EUROPOS PARLAMENTO REZOLIUCIJA (EU) 2022/1697

2022 m. gegužės 4 d.

su pastabomis, sudarančiomis neatskiriamą sprendimų dėl 2020 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija ir vykdomosios įstaigos, dalį

EUROPOS PARLAMENTAS,

— atsižvelgdamas į savo sprendimą dėl 2020 finansinių metų Europos Sąjungos bendrojo biudžeto įvykdymo patvirtinimo, III skirsnis – Komisija,

— atsižvelgdamas į savo sprendimus dėl vykdomųjų įstaigų 2020 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimo,

— atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 99 straipsnį ir V priedą,

— atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto, Vystymosi komiteto, Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto, Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto, Kultūros ir švietimo komiteto, Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto nuomones,

— atsižvelgdamas į Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto laišką,

— atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto pranešimą (A9-0127/2022),

A. kadangi Sąjungos biudžetas yra svarbi priemonė bendros politikos tikslams siekti ir vidutiniškai sudaro 1,1 proc. Sąjungos bendrųjų nacionalinių pajamų arba 2,4 proc. valstybių narių bendrųjų valdžios sektoriaus išlaidų ir visų viešųjų išlaidų Sąjungoje;

B. kadangi Parlamentas, suteikdamas Komisijai biudžeto įvykdymo patvirtinimą, atlieka vidaus ir išorės auditą bei patikrina ir įvertina, ar lėšos buvo naudojamos teisingai, taip pat ar buvo siekiama politikos tikslų: taip patvirtinamas Komisijos tvarkingumas ir veiksmingumas ekonominio naudingumo požiūriu;

Politiniai prioritetai

1. primena, kad yra tvirtai įsipareigojęs laikytis pagrindinių principų, įtvirtintų Europos Sąjungos sutartyje (ES sutartis) ir Sutartyje dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), įskaitant 317 straipsnyje nurodytą patikimą finansų valdymą ir 325 straipsnyje nurodytą kovą su sukčiavimu;

2. akcentuoja Sąjungos biudžeto svarbą įgyvendinant Sąjungos politikos prioritetus ir jo vaidmenį teikiant pagalbą valstybėms narėms tokiomis nenumatytomis aplinkybėmis, kaip COVID-19 pandemija ir jos padariniai; pabrėžia, kad patikimas biudžeto įgyvendinimas laiku padeda veiksmingiau ir naudingiau spręsti poreikių klausimą bei įvairių politikos sričių problemas; perspėja, kad biudžeto įgyvendinimas spaudžiant laikui gali lemti daugiau klaidų ir pažeidimų;

3. akcentuoja Sąjungos biudžeto programų veiksmingumo ataskaitų svarbą biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūrai; atkreipia dėmesį į tai, kad investuotų lėšų pridėtinė vertė glaudžiai susijusi su pasiektais rezultatais ir jų indėliu į Sąjungos piliečių kasdienio gyvenimo gerinimą;

4. pakartoja, jog yra labai susirūpinęs dėl teisinės valstybės padėties ne vienoje valstybėje narėje – šis klausimas jau savaime neramina ir implikuoja didelius Sąjungos biudžeto nuostolius – bei atkreipia ypatingą dėmesį į savo prašymus Komisijai pasinaudoti visomis turimomis priemonėmis, kad būtų užkirstas kelias šiurkščiam teisinės valstybės principo pažeidinėjimui ir apribota tokių nuostolių rizika; šiuo tikslu turėtų būti nedelsiant visapusiškai taikomas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) 2020/2092 (1) dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas), išsiunčiant atitinkamoms valstybėms narėms rašytinį pranešimą, nurodytą šio reglamento 6 straipsnio 1 dalyje;

5. pabrėžia, jog savo rezoliucijoje dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos jau yra raginęs Komisiją skubiai imtis veiksmų pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą ir nebedelsti bei visapusiškai pasinaudoti esamomis tyrimo priemonėmis, siekiant spręsti klausimą dėl teisinės valstybės principo laikymosi valstybėse narėse trūkumų, dėl kurių nukenčia arba esama rimtos rizikos, kad gali nukentėti, patikimas Sąjungos biudžeto finansų valdymas; atkreipia dėmesį į neseniai paskelbtą Teisingumo Teismo sprendimą, kuriuo patvirtinama, kad Teisinės valstybės sąlygų reglamentas suderinamas su ES sutartimis, ir ypač pabrėžiama, kad atitiktis bendroms vertybėms, kuriomis grindžiama Europos Sąjunga, negali būti redukuota iki pareigos, kuri vykdoma siekiant įstoti į Sąjungą, tačiau kurios galima nebepaisyti įstojus; su giliu susirūpinimu pažymi, kad Komisija, nepaisydama neseniai paskelbto Teisingumo Teismo sprendimo ir daugybės Parlamento raginimų, dar nepradėjo taikyti šio reglamento; pažymi, jog 2022 m. balandžio mėn. Komisija pagaliau paskelbė, kad pirmą kartą pritaikys sąlygų režimą, ir primena galutinių ES finansavimo ir paramos gavėjų teisių apsaugos svarbą; laikosi nuomonės, kad, netaikydama Teisinės valstybės sąlygų reglamento, Komisija delsia vykdyti savo – Sutarčių sergėtojos – pareigą;

6. laikosi nuomonės, kad Komisijos metinė teisinės valstybės principo taikymo ataskaita yra naudinga priemonė norint stebėti ir vertinti, kokia yra teisinės valstybės principo taikymo visose valstybėse narėse padėtis, bei naudoti ją panašiais pagrindais; tačiau reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nepateikiant aiškių ir konkrečių rekomendacijų ES valstybių vyriausybėms, šia ataskaita nepavyks pagerinti padėties valstybėse narėse; taip pat pabrėžia, kad metinėse ataskaitose turi būti aiškiai skiriami pavieniai nusižengimai ir sisteminiai teisinės valstybės principo pažeidimai; ragina Komisiją įgyvendinti rekomendacijas, pateiktas Parlamento 2021 m. birželio 24 d. rezoliucijoje dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos;

7. primygtinai laikosi nuomonės, jog Komisija užtikrina, kad visos išorės pagalbą teikiančios (Sąjungos arba tarptautinės) organizacijos paisytų teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių šalyse, kurios tą pagalbą gauna; ypač akcentuoja būtinybę užtikrinti, kad trečiosios šalys ir (arba) fiziniai asmenys neskirtų Sąjungos lėšų teroristinės veiklos ir (arba) religinės bei politinės radikalizacijos tikslais ir nesietų jų su jokia teroristinės veiklos ir (arba) religinės bei politinės radikalizacijos forma;

