Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) /* KOM/2011/0288 galutinis - 2011/0135 (COD) */





AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1. PASIŪLYMO APLINKYBĖS Kūrybingumas, žinios ir inovacijos – mūsų būsimo augimo pagrindas. Todėl strategijoje „Europa 2020“[1] pažangus augimas nustatytas kaip vienas iš trijų būsimo Komisijos politikos kūrimo proceso prioritetų. Be to, joje pabrėžiama, kad būtina gerinti ES mokslinių tyrimų rezultatus, skatinti inovacijas ir žinių perdavimą, taip pat užtikrinti, kad remiantis pažangiomis idėjomis būtų galima kurti naujus produktus ir paslaugas ir taip užtikrinti augimą ir kurti kokybiškas darbo vietas. Komisija įsipareigojo paremti šių tikslų įgyvendinimą ir tuo tikslu sukurti aukšto lygio intelektinės nuosavybės kultūrą[2]. Viena iš grėsmių sėkmingai intelektinės nuosavybės politikai, o todėl ir augimui bei konkurencingumui – pastaraisiais metais augantis intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų mastas. Pavyzdžiui, 2009 m. OECD apskaičiavo, kad 2007 m. tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis sudarė 250 mlrd. USD, o tai daugiau nei 150 ekonomikų nacionalinis BVP[3]. Be to, ES muitinių paskelbtais duomenimis, aiškiai išaugo muitinių veiklos mastas – registruotų atvejų skaičius išaugo nuo 26 704 2005 m. iki 43 572 2009 m., t. y. per penkerius metus apie 60 %[4]. Piratavimo (arba autorių teisių pažeidimo internete) ekonominis poveikis šiuo metu ne toks aiškus, nes šis reiškinys visiškai naujas. Tačiau, remiantis naujausiu 2010 m. tyrimu, kurį užsakė Tarptautinių prekybos rūmų verslo subjektų kovos su prekių klastojimu ir piratavimo iniciatyvos šalys ir kurį atliko Paryžiuje įsikūrusi įmonė TERA Consultants , 2008 m. dėl piratavimo muzikos, kino, televizijos ir programinės įrangos sektoriuose ES buvo patirta 10 mlrd. EUR nuostolių ir prarasta per 185 000 darbo vietų[5]. Įvairiais pramonės ir tarptautinių organizacijų tyrimais patvirtinta, kad prekybos suklastotomis ir piratinėmis prekėmis mastai auga, ir daroma išvada, kad dėl to - smarkiai mažėja investicijų į naujoves ir naikinamos darbo vietos[6]; - kyla grėsmė Europos vartotojų sveikatai ir saugai[7]; - sukuriama rimtų problemų Europos MVĮ[8]; - sumažėjus oficialios prekybos mastams surenkama mažiau mokesčių[9]; - tokia veikla yra patraukli organizuotiems nusikaltėliams[10]. Viena iš pagrindinių iniciatyvų, kurios ėmėsi Taryba[11] ir Komisija (2009 m.[12]) šiai grėsmei šalinti, buvo Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro (toliau – centras) įsteigimas, siekiant užtikrinti, kad intelektinės nuosavybės teisių pažeidimai būtų suprantami kuo geriau. Vadovaujantis 2008 m. Tarybos nurodymu, centras šiuo metu yra juridinio statuso neturintis kompetencijos centras, kuriam vadovauja Komisijos tarnybos. Jis turėtų: i) tapti pagrindiniu informacijos ir duomenų, susijusių su visais intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais, rinkimo, stebėjimo ir pateikimo centru ir ii) būti nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių atstovų bendradarbiavimo platforma, skirta keistis idėjomis ir profesinėmis žiniomis apie geriausią praktiką, rengti bendras teisių gynimo strategijas ir teikti rekomendacijas politikos formuotojams. Centro valdymas susijęs su tam tikromis užduotimis ir veikla, už kurias atsakingos Komisijos tarnybos. Centro veiklą šiuo metu tvarko trys Komisijos darbuotojai (du administratoriai ir vienas asistentas), kurie vykdo ir visą su centru susijusį politikos darbą. Naujausioje centrui skirtoje Tarybos rezoliucijoje numatyta papildomų funkcijų – centras paragintas įvertinti būtinybę įgyvendinti ES lygmens mokymo programas asmenims, užsiimantiems kova su prekių klastojimu ir piratavimu[13]. Be to, 2010 m. rugsėjo mėn. Europos Parlamento rezoliucijoje centras raginamas parengti rinkinį mokslinių tyrimų duomenų apie prekių klastojimą ir intelektinės nuosavybės teisių reglamentavimą[14]. Neseniai paskelbtame tyrime, atliktame Komisijos Prekybos generalinio direktorato užsakymu, rekomenduojama užtikrinti, kad centras taptų bendru Komisijos ryšių su kitomis šalimis centru ir tarptautiniu geriausios praktikos kūrimo ir sklaidos centru[15]. Dabartinės centro aplinkybės buvo tinkamos pradiniam projekto etapui, kai pasikonsultavus ir surengus keletą susitikimų buvo sukurta institucinė struktūra, tačiau plėsti centro įgaliojimus ir didinti veiklos mastą nėra galimybės, nes siekiant abiejų šių tikslų būtina tvari infrastruktūra (žmogiškieji ištekliai, finansavimas ir IT įranga), taip pat galimybė naudotis reikiamomis profesinėmis žiniomis. - Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tikslai atitinka esamą ES politiką ir strategijas, tokias kaip strategija „Europa 2020“[16]. Be to, jie dera su pagrindiniais Komisijos prioritetais ir pasiūlymais, susijusiais su Komisijos parengta Europos intelektinės nuosavybės teisių strategija[17]. 2. KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS REZULTATAI IR POVEIKIO VERTINIMAS - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Nuo pat centro įkūrimo jo struktūra ir finansavimas buvo reguliariai aptariami ir keturiuose iki šiol surengtuose centro posėdžiuose[18], ir specialistų grupių posėdžiuose, kuriuose nuo 2009 m. rugsėjo mėn. dalyvauja kelių privačiojo sektoriaus organizacijų, dalyvaujančių centro veikloje, atstovai. Europos Parlamento nariai yra informuojami apie centro darbą ir veiklos naujienas; 2010 m. Europos Parlamento prekių klastojimo, kontrabandos ir organizuoto nusikalstamumo klausimams skirtame forume atvirai aptarta centro ateitis, o konkrečiai – galimybė centrą priskirti Vidaus rinkos derinimo tarnybai. Be to, politiniu lygmeniu Taryba, reaguodama į du Komisijos komunikatus dėl centro[19], priėmė dvi rezoliucijas[20], kuriose pritariama centro sukūrimui ir Komisija raginama išsamiau apibrėžti jo vaidmenį ir užduotis. Be to, 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamentas priėmė ataskaitą apie Komisijos 2009 m. komunikatą ir pasisakė už aktyvesnį Vidaus rinkos derinimo tarnybos dalyvavimą teisių gynimo veikloje[21]. Minčiai, kad tam tikra teisių gynimo veikla būtų patikėta Vidaus rinkos derinimo tarnybai, pritarė Europos prekių ženklų sistemos naudotojai, su kuriais buvo tartasi rengiant išsamų Europos prekių ženklų sistemos vertinimą[22]. Ši mintis susilaukė plataus pritarimo per tolesnes diskusijas specialiame seminare, surengtame per 2010 m. gruodžio 2–3 d.