Komisijos ataskaita Tarybai, Europos parlamentui ir Regionų komitetui - 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų Europos kultūros sostinių (atitinkamai Liuksemburgo bei Sibiu ir Liverpulio bei Stavangerio) renginių ex post vertinimas /* KOM/2009/0689 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 2009.12.22 KOM(2009)689 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų Europos kultūros sostinių (atitinkamai Liuksemburgo bei Sibiu irLiverpulio bei Stavangerio) renginių ex post vertinimas KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI, EUROPOS PARLAMENTUI IR REGIONŲ KOMITETUI 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų Europos kultūros sostinių (atitinkamai Liuksemburgo bei Sibiu irLiverpulio bei Stavangerio) renginių ex post vertinimas (Tekstas svarbus EEE) ĮVADAS Ši ataskaita teikiama pagal 2006 m. spalio 24 d. Sprendimo Nr. 1622/2006/EB[1], nustatančio Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m., 12 straipsnį, kuriame teigiama, kad „Komisija kiekvienais metais užtikrina išorinį ir nepriklausomą praėjusių metų Europos kultūros sostinės renginio rezultatų vertinimą pagal šiame sprendime nustatytus veiksmo tikslus ir kriterijus. Po Europos kultūros sostinės renginio iki kitų metų pabaigos Komisija pateikia šio vertinimo ataskaitą Europos Parlamentui, Tarybai ir Regionų komitetui.“ 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų renginiai buvo įvertinti bendrai, tačiau nuo 2009 m. vertinimas bus atliekamas kas metus. Šioje ataskaitoje pateikta Komisijos nuomonė dėl 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų Europos kultūros sostinių renginių išorės vertinimo pagrindinių išvadų ir rekomendacijų, kurias galima parsisiųsti internetu http://ec.europa.eu/dgs/education_culture/evalreports/index_en.htm. Atliekant išorės vertinimą pirmiausia buvo atskirai įvertintos keturios Europos kultūros sostinės (toliau – EKS): 2007 m. Liuksemburgas (Liuksemburgas) ir Sibiu (Rumunija), o 2008 m. Liverpulis (Jungtinė Karalystė) ir Stavangeris (Norvegija). Tada buvo palyginti rezultatai ir padarytos bendros išvados, susijusios su visomis keturiomis kultūros sostinėmis. Išvados pagrįstos keturių EKS pateiktais duomenimis, suinteresuotųjų šalių nuomonėmis ir Europos politine bei akademine literatūra. VEIKLOS PAGRINDAS Su Europos kultūros sostinės renginiais susijusi Bendrijos veikla Pirmoji Europos kultūros miesto programa buvo pradėta tarpvyriausybiniu lygmeniu 1985 m.[2]; vėliau ji buvo papildyta Europos kultūros mėnesio renginiu[3]. Remiantis šia veikla, Sprendimu Nr. 1419/1999/EB buvo nustatyta Bendrijos veikla, susijusi su Europos kultūros sostinės renginiais 2005–2019 m.[4] (toliau – veikla). Buvo nustatyta chronologinė tvarka, pagal kurią kasmet skirtingos valstybės narės turi teisę į EKS nominaciją. Europos šalys, kurios nėra valstybės narės, taip pat galėjo teikti paraiškas dėl EKS nominacijos be jokios iš anksto nustatytos chronologinės tvarkos. Vėliau Sprendimas Nr. 1419/1999/EB pakeistas Sprendimu Nr. 1622/2006/EB[5], kuriuo buvo patikslinti veiklos tikslai, pakeista 2013 m. ir vėlesnių metų nominavimo ir veiklos įgyvendinimo stebėsenos tvarka ir panaikinta ne valstybių narių galimybė teikti paraiškas dėl EKS nominacijos. Juo nustatytas dviejų etapų nacionalinis konkursas, Europos kriterijai ir stebėsenos grupės susitikimai po nominavimo; ankstesniu sprendimu valstybės narės pačios galėjo nustatyti miestų atrankos tvarką, be to, nebuvo vykdoma jokia tolesnė stebėsena. 