8. pabrėžia, kad tolesnės iniciatyvos siekiant užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą tapo dar svarbesnės įsigaliojus priemonei „NextGenerationEU“, pagal kurią ateinančiais metais bus skiriamos žymiai didesnės bendros Sąjungos biudžeto išmokų sumos; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, jog Komisija turėtų užtikrinti ir tai, kad OLAF, Audito Rūmai bei Europos prokuratūra būtų aprūpinti priemonėmis ir darbuotojais, reikalingais galimiems sukčiavimo atvejams, susijusiems su Sąjungos biudžetu, tirti; pažymi, kad 2020 m. OLAF į Europos prokuratūrą perkėlė 9 darbuotojus, o 2021 m. – dar 9 darbuotojus; yra susirūpinęs dėl to, kad šis didelis darbuotojų skaičiaus sumažinimas gali pakenkti OLAF gebėjimui veiksmingai vykdyti savo įgaliojimus dėl darbuotojų trūkumo ir pernelyg didelės naštos; todėl ragina padidinti OLAF etatų planą (visų pirma teismo ekspertizės ir IT ekspertų), kad būtų kompensuotas darbuotojų perkėlimas į Europos prokuratūrą;

9. pažymi, kad, vadovaujantis Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės reglamentu (2) už Sąjungos finansinių interesų apsaugos užtikrinimą atsako valstybės narės; pažymi, kad Komisija atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant, kad pagal nacionalines audito sistemas būtų teikiama pagrįsta, patikima ir aktuali informacija; pabrėžia, kad, norint užtikrinti patikimą finansų valdymą, būtina stiprinti valstybių narių ir Komisijos administracinius pajėgumus, įskaitant veiksmingą sukčiavimo, korupcijos ir interesų konfliktų atvejų prevenciją, nustatymą ir ištaisymą bei dvigubo finansavimo vengimą; pažymi, jog Komisija yra atsakinga už techninės pagalbos ir konsultacinių paslaugų teikimą, kad būtų gerinami atitinkami valstybių narių administraciniai pajėgumai; ragina Komisiją pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai konkrečių priemonių, kurių imtasi siekiant užtikrinti, kad Komisija ir susijusios institucijos (o būtent – Audito Rūmai, OLAF, Europos prokuratūra, Europolas ir Eurojustas) būtų aprūpintos darbuotojais, reikalingais savo atitinkamoms užduotims atlikti, apžvalgą; ragina Komisiją savo metinėje valdymo ir veiklos ataskaitoje pateikti patikinimo pareiškimą dėl Priemonės įgyvendinimo veiksmingumo duomenų;

10. ragina Komisiją nedelsiant pasinaudoti tokiomis turimomis priemonėmis, kaip laikinas sustabdymas, tais atvejais, kai patvirtinami rimti valdymo ir kontrolės sistemų trūkumai;

11. pabrėžia, jog tai, kad Komisija, nepaisydama pakartotinių Parlamento raginimų, iki šiol negali pateikti didžiausios Sąjungos lėšų dalies gavėjų pagal pasidalijamojo valdymo metodą sąrašo, yra didžiulė kliūtis vertinant tiek su Sąjungos išlaidomis susijusias rizikas, tiek jos išlaidų skaidrumą apskritai; atsakymus ir paaiškinimus, kuriuos šiuo klausimu Komisija yra pateikusi Parlamentui, laiko nepakankamais, o Komisijos pastangas sukurti tokią duomenų bazę – neveiksmingomis ir nesėkmingomis;

12. mano, kad ilgai trunkantis Komisijos ir buvusio Čekijos ministro pirmininko Andrejaus Babiso ginčas dėl interesų konflikto yra bevaisis ir pernelyg užsitęsęs; pakartoja, jog klausimu dėl ministro pirmininko A. Babiso interesų konflikto nesiimta jokių ryžtingų veiksmų ir jog tai, kad pasibaigus rinkimams šis interesų konfliktas galiausiai tapo nebeaktualus, Komisijos įvaizdžio nepagerina; atkreipia dėmesį į tai, kad tuo tarpu ministras pirmininkas A. Babis Čekijos vardu derėjosi dėl DFP bei Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP);

13. atkreipia dėmesį į rimtą riziką, susijusią su tuo, kad dar neįvykdytų įsipareigojimų suma 2020 m. pabaigoje toliau didėjo ir pasiekė naują rekordinę 303,2 mlrd. EUR aukštumą; pripažįsta, kad tam tikras dar neįvykdytų įsipareigojimų lygis yra natūrali Sąjungos biudžeto sistemos, apimančios įsipareigojimų asignavimus ir mokėjimų asignavimus, pasekmė, tačiau pabrėžia, kad atveju, kai dar neįvykdytų įsipareigojimų suma prilygsta visų dvejų metų mokėjimų asignavimams, kyla grėsmė sklandžiam biudžeto funkcionavimui ateityje, nes jis patirtų didelį spaudimą ir galimai kiltų rimtas pavojus Sąjungos biudžeto likvidumui; ragina Komisiją atidžiai stebėti įgyvendinimo valstybėse narėse pažangą, ypač nepakankamo lėšų įgyvendinimo ir menko įsisavinimo atvejus, bei pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai analizę pagal šalis, įvardijant pasikartojančias problemas ir priemones, kurių imtasi siekiant optimizuoti padėtį; laikosi nuomonės, kad, atsižvelgiant į būsimą priemonę „NextGenerationEU“ ir gerokai išaugusias Sąjungos išlaidas, reguliarus metinis dar neįvykdytų įsipareigojimų didėjimas yra Komisijos prioritetinis klausimas, kuriam išspręsti ji turi parengti išsamų veiksmų planą dar neįvykdytų įsipareigojimų sumai sumažinti; ragina Komisiją pristatyti šį planą biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai;

14. apgailestauja, kad, nepaisant patirties, įgytos įgyvendinant ankstesniąją DFP, bei pagalbos ir bendradarbiavimo, kuriuos Komisija užtikrino teikdama techninę pagalbą, bendras Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondai) įsisavinimo lygis 2020 m. pabaigoje tebebuvo apytiksliai 7 proc. žemesnis nei ankstesnės 2007–2013 m. DFP laikotarpiu; ragina Komisiją toliau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis, – taip pat ir teikiant techninę pagalbą, – kad būtų stiprinamas valstybių narių pajėgumas pasinaudoti joms skiriamomis lėšomis ir pastangos užtikrinti didesnį ESI fondų lėšų įsisavinimą nepakenkiant projektų kokybei bei darbui, kuris buvo įdėtas siekiant vengti piktnaudžiavimo Sąjungos lėšomis ir sukčiavimo jas naudojant; ragina Komisiją prireikus padėti šalims rasti finansuoti tinkamus projektus, ypač teikiančius neabejotiną Europos pridėtinę vertę; prašo Komisijos atnaujinti specialiosios paskirties grupės geresnio įgyvendinimo klausimais veiklą, siekiant užtikrinti didesnį lėšų įsisavinimą ir plėtoti geriausią praktiką tarp valstybių narių;

