LT    LT LT 
LT    LT  EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2010.9.7 
SEK(2010) 1016 galutinis 
  
KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS  
„AR PASIEKTI CUKRAUS RINKOS REFORMOS PAGRINDINIAI TIKSLAI?“ PASTABAS  
LT 2   LT KOMISIJOS ATSAKYMAS Į SPECIALIOSIOS ATASKAITOS  
„AR PASIEKTI CUKRAUS RINKOS REFORMOS PAGRINDINIAI TIKSLAI?“ PASTABAS  
SANTRAUKA  
I, II, III. 2006 m. ES cukraus rinkos reforma s ėkmingai pavyko restrukt ūrizuoti sektori ų, nes 
buvo parengtas tam skirtos ilgalaik ės politikos pagrindas ir it in padidintas sektoriaus 
konkurencingumas. Šiuo metu ES cukraus gamintojai veikl ą vykdo esant 36 % sumažintoms 
nustatytosioms kainoms, o gamyba labiau  sutelkta didelio pelningumo regionuose. 
Pagrindiniai reformos elementai buvo žymus nustatyt ųjų kainų sumažinimas ir laikinas 
restruktūrizavimo fondas, skirtas ūkio subjekt ų gamybos kvot ų atsisakymui kompensuoti ir 
neigiamam socialiniam ir aplinkai tenkan čiam poveikiui, kur į gali daryti reforma, sušvelninti. 
Tai paskatino mažiausiai konkurencingus cukraus gamintojus atsisakyti savo kvot ų. Be to, 
siekiant toliau skatinti ES cukr aus gamybos sektoriaus konkurencingum ą ES ūkio subjektams 
buvo pasi ūlytos papildomos kvotos mainais į vienkartines įmokas. 
Žemės ūkio išlaid ų atžvilgiu reformos poveikis bi udžetui buvo neutralus. Komisijos 
pasiūlyme buvo aiškiai pripažinta pertvarkymo b ūtinybė Cukraus protokol ą pasirašiusi ų AKR 
šalių atžvilgiu; tam skirta speciali pagalbos programa, kuriai, kaip reformos paketo daliai, 
pritarė Taryba ir Europos Parlamentas. 
Cukraus reform ą reikėtų vertinti atsižvelgiant į 2001 m. ES patvirtint ą iniciatyv ą „Viskas, 
išskyrus ginklus“ (EBA) ir 2005 m. Pasa ulio prekybos organizacijos (PPO) sprendim ą dėl ES 
cukraus režimo. EBA iniciat yva leido mažiausiai išsivys čiusioms šalims laisvai patekti į ES 
rinką, įskaitant cukraus rink ą. PPO sprendimas įpareigojo sumažinti subsidijuojam ą ES 
cukraus eksport ą. Atsižvelgdama į sprendim ą ES turėjo sumažinti savo cukraus gamybos 
kvotas, kad išlaikyt ų tinkamą rinkos pusiausvyr ą. Tad kai kurie Audito R ūmų nurodyti 
pokyčiai (pvz., gamybos kvot ų sumažinimas) grei čiausiai yra dviej ų minėtų pasikeitim ų 
platesnėje politikos aplinkoje padarinys. Kitus poky čius (pvz., gamykl ų koncentracij ą ir 
uždarymą) bent jau iš dalies b ūtų galima priskirti kiek ilgesn ės trukmės tendencijoms. 
V. Bendras ES cukraus sekt oriaus konkurencingumo padid ėjimas, kur į padėjo pasiekti 
reforma, yra akivaizdus, tod ėl Komisija mano, kad šis tikslas buvo visiškai pasiektas. 
Reforma buvo pagr įsta savanoriško kvot ų atsisakymo sistema, kuri vis ų pirma buvo paremta 
laikinu restrukt ūrizavimo fondu. Kiekviena cukr ų gaminanti bendrov ė turėjo nuspręsti 
atsisakyti gamybos ar j ą toliau vykdyti atsižvelgdama į tai, kad ateityje, kai nustatytosios 
kainos bus gerokai mažesn ės, ji turės užtikrinti ilgalaik į bendrovės pelningum ą. 
Tai, kad vykdant reform ą tuo pačiu metu buvo pasi ūlyta atsisakyti gamybos arba įsigyti 
papildom ų kvotų, visiškai atitiko tiksl ą suformuoti mažesn į, bet konkurencingesn į ES cukraus 
gamybos sektori ų. 
Kaip nurodyta Komisijos 1 lentel ėje, daugiausia kvot ų atsisakyta tose valstyb ėse narėse, kurių 
bendras pelningumo lygis žemas, o 93 % nauj ų kvotų buvo skirta valstyb ėms narėms, kurių 
bendras pelningumo lygis aukštas. D ėl to tų valstybių narių, kurių pelningumas aukštas, 
LT 3   LT kvotos sudaro 78 % ES kvot ų (iki reformos sudar ė 68 %), o t ų valstybių narių, kurių 
pelningumas žemas, kvotos šiuo metu sudaro 5 % (iki reformos sudar ė 12 %). 
VI. Komisija palankiai vertina tai, kad Audito R ūmai pripažino, jog buvo įgyvendinti cukraus 
rinkos ir cukraus kain ų stabilizavimo reformos tikslai. 
Didesnę priklausomyb ę nuo išor ės cukraus tiekimo l ėmė ES prekybos ir pl ėtros politikos 
kryptys, ypa č iniciatyva „Viskas, išs kyrus ginklus“ , kuri leido į ES rinką nevaržomai patekti 
importui iš mažiausiai išsivys čiusių šalių, kelios kuri ų turi didel į cukraus eksporto potenciali ą. 
Be to, cukraus režimui užtikrinti nustatytos visos b ūtinos priemon ės, skirtos tokiam 
hipotetiniam atvejui, jei ES rinkoje cukraus pritr ūktų, kurios leist ų turimą kvotą viršijantį 
cukrų paversti pagal kvot ą gaminamu cukrumi. 
Norėdama gauti daugiau informacijos šiuo klausimu Komisija netrukus prad ės kainų sklaidos 
cukraus sektoriuje tyrim ą. 
VII. Vadovaujantis subsidiarumo principu už problem ų, kilusių uždarius gamyklas (arba 
sumažinus gamyb ą) bei įgyvendinus reikiamas įvairinimo priemones, sprendim ą atsakingos 
valstybės narės. Tačiau siekiant užtikrin ti, kad šios priemon ės būtų įgyvendintos laiku ir b ūtų 
išvengta nereikalingo v ėlavimo, ES teis ės aktuose nustatyti tiksl ūs vykdymo ir mok ėjimo 
terminai, kuri ų privalo laikytis valstyb ės narės. 
Reforma kuria konkurencingesn ę verslo aplink ą tradiciniams perdirb ėjams, kurie turi 
koreguoti savo veikl ą norėdami išlikti konkurencingi šioj e naujoje aplinkoje. Šios 
pereinamojo laikotarpio pagalbos, kuri os nebuvo Komisijos pradiniame pasi ūlyme, tikslas yra 
sudaryti šioms įmonėms galimyb ę imtis priemoni ų, būtinų savo konkurencingumui gerinti. 
VIII. Kalbant apie cukraus režimo reform ą, reikia atsižvelgti į visus Bendro cukraus rinkos 
organizavimo (BRO) pakeitimus, t. y. per ėjimą nuo priemoni ų, apimančių dideles garantuotas 
cukrinių runkelių kainas, gamyb ą ir eksporto gr ąžinamąsias išmokas, taikymo prie iš esm ės 
tiesiogine parama ūkininkams pagr įstos sistemos. Šiuo atžvilgiu cukraus režimas buvo 
suprantamas kaip darantis neutral ų poveikį biudžetui žem ės ūkio išlaidų atžvilgiu (taip pat žr. 
Audito Rūmų pastabą 89 dalyje). Komisija mano, kad šis tikslas buvo pasiektas. 
Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 320/2006 1 straipsnio 3 dalimi suma, cukraus 
sektoriaus restrukt ūrizavimo fonde likusi po priemoni ų išlaidų finansavimo, yra priskiriama 
EŽŪGF. 