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS nominacijoms pasiūlyti miestai Europos atrankos grupei pateikė paraiškas kartu su metų kultūrine programa, o šioji Komisijai rekomendavo jų kandidatūrą. Komisija savo ruožtu pateikė rekomendaciją Ministrų Tarybai, kuri oficialiai paskelbė EKS. Atsižvelgiant į laiką, skirtą EKS renginiams įgyvendinti (tam pradedama ruoštis prieš 6 metus iki nominavimo metų), 2006 m. sprendime nustatyta, kad 2007–2009 m. EKS renginiams yra taikomas 1999 m. sprendimas, o 2010–2012 m. renginiams numatytos pereinamojo laikotarpio nuostatos. ES finansinė parama teikiama pagal ES programą „Kultūra“. 2007–2013 m. kas metus kiekvienai EKS skiriama ne daugiau kaip 1,5 mln. EUR[6]. 2007 m. ir 2008 m. finansinė parama suteikta kaip bendro finansavimo dalis tam tikriems projektams, sudarantiems dalį EKS kultūrinių programų. 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų Europos kultūros sostinės 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS buvo išrinktos pagal 1999 m. sprendime nustatytą atrankos tvarką. 2007 m. ir 2008 m. teisė tapti EKS suteikta atitinkamai Liuksemburgo ir Jungtinės Karalystės miestams. Liuksemburgas šį vardą pasiūlė suteikti Liuksemburgo miestui ir jo apylinkėms, o Jungtinė Karalystė po surengto nacionalinio konkurso rekomendavo nominuoti Liverpulį. Be to, Rumunija, kuri 2004 m. dar nebuvo ES valstybė narė, pasiūlė Sibiu kandidatūrą (2007 m.), o Norvegija – Stavangerio (2008 m.). Atranka vyko 2003–2004 m. Europos atrankos grupė paskelbė ataskaitą, kurioje rekomendavo EKS vardą 2007 m. suteikti Liuksemburgui ir Sibiu, o 2008 m. – Liverpuliui ir Stavangeriui; be to, pateikė rekomendacijų, kaip geriau įgyvendinti pasiūlytus tikslus. 2004 m. atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją Ministrų Taryba miestams kandidatams oficialiai suteikė EKS vardą. IšORėS VERTINIMAS Vertinimo kriterijai Atlikti 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS renginių išorės vertinimą[7] Komisija pavedė bendrovei „Ecotec Research and Consulting“. Buvo siekiama įvertinti šių keturių EKS renginių aktualumą, veiksmingumą ir nuoseklumą atsižvelgiant į veiklos ir pačių EKS paraiškose bei renginių įgyvendinimo etapu nustatytus tikslus. Atlikus išorės vertinimą buvo parengtos visų EKS renginių ataskaitos ir pateiktos išvados bei rekomendacijos, kaip geriau įgyvendinti veiklą. Atsižvelgiant į tai, kad EKS vardas suteikiamas tik vieneriems metams, su šiais miestais susijusios išvados ir rekomendacijos buvo gerosios patirties apibendrinimas, kuriuo siekiama padėti būsimoms EKS. Metodika Keturios EKS buvo vertinamos atskirai, iš dalies remiantis pačių EKS užsakytais vertinimais. Duomenys buvo renkami dviem lygmenimis: ES lygmeniu (nedidelė dalis duomenų) ir pačių EKS lygmeniu (išsamesni duomenys). Pagrindiniai šaltiniai buvo Europos lygmens politinė ir akademinė literatūra, pradinės EKS paraiškos, EKS tyrimai ir ataskaitos, renginių programos, reklaminė medžiaga ir interneto svetainės, EKS pateikti išsamūs duomenys apie veiklą, našumą ir rezultatus, už EKS veiklą atsakingos grupės apklausa, kiekvienos EKS pagrindinių suinteresuotųjų šalių apklausa telefonu ir lankymasis šiuose miestuose. Atliekant lyginamąją peržiūrą ir bendrą vertinimą buvo atsižvelgta į su visomis keturiomis EKS susijusias išvadas, palyginti ir sugretinti metodai ir patikrinta tyrimo kokybė. Išvados dėl EKS veiklos paprastai buvo daromos atsižvelgiant į visų keturių EKS pateiktus įrodymus ir išvadas. Vertintojo išvados Veiklos aktualumas Atlikus vertinimą nustatyta, kad veikla įgyvendinta pagal EB sutarties 151 straipsnį: svarbūs veiklos tikslai buvo plėtoti kultūrinę veiklą ir kultūrinį Europos aspektą per jos kultūrą. Be to, iš vertinimo rezultatų matyti, kad per daugelį metų miestai, kuriems suteiktas EKS vardas, nustatė trečią bendrą tikslą, kurį vertintojai apibrėžė kaip socialinio ir ekonominio vystymosi skatinimą per kultūrą, nors toks tikslas ir nėra aiškiai nurodytas Sutarties 151 straipsnyje. 1999 m. sprendimo preambulėje pirmą kartą aiškiai nurodoma kultūros ir turizmo plėtojimo siekis bei būtinybė telkti įvairius gyventojų sluoksnius. Ši nuoroda dar kartą pateikiama 2006 m. sprendime, kuriame nustatyti kriterijai, susiję su piliečių dalyvavimo skatinimu ir ilgalaikiu vystymusi. Daugelis EKS iškėlė konkrečius socialinius, ekonominius ar turizmo tikslus. Tokių tikslų įtraukimu į EKS veiklą buvo formuojamos ir atspindimos bendros kultūros politikos tendencijos. Tačiau šiems tikslams tampant vis svarbesniais, pradėta diskutuoti, ar kultūra turėtų būti plėtojama vien tik dėl jos savaiminės vertės ar kaip priemonė, kuria siekiama gauti apčiuopiamos, kiekybinės naudos iš investicijų. 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS renginių aktualumas Atliekant vertinimą buvo nagrinėjama miestų motyvacija tapti EKS ir jų tikslų atitikimas veiklos tikslams ir EB sutarties 151 straipsniui. Visoms keturioms EKS trys konkretūs tikslai (kultūrinės veiklos plėtojimas, kultūrinio Europos aspekto plėtojimas per jos kultūrą ir socialinis bei ekonominis vystymasis per kultūrą) buvo aktualūs, o bent vienas iš šių trijų tikslų buvo itin aktualus. Visoms keturioms EKS buvo aktualus kultūrinės veiklos plėtojimo tikslas, tačiau labiausiai – Stavangeriui. Kitose trijose EKS šis tikslas buvo įtrauktas į kitus bendrus tikslus, t. y. sukurti tarpvalstybinį regioną (Liuksemburgas), siekti, kad miestas taptų žinomas tarptautiniu mastu (Sibiu), atnaujinti miestą bei skatinti jo integraciją (Liverpulis). Visoms keturioms EKS buvo aktualus kultūrinio Europos aspekto plėtojimo per jos kultūrą tikslas: jos visų pirma siekė skatinti bendradarbiavimą su kultūros paslaugų teikėjais, menininkais ir kitų valstybių narių miestais. Visoms keturioms EKS taip pat aktualus buvo ekonominio vystymosi per kultūrą tikslas, pvz., pirmiausia naudojant EKS vardą miesto (Liuksemburgo atveju – ir jo apylinkių) įvaizdžiui