15. pabrėžia, kad ne kartą griežtai ragino Komisiją ir vykdomąsias įstaigas pasirūpinti Sąjungos biudžeto apsauga užtikrinant visuotinį ir sistemingą skaitmeninių ir automatizuotų atskaitomybės, stebėsenos ir audito sistemų naudojimą; pažymi, kad tai turėtų apimti privalomos bendros sąveikios duomenų bazės, į kurią būtų įtraukiami lėšų pagal visas Sąjungos programas gavėjai, sukūrimą; pripažįsta, kad Komisija pasiūlė naudotis bendra duomenų gavybos ir rizikos įverčio priemone, kuri būtų privaloma lėšų, naudojamų pagal pasidalijamojo valdymo metodą ir EGADP, atveju; pažymi, kad į priimtus dokumentus šis siūlymas neįtrauktas; pabrėžia, kad tokia sistema turėtų būti grindžiama unikaliais visų paramos gavėjų atpažinties kodais, įskaitant informaciją apie jų galutinius paramos gavėjus, taip pat kad ją taikant turėtų būti automatiškai užtikrinamas ir tokių sistemų, kaip duomenų gavybos priemonė ARACHNE, naudojimas (tačiau vien jomis neapsiribojant) geriausiai įmanomai Sąjungos finansų apsaugai užtikrinti; pabrėžia, kad taikant šią integruotą sąveikią sistemą turi būti įmanoma sumuoti visas atskiras to paties paramos gavėjo ar tikrojo savininko gautas sumas, išreiškiant jas viena bendra suma; pažymi, kad su šia skaitmeninimo veikla vėluojama ir kad ji nepakeičiama turint galvoje tarpvalstybinį piktnaudžiavimo lėšomis, sukčiavimo, pasisavinimo, interesų konfliktų, dvigubo finansavimo ir kitų sisteminių problemų pobūdį; pabrėžia, kad, siekiant stiprinti Sąjungos biudžeto ir priemonės „NextGenerationEU“ apsaugą nuo pažeidimų, sukčiavimo ir interesų konfliktų, ši bendra duomenų gavybos priemonė turėtų būti nesunkiai randama ir prieinama OLAF, Europos prokuratūrai bei Komisijai;

16. akcentuoja būtinybę plėsti sritis, kuriose ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistema (EDES) būtų naudojama ne tik kai taikomas tiesioginio valdymo metodas, bei prašo Komisijos ją naudoti visų Sąjungos lėšų, įskaitant lėšas, kurioms taikomas pasidalijamojo valdymo metodas, atvejais; pažymi, jog EDES turi būti sistemingai naudojama siekiant užtikrinti, kad Sąjungos lėšomis negalėtų naudotis įmonės ir tikrieji savininkai, teisti už sukčiavimą, korupciją ar kitą sunkią ekonominę nusikalstamą veiklą; pabrėžia, jog priemonės ARACHNE rodikliai turi būti suderinti su EDES draudimo dalyvauti procedūroje pagrindais, siekiant užtikrinti, kad ekonominės veiklos vykdytojai, kuriems draudžiama dalyvauti procedūroje, būtų matomi ir naudojant priemonę ARACHNE; ragina užtikrinti maksimalų priemonės ARACHNE, EDES ir kitos programinės įrangos sąveikumą, kad informacijos nebereikėtų po keletą kartų įtraukti į įvairias IT sistemas, o administracinė našta būtų kuo lengvesnė;

17. prašo Komisijos imtis tolesnių veiksmų, susijusių su Parlamento pranešimu savo iniciatyva dėl Finansinio reglamento peržiūros (3) ir su Parlamento savo iniciatyva teikiamu teisėkūros pranešimu dėl ES ataskaitų teikimo, stebėsenos ir audito skaitmeninimo (4), kuriuose pateikiama konkrečių pasiūlymų dėl Finansinio reglamento peržiūros;

18. teigiamai vertina vadovo dėl interesų konfliktų vengimo pagal Finansinį reglamentą paskelbimą 2021 m. balandžio mėn. (po išplatinimo valstybėms narėms 2020 m. rugpjūčio mėn.): remiantis šiuo vadovu, skatinama vienodai aiškinti su visais valdymo metodais susijusias taisykles; pakartoja savo raginimą Komisijai užtikrinti tinkamą prevencinių priemonių, kurių valstybės narės imasi siekdamos išvengti interesų konfliktų, vertinimą; pakartoja, kad bet kurio pobūdžio interesų konfliktai turi būti sprendžiami veiksmingai ir iš esmės, – taip pat ir Sąjungos institucijose;

19. primena, jog Komisijos audito ataskaitos, – taip pat ir susijusios su interesų konflikto atvejais, – turėtų būti paskelbiamos per tinkamą laiką ir padėti užtikrinti, kad subjektai, kurių auditas buvo atliktas, įgyvendintų rekomenduojamus taisomuosius bei tolesnius veiksmus; primena Biudžeto kontrolės komiteto poziciją, jog, gavusi prašymą, Komisija turėtų pasidalinti informacija su Parlamentu dar iki baigdama auditą, kad Parlamentas galėtų atlikti savo politinės kontrolės funkciją;

20. pažymi, jog dideli 2020 m. biudžeto pakeitimai, t. y. perkėlimai ir taisomieji biudžetai, pateisinami COVID-19 pandemija: taip Sąjunga galėjo apčiuopiamai prisidėti prie pagalbos švelninant su COVID-19 pandemija susijusius iššūkius, ypač prie spartaus vakcinų kūrimo; be to, pažymi, kad dėl COVID-19 pandemijos auditas daugiausia buvo atliekamas nuotoliniu būdu; teigiamai vertina augantį audito procedūrų skaitmeninimo mastą, vis didesnį nuotolinio audito veiksmingumą ir tai, kad jį atliekant sutaupoma lėšų, tačiau pabrėžia, jog nuotolinis auditas negali visiškai pakeisti kontrolės vietoje; taip pat pažymi, jog Komisija, remdamasi savo 2020 m. atliktu specialiu su COVID-19 pandemija susijusios rizikos vertinimu, laikosi nuomonės, kad patikinimo lygis buvo užtikrintas ir kad jos numatyta rizika atliekant mokėjimus bei rizika baigiant programas atitinka finansinių operacijų klaidų lygį;

21. pažymi, kad ir Audito Rūmų 2019 m., ir 2020 m. metinėse ataskaitose patvirtinamos pasikartojančios su išlaidomis susijusios klaidos bei reiškiama nepalanki nuomonė dėl išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo; primena, jog Audito Rūmai yra nesyk nustatę, kad Komisijos ir valstybių narių kontrolės mechanizmai yra tiesiog nepakankamai patikimi;

22. pripažįsta, kad 2021–2027 m. programavimo laikotarpio „n + 3“ įsipareigojimų panaikinimo taisyklė (2021–2026 m.), susijusi su lėšomis, kurioms pagal Bendrųjų nuostatų reglamentą (BNR) (5) taikomas pasidalijamojo valdymo metodas, laipsniškai keičiama „n + 2“ taisykle – tam yra pritaręs ir Parlamentas; prašo Komisijos bendradarbiauti ir padėti valstybėms narėms laiku įgyvendinti savo programas; pabrėžia, kad dabartine „n + 3“ taisykle turėtų būti naudojamasi ne siekiant sulėtinti arba pavėlinti įgyvendinimą, o užtikrinti pakankamai laiko projektams įvykdyti;

