20. pritaria Europos S ąjungos finansinei paramai, tam tikromis s ąlygomis skiriamai i šmontavimo projek-
tams naujose valstyb ėse nar ėse;
21. pritaria Komisijos pozicijai vertinant bet kurios atomin ės elektrin ės ekonomin ęperspektyv ątaip pat
atsižvelgti ir įišmontavimo i šlaidas, tokias kaip kitos i šorėsišlaidos ir subsidijos kitiems elektros energijos
gamybos b ūdams, taip, kad b ūtųišvengta konkurencijos i škraipymo;
22. pa žymi, kad atomin ės elektrin ės operatorius yra įpareigotas apsidrausti taip, kad u žtikrint ųcivilin ę
atsakomyb ęvisu i šmontavimo laikotarpiu bet koki ųnenumatyt ųįvykiųarba sutrikim ųatveju remiantis
konvencijomis d ėl tarptautin ės atsakomyb ės;
23. pa žymi, kad 1960 m. liepos 29 d. Pary žiaus konvencija d ėl tre čiųjųšaliųatsakomyb ės atomin ės
energetikos srityje ir 1963 m. sausio 31 d. Konvencija d ėl 1960 m. liepos 29 Pary žiaus konvencijos papil-
dymo su pakeitimais, padarytais 1964 m. sausio 28 d. Papildomu protokolu ir 1982 m. lapkri čio 16 d.
Protokolu tebegalioja ir negali b ūti viena šališkai ES panaikintos; be to pa žymi, kad Parlamentas savo
2004 m. vasario 26 d. rezoliucijoje d ėl trečiųjųšaliųatsakomyb ės atomin ės energetikos srityje (1) sutiko su
pasiūlymu d ėl Tarybos sprendimo, įgaliojan čiu valstybes nares, kurios yra 1960 m. liepos 29 d. Pary žiaus
konvencijos šalys, vardan Europos bendrijos interes ųratifikuoti Protokol ą,išdalies kei čiantįtąKonvencij ą,
arba prie jo prisijungti;
*
**
24. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai ir valstybi ųnariųvyriausyb ėms.
(1) OL C 98 E, 2004 4 23, p. 123.
P6_TA(2005)0433
Kaip u žkirsti keli ąpasaulio klimato kaitai
Europos Parlamento rezoliucija d ėl„Kaip u žkirsti keli ąpasaulio klimato kaitai “(2005/2049(INI))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ąTarybai, Europos Parlamentui, Europos ekonomikos ir socialini ų
reikal ųkomitetui ir Region ųkomitetui pavadinimu „Kaip u žkirsti keli ąpasaulio klimato kaitai “
(KOM(2005)0035),
— atsižvelgdamas įJungtini ųTaut ųBendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) Kioto protokol ąirįjo
įgyvendinimui skirtas taikymo proced ūras, priimtas šaliųkonferencijose, vykusiose Bonoje (2001 m.
liepos m ėn.), Marake še (2001 m. lapkri čio m ėn.), Niu Delyje (2002 m. spalio ir lapkri čio m ėn.), Milane
(2003 m. gruod žio m ėn.) ir Buenos Air ėse (2004 m. gruod žio m ėn.),
— atsižvelgdamas įsavo ankstesnes rezoliucijas d ėl klimato kaitos, ypa čį2005 m. sausio 13 d. rezoliucij ą
dėl Buenos Airi ųklimato kaitos konferencijos rezultat ų(1)i r į2005 m. gegu žės 12 d. rezoliucij ądėl
vyriausybi ųekspert ųseminaro d ėl klimato kaitos (2),
— atsižvelgdamas į24 tarptautinio verslo lyderi ų, atstovaujan čiųpasaulio ekonomikos forumui parei ški-
mus, pateiktus Did žiojo a štuoneto (G8) auk ščiausio lygio susitikimui Gleneagles vietov ėje dėl, pavyz-
džiui, b ūtinyb ės nustatyti ilgalaikius klimato stabilizavimo tikslus,
(1) OL C 247 E, 2005 10 6, p. 144.