[23] Briuselyje vykusį 2010 m. Europos aukščiausio lygio susitikimą intelektinės nuosavybės klausimais. Be to, 2010 m. lapkričio mėn. surengtuose susitikimuose pasiūlymui pritarė Vidaus rinkos derinimo tarnybos valdymo organai – administracinė taryba ir biudžeto komitetas[24]. Atsižvelgiant į tai, kad rengtos konkrečios ir tikslinės tęstinės konsultacijos, išreikšta nuomonė, kad jokių papildomų standartinių konsultacijų rengti nereikia. - Poveikio vertinimas Poveikio vertinime svarstyti trys skirtingi variantai ir keletas papildomų variantų. Pagal 1 variantą Komisijos tarnybos ir toliau administruotų centro veiklą, tačiau jų ištekliai būtų labai padidinti. Pagal papildomą variantą 1a visas darbas ar didžioji jo dalis būtų daroma vietoje, o pagal papildomą variantą 1b didelė darbo dalis būtų perduota vykdyti pagal rangos sutartį. Pagal antrą išnagrinėtą variantą centrui būtų patikėta įgyvendinti privačiojo sektoriaus parengtą iniciatyvą, kuri visa turėtų būti finansuojama privačiojo sektoriaus (papildomas variantas 2a), skiriant Komisijos dotaciją (papildomas variantas 2b) arba sudarant privačiojo ir viešojo sektorių partnerystę (papildomas variantas 2c). Pagal poveikio vertinime išnagrinėtą trečiąjį variantą centrą numatyta patikėti naujai ES agentūrai (papildomas variantas 3a) arba jau esamai agentūrai, konkrečiai – Alikantėje įsikūrusiai Vidaus rinkos derinimo tarnybai. Išreikšta nuomonė, kad variantas 1a (Vidaus rinkos ir paslaugų generaliniame direktorate priimama daugiau darbuotojų) nėra įmanomas atsižvelgiant į dabartinę Komisijos politiką, pagal kurią nenumatyta didinti išteklių[25]. Be to, išreikšta nuomonė, kad ir variantas 2a sunkiai įgyvendinamas, nes neatrodo, kad privatusis sektorius būtų pasirengęs tokį įsipareigojimą prisiimti. Išreikšta nuomonė, kad variantus 1b (pavedama vykdyti komerciniu pagrindu) ir 2b (užduotys vykdomos remiantis sektoriaus parengta iniciatyva) galima įgyvendinti, tačiau jie netinkami, nes juos taikant veikiausiai nebūtų galima naudotis duomenimis, kuriuos valstybių narių institucijos ir privačios suinteresuotosios šalys vertina kaip neskelbtinus, o taikant variantą 2b gali kilti pavojus, kad skirtingos suinteresuotosios šalys atsidurs nevienodose pozicijose (ar net bus pašalintos) ir dėl to bus sunku įgyvendinti bendrus centro tikslus. Šių trūkumų iš dalies pavyktų išvengti taikant variantą 2c, tačiau šiuo atveju, priklausomai nuo kuriamų IT sistemų dizaino, per pirmus dvejus metus kasmet susidarytų nuo 2,41 iki 2,98 mln. EUR ES biudžeto išlaidų, o trečiaisiais metais – 3,07 mln. EUR. Kaip nurodyta poveikio vertinime, variantas 3a (nauja ES agentūra) būtų tinkamas sprendimas, kad centras taptų veiksmingas. Tačiau taikant šį variantą susidarytų didelių ES biudžeto išlaidų – nuo 4,33 iki 5,33 mln. EUR per pirmus dvejus metus ir nuo 5,5 iki 6,28 mln. EUR nuo trečiųjų metų; be to, būtų gerokai vėluojama agentūrą įsteigti ir užtikrinti jos veiklą. Taikant variantą 3b (užduočių patikėjimas esamai ES agentūrai, pageidautina – Vidaus rinkos derinimo tarnybai), centrui būtų suteikta galimybė naudotis kompetencija, ištekliais ir finansavimu ir greitai pradėti veiklą. Pagal šį variantą būtų užtikrintas taupus sprendimas (iš viso išlaidų – nuo 3,3 iki 4,3 mln. EUR per pirmus dvejus metus ir nuo 4,74 iki 5,52 mln. EUR nuo trečiųjų metų) ir suteikta galimybė išlaidas padengti ne iš ES biudžeto finansinių išteklių. Todėl poveikio vertinime prieita prie išvados, kad pirmenybė teiktina tam, kad centras būtų priskirtas Vidaus rinkos derinimo tarnybai, atsižvelgiant į tai, kad pastaroji turi reikiamą finansavimą bei struktūras ir kad ji bus pajėgi padėti įgyvendinti centro tikslus, kai tik bus pataisytas pagrindinis reglamentas. 3. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Siūloma Vidaus rinkos derinimo tarnybai pavesti su Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro valdymu susijusias užduotis ir veiklą, įskaitant užduotis ir veiklą autorių teisių, teisių, susijusių su autorių teisėmis, ir patentų srityje. Ateityje tai turėtų būti tokios užduotys: - teikti nepriklausomus duomenis ir vertinimus apie prekių klastojimo ir piratavimo vidaus rinkoje paplitimą ir mastą; - keistis informacija apie valdžios institucijoms aktualią geriausią praktiką ir tą praktiką skleisti; - populiarinti geriausias privačiojo sektoriaus strategijas; - didinti visuomenės informuotumą; - bendradarbiaujant su tarptautinėmis ir Europos institucijomis ir agentūromis įvertinti intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių pareigūnų Europos mokymo programas ir jas rengti; - vykdyti prekių klastojimo ir piratavimo prevencijos techninių priemonių mokslinius tyrimus; taip pat - skatinti tarptautinį bendradarbiavimą ir teikti techninę paramą trečiųjų šalių valdžios institucijoms. Vykdant šias užduotis turėtų būti imamasi šios veiklos: - rengti centre veikloje dalyvaujančių atstovų posėdžius ir jo darbo grupių posėdžius; - rengti kitų ekspertų susitikimus; - parengti seminarų ir kursų, skirtų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų ir kovos su tokiais pažeidimais metodų klausimams, sąrašą ir tuos seminarus bei kursus rengti; - rengti prekių klastojimo ir piratavimo paplitimo ir poveikio tyrimus ir metines raidos ir tendencijų ataskaitas, taip pat sektorių ataskaitas, kuriose būtų nagrinėjama padėtis skirtinguose pramonės ir prekių sektoriuose; - vykdyti prekių klastojimo ir piratavimo prevencijos techninių priemonių mokslinius tyrimus; - kurti duomenų bazes, kad būtų galima saugoti ir analizuoti duomenis, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų paplitimu ir poveikiu, tokiems pažeidimams taikoma nacionaline teismų praktika ir esamomis mokymo priemonėmis, taip pat sistemas, skirtas gerinti valdžios institucijų ir privačių suinteresuotųjų šalių galimybes gauti informaciją ir sparčiai ja keistis. - Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnis yra konkretus vidaus rinkos sukūrimo ir veikimo pagrindas. Pagal šį reglamentą nustatytos Vidaus rinkos derinimo tarnybos užduotys yra siejamos su valstybių narių nacionaliniuose įstatymuose numatytų intelektinės nuosavybės teisių gynimu ir gali būti vertinamos kaip parama šios srities europinės teisės aktų taikymui. SESV 118 straipsnio 1 dalyje numatyta imtis priemonių, siekiant kurti Europos intelektinės nuosavybės teises, užtikrinti vienodą intelektinės nuosavybės teisių apsaugą visoje ES ir nustatyti centralizuotą leidimo suteikimo, koordinavimo ir priežiūros tvarką ES lygiu. Todėl 114 straipsnis ir 118 straipsnio 1 dalis yra deramas teisinis šio pasiūlymo pagrindas. - Subsidiarumo principas Daugelis Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrui priskirtų veiksmų yra tarpvalstybinio pobūdžio, juose dalyvauja visos 27 valstybės narės, todėl atskiros valstybės narės veiksmingai jų atlikti negali. Kai būtinas dvišalis dviejų valstybių narių bendradarbiavimas, atskirais atvejais procedūros gali būti tobulinamos ir šiuo lygmeniu. Tačiau atsižvelgiant į tai, kad tokiomis aplinkybėmis visoms valstybėms narėms būtų reikalingos panašios priemonės ir metodai, efektyviau juos rengti ES lygmeniu. Tai padės užtikrinti, kad sprendimai nebūtų pritaikyti tik atskirų valstybių narių poreikiams ir kad jie būtų naudingi visoms valstybėms narėms. Be to, santykių su trečiosiomis šalimis srityje ES lygmeniu būtinas veiklos koordinavimas su Komisijos tarnybomis ir kitomis ES ir tarptautinėmis agentūromis. Kaip paaiškėjo iš poveikio vertinimo, šias užduotis priskyrus jau esamai ES agentūrai (konkrečiai – Vidaus rinkos derinimo tarnybai), bus užtikrinta sąveika su jau vykdoma veikla. Be to, tai suteikia galimybę pasinaudoti jau turima Vidaus rinkos derinimo tarnybos kompetencija prekių ženklų ir dizaino teisių srityje, taip pat Vidaus rinkos derinimo tarnybos darbiniais santykiais su nacionalinėmis intelektinės nuosavybės tarnybomis. Šie darbiniai santykiai leis Vidaus rinkos derinimo tarnybai suburti ekspertus, kuriuos reikia pasitelkti, kad naujos tarnybos užduotys būtų įvykdytos sėkmingai. 4. POVEIKIS BIUDŽETUI Įgyvendinant pasiūlymą jokių ES biudžeto išlaidų nesusidaro. Net priešingai, įgyvendinus pasiūlymą būtų galima sutaupyti apie 40 000 EUR, nes tam tikros išlaidos, kurios šiuo metu apmokamos iš ES biudžeto, ateityje būtų apmokamos iš Vidaus rinkos derinimo tarnybos biudžeto. 5. STRAIPSNIŲ PAAIŠKINIMAS 1 straipsnis Šiame straipsnyje apibūdinama pasiūlymo esmė – išplėsti Vidaus rinkos derinimo tarnybos kompetencijos sritį ir tuo tikslu jai pavesti valdyti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą – su konkrečiomis užduotimis ir veikla susijusios kompetencijos centrą. 