KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA dėl skaičiavimo metodikos ir atskaitomybės reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės 7a straipsnį pridedamas prie TARYBOS DIREKTYVOS ../.../ES kuria nustatoma skaičiavimo metodika ir atskaitomybės reikalavimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės /* SWD/2014/0295 final */





KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA dėl skaičiavimo metodikos ir atskaitomybės reikalavimų pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės 7a straipsnį pridedamas prie TARYBOS DIREKTYVOS ../.../ES kuria nustatoma skaičiavimo metodika ir atskaitomybės reikalavimai pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/70/EB dėl benzino ir dyzelinių degalų (dyzelino) kokybės 1. ĮVADAS 2009 m. Degalų kokybės direktyvoje (DKD)[1] kuro tiekėjai įpareigojami iki 2020 m. 6 proc. sumažinti visose kelių transporto priemonėse (ir ne keliais judančiose mašinose) naudojamų degalų naudojimo ciklo šiltnamio efektą sukeliančių dujų (ŠESD) intensyvumą. Kad įvykdytų šį reikalavimą, kuro tiekėjai turi teikti ataskaitas ir apskaičiuoti išmetamas su jų tiekiamu kuru susijusias ŠESD. Nebiologinės kilmės kuro naudojimo ciklo ŠESD intensyvumo skaičiavimo metodiką buvo palikta parengti vykdant komiteto procedūrą[2]. Biokuro naudojimo ciklo ŠESD intensyvumo skaičiavimo metodika jau aprašyta DKD. Šiomis aplinkybėmis Degalų kokybės komitete 2011 ir 2012 m. su valstybėmis narėmis aptartas įgyvendinimo priemonės projektas[3], per balsavimą daugiausia balsavusiųjų pasisakė neturintys nuomonės. Pagal Sprendimo dėl komiteto procedūros nuostatas Komisija dabar turi teikti pasiūlymą Tarybai. Šis pasiūlymas grindžiamas šiuo poveikio vertinimu. 2. PROBLEMOS APIBŪDINIMAS Pagal DKD 7a straipsnį kuro tiekėjai valstybių narių institucijoms kasmet turi teikti ataskaitas ir jose nurodyti bendrą tiektų kiekvienos rūšies kuro ar energijos kiekį, kilmės ir pirkimo vietą, per naudojimo ciklą išmetamą ŠESD kiekį energijos vienetui. Atskaitomybės mechanizmu siekiama užtikrinti, kad duomenys apie išmetamo ŠESD kiekio sumažinimą, kurį reikia pasiekti, ir duomenys apie tikrąjį atitinkamo ES naudojamo kuro ŠESD intensyvumo vidurkį būtų tikslūs, tam, kad būtų galima atnaujinti lygintino iškastinio kuro vertę, pagal kurią apskaičiuojamas ŠESD sumažinimas dėl biokuro naudojimo. Rengiant šią metodiką galimi keletas variantų, pagal kuriuos būtų taikomas tam tikro lygio suskirstymas (pvz., pagal produktą, žaliavą arba partiją) ir nustatyta, ar leidžiama taikyti tikruosius išmetamo ŠESD kiekio skaičiavimus ir (arba) numatytąsias vertes. Pagal galimas metodikas, atsižvelgiant į jų sudėtingumą, keliami skirtingi reikalavimai pramonės sektoriui, ir galiausiai jos duos skirtingus kainų signalus, kurie turės įtakos galutiniam kuro mišiniui ir atitinkamiems su tuo susijusiems klimato kaitos švelninimo veiksmams. Šio poveikio vertinimo tikslas – įvertinti galimų šios metodikos variantų tinkamumą ir atitinkamą jų poveikį aplinkos apsaugos, ekonomikos ir socialiniu požiūriais. Kad šį vertinimą būtų lengviau atlikti, 2012 m. Komisija pradėjo išorės tyrimą[4], preliminarios šio tyrimo išvados su suinteresuotaisiais subjektais aptartos 2012 m. gruodžio mėn. ir 2013 m. balandžio mėn.