(2) P6_TA(2005)0117.C 280 E/120 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įAplinkos, visuomen ės sveikatos ir maisto saugos komiteto prane šimąirįVystymosi bei
Pramon ės, mokslini ųtyrim ųir energetikos komitet ųnuomones (A6-0312/2005),
A. kadangi vienas i šdidžiausi ųXXI a. i ššūkiųyra klimato kaita, pasaulio aplinkai, ekonomikai ir socialinei
tvarkai daranti didel įneigiam ąpoveik į, kuris gali virsti katastrofomis, ir kadangi klimato kaita skiriasi
nuo kit ųaplinkos apsaugos problem ų, su kuriomis susiduria pasaulis,
B. kadangi jau matome klimato kaitos po žymių, t. y. tirpsta a šigaliųledas ir am žinasis įšalas ir tik ėtina, kad
vis da žniau ir su didesniu intensyvumu gali susidaryti ekstremalios oro s ąlygos; kadangi ekonomini ų
nuostoli ųdėl su oro s ąlygomis susijusi ųstichini ųnelaimi ųpastar ąjįdešimtmet įpatiriama šešiskart dau-
giau nei septintajame de šimtmetyje,
C. kadangi pramonin ės valstyb ės daugiausiai prisid ėjo ir prisideda prie šiltnamio efekt ąsukelian čiųdujų
(ŠESD) kaupimosi atmosferoje; kadangi besivystan čiosšalys labiausiai nuken čia nuo nestabilesnio kli-
mato ir kadangi pramonin ės valstyb ės privalo prisiimti did žiausi ąatsakomyb ęužtai, kad ma žas paja-
mas turin čioms valstyb ėms b ūtųpadėta prisitaikyti prie klimato kaitos ir t ądarant joms b ūtųteikiama
technologin ėir finansin ėpagalba,
D. kadangi 2005 m. vasario 16 d. įsigaliojo Kioto protokolas po to, kai j įratifikavo 152 valstyb ėsi r
region ųekonomin ės integracijos organizacijos, i šmetan čios 61,6 proc. 1990 m. I priede nurodyt ų
ŠESD ir turin čios beveik 90 proc. pasaulio gyventoj ų,
E. kadangi sprend žiant klimato kaitos klausim ąitin svarbu, kad JT pagrind ųkonvencijos d ėl klimato kaitos
ir Kioto protokolo šalys visi škai juos įgyvendint ų, nepaisant to, kad šios priemon ės nebus veiksmingos
tol, kol visuotinio sprendimo neras stamb ūs ekonominiai blokai, atsakingi u ždidel ęteršalųemisij ųdalį,
F. kadangi Kioto protokole numatyta, jog derybos d ėl to, kaip laikomasi įsipareigojim ųsuma žinti emisijas
po 2012 m., prasid ės 2005 m.; kadangi tod ėl vienuoliktojoje šaliųkonferencijoje (COP-11) ir pirmajame
Protokolo šaliųsusitikime (COP/MOP 1) Monrealyje šiam u ždaviniui tur ėtųbūti skiriamas did žiausias
dėmesys,
G. kadangi greitai turi b ūti nustatyti tolesni u ždaviniai, siekiant u žtikrinti investicijas įmažai arba visai
anglies jungini ųneišskirian čius energijos šaltinius, ŠESD emisijas ma žinan čias technologijas ir atsinauji-
nančiąenergij ą; taip pat i švengti investicij ųįnesuderinam ąenergetikos infrastrukt ūrą,
H. kadangi remiantis neseniai atliktais moksliniais tyrimais, pagrindinis JTBKKK u ždavinys –išvengti pavo-
jingos klimato kaitos –gali pareikalauti ŠESD emisij ąstabilizuoti ties ma žiau kaip 500 ppmv CO2
ekvivalent ųriba (tai šiek tiek daugiau nei dabar), netrukus gali reik ėti labai suma žinti duj ųemisijas,
I. kadangi investicijos įefektyv ųenergijos naudojim ąyra perspektyviausias b ūdas suma žinti anglies jungi-
niųemisijas, o ES turi dideli ųgalimybi ųrentabiliai taupyti energij ą,
J. kadangi poveik įklimatui galima labai suma žinti geriau planuojant Bendrijos priemones,
K. kadangi mano, kad prie štaikant esamas galimybes prekiauti leidimais i šmesti ter šalus kitose srityse,
pvz., aviacijoje, turi b ūti ištirta ir įrodyta, kad tai pad ėtųkovoti su klimato kaita ir kad turtingoms
šalims nebus teikiamos lengvatos besivystan čiųšaliųsąskaita;
L. kadangi labai reikia, kad pilie čiai daug aktyviau dalyvaut ųkartu stengiantis suma žinti emisijas ir ugdyti
aplink ątausojant įgyvenimo b ūdą,2006 11 18 LT C 280 E/121 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
M. kadangi daugelyje valstybi ųnariųŠESD emisijos vis did ėja, akivaizdu, kad ES turi imtis skubi ųveiksm ų,
kad gal ėtųįvykdyti Kioto protokole numatytus įsipareigojimus,
N. kadangi s ąnaudas priemon ėms, skirtoms ma žinti ŠESD emisijas, kompensuos nauda, kuri bus gauta
užtikrinant, kad Žemės temperat ūra kilt ųne daugiau kaip 2°C palyginti su lygiu prie šPramon ės revo-