23. ragina Komisiją ir biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją užtikrinti, kad pakankamas finansavimas būtų skiriamas Sąjungos lėšų auditui ir kontrolei, atsižvelgiant į didžiulį lėšų, kurios ateinančiais metais bus sykiu išmokamos įgyvendinant DFP ir priemonę „NextGenerationEU“, padidėjimą; pažymi, jog Komisija įvertins valstybių narių kontrolės sistemas ir parengs gaires, kad būtų taikomos patikimos stebėsenos ir kontrolės sistemos; ragina Komisiją pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai išsamius kiekvienos valstybės narės audito ir kontrolės sistemos įvertinimus;

24. pakartoja, jog yra susirūpinęs dėl to, kad, prieš išmokėdama EGADP lėšas, Komisija atlieka auditą tik siekdama įsitikinti, ar įgyvendintos tarpinės ir siektinos reikšmės, o užtikrinti atitiktį viešųjų pirkimų ar valstybės pagalbos taisyklėms paliekama valstybėms narėms; pažymi, jog Komisija atliks sistemos auditą, siekdama užtikrinti, kad valstybės narės vykdytų griežtą Sąjungos finansinių interesų apsaugos nuo interesų konfliktų ar rimtų trūkumų kontrolę; tačiau laikosi nuomonės, jog Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, neturėtų pasikliauti vien valstybių narių atliekamu atitikties taikytinoms taisyklėms auditu, kad būtų užtikrinamos vienodos investavimo pagal EGADP sąlygos; todėl ragina Komisiją išplėsti savo audito veiklą ir į ją įtraukti ne tik sistemos auditą, bet ir viešųjų pirkimų bei valstybės pagalbos taisyklių laikymosi patikrinimus, vadovaujantis rizika grindžiamu požiūriu; atsižvelgdamas į tai primena, kad kai kurių valstybių narių nacionalinės teisės aktuose esama rimtų veiksmingos kontrolės ir interesų konfliktų prevencijos užtikrinimo spragų;

25. pakartoja, kad būtina geriau subalansuoti tolesnį taisyklių ir procedūrų supaprastinimą ir geresnę kontrolę srityse, kuriose išlaidos dažniausiai naudojamos netvarkingai, parengti mokymus ir praktinę informaciją pareiškėjams, ypač naujiems, bei tobulinti pagalbą ir gaires MVĮ, pumpurinėms įmonėms, startuoliams, administravimo ir mokėjimo agentūroms bei visoms kitoms susijusioms suinteresuotosioms šalims; pripažįsta pažangą, padarytą per 2018 m. Finansinio reglamento peržiūrą, ir 2021–2027 m. išlaidų programų patobulinimus;

26. akcentuoja išaugusią veiklos rodiklių svarbą, įskaitant rodiklių atranką, tarpinių ir siektinų reikšmių apibrėžimą bei stebėseną ir atskaitomybę, atsižvelgiant į naujus EGADP ir reformuotos bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) įgyvendinimo modelius; šiuo požiūriu teigiamai vertina Komisijos darbą siekiant tobulinti Sąjungos biudžeto veiksmingumo stebėseną ir atskaitomybę už jį taikant paprastesnius ir kokybiškesnius rodiklius, kaip matyti iš priimtų pagrindinių aktų, susijusių su 2021–2027 m. išlaidų programomis; pažymi, kad tarpinių ir siektinų reikšmių bei rezultatų rodiklių pobūdis skiriasi; pažymi, kad pagal EGADP dar skiriamos ir investicijos bei reformos; pabrėžia, kad veiklos auditas yra nauja atitinkamų audito institucijų priemonė; ragina Komisiją pateikti viso audito ciklo valstybėse narėse ir Komisijoje apžvalgą ir bendradarbiavimo su atitinkamomis audito institucijomis, įskaitant Audito Rūmus, OLAF ir Europos prokuratūrą, apžvalgą;

27. ragina Komisiją, Audito Rūmus ir Tarybą imtis veiksmų, kad biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesas būtų paspartintas iki „n + 1“, primindamas šioms institucijoms, kad dėl to neturėtų nukentėti proceso kokybė;

28. ragina Komisiją toliau aiškiai ir konkrečiai skatinti lyčių pusiausvyrą ir biudžeto sudarymo atsižvelgiant į lyčių aspektą principą visose Sąjungos išlaidų srityse; teigiamai vertina Komisijos pažangą, daromą siekiant taikyti lyčių aspekto integravimo metodiką, ir sukurtą bandomąją metodiką su lyčių aspektu susijusioms lėšoms atsekti įgyvendinant 2021–2027 m. DFP; prašo Komisijos informuoti Parlamentą apie Sąjungos finansavimo programų galimybių tyrimą 2023 m. biudžeto projekto kontekste;

29. pakartoja, kad būtina dėti daugiau pastangų kovojant su sukčiavimu tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos prokuratūra ir OLAF; vertina dideles Europos pastangas ir akcentuoja jos vaidmenį tiriant sukčiavimo atvejus ir kitas Sąjungos finansiniams interesams kenkiančias nusikalstamas veikas bei vykdant baudžiamąjį persekiojimą už tai; primena pakankamų finansinių ir žmogiškųjų išteklių užtikrinimo Europos prokuratūrai ir OLAF svarbą;

30. teigiamai vertina tai, jog apibrėžtos naujos nuosavos pajamos, kad nuo 2028 m. būtų pradėtos grąžinti pagal priemonę „NextGenerationEU“ suteiktos paskolos (apie 15 mlrd. EUR per metus iki 2050 m.), siekiant užtikrinti geresnę Sąjungos biudžeto apsaugą; pažymi, kad taip Sąjungos skolos našta neslėgs ateities kartų ir neturės būti ribojamos tokios svarbios Sąjungos programos, kaip „Europos horizontas“, ESF+ ir „Erasmus+“;

31. reiškia ypač didelį susirūpinimą dėl to, kad Audito Rūmai yra ne kartą konstatavę, jog kai kurios nacionalinės audito institucijos arba tvirtinančiosios įstaigos laikomos linkusiomis pernelyg dažnai klysti, taigi yra nepatikimos, o tai pakerta duomenų metinei valdymo ir veiklos ataskaitai patikimumą; apgailestauja, kad Komisija nereagavo į šią konkrečią pastabą, kuri buvo įtraukta į rezoliuciją dėl Komisijos 2019 m. biudžeto įvykdymo patvirtinimo; tikisi, kad Komisija pateiks su šiuo aspektu susijusius paaiškinimus;

Audito Rūmų patikinimo pareiškimas bei biudžeto ir finansų valdymas

32. teigiamai vertina tai, jog Audito Rūmai nustatė, kad, remiantis Finansiniu reglamentu, 2020 m. Sąjungos finansinės ataskaitos yra patikimos ir kad patikrinus biudžeto pajamas reikšmingų klaidų nerasta;

