12.Yra kitų su ekologiniu projektavimu ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimu susijusių problemų. Pirma, gaminiai ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimų neatitinka iš dalies todėl, kad nacionalinės rinkos priežiūros institucijos nepakankamai griežtai užtikrina, kad jų atitiktį.. Antra, gaminiams taikomų taisyklių užmojis per mažas ir, trečia, taisyklės rengiamos per ilgai, todėl techninio ir parengiamojo darbo rezultatai pasensta anksčiau nei priimami politikos sprendimai.

11.Tačiau rengiant šį poveikio vertinimą gauti duomenys parodė, kad energijos vartojimo efektyvumo etikečių veiksmingumas sumažėjo, kai buvo nustatytos A+ – A+++ klasės. Dėl A+++, A++, A+ klasių, pridėtų pagal 2010 m. naujos redakcijos direktyvą, etiketės tapo mažiau įtikinamos, kad vartotojams geriau pirkti efektyvesnius gaminius. Vartotojai supranta naują etiketės skalę, tačiau ji sumažino jų norą mokėti brangiau už efektyviau energiją vartojančius gaminius. A+ ir A+++ skirtumas juos motyvuoja mažiau nei C ir A skirtumas. Atsižvelgiant į technologijų pažangą, etiketės skalę reikia keisti, kai didelė rinkoje esančių gaminių dalis pasiekia A+++ klasę. Etiketės skalė dar nepakeista, nes nėra sutarto metodo. Kita su energijos vartojimo efektyvumo etiketėmis susijusi problema yra išaugęs didesnių modelių pardavimas – tokie modeliai energiją vartoja efektyviau, todėl pasiekia aukštesnę energijos vartojimo efektyvumo klasę, vis dėlto absoliutusis jų suvartojamos energijos kiekis yra gerokai didesnis už mažesnių to paties tipo prietaisų suvartojamos energijos kiekį.

9.Apskaičiuota, kad priimtos ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo priemonės iki 2020 m. padės sutaupyti 175 Mt naftos ekvivalentu pirminės energijos per metus. Vertinant kitais aspektais nei energijos sąnaudos, priemonių poveikis kol kas nedidelis. Apskaičiuota, kad visa metinė energijos ekonomija 2020 m. sieks 100 mlrd. EUR arba 465 EUR kiekviename namų ūkyje.

8.Iki šiol priimti 24 ekologinio projektavimo įgyvendinimo reglamentai. Prie gaminių, kuriems taikomi reikalavimai, priskiriami buitiniai prietaisai (pavyzdžiui, šaldytuvai, lempos ir katilai), pramonės arba profesionalių naudotojų įranga (pavyzdžiui, elektros varikliai ir ventiliatoriai). Be to, taikant dvylika energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo deleguotųjų reglamentų užtikrinama, kad visa virtinė daugiausia buities gaminių turi būti parduodami paženklinti ES energijos vartojimo efektyvumo etikete.

22.Kitos priemonės, kuriomis sprendžiamos reikalavimų neatitikties ir nepakankamai griežto jų atitikties užtikrinimo problemos, yra: per ES finansuojamus projektus remti bendros rinkos stebėjimo priemones (1, 1+ ir 2 galimybės); suderinti teisės aktus pagal Komisijos naujo rinkos priežiūros reglamento pasiūlymą (1+ ir 2 galimybės); optimizuoti Energijos suvartojimo ženklinimo direktyvos teisines nuostatas (1+, 2 ir 3 galimybės); reikalauti, kad visų grupių gaminius sertifikuotų trečioji šalis (2 ir 3 galimybės) ir ES lygmeniu sutelkti rinkos priežiūrą (3 galimybė).

21.Papildomos priemonės, kuriomis sprendžiama per mažo užmojo problema, yra šios: i) pasinaudoti įsisavinimo kreivėmis siekiant išsiaiškinti mažiausias gyvavimo ciklo sąnaudas, pagal kurias nustatomi reikalavimai (1, 1+ ir 2 galimybės) ir ii) mažiausių gyvavimo ciklo sąnaudų reikalavimą pakeisti rentabilumo ribos reikalavimu, kurio užmojis būtų kur kas didesnis (3 galimybė).