liucij ą, kadangi bus u žkirstas kelias žalai ir nuostoliams, kuriuos kitu atveju pasaulyje lemt ųklimato
kaita,
O. kadangi laipsni škai atsisakyti i škastiniu kuru pagr įstos ekonomikos yra istorin ėverslo galimyb ė; kadangi
tai–didel ėverslo galimyb ėir besivystan čioms šalims, kurios turtingos atsinaujinan čiųenergijos i šteklių,
tačiaušiuo metu stokoja technologij ųjiems panaudoti,
1. pabr ėžia, kad formuojant Europos S ąjungos kovos su klimato kaita strategij ąbūtina siekti septyni ų
tikslų:
— remtis pagrindin ėmis Kioto protokolo nuostatomis: nustatyti privalomus šiltnamio efekt ąsukelian čių
dujųemisij ųplaninius rodiklius, sukurti pasaulin ęribojimo ir prekybos sistem ąbei lanks čius mechaniz-
mus,
— išesmės suma žinti i šmetam ųšiltnamio duj ųkiekį30 proc. iki 2020 m., derinant rinkos skatinam ąsias
priemones ir taisykles, skatinan čias investicijas įenergijos vartojimo efektyvum ąir (arba) technologijas,
kurias taikant nereikia anglies arba ji naudojama ribotai,
— imtis iniciatyvos įtraukti kitus pagrindinius veik ėjus, ypa čJungtines Valstijas,
— plėtoti strategin ępartneryst ęsu tokiomis šalimis kaip Kinija, Piet ųAfrikos Respublika, Brazilija, Indija,
padedant joms kurti ilgalaikes energetikos strategijas ir u žtikrinant j ųindėlįįkovąsu klimato kaita,
— aktyviai skatinti aplink ątausojan čiųenergetikos technologij ųskatinti mokslinius tyrimus ir naujoves bei
šalinti ydingas skatinam ąsias priemones, pavyzd žiui, subsidijas i škastiniam kurui arba i šorini ųišlaidų,
įskaitant kovai su klimato kaita skirtas l ėšas,įskaitym ąįenergijos gamybos kain ą,
— pasinaudojant Europos ir nacionaliniais teis ės aktais, skatinti efektyviau naudoti energij ąir ma žinti
technologij ų,m a žinan čiųneigiam ąpoveik įklimatui, kain ą,
— skatinti Europos pilie čius aktyviau kovoti su klimato kaita, i šsamiai informuojant apie su gaminiais ir
paslaugomis susijus įanglies jungini ųkiekįbei numatant galimyb ęsukurti asmenini ųapyvartini ųtaršos
kvot ųsistem ą;
2. ragina ES u žtikrinti, kad Monrealyje vyksian čioje COP-11 ir COP/MOP 1 b ūtųnuspr ęsta d ėlbūsimų
įsipareigojim ųklimato kaitos srityje dryb ųdrafiko ir nustatyti, kad susitarimas b ūtųpasiektas iki 2008 m.
pabaigos;
3. ragina ES vadovus COP-11 ir COP/MOP 1 pateikti pasi ūlymus d ėl kovos su klimato kaita tvarkos,
pagr įstos visuotiniu tikslu –2 °C apriboti vidutin ės pasaulio temperat ūros pakilim ą, palyginti su temperat ūra
priešPramon ės revoliucij ą;
4. mano, kad b ūsima kovos su klimato kaita tvarka tur ėtųbūti pagr įsta bendra, ta čiau diferencijuota
atsakomybe, kuria b ūtųsiekiama susiaurinti ir suderinti įsipareigojimus, palaipsniui did ėjančiu emisij ųmaži-
nimu ir siekiu, kad prie pastang ųmažinti emisijas prisid ėtųdaugiau šalių; pabr ėžia, kad bet kokie emisij ų
mažinimo planiniai rodikliai turi b ūti pagr įsti naujausiomis mokslo žiniomis ir jais turi b ūti pagr įstai sie-
kiama, kad vidutin ėpasaulio temperat ūra nepakilt ųdaugiau kaip 2 °C; be to, pabr ėžia, kad visos svarstomos
priemon ės turi b ūti ekonomi škai pagr įstos, tod ėl ilgalaikis tikslas tur ėtųbūti sukurti leistin ųribųnustatymu
ir prekyba pagr įstąpasaulin ęanglies jungini ųturin čiųemisij ųrinką; be to, pa žymi, kad apskai čiuojant
rentabilum ąturi b ūti atsi žvelgiama įišlaidas, kuri ųrasis nesiimant veiksm ų,i rįtikėtinąekonomin ęnaud ą,
kurios duos artimiausi veiksmai ir naujov ės, taip pat technologij ųįsisavinimas, kuris suma žins kovos su
klimato kaita i šlaidas; mano, kad Europos S ąjungai i škėlus viena šališkus tikslus, gali b ūti pakenkta Bendrijos
pramon ės konkurencingumui ir kilti prekybos gin čų;C 280 E/122 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
5. d žiaugiasi 2005 m. kovo 23 d. Briuselyje vykusio Europos Vadov ųTarybos susitikimo i švadomis, ypa č
tuo, kad i šsivys čiusios šalys turi siekti iki 2020 m. suma žinti emisijas apie 15 –30 proc.; ta čiau primygtinai
ragina nustatyti ilgalaikius emisij ųmažinimo planinius rodiklius ir si ūlo uždavin į–iki 2050 m. suma žinti
emisijas 60 –80 proc.;
6. apgailestauja, kad dabartin ėJAV administracija nesilaiko JT bendrosios klimato konvencijos (angl.