33. apgailestauja, jog, įvertinę 2020 m. duomenis, Audito Rūmai ir vėl pateikė neigiamą nuomonę biudžeto išlaidų teisėtumo ir tvarkingumo klausimu, bei sykiu pabrėžia, jog 2020 m. nustatytas 2,7 proc. klaidų lygis, kuris yra toks pat, kaip ir 2019 m., gali būti minimalus tik dėl to, kad aptikimo rizika siejama su faktu, jog dėl apribojimų, įvestų kilus COVID-19 pandemijai, Audito Rūmai neturėjo galimybės atlikti patikrinimų vietoje; tačiau pabrėžia, kad klaidų lygis automatiškai nereiškia sukčiavimo atvejo, ir pažymi, kad 2020 m. OLAF buvo pranešta apie šešis galimus sukčiavimo atvejus, palyginti su devyniais atvejais 2019 m.; pakartoja, kad būtina dėti daugiau pastangų siekiant kovoti su sukčiavimu tiek Sąjungos, tiek valstybių narių lygmeniu, glaudžiai bendradarbiaujant su Europos prokuratūra ir OLAF;

34. pažymi, kad Audito Rūmai atliko operacijų, kurių vertė siekia 147,8 mlrd. EUR, auditą, nors faktinės išlaidos sudarė 173,3 mlrd. EUR, ir kad didelės rizikos išlaidos, pirmiausia grindžiamos kompensavimu, sudarė 87,2 mlrd. EUR audito tiriamosios visumos, o mažos rizikos išlaidos, pirmiausia grindžiamos teisėmis į išmokas, sudarė 60,6 mlrd. EUR;

35. su susirūpinimu pažymi, kad, remiantis 728 operacijomis, kurių auditą atliko Audito Rūmai, apskaičiuotas klaidų lygis, siejamas su didelės rizikos išlaidomis, ir toliau gerokai viršija 4,0 proc. reikšmingumo ribą, o apskaičiuotas klaidų lygis, siejamas su mažos rizikos išlaidomis, nesiekia reikšmingumo ribos;

36. pakartoja savo pastarųjų metų rezoliucijose dėl biudžeto įvykdymo patvirtinimo jau minėtus raginimus Audito Rūmams apibrėžti ir mažos rizikos mokėjimų klaidų lygį, taip pat išplėsti skyrių „Administravimas“, susijusį su kiekviena DFP išlaidų kategorija, siekiant pateikti nuodugnesnę visų institucijų analizę, bei įvertinti taisomųjų priemonių poveikį bendram klaidų lygiui;

37. atkreipia dėmesį į didėjantį susirūpinimą dėl to, kad, remiantis Sąjungos balansu, visi įsipareigojimai 2020 m. pabaigoje sudarė 313,5 mlrd. EUR, t. y. padidėjo 62,0 mlrd. EUR arba 24,7 proc., palyginti su ankstesniais metais (251,5 mlrd. EUR);

38. pažymi, kad 2020 m. vasario 1 d. Jungtinė Karalystė išstojo iš Sąjungos ir kad 2020 m. gruodžio 31 d. Sąjungos finansinėse ataskaitose buvo nurodyta iš Jungtinės Karalystės gautina grynoji 47,5 mlrd. EUR dydžio suma, pagrįsta Susitarime dėl išstojimo apibrėžtais įsipareigojimais;

39. pažymi, kad 2020 m. buvo paskutinieji 2014–2020 m. DFP metai; pabrėžia, kad 2020 m. biudžetas ir taisomieji biudžetai iš viso sudarė 173,9 mlrd. EUR įsipareigojimų, 172,9 mlrd. EUR iš kurių buvo faktiškai įvykdyti, be to, biudžetas ir taisomieji biudžetai sudarė 164,1 mlrd. EUR mokėjimų, 161,8 mlrd. EUR iš kurių buvo faktiškai išleista; taip pat pažymi, kad mokėjimai apėmė 9,9 mlrd. EUR asignuotųjų pajamų ir 1,6 mlrd. EUR perkeliamųjų mokėjimų, taigi iš viso mokėjimai sudarė 172,4 mlrd. EUR;

40. su susirūpinimu pažymi, kad, kaip matyti, pažanga bendro ESI fondų įsisavinimo lygio požiūriu menka – jis ir toliau siekia tik 55 proc., t. y. buvo 7 proc. mažesnis negu paskutiniųjų ankstesnės DFP metų pabaigoje, nors metinis įsisavinimo lygis 2020 m. buvo toks pat, kaip ir paskutiniųjų ankstesnės 2007–2013 m. DFP metų pabaigoje (15 proc.); pažymi, kad 2020 m. pabaigoje 45 proc. visų ESI fondų įsipareigojimų 2014–2020 m. laikotarpiu, sudarančių 209 mlrd. EUR, buvo neišmokėti ir sudaro pagrindinę visų dar neįvykdytų įsipareigojimų, kurie siekia 303 mlrd. EUR, dalį;

41. atkreipia dėmesį į išsamius atsakymus į konkrečius Parlamento prašymus, kurie papildo Komisijos ataskaitą dėl tolesnių veiksmų, susijusių su 2019 finansinių metų biudžeto įvykdymo patvirtinimu (COM(2021) 405 final);

Ypatingos aplinkybės, susijusios su COVID-19 pandemija

42. pažymi, jog dėl COVID-19 pandemijos buvo sušvelnintos taikytinos taisyklės, siekiant užtikrinti papildomą likvidumą, ir išimties tvarka numatytas būtinas lankstumas su COVID-19 pandemija susijusių išlaidų srityje – taip pat ir administracinių taisyklių bei kontrolės lygmeniu, kad būtų galima užtikrinti greitą atsaką; nerimauja, kad dėl to didėja neskaidrių procedūrų, piktnaudžiavimo ir sukčiavimo rizika, kurią lemia kriminalinių struktūrų, mėginančių pasinaudoti krize savo tikslais, veikla; atkreipia dėmesį į OLAF informaciją apie nusikalstamą veiklą, susijusią su asmeninėmis sveikatos ir saugos priemonėmis bei melagingais vakcinų pasiūlymais; akcentuoja ex post kontrolės ir audito šioje srityje būtinybę;

43. pažymi, kad, remiantis Audito Rūmams pateikta neskelbta informacija, 2020 m. laikotarpiu Komisija su COVID-19 pandemija susijusiais tikslais skyrė 12,9 mlrd. EUR įsipareigojimų pagal tiesioginio ir netiesioginio valdymo metodą bei 34,2 mlrd. EUR įsipareigojimų pagal pasidalijamojo valdymo metodą; apgailestauja, kad Komisija dar nėra paskelbusi ataskaitos dėl išlaidų, susijusių su COVID-19 pandemija;

44. apgailestauja, kad dėl COVID-19 pandemijos buvo gerokai sunkiau atlikti patikrinimus vietoje ir auditą; tačiau pažymi, jog Komisija, remdamasi savo 2020 m. atliktu specialiu su COVID-19 susijusios rizikos vertinimu, laikosi nuomonės, kad patikinimo lygis buvo užtikrintas, o jos numatyta rizika atliekant mokėjimus ir rizika baigiant programas atitinka finansinių operacijų klaidų lygį; pabrėžia, kad ateinančiu laikotarpiu būtina rengti daugiau asmeninių audito vizitų patikimam audito valdymui užtikrinti;

