2008/2217. 
5 TEN/320 - CESE 982/2008. 
6 CdR 236/2007. 
7 CdR 417/2008. 
8 www.ue2008.fr/PFUE/lang/ en/accueil/PFUE-09_2008/PFUE-
01.09.2008/Informelle_Transports. 
9 COM (2002) 704 galutinis. 
LT 4   LT Miesto transportas taip pat yra svarbi visos keleivi ų ir krovini ų transporto grandin ės 
dalis („paskutiniojo kilometro“ problema ir veiksming ų įvairiarūšio transporto mazg ų, 
kurie dažniausiai yra miestuose arba netoli j ų, poreikis). Tod ėl vietos, regioniniu ir 
nacionaliniu lygiu suformuotos trans porto politikos veiksmingumas turi įtakos Europos 
transporto sistemai apskritai, nors to lygm ens valdžios institucijos ne visada turi 
priemonių arba noro į tai atsižvelgti. 
Jei nebus tinkamai kei čiamasi ger ąja patirtimi grindžiamais sprendimais arba jei 
informacija apie juos nebus skleidžiama, politikos formuotojai gali parengti nepagr įstai 
brangius sprendimus, formuoti politik ą, kurioje nepakankamai atsižvelgiama į kitur 
įgytą patirtį, arba siūlyti ES principus ar sprendimus, kurie pažeidžia ES principus ar 
teisės aktus. 
4. ES  TEISĖ VEIKTI  
Daugelio Europos S ąjungos įgaliojimų ribos nustatomos Sutartimis. Judum ą mieste ir 
transportą reglamentuoja Sutarties 70 straipsnis, kuriame numatyta bendroji transporto 
politika10. 71 straipsnio c ir d punktai yra susij ę su judumu mieste ir transportu. Juose 
teigiama, kad, siekdami įgyvendinti 70 straipsn į, Taryba ir Europos Parlamentas 
nustatys priemones transporto saugumui gerin ti ir priims kitas atitin kamas nuostatas. Už 
transportą bendrai atsako ES ir valstyb ės narės. Toliau pateikti įrodymai, kod ėl 
problemos negali tinkamai išspr ęsti pačios valstyb ės narės (būtinumo įvertinimas) ir 
kodėl tikslus galima lengviau pasiekti ES lygmeniu (prid ėtinės vertės įvertinimas).  
Komisijos teis ė ES lygmeniu imtis veiksm ų judumo mieste srityje grindžiama jos 
įpareigojimu siekti pagrindini ų Sutartyje nurodyt ų tikslų ir juos ginti . ES teises aktai ir 
finansinės priemon ės tiesiogiai veikia vietos, regi oniniu ar nacionaliniu lygmeniu 
priimamus sprendimus d ėl judumo mieste. Tod ėl Komisija yra įgaliota užtikrinti, kad 
šie sprendimai neprieštaraut ų ES teis ės aktams, ir pad ėti valdžios institucijoms 
įgyvendinti ES politik ą ir kuo geriau pasinaudoti ES finansavimu. Be to, vietos, 
regioniniu ar nacionaliniu lygmeniu vykdomi veiksmai j udumo mieste srityje turi 
tiesioginį poveikį kitų šalių krovinių vežėjams ir keleiviams. Atsižvelgiant į šį 
tarpvalstybin į aspektą, pateisinami ES veiksmai, kuriais siekiama užtikrinti skland ų 
bendrosios rinkos veikim ą ir tinkam ą ES politikos ir teis ės aktų įgyvendinim ą, 
pavyzdžiui, aplinkos, valstyb ės pagalbos, socialin ės darbotvark ės arba mokslini ų tyrimų 
ir technologin ės plėtros srityse.  
Rinkos dalyvi ų klaidos judumo mie ste srityje ver čia valdžios institucijas įsikišti ir 
spręsti transporto sp ūsčių, taršos ir nedarnaus vystymosi problemas. ES turi teis ę 
pasirūpinti, kad šis va ldžios institucij ų įsikišimas neprieštaraut ų ES teisės aktams ir b ūtų 
suderintas su ES politika.  Su judumu mieste susijusios priemon ės jau seniai buvo 
parengtos vykdant kit ų sričių ES politik ą, pavyzdžiui, ap linkos, regionin ės politikos 
arba energetikos. Nepakankamai d ėmesio buvo kreipiama į tai, kokį poveikį šių sričių 
politika gali tur ėti judumui mieste ir transportui. Kai kuriais atvejais valdžios 
                                                 
10 Remiantis kitais nei 70 straipsnis, Komisija taip pat gali teikti konkre čius pasiūlymus. 
Pavyzdžiui, spr ęsdama konkre čias su judumo mieste ir transportu susijusias problemas, ji gali 
taikyti aplinkos politik ą reguliuojan čius straipsnius (174 ir 175) arba ekonomin ę ir socialin ę 
sanglaudą reguliuojan čius straipsnius (158 straipsnis). 