UNFCCC) nuostat ųpasiekti 1990 m. buvus įemisijos lyg įir išvengti pavojingos klimato kaitos bei apgailes-
tauja, kad JAV pasitrauk ėišKioto protokolo; reikalauja ES u žtikrinti, kad daugia šalio proceso nestabdyt ų
pavien ėsšalys;
7. primena, kad ES gali sutaupyti net 40 proc. energijos, ta čiau siekiant šįpotencial ąišnaudoti turi b ūti
nustatyti privalomi planiniai rodikliai;
8. pa žymi, jog taikant sistemin įpožiūrįbūtųįmanoma pasiekti, kad 2020 m. atsinaujinanti energija
sudaryt ų25 proc. ES sunaudojamos energijos;
9. pabr ėžia, kad norint veiksmingai kovoti su klimato kaita, reik ėsišesmės pertvarkyti energetikos ir
transporto sistemas bei pakeisti šilumin ępastat ųsandar ąir kad šis pertvarkymas turi tapti varom ąja Lisabo-
nos strategijos j ėga, kuri didint ųaugim ąir konkurencingum ą; ragina ES parengti strategij ą, kurioje nustatant,
kad per metus energijos sunaudojimas b ūtųsuma žinamas apie 2,5 –3 proc., Europai b ūtųlengviau tapti
labiausiai energij ątaupan čia pasaulio ekonomika;
10. ragina valstybes nares įdiegti nuolatin ęatskiruose ekonomikos sektoriuose sunaudojam ųmed žiagųir
energijos kiekio steb ėsenos sistem ąsiekiant remti atitinkamas politines priemones, skirtas šiems kiekiams
suma žinti;
11. pripa žįsta, kad ilgai nesiimant priemoni ųdidės neigiamo poveikio aplinkai ir didesni ųsąnaud ų
grėsmė; taip pat teigia, kad emisij ųkiekio ma žinimas pasaulyje negali kelti kit ųpavoj ų;
12. mano, kad kova su klimato kaita naudinga ir visuomenei, ir aplinkai ir ja padedama įgyvendinti
Lisabonos strategijos ir T ūkstantme čio pl ėtros tikslus; mano, kad investicijos įatsinaujinan čiąenergij ąir
tokios energijos pl ėtojimas sukuria nauj ųgalimybi ųžemėsūkio ir mi škininkyst ės sektoriuose ir nauj ų
darbo viet ų, gerina sveikat ą, skatina region ųplėtrą, taip pat tinkamai naudoti vietos ir region ųišteklius bei
esamas pa žangias technologijas, ir ma žina skurd ą;
13. reikalauja, kad ES aktyviau bendradarbiaut ųsu kitais pasaulio veik ėjais tobulindama pa žangius tech-
nologij ųsprendimus;
14. pabr ėžia, kad jau egzistuoja daug technologij ų, reikaling ųmažintiŠESD emisijas; ta čiau pa žymi, kad
yra daug kli ūčiųjoms patekti įrinką, pavyzd žiui, nepagr įstos skatinamosios priemon ės, kaip subsidijos
iškastiniam kurui; tod ėl ragina Komisij ąpateikti pasi ūlymądėl teis ės akto tokioms subsidijoms panaikinti ir
vietoj j ųsukurti teigiam ąskatinam ųjųpriemoni ųsistem ą, skatinant pla čiau taikyti energij ątausojan čias,
mažai ar visai anglies nevartojan čias technologijas, ir šiuo tikslu aktyviau taikyti ES vie šųjųpirkim ųproce-
dūras, kad min ėtos technologijos atpigt ų; be to, ragina įgyvendinant Septint ąjąpagrind ųprogram ądidžiausi ą
dėmesįskirti sritims, susijusioms su kova su klimato kaita, ir sukurti „Crash“program ą, pana šiąįseptinta-
jame de šimtmetyje JAV įdiegt ą„Apollo “program ą, kuria b ūtųskatinami moksliniai tyrimai ir naujov ės
aplink ątausojan čios energijos ir žemės naudmen ųvaldymo srityje;
15. ragina Komisij ą, atsi žvelgiant įtai, kad didel ėar netgi did žioji ES energetikos infrastrukt ūros dalis per
kitus de šimtme čius bus kei čiama, pateikti pasi ūlymų, skirt ųužtikrinti, kad investicijos įenergetikos infrast-
ruktūrąES mastu b ūtųnukreiptos įpažangiausias esamas technologijas, u žtikrinan čias ma žas arba nulines
su iškastiniu kuru susijusias emisijas;2006 11 18 LT C 280 E/123 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
16. pa žymi, kad du pagrindiniai kovos su klimato kaita b ūdai yra investicijos įpriemones, skirtas energi-
jos naudojimo efektyvumui skatinti, ir atnaujinan čios energijos technologijas; taip pat pabr ėžia, kad svarbu
plėtoti anglies kaupimo ir saugojimo technologijas –ypačregionuose, kuriuose yra dideli ųangli ųtelkini ų;
17. ragina Komisij ąir valstybes nares ai škiai ir konkre čiai prisid ėti pertvarkant Švarios pl ėtros mecha-
nizm ąir su juo susijusias institucijas siekiant, kad ši reforma b ūtųįgyvendinama spar čiau, ir skatinant