[5] 3. SUBSIDIARUMAS Įpareigojimas tiekėjams iki 2020 m. 6 proc. sumažinti kelių transporto priemonėse (ir ne keliais judančiose mašinose) naudojamų degalų naudojimo ciklo ŠESD intensyvumą įtvirtintas priėmus DKD. 4. POLITIKOS TIKSLAI Pasirinkta metodika turi atitikti bendrą DKD tikslą: užtikrinti, kad kelių transporto priemonėse naudojamų degalų ŠESD intensyvumas būtų tiksliai matuojamas ir palyginti su 2010 m. sumažintas bent 6 proc., atsižvelgiant į šį konkretų tikslą: nustatyti tinkamą metodiką, pagal kurią kuro tiekėjai galėtų tiksliai įvertinti ir ataskaitose nurodyti savo tiekiamo kuro kiekį, kilmę, pirkimo vietą ir per naudojimo ciklą išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, ir veiklos tikslus: nustatyti metodiką kuro tiekėjams, kurią taikydami jie kuo tiksliau ataskaitose nurodytų per jų tiekiamo kuro ir energijos, išskyrus biokurą, naudojimo ciklą, apimantį atitinkamus jo etapus, įskaitant išgavimą, žemės naudojimo pakeitimus, transportavimą ir platinimą, perdirbimą ir deginimą, išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, nepaisant to, kurioje vietoje jos yra išmetamos; užtikrinti, kad pagal šią metodiką būtų nustatyta kuo tikslesnė lygintino iškastinio kuro vertė; užtikrinti, kad atskaitomybės metodika kuo labiau atitiktų teisės aktuose biokurui jau nustatytą metodiką; užtikrinti, kad naudodamos tokią metodiką valstybės narės galėtų patikrinti, kaip kuro tiekėjai vykdo jiems skirtą įpareigojimą, neužkraudamos nepriimtinos administracinės naštos nei tiekėjams, nei kompetentingoms institucijoms. 5. POLITIKOS GALIMYBĖS Toliau aprašytos per poveikio vertinimą svarstytos politikos galimybės: Galimybės, galimybių variantai || Apibūdinimas A) Metodika nerengiama || Nebūtų siūloma jokia metodika, todėl valstybės narės negalėtų įgyvendinti DKD. Taigi, Komisija nesiimtų veiksmų; todėl ši galimybė atmetama toliau jos nenagrinėjant. B) ŠESD numatytosios vertės pagal kuro rūšį || Šis metodas būtų paprasčiausias atskaitomybės reikalavimas. Pagal jį reikia apskaičiuoti vidutinę numatytąją ŠESD intensyvumo vertę pagrindinių keturių ES naudojamų rūšių kurui (t. y. benzinui, dyzelinui (gazoliui), suskystintosioms naftos dujoms ir suslėgtosioms gamtinėms dujoms). Skirtingiems tiekėjams pagal tai, kokios žaliavos yra panaudotos jų kuro mišinyje, ji nesiskirtų, nes į tai jau būtų atsižvelgta ES (B1 galimybė) arba valstybės narės (B2 galimybė) vidurkyje. Kadangi taikant B2 galimybę vidaus rinkoje atsirastų kliūčių (kuro tiekėjams būtų taikomi skirtingi reikalavimai pagal tai, kuriai valstybei narei kuras yra tiekiamas), o tai prieštarauja DKD tikslui, ši galimybė atmesta, ir toliau vertinta tik B1 galimybė. B1 galimybei pirmenybę teikia naftos pramonės sektorius (įskaitant pagrindines naftos bendroves, nepriklausomas bendroves ir pardavėjus), kai kurios naftą eksportuojančios šalys ir kai kurios valstybės narės. C) ŠESD numatytosios vertės pagal žaliavos rūšį || Pagal šią galimybę kiekvienos ES naudojamos žaliavos (t. y. benzino, dyzelino ir (arba) iš naftos gaunamo gazolio, gamtinio bitumo, skalūnų naftos, suskystintosios anglies, dujinio kuro, elektros energijos ir t. t.) ŠESD intensyvumas ataskaitose būtų nurodomas atskirai, naudojant