gerinti, ir socialinio vystymosi per kultūrą tikslas. Valdymo priemonių veiksmingumas Buvo nagrinėjamas EKS renginių valdymo priemonių veiksmingumas, įskaitant organizacinius modelius, kultūrinės veiklos sričių ir renginių atrankos ir įgyvendinimo tvarką, ryšius, reklamą ir finansavimo būdus. Visos keturios EKS patyrė sunkumų siekdamos nustatyti veiksmingas valdymo priemones, visų pirma planavimo laikotarpiu. Šie sunkumai pirmiausia susiję su problemomis nustatant organizacinę struktūrą ir sudarant asmenų, turinčių tinkamų įgūdžių kultūrinei programai įgyvendinti, grupę. Kiekvienu atveju buvo reikalingi vis kitokie įgūdžiai, todėl grupės struktūra, nors ją ir toliau sudarė dauguma tų pačių pagrindinių veikėjų, skyrėsi nuo pradinės grupės, sėkmingai parengusios paraišką. Pagrindinės problemos buvo suderinti meninius ir politinius interesus, užtikrinti, kad bendradarbiaujančios suinteresuotosios šalys palankiai vertintų bet kokią naują įgyvendinimo sistemą, ir suburti tinkamą dirbančių, komandiruotų ir naujų darbuotojų grupę. Galiausiai visos EKS sukūrė veiksmingą valdymo struktūrą, priimtiną daugumai suinteresuotųjų šalių. 2007–2008 m. patirtis rodo, kad paprastai rekomenduotina yra nauja ir nepriklausoma struktūra, atitinkanti miesto ir šalies politinę ir kultūrinę padėtį. Be to, iš 2007–2008 m. patirties matyti, kad svarbūs yra pačių EKS atlikti vertinimai. EKS sistemų veiksmingumas ES lygmeniu Svarbiausia buvo išnagrinėti Europos Komisijos vykdomus atrankos, stebėsenos ir finansinius procesus. Visos keturios EKS pareiškė, kad yra patenkintos Europos atrankos grupės veikla, tačiau dar per anksti daryti galutines išvadas dėl minėtos veiklos veiksmingumo ir nešališkumo, nes šių EKS atveju grupė turėjo pateikti nuomonę tik dėl absoliučių kiekvieno miesto kandidato privalumų, o ne jų privalumų palyginti su konkuruojančiais kandidatais. 1999 m. sprendime nebuvo numatytas stebėsenos etapas. Vis dėlto, trys iš keturių miestų mano, kad stebėsena būtų buvusi naudinga. Iš tikrųjų, taip būtų buvę galima nustatyti galimas problemas ir iš anksto imtis taisomųjų veiksmų. Visos keturios EKS pritarė tam, kad Komisija skatintų buvusių, dabartinių ir būsimų EKS bendradarbiavimą. ES finansavimo (1,5 mln. EUR kiekvienai EKS) kriterijai buvo aiškūs, o administravimo tvarka nesiskyrė nuo kitų ES programų. Kiekviena EKS konkretiems projektams paramą gavo pagal ES programą „Kultūra“. ES parama sudarė labai nedidelę dalį bendrų kiekvienos EKS kultūrinės programos išlaidų. Nepaisant nedidelės paramos iš ES biudžeto sumos, EKS vardo suteikimas turi didelį teigiamą poveikį. EKS veiklai teikiamas didelis žiniasklaidos ir visuomenės dėmesys reiškia aukštus reikalavimus miestams kandidatams ir dideles investicijas į kultūrines programas ir miestus apskritai. Atsižvelgiant į finansinius išteklius ir pastangas, abejojama, ar kuri nors kita politinė priemonė būtų galėjusi turėti tokį pat poveikį tokio paties dydžio ES investicijoms. Tačiau reikia stebėti, ar ateityje investicijų grąža mažės ir ar reikės kitų politinių priemonių, grindžiamų įvairiomis EKS veiklos koncepcijomis ir įgyta patirtimi. Kultūrinės veiklos