LT 5   LT institucijos konkre čių priemoni ų neturėjo ar jomis nepasinaudojo arba į judumo mieste 
klausimus atsižvelg ė nepakankamai. Tod ėl tam tikrais atvejais svarbu pasi ūlyti darną 
stiprinančius veiksmus ir remti ankstesni ų ir dabartini ų ES iniciatyv ų įgyvendinim ą.  
ES taip pat turi teis ę imtis veiksm ų sprendžiant tas problemas, kurias sprendžiant 
valdžios institucij ų veiksmais sukuriama prid ėtinė vertė. ES, nesik ėsindama į atsakingų 
vietos, regionini ų ar nacionalini ų valdžios institucij ų teises, gali įvairiais būdais11 vietos 
veiksmams suteikti prid ėtinę vertę. Europos S ąjunga valdžios institucijoms gali 
pasiūlyti priemoni ų rinkinį, kuriame b ūtų išbandyti ir patikrinti sprendimai, kaip šalinti 
riziką, susijusią su tuo, kad vi etos, regionini ų ir nacionalini ų lygmeniu taikomi skirtingi 
metodai. ES gali pad ėti ištaisyti reguliavimo tr ūkumus, pavyzdžiui, kai d ėl to, kad 
renkama nepakankamai rinkos duomen ų ir kad j ų manai nepakankami, negalima 
visapusiškai steb ėti susijusi ų tendencij ų. Ji gali pad ėti keistis duomenimis ir 
informacija, teikti finansin ę paramą ir pradėti mokslini ų tyrimų ir technologin ės plėtros 
veiklą ES lygmeniu. Ji gali paskatinti veik smingai panaudoti viešuosius išteklius, 
pavyzdžiui, pad ėdama išvengti įgyvendinam ų priemoni ų dubliavimosi arba 
suvienydama pastangas toki ose srityse kaip kriterij ų nustatymas, vieš ųjų pirkimų 
organizavimas ir informacijos teikimas. Ji taip pat gali pad ėti skatinti inovacijas ir 
standartų nustatym ą ir kurti naujas rinkas pramonei.  
5. T IKSLAI  
Judumo mieste veiksm ų plane nurodyti pagrindiniai po litikos tikslai yra dvilypiai: 
• paskatinti ir remti miest ų, regionų ir nacionalines valdžios institucijas kurti 
ir įgyvendinti judumo mieste politik ą, kuri pad ėtų siekti kovos su klimato 
kaita bendr ųjų tikslų, sukurti verslo ir vartotoj ų reikmėms pritaikyt ą vidaus 
rinką, skatinti veiksmingos Europos transporto sistemos, socialin ės 
sanglaudos ir gerov ės kūrimą;  
• stiprinti visais lygmenimis sprendimus priiman čių asmenų žinių pagrindus, 
kad jie gal ėtų kurti ir įgyvendinti integruot ą, pagrįstą ir naujovišk ą politiką, 
kurios šiandien reikia sprendžiant labai sud ėtingus ir įvairialypius judumo 
mieste klausimus.  
6. P OLITIKOS VARIANTAI  
Siekiant įgyvendinti šiuos du pagrindini us tikslus, apsvarstyta daug įvairių politikos 
variantų. Politikos variant ų atranka ir vertinimas prasid ėjo nuo to, kad įvairių šaltinių 
pagrindu buvo sudarytas pradin is 31 politikos  varianto s ąrašas. Naudoti šaltiniai: 
informacija, sukaupta rengiant žali ąją knygą dėl mobilumo mieste ir per susijusias 
konsultacijas su suinteresuotaisiai s subjektais, darbas, atliktas jau įvykdžius ES 
finansuojamos mokslini ų tyrimų ir technin ės plėtros veiksmus ir gerosios patirties 
                                                 
11 ES veiksmams dar didesn į pagrindą suteikia Temin ė miesto aplinkos strategija (COM (2005) 
718), kuri ą sukurti Komisijai paved ė Taryba ir Europos Parlamentas pagal Šešt ąją aplinkosaugos 
veiksmų programą.  
LT 6   LT mainų programas, ES institucijose įvykusios diskusijos d ėl žaliosios knygos ir 
Komisijos tarnyb ų pateikti pasi ūlymai.  
Taikant šį plačios apimties metod ą, buvo galima perži ūrėti daug politikos variant ų – nuo 
strateginių iki praktini ų. Į sąrašą įtraukti ir mažiau patraukl ūs ar pageidautini, ta čiau 
suinteresuot ųjų subjektų pasiūlyti variantai. Tai reiškia, ka d kai kurie politikos variantai 
gali atrodyti problemiški d ėl subsidiarumo principo arba d ėl to, kad jie gali b ūti 
nenaudingi ar neveiksmingi. Ta čiau, siekiant skaidrumo, jie nebuvo atmesti iš anksto.  
Buvo nustatytos 8 priemon ės, kurias b ūtų galima naudoti ES lygmeniu įgyvendinant 
konkretų politikos variant ą, pavyzdžiui, savivaldos steb ėsena, informacijos sklaida, 
rekomendacij ų rengimas, finansini ų paskatų teikimas ir reguliavimas. 