vidutines numatytąsias vertes. Taigi, tiekėjai, pagal tai, kokios žaliavos įtrauktos į jų kuro mišinį, nurodytų skirtingas vertes. Pagal šią metodiką tiekėjai turėtų rinkti daugiau informacijos negu renka šiuo metu, taip pat vykdyti papildomus reikalavimus ir informaciją atsekti visoje tiekimo grandinėje. C galimybė –2011 m. spalio mėn. valstybėms narėms pateikta priemonė. Šiai galimybei pirmenybę teikia aplinkos apsaugos NVO ir kai kurios valstybės narės. D) ŠESD numatytosios vertės pagal žaliavos rūšį arba tikrosios ŠESD vertės || Pagal šią galimybę tiekėjai įpareigojimo laikytųsi nurodydami visų ES naudojamų žaliavų (t. y. benzino, dyzelino, iš naftos gaunamo gazolio, gamtinio bitumo, skalūnų naftos, suskystintosios anglies, dujinio kuro, elektros energijos ir t. t.) poveikį ŠESD atžvilgiu. Tiekėjai nurodytų numatytąsias vertes remdamiesi vidutinėmis (D1 galimybė) arba konservatyviomis, už vidutines didesnėmis, ŠESD intensyvumo vertėmis (D2 galimybė). Pagal šias galimybes ataskaitose reikėtų nurodyti iškastinio kuro žaliavos kilmę. Tiekėjai taip pat galėtų pasirinkti galimybę nurodyti tikrąsias vertes. Pagal šią galimybę reikia laikytis tų pačių duomenų rinkimo ir atsekamumo reikalavimų kaip pagal C galimybę, reikalavimų laikymosi pastangos prilygsta B1 galimybei, o tiekėjai, kurie nusprendžia nurodyti tikrąsias vertes, turi surinkti papildomus duomenis. D1 ir D2 galimybėms pirmenybę teikia aplinkos apsaugos NVO ir bioenergetikos bei žemės ūkio sektorių suinteresuotieji subjektai, nes tokia metodika yra taikoma biokurui. E) Tikrosios ŠESD vertės || Pagal šią galimybę iš tiekėjų reikalaujama apskaičiuoti ir ataskaitose nurodyti konkrečių kuro partijų ankstyvojo etapo išmetamo ŠESD kiekio įverčius (pavyzdžiui, pagal vietos lygmenį, komercinį pavadinimą, parduodamos žaliavinės naftos pavadinimą ir t. t.). Pagal šią galimybę ES naudojamo kuro ŠESD intensyvumo ataskaitos būtų tiksliausios, bet ši galimybė yra ir sudėtingiausia, nes tiekėjai turėtų nurodyti savas vertes, be to, dažnai susiduriama su duomenų apribojimais. E galimybei pirmenybės neteikia jokia konkreti suinteresuotųjų subjektų grupė, nors, kai kurių valstybių narių ir kai kurių naftą eksportuojančių šalių nuomone, tai sąžiningiausias būdas, nes pagal jį visų rūšių kuras yra visapusiškai diferencijuojamas. 6. POLITIKOS GALIMYBIŲ ĮVERTINIMAS Šioje santraukoje galimybės aptariamos pagal jų veiksmingumą siekiant pagrindinių tikslų ir jų poveikį aplinkos apsaugos, socialiniu ir ekonomikos požiūriais. 6.1. Veiksmingumas Veiksmingiausia ataskaitų apie kuro ŠESD intensyvumą ES ir tiekėjo lygmenimis teikimo galimybė yra E galimybė, nes pagal ją reikalaujama, kad visi kuro tiekėjai nurodytų tikrąsias vertes. Tačiau šiuo metu tikrieji išskaidyti duomenys gali būti turimi ne apie visų rūšių kurą ir tiekėjus; ši galimybė taip pat yra pati sudėtingiausia patikros požiūriu, jai būdinga didžiausia sukčiavimo rizika. Antra pagal tikslumą ataskaitų apie ŠESD intensyvumą ES ir tiekėjo lygmenimis teikimo galimybė yra C galimybė, nes duomenis apie kurą išskaidžius žaliavų lygmeniu jau yra atsižvelgiama į daugumą įvairių rūšių kuro skirtumų pagal ŠESD intensyvumą. Pagal šią metodiką kuro tiekėjai turi įdėti papildomų pastangų duomenims