plėtojimo veiksmingumas Atliekant vertinimą buvo nagrinėta, ar veiksmingai įgyvendinta kiekvienos EKS kultūrinė programa ir jos poveikis ilgalaikiam miesto kultūros plėtojimui. Visose EKS įgyvendinta kultūrinė programa buvo didesnė nei tuo atveju, jei tie miestai nebūtų turėję EKS vardo. Buvo imtasi daugybės įvairių tikrai novatoriškų kultūros projektų ir veiklos. Renginių dalyvių skaičius buvo kur kas didesnis nei ankstesniais EKS metais; be to, yra įrodymų, kad publika renginiais buvo labai patenkinta. Šiuo metu visų EKS kultūrinis gyvenimas yra gyvesnis ir labiau žinomas nacionaliniu ir tarptautiniu mastu nei anksčiau. Visose kultūrinėse programose dalyvavo daugybė pripažintų užsienio ir šalies menininkų, tačiau kiekvienu atveju taip pat buvo paremta labai daug vietos lygmens kultūros paslaugų teikėjų. Be didesnio matomumo ir platesnių ryšių vienas iš svarbiausių privalumų visoms keturioms EKS yra išaugęs tokių kultūros paslaugų teikėjų profesionalumas ir veiklos pajėgumai. Daugeliu atveju glaudesnis bendradarbiavimas su kultūros įstaigomis ir valdžios institucijomis reiškė didesnę paramą. Pavyzdžiui, dėl didesnio viešojo finansavimo, paprastai suteikto kartu su praktine pagalba, mažesnės organizacijos galėjo lengviau sudaryti sutartis ir gauti subsidijų finansavimą. Apskritai visi miestai per EKS metus sėkmingai įgyvendino savo tikslus, susijusius su kultūrinės veiklos plėtojimu. Žinoma, ne visos kultūrinių programų dalys buvo įgyvendintos visiškai sėkmingai, todėl kai kurios suinteresuotosios šalys (pvz., kai kurios kultūros įstaigos, kurioms EKS renginiai nebuvo labai aktualūs) pareiškė nepasitenkinimą. Kai kurie vietos menininkai manė, kad pirmenybė buvo nepagrįstai teikiama užsienio menininkams; o kai kurie vietos lygmens kultūros paslaugų teikėjai teigė, kad nebuvo patenkinti jų finansinės ir kitokios paramos lūkesčiai. Tačiau buvo įgyvendintos keturios išsamios EKS kultūrinės programos, kurias sudarė daugybė įdomių ir novatoriškų projektų. Kultūrinio Europos aspekto plėtojimo per jos kultūrą veiksmingumas 1999 m. sprendime Europos aspektas nebuvo aptartas, o 2006 m. sprendime nustatyti Europos aspekto kriterijai gali būti labai lanksčiai aiškinami. Galbūt todėl 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS veiklos Europos aspektas buvo interpretuojamas labai skirtingai. Todėl vertinant, kaip veiksmingai EKS plėtojo Europos aspektą, buvo atsižvelgta į interpretacijų įvairovę. Visos keturios EKS veiksmingai įgyvendino įvairią su Europos aspektu susijusią veiklą, tačiau skyrėsi šio aspekto pobūdis ir veiksmingumo mastas: - dėl EKS vardo visi keturi miestai tapo labiau matomi, todėl juose itin padidėjo turizmas, nors šis tikslas buvo svarbus tik dviems iš jų; - visi miestai veiksmingai vykdė veiklą bendradarbiavimo, bendros veiklos ir mainų srityje. Vis dėlto plačiausiai ji buvo vykdoma tik Liuksemburge. Kitose EKS bendradarbiavimas liko pagrindinės kultūrinės programos nuošalyje ir iš esmės buvo vykdomas tik su kitais EKS vardą turinčiais miestais; - visi keturi miestai sėkmingai užmezgė tarptautinę partnerystę su kitais miestais ar regionais, tačiau plačiai ši