AKR šalims papildomos priemon ės taikomos atsižvelgiant į bendrą ES įsipareigojim ą pagal 
AKR ir ES partneryst ės susitarim ą remti AKR šalis joms siekiant sumažinti skurd ą ir 
užtikrinti tvar ų vystymąsi. Pasirengimo cukraus reformai metu Komisija įsipareigojo teikti 
paramą atsižvelgiant į privilegijuot ų Cukraus protokolo šali ų pertvarkymo poreikius ir atliko 
cukraus reformos poveikio AKR šalims analiz ę. Tokių papildom ų priemoni ų būtinybė AKR 
šalims buvo tinkamai numatyta, šios priemon ės nėra susijusios su žem ės ūkio biudžeto 
skirsniu. 
IX.  Pirma įtrauka - Savaime aišku, kad Komisija vi sada uoliai stengiasi užtikrinti, kad b ūtų 
parengti tokie instrumentai ir priemon ė
s, kurie gal ėtų užtikrinti bendr ą nuoseklum ą ir būtų 
LT 4   LT pagrįsti techniniu poreiki ų vertinimu ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais. 
Vykdant cukraus rinkos reform ą buvo vadovaujamasi ir šiuo poži ūriu. 
Antra įtrauka - Rengdama pasi ūlymą dėl taisyklių, reglamentuojan čių cukrų po 2014–2015 
prekybos met ų, Komisija, remdamasi patirtimi, nagrin ės daugybę galimybi ų. 
Trečia įtrauka - Komisija mano, kad d ėl reformos nusistov ėjusi nauja cukraus rinkos 
pusiausvyra, įskaitant ES geb ėjimo apsir ūpinti lygį, atitinka Sutarties nuostatas, kuriose n ėra 
sąlygos, kad ES tur ėtų būti pajėgi apsirūpinti visais žem ės ūkio produktais. Be to, cukraus 
režimui užtikrinti nustatytos visos b ūtinos priemon ės, kurios taikytinos pritr ūkus cukraus ES 
rinkoje ir kurios leist ų turimą kvotą viršijantį cukrų paversti pagal kvot ą gaminamu cukrumi. 
Ketvirta įtrauka - Nor ėdama gauti daugiau informacijos šiuo klausimu Komisija netrukus 
pradės kainų sklaidos cukraus sektoriuje tyrim ą. 
Penkta įtrauka - Pagal subsidiarumo princip ą už įvairinimo priemoni ų įgyvendinim ą ir 
aplinkosaugos įsipareigojim ų vykdymo užtikrinim ą atsakingos valstyb ės narės, kurios yra 
labiau paj ėgios priimti reikiamus sprendimus atsižvelgiant į daug kiekvienam konkre čiam 
atvejui būdingų veiksnių. 
ĮVADAS  
4. Kad kvotomis pagr įstas cukraus režimas veikt ų sklandžiai, b ūtina nustatyti kvotas 
izogliukozei ir inulino sirupui, ne s, kaip teisingai nurodo Audito R ūmai, abu produktai gali 
pakeisti cukr ų. Kvotos buvo nustatytos tada, kai ši ų alternatyvi ų saldiklių Bendrijoje 
pagaminamas kiekis išaugo tiek, kad kilo pavojus normaliam cukraus režimo veikimui. Tuo metu nustatyti kvotos lygiai at itiko to meto gamybos mast ą. 
5. Komisija nor ėtų paaiškinti, kad atsižvelgiant į Pasaulio prekybos organizacijos (PPO) 
sprendimą baltojo cukraus eksportui abso liutaus kiekybinio apribojimo n ėra nustatyta. 
PPO darbo grup ė ir apeliacin ė taryba rekomendavo Gin čų sprendimo tarybai prašyti Europos 
bendriją, atsižvelgiant į nustatytą neatitikt į PPO susitarimo d ėl žemės ūkio nuostatoms, 
užtikrinti, kad jos c ukraus režimas atitikt ų pagal min ėtą susitarim ą prisiimtus įsipareigojimus. 
Kalbant apie neatitikties mast ą, 2005 m. balandžio 28 d. ataskaitoje PPO apeliacin ė taryba 
pritarė darbo grup ės nustatytiems faktams, kad: 
Pirma įtrauka - EB tvarkaraš čio pirmoji išnaša, susijusi su preferenciniu importu iš tam tikr ų 
AKR šali ų ir Indijos, netur ėjo teisinės galios didinti ar kitaip keisti EB tvarkaraštyje nustatyto 
Europos Bendrij ų įsipareigojim
ų dėl kiekio lygio; 
Antra įtrauka - skundo pateik ėjai (Australija, Brazilija  ir Tailandas) pateik ė akivaizdži ų 
įrodymų, kad EB įsipareigojim ų lygį viršijančio C (t. y. kvot ą viršijančio) cukraus gamintojai 
(eksportuotojai) gavo eksporto „išmokas“ i) parduodami C cukrinius runkelius C cukraus 
gamintojams už mažesn ę nei savikaina kain ą ir ii) finansini ų išteklių perdavimo forma, kai 
pasinaudojama kryžminiu subsidijavimu, atsirandan čiu veikiant EB cukraus režimui, kaip 
apibrėžta PPO susitarimo d ėl žemės ūkio 9 straipsnio 1 dalies c punkte (tod ėl taikomas 
įpareigojimas mažinti eksporto subsidijas); 
Trečia įtrauka - EB ne įrodė, kad jos C cukraus ir AKR / Indijos (ekvivalento) cukraus 
eksportas, kurio mastas viršijo Europos Bendrij ų įsipareigojim ų lygį, nebuvo subsidijuojamas. 
LT 5   LT Todėl ES gali leisti eksportuoti kvot ą viršijantį cukrų, kuris viršija jos PPO įsipareigojimus, 
jei ji gali įrodyti, kad toks eksportas n ėra subsidijuojamas. 
1 langelis   
Žr. atsakym ą į 5 dalies pastabas. 
7. Iš pradži ų Komisija nor ėtų pabrėžti, kad PPO sprendime nustatyta riba tur ėtų būti taikoma 
ne visam ES cukraus eksportui, o tik subsidijuojamam eksportui. Tod ėl kadangi 
grąžinamosios išmokos n ėra mokamos, šis apribojimas netaikomas nei pagal kvot ą 
gaminamam cukrui, nei pagal kvot ą gaminamai izogliukozei ir kvot ą viršijančiai izogliukozei. 
9. Reformos tikslai yra tiesiogiai susij ę su BŽŪP tikslais, kurie nustatyti Sutartyse. Be to, tai, 
kad tikslai iš dalies skiriasi, yra ne reformos tr ūkumas, bet grei čiau jos visapusiškos apimties 
rezultatas. Skirtingi reformos tikslai rodo sk irtingus cukraus rinkos aspektus, kuriuos b ūtina 
tarpusavyje suderinti. 
10. d) Dėl to, kad antraisiais meta is buvo atsisakyta mažiau kvot ų, vietos rinka buvo perpildyta, o 
į tai reaguodama Komisija tur ėjo imtis dviej ų rūšių priemoni ų: eksporto gr ąžinamąsias 
išmokas mok ėti ir 2007–2008 prekybos metais ir nustatyti 13,5 % pašalinimo procentin į dydį 
(Komisijos reglamentas (EB) Nr. 290/2007) siekiant išsaugoti strukt ūrinę rinkos pusiausvyr ą. 
e) Kadangi reforma buvo susijusi su cukrini ų runkelių kainų mažinimu, ji dar ė tiesioginę 
įtaką 
augintojų pajamoms, o tai pagri ndžia kompensacijas. Gr ūdinių kultūrų augintojams 
izogliukoz ė tesudaro nežymi ą realizuojam ų grūdinių kultūrų, kurių kaina labiau priklauso nuo 
kitų kintamų veiksnių, dalį. Reforma nepadar ė didelio poveikio gr ūdinių kultūrų augintojų 
pajamoms, tod ėl bet kokia kompensacija b ūtų nepagrįsta. 