surinkti ir atsekti, valstybėms narėms patikros būtų vidutinio sudėtingumo. Trečios pagal tikslumą galimybės yra D1 ir D2. Pagal šias galimybes dėl tų pačių priežasčių kaip pagal B1 galimybę užtikrinamas vidutinis ataskaitų apie ŠESD tiekėjo lygmeniu tikslumas. Tačiau turint omenyje tai, kad tik tie tiekėjai, kurių ŠESD intensyvumas yra mažesnis už ES vidurkį, būtų skatinami pagal šią galimybę nurodyti tikrąsias vertes, pagal D1 galimybę nurodomas vidutinis ES išmetamas teršalų kiekis gali būti iki 1 procentinio punkto (iš bendro 6 % tikslo) per mažas. Šį poveikį būtų galima sušvelninti pagal D2 galimybę, nes dėl konservatyvesnės numatytosios vertės kuro, kurio išmetamas teršalų kiekis yra didesnis už vidurkį, tiekėjai taip pat būtų skatinami nurodyti tikrąsias vertes. Pagal šią metodiką kuro tiekėjai turi įdėti daug pastangų papildomiems duomenims surinkti ir atsekti, valstybėms narėms patikros būtų sudėtingos. Tvarka būtų sudėtingesnė tiems tiekėjams, kurie pasirinktų teikti tikrąsias vertes. Paprasčiausia ir pigiausia galimybė yra B1 (vidutinės numatytosios vertės pagal kurą). Tačiau ji taip pat yra ne tokia tiksli, nes ataskaitose reikalaujant nurodyti vidurkius, neįtraukiama informacija apie jokius ŠESD intensyvumo skirtumus nei tarp skirtingų žaliavų kategorijų (t. y. tradicinio ir netradicinio kuro), nei toje pačioje žaliavų kategorijoje (didesnio intensyvumo tradicinio kuro ir mažesnio intensyvumo tradicinio kuro). Nors ši galimybė kelia tam tikros rizikos ataskaitose nurodomo ES išmetamo teršalų kiekio vidurkio tikslumui, taip pat lygintino iškastinio kuro verčių skaičiavimui, nes nebūtų renkama jokia rinkos informacija, pagal šią galimybę valstybės narės galėtų tikrinti, kaip laikomasi reikalavimų, pačiu paprasčiausiu galimu būdu, ir būtų sumažintos sukčiavimo galimybės, nes metodika būtų įgyvendinama administraciniu požiūriu pačiu nesudėtingiausiu būdu. Politikos derėjimo su biokurui taikomomis galimybėmis požiūriu nuosekliausia būtų D2 galimybė, o D1 ir C galimybės iš dalies derėtų su biokurui taikoma metodika. Pagal E galimybę kuro tiekėjams būtų užkrauta didesnė našta. Pagal B1 galimybę našta akivaizdžiai būtų ne tokia didelė. 6.2. Poveikis aplinkai Gaminant kurą gali būti daromas neigiamas poveikis aplinkai dėl veiklos ankstyvuoju ir tolesniu etapais, per kuriuos gali būti neigiamai veikiama oro kokybė ir biologinė įvairovė, suvartojamas didelis kiekis išteklių, ypač iš neįprastų šaltinių. Nors pagal visas galimybes pasiekiamas tam tikras teigiamas poveikis aplinkai, palyginti su pagrindiniu scenarijumi, laimėjimai yra didžiausi pagal C galimybę, nes labiau sumažinamas daugiau išteklių eikvojančių ir taršesnių neįprastų šaltinių naudojimas. 6.3. Ekonominis ir socialinis poveikis 6.3.1. Administracinės sąnaudos Įvertinta, kad kiekybiniu požiūriu mažiausia administracinė našta tenka pagal B1 galimybę, kuri kasmet atsieitų po 3 mln. EUR, nes atskaitomybės ir patikrų mechanizmas pagal šią galimybę yra paprasčiausi. Šiam mechanizmui tampant sudėtingesniu sąnaudos pagal C, D1, D2 ir E galimybes atitinkamai vidutiniškai sudarytų 15, 23, 23–31 ir 31 mln. EUR. Šios sąnaudos pagal visas galimybes yra nedidelės, pagal dydį svyruoja nuo 0,001 iki 0,01 euro cento už litrą. 