·pirmumo tvarka patvirtinti derybų įgaliojimus dėl pasiūlymo dėl teisės akto, kuriuo siekiama užkirsti kelią teroristinio turinio internete sklaidai, kad teisėkūros institucijos dėl teisės aktų susitartų per šią Europos Parlamento kadenciją (2018 m. pranešime apie Sąjungos padėtį nurodyta iniciatyva).

Be to, Komisija toliau remia valstybių narių pastangas užkirsti kelią radikalėjimui. Užtikrinti, kad ES lygmens parama atitiktų valstybių narių poreikius, padeda specialus ES bendradarbiavimo mechanizmas, kuriame dalyvauja nacionaliniai atstovai. Vienas naujausių pavyzdžių – 2019 m. vasario 26 d. kartu su Regionų komitetu surengta konferencija „ES miestai prieš radikalizaciją“. 2019 m. kovo 13 d. Komisija surengė ekspertų susitikimą su nacionaliniais politikos formuotojais, kad nustatytų praktinius tolesnės paramos įkalinimo įstaigoms ir probacijos tarnyboms veiksmus. Šio darbo rezultatai bus įtraukti į Informacijos apie radikalizaciją tinklo vadovą, rengiamą teroristinius nusikaltimus įvykdžiusių asmenų, grįžtančių užsienio teroristų kovotojų ir kalėjime radikalizuotų asmenų reabilitacijos ir reintegracijos klausimais (taip pat žr. IV.4 skirsnį dėl išorės aspekto).

Be to, teisėkūros institucijos, siekdamos kovoti su teroristų finansavimu, susitarė dėl siūlomos direktyvos, kuria siekiama supaprastinti finansinės ir kitos informacijos naudojimą sunkių nusikalstamų veikų prevencijos, nustatymo, tyrimo arba baudžiamojo persekiojimo už jas tikslais. Oficialiai priėmus ir įgyvendinus direktyvą, paskirtosioms teisėsaugos institucijoms ir turto susigrąžinimo tarnyboms bus suteikta tiesioginė prieiga prie banko sąskaitų informacijos, saugomos nacionaliniuose centralizuotuose banko sąskaitų registruose. Direktyva taip pat bus sustiprintas nacionalinių finansinės žvalgybos padalinių ir teisėsaugos institucijų bendradarbiavimas ir palengvinta Europolo prieiga prie finansinės informacijos.

Tuo remdamasi Komisija toliau svarstys įvairių valstybių narių finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo galimybes, be kita ko, būsimoje ataskaitoje dėl finansinės žvalgybos padalinių bendradarbiavimo, kaip numatyta pagal 5-ąją Kovos su pinigų plovimu direktyvą. Be to, kaip reikalaujama pagal pastarąją direktyvą, Komisija vertina aspektus, susijusius su nacionalinių centralizuotų banko sąskaitų registrų ir ES duomenų paieškos sistemų susiejimo galimybėmis. Komisija taip pat nagrinėja ne apkaltinamuoju nuosprendžiu pagrįstas konfiskavimo priemones Sąjungoje. Galiausiai reaguodama į Europos Parlamento raginimą Komisija toliau vertins papildomų terorizmo finansavimo ES sekimo priemonių būtinumą, technines galimybes ir proporcingumą.

Siekdamos pažaboti dokumentų klastojimą, 2019 m. vasario 19 d. teisėkūros institucijos pasiekė preliminarų susitarimą dėl siūlomo reglamento sustiprinti Sąjungos piliečių tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų saugumą, kad nusikaltėliai ir teroristai negalėtų jais naudotis nesąžiningai. 2019 m. kovo 11 d. susitarimą patvirtino Europos Parlamento Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komitetas. Priimtu reglamentu bus nustatytos būtiniausios tapatybės kortelių saugumo savybės – be kita ko, kortelių bekontakčiame luste turės būti biometriniai identifikatoriai (veido atvaizdas ir dviejų pirštų atspaudai). Taip bus gerokai padidintas nacionalinių tapatybės kortelių ir teisę gyventi šalyje patvirtinančių dokumentų saugumas, ir teroristams ir kitiems nusikaltėliams, norintiems patekti į ES ar joje judėti, bus sunkiau neleistinai naudotis tokiais dokumentais ar juos suklastoti. Saugesni tapatybės dokumentai padės sustiprinti ES išorės sienų valdymą. Be to, saugesni ir patikimesni dokumentai leis ES piliečiams paprasčiau naudotis laisvo judėjimo teisėmis.