2 straipsnis Šiame straipsnyje apibrėžiamos su centro veikla susijusios tarnybos užduotys ir veikla, suskirstytos į šešias pagrindines kategorijas: - gerinti supratimą apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų mastą bei poveikį ir apie intelektinės nuosavybės vertę, taip pat tobulinti žinias apie viešojo ir privačiojo sektorių geriausią praktiką kovos su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais srityje; - didinti visuomenės informuotumą apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų poveikį; - didinti asmenų, užsiimančių intelektinės nuosavybės teisių gynimu, kompetenciją; - tobulinti žinias apie technines priemones (įskaitant buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemas), siekiant užkirsti kelią padirbinėjimui bei piratavimui ir su tuo kovoti; - tobulinti intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių valstybių narių institucijų internetu vykdomą keitimąsi informacija, susijusia su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, ir skatinti bendradarbiavimą su valstybių narių centrinėmis pramoninės nuosavybės tarnybomis, įskaitant Beneliukso intelektinės nuosavybės tarnybą, taip pat tų tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą; - skatinti tarptautinį bendradarbiavimą. 3 straipsnis Šiame straipsnyje išaiškinama, kad tarnyba imasi veiksmų 2 straipsnyje išdėstytoms užduotims įgyvendinti naudodama savo biudžeto lėšas. Article 4 Šis straipsnis taikomas dalyvavimui centro posėdžiuose ir jų rengimui. Jame numatyta, kad tarnyba suburs intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių viešojo administravimo įstaigų, institucijų ir organizacijų, taip pat privačiojo sektoriaus, Europos Parlamento ir Komisijos ekspertus. Privačiajam sektoriui turėtų atstovauti ekonomikos sektorių, kuriems prekių klastojimo problema aktualiausia, atstovai. Todėl tai turėtų būti skirtingų pramonės sektorių atstovai. Turėtų būti atstovaujama teisių turėtojams, interneto paslaugų teikėjam ir telekomunikacijų bendrovėms. Be to, turėtų būti įtraukti ir vartotojų atstovai. Straipsnyje taip pat numatyta galimybė rengti centro darbo grupių posėdžius. 5 straipsnis Vadovaujantis 2010 m. kovo 1 d. Tarybos išvadomis, straipsnyje valstybių narių ir privačiojo sektoriaus atstovai įpareigojami atsižvelgti į taikomus duomenų apsaugos teisės aktus ir su tarnyba dalytis su centro darbu susijusia statistine bei teismo praktikos informacija, taip pat informuoti centrą apie savo tos srities politiką. 6 straipsnis Šiame straipsnyje tarnyba įpareigojama priimti centro administracines vidaus tvarkos taisykles ir paskelbti pranešimus, kurie yra būtini siekiant užtikrinti, kad būtų įvykdytos visos tarnybai šiuo reglamentu pavestos užduotys. 7 straipsnis Šiame straipsnyje numatyta, kad į tarnybos metinę vadovavimo ataskaitą įtraukiama ataskaita apie tarnybos veiklą pagal šį reglamentą. Jame išdėstyta svarbiausia informacija, kuri turi būti įtraukta į ataskaitą: svarbiausios per metus atliktos veiklos apžvalga, pasiekti rezultatai, bendras reglamente numatytos tarnybos veiklos vertinimas, informacija apie būsimą centro darbą ir rekomendacijos dėl būsimos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos politikos. 8 straipsnis Šiame straipsnyje išdėstytos taisyklės, kuriuo remiantis Komisija įvertina, kaip tarnyba įgyvendino reglamentą, t. y. visų pirma 2 straipsnyje išdėstytas užduotis ir kokį poveikį tokia veikla turėjo intelektinės nuosavybės teisių apsaugai ES. Rengdama vertinimą Komisija turėtų konsultuotis su centru ir galutinę vertinimo ataskaitą nusiųsti Europos Parlamentui ir Tarybai. Po to Komisija turėtų pradėti plačias konsultacijas su suinteresuotomis šalimis dėl vertinimo ataskaitos; dar vėliau prireikus būtų pateikti pasiūlymai pakeisti reglamentą. 9 straipsnis Šis straipsnis skirtas siūlomo reglamento įsigaliojimui ir poveikiui. 2011/0135 (COD) Pasiūlymas EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį ir 118 straipsnio 1 dalį, atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą, perdavus įstatymo galią turinčio teisės akto projektą nacionaliniams parlamentams, atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[26], laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros, kadangi: 1. Ekonominė Europos Sąjungos (toliau – Sąjungos) gerovė priklauso nuo tvaraus kūrybingumo ir naujovių diegimo. Todėl veiksmingos jų apsaugos priemonės yra būtinos siekiant užtikrinti būsimą Sąjungos gerovę. 2. Intelektinės nuosavybės teisės yra labai svarbi verslininkų turto dalis – jos padeda užtikrinti, kad novatoriams ir kūrėjams būtų tinkamai atlyginama už darbą ir kad jų investicijos į mokslinius tyrimus ir naujas idėjas būtų apsaugotos. 3. Pagrįstas, darnus ir pažangus požiūris į intelektinės nuosavybės teises yra būtinas siekiant įgyvendinti strategiją „Europa 2020“[27]. 4. Dėl nuolat didėjančio intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų masto kyla realus pavojus ne tik Sąjungos ekonomikai, bet ir Sąjungos vartotojų sveikatai ir saugai. Todėl, norint sėkmingai kovoti su šiuo reiškiniu, būtina neatidėliotinai imtis efektyvių ir koordinuotų Europos ir pasaulio lygmens veiksmų. 5. Atsižvelgdama į bendrąją intelektinės nuosavybės teisių strategiją, numatytą 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucijoje dėl išsamaus Europos kovos su prekių klastojimu ir piratavimu veiksmų plano[28], Taryba paragino Komisiją įsteigti Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą (toliau – centras). Todėl Komisija sudarė viešojo ir privačiojo sektorių ekspertų tinklą ir jo užduotis apibūdino Komunikate „Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje“[29]. 6. Komunikate nustatyta, kad centras turėtų tapti pagrindiniu informacijos ir duomenų, susijusių su visais intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais, rinkimo, stebėjimo ir pateikimo centru. Stebėsenos centras turėtų tapti nacionalinių valdžios institucijų ir suinteresuotųjų šalių atstovų bendradarbiavimo platforma, skirta keistis idėjomis ir profesinėmis žiniomis apie geriausią praktiką, rengti bendras teisių gynimo strategijas ir teikti rekomendacijas politikos formuotojams. Komunikate nurodyta, kad centrą turėtų prižiūrėti ir jo veiklą valdyti Komisijos tarnybos. 7. 2010 m. kovo 1 d. rezoliucijoje dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje[30] Taryba paragino Komisiją, valstybes nares ir pramonę centrui pateikti turimus patikimus ir palyginamus duomenis, susijusius su prekių klastojimu ir piratavimu, ir drauge kurti ir derinti su centro veikla susijusius planus rinkti papildomą informaciją. Be to, Taryba paragino centrą kasmet skelbti išsamią metinę ataskaitą apie prekių klastojimo ir piratavimo paplitimą, mastą ir pagrindines ypatybes, taip pat apie jų poveikį vidaus rinkai. Atsižvelgiant į duomenų apsaugos teisės aktuose nustatytas ribas, tokia metinė ataskaita turėtų būti parengta naudojantis valstybių narių institucijų, Komisijos ir privačiojo sektoriaus pateikta informacija apie prekių klastojimo ir piratavimo paplitimą, mastą ir pagrindines ypatybes, taip pat apie jų poveikį vidaus rinkai. 8. 2010 m. gegužės 25 d. išvadose[31] Taryba paragino Komisiją sukurti teisinį pagrindą, kad Vidaus rinkos derinimo tarnybą (toliau – tarnyba) būtų galima įtraukti į veiklą, susijusią su vykdymo užtikrinimu, įskaitant kovą su prekių klastojimu, visų pirma skatinant tarnybos bendradarbiavimą su nacionalinėmis prekių ženklų tarnybomis ir centru; 9. 