aktyviau dalyvauti privataus sektoriaus atstovus, kartu u žtikrinant tinkam ąreformos pagreit į, kuris sudaryt ų
sąlygas j ątęsti po 2012 m.;
18. pabr ėžia, kad reikia skatinti kurti naujas kosmini ųsistem ųtechnologijas, skirtas analizuoti stichines
nelaimes i škosmoso ir taip numatyti bei su švelninti j ųniokojam ąjįpoveik į;
19. mano, jog d ėl to, kad sud ėtinga atlikti su klimato poky čiais ir stichini ųnelaimi ųprevencija susijusius
mokslinius tyrimus ir kurti technologijas, ir d ėl tarptautinio j ųpobūdžio reikia ie škoti europieti ško spren-
dimo pla čiau taikant regioninio ir nacionalinio bendradarbiavimo princip ą;
20. pripa žįsta, kad reik ės keisti po žiūrįir keisti bei pritaikyti daug konkre čiųdalyk ųsiekiant, kad visuo-
men ėgalėtųpasiruo šti klimato kaitos padariniams;
21. ragina valstybes nares, kurios dar nesi ėmėatitinkam ųveiksm ų, skirti i štekliųpapildomam fondui
siekiant u žtikrinti, kad Švarios pl ėtros mechanizmo valdyba gal ėtųįvykdyti savo u žduot į–sukurti tinkamai
veikiant įir efektyv ųmechanizm ą;
22. pabr ėžia, kad transporto sektoriaus raida turi lemiamos reik šmės, kadangi su juo yra susij ęapie
30 proc. vis ųBendrijos CO2lygiaver čiųemisij ų,iškuriųapie 85 proc. yra susijusios su keli ųtransportu;
pabr ėžia, kad gele žinkelio transportui sunaudojama daug ma žiau energijos nei keli ųtransportui; apgailes-
tauja, kad automobili ųpramon ėper galiojan čiame savanori škame susitarime nustatyt ątermin ątikriausiai
negal ės pasiekti i škelto tikslo –laikytis 140 g/km normos; tod ėl ragina su transportu susijusias emisijas
riboti grie žtomis priemon ėmis, įskaitant naujoms transporto priemon ėms taikomas privalomas CO 2emisij ų
normas va žiuojant 80 –100 g/km, kurias per vidutin įlaikotarp įautomobili ųgamintojai prival ėtųįgyvendinti
prekiaudami apyvartiniais i šmetam ųjųteršalųleidimais ir kitomis priemon ėmis, pavyzd žiui, grei čio ribojimu
visoje ES, eismo mokes čiais ir mokes čiųlengvatomis, apskritai skatinant gele žinkelio ir vie šąjįtransport ą;
ragina Komisij ąrasti nauj ųbūdųsupa žindinti su transporto keliamomis CO 2emisijomis ir pateikti pasi ū-
lymų, kaip iki 2010 m. ES suma žinti eismo sraut ą;
23. susir ūpinęs atkreipia d ėmesįįkrovininio transporto srauto did ėjimąir ragina Komisij ąįvertinti su
krovininiu transportu susijusias CO 2emisijas ir pasi ūlyti b ūdų, kaip didel ędalįkeliais perve žamųkrovini ų
būtųgalima perve žti labiau aplink ątausojan čiomis transporto priemon ėmis; ragina Komisij ąsvarstant Euro-
pos klimato kaitos program ą(EKKP) pateikti pasi ūlymųsukurti „Transeuropin įgreitaeigi ųkrovininio gele-
žinkelio linij ųtinkl ą“, kuris i šspręstųkrovini ųperve žimo tinklo susiskaidymo problem ąir pa šalint ųlikusias
silpn ąsias infrastrukt ūros vietas; taip pat ragina apsvarstyti, ar reik ėtųnustatyti su krovinin ėmis transporto
priemon ėmis susijusi ųCO2emisij ųprivalom ąsias normas; ragina Komisij ąįvertinti, kokios naudos, siekiant
suma žinti klimato kait ą, duot ųleidimas visose valstyb ėse nar ėse naudoti švediško (suomi ško) ilgio sunkve-
žimius, ir kuo grei čiau prane šti apie padarytas i švadas;
24. pakartoja savo reikalavim ą, kad tarptautiniais mar šrutais vykstan čiųlėktuv ųir laiv ųkeliama tar ša
būtųįtraukta įtaršos ma žinimo program ą, skirt ąlaikotarpiui po 2012 m.;
25. remia ekologini ųmokes čiųįvedim ąBendrijos mastu; pabr ėžia, kad, kaip ir kitos rinkos priemon ės,
tokie mokes čiai yra ypa čsvarb ūsįgyvendinant veiksming ątaršos ma žinimo politik ą; ragina Komisij ąpateikti
pasiūlymus, o valstybes nares patvirtinti pirm ąjįeuropin įekologin įmokest įne v ėliau kaip 2009 m.;C 280 E/124 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
26. remia Komisijos pasi ūlymądėl miest ųaplinkos temin ės strategijos, skirtos pagerinti miesto vietovi ų
aplinkos, vis ųpirma oro, kokyb ę; atsi žvelgdamas įklimato poky čius, mano, kad did žiausias d ėmesys tur ėtų
būti skiriamas dviems sritims: kurti visuomeninio transporto, naudojan čiošvarias arba ma žiau aplink ąter-