veikla buvo vykdoma tik Liuksemburge; - trys EKS veiksmingai įgyvendino savo tikslą pritraukti europinės reikšmės menininkų; - ketvirtai EKS (Liuksemburgui) šis tikslas nebuvo toks svarbus, nors ji ir pritraukė daugybę Europos menininkų; - veikla, susijusi su Europos istorija, identitetu ir paveldu mieste, buvo plačiai įgyvendinama tik Liuksemburge ir Sibiu, nors ir nevienodai veiksmingai; - visos EKS tik šiek tiek dėmesio skyrė su Europa susijusių temų ir klausimų plėtojimui. Poveikio ekonominiam ir miestų vystymuisi bei turizmui veiksmingumas Atlikus vertinimą nustatyta, kad visose keturiose EKS padarytas poveikis ekonominiam ir miestų vystymuisi bei turizmo plėtojimui; visuose keturiuose miestuose išaugo turizmas, kurio teigiamas poveikis vietos ekonomikai yra akivaizdus; visos keturios EKS tiesiogiai investavo į kultūros infrastruktūrą ir miestų vystymąsi arba šias investicijas paskatino. Tačiau vis dar neaišku, kokiu mastu EKS koncepcija padeda skatinti miestų atnaujinimą. Todėl ateityje gali būti siekiama, kad EKS renginių tikslai, kaip ir anksčiau, būtų vien tik kultūriniai arba iš naujo būtų peržiūrėta EKS koncepcija. Socialinio vystymosi per kultūrą skatinimo veiksmingumas Atliekant vertinimą buvo nagrinėjamas EKS renginių veiksmingumas atsižvelgiant į socialinį veiklos aspektą. Yra įrodymų, kad visi miestai sėkmingai įgyvendino veiklą, kuria buvo siekiama socialinių tikslų, visų pirma suteikti daugiau galimybių pažinti kultūrą ir dalyvauti savanoriškoje veikloje (ypač Sibiu ir Liverpulis). Taip pat yra įrodymų, kad kultūriniuose renginiuose ir veikloje dalyvavo daugiau žmonių, įskaitant tikslines grupes (Liuksemburgo atveju). Be to, buvo sukurta daugybė naujų būdų, kaip įtraukti tokias grupes, pavyzdžiui, kultūrinių renginių organizavimas naujose vietose ir skirtinguose rajonuose bei bendruomenės meno projektų rengimas. Tačiau 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS renginių socialinį aspektą visų pirma sudarė didesnės galimybės dalyvauti kultūros renginiuose, o ne kultūrinė ar socialinė įtrauktis per se . Tvarumas Galiausiai atliekant vertinimą buvo nagrinėjamas EKS veiklos tvarumas ir jos poveikis kultūros valdymui ir ilgalaikiam atitinkamų miestų vystymuisi. Pasibaigus EKS metams visose keturiose EKS kultūrinės veiklos sumažėjo, tačiau nemažai projektų, kurie buvo pradėti EKS metų pradžioje, toliau įgyvendinami; be to, kai kuriais atvejais valdžios institucijos juos toliau finansuoja. Taip pat yra daugybė pavyzdžių, kai EKS metais pradėti renginiai tampa tradiciniais. Be to, yra daugybė pavyzdžių, kai kultūros įstaigos ir nepriklausomi kultūros paslaugų teikėjai imasi daugiau iniciatyvų nei prieš EKS metus, nors kai kurios galimybės šiuo atžvilgiu nebuvo išnaudotos. Iš 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS patirties matyti, kad pasibaigus EKS metams panaikinamos už veiklos įgyvendinimą atsakingos institucijos, todėl neišvengiamai prarandama tam tikra įgyta patirtis. Tačiau akivaizdu, kad EKS įvyko svarbių su kultūros valdymu susijusių pokyčių. EKS ne tik išsaugojo daug įgytos patirties (daugybė asmenų toliau dirba miesto kultūros valdymo