PASTABOS  
21. Norėdama užtikrinti veiksming ą ir skland ų restrukt ūrizavimą Komisija pasirinko 
savanoriškais cukraus gamintoj ų sprendimais pagr įstą reformos model į. Šio pasirinkimo 
veiksmingumas pasiteisino siekiant reformos tiksl ų. Specifiniams regionams arba atskiriems 
gamintojams skirtas poži ūris būtų sulaukęs ne tik didelio sumažinus kvotas nukent ėjusių 
valstybių narių ir ūkio subjekt ų pasipriešinimo, bet ir dideli ų praktinių sunkumų atrenkant 
tuos, kurie tur ėtų trauktis iš versl o, ir tuos, kurie tur ėtų likti. 
22. Svarbiausias reformos tikslas buvo ES cukraus gamybos sektoriuje pasiekti nauj ą 
pusiausvyr ą vietos rinkai tapus atvi resnei importui iš tre čiųjų šalių. Norint pasiekti š į tikslą 
reikėjo sumažinti kvotas; likusios įmonės turėtų sugebėti veikti rinkoje, kurioje vyrauja 
gerokai mažesn ės nustatytosios kainos. 
23. Siekdama efektyvumo ir skai drumo Komisija pasirinko tok į reformos model į, pagal kur į 
galutinius sprendimus d ėl gamybos išsaugojimo, mažini mo ar nutraukimo priimt ų atskiros 
cukrų gaminan čios įmonės atsižvelgdamos į gerokai mažesnes kainas ateityje. Be to, 
įmonėms, kurios nusprend ė atiduoti kvotas, buvo pasi ūlytos finansin ės paskatos. Šiam 
modeliui nereikalinga kiekvieno atskiro ES veikian čio cukraus gamintojo dabartinio 
pelningumo ir perspektyv ų analizė. Todėl Komisija neman ė, kad taikant pasirinkt ą modelį 
būtina rinkti tokius duomenis apie našum ą ir veiksmingum ą. Be to, tokia analiz ė būtų susijusi 
LT 6   LT su konfidencialiais privataus verslo as pektais, tad jais remiantis atliktas įmonių palyginimas 
neapsieitų be ginčų. 
Po reformos ES cukraus pramon ės konkurencingumo augimas yra negin čijamas, nes dabar 
veikiančios įmonės turi išlaikyti pelningum ą esant gerokai mažesn ėms nustatytosioms 
kainoms. 
24. Komisija nuolat naudojosi geriausia turima informacija siekdama apskai čiuoti cukraus 
sektoriaus pelningum ą kiekvienoje valstyb ėje narėje. Siekiant užtikrinti rezultat ų patikimum ą 
šios analiz ės turi būti pagrįstos reikšmingo laikotarpi o konsoliduotomis pagrindin ėmis 
tendencijomis. Dabartiniais reformos rezultatais didži ąja dalimi patvirtinamas toki ų 
skaičiavimų pagrįstumas. 
Pirminis poveikio vertinimas (SEC(2003) 1022) buvo pagr įstas „Tyrimo, siekiant įvertinti 
būsimas galimybes, susijusias su bendro cukraus rinkos organizavimo reforma ateityje“ 
(2003 m.), kur į LMC pareng ė Europos cukraus gamintoj ų konfederacijai (CEFS) ir kuris 
didžia dalimi patvirtino Komisijos anks čiau padarytas išvadas, duomenimis. 
Atnaujintame poveikio vertinime (SEC (2005) 808) buvo pasinaudota keletu šaltini ų, įskaitant 
įvairius sektoriaus organizacij ų (pvz., Comité Européen de Fabricants de Sucre, 
Conféderation Générale de Betteraviers ) arba valstybi ų narių užsakytus tyrimus, ir mokslo 
įstaigų pagalba. 
Tad 2 lentel ėje pateikti atnaujinto poveikio ver tinimo duomenys yra naujausi turimi 
duomenys, tinkantys visam kiekvienos valstyb ės narės cukraus sektoriaus pelningumui 
įvertinti. 
25. Žr. atsakym ą į 23 dalies pastabas d ėl Komisijos pasirinkto reformos modelio ypatybi ų. 
Kaip nurodyta Komisijos 1 lentel ėje, po reformos didelio pelningumo valstyb ėms narėms 
priklausan čių kvotų dalis padid ėjo nuo 68 % iki 78 %, o mažo pelningumo valstyb ėms narėms 
priklausan čių kvotų dalis sumaž ėjo nuo 12 % iki 5 %. Bendro ES cukraus gamybos sektoriaus 
konkurencingumo did ėjimas akivaizdus. 
26. Reforma grindžiama savanorišku 6 mln. ton ų pagal kvotas gaminamos produkcijos 
atsisakymu iki 2009–2010 m. kampanijos, kuriai buvo parengta ketveri ų metų 
restruktūrizavimo schema. Nors pirmaisiais me tais rezultatai (ats isakyta 1,47 mln. ton ų) 
atitiko šį tikslą, antraisiais metais rezultatai nebe buvo tokie geri (atsisakyta 0,71 mln. ton ų), 
tai paskatino Komisij ą atlikti reikiamus koregavimus. 2007 m. spalio m ėn. priimtas tam 
skirtas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1261/2007. 
Patirtis parod ė, kad per pirmuosius dvejus reformos metus atsisakyti kvot ų skatinan čios 
priemonės buvo patrauklios tik mažiausi ai konkurencingiems perdirb ėjams, o atsisakyt ų 
kvotų skaičiaus naujai pusiausvyrai sektoriuje  užtikrinti nepakako. Kaip Audito R ūmai 
teisingai išsamiai aiškina 27 dalyje, didžiausia pramonei kilusi kli ūtis buvo ne finansini ų 
paskatų trūkumas, bet neaiškumai d ėl paramos, kuri ą gautų augintojai ir įrangos tiek ėjai, 
dydžio. 
28. Pereinamuoju penkeri ų metų laikotarpiu augintojams teikiam ą susietą pagalbą reikia 
vertinti atsižvelgiant į cukraus sektoriaus reformos politin į aspektą; ją taip pat tur ėjo remti tos 
valstybės narės, kurios netekt ų cukraus gamybos paj ėgumo. Cukraus reform ą reikia vertinti 
atsižvelgiant į jos galutinius rezultatus, kai pe reinamasis laikotarpis bus pasibaig ęs. 
LT 7   LT 29. Komisijos apskai čiuotas visas atsisakyt ų kvotų skaičius yra grindžia mas ne atskir ų įmonių 
pelningumo analize, o ES cukraus sektoriuose susiklos čiusių naujų makroekonomini ų sąlygų, 
konkrečiai PPO darbo grup ės sprendimo ir kai kuriems cukraus eksportuotojams sudaryt ų 
didesnių patekimo į rinką galimybi ų, nulemtu rezultatu. 
Kadangi Komisija iš esm ės pritaria Audito R ūmų nuomonei, kad to paties regiono cukraus 
gamintojų pelningumas gali skirtis, ji pasirinko tok į reformos model į, pagal kur į galutinius 
sprendimus priimt ų atskiros cukraus gamybos įmonės. Atsižvelgiant į tai, reformos tikslas 
buvo ne pasiekti nauj ą rinkos pusiausvyr ą vien tik visiškai nutraukiant gamyb ą mažiausiai 
pelningose valstyb ėse narėse, bet sudaryti s ąlygas ir parengti paskatas, kurios leist ų sektoriui 
reikiamai sumažinti gamybos mast ą. 
30. Sprendim ą nutraukti cukraus gamyb ą priėmė atskiros cukraus gamybos įmonės. Žinoma, 
kad veiksmingiausiai dirbantys cukraus gamintojai yra labiau paj ėgūs tęsti veiklą sumažėjus 
kainoms. Kaip Audito R ūmai teisingai nurodo kitose savo ataskaitos dalyse, bendras cukraus 
gamybos pelningumas priklauso ne tik nuo perdirbimo gamykl ų ekonomin ės veiklos 
rezultatų, bet ir nuo auginimo sektoriaus konkurencingum o. Abu šie veiksniai tur ėtų būti 
palankūs, kad būtų užtikrintas komercinis tvarumas. 
32.  c) Paskelbtas privalomas nekompensuojamas  kvotos sumažinimas 2010 m., jei savanoriški 
atsisakymai bus nepakankami tikslui pasiekti, pad ėjo užtikrinti puikius  rezultatus nuo tre čiųjų 
reformos met ų. 