šiančias technologijas, paslaugas ir skatinti aplink ątausojan čius ir itin ekologi škus (angl. HEQ) statybos
būdus;
27. mano, kad siekdamos suma žinti poveik įklimatui ES ir valstyb ės nar ės turi per žiūrėti ir patikslinti
Bendrijos planus, vis ųpirma planuojant ir skiriant nauj ųinvesticij ųįtransporto sistemas ir naujus gyvena-
muosius bei pramoninius rajonus;
28. siekiant parodyti ES pirmavim ąprieš2012 m. derybas, ragina Komisij ąpateikti konkre čiųteisėkūros
pasiūlymų, kuriais b ūtųišplėsta Pastat ųdirektyvos taikymo sritis ir atnaujinta Biokuro direktyva įjąįtrau-
kiant naujausias biokuro mi šinių(pavyzd žiui, metiltetrahidrofurano (MTHF), etilo levulinato ir kt.) technolo-
gijas, siekiant visoje ES nustatyti vienodus šiųnaujųkuro r ūšiųstandartus, sukurti paskat ųnaudoti biokur ą
antrin ėse transporto įmon ėse ir nustatyti minimalias mi šinio santyki ųribas, įvertinti poveik įaplinkai, jei į
kurąbūtųįtraukta 10 proc. biokuro, per žiūrint EKKP;
29. ragina Europos S ąjungos institucijas u žtikrinti, kad prioritetine strukt ūriniųfond ųveiklos kryptimi
taptųtvari pl ėtra;
30. pa žymi, kad pasaulio mastu su aviacijos sektoriumi yra susij ę4–9 proc. vis ųŠESD emisij ųir kad ši
tarša kasmet padid ėja 3 proc.; pabr ėžia, kad svarbu labai suma žinti su aviacijos sektoriumi susijusi ątaršą;
ragina Komisij ąimtis neatid ėliotin ųveiksm ų, skirt ųaviacijos sektoriaus poveikiui klimatui suma žinti, 2008 –
2012 m. laikotarpiu pradedant taikyti bandom ąjąaviacijos sektoriaus i šmetam ųjųteršalųprekybos sistem ą,
kuri b ūtųtaikoma visiems skryd žiams įES oro uostus ir i šjų, bei tuo pat metu diegiant priemones, skirtas
bendram aviacijos poveikiui klimatui suma žinti; ragina imtis pana šiųpriemoni ųtaip pat kovojant su tar ša,
susijusia su laivyba;
31. ragina Komisij ąaiškiai nurodyti krypt į, kaip sukurti ma žai CO2išskirian čiąekonomik ą, parengiant
gaires, kuriose, be kita ko, b ūtųnurodyta, ko b ūtųgalima tik ėtis naudojant vandenil įir atsinaujinan čią
energij ą; ragina Komisij ątuo pat metu nustatyti visas kli ūtis, kuri ųkyla kuriant ir diegiant naujas švarias
technologijas;
32. pabr ėžia, kad kitaip negu elektros ir kuro sektoriuose, Europos S ąjunga neturi sistemin ės metodikos,
kuri skatint ųatsinaujinan čios energijos naudojim ąšildymo ir au šinimo srityse, nors ypa čšis sektorius pri-
klauso nuo duj ųir naftos importo, o i šlaidos, susijusios su atsinaujinan čios energijos dalies padidinimu, b ūtų
palyginti nedidel ės; tod ėl reikalauja parengti strategij ąES lygmenyje siekiant padidinti atsinaujinan čia energija
pagr įstųšildymo ir au šinimo įrengini ųgamyb ą, kad jie tapt ųkonkurencingi; šiuo at žvilgiu pa žymi, kad
biurokratin ės taisykl ės, kuri ųturi laikytis nam ųsavininkai ir statybininkai –tai netinkamas b ūdas šiam
tikslui pasiekti, o ver čiau direktyva, kuri nustatyt ųrealius, bet ambicingus tikslus ir koordinuot ųvisųvalsty-
biųnariųveiksmus, pagr įstus laikinai apribotomis rinkos prieigos paskatomis;
33. šiuo at žvilgiu mano, kad Komisija tur ėtųpateikti pasi ūlymądėl direktyvos šildymo ir au šinimo sri-
tyse, pana šiai kaip pasi ūlymas d ėl biokuro;
34. mano, kad sparti biomas ės naudojimo pl ėtra ir su ūkiais susijusios atsinaujinan čios energijos gamy-
bos skatinimas bei suderintas po žiūrisįmaisto gamyb ąturi b ūti svarbiausias bendros žemėsūkio politikos
prioritetas; pabr ėžia, kad energijos i šbiomas ės gavyba turi b ūti veiksminga energijos konversijos at žvilgiu
bei ekologi škai tvari, šiuo d žiaugiasi Komisijos ketinimu pateikti biomas ės veiksm ųplan ąir ragina Komisij ąį
savo pasi ūlymąįtraukti teisin ęgaliąturin čias priemones;2006 11 18 LT C 280 E/125 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
35. atkreipia d ėmesįįporeik įįvairinti mokslini ųtyrim ųir prevencini ųpriemoni ųkryptis, siekiant
išvengti žalingo poveikio žmoni ųsveikatai ir saugumui, potvyni ų, sausr ų, gaisr ų, visųpirma mi šku apaugu-
siose ir saugomose teritorijose, taip pat siekiant i švengti biologin ėsįvairov ėsm a žėjimo ir ekonomini ųnuo-