6.3.2. Reikalavimų laikymosi sąnaudos Įvertinus biokuro ir elektros energijos iš atsinaujinančiųjų išteklių lygį, kurio reikia Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos tikslams pasiekti, reikalingas bendras papildomas anglies dioksido kiekio sumažinimas DKD įgyvendinti bus pasiektas sumažinus ankstyvuoju etapu išmetamų teršalų kiekį ir padidinus biokuro dalį panašiomis sąnaudomis pagal visas galimybes. Mažesnio intensyvumo kuro naudojimas vietoj didesnio intensyvumo kuro, atrodo, nėra itin svarbus siekiant bendro sumažinimo tikslo pagal šias galimybes, kai tai yra leidžiama, nes sumažinimo sąnaudos naudojant kitas technologijas yra daug mažesnės. Mažiausios reikalavimų laikymosi sąnaudos būtų patiriamos pagal D1 galimybę ir sudarytų 1 mln. EUR per metus, pagal B1, C, D2 ir E galimybes patiriamos sąnaudos atitinkamai sudarytų 6, 8, iki 9 ir 9 mln. EUR[6]. Šios sąnaudos pagal visas galimybes yra nedidelės ir sudaro iki 0,003 euro centų už litrą. Pagal D1 galimybę būtų patiriamos mažiausios reikalavimų laikymosi sąnaudos, nes ES lygmeniu būtų įvertinamas ne visas išmetamas teršalų kiekis, todėl siekiant sumažinimo tikslo reikėtų įdėti mažiau pastangų. 6.3.3. Kitos sąnaudos ir poveikis konkurencingumui Matyti, kad pagal D1 galimybę rinkos sąnaudos padidėtų mažiausiai, t. y. 59 mln. EUR, nes būtų nurodomas ne visas vidutinis ES išmetamas teršalų kiekis. Pagal visas kitas galimybes rinkos sąnaudos būtų panašios, t. y. 79 mln. EUR. Pagal visas galimybes numatyta, kad kainos degalinėse padidės 0,02–0,04 euro centų už litrą[7]. Dėl papildomos naštos poveikio naftos pramonės sektoriui, ypač ES naftos perdirbimo įmonėms, pagrįstai galima daryti prielaidą, kad gamintojai didžiąją sąnaudų dalį perkels vartotojams. Kadangi sąnaudos yra mažos, nemanoma, kad bendras kuro suvartojimas reikšmingai sumažėtų, nesitikima reikšmingų rinkos struktūros, pridėtinės vertės, galimybių diegti naujoves, užimtumo ar ES naftos perdirbimo įmonių konkurencingumo pokyčių palyginti su tarptautiniais konkurentais. 7. IŠVADA Taigi, metodikos pasirinkimas turės lemiamos įtakos nustatant ataskaitose nurodomo tiekiamo kuro anglies dioksido intensyvumo tikslumą. Pagal kai kurias metodikas nurodomas per mažas ir (arba) arba per didelis kuro ŠESD intensyvumas tiekėjo lygmeniu. D1 ir D2 galimybėms taip pat būdinga tai, kad nurodomas per mažas kuro ŠESD intensyvumas ES lygmeniu. Dėl netikslių ataskaitose nurodomų duomenų gali iš dalies sumažėti DKD numatyti bendri platūs užmojai, jie gali paveikti tai, kaip šia našta pasidalija kuro tiekėjai. Pagal tas galimybes, pagal kurias duomenys išskaidomi smulkiau, ne tik pagal kuro rūšis (t. y. pagal žaliavas ir kuro partijos lygį), veiksmingiau skatinama vartoti mažesnio ŠESD intensyvumo ir mažiau taršų kurą. Poveikio aplinkai požiūriu pagal jas gaunama teigiamų rezultatų. Dėl to netiesiogiai gali šiek tiek sumažėti importuojamų produktų kiekis, nes žaliavinės naftos, kurią išgauna ES naftos perdirbimo įmonės, išskiriamo anglies dioksido išskyrimo intensyvumas dažnai yra mažesnis. Ekonominių sąnaudų skirtumų tarp įvairių galimybių yra nedaug, nors kai kurių skirtumų tarp administracinių ir reikalavimų laikymosi sąnaudų nustatyta – mažiausios sąnaudos apskaičiuotos pagal