34. Kaip Audito R ūmai nurodo 27 dalyje, pagrindinis ve iksnys, kuris labiausiai sutrukd ė 
pasinaudoti restrukt ūrizavimo fondu antraisiai s metais, buvo neaiškumai d ėl faktinio paramos, 
kuri būtų skirta cukraus perdirb ėjams, dydžio. Be to, Komisija nor ėtų pažymėti, kad visas 
paramos dydis antrame reformos etape nebuvo padi dintas, bet šiame etape tikslas, išreikštas 
bendru atsisakyt ų kvotų skaičiumi, buvo pasiektas. 
35. Sprendimus d ėl kvotų atsisakymo savanoriškai pri ėmė įmonės remdamosi savo pa
čių 
atliktu esamos pad ėties ir perspektyv ų vertinimu. Visiems ES ūkio subjektams teko vienoda 
galimybė pasirinkti esant tokioms pa čioms sąlygoms, tad kiekvienas pri ėmė tokį sprendim ą, 
koks jam atrod ė tinkamiausias. 
36. Reformos tikslas buvo padidinti bendr ą ES cukraus sektoriaus našum ą ir šis tikslas buvo 
pasiektas. 
Kadangi schema buvo savanoriška, vi si ES cukraus gamintojai gal ėjo pasinaudoti 
restruktūrizavimo schema. Galutinius sprendimus pri ėmė atskiros įmonės atsižvelgdamos į 
spėjamą įmonės pelningum ą susiklosčius naujoms rinkos s ąlygoms. 
Taip pat žr. Komisijos atsakyme į 25 dalies pastabas pateiktus duomenis. 
37. Atskir ų įmonių konkurencingum ą lemia ne tik valstyb ės narės, kurioje jos vykdo veikl ą, 
veikimas, bet ir j ų dydis, perdirbimo gamykl ų veiklos rezultatai, valdymas ir daugelis kit ų 
veiksnių. Kaip Audito R ūmai teisingai paaiškino, toje pa čioje valstyb ėje narėje esančių 
įmonių pelningumo skirtumai gali b ūti svarbūs. 
Visas kvot ų skaičius, iki reformos skirtas didelio pelningumo valstyb ėms narėms, buvo daug 
didesnis nei mažo pelningumo valstyb ėms narėms skirtas kvot ų skaičius. Kaip rodo III priede 
LT 8   LT pateikta informacija, po reformos mažo pelningumo valstybi ų narių turimos kvotos sudaro 
apie 31 % iki reformos tur ėtų kvotų. Didelio pelningumo valstyb ėse narėse šis rodiklis yra 
81 %. 
38. Komisija mano, kad reformos tikslai buvo visapusiškai įgyvendinti, ir yra įsitikinusi, kad 
atskiri gamintojai gali ge riausiai priimti sprendimus įvertinę savo konkurencingum ą ateityje. 
39–40. Komisija mano, kad mechanizmai vienas  kitam neprieštarauja, nes galimybe įsigyti 
papildom ų kvotų ir tuo pa čiu metu suteiktomis paskatomis atsisakyti kvot ų pasinaudojant 
restruktūrizavimo fondu siekta Audito R ūmų minimo tikslo – pad ėti padidinti t ų įmonių, 
kurios jau buvo konkurencingos, konkurencingum ą, didinant j ų perdirbimo paj ėgumą. 
40. (antroji įtrauka) Cukraus gamintojai po re formos sulauks naudingo cukrini ų runkelių 
kainų sumažėjimo, o kukur ūzų ir kitų izogliukoz ės perdirbimui naudojam ų žaliavų kainoms 
poveikio nebus. Norint už tikrinti, ka d izogliukoz ės perdirb ėjai galėtų išlaikyti atitinkam ą 
konkurencingum ą, buvo skirtos papildomos nemokamos kvotos, kad jie gaut ų naudos iš 
masto ekonomijos. 
41. Taikant abi priemones buvo tikimasi lengviau sutelkti cukraus gamyb ą tose įmonėse, 
kurios tur ėjo geriausias perspektyvas likti konku rencingos ilgus metus, ir tokiu b ūdu padidinti 
bendrą ES cukraus gamybos sektoriaus konkurencingum ą. 
42. Reformos tikslas buvo ES cukraus gamybos se ktoriuje sklandžiai ir  veiksmingai atlikti 
reikiamus koregavimus. Tam buvo b ūtinas kvot ų atsisakan čioms įmonėms skirtas 
restruktūrizavimo fondas ir lanks čios koregavimo priemon ės, skirtos versle likti 
nusprendusiems subjektams. ES cukraus sektoriaus įmonės buvo paragintos priimti kelet ą 
sprendimų remiantis savo padaryta perspektyv ų ir padėties rinkoje an alize. Atsižvelgdamos į 
tokią sudėtingą ekonomin ę padėtį kai kurios įmonės nusprend ė iš pradži ų pirkti kvotas, o 
paskui kai kuri ų kvotų atsisakyti. 
Komisija mano, kad tai padidino ūkio subjekt ų lankstum ą, todėl ES cukraus sektoriaus 
koregavimas tapo veiksmingesnis, visiems ūkio subjektams buvo taikomos vienodos s ąlygos. 
Kaip teisingai nurodo Audito R ūmai, įsigyjamų kvotų kaina atitiko už atsisakytas kvotas 
skiriamas išmokas. 
Dėl įtariamų neigiamų finansini ų padarinių žiūrėkite Komisijos atsakym ą į 43 dalies pastabas. 
43. Cukraus gamintojai po reformos sulauks naudingo cukrini ų runkelių kainų sumažėjimo, o 
kukurūzų ir kitų izogliukoz ės perdirbimui naudojam ų žaliavų kainoms poveikio nebus. 
Kadangi maž ėjant cukraus kainoms maž ėja izogliukoz ės kainos, d ėl reformos b ūtų sumažėjęs 
izogliukoz ės gamintoj ų pelnas. 
Siekiant užtikrinti, kad izogliukoz ės gamintojai gal ėtų išlaikyti santykin į konkurencingum ą ir 
taip būtų užtikrintos vienodos s ąlygos cukraus ir izogliukoz ės gamintojams, buvo padidintos 
izogliukoz ės kvotos, kad jie gaut ų naudos iš masto ekonomijos. 
Komisija nor ėtų pabrėžti, kad, kaip ir cukraus kvot ų atveju, kvot ų atsisakan čios ir 
restruktūrizavimo išmok ų prašančios izogliukoz ės įmonės turėjo pateikti restrukt ūrizavimo 
planą ir įrodyti teising ą jo įgyvendinim ą. 
LT 9   LT 44. Reformos tikslas buvo visuotinai pagerinti bendr ą sektoriaus, įskaitant augintojus, 
konkurencingum ą, nustatant mažesnes minimalias cukrini ų runkelių kainas. Kaip nurodyta 
Audito R ūmų parengtame VI priede, kai kurios valstyb ės narės nusprend ė skirti įvairinimo 
pagalbą iš esmės tik cukrini ų runkelių augintojams. 
45. Reformos rezultatai rodo, kad ES cukrini ų runkelių augintojai parod ė didesnį gebėjimą 
prisitaikyti palyginti su nurodytai s pradiniais rodikliais, tad cukriniai runkeliai ir toliau 
auginami didel ėse 2 lentel ėje nurodyt ų valstybių narių teritorijose. 
46–47. Atsižvelgiant į cukraus gamybos pob ūdį būtinos didel ės pramonin ės gamyklos. 
Cukraus gamyba gali b ūti konkurencinga tik tu o atveju, jei runkeli ų auginimas ir perdirbimas 
vykdomi konkurencingai. Nepaisant Audito R ūmų nurodytų atvejų, gali būti, kad veikian čias 
pramonės gamyklas teko uždaryti d ėl riboto cukrinius runkelius apylink ėse auginan čių 
augintojų konkurencingumo. Panašu, kad ta ip nutiko 30 dalyje Audito R ūmų aprašytu atveju. 
50. Audito R ūmų pastabos susijusios su Tarybos patvirtintu teisiniu pagrindu, kur į Komisija 
privalo įgyvendinti. 
51. Reforma prisid ėjo mažinant kain ų atotrūkį tarp ES vidaus ir pasaulio rinkos. Šiuo metu ES 
cukraus sektorius yra labiau veikiamas rinkos  ir konkurencingesnis, nei buvo iki reformos. 