18.Politikos galimybės, kurias pasirinkus energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo reikalavimai būtų keičiami teisės aktais, yra vienintelės, kuriomis galima spręsti energijos vartojimo efektyvumo etiketės komponavimo problemą. Be dabartinės etiketės A+++ – D skalės komponavimo, apsvarstyti šie trys politikos galimybės variantai:

26.Dėl suprantamumo vartotojams pasakytina, kad etiketės raidinė skalė (pavyzdžiui, A+++ – D ir A – G) jiems aiškiai suprantamesnė už skaitines etiketes. Įtakos vartotojų pirkimo sprendimams atžvilgiu pripažinta, kad vartotojus pirkti efektyviau energiją vartojančius gaminius geriausiai įtikina etiketės A–G skalė, antra yra atvirkščiosios skaitinės skalės etiketė, o skaitinės skalės etiketė įvertinta prasčiau už dabartinę A+++ – D skalės etiketę.

27.Kitoks poveikis aplinkai, pavyzdžiui, išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis, azoto oksido kiekis ir vandens sunaudojimas, sumažėtų pasirinkus bet kurią iš galimybių. Tačiau, išskyrus mažesnį išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kuris glaudžiai susijęs su energijos ekonomija, kitoks poveikis aplinkai sumažėtų nedaug, palyginti su energijos ekonomija. Vienintelė galimybė kruopščiau spręsti kitokio poveikio aplinkai problemą yra į direktyvų taikymo sritis įtraukti ne vien su energija susijusius, bet ir kitokius gaminius. Tačiau kitokių nei su energija susijusių gaminių poveikio aplinkai problemos yra jau sprendžiamos kitais teisės aktais.

28.Pagrindinis ekonominis poveikis yra susijęs su vartotojų išlaidomis (gaminio pirkimo kainos ir jo naudojimo išlaidų energijai suma), o jos labai priklauso nuo energijos kainos. Jei energijos kaina kiekvienais metais iki 2030 m. didėtų 4 proc., pasirinkus bet kurią iš galimybių vartotojų išlaidos būtų mažesnės, palyginti su tuo, jei nebūtų taikoma jokių naujų priemonių, o priemonių nauda tuo didesnė, kuo didesnis užmojis. Jei po 2020 m. energijos kaina didėtų 0,5 proc. per metus, pasirinkus bet kurią iš galimybių vartotojų išlaidos sumažėtų (nors ne tiek daug), palyginti su tuo, jei nebūtų taikoma jokių naujų priemonių, o pinigų būtų sutaupoma maždaug tiek pat.

29.Pasirinkus bet kurią galimybę, komercinių pajamų kreivės atitinka energijos ekonomijos kreives – kuo priemonių užmojis didesnis, tuo daugiau komercinių pajamų. Tokį atitikimą lemia tai, kad efektyviau energiją vartojančius gaminius, išskyrus elektronikos, nusipirkti brangiau. Pajamų pokyčiai vienodi ir didesniam verslui, ir mažosioms ir vidutinėms įmonėms. Apie 80–85 proc. pajamų priskaičiuojama prie ES bendrojo vidaus produkto. Apšvietimo sektoriuje pajamos mažėtų, nes vis labiau būtų pereinama prie ilgesnės veikimo trukmės lempų, todėl jas keisti reikėtų rečiau. Patalpų šildytuvų sektoriaus pajamos labai padidėtų, nes būtų naudojama vis daugiau geoterminės šilumos siurblių. Jei geoterminės šilumos siurblių kainos sumažėtų daugiau nei manoma, papildomos pajamos būtų mažesnės pasirinkus bet kurią galimybę.