2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2004/48/EB dėl intelektinės nuosavybės teisių gynimo[32] numatytos, inter alia , valstybių narių, taip pat valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimo, įskaitant keitimąsi informaciją, skatinimo priemonės. 10. Europos Parlamentas 2010 m. rugsėjo 22 d. rezoliucijoje dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo vidaus rinkoje[33] paragino valstybes nares ir Komisiją plėsti tarnybos ir nacionalinių intelektinės nuosavybės tarnybų bendradarbiavimą, kad jis apimtų ir kovą su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais. 11. Atsižvelgiant į centrui patikėtų užduočių įvairovę, būtina rasti sprendimą, kaip sukurti tinkamą ir tvarią infrastruktūrą, kad centras galėtų vykdyti savo užduotis. 12. 2009 m. vasario 26 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 207/2009 dėl Bendrijos prekių ženklo[34] numatytas tarnybos ir valstybių narių teismų ar institucijų bendradarbiavimas, taip pat tarnybos ir valstybių narių centrinių pramoninės nuosavybės tarnybų keitimasis leidiniais. Tuo pagrindu tarnyba užmezgė bendradarbiavimą su nacionalinėmis tarnybomis, aktyviai veikiančiomis intelektinės nuosavybės teisių apsaugos srityje. Todėl tarnyba jau turi nemažai reikiamos patirties ir kompetencijos užtikrinti tinkamą darnią infrastruktūrą centro užduotims vykdyti. 13. Todėl tarnyba yra gerai pasirengusi vykdyti jai pavestas užduotis. 14. Tos užduotys turėtų būti susiję su visomis intelektinės nuosavybės teisėmis, kurioms taikomi Sąjungos ir valstybių narių nacionaliniai šios srities teisės aktai, nes daugeliu atveju pažeidimai vienu metu daro poveikį keletui intelektinės nuosavybės teisių. Be to, duomenys ir keitimasis geriausia praktika turi būti susiję su visomis intelektinės nuosavybės teisėmis, kad būtų galima išsamiai įvertinti padėtį ir kurti visapusiškas strategijas, siekiant mažinti intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų. Todėl, atsižvelgiant į tas užduotis, tarnybos įgaliojimai turėtų būti išplėsti, kad apimtų ir patentų, autorių teisių ir susijusių teisių, taip pat geografinių nuorodų apsaugą. 15. Tarnybos vykdytinos užduotys gali būti susietos su Direktyvoje 2004/48/EB nustatytomis teisių gynimo ir ataskaitų teikimo priemonėmis. Taigi tarnyba nacionalinėms institucijoms ar operatoriams turėtų teikti paslaugas, kurios, be kita ko, susijusios su nuosekliu direktyvos įgyvendinimu ir kurios gali padėti ją taikyti. Todėl turėtų būti laikoma, kad tarnybos užduotys yra glaudžiai susijusios su teisės aktų, kuriais derinamos valstybių narių įstatymai, taisyklės ir administracinės nuostatos, objektu. 16. Tarnybos suburtas centras, pasinaudodamas tarnybos kompetencija, patirtimi bei ištekliais, turėtų tapti su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais susijusios informacijos ir duomenų kompetencijos centru. 17. Tarnyba turėtų sukurti forumą, kuriame būtų atstovaujama valdžios institucijoms ir privačiajam sektoriui ir sudarytos sąlygos rinkti, analizuoti ir platinti aktualius, objektyvius, palyginamus ir patikimus duomenis, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių verte ir jų pažeidimais, plėtoti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos geriausią praktiką bei strategijas ir didinti visuomenės informuotumą apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų poveikį. Be to, tarnyba turėtų vykdyti papildomas užduotis, pvz., gerinti intelektinės nuosavybės teisių vertės supratimą, imdamasi atitinkamų mokymo priemonių didinti intelektinės nuosavybės teisių gynimu užsiimančių asmenų kompetenciją, didinti prekių klastojimo prevencijos metodų supratimą ir gerinti bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. 18. Tarnyba, atsižvelgdama į poreikį užtikrinti privačiojo sektoriaus atstovų dalyvavimą, į kuriamo centro veiklą turėtų įtraukti ekonomikos sektorių, kuriems intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų problema aktualiausia ir kurie turi daugiausiai patirties šioje srityje, atstovus, visų pirma teisių turėtojų ir interneto paslaugų teikėjų atstovus. Be to, turėtų būti užtikrinta, kad būtų tinkamai atstovaujama vartotojams ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 19. Tarnyba su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusias užduotis ir veiklą turėtų vykdyti pasinaudodama savo biudžeto lėšomis, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu Vidaus rinkos derinimo tarnybai (toliau – tarnyba) pavedamos tam tikros su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusios užduotys. Vykdydama šias užduotis tarnyba reguliariai kviečia ekspertus, institucijų ir suinteresuotųjų šalių atstovus, kurie bus suburti į Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centrą (toliau– centras). 2 straipsnisUžduotys ir veikla 20. Tarnybai nustatomos šios užduotys: a) gerinti supratimą apie intelektinės nuosavybės teisių, saugomų pagal Europos Sąjungos teisę ar nacionalinius valstybių narių įstatymus (įskaitant pramoninės nuosavybės teises, autorių teises ir su autorių teisėmis susijusias teises), pažeidimų mastą ir poveikį b) gerinti intelektinės nuosavybės vertės supratimą; c) tobulinti žinias apie viešojo ir privačiojo sektorių geriausią praktiką, siekiant apsaugoti intelektinės nuosavybės teises; d) didinti piliečių informuotumą apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimo poveikį; e) didinti intelektinės nuosavybės teisių gynimu užsiimančių asmenų kompetenciją; f) tobulinti žinias apie technines priemones (įskaitant buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemas), siekiant užkirsti kelią prekių klastojimui bei piratavimui ir su tuo kovoti; g) tobulinti intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių valstybių narių institucijų internetu vykdomą keitimąsi informacija, susijusia su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, ir skatinti bendradarbiavimą su valstybių narių centrinėmis pramoninės nuosavybės tarnybomis, įskaitant Beneliukso intelektinės nuosavybės tarnybą, taip pat tų tarnybų tarpusavio bendradarbiavimą; h) puoselėti tarptautinį bendradarbiavimą su trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės tarnybomis, siekiant kurti strategijas ir formuoti intelektinės nuosavybės teisių apsaugos metodus, įgūdžius ir priemones. 21. Vykdydama 1 dalyje nustatytas užduotis, tarnyba imasi šios veiklos: a) pagal 4 straipsnį reguliariai rengia centro posėdžius; b) parengia su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais susijusių nepriklausomų, objektyvių, palyginamų ir patikimų duomenų rinkimo, analizės ir pateikimo metodiką; c) renka, analizuoja ir platina aktualius, objektyvius, palyginamus ir patikimus duomenis, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais; d) renka, analizuoja ir platina aktualius, objektyvius, palyginamus ir patikimus duomenis apie ekonominę intelektinės nuosavybės vertę, jos indėlį į ekonomikos augimą, gerovę, naujovių diegimą, kūrybingumą, kultūrinę įvairovę, taip pat apie aukštos kokybės darbo vietų ir aukštos kokybės produktų bei paslaugų kūrimą Sąjungoje; e) reguliariai teikia vertinimus ir ataskaitas pagal ekonomikos sektorių, geografinę sritį ir pažeistos intelektinės nuosavybės teisės rūšį ir juose vertina, inter alia , intelektinės nuosavybės teisių pažeidimo poveikį visuomenei, ekonomikai, sveikatai, aplinkai, saugai ir saugumui, taip pat tokių pažeidimų sąsajas su organizuotu nusikalstamumu ir terorizmu; f) renka