54. Komisija palankiai vertina Audito R ūmų pripažinim ą, kad ES cukraus rinka nuo reformos 
pradžios buvo stabili. 
55. Faktinis importo iš toki ų šalių lygis priklauso nuo santykinio ES patrauklumo palyginti su 
pasaulio rinka. Tad vienas reforma pasiekt ų tikslų buvo sumažinti tok į kainų atotrūkį. 
56. Didesn ę priklausomyb ę nuo importo l ėmė ne cukraus reforma, bet ES politikos, kuria 
siekiama sustiprinti cukraus sektoriaus vaidmen į skatinant ekonomin ę veikla mažiausiai 
išsivysčiusiose, bet turin čiose didel į gamybos potencial ą šalyse, padarinys. 
57. Komisija mano, kad d ėl sektoriaus reformos pasiekt ą naują rinkos pusiausvyr ą galima 
išlaikyti ir netolimoje ateityje. Pa našu, kad tai patvir tina ir rinkos poky čiai. 
58. Tai, kad ES tapo labiau priklausoma nuo importo, yra logiškas ES rinkos atv ėrimo 
trečiosioms šalims padarinys. Vis d ėlto, priklausomyb ės nuo importo lygis b ūtų buvęs daug 
didesnis, jei ES cukraus kainos b ūtų likusios tokios pat didel ės, kokios buvo iki reformos. 
Apskritai, atsižvelgiant į po reformos likusias kvotas (apie 85 %) apsir ūpinimo lyg į galima 
laikyti pakankamu ir Komisija nor ėtų pabrėžti, kad režimas apima priemones, kurios skirtos 
tokiems hipotetiniams atvejams, jei ES rinkoje cukraus pritr ūktų, pagal kurias turim ą kvotą 
viršijantį cukrų būtų galima paversti pagal kvot ą gaminamu cukrumi. 
59.  b) Ši didesn ė priklausomyb ė nuo importo iš esm ės priklauso nuo pasaulio ir ES cukraus kain ų 
atotrūkio. Reforma pad ėjo sumažinti š į atotrūkį ir taip prisid ėjo prie nors iš mažesnio, bet 
stipresnio ES cukraus gamybos sektoriaus išlaikymo. 
60. Komisija mano, kad gerokai padidinus bendr ą ES gamybos konkurencingum ą po reformos 
ES cukraus sektorius bus paj ėgesnis atsispir ti gamybos perk ėlimui. 
LT 10   LT 61. Kaip teisingai aiškina Audito R ūmai, norėdamas gauti restrukt ūrizavimo pagalb ą ūkio 
subjektas privalo pateikti restrukt ūrizavimo plan ą, kuriame b ūtų nurodytos išsamios ir 
konkrečios priemon ės ir kurio įgyvendint ų užtikrint ų nacionalin ės valdžios institucijos. Tik 
tinkamai šias priemones įgyvendinusios įmonės įgytų teisę gauti išmokas. 
Tai, kad ES cukraus gamintoj ų grupės taip pat importuoja cukr ų į ES, nėra naujiena. Be to, 
pagal nauj ą scenarijų, pagal kur į ES turėtų padidinti cukraus import ą, tai, kad kai kurios 
gamybos įmonės pertvarkomos į rafinavimo įmones, leist ų dalį tokio cukraus perdirbimo 
išlaikyti ES. 
62. Komisija džiaugias i, kad Audito R ūmai pripažino, jog buvo įgyvendintas reformos tikslas 
sumažinti cukraus kain ą. 
63. Norėdama gauti daugiau informacijos šiuo  klausimu Komisija netrukus prad ės kainų 
sklaidos cukraus sektoriuje tyrim ą. 
Be to, atlikdama periodin į politikos priemoni ų vertinim ą Komisija atliks cukraus sektoriui 
taikomų BŽŪP priemoni ų ex-post  vertinim ą. Vertinant bus nagrin ėjamas cukraus tiekimo 
grandinei, įskaitant ūkių sektorių, cukraus gamintojus ir rafinavimo įmones, taikom ų BŽŪP 
priemonių poveikis nuo reformos patvirtin imo 2006 m. Vertinimo darbai tur ėtų būti pradėti 
2010 m. ketvirtajame ketvirtyje. Rezultat ų tikimasi sulaukti 2 011 m. pabaigoje. 
64. Nieko nuostabaus, kad d ėl reformos, kuria mažinamas bendr as sektoriaus dydis, o likusios 
įmonės turi gerokai padidinti savo konkurencingum ą, padidėja pramon ės koncentracija. 
69. Izogliukoz ė gaunama iš gr ūdų (dažniausiai kukur ūzų ir kviečių) ir, priešingai nei cukrini ų 
runkelių sektoriuje, special ūs augintoj ų ir perdirb ėjų tarpšakinio tiekimo susitarimai 
nesudaromi. Tad skirti augintojams dal į pagalbos neb ūtų pagrįsta. 
72. Kaip Audito R ūmai pripažino 13 dalyje ir vadovaujantis subsidiarumo principu už 
restruktūrizavimo pagalbos įgyvendinim ą atsakingos valstyb ės narės, kurioms lengviau 
suvokti konkre čiais atvejais susidari usias ypatingas aplinkybes. 
Be to, Komisija nor ėtų pabrėžti, kad restrukt ūrizavimo pagalba gali b ūti teikiama jei 
įgyvendinamas planas, įskaitant išsam ų konkrečių veiksmų aprašym ą, kurį ūkio subjektas 
pateikia susijusiai valstybei narei. Be abejon ės, šie planai turi atitikti ES ir nacionalines 
taisykles, kurios valstyb ėse narėse gali labai skirtis. 
73. Valstybi ų narių valdžios institucijos privalo pa tikrinti, ar vykdomi socialiniai 
įsipareigojimai vadovaujantis socialiniais planais. Atliekant s ąskaitų atitikties audit ą taip pat 
tikrinama, ar valstyb ės narės atlieka min ėtus patikrinimus. 
Socialiniai planai dažniausiai rengiami gamintoj ų ir darbuotoj ų / profesini ų sąjungų sutarimu. 
Įpareigojim ų vykdymą dėl mokymo, perk ėlimo į kitą darbą, kompensacij ų mokėjimo ir pan. 
taip pat steb ės susijusios šalys. 
Be to, Komisija vadovauja Sektorinia m socialinio dialogo cukraus pramon ės klausimais 
komitetui, kur į sudaro profesini ų sąjungų ir cukraus pramon ės atstovai. Konkre čiai šis 
komitetas susitar ė dėl Europos cukraus pramon ės įmonių socialinės atsakomyb ės elgesio 
kodekso, kuris buvo pla čiai taikomas vykdant reform ą. 
LT 11   LT Be to, reformos socialinis poveikis bus nagrin ėjamas vertinant cukraus sektoriuje taikomas 
BŽŪP priemones. Vertinimo darbai tur ėtų būti pradėti 2010 m. ketvirtajame ketvirtyje. 
Rezultatų tikimasi sulaukti 2011 m. pabaigoje. 
74. Terminai, per kuriuos gamintojai tur ėjo įvykdyti savo aplinkosaugos įsipareigojimus, 
buvo prat ęsti dėl dviejų priežasčių: pradinio termino pabaiga buvo numatyta 2006 m., bet 
tvarkarašt į buvo būtina atnaujinti siekiant atsižvelgti į svarbius 2008 m. prad ėtų įgyvendinti 
nacionalini ų restruktūrizavimo program ų pakeitimus. Kita vertus, šis pakeitimas yra tinkamas 
dėl visuotinės finansų krizės poveikio kai kuri ų valstybių narių ekonomikai. 
75. Izogliukoz ė gaunama iš gr ūdų (dažniausiai kukur ūzų ir kviečių) ir, priešingai nei cukrini ų 
runkelių sektoriuje, special ūs augintoj ų ir perdirb ėjų tarpšakinio tiekimo susitarimai 
nesudaromi. Tad skirti augintojams dal į pagalbos neb ūtų pagrįsta, nes šia reforma nepadaryta 
poveikio gr ūdų kainoms. 