Ypatingos aplinkybės, susijusios su priemone „NextGenerationEU“

45. pažymi, kad, sykiu taikant priemonę „NextGenerationEU“ ir įgyvendinant 2021–2027 m. DFP, bendra finansavimo suma gerokai padidės ir sudarys per 1 800 mlrd. EUR;

46. be to, pažymi, kad didelė dalis reglamentų, kuriais grindžiamos pagrindinės naujojo DFP laikotarpiu išlaidų programos, buvo priimta gerokai vėliau nei ankstesniais DFP laikotarpiais, o dėl to neišvengiamai vėluos programavimas ir įgyvendinimas;

47. pabrėžia, jog esama rizikos, kad dėl bendro naujosios priemonės „NextGenerationEU“ ir vėlavimo priimti teisės aktus poveikio didelis spaudimas bus daromas valstybių narių ir Komisijos administraciniams gebėjimams, o tai ir vėl gali lemti daugiau klaidų, mažiau kontrolės bei didesnius nuostolius Sąjungos biudžetui;

48. pažymi, kad duomenų gavybos ir rizikos vertinimo priemonių, pvz., priemonės ARACHNE, naudojimas gali padėti užkirsti kelią interesų konfliktams, sukčiavimui, korupcijai ir dvigubam finansavimui bei nuo jų apsisaugoti; pažymi, kad informaciją apie programos paramos gavėjus ir duomenis apie tikruosius savininkus turi rinkti valstybės narės; vadovaujantis Kovos su pinigų plovimu direktyva turi būti naudojama centrinė Sąjungos platforma, kuri yra sukurta, tačiau prie jos prisijungė dar ne visos valstybės narės; pažymi, kad centriniai duomenų apie paramos gavėjus registrai valstybėse narėse naudojami, tačiau ne visi jie apima duomenis apie tikruosius savininkus;

49. pažymi, kad stebėsenos priemonės nepaprastai svarbios tarpinių ir siektinų reikšmių įgyvendinimo auditui atlikti; pažymi, kad valstybės narės turi naudoti sistemą FENIX, kurią yra sukūrusi ir prieigą prie kurios suteikia Komisija; teigiamai vertina ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę, kurią Komisija rengia siekdama pateikti vizualinę ir patogią naudoti Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės įgyvendinimo pažangos apžvalgą: taip skatinamas Priemonės skaidrumas, viešoji kontrolė ir atskaitomybė;

50. pažymi, kad, remiantis EGADP reglamento 60 straipsniu, Komisija, prireikus laikydamasi neskelbtinai ar konfidencialiai informacijai taikomų reikalavimų arba atitinkamų konfidencialumo susitarimų, vienu metu ir vienodomis sąlygomis turėtų perduoti reikiamus dokumentus bei informaciją Parlamentui ir Tarybai;

51. pažymi, kad Europos Parlamentas įsteigė darbo grupę EGADP klausimais, kuri palaiko atitinkamų komitetų narių ir Komisijos dialogą; pažymi, kad Parlamento ir Komisijos dalyvavimas nepaprastai svarbus demokratinei kontrolei ir patikrai užtikrinti; pabrėžia, kad ankstyvas ir visapusiškas dokumentų perdavimas Parlamentui ir Tarybai bus svarbus ir lemiamas biudžeto įvykdymo patvirtinimo procedūros elementas;

52. pažymi, kad, remiantis EGADP reglamento 31 straipsniu, Komisija turėtų iki 2022 m. liepos 31 d. pristatyti Parlamentui ir Tarybai metinę priemonės įgyvendinimo ataskaitą;

53. pažymi, jog, remiantis Audito Rūmų skaičiavimais, bendras poveikis Sąjungos biudžetui dėl priemonės „NextGenerationEU“ ateinančiais metais gerokai augs ir 2023 m. pabaigoje gali pasiekti 940 mlrd. EUR, o tai milžiniškas padidėjimas, palyginti su 132 mlrd. EUR 2020 m. pabaigoje;

54. prašo Komisijos rasti papildomų galimybių dar labiau stiprinti valstybių narių įsisavinimo pajėgumus, investuojant į administracinius pajėgumus, mokymus ir lėšų valdymo skaitmeninimą;

Rekomendacijos

55. ragina Komisiją: a) vėliausiai gegužės mėn. atlikti kiekvienos valstybės narės atskirai analizę, susijusią su gautomis lėšomis ir įgyvendinimo padėtimi ankstesniais biudžetiniais metais, EGADP reglamento 31 straipsnyje numatytos metinės ataskaitos kontekste; tikisi, kad metinę ataskaitą Komisija pirmą kartą paskelbs pačioje 2022 m. antrosios pusės pradžioje, o apie išvadas nedelsdama informuos biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją; b) užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą bendrai ir sistemingai naudojantis skaitmeninėmis ir automatizuotomis atskaitomybės, stebėsenos ir audito sistemomis bei skubiai sukurti privalomą integruotą ir sąveikią sistemą, kuri būtų grindžiama esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, tačiau jomis neapsiribotų, būsimų Finansinio reglamento peržiūrų kontekste; parengti ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo rezultatų suvestinę ir užtikrinti, kad tarpinių ir siektinų reikšmių aprašymas bei audito rezultatai būtų skaidrūs; užtikrinti, kad visos valstybės narės naudotų sistemas ir centrinius registrus informacijai apie tikruosius savininkus ir galutinius paramos gavėjus teikti; c) atlikti seriją ex post patikrinimų vietoje ir kontrolinių patikrų, susijusių su nacionaliniais viešaisiais pirkimais, kuriems buvo naudojamos Sąjungos lėšos, bei atsižvelgti į jau atliktą auditą ar žiniasklaidos pranešimus, apimančius informaciją apie didelę grėsmę su šių procedūrų teisėtumui; d) laiku perduoti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai tokius svarbius dokumentus, kaip audito santrauka, ir informaciją, prireikus atsižvelgiant į neskelbtinai ar konfidencialiai informacijai taikomus reikalavimus arba reikiamus konfidencialumo susitarimus; e) supaprastinti taisykles ir procedūras, parengti privalomus mokymus ir praktinę informaciją pareiškėjams, ypač naujiems, bei tobulinti pagalbą ir gaires MVĮ, pumpurinėms įmonėms, startuoliams, administravimo ir mokėjimo agentūroms bei visoms atitinkamoms suinteresuotosioms šalims; pateikti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai surengtų mokymų apžvalgą; f) įgyvendinti Audito Rūmų pateiktas rekomendacijas, įskaitant išsamios standartizuotos išlaidų, susijusių su COVID-19 pandemija, ataskaitos parengimą; g) atsižvelgiant į peržiūros ataskaitą, dalintis biudžeto kontrolės turinio rezultatais su biudžeto įvykdymą tvirtinančia institucija, surengiant susitikimą su atitinkamu komitetu; h) dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad pagal EGADP skiriamos lėšos būtų naudojamos projektams, kurie vestų į struktūrines reformas ir investicijas, teikiančias Sąjungos pridėtinę vertę, ir kad būtų vengiama dvigubo projektų finansavimo; ragina Komisiją nepasikliauti vien valstybių narių atitikties taisyklėms, taikytinoms, pvz., viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos srityse, auditu ir, vadovaujantis rizika grindžiamu požiūriu, išplėsti savo audito veiklą, kad ji apimtų ne tik sistemos auditą; i) užtikrinti, kad jos ataskaitos, susijusios su bendru finansiniu poveikiu Sąjungos biudžetui, būtų aiškios ir teikiamos laiku, o audito institucijos ir visuomenė apskritai galėtų susidaryti aiškų vaizdą apie tai, kaip šis poveikis kis ateinančiais metais; j) parengti priemonės „NextGenerationEU“ lėšų naudojimo ir jų poveikio valstybių narių ekonomikos gaivinimui vertinimo metodiką ir užtikrinti dažną su šiais klausimais susijusią ex post kontrolę bei vizitus vietoje; k) padidinti Komisijos ir valstybių narių administracinius pajėgumus bei pasiūlyti tinkamas Audito Rūmų, Europos prokuratūros ir OLAF biudžeto eilutes naujoms būsimoms užduotims, susijusioms su priemone „NextGenerationEU“, įgyvendinti, siekiant apsaugoti Sąjungos finansus; l) vėliausiai iki 2022 m. pabaigos galutinai parengti aiškią ir konkrečią lyčių aspekto integravimo metodiką, kuri, numatant tikslines ir veiksmingas paskatas, būtų taikoma visam biudžetui, ir įgyvendinti Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje dėl lyčių aspekto integravimo į ES biudžetą pateiktas rekomendacijas;