stolių; ragina valstybes nares ir Komisij ąatsižvelgti įmiškųiržemėsūkioįtakąprocesams, susijusiems su
anglies dioksido absorbcija, erozijos l ėtinimu, gaunamais i štekliais ir galiausiai poveikiu klimatui;
36. siekiant tarptautiniu mastu u žtikrinti lygias galimybes, ragina Komisij ąir valstybes nares apsvarstyti
galimyb ępasiūlyti nustatyti atskiriems sektoriams taikytinas normas, susijusias su daug energijos sunaudo-
jančiais valstybi ų,n eįsipareigojusi ųsuma žinti emisijas, eksporto pramon ės sektoriais, papildant su emisijo-
mis susijusius pramonini ųvalstybi ųįsipareigojimus; be to, pra šo Komisijos įvertinti galimyb ęįtraukti įES
išmetam ųjųteršalųprekybos sistem ątrečiąsias šalis; ragina Komisij ąprad ėti aktyvias diskusijas su vis ųpra-
mon ės sektori ųatstovais siekiant apsvarstyti, kokie gamybos, vartojimo ir perve žimųpoky čiai gali ir turi
būti skatinami siekiant ES suma žintiŠESD emisijas;
37. ragina Komisij ąklimato kaitos ma žinimo srityje rimtai atsi žvelgti įtai, tam tikrais atvejais be savo
indėlio siekiama pasinaudoti kit ųpasiekimais; ragina Komisij ąir valstybes nares įvertinti galimyb ępriimti
tarptautin ės prekybos taisykli ųpakeitimus, kad b ūtųkompensuotos bet kokios palankesn ės konkurencin ės
sąlygos, galin čios trumpam susidaryti pramonini ųvalstybi ųgamintojams, kuri ųanglies dioksido emisijos
neribojamos; pabr ėžia, kad klimato kaitai labai didel ęįtakąturi tarptautin ės prekybos pob ūdis; tod ėl ragina
PPO įsavo veikl ąįtraukti tvarios pl ėtros mechanizm ą;
38. mano, kad per žiūrint dabartin ęišmetam ųjųteršalųprekybos sistem ą(angl. ETS) ir galim ąjos pl ėtrą,
reikia dar kart ąatidžiai apsvarstyti i šlygųsuteikimo id ėjądėl dideli ųjos tr ūkum ųirįvertinti tokias alterna-
tyvas kaip pa žangiosios patirties pavyd žiųpaieška ir aukcionai pradedant jas taikyti tiek ėjams; be to, padi-
dėjus tarptautinei prekybai, ypa čelektra, reik ėsišnaujo apsvarstyti atskiroms šalims nustatytas emisij ųkvo-
tas;
39. rekomenduoja ES sukurti bendradarbiavimo su besivystan čiomis šalimis klimato kaitos srityje kon-
krečiąpolitik ą.p ažymi, kad siekiant įtraukti klimato kaitos klausimus įbendresn ęvystymosi politik ą, reikia
sukurti ir įgyvendinti daug priemoni ų;šios srities prioritetai yra žemėsūkis ir maisto sauga –dvi klimato
kaitos po žiūriu jautriausios sritys; taip pat mano, kad kitas svarbus r ūpestis yra ekonominis įvairinimas,
pripa žįstant, kad daug besivystan čiųšalių, priklausan čiųmažųsalųvalstybi ųasociacijai (AOSIS), yra labai
priklausomos nuo turizmo; neutralizuojant klimato kaitos poveik įlabai svarb ūs yra transporto, socialinio
planavimo ir energetikos klausimai; pa žymi, kad kiti prioritetai b ūtųpasirengimas nelaim ėms ir j ųpreven-
cija;
40. d žiaugiasi, kad Komisija, panaudodama palydovines ir kompiuterines žemėlapiųsudarymo technolo-
gijas, suk ūrėAfrikos aplinkai ir tvariai pl ėtrai skirt ąinformacijos apie aplink ąsistem ą, kuria prisidedama prie
su vystymusi susijusios Europos humanitarin ės pagalbos biuro (ECHO) veiklos; rekomenduoja įvertinti gali-
myb ęišplėsti Komisijos strukt ūrąsiekiant, kad ji apimt ųklimato kaitos steb ėjimo tinkl ą;
41. pabr ėžia, kad besivystan čiųšaliųdalyvavimo nustatant b ūsimąklimato re žimąklausimu ES tur ėtų
aiškiai pripa žinti, kad šiųšaliųprioritetas yra skurdas ir vystymasis; ta čiau JT T ūkstantme čio pl ėtros tikslai
niekada nebus įgyvendinti, jei nebus tinkamai sprend žiami aplinkos apsaugos, pavyzd žiui, klimato kaitos,
klausimai; tvari pl ėtra ir kova su skurdu tur ėtųlikti bendri tikslai, kurie skatint ųbesivystan čiasšalis patvir-
tinti atsi žvelgiant įproblemas, susijusias su klimato kaita, parengt ąpolitik ąir priemones, skirtas prisitaikyti
prie klimato kaitos arba j ąsuma žinti;
42. tod ėl remia pastangas rasti nauj ąnuosekl ųpolitin įsprendim ą, kad vadovaujantis visuotine vystymosi
strategija b ūtųpadidinta ir taip pa žeidžiamųgyventoj ųgerov ėsuteikiant atitinkam ąekonomin ęparam ą;
rekomenduoja, kad šioje naujoje strategijoje b ūtųsusieti klimato kaitos, gamtos i štekliųvaldymo, nelaimi ų