76–77. Taip pat žr. Komisijos atsakym ą į 73 dalies pastabas. 
Komisija taip pat nor ėtų pažymėti, kad cukraus fabrik ų skaičius nuolat maž ėjo jau kelet ą 
metų, o mažėjimas prasid ėjo gerokai anks čiau, nei prad ėta reforma, nes kiekviena gamykla 
didino savo perdirbimo paj ėgumą. Pavyzdžiui, nuo 2000 m. iki 2006 m. ES buvo uždaryti 67 
fabrikai. 
Restruktūrizavimo fondas suteik ė teisinį pagrindą ir finansin ę paramą, kuria iki reformos 
uždaryti fabrikai negal ėjo pasinaudoti. 
80. Įvairinimo pagalbos tikslas buvo sudaryti valstyb ėms narėms galimyb ę susijusiuose 
regionuose imtis priemoni ų ir leisti joms įtraukti priemones, skirtas kitiems cukrau s sektoriaus 
restruktūrizavimo paveiktiems ūkio dalyviams, kuri ų nuostoliai nekompensuoti skiriant 
restruktūrizavimo pagalb ą. 
81. Žr. Komisijos atsakym ą į 74 dalies pastabas. 
82. Vadovaujantis DG AGRI 2010–2012 m. daugiame čiu vertinimo planu, cukraus sektoriui 
taikomų BŽŪP priemoni ų vertinimas bus atliktas 2010–2011 m. Vertinant bus nagrin ėjamas 
cukraus tiekimo grandinei, įskaitant ūkių sektorių, cukraus gamintojus ir rafinavimo įmones, 
taikomų BŽŪP priemoni ų poveikis nuo reformos patvirtinimo 2006 m. Įvairinimo pagalbos 
poveikis regionams, patyrusiems restrukt ūrizavimo poveik į, taip pat tur ėtų būti nagrinėjamas 
atliekant min ėtą vertinimą (remiantis konkre čiais pavyzdžiais). 
Vertinimo darbai tur ėtų būti pradėti 2010 m. ketvirtajame ketvirtyje. Rezultat ų tikimasi 
sulaukti 2011 m. pabaigoje. 
Komisija atlieka patikrinimus, kurie yra s ąskaitų atitikties patikrinimo proced ūrų dalis. 
85. Nors Komisijos pasi ūlyme pereinamojo laikotarpio pagalba nuolatin ėms rafinavimo 
įmonėms nebuvo numatyta, Taryboje vykusiose diskusijose paaišk ėjo, kad nuolatin ės 
rafinavimo įmonės, kaip ir cukrini ų runkelių perdirbimo įmonės, turėjo strukt ūriškai 
prisitaikyti atsižvelgiant į nustatytųjų cukraus kain ų kritimą. 
Iš tiesų reforma kuria konkurencingesn ę verslo aplink ą tradiciniams perdirb ėjams, kurie turi 
koreguoti savo veikl ą norėdami išlikti konkurencingi šioj e naujoje aplinkoje. Susij ę ūkio 
subjektai verslo plane, kuris turi b ūti teikiamas nacionalin ėms valdžios institucijoms, tur ėjo 
LT 12   LT nurodyti reikiamus pakeitimus. Teikiant toki ą pagalbą vykdant reform ą buvo užtikrintos 
vienodos s ąlygos visiems Bendrijos cukrau s gamintojams nesvarbu, ar j ų naudojama žaliava 
yra cukriniai runkeliai, ar žaliavinis cukrus. 
86. ES teis ės aktai turi b ūti vienodai taikomi valstyb ėse narėse nesvarbu, ar jose yra vienas, ar 
keli galimi naudos gav ėjai. 
88. Šie nukrypimai atsirado d ėl faktinių kvotų, kurių buvo atsisakyta, skai čiaus ir jų 
atsisakymo laiko. Iš tikr ųjų į cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimo fond ą buvo surinkta 
daugiau laikino restrukt ūrizavimo mokes čių ir patirta mažiau išlaid ų. Didžiausias pagalbos 
tarifas už kvotos ton ą buvo taikomas per pirmuosius dvejus reformos metus. 
90. Cukraus režimo reforma buvo parengta taip, kad pagal žem ės ūkio išlaidas jos poveikis 
biudžetui b ūtų neutralus, o ne b ūtų finansuojama iš savo l ėšų. Cukraus restrukt ūrizavimo 
fondas buvo sukurtas taip, kad b ūtų finansuojamas iš savo l ėšų. 
Kalbant apie cukraus režimo reform ą, reikia atsižvelgti į visus Bendro cukraus rinkos 
organizavimo (BRO) pakeitimus, t. y. per ėjimą nuo priemoni ų, apimančių dideles garantuotas 
cukrinių runkelių kainas, gamyb ą ir eksporto gr ąžinamąsias išmokas, taikymo prie iš esm ės 
tiesiogine parama ūkininkams pagr įstos sistemos. Šiuo atžvilgiu cukraus režimas parengtas 
kaip darantis neutral ų poveikį biudžetui žem ės ūkio išlaid ų atžvilgiu (taip pat žr. Audito 
Rūmų pastabą 89 dalyje). Komisija mano, ka d šis tikslas buvo pasiektas. 
Cukraus restrukt ūrizavimo fondas, kuris neprikla uso BRO, buvo parengtas taip, kad b ūtų 
finansuojamas iš savo l ėšų, ir tai taip pat pavyko pasiekti. 
a) Vykdant reform ą buvo numatoma, kad cukraus importas į ES didės visų pirma d ėl 
iniciatyvos „Viskas, išs kyrus ginklus“ priemoni ų. Tad neįvykdžius reformos ir atsižvelgiant į 
PPO sprendim ą ES gamyba ES cukraus rinkoje b ūtų sumažėjusi. Taigi, b ūtų sumažėjęs 
gamybos perteklius ir b ūtų buvę galima tik ėtis, kad pajamos iš gamybos mokes čių palaipsniui 
mažėtų iki nulio nuo 2010 biudžetini ų metų. Esant tokioms nepastovioms s ąlygoms vykdant 
cukraus reform ą buvo nustatytas 12 EUR už ton ą mokestis siekiant išlaikyti neutral ų poveikį 
biudžetui pajam ų atžvilgiu. 
b) Papildomos priemon ės taikomos atsižvelgiant į bendrą ES įsipareigojim ą pagal AKR ir ES 
partneryst ės susitarim ą remti AKR šalis joms siekiant sumažinti skurd ą ir užtikrinti tvar ų 
vystymąsi. Pasirengimo cukraus reformai metu Komisija įsipareigojo teikti param ą 
atsižvelgiant į privilegijuot ų Cukraus protokolo šali ų pertvarkymo poreikius ir atliko cukraus 
reformos poveikio AKR šalims analiz ę. Tokių papildom ų priemoni ų būtinybė AKR šalims 
buvo tinkamai numatyta. 
AKR šalims teikiama parama nepatenka į Tarybos reglamento (EB) Nr. 1290/2005 taikymo 
sritį, nes ji yra susijusi su AKR šalims teikiama parama vystymuisi, tod ėl nėra finansuojama 
kaip bendros žem ės ūkio politikos išlaidos. 
91. Žr. Komisijos atsakym ą į 90 dalies pastabas. 
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS  
93. Reformos tikslai yra tiesiogiai susij ę su BŽŪP tikslais, kurie nustatyti Sutartyse. Be to, tai, 
kad tikslai iš dalies skiriasi, yra ne reformos tr ūkumas, bet grei čiau jos visapusiškos apimties 
LT 13   LT rezultatas. Skirtingi reformos tikslai rodo sk irtingus cukraus rinkos aspektus, kuriuos b ūtina 
tarpusavyje suderinti. 
94. Po reformos veikian čios įmonės turi išlaikyti pelningum ą esant mažesn ėms 
nustatytosioms kainoms, tod ėl tikslas pagerinti bendr ą sektoriaus konkurencingum ą buvo 
įvykdytas. Našumo did ėjimą patvirtina tai, kad dabar valstybi ų narių, kurių pelningumas 
aukštas, kvotos sudaro 78 % kvot ų (iki reformos sudar ė 68 %), o valstybi ų narių, kurių 
pelningumas žemas, kvotos šiuo metu sudaro tik 5 % (iki reformos sudar ė 12 %). 