srityje, grįžo į ankstesnes darbo vietas, pvz., į savivaldybes, arba pradėjo eiti naujas pareigas, pvz., kultūros įstaigose), bet taip pat padėjo atsirasti naujiems darbo būdams, užmegzti naujus ryšius ir priimti naujas strategijas. Daugeliu atvejų EKS renginiai vietos savivaldybių ir kultūros paslaugų teikėjams padėjo užmegzti naujus ryšius, o kultūrai tapti vietos politinių debatų tema. Taigi apskritai EKS renginiai labai pakeitė kultūrinės veiklos organizavimą – sukurta naujų veiklos modelių, kurie veikiausiai ir toliau bus naudojami. Šiuo metu dar neįmanoma įvertinti, ar poveikis ekonomikai ir turizmui bus tvarus. 2007-ųjų ir 2008-ųjų metų EKS turizmas padidėjo ir šie miestai tapo labiau matomi tarptautiniu mastu, tačiau dabartinėmis ekonomikos sąlygomis gali būti sunku išlaikyti tokį pat turizmo ir matomumo lygį, nei jei ir žinoma, kad pasibaigus pasaulinei ekonomikos krizei, šie miestai gali toliau sulaukti daugiau turistų nei tuo atveju, jei jie nebūtų tapę EKS, ir turėti daugiau galimybių ateityje gauti naudos. PAGRINDINėS IšORėS VERTINIMO REKOMENDACIJOS IR KOMISIJOS PASTABOS Komisija pritaria pagrindinėms vertintojo rekomendacijoms, tačiau mano, kad yra tam tikro pasikartojimo. Todėl ji, kaip nurodyta toliau, šiek tiek pakeitė rekomendacijų formuluotes, bet nepakeitė jų esmės. Valdymo veiksmingumas Komisija turėtų rekomenduoti visoms EKS atlikti kultūros programų ir susijusios veiklos vertinimą. EKS veiksmingumas ES lygmeniu Ateityje atliekant vertinimą, reikėtų nagrinėti: - ar 2006 m. sprendimu nustatyta atrankos ir stebėsenos tvarka yra veiksminga ir nešališka; - kokią reikšmę EKS, kaip prekės ženklui, teikia EKS vardą turintys miestai ir kitos suinteresuotosios šalys (žiniasklaida, kultūros institucijos ir plačioji visuomenė). Jei pastebima, kad šio „prekės ženklo“ reikšmė mažėja, Komisija turėtų išnagrinėti kitus metodus ir palyginti jų atitinkamus privalumus su EKS veiklos metodais. Poveikio ekonominiam ir miestų vystymuisi bei turizmui ir socialinio vystymosi skatinimo per kultūrą veiksmingumas Per būsimus debatus Europos Komisija turėtų išnagrinėti, kokiu mastu EKS koncepcija (ir kultūra apskritai) galėtų ir (arba) turėtų būti naudojama, siekiant skatinti: - miestų atnaujinimą ir ekonominį vystymąsi ar grįžti prie požiūrio, labiau orientuoto į kultūrą kaip savaiminę vertybę; - tikrą socialinį miestų atnaujinimą, įtraukiant visus gyventojus, o ne vien tik didinant jau susiformavusios auditorijos kultūrines galimybes; - ar išlaikyti lankstumą ir leisti miestams patiems nustatyti pusiausvyrą. KOMISIJOS IšVADOS Komisija pritaria bendram vertintojo įvertinimui ir pirmiau išdėstytoms rekomendacijoms. Suvokdama, kad kiekvienos EKS privalumai glūdi jų įvairovėje ir kultūriniame išskirtinume, Komisija miestams suteiks pakankamai erdvės įgyvendinti veiklos tikslus (1 rekomendacija). Komisija pažymi, kad dauguma EKS jau turi vertinimo sistemas, apimančias visą kultūrinę programą ar jos dalis, todėl ji rekomenduoja atlikti bendrus vertinimus vietos lygmeniu (2 rekomendacija). Siekdama skatinti skleisti gerąją patirtį, Komisija pritarė politinei iniciatyvai 2008 m. Liverpulyje