ir analizuoja informaciją, susijusią su geriausia praktika, ir ją platina centro veikloje dalyvaujantiems atstovams, taip pat kuria tokia praktika pagrįstas strategijas; g) rengia ataskaitas ir leidinius, siekdama didinti Sąjungos piliečių informuotumą apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų poveikį, taip pat rengia konferencijas, interneto ir tradicines kampanijas, renginius ir susitikimus Europos ir tarptautiniu lygmenimis; h) rengia intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių nacionalinių pareigūnų mokymą, įskaitant mokymą internetu; i) siekdama tobulinti savo veiklą pagal šį reglamentą, rengia ekspertų ad hoc susitikimus; j) tiria, vertina ir populiarina specialistams skirtas technines priemones ir lyginamuosius metodus, įskaitant buvimo vietos nustatymo ir sekimo sistemas, kurios padeda atskirti nesuklastotas prekes nuo suklastotų; k) su nacionalinėmis institucijomis kuria intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių valstybių narių valdžios institucijų, įstaigų ir organizacijų keitimosi informacija, susijusia su intelektinės nuosavybės teisių apsauga (įskaitant realiojo laiko perspėjimus ir informaciją apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimus), tinklą internete; l) bendradarbiaudama su valstybių narių centrinėmis pramoninės nuosavybės tarnybomis, įskaitant Beneliukso intelektinės nuosavybės tarnybą, kuria strategijas, ugdo įgūdžius, rengia metodus ir priemones, susijusius su intelektinės nuosavybės teisių apsauga, įskaitant mokymo programas ir informuotumo didinimo kampanijas; m) rengia techninės paramos trečiosioms šalims programas, taip pat rengia ir įgyvendina intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimantiems trečiųjų šalių pareigūnams skirtas mokymo programas ir renginius; n) teikia rekomendacijas Komisijai dėl klausimų, susijusių su šio reglamento taikymo sritimi, įskaitant Komisijos prašymu rengiamas rekomendacijas; o) vadovaudamasi Sąjungos politika ir prioritetais intelektinės nuosavybės teisių apsaugos srityje rengia a punkte nurodytų posėdžių metinę darbo programą; p) vykdo panašią veiklą, kuri tarnybai reikalinga, kad būtų įvykdytos 1 dalyje nustatytos užduotys. 3 straipsnisFinansavimas Tarnyba užtikrina, kad jai pagal šį reglamentą pavesta veikla būtų vykdoma jos biudžeto lėšomis. 4 straipsnisCentro posėdžiai 22. Į 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodytus posėdžius tarnyba kviečia viešojo administravimo įstaigų, intelektinės nuosavybės teisių apsauga užsiimančių įstaigų ir organizacijų, taip pat privačiojo sektoriaus atstovus. 23. Centro veikloje privačiajam sektoriui atstovauja įvairių Sąjungos ir nacionalinių organizacijų iš skirtingų ekonomikos sektorių, kuriems kovos su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais klausimas aktualiausias ir kurie turi daugiausiai patirties šioje srityje, atstovai. Tinkamai atstovaujama vartotojų organizacijoms, taip pat mažosioms ir vidutinėms įmonėms. 24. Tarnyba kviečia po vieną atstovą iš kiekvienos valstybės narės ir po penkis atstovus iš Europos Parlamento ir Komisijos. 25. Atstovų pavardės, taip pat posėdžių darbotvarkės ir protokolai skelbiami tarnybos interneto svetainėje. 26. 2 straipsnio 2 dalies a punkte nurodyti posėdžiai gali būti rengiami ir centro darbo grupėse. Į darbo grupių posėdžius kaip stebėtojai kviečiami ne daugiau kaip du Europos Parlamento ir ne daugiau kaip du Komisijos atstovai. 5 straipsnisPrievolė pranešti Nepažeisdami asmens duomenų apdorojimui taikomų teisės aktų, centro veikloje dalyvaujantys valstybių narių ir privačiojo sektoriaus atstovai: a) praneša tarnybai apie savo intelektinės nuosavybės teisių apsaugos politiką ir strategijas, taip pat apie jų pakeitimus; b) teikia statistinius duomenis apie intelektinės nuosavybės teisių pažeidimus; c) praneša tarnybai apie aktualią teismo praktiką. 6 straipsnisAdministracines vidaus tvarkos taisyklės ir pranešimai Tarnybos pirmininkas, naudodamasis Reglamento (EB) Nr. 207/2009 124 straipsnyje suteiktais įgaliojimais, priima administracines vidaus tvarkos taisykles ir skelbia pranešimus, būtinus vykdant visas tarnybai pagal šį reglamentą pavestas užduotis. 7 straipsnisVadovavimo ataskaitos turinys Reglamento (EB) Nr. 207/2009 124 straipsnio 2 dalies d punkte numatytoje vadovavimo ataskaitoje pateikiama bent tokia informacija apie tarnybos užduotis ir veiklą pagal šį reglamentą: a) praėjusių kalendorinių metų svarbiausios veiklos apžvalga; b) praėjusiais kalendoriniais metais pasiekti rezultatai, tam tikrais atvejais pateikiant sektorių ataskaitas, kuriose vertinama padėtis skirtinguose pramonės ir produktų sektoriuose; c) bendras vertinimas, kaip tarnyba vykdė šiame reglamente numatytas užduotis; d) veiklos, kurios tarnyba ketina imtis ateityje, apžvalga; e) rekomendacijos dėl būsimos politikos intelektinės nuosavybės teisių apsaugos srityje, įskaitant rekomendacijas, kaip užtikrinti, kad valstybių narių bendradarbiavimas būtų veiksmingesnis. 8 straipsnisVertinimas 27. Per 5 metus nuo šio reglamento įsigaliojimo Komisija priima šio reglamento taikymo vertinimo ataskaitą. 28. Vertinimo ataskaitoje vertinami tarnybos veiksmai įgyvendinant šį reglamentą, visų pirma jo poveikis intelektinės nuosavybės teisių apsaugai vidaus rinkoje. 29. Rengdama vertinimo ataskaitą Komisija konsultuojasi su centro veikloje dalyvaujančiais atstovais dėl 2 dalyje išdėstytų klausimų. 30. Komisija vertinimo ataskaitą perduoda Europos Parlamentui bei Tarybai ir pradeda su ta ataskaita susijusias plačias suinteresuotųjų šalių konsultacijas. 9 straipsnisĮsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja [dvidešimtą] dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas Pirmininkas FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA 1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas 1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje 1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis: Pasiūlymas dėl įstatymo galią turinčio akto 1.4. Tikslas (-ai) 1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas 1.6. Trukmė ir finansinis poveikis 1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai) 2. VALDYMO PRIEMONĖS 2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės 2.2. Valdymo ir kontrolės sistema 2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės 3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS 3.1. Susijusi (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) 3.2. Numatomas poveikis išlaidoms 3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms santrauka 3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams 3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams 3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa 3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas 3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas dėl tam tikrų su intelektinės nuosavybės teisių apsauga susijusių užduočių, įskaitant Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro sudarymą iš viešojo ir privačiojo sektorių atstovų, pavedimo Vidaus rinkos derinimo tarnybai (prekių ženklai ir dizainas) Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV ir VGB sistemoje[35] Vidaus rinka, žinių ekonomika, intelektinės nuosavybės teisių gynimas Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) parengiamuosius veiksmus[36] ( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės pratęsimu ( Pasiūlymas/iniciatyva susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę Tikslai Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva) Bendras tikslas – užtikrinti veiksmingesnį intelektinės nuosavybės teisių gynimą, siekiant išvengti didelės klastojimo ir piratavimo žalos Europos ekonomikai ir Europos piliečių sveikatai ir saugai. Šis tikslas atitinka esamą ES politiką ir strategijas, tokias kaip strategija „Europa 2020“[37]. Be to, jie dera su pagrindiniais Komisijos prioritetais ir pasiūlymais, susijusiais su Komisijos parengta Europos intelektinės nuosavybės teisių strategija[38]. Per pastaruosius dešimt metų intelektinės nuosavybės teisių pažeidimų smarkiai padaugėjo. 