Visų pirma buvo tikrinama, ar kiekvienas politik os variantas su kiekviena galima taikyti 
įgyvendinimo priemone atitinka subsidiarumo kriterijus. Nusta čius, kad variantas 
neatitinka subsidiarumo kriterij ų, į jį nebebuvo atsižvelgiama ir tolesnis tyrimas nebuvo 
atliekamas. Ta čiau jei politikos variantas atitiko subsidiarumo kriterijus, tada buvo 
tikrinama, ar jis atitinka naudingumo, ve iksmingumo ir nuoseklumo kriterijus. 
Patikrinus, ar politikos variantai atitinka subsidiarumo, naudingumo, veiksmingumo ir nuoseklumo kriterijus, j ų sumažėjo nuo 31 iki 18.  
Toliau buvo nagrin ėjamas galimas 18 likusi ų variantų poveikis. Atliekant š į vertinimą 
naudoti judumo, transporto sp ūsčių, energijos, aplinkos, ekonomikos ir socialini ų sričių 
ir politikos formavimo rodikliai. Po to buvo atrinktos tinkamiausios priemon ės 
kiekvienam iš ašt uoniolikos variant ų įgyvendinti. Per š į tyrimą buvo atsižvelgiama į 
ekonomin į efektyvum ą, proporcingum ą, derėjimą su kitomis iniciatyvomis ir 
administracin ę naštą.  
Galiausiai buvo parengta 20 pasi ūlymų dėl galimų veiksmų ES lygmeniu. Jie buvo 
nustatyti analizuojant variant ų tarpusavio s ąveiką ir priemoni ų tarpusavio s ąveiką. Be 
to, buvo suderinti galim ų veiksmų aspektai, susij ę su jų pobūdžiu, matomumu ir 
valdymu. Pasi
ūlymų dėl teisinių veiksmų, kurių reiktų imtis iškart, nepateikta. Ta čiau 
reikėtų pažymėti, kad šis galim ų veiksmų atrankos ir vertinimo procesas jokiu b ūdu 
nereiškia, kad iš anksto  sprendžiama apie veiksm ų plano turin į ir poveikio vertinim ų, 
kurie gali b ūti vykdomi konkre čiais tikslais, rezultatus.  
7. V EIKSMŲ SRITYS  
Įgyvendinant veiksm ų planą, galėtų būti atliekami šie veiksmai: 
2009 metais:  
• Prieigos prie žali ųjų zonų taisyklių analizė 
• Ekologišk ų ir energij ą taupančių transporto priemoni ų internetinio vadovo 
parengimas 
• Interneto portalo, kuris palengvint ų gauti informacij ą apie vieš ąjį transport ą, 
parengimas  
• Ekologišk ų transporto priemoni ų parodomojo projekto vykdymas  
• Informacijos apie miestuose taikomas kainodaros sistemas mainai 
• Teisės aktų, finansavimo ir gerosios pati rties internetinio vadovo suk ūrimas  
LT 7   LT • Judumo mieste observatorijos įsteigimas 
• Darnaus judumo mieste plan ų įgyvendinimo pagreitinimas 
2010 metais: 
• Dialogas d ėl miesto viešojo transporto keleivi ų teisių 
• Būsimų finansavimo ištekli ų parengimas 
• Judumo mieste forumo suk ūrimas  
• Energijos taupymo vairuojant temos įtraukimas į mokymo vairuoti 
programą 
• Duomenų ir statistikos atnaujinimas 
• Darnaus judumo įpročių kampanija 
• Dalyvavimas tarptautiniame dialoge ir informacijos mainuose 
2011 metais:  
• Rekomendacijos d ėl saugių sąlygų pėstiesiems ir dviratininkams parengimas 
• Rekomendacijos d ėl darnaus judumo mieste ir regionin ės politikos 
parengimas 
• Tyrimo apie išorini ų sąnaudų internalizavimo aspekt ų, susijusių su miestais, 
parengimas 
2012 metais: 
• Rekomendacijos d ėl pažangi ųjų transporto sistem ų, taikom ų siekiant 
judumo mieste, parengimas  
• Miesto krovini ų transporto rekomendacijos parengimas  
Šiais pasi ūlymais dėl galimų veiksmų remtasi rengiant Judumo mieste veiksm ų planą. 
Rengiant veiksm ų planą veiksmai buvo apib ūdinti dar konkre čiau, suskirstyti pagal 
prioritetus ir politiškai patvirtinti atsižvelgiant į turimus išteklius ir kitus aspektus.  
8. S TEBĖSENA IR VERTINIMAS  
Bendras veiksm ų plano poveikis ir jo įgyvendinimo s ėkmė priklausys nuo to, ar aktyviai 
į tai įsitrauks ir pat į planą įgyvendins vietos, regiono ir  nacionaliniu lygmens ūkio 
subjektai ir kiti suinteresuotieji subjektai bei suinteresuotosios šalys. Komisija steb ės 
judumo mieste ir transporto Europos S ąjungoje raid ą ir pagal veiksm ų planą 
įgyvendinam ų ES veiksm ų poveikį. 2012 m. bus surengta perži ūra. Tada Komisija 
įvertins veiksm ų plano poveik į ir poreikį jį peržiūrėti arba imtis papildom ų veiksmų.