Metinė valdymo ir veiklos ataskaita bei Sąjungos biudžeto veiksmingumas

56. pažymi, kad savo metinę valdymo ir veiklos ataskaitą Audito Rūmai grindžia įvairių Komisijos ataskaitų informacija; pažymi, kad šią informaciją Audito Rūmai papildo pastarojo meto išvadomis, kurias ji padaro atlikęs savo auditą ir peržiūros darbą; pažymi, kad Audito Rūmai peržiūri Komisijos veiklos informaciją siekdami įvertinti ne jos patikimumą, o pagrįstumą ir nuoseklumą savo išvadų požiūriu;

57. pažymi, kad 2020 m. 11 iš 51 generalinio direktoriaus (ar lygiaverčio pareigūno) iš viso paskelbė 19 išlygų ir kad bendras šių išlygų finansinis poveikis siekė 1 219 mln. EUR;

58. pabrėžia, jog Sąjungos biudžeto veiksmingumo auditas ne mažiau svarbus nei atitikties auditas, nes leidžia susidaryti išsamų vaizdą ne tik apie išlaidų teisėtumą ir veiksmingumą, naudingumą bei ekonomiškumą, bet ir apie pasiektus rezultatus bei įgyvendintus prioritetus ir tikslus; atkreipia dėmesį į ne vieną Audito Rūmų ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo institucijos pateiktą rekomendaciją, kad Komisija turėtų teikti gerokai daugiau dėmesio savo politikos ir programų rezultatų, pasekmių ir poveikio vertinimui (veiksmingumas), o ne vien gryniems panaudotų lėšų ar žmonių, dalyvavusių įgyvendinant atskiras programas, skaičiams (naudingumas);

59. pažymi, kad geresnio reglamentavimo principas padeda Komisijai įvardyti, ko išmokė praeityje vykdyta politikos ir programų įgyvendinimo veikla; pabrėžia, kad Komisija turėtų peržiūrėti visas išlaidų programas, ir pažymi, kad išlaidų veiksmingumo bei sąnaudų ir naudos analizės yra svarbios biudžeto kontrolės priemonės, kuriomis naudojantis peržiūrimos išlaidos; ragina Komisiją įtraukti kokybiškesnę informaciją, kuri atskleistų išlaidų programų teikiamą Sąjungos pridėtinę vertę; teigiamai vertina tai, kad prie vertinimų ir poveikio vertinimų kokybės gerinimo prisideda Reglamentavimo patikros valdyba; ragina Komisiją įgyvendinti Reglamentavimo patikros valdybos pateiktas rekomendacijas ir pakankamai pagrįsti atvejus, kai į pastabas nebuvo atsižvelgta;

60. pažymi, kad poveikio vertinimas ryšium su BNR dėl septynių fondų, kuriems taikomas pasidalijamojo valdymo metodas, 2021–2027 m. laikotarpiu atliekamas nebuvo, nes pagal BNR nustatomos kitų politikos sričių bendrosios taisyklės ir įgyvendinimo mechanizmai; teigiamai vertina tai, kad su fondais susijusiuose reglamentuose numatyti jų pačių poveikio vertinimai; pažymi, kad svarbūs BŽŪP vertinimai nebuvo prieinami, kol nebuvo atliktas su BŽŪP reforma susijęs poveikio vertinimas;

61. pabrėžia, jog svarbu, kad Komisija nesiliautų kaupusi su programų veikla susijusios patirties ir pasibaigus DFP laikotarpiui, nes kai kurie rezultatai ir poveikis gali būti akivaizdūs tik praėjus keleriems metams po DFP laikotarpio pabaigos, ypač kalbant apie programas, kurių atveju dar neįvykdytų įsipareigojimų sumos būna didelės, o šiuos pastebėjimus ir išvadas įtrauktų į savo ataskaitas, kuriomis bus dalijamasi su biudžeto įvykdymą tvirtinančia institucija;

62. atkreipia dėmesį į tai, kad šių metų metinėje ataskaitoje Audito Rūmai įvertino Komisijos finansinių pataisų ir susigrąžintų sumų ataskaitas, bei reiškia susirūpinimą dėl to, kad joje pažymima, jog ši informacija sudėtinga ir ne visada aiški; ragina Komisiją užtikrinti, kad iš jos teikiamų ataskaitų būtų galima aiškiai suprasti, kokia netvarkingų išlaidų suma buvo ištaisyta ir grąžinta į Sąjungos biudžetą;

63. ragina Komisiją kruopščiau įgyvendinti Audito Rūmų teikiamas rekomendacijas ir įsitraukti į Parlamento patikimos patikros ir biudžeto įvykdymo patvirtinimo procesus, siekiant geriau kontroliuoti naujų vykdymo modelių ir EGADP bei reformuotos BŽŪP įgyvendinimą;

64. pakartoja, jog yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų vertinimo, kad valstybių narių stebėsenos duomenys, kuriais grindžiama metinė valdymo ir veiklos ataskaita bei programų ataskaitos, nėra visiškai patikimi; ypač apgailestauja dėl Audito Rūmų pakartotinai atlikto metinės valdymo ir veiklos ataskaitos sanglaudos srityse vertinimo: tai lėmė audito institucijų darbo trūkumai ir nustatytos problemos, susijusios su likutiniais klaidų lygiais, apie kuriuos buvo pranešta Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties GD bei Regioninės ir miestų politikos GD metinėse veiklos ataskaitose;