30.Be galiojančių teisės aktų laikymosi, verslui tenkanti papildoma administracinė našta būtų nemenka, jei būtų imtasi didelės teisės aktų pertvarkos (2 galimybė), ir didelė, jei būtų imtasi visapusiškos pertvarkos (3 galimybė). Be to, kas 5–10 metų gamintojams ir prekiautojams tektų atitinkamai 50 mln. ir 10 mln. EUR administracinių išlaidų, atsirasiančių, jei būtų pasirinktas variantas nustatyti etiketės A–G skalę. Apskaičiuota, kad pasirinkus 1+ galimybę visai pramonei tenkančios administracinės išlaidos būtų 1,5 mln. EUR per metus. Tačiau, atsižvelgiant į tai, kad reikalavimų laikymasis yra privalomas, gamintojai ir prekiautojai šias skalės keitimo ir gaminių registravimo išlaidas (iš viso 2–5 euro centai už etikete pažymėtą gaminį) galėtų perkelti vartotojams, kurių išlaidas kelis kartus viršytų piniginė nauda, nes etiketės A–G skalė veiksmingiau padėtų vartotojams atpažinti energiją efektyviau vartojančius gaminius ir skatintų juos pirkti.

7.Išvados

31.Jei būtų pasirinkta galimybė priemones priimti ne teisėkūros procedūra (1 galimybė), būtų gauta didelė papildoma energijos ekonomija ir sprendžiamos kelios kitos problemos. Tačiau esminė – energijos vartojimo efektyvumo etiketės komponavimo – problema nebūtų sprendžiama, nors analizė parodė, kad yra geresnių būdų, palyginti su dabartine etiketės A+++ – D skale.

32.Didžiausia energijos ekonomija būtų gauta, jei būtų pasirinkta ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktų didelė (2 galimybė) arba visapusiška (3 galimybė) pertvarka. Tačiau dėl šių galimybių galėtų atsirasti neproporcingai didelių kliūčių tarptautinei prekybai, nes jose numatyta, kad visus gaminius sertifikuotų trečioji šalis. Be to, neaišku, ar būtų laikomasi proporcingumo principo, jei pasirinkus 3 galimybę į reikalavimų taikymo sritį būtų įtraukti kiti nei su energija susiję gaminiai – ekologinis projektavimas ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimas gali būti netinkami tokiems gaminiams, o tam tikroms gaminių grupėms ši priemonė dubliuotųsi su kitomis aplinkos apsaugos politikos priemonėmis. Todėl ši galimybė veikiausiai viršija tai, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti.

33.Įvertinus sudėtinį poveikį aiškėja, kad optimali galimybė yra priemones priimti ne teisėkūros procedūra ir tobulinti energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktus (galimybė 1+). Ją pasirinkus būtų visiškai arba dideliu mastu sprendžiamos iškeltos problemos, o administracinė našta būtų ribota. Būtų naudojamas etiketės A–G skalės variantas, kuris yra pranašesnis už kitus etiketės komponavimo būdus. Apskaičiuota, kad pasirinkus 1+ galimybę ir etiketę su A–G skale 2030 m. papildoma metinė pirminės energijos ekonomija siektų 47 Mt naftos ekvivalentu.

Pagrindinių 2030 m. modeliavimo rezultatų santraukos lentelės

Rezultatai, be etiketės komponavimo pakeitimo poveikio 1 galimybė Nauja ne teisėkūros procedūra priimta priemonė 1+ galimybė Nauja ne teisėkūros procedūra priimta priemonė ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktai 2 galimybė Didelė ekologinio projektavimo ir energijos vartojimo efektyvumo ženklinimo teisės aktų pertvarka 3 galimybė Platesnė reikalavimų taikymo sritis ir rinkos priežiūros sutelkimas Poveikis aplinkai Sunaudotos energijos kiekis (TWh pirminės energijos per metus) (Pirminės energijos Mt naftos ekvivalentu per metus) -310 -27 -490 -42 -580 -50 geriau už 2 galimybę Šiltnamio efektą sukeliančių dujų (Mt anglies dioksido ekvivalentu per metus) -45 -75 -87 geriau už 2 galimybę Poveikis ūkiui Vartotojų išlaidos, jei energijos kaina didėja 4 proc. (mlrd. EUR per metus) -20 -27 -32 geriausiu atveju panašu į 2 galimybę Vartotojų išlaidos, jei po 2020 m. energijos kaina didėja 0,5 proc. (mlrd. EUR per metus) -8 -9 -10 geriausiu atveju panašu į kitas galimybes Komercinės pajamos (mlrd. EUR per metus) +16 +30 +35 nėra Administracinė našta Visa administracinė našta (mln. EUR per metus) +3 +6 +145 +500–1 000