prevencijos ir skurdo panaikinimo klausimai;C 280 E/126 LT 2006 11 18 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis
43. pabr ėžia, kad ekonomin ėraida yra vis ųbesivystan čiųšaliųteisė; pabr ėžia, kad ES ir kitos pramonin ės
valstyb ės turi pad ėti besivystan čioms šalims kurti aplink ątausojan čias technologijas; ta čiau pabr ėžia, kad
besivystan čiosšalys netur ėtųkartoti t ųpačiųsu tar ša susijusi ųklaid ų, kuri ųpadar ėpramonin ės valstyb ės;
mano, kad Švarios pl ėtros mechanizmo taisykl ės turi b ūti pakoreguotos siekiant u žtikrinti tvari ąplėtrą;
siūlo, kad paskolas teikian čios tarptautin ės finansin ės institucijos ir pagalb ąteikianti ES did žiausi ądėmesį
skirt ųpastangoms remti per ėjimąprie atsinaujinan čios energijos ir energijos taupym ą; taip pat si ūlo prad ėti
įgyvendinti daugia šalęTvarios energetikos iniciatyv ą, kuri ąįgyvendinant dalyvaut ųES ir tokios valstyb ės kaip
Kinija, Indija, Brazilija, Piet ųAfrikos Respublika bei kitos šalys ir tam tikros did žiosios energetikos sektoriaus
korporacijos ir b ūtųsiekiama skatinti plataus pob ūdžio technologin įbendradarbiavim ą, did žiausi ądėmesį
skiriant energetikai ir transportui, pavyzd žiu laikant neseniai pasiekt ąES ir Kinijos susitarim ądėl partnerys-
tės klimato kaitos klausimais;
44. ragina Komisij ąbendradarbiaujant technologij ųsrityje su B priede i švardytomis valstyb ėmis ir per žiū-
rint Kotonu susitarim ąsuteikti param ąminėtųvalstybi ųvyriausyb ėms, kad jos priimt ųnacionalines energe-
tikos strategijas, kurios pad ėtųtokioms valstyb ėms suma žinti priklausomyb ęnuo importuojamo i škastinio
kuro, skatinti spar čiai pereiti prie naujausi ųtechnologij ų, ypa čsusijusi ųsu atsinaujinan čia energija, did žiau-
siądėmesįskiriant biomas ės panaudojimui, ir pad ėti tokioms valstyb ėms pasiekti JT T ūkstantme čio pl ėtros
tikslus;
45. primygtinai teigia, kad reikia didinti finansin ęparam ą, kuri pad ėtųmažiau i šsivys čiusioms šalims
prisitaikyti prie klimato kaitos; tod ėl mano, kad tvari mi škininkyst ė, ypa čatogr ąžųmiškųatveju, yra svarbus
aspektas ma žinant klimato poky čius ir prie j ųprisitaikant, tod ėl primygtinai reikalauja, kad min ėta veikla
būtųvienas i šKomisijos prioritet ųįgyvendinant su vystomuoju bendradarbiavimu susijusias priemones;
46. ragina Komisij ąįvertinti sistemos, kuria b ūtųnustatytos asmenin ės apyvartin ės tar šos kvotos, pagr įs-
tumąir tinkamum ą, kad b ūtųgalima įšiuos poky čiusįtraukti pilie čius ir daryti įtakąasmeniniams vartojimo
įpročiams;
47. ragina Europos institucijas rodyti teigiam ąpavyzd įįvairiose veiklos srityse ma žinant ŠESD emisijas:
efektyviau naudoti energij ąbiurųpastatuose ir visai naudojamai įrangai, naudotis ma žai anglies jungini ų
išmetan čiomis transporto priemon ėmis ir t. t.; mano, kad ypating ądėmesįreikėtųskirti Parlamento nari ų
kelion ėms (turint mintyje tai, kad reik ėtųdar kart ąapsvarstyti EP darb ąkeliose vietose), pirmenyb ęteikti t ų
vairuotoj ų, kurie vairuoja ma žai anglies jungini ųišmetan čius automobilius, paslaugoms ir t. t.;
48. ragina Komisij ąprad ėtiįgyvendinti ES iniciatyv ą, kuria b ūtųsiekiama padidinti pilie čiųsupratim ą
apie besaikio vartojimo ir gamybos įtakąklimato kaitai;
49. pripa žįsta ir remia informacijos ir ry šiųtechnologij ų(IRT) pagrindu sukurtus sprendimus, kuriais
siekiama atsieti ekonomin įaugim ąnuo energijos ir žaliav ųsunaudojimo bei transporto ir kartu prisidedama
prie tvaresn ės visuomen ėskūrimo; ragina Komisij ąpasiūlyti strategini ųpriemoni ų, kuriomis b ūtųsiekiama
įtvirtinti pasinaudojant IRT pasiekt ąpažangąbūsto, žaliav ųatsisakymo, transporto ir preki ųkeitimo paslau-
gomis srityse;
50. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai, valstybi ųnariųvyriausyb ėms ir parla-
mentams, JTBKKK sekretoriatui ir PPO su pra šymu i šplatinti j įvisoms tre čiosioms ES nepriklausan čioms
susitarian čioms šalims.2006 11 18 LT C 280 E/127 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2005 m. lapkri čio 16 d., tre čiadienis