sukurtą išsamaus vertinimo modelį ateityje pritaikyti būsimų EKS poreikiams[8]. Komisija taip pat išsamiai išnagrinės, kaip EKS naudojasi ir gali naudotis struktūriniais fondais[9]. Komisija džiaugiasi, kad 2006 m. sprendimu nustatyta nauja atrankos, stebėsenos ir finansavimo tvarka jau yra taikoma atsižvelgiant į vertinimo išvadose pateiktas rekomendacijas. Ji užtikrins, kad ši nauja tvarka būtų tinkamai laiku įvertinta[10]. Komisija puikiai suvokia EKS „prekės ženklo“ reikšmę: ji EKS pretenduojančių tapti miestų vadove[11] pateikia patarimų dėl jo naudojimo; be to, ji toliau stebės šio ženklo naudojimo ir reikšmės raidą. Komisija skatins dalytis gerąja patirtimi ir pabrėš, kad EKS renginiai yra miestų vystymosi per kultūrą galimybė. Kalbant apie tam tikras kultūros kaip priemones siekti socialinių ir ekonominių tikslų ir kultūros kaip savaiminės Europos piliečių vertybės sąsajas, Komisija yra įsitikinusi, kad sėkmingi EKS renginiai yra puikus pavyzdys, kaip suderinti kokybišką meną ir socialinį bei ekonominį vystymąsi (3 rekomendacija). [1] OL L 304, 2006 11 3. [2] Nominacija „Europos kultūros sostinė“ buvo sukurta siekiant suartinti Europos piliečius. Žr. kultūros ministrų rezoliuciją dėl kasmet organizuojamo Europos kultūros miesto renginio, 1985 m. birželio 13 d. (http://eur-ex.europa.eu/Notice.do?mode=dbl&lang=en&lng1=en,en&lng2=da,de,el,en,es,fr,it,nl,&val=117538:cs&page=1&hwords=). [3] 1992 m. gegužės 18 d. Taryboje posėdžiavusių kultūros ministrų išvados dėl Europos kultūros miestų rinkimo po 1996 m. ir dėl kultūros mėnesio renginio (http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:41992X0616:EN:HTML). [4] 1999 m. gegužės 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1419/1999/EB, nustatantis Bendrijos veiksmus dėl Europos kultūros sostinės renginių 2005–2019 m. (OL L 166, 1999 7 1, p. 1.). Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 649/2005/EB (OL L 117, 2005 5 4, p. 20). http://www.europa.eu/eur-lex/pri/en/oj/dat/1999/l_166/l_16619990701en00010005.pdf http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/site/en/oj/2005/l_117/l_11720050504en00200021.pdf. [5] 2006 m. spalio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1622/2006/EB, nustatantis Bendrijos veiksmą dėl Europos kultūros sostinės renginių 2007–2019 m. (OL L 304, 2006 11 3, p. 1). http://eur-lex.europa.eu/JOHtml.do?uri=OJ:L:2006:304:SOM:EN:HTML . [6] 2006 m. gruodžio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1855/2006/EB, nustatantis programą „Kultūra“ (2007–2013 m.) (OL L 372, 2006 12 27, p. 1), žr. programos 1.3 dalį. [7] Bendroji paslaugų sutartis Nr. EAC/03/06 dėl vertinimo, su vertinimu susijusių paslaugų ir paramos atliekant poveikio vertinimą. [8] http://www.liv.ac.uk/impacts08/. [9] Kultūros indėlio į vietos ir regionų ekonominį vystymąsi studija (Europos regioninės politikos dalis) http://ec.europa.eu/culture/key-documents/doc537_en.htm. [10] 2010-ųjų metų EKS: stebėsenos tvarka ir Melinos Mercouri premija; 2013-ųjų metų EKS: 2006 m. sprendimu nustatyta nuodugnios atrankos tvarka. [11] http://ec.europa.eu/culture/our-programmes-and-actions/doc629_en.htm.