B1 galimybę. Pagal poveikį kuro tiekėjams ekonomikos ir konkurencingumo požiūriais šios sąnaudos nelaikomos didelėmis. Ankstyvojo etapo teršalų išmetimo sumažinimas ir didesnė biokuro dalis pagal visas galimybes padeda užtikrinti bendrą papildomą sumažinimą, kurio reikia, kad būtų pasiektas DKD tikslas. Leidimas tiekėjams vietoj iškastinio kuro, kurio anglies dioksido intensyvumas yra didesnis, naudoti mažesnio intensyvumo iškastinį kurą, turi nedaug reikšmės vykdant įpareigojimą sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį pagal tas galimybes, pagal kurias šis sumažinimo būdas yra leidžiamas. Kai tiekėjai gali pasirinkti, ar nurodyti tikrąsias ŠESD intensyvumo vertes, ar numatytąją vertę, kyla rizika, kad didelio intensyvumo žaliavinę naftą naudojantys tiekėjai gali turėti naudos dėl tokio lankstumo, nebent numatytosios vertės bus nustatytos laikantis konservatyvaus požiūrio. Pagal B1 galimybę įgyvendinimo ir patikrų mechanizmas būtų paprasčiausias, nes nebūtų reikalaujama rinkti jokių papildomų duomenų. Tačiau pagal B1 galimybę (naudojamos vidutinės numatytosios vertės pagal kuro rūšį) kai kuriais aspektais ŠESD intensyvumo duomenys tiekėjo lygmeniu būtų netikslūs, taip pat kiltų tam tikros rizikos, susijusios su ES vidurkio duomenų teikimu. Taip yra todėl, kad pagal šią galimybę ataskaitos būtų rengiamos naudojant vidutines numatytąsias vertes pagal kuro rūšį, ir tiekėjai nerinktų realios rinkos informacijos. Nors B1 galimybė yra paprasčiausia, jos poveikio aplinkai rezultatai yra palyginti prasti. Priešingai, C, D1 ir D2 galimybės yra panašios pagal metodikos tikslumą, jų poveikis aplinkai yra teigiamas, tačiau pagal jas, ypač pagal D2 galimybę, tektų didesnė našta. Taigi, galutinis sprendimas dėl to, kurią iš C, D1, D2 ir B1 galimybių pasirinkti, būtų priimamas atsižvelgiant į įvairius aspektus. Numatoma, kad pagal B1 galimybę būtų patiriama mažiausiai administracinių sąnaudų. Nors E galimybė patraukli kaip galbūt daug tikslesnė, ją būtų sunku įgyvendinti trumpuoju laikotarpiu. Todėl pirmenybė teikiama B1 galimybei: vidutinėms numatytosioms ŠESD vertėms pagal kuro rūšį (benzinas ir (arba) dyzelinas), remiantis ES kuro mišiniu („bazinis atskaitomybės modelis“). [1] Direktyva 98/70/EB. [2] Direktyva 2009/30/EB, 7a straipsnio 5 dalis. [3] Šio pasiūlymo 3 ir 4 priedai: http://ec.europa.eu/transparency/regcomitology/index.cfm?do=search.documentdetail&XOvfOQKYHt67nl0gDR9EQ0pDU4MfDGIJHglKuEmrBsRhxbx1TISJ2Mfg5DtxY23N. [4] https://circabc.europa.eu/w/browse/6893ba02-aaed-40a7-bf0d-f5affc85a619. [5] https://circabc.europa.eu/w/browse/ced1b370-4443-49ef-839f-fa4a8b55a550 ir https://circabc.europa.eu/w/browse/9ee501ad-fdfe-4975-80d4-477557384644. [6] Čia nurodomi metiniai sąnaudų įverčiai. Kitaip negu administracinės sąnaudos, bendros reikalavimų laikymosi sąnaudos bus patiriamos tik 2020 m., kai bus taikomas įpareigojimas pagal DKD. [7] Kainų degalinėse padidėjimas atskleidžia sąnaudų pokytį palyginus pagrindinį scenarijų ir skirtingas galimybes – pastangas, reikalingas DKD tikslui pasiekti, pasiekus Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos tikslą. Absoliutus kainos degalinėse padidėjimas, siekiant bendro 6 proc. sumažinimo, sudarytų apie 0,3 centus už litrą.