Siūlomomis papildomomis kvotomis (mainais į sumą, atitinkan čią restruktūrizavimo pagalb ą) 
buvo siekiama toliau stiprinti ES cukraus sektoriaus konkurencingum ą sudarant įmonėms 
galimybę plėsti savo gamyb ą ir pasinaudoti masto ekonomija arba bent jau išlaikyti tok į 
gamybos lyg į, koks buvo iki reformos, jei kvotos b ūtų galutinai sumažintos. 
Taip pat žr. Komisijos atsakym ą į 23 dalies pastabas. 
95. Po reformos cukraus rinkoje įsitvirtino nauja pusiausvyra, kuri ą lėmė mažesnis vietos 
gamybos mastas ir mažesn ės nustatytosios kainos. Sprendim ą nutraukti gamyb ą savanoriškai 
priėmė susiję fabrikai, įvertinę ilgalaikį savo veiklos perspektyvum ą esant naujam scenarijui. 
Visiems ES ūkio subjektams teko pasirinkti vien ą iš galimybi ų esant vienodoms s ąlygoms. 
Komisija pabr ėžia, kad b ūtino kvotos sumažinimo dydis buvo įvertintas atsižvelgiant į 
būtinybę užtikrinti rinkos pusiausvyr ą pagal sektoriuje susiklos čiusias naujas ekonomines 
sąlygas. Tai buvo pasiekta įmonėms, kurios susiklos čius naujoms s ąlygoms man ė esančios 
nekonkurencingos, nutraukus (arba sumažinus) gamyb ą. 
96. Tai, kad tuo pa čiu metu buvo pasi ūlyta atsisakyti kvot ų ir įsigyti papildom ų kvotų, atitiko 
tikslą valdyti visapus į ES cukraus gamybos sektoriaus restrukt ūrizavimo proces ą. Todėl dabar 
sektorius mažesnis, bet gerokai konkurencingesnis. 
Cukraus gamintojai po reform os sulauks naudingo cukrini ų runkelių kainų sumažėjimo, o 
kukurūzų ir kitų izogliukoz ės perdirbimui naudojam ų žaliavų kainoms, nepaisant izogliukoz ės 
kainų sumažėjimo, poveikio nebus. Norint užtikrinti, kad izogliukoz ės perdirb ėjai galėtų 
išlaikyti atitinkam ą konkurencingum ą, buvo skirtos papildomos nemokamos kvotos, kad jie 
gautų naudos iš masto ekonomijos. 
97. Apskritai, po reformos ES augintoj ai yra konkurencingesni. Be to, augintoj ų 
konkurencingumo negalima vertinti neatsižvelgiant į fabriko, kuriam jie tiekia išaugint ą 
derlių, konkurencingum ą. Taip pat žr. Komisijos atsakym ą į 46 ir 47 dali ų pastabas. 
98. Taryba nusprend ė gamybos kvotomis grindžiam ą režimą taikyti ik i 2014–2015 m. 
99. Komisija mano, kad abu tikslai – stabilizuoti rink ą ir sumažinti nepelning ą gamybos 
pajėgumą – buvo visapusiškai įvykdyti. Po reformos ES pagaminama 6 mln. ton ų mažiau 
pagal kvot ą gaminamo cukraus, o veikl ą vykdančios įmonės turi užsitikrinti pelning ą veiklą 
esant gerokai mažesn ėms nustatytosioms kainoms. 
Reforma pad ėjo įveikti ES ir pasaulio kain ų atotrūkį. Tai padėjo sumažinti ES vidaus cukraus 
sektoriui tenkant į spaudimą. 
1 rekomendacija 
LT 14   LT Savaime aišku, kad Komisija visada uoliai stengiasi už tikrinti, kad b ūtų parengti tokie 
instrumentai ir priemon ės, kurie gal ėtų užtikrinti bendr ą nuoseklum ą ir būtų pagrįsti 
nuodugniu techniniu poreiki ų vertinimu ir objektyviais bei nediskriminaciniais kriterijais. 
Šiuo poži ūriu vadovautasi ir vykdant cukraus rinkos reform ą. 
2 rekomendacija 
Rengdama pasi ūlymą dėl taisykli ų, reglamentuojan čių cukraus sektori ų po 2014–2015 
prekybos met ų, Komisija, remdamasi patirtimi, nagrin ės daugybę galimybi ų. 
100. Reforma pad ėjo padidinti ES cukraus sektoriaus konkurencingum ą ir turėtų užtikrinti 
tolesnę gamybą ES. 
101. Didesn ę priklausomyb ę nuo importo l ėmė ne cukraus reforma, bet ES politikos, kuria 
siekiama sustiprinti cukraus sektoriaus vaidmen į skatinant ekonomin ę veikla mažiausiai 
išsivysčiusiose, bet turin čiose didel į gamybos potencial ą šalyse, padarinys. 
3 rekomendacija 
Komisija mano, kad d ėl reformos atsiradusi nauja cukraus rinkos pusiausvyra, įskaitant ES 
gebėjimo apsir ūpinti lygį, atitinka Sutarties nuostatas. Sutartyje n ėra nustatyta, kad ES b ūtinai 
turėtų būti pajėgi apsirūpinti visais žem ės ūkio produktais. Cukraus režime numatyta 
priemonių ES spręsti cukraus tr ūkumo rinkoje problem ą, visų pirma turim ą kvotą viršijantį 
cukrų pakeičiant pagal kvot ą gaminamu cukrumi. 
102. Komisija mano, kad reformos tikslas sumažinti cukraus kain ą buvo įgyvendintas. 
Norėdama gauti daugiau informacijos šiuo klausimu Komisija netrukus prad ės kainų sklaidos 
cukraus sektoriuje tyrim ą. 
Be to, atlikdama periodin į politikos priemoni ų vertinim ą, Komisija atliks cukraus sektoriui 
taikomų BŽŪP priemoni ų ex-post  vertinim ą. Vertinant bus nagrin ėjamas cukraus tiekimo 
grandinei, įskaitant ūkių sektorių, cukraus gamintojus ir rafinavimo įmones, taikom ų BŽŪP 
priemonių poveikis nuo reformos patvirtin imo 2006 m. Vertinimo darbai tur ėtų būti pradėti 
2010 m. ketvirtajame ketvirtyje. Rezultat ų tikimasi sulaukti 2 011 m. pabaigoje. 
4 rekomendacija 
Norėdama gauti daugiau informacijos šiuo klausimu Komisija netrukus prad ės kainų sklaidos 
cukraus sektoriuje tyrim ą. 
103. Taip pat Komisija nor ėtų pažymėti, kad cukraus fabrik ų skaičius nuolat maž ėjo jau 
keletą metų, o mažėjimas prasid ėjo gerokai anks čiau, nei buvo prad ėta reforma, nes kiekviena 
gamykla didino gamybos paj ėgumą. Pavyzdžiui, nuo 2000 m. iki 2006 m. ES buvo uždaryti 
67 fabrikai. 
Restruktūrizavimo fondas suteik ė teisinį pagrindą ir finansin ę paramą, kuria iki reformos 
uždaryti fabrikai negal ėjo pasinaudoti. 
104. Vadovaujantis subsidiarumo principu teis ės aktų leidėjo sprendimu atsakomyb ė už 
įgyvendinim ą ir socialini ų padarinių stebėjimą tenka valstyb ėms narėms, kurios gali geriau ši ą 
užduotį atlikti. 
LT 15   LT Valstybių narių valdžios institucijos  privalo patikrinti, ar vykdomi socialiniai įsipareigojimai 
vadovaujantis socialiniais planais. Atliekant s ąskaitų atitikties audit ą taip pat tikrinama, ar 
valstybės narės atlieka min ėtus patikrinimus. 
Socialiniai planai dažniausiai rengiami gamintoj ų ir darbuotoj ų / profesini ų sąjungų sutarimu. 
Įpareigojim ų vykdymą dėl mokymo, perk ėlimo į kitą darbą, kompensacij ų mokėjimo ir pan. 
taip pat steb ės susijusios šalys. 