2009 m. OECD apskaičiavo, kad 2007 m. tarptautinė prekyba suklastotomis ir piratinėmis prekėmis siekė 250 mlrd. USD, o tai daugiau nei 150 ekonomikų nacionalinis BVP[39]. ES muitinių paskelbtais duomenimis, aiškiai išaugo muitinių veiklos mastas – registruotų atvejų skaičius išaugo nuo 26 704 2005 m. iki 43 572 2009 m., t. y. per penkerius metus apie 60%. Remiantis naujausiu 2010 m. tyrimu, kurį užsakė Tarptautinių prekybos rūmų verslo subjektų kovos su prekių klastojimu ir piratavimo iniciatyvos šalys ir kurį atliko Paryžiuje įsikūrusi įmonė TERA Consultants , 2008 m. dėl internetinio piratavimo muzikos, kino, televizijos ir programinės įrangos sektoriuose ES patirta 10 mlrd. EUR nuostolių ir prarasta per 185 000 darbo vietų[40]. ES lygmeniu pagrindinė iniciatyva šiai problemai spręsti – Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centras, administruojamas Komisijos Vidaus rinkos ir paslaugų generalinio direktorato. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veikla Konkretus tikslas. Per pastaruosius dvejus metus sukurta centro institucinė struktūra. Pasibaigus centro steigimo etapui paaiškėjo, kad šiuo metu tarnybai trūksta lėšų, žmogiškųjų išteklių, IT infrastruktūros, patalpų susitikimams ir reikiamos kompetencijos, todėl ji ateityje nesugebės pasiekti savo tikslų ir kad dabartinėmis sąlygomis ji negalės imtis papildomų užduočių. Todėl konkretus tikslas – užtikrinti, kad centras turėtų reikiamą infrastruktūrą ir savo užduotys galėtų vykdyti veiksmingai, kuo greičiau ir be papildomų ES biudžeto išlaidų. Užduotys yra tokios: gerinti valdžios institucijų ir privačių suinteresuotųjų šalių žinias apie klastojimo ir piratavimo mastą, poveikį bei tendencijas ir apie veiksmingas kovos su problema priemones, gerinti kasdienį bendradarbiavimą teisių gynimo srityje ir informuoti vartotojus apie klastojimo ir piratavimo ekonominį poveikį ir žalą, taip pat gerinti su trečiosiomis šalimis susijusių veiksmų koordinavimą. Pagal šią iniciatyvą centrą valdytų jau veikianti agentūra – Vidaus rinkos derinimo tarnyba. Tuo būdu centras galėtų pasinaudoti jau esama administracine struktūra (tokia kaip žmogiškieji ištekliai ir lėšos). Vidaus rinkos derinimo tarnyba yra ES agentūra, atsakinga už Bendrijos prekių ženklų ir dizaino registravimą visose 27 ES valstybėse narės. Atsižvelgiant į aiškų ryšį tarp intelektinės nuosavybės teisių apsaugos ir jų gynimo, Vidaus rinkos derinimo tarnybos jau turima kompetencija bus ypač naudinga imantis centro užduočių. Susijusi (-ios) VGV / VGBS veiklos rūšis (-ys): Vidaus rinkos politika. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikis Nurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (grupėms) Jei nebus imtasi koordinuotų ir darnių kovos su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais veiksmų, tai turės neigiamų padarinių ES ekonomikos atsigavimui, gerovei ir užimtumui. Be kita ko, gali daugėti produktų, galinčių padaryti didelės žalos vartotojams, kaip antai vaistų, maisto produktų, kosmetikos prekių ir suklastotos buitinės įrangos. Centras padėtų labai pagerinti teisių gynimą, nes būtų teikiami objektyvūs patikimi duomenys, kurie leistų nustatyti tendencijas ir grėsmes, būtų užtikrintas geresnis valstybių narių atsakingų institucijų veiklos koordinavimas ir informacijos apie geriausią patirtį mainai, suinteresuotųjų šalių keitimasis informacija realiuoju laiku apie konkrečias suklastotas prekes, keitimasis informacija apie sėkmingas viešojo ir privačiojo sektorių strategijas, vykdymo užtikrinimo institucijų mokymas, trečiųjų šalių institucijų mokymas, susijęs su vartotojų informuotumo didinimu, siekiant kovoti su klastojimu ir piratavimu. Ši iniciatyva ne tik padėtų sutaupyti lėšų, kaip nurodyta poveikio vertinime, bet ir užtikrinti, kad centras galėtų greitai pradėti veiklą. Vidaus rinkos derinimo tarnyba yra vienintelė prekių ženklais ir dizainu užsiimanti ES agentūra; ji būtų tinkama administruoti centrą. Rengdama mokymo seminarus ir veiklą ji jau turi sukaupusi kompetencijos prekių ženklų ir dizaino gynimo srityje ir planuoja įgyvendinti kitus teisių gynimo projektus, tokius kaip registruotų prekių ženklų ir dizaino IT informacinė sistema. Be to, centro užduočių ir Vidaus rinkos derinimo tarnybos jau atliktų užduočių sąveika padės pasiekti, kad reikėtų daug mažiau papildomo personalo. Rezultatų ir poveikio rodikliai Nurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius. Tarnybos sutelktų ir paskelbtų ataskaitų apie klastojimą ir piratavimą, geriausios praktikos mokslinių tyrimų, informuotumo didinimo priemonių rinkinių parengimo ir pateikimo, duomenų bazių kūrimo, pateikimo ir priežiūros savalaikiškumas. Ataskaitų ir mokslinių tyrimų kokybė (tikslumas ir naudingumas), visuomenės informuotumo, mokslinių tyrimų ir mokymo srityse rengiamų strategijų kokybė ir poveikis, įskaitant tai, kiek kampanijų surengta sėkmingai, koks jų poveikis bei įtaka ir kiek asmenų apmokyta; galimybė naudotis duomenimis. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai Atsižvelgiant į tai, kad būtina greitai išplėsti centro veiklos mastą, Komisija nusprendė, kad centro veikla iš pradžių bus sutelkta į duomenų rinkimą, visuomenės informuotumo didinimo priemones ir mokymą, geriausios viešosios ir privačios patirties nustatymą ir keitimąsi ja, kasdienio bendradarbiavimo gerinimą, prekių klastojimo ir piratavimo prevencijos techninių priemonių mokslinius tyrimus ir tarptautinę techninę paramą. Papildoma ES dalyvavimo nauda Didelė dalis kovos su klastojimu ir piratavimu veiklos yra tarpvalstybinė, pagrįsta bendradarbiavimu ir koordinavimu. Siekiant užtikrinti jos veiksmingumą, būtinas visų 27 valstybių narių dalyvavimas. Todėl labai svarbu kurti ES lygmens priemones ir struktūras, kurios leistų valstybėms narėms pasinaudoti tos veiklos rezultatais. Panašios patirties išvados 2009 m. OECD ir kitos organizacijos nurodė pagrindines problemas, dėl kurių nesugebėta sustabdyti klastojimo ir piratavimo masto didėjimo; dėl to smarkiai sumažėjo investicijų ir prarasta darbo vietų[41], auga grėsmė Europos vartotojų sveikatai ir saugai[42], kyla didelių problemų ES mažosioms ir vidutinėmis įmonėms[43], dėl sumažėjusių oficialių pardavimų ir organizuoto nusikalstamumo veiklos surenkama mažiau mokesčių. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmis Pasiūlymas grindžiamas 2009 m. Komisijos komunikatu[44], kuriame apibrėžtos Europos prekių klastojimo ir piratavimo stebėsenos centro užduotys. Pasiūlymo tikslai atitinka esamą ES politiką ir strategijas, tokias kaip strategija „Europa 2020“[45]. Be to, jie dera su pagrindiniais Komisijos prioritetais ir pasiūlymais, susijusiais su Komisijos parengta Europos intelektinės nuosavybės teisių strategija[46]. Trukmė ir finansinis poveikis ( Ribotos trukmės pasiūlymas (iniciatyva) - ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD] - ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM ( ♦ Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota - Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2012 iki 2013 m. (darant prielaidą, kad reglamentas įsigalios 2012 m), - po to taikomas visa apimtimi. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[47] ( Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas ( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant: - ( vykdomosioms įstaigoms - ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[48] - ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms - ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje ( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis ( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis ( nurodyti ) Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. Pastabos Užduotis siūloma deleguoti jau veikiančiai institucijai, t. y. Vidaus rinkos derinimo tarnybai. VALDYMO PRIEMONĖS Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės Nurodyti dažnumą ir sąlygas. Siūlomame reglamente numatyta, kad per penkerius metus nuo įsigaliojimo Komisija įvertins tarnybos veiklą įgyvendinant tą reglamentą, visų pirma susijusią su reglamento poveikiu intelektinės nuosavybės teisių apsaugai. Komisijos parengtoje pagal siūlomą reglamentą atliktos tarnybos veiklos vertinimo ataskaitoje bus pateikta: rezultatų vertinimas, kurį, remdamasis išsamiais objektyviais duomenimis, centras skelbs ketvirčio įgyvendinimo ataskaitose ir savo metinėje ataskaitoje; Vidaus rinkos derinimo tarnybos parengtos centro darbo audito ataskaitos; viešųjų ir privačiųjų suinteresuotųjų šalių nuomonės apie tarnybos veiklos rezultatų išsamumą, patikimumą, tikslumą, naudingumą, objektyvumą ir nepriklausomumą tyrimas. Priemonės poveikio ir taikymo padarinių vertinimo kriterijai yra tokie: pažanga plėtojant centro veiklą; centro strategijos sėkmė; efektyvus išteklių naudojimas; poveikis viešosioms ir privačiosioms suinteresuotosioms šalims. Pagrindiniai stebėsenos rodikliai bus šie: sutelktų ir skelbiamų ataskaitų ir geriausios praktikos mokslinių tyrimų, informuotumo didinimo priemonių rinkinių parengimo ir pateikimo, duomenų bazių kūrimo, pateikimo ir priežiūros savalaikiškumas; ataskaitų ir mokslinių tyrimų kokybė (tikslumas ir naudingumas), visuomenės informuotumo, mokslinių tyrimų ir mokymo srityse rengiamų strategijų kokybė ir poveikis, įskaitant tai, kiek kampanijų surengta sėkmingai ir kiek asmenų apmokyta; galimybė naudotis duomenimis. | Valdymo ir kontrolės sistema Nustatyta rizika - – Tarnybai nustačius naujas užduotis, taip pat turėtų būti lengviau Komisijos lygmeniu įvertinti, ar reikia imtis papildomų veiksmų ES lygmeniu, o jei taip, kokie veiksmai tai turėtų būti. Todėl reikia užtikrinti, kad tarnybos darbo programa ir prioritetai būtų suderinti su Komisijos informacijos poreikiais. Dėl įgaliojimų delegavimo agentūrai gali kilti pavojus, kad toks suderinimas nebus užtikrintas. – Atsižvelgiant į tai, kad šiuo metu tarnyba daug dėmesio skiria prekių ženklams ir dizainui, kyla pavojus, kad autorių ir kitoms intelektinės nuosavybės teisėms nesusilauks tiek pat dėmesio. Išsamus rizikos vertinimas bus parengtas remiantis pirmiau pateiktais kriterijais. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai) Reguliarūs rizikos vertinimai bus vykdomi ir peržiūros ataskaitos rengiamos remiantis metinėmis tarnybos ataskaitomis ir Komisijos atliekamu vertinimu. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės Nurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones. Vidaus rinkos derinimo tarnyba jau yra nustačiusi griežtą šios srities politiką ir procedūras. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS Susijusi (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-ės) - Dabartinės biudžeto išlaidų eilutės Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijos ir biudžeto eilutės nurodytos eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis rūšis | Įnašas | Numeris [Aprašymas…...….] | DIF/NDIF [49] | iš ELPA[50] šalių | iš šalių kandidačių[51] | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | 12 01 01 Išlaidos statistikos srities dirbančiam personalui | NDIF | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | 12 01 01 Išlaidos statistikos srities dirbančiam personalui | NDIF | NĖRA | NĖRA | NĖRA | NĖRA | - Siūloma iniciatyva padės sutaupyti šiose biudžeto eilutėse. - Prašoma sukurti naujas biudžeto eilutes Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes nurodyti eilės tvarka. Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija | Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis rūšis | Įnašas | Numeris [Pavadinimas…...….] | Diferencijuota/nediferencijuota | ELPA šalių | šalių kandidačių | trečiųjų šalių | pagal Finansinio reglamento 18 straipsnio 1 dalies aa punktą | [XX.YY.YY.YY.] | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | TAIP / NE | Numatomas poveikis išlaidoms Numatomo poveikio išlaidoms santrauka mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | Numeris | Vidaus rinkos politika | mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Kitos atlaisvintos administracinio pobūdžio išlaidų lėšos - mln. EUR Išlaidų rūšis | Kitos atlaisvintos administracinio pobūdžio išlaidų lėšos | nuo 2013 m. | 12 01 02 11 02 – Konferencijos ir susirinkimai | 0,040 | IŠ VISO atlaisvintų administracinių išlaidų lėšų | 0,040 | Centro posėdžių išlaidų nebereikėtų padengti iš ES biudžeto, nes šios išlaidos būtų finansuojamos iš atskiro Vidaus rinkos derinimo tarnybos biudžeto. Remiantis 2010 m. išlaidomis, bus atlaisvinta 40 000 EUR. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami - ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip: Sąmatą nurodyti sveikais skaičiais (arba daugiausia dešimtųjų tikslumu) Metai N | Metai N+1 | N+2 metai | N+3 metai | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei parodyti (žr. 1.6 punktą) | ( Etatų plano pareigybės (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) | XX 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | XX 01 01 02 (Delegacijos) | XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) | 10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) | ( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE)[59] | XX 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) | 10 01 05 02 (S, AĮD, DNE, vykdantys tiesioginius mokslinius tyrimus) | Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) | IŠ VISO | XX yra atitinkama politikos sritis arba biudžeto antraštinė dalis. Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant generalinio direktorato darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų asignavimų, kurie atsakingam generaliniam direktoratui galėtų būti skiriami pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus. Vykdytinų užduočių aprašymas: Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | Išorės personalas | Atlaisvintų žmogiškųjų išteklių skaičius ir rūšis Pareigų rūšis | Atlaisvinti ir kitoms užduotims skirtini žmogiškieji ištekliai (perduodant kitoms Komisijos tarnyboms) | 2013 m. | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai | AD | 0 | AST | 0 | Iš viso darbo vietų | 0 | Išorės personalas | Pagal sutartis dirbantys darbuotojai | 0 | Deleguotieji nacionaliniai ekspertai: | Visas išorės personalas | 0 | IŠ VISO visos darbo dienos ekvivalento (FTE) vienetais | 0 | Vienas AST kategorijos personalo narys, šiuo metu užsiimantis centro steigimu, yra deleguotas iš Vidaus rinkos derinimo tarnybos. Ateityje Komisijai tarnybos paramos nebereiks, todėl šis etatas bus grąžintas tarnybai. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa - ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę finansinę programą. - ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimą. Paaiškinti, kaip reikia pakeisti programavimą, ir nurodyti atitinkamas biudžeto eilutes bei sumas. - ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą[62]. Paaiškinti, ką reikia atlikti, ir nurodyti atitinkamas išlaidų kategorijas ir biudžeto eilutes bei sumas. Trečiųjų šalių įnašai - Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo - Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip: Asignavimai mln. EUR (tūkstantųjų tikslumu) Metai N | Metai N+1 | Metai N+2 | Metai N+3 | ... įterpti tiek metų, kiek reikia poveikio trukmei parodyti (žr. 1.6 punktą) | Iš viso | Metai N | Metai N+1 | Metai N+2 | Metai N+3 | ... įterpti tiek stulpelių, kiek reikia poveikio trukmei perteikti (žr. 1.6 punktą) | Straipsnis … | | | | | | | | | |Nurodyti įvairių įplaukų, kurioms bus daromas poveikis, išlaidų biudžeto eilutę (-es). Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą. [1] 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „Europa 2020: Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020. [2] Žr., be kita ko, 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatą „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“, COM(2008) 465. [3] OECD, „Materialių prekių klastojimo ir piratavimo mastas“ (2009 m. lapkričio mėn. atnaujinta versija), http://www.oecd.org/document/23/0,3343. [4] Europos Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato „2009 m. ES muitinių vykdomo intelektinės nuosavybės teisių gynimo ataskaita“, http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm . [5] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. [6] TERA Consultants , „Skaitmeninės ekonomikos kūrimas“, 2010 m. kovas , http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. [7] „2009 m. ataskaita apie ES muitinės vykdomą intelektinės nuosavybės teisių gynimą“, žr. 4 išnašą. [8] Technopolis (2007), „Prekių klastojimo poveikis ES mažosioms ir vidutinėms įmonėms“,http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf. [9] Frontier Economics (2009 m. gegužė), „Prekių klastojimo poveikis vyriausybėms ir vartotojams“, http://www.iccwbo.org/uploadedFiles/BASCAP/Pages/Impact%20of%20Counterfeiting%20on%20Governments%20and%20Consumers%20-%0Final%20doc.pdf. [10] UNICRI, „Prekių klastojimo išplitimas visame pasaulyje“, 2008 m., http://counterfeiting.unicri.it/report2008.php. [11] 2008 m. rugsėjo 25 d. Tarybos rezoliucija, OL C 253, 2008 10 4, p. 1. [12] 2009 m. rugsėjo 11 d. Komisijos komunikatas: „Didesnė intelektinės nuosavybės teisių apsauga vidaus rinkoje“, COM(2009) 467. [13] 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliucija dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje, OL C 56, 2010 3 6, p. 1. [14] 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento rezoliucija, 2009/2178(INI). [15] ADE, „Trečiųjų šalių intelektinės nuosavybės teisių gynimo strategijų vertinimas“, 2010 m. lapkritis, http://trade.ec.europa.eu/doclib/cfm/doclib_section.cfm?sec=180&langId=en . [16] COM(2010) 2020. [17] COM(2008) 465; Taip pat žr. 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“, COM(2010) 608. [18] Šie posėdžiai surengti 2009 m. rugsėjo 4 d., 2009 m. gruodžio 14 d., 2010 m. vasario 16 d. ir 2010 m. birželio 10 d. [19] 2008 m. liepos 16 d. Komisijos komunikatas „Europos pramoninės nuosavybės teisių strategija“, COM(2008) 465 ir COM(2009) 467. [20] 2008 m. rugsėjo 25 d. ir 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliucijos. [21] 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl intelektinės nuosavybės teisių įgyvendinimo vidaus rinkoje (2009/2178(INI)), A7-0175/2010. [22] Išsamesnė informacija pateikiama Maxo Planko intelektinės nuosavybės, konkurencijos ir mokesčių teisės instituto parengto tyrime, kuris skelbiamashttp://ec.europa.eu/internal_market/indprop/tm/index_en.htm. [23] http://www.premiercercle.com/sites/ip2010/overview.php. [24] Abi institucijas sudaro valstybių narių ir Komisijos atstovai. [25] Žr. dokumentą SEC(2007) 530. [26] OL C , , p. . [27] 2010 m. kovo 3 d. Komisijos komunikatas „2020 m. Europa. Pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategija“, COM(2010) 2020. [28] OL C 253, 2008 10 4, p. 1. [29] COM (2009) 467, 2009 9 14. [30] 2010 m. kovo 1 d. Tarybos rezoliucija dėl didesnės intelektinės nuosavybės teisių apsaugos vidaus rinkoje, OL C 56, 2010 3 6, p. 1. [31] 2010 m. gegužės 25 d. Tarybos išvados dėl būsimo Europos Sąjungos prekių ženklų sistemos patikslinimo, OL C 140, 2010 5 29, p. 22. [32] OL L 195, 2004 6 2, p. 16 [33] 2010 m. rugsėjo 22 d. Europos Parlamento rezoliucija, 2009/2178(INI). [34] OL L 78, 2009 3 24, p. 1 [35] VGV – veikla grindžiamas valdymas; VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas. [36] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a ar b punktuose. [37] COM(2010) 2020. [38] COM(2008) 465. [39] OECD, „Materialių prekių klastojimo ir piratavimo mastas“ (2009 m. lapkričio mėn. atnaujinta versija), http://www.oecd.org/document/23/0,3343. [40] http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. [41] TERA Consultants , „Skaitmeninės ekonomikos kūrimas“, 2010 m. kovas , http://www.iccwbo.org/bascap/id35360/index.html. [42] Europos Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinio direktorato „2009 m. ES muitinių vykdomo intelektinės nuosavybės teisių gynimo ataskaita“, http://ec.europa.eu/taxation_customs/customs/customs_controls/counterfeit_piracy/statistics/index_en.htm . [43] Technopolis (2007), „Prekių klastojimo poveikis ES mažosioms ir vidutinėms įmonėms“, http://ec.europa.eu/enterprise/enterprise_policy/industry/doc/Counterfeiting_Main%20Report_Final.pdf. [44] COM(2009) 467. [45] COM(2010) 2020. [46] COM(2008) 465. Taip pat žr. 2010 m. spalio 27 d. Komisijos komunikatą „Kuriamas Bendrosios rinkos aktas. Siekiant labai konkurencingos socialinės rinkos ekonomikos“, COM(2010) 608. [47] Išsamią informaciją apie valdymo būdus ir nuorodas į Finansinį reglamentą galima rasti svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html [48] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje. [49] DIF – diferencijuotieji asignavimai / NDIF – nediferencijuotieji asignavimai. [50] ELPA – Europos laisvosios prekybos asociacija. [51] Šalys kandidatės ir, kai taikoma, potencialios šalys kandidatės iš Vakarų Balkanų. [52] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [53] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti. [54] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [55] Rezultatai – tai būsimi produktai ir paslaugos (pvz., finansuotų studentų mainų skaičius, nutiestų kelių kilometrai ir kt.). [56] Kaip apibūdinta 1.4.2. skirsnyje „Konkretus (-ūs) tikslas (-ai)...“ [57] N metai yra pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo pradžios metai. [58] Techninė ir (arba) administracinė pagalba ir išlaidos ES programų ir (arba) priemonių įgyvendinimui (buvusios BA eilutės), netiesioginiams moksliniams tyrimams, tiesioginiams moksliniams tyrimams remti. [59] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“) [60] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių). [61] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF). [62] Žr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [63] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.