Tačiau būtina tolesnė pažanga dėl 2018 m. balandžio mėn. Komisijos pasiūlymų dėl prieigos prie elektroninių įrodymų, nes dabar vykdant daugiau nei pusę visų nusikalstamų veikų tyrimų teikiamas tarpvalstybinis prieigos prie elektroninių įrodymų prašymas. Taryba patvirtino savo derybų įgaliojimus dėl pasiūlymų dėl reglamento, kuriuo būtų pagerinta tarpvalstybinė prieiga prie elektroninių įrodymų baudžiamuosiuose tyrimuose, ir dėl direktyvos, kuria nustatomos teisinių atstovų skyrimo įrodymams baudžiamosiose bylose rinkti suderintos taisyklės. Tačiau nuo tada, kai 2018 m. balandžio mėn. Komisija priėmė pasiūlymus, Europos Parlamentas ėmėsi tik labai ribotų veiksmų. Atsižvelgdama į tai, kaip svarbu užtikrinti veiksmingą prieigą prie elektroninių įrodymų vykdant baudžiamąjį persekiojimą už tokius tarpvalstybinius nusikaltimus kaip terorizmas ar kibernetiniai nusikaltimai, Komisija ragina Europos Parlamentą imtis tolesnių veiksmų dėl šio pasiūlymo.

Tuo pat metu Komisija rengia tarptautines iniciatyvas dėl prieigos prie elektroninių įrodymų vykstant deryboms dėl Europos Tarybos Budapešto konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo ir deryboms su Jungtinėmis Valstijomis. Todėl 2019 m. vasario 5 d. Komisija priėmė rekomendacijas dėl derybų įgaliojimų, susijusių su abiem šiomis tarptautinėmis iniciatyvomis. Taryba šiuo metu svarsto įgaliojimų projektus, be kita ko, 2019 m. kovo 7–8 d. Teisingumo ir vidaus reikalų tarybos posėdyje. Komisija ragina Tarybą priimti sprendimą, suteikiantį įgaliojimus dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos Budapešto konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo, taip pat sprendimą, kuriuo suteikiami įgaliojimai pradėti derybas su Jungtinėmis Valstijomis dėl tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų. Svarbu skubiai pradėti derybas, kad būtų galima sustiprinti tarptautinį bendradarbiavimą keičiantis elektroniniais įrodymais, kartu užtikrinant suderinamumą su ES teise ir valstybių narių įsipareigojimais pagal ją ir atsižvelgiant į būsimus ES teisės pokyčius.

Siekdama iš teroristų atimti galimybes veikti, Komisija ragina:

·Europos Parlamentą skubiai priimti derybų įgaliojimus, susijusius su pasiūlymais dėl teisės aktų dėl elektroninių įrodymų, kad būtų galima nedelsiant pradėti trišales diskusijas su Taryba (Bendros deklaracijos prioritetas); ·Tarybą priimti sprendimus, kuriais suteikiami įgaliojimai dalyvauti derybose dėl Europos Tarybos Budapešto konvencijos dėl kibernetinių nusikaltimų antrojo papildomo protokolo ir įgaliojimai pradėti derybas su Jungtinėmis Valstijomis dėl tarpvalstybinės prieigos prie elektroninių įrodymų.

III. KOVA SU DEZINFORMACIJA IR RINKIMŲ APSAUGA NUO KITŲ KIBERNETINIŲ GRĖSMIŲ

Išorės ir vidaus subjektų kišimosi į viešas diskusijas ir manipuliavimo rinkimais pavojus dar niekada nebuvo toks realus ir galėtų dar padidėti artėjant Europos Parlamento rinkimams. Galima pasekmė – demokratinių institucijų sumenkinimas arba diskreditavimas – yra rimta, strateginė ir didėjanti grėsmė. Tai yra viena didžiausių saugumo problemų, su kuriomis ES šiandien susiduria tarpvalstybiniu mastu, ir dėl jų reikia imtis bendrų tarpvalstybinių atsakomųjų veiksmų.

Europos Parlamento rinkimų kampanijos įsibėgės kovo mėn. Prieš 2019 m. kovo 21–22 d. Europos Vadovų Tarybos posėdį Komisija ragina valstybes nares sustiprinti veiksmų koordinavimą ir informacijos mainus ir taip kovoti su dezinformacija ir apsaugoti rinkimus nuo kibernetinių grėsmių. Valstybės narės turėtų visapusiškai naudotis ES teikiamomis priemonėmis ir informaciniais kanalais, visų pirma sukurta nauja skubaus perspėjimo sistema. Be to, dėl dabartinės padėties Komisija ragina interneto platformas dėti daugiau pastangų visose valstybėse narėse ir taip padėti užtikrinti 2019 m. gegužės mėn. Europos Parlamento rinkimų vientisumą.