Be to, Komisija vadovauja Sektorinia m socialinio dialogo cukraus pramon ės klausimais 
komitetui, kur į sudaro profesini ų sąjungų ir cukraus pramon ės atstovai. Konkre čiai šis 
komitetas susitar ė dėl Europos cukraus pramon ės įmonių socialinės atsakomyb ės elgesio 
kodekso, kuris buvo pla čiai taikomas vykdant reform ą. 
105. Vadovaujantis subsidiarumo principu už įvairinimo priemoni ų įgyvendinim ą atsakingos 
valstybės narės. 
106. 2009 m. gruodžio m ėn. Komisija iš dalies pakeit ė teisės aktą, nustatydama galimyb ę iki 
2011 m. rugs ėjo mėn. pratęsti aplinkosaugos priemon ėms nustatyt ą terminą. Šis terminas 
buvo prat ęstas dėl dviejų priežasčių: pradinio termino pabaiga buvo numatyta 2006 m., bet 
buvo būtina atnaujinti tvarkarašt į atsižvelgiant į svarbius 2008 m. prad ėtų įgyvendinti 
nacionalini ų restruktūrizavimo program ų pakeitimus. Kita vertus, šis pakeitimas yra tinkamas 
dėl visuotinės finansų krizės poveikio kai kuri ų valstybių narių ekonomikai. 
107. Nors Komisijos pasi ūlyme pereinamojo laikotarpio pagalba nuolatin ėms rafinavimo 
įmonėms nebuvo numatyta, Taryboje vykusiose diskusijose paaišk ėjo, kad nuolatin ės 
rafinavimo įmonės, kaip ir cukrini ų runkelių perdirbimo įmonės, turėjo strukt ūriškai 
prisitaikyti atsižvelgdamos į nustatytųjų cukraus kain ų kritimą. 
Iš tiesų reforma kuria konkurencingesn ę verslo aplink ą tradiciniams perdirb ėjams, kurie turi 
koreguoti savo veikl ą norėdami išlikti konkurencingi šioj e naujoje aplinkoje. Susij ę ūkio 
subjektai verslo plane, kuris bus teikiamas nacionalin ėms valdžios institucijoms, tur ėjo 
nurodyti reikiamus pakeitimus. Teikiant toki ą pagalbą vykdant reform ą buvo užtikrintos 
vienodos s ąlygos visiems Bendrijos cukraus gamintojams, nesvarbu, ar j ų naudojama žaliava 
yra cukriniai runkeliai, ar žaliavinis cukrus. 
108. Taip pat Komisija nor ėtų pažymėti, kad cukraus fabrik ų skaičius nuolat maž ėjo jau 
keletą metų, o mažėjimas prasid ėjo gerokai anks čiau, nei buvo prad ėta reforma, nes kiekviena 
gamykla didino gamybos paj ėgumą. Restrukt ūrizavimo fondas suteik ė teisinį pagrindą ir 
finansinę paramą, kuria iki reformos uždaryti fabrikai negal ėjo pasinaudoti. 
5 rekomendacija 
Vadovaujantis subsidiarumo principu, už įvairinimo priemoni ų įgyvendinim ą atsakingos 
valstybės narės, kurios yra labiau paj ėgios priimti reikiamus sprendimus atsižvelgiant į 
daugelį kiekvienam konkre čiam atvejui b ūdingų veiksnių. 
6 rekomendacija 
Vadovaujantis subsidiarumo principu, už aplinkosaugos įsipareigojim ų vykdymo užtikrinim ą 
atsakingos valstyb ės narės, kurios yra labiau paj ėgios priimti reikiamus sprendimus 
atsižvelgiant į daugelį kiekvienam konkre čiam atvejui b ūdingų veiksnių. 
LT 16   LT 109. Kalbant apie cukraus režimo reform ą, reikia atsižvelgti į visus Bendro cukraus rinkos 
organizavimo (BRO) pakeitimus, t. y. per ėjimą nuo priemoni ų, apimančių dideles garantuotas 
cukrinių runkelių kainas, gamyb ą ir eksporto gr ąžinamąsias išmokas, taikymo prie iš esm ės 
tiesiogine parama ūkininkams pagr įstos sistemos. Šiuo atžvilgiu cukraus režimas buvo 
suprantamas kaip darantis neutral ų poveikį biudžetui žem ės ūkio išlaid ų atžvilgiu. Komisija 
mano, kad šis tikslas buvo pasiektas. 
Remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr . 320/2006 1 straipsnio 3 dalimi šiuo metu 
640 mln. EUR sudaranti suma, cukraus sektoriaus restrukt ūrizavimo fonde likusi po 
priemonių išlaidų finansavimo, bus priskiriama EŽ ŪGF. 
Dėl pajamų žr. Komisijos atsakym ą į 90 dalies a punkto pastabas. 
Papildomos priemon ės taikomos atsižvelgiant į bendrą ES įsipareigojim ą pagal AKR ir ES 
partneryst ės susitarim ą remti AKR šalis joms siekiant sumažinti skurd ą ir užtikrinti tvar ų 
vystymąsi. Pasirengimo cukraus reformai metu Komisija įsipareigojo teikti param ą 
atsižvelgiant į privilegijuot ų Cukraus protokolo šali ų pertvarkymo poreikius ir atliko cukraus 
reformos poveikio AKR šalims analiz ę. AKR šalims teikiama parama nepatenka į Tarybos 
LT 17   LT reglamento (EB) Nr. 1290/2005 taikymo srit į, nes ji yra susijusi su AKR šalims teikiama 
parama vystymuisi, tod ėl nėra finansuojama kaip bendros žem ės ūkio politikos išlaidos. 
LT 18   LT AGRI C5 - 8.7.4
Bendro Valstybė narė KVOTA Atsisakyta Pradin ėsP r i d ėta Kvota Pradinės
pelningumo 2006-2007 m. iš viso kvotos dalis / kvotos dalis
lygis (tonos) (%) Pirkta 2009-2010 m. (%)
ŽEMAS GRAIKIJA 317 502 158 800 50% 158 702 50%
AIRIJA 199 260 199 260 100% 0 0%
ITALIJA 1 557 443 1 049 064 67% 508 379 33%
PORTUGALIJA 69 718 69 718 100% 0 0%
Visa grup ė 2 143 923 1 476 842 69% 0 667 081 31%
Bendro kiekio % 12% 28% 0% 5%
VIDUTINIS ČEKIJA 454 862 102 473 23% 20 070 372 459 82%
DANIJA 420 746 80 083 19% 31 720 372 383 89%
ISPANIJA 996 961 498 481 50% 498 480 50%
LATVIJA 66 505 66 505 100% 0 0%
LIETUVA 103 010 20 758 20% 8 000 90 252 88%
VENGRIJA 401 684 301 264 75% 5 000 105 420 26%
SLOVĖNIJA 52 973 52 973 100% 0 0%
SLOVAKIJA 207 432 103 717 50% 8 605 112 320 54%
SUOMIJA 146 087 65 088 45% 80 999 55%
Visa grup ė 2 850 260 1 291 342 45% 73 395 1 632 313 57%
Bendro kiekio % 16% 25% 7% 12%
BELGIJA 819 812 206 066 25% 62 489 676 235 82%
AUKŠTAS VOKIETIJA 3 416 896 757 200 22% 238 560 2 898 256 85%
PRANCŪZIJA 3 288 747 683 655 21% 351 695 2 956 787 90%
NYDERLANDAI 864 560 126 547 15% 66 875 804 888 93%
AUSTRIJA 387 326 54 785 14% 18 486 351 027 91%
LENKIJA 1 671 926,0 366 868,9 22% 100 551,0 1 405 608,1 84%
ŠVEDIJA 368 262 92 798 25% 17 722 293 186 80%
JK 1 138 627 165 000 14% 82 847 1 056 474 93%
Visa grup ė 11 956 156 2 452 920 21% 939 225 10 442 461 87%
Bendro kiekio % 68% 47% 93% 78%
kiti* 604 114 9 227 2% 0 594 886
IŠ VISO 17 554 453 5 230 331 1 012 619 13 336 741
* Azorai, Madeira, Pranc ūzijos užjūrio departamentai, RO, BUValstybių narių suskirstymas pagal j ų bendrą pelningum ąCukraus sektoriaus restrukt ūrizavimas