Siekdamos paremti ir paskatinti šias pastangas, Komisija ir vyriausioji įgaliotinė ir toliau imasi veiksmų, susijusių su dviem viena kitą papildančiomis veiksmų kryptimis, kuriomis siekiama kovoti su kibernetinėmis grėsmėmis: kova su dezinformacija ir rinkimų atsparumo didinimu.

1.Kovos su dezinformacija veiksmai

Piliečiams daromas didelio masto dezinformacijos, įskaitant klaidinančią arba akivaizdžiai klaidingą informaciją, poveikis gali būti rimta kibernetinė grėsmė prieš artėjančius Europos Parlamento rinkimus. Komisija atidžiai stebi, kaip įgyvendinami 2018 m. balandžio mėn. Komunikate dėl kovos su internetine dezinformacija nustatyti veiksmai.

Be to, Komisija atidžiai stebi pažangą, padarytą interneto platformų atstovams, pagrindiniams socialiniams tinklams, reklamuotojams ir reklamos pramonės atstovams 2018 m. spalio mėn. pasirašius Kovos su dezinformacija kodeksą (žr. toliau). Po pirmųjų dvylikos kodekso taikymo mėnesių Komisija atliks išsamų vertinimą. Jeigu bus nustatyta, kad praktikos kodekso įgyvendinimas ir poveikis yra nepakankamas, Komisija galės pasiūlyti kitas, įskaitant teisėkūros, priemones.

Remdamosi šiuo darbu ir reaguodamos į 2018 m. birželio mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdyje vadovų išsakytą raginimą apsaugoti Sąjungos demokratines sistemas, Komisija ir vyriausioji įgaliotinė 2018 m. gruodžio mėn. pateikė Bendrą kovos su dezinformacija veiksmų planą. Veiksmų plane pabrėžiama, kad, pasak ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro, didžiausią grėsmę ES kelia Rusijos Federacijos skleidžiama dezinformacija. Ji sisteminga, paremta dideliais ištekliais ir daug didesnio masto nei kitų šalių dezinformacija. Siekiant pašalinti dezinformacijos keliamą grėsmę, veiksmų plane numatoma didinti kovai su dezinformacija skirtus išteklius, konkrečiau išteklius Europos išorės veiksmų tarnybos (EIVT) Strateginės komunikacijos darbo grupei ir Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupei. Veiksmų plane taip pat numatoma skirti daugiau išteklių šiam klausimui spręsti ir raginama per artimiausius dvejus metus padidinti asignavimus.

Veiksmų plane nustatytos konkrečios kovos su dezinformacija priemonės, įskaitant skubaus perspėjimo sistemos sukūrimą. Atsižvelgdamos į artėjančius Europos Parlamento rinkimus, ES institucijos ir valstybės narės 2019 m. kovo mėn. sukūrė skubaus perspėjimo sistemą, kad būtų lengviau dalytis duomenimis ir dezinformacijos kampanijų vertinimais ir perspėti dėl dezinformacijos grėsmių.

Veiksmų plane taip pat numatyta atidžiai stebėti, kaip įgyvendinamas pirmiau minėtas interneto platformų pasirašytas praktikos kodeksas. 2019 m. sausio 29 d. Komisija paskelbė ataskaitas, kurias pateikė Praktikos kodeksą pasirašiusiosios šalys – įmonės „Google“, „Facebook“, „Twitter“ bei „Mozilla“ ir reklamos sektoriui atstovaujančios verslo asociacijos. Nors Komisija palankiai įvertino padarytą pažangą, ji taip pat paragino pasirašiusiąsias šalis dėti daugiau pastangų rengiantis 2019 m. Europos Parlamento rinkimams.

2019 m. vasario 28 d. Europos Komisija paskelbė „Facebook“, „Google“ ir „Twitter“ ataskaitas, kuriose aptariama 2019 m. sausio mėn. padaryta pažanga vykdant kovos su dezinformacija įsipareigojimus. Šiose ataskaitose platformos nepateikė pakankamai informacijos, kuri parodytų, kad politika ir priemonės naudojamos laiku ir turint pakankamai išteklių visose valstybėse narėse. Akivaizdu, kad visos pasirašiusiosios šalys turėtų imtis tolesnių veiksmų. Tiksliau, Komisija ragina platformas iki Europos Parlamento rinkimų kampanijos pradžios užtikrinti visišką politinės reklamos skaidrumą visose ES valstybėse narėse, suteikti tinkamą prieigą prie platformų duomenų mokslinių tyrimų ir faktų patikros tikslais ir užtikrinti tinkamą platformų ir atskirų valstybių narių bendradarbiavimą per skubaus perspėjimo sistemos ryšių palaikymo centrus.

2019 m. kovo 20 d. Komisija vėl pateiks minėto Praktikos kodekso įgyvendinimo ataskaitą.

2.Rinkimų atsparumo didinimas