65. atkreipia dėmesį į Komisijos pareiškimą, kad ji neprivalo suderinti savo metodikos su Audito Rūmų naudojama metodika, tačiau apgailestauja, kad dėl jos gaunami labai skirtingi duomenys, visų pirma konkurencingumo srityje, kurioje Komisijos atliktas šios DFP išlaidų kategorijos rizikos atliekant mokėjimą įvertis yra net mažesnis už Audito Rūmų įvertintą klaidų lygį; ragina Komisiją atsisakyti griežtai teisinių reikalavimų ir rimtai apsvarstyti savo metodiką, siekiant užtikrinti, kad Audito Rūmų ir Komisijos duomenys būtų lengviau palyginami;

66. atkreipia ypatingą dėmesį į savo tvirtus nuolatinius prašymus užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą visuotinai ir sistemingai naudojant skaitmenines ir automatizuotas atskaitomybės, stebėsenos ir audito sistemas; primygtinai ragina Komisiją sukurti integruotą ir sąveikią sistemą, kuri būtų pagrįsta esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, tačiau jomis neapsiribojant;

Pajamos

67. atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. pajamos sudarė 174,3 mlrd. EUR: 123 mlrd. EUR (70,6 proc.) šios sumos sudarė bendrosiomis nacionalinėmis pajamomis pagrįsti nuosavi ištekliai, 19,9 mlrd. EUR (11,4 proc.) – tradiciniai nuosavi ištekliai (TNI), 17,2 mlrd. EUR (9,9 proc.) – pridėtinės vertės mokesčiu pagrįsti nuosavi ištekliai, 8,2 mlrd. EUR (4,7 proc.) – įnašai ir grąžinamosios išmokos, susijusios su Sąjungos susitarimais ir programomis, 3,2 mlrd. EUR (1,8 proc.) – praėjusių metų perteklius, o 2,8 mlrd. EUR (1,6 proc.) – kitos pajamos;

68. pažymi, kad Audito Rūmai patikrino 55-ių Komisijos vykdomųjų raštų sumoms susigrąžinti imtį, sudarytą taip, kad būtų įtraukti visi pajamų šaltiniai, taip pat Komisijos sistemas, TNI apskaitą trijose valstybėse narėse ir Biudžeto GD bei Eurostato metines veiklos ataskaitas; džiaugiasi, kad nė vienas imties elementas nenukentėjo dėl kiekybiškai įvertinamos klaidos; teigiamai vertina tai, jog, patikrinę pajamas, Audito Rūmai nustatė, kad klaidų lygis nebuvo reikšmingas, o su pajamomis susijusios sistemos apskritai buvo veiksmingos;

69. pabrėžia, kad nuslepiamos sumos, kurių neužfiksuoja valstybių narių TNI apskaitos sistemos, nepatenka į Audito Rūmų audito nuomonės dėl pajamų taikymo sritį; pažymi, jog skirtumas tarp teorinio importo muito, kuris turėtų būti surenkamas visos ekonomikos mastu, ir faktiškai surenkamo importo muito dydžio (toliau – muitų nepriemoka) gali paveikti valstybių narių nustatytas muitų sumas, todėl Audito Rūmai antrus metus iš eilės įvertino Sąjungos veiksmus, kurių buvo imtasi siekiant sumažinti nepriemoką ir sušvelninti riziką, kad bus surinkti ne visi TNI;

70. su dideliu susirūpinimu pažymi, jog Audito Rūmai konstatavo, kad 2020 m. Komisija, vėluodama 10 metų, baigė 2010 m. pradėtą tikrinimo ciklą, susijusį su bendrųjų nacionalinių pajamų (BNP) duomenimis nuosaviems ištekliams apskaičiuoti; pabrėžė, kad, baigusi tikrinimo ciklą, Komisija apibrėžė daugybę BNP išlygų, susijusių su specialiomis subendrinimo procedūromis valstybėse narėse, kurias būtina tobulinti; pažymi, kad dėl to labai padidėja nacionalinių biudžetų neapibrėžtumas, susijęs su BNP grindžiamais įnašais; reiškia susirūpinimą dėl Audito Rūmų išvados, kad nepakankamai sprendžiamas globalizacijos poveikio BNP klausimas ir kad dėl to gali nukentėti Sąjungos pajamos;

71. su susirūpinimu pažymi, jog kontrolės sistemos nėra suderintos tiek, kad būtų užtikrinta Sąjungos finansinių interesų apsauga, ir jog daugiausia tai lemia trūkumai, dėl kurių valstybės narės gali jas įgyvendinti labai skirtingai; pažymi, kad Audito Rūmai yra konstatavę nuolatinius kontrolės sistemų veiksmingumo trūkumus tiek Komisijos, tiek valstybių narių lygmeniu, o didžiausias jų neigiamai veikia Komisijos atliekamo BNP patikrinimo ciklo užbaigimą ir TNI ataskaitų patikimumą vienoje iš valstybių narių;

72. reiškia susirūpinimą dėl to, kad, nepaisant patobulinimų, PVM išlygų ir su TNI susijusių neišspręstų klausimų skaičius tebėra didelis, be to, toliau susiduriama su trūkumais valstybių narių TNI apskaitos ir valdymo srityje; su susirūpinimu pažymi, jog Audito Rūmai nustatė, kad nevykdoma sisteminga importo duomenų stebėsena ir kad Sąjungos lygmeniu nepakankamai suderintas muitinis tikrinimas;

73. su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad penktus metus iš eilės BUDG GD išlaikė išlygą, kad į Sąjungos biudžetą pervedamos TNI sumos yra netikslios dėl nepakankamo iš Kinijos importuojamų tekstilės gaminių ir batų įvertinimo 2011–2017 m. laikotarpiu; atkreipia dėmesį į 2022 m. kovo 8 d. Teisingumo Teismo sprendimą, kuriame skelbiama, kad Jungtinė Karalystė neįvykdė savo įsipareigojimų, nes atitinkamo importo atžvilgiu netaikė veiksmingų muitinio tikrinimo priemonių ir nepateikė Komisijai teisingos tradicinių nuosavų išteklių sumos;

74. pažymi, kad Audito Rūmai iš dalies atmetė Komisijos skaičiavimus dėl didelio netikrumo, susijusio su Komisijos reikalaujamų nuosavų išteklių sumų tikslumu, ir Komisija nenustatė visų teisiškai privalomų sumų; pažymi, kad Audito Rūmai patvirtino metodą, kurį Komisija naudojo TNI nuostolių daliai pažeidimo laikotarpiu apskaičiuoti, ir pareiškė, kad Komisija turi perskaičiuoti Sąjungos nuosavų išteklių nuostolius, kuriuos dar reikia sumokėti; ragina Komisiją paaiškinti biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai, kokios buvo skaičiavimo klaidos, kaip ji ketina ištaisyti klaidą apskaičiuojant nuostolius iki reikiamo teisinio standarto ir informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie naujų skaičiavimų rezultatus;

Rekomendacijos

75. ragina Komisiją: a) užtikrinti vienodą muitinio tikrinimo taikymą ir plėtoti bei įgyvendinti visaverčius analizės ir koordinavimo pajėgumus Sąjungos lygmeniu; b) peržiūrėti ir atnaujinti savo metodą dėl valstybių narių BNP duomenų tikrinimo būsimuose daugiamečiuose cikluose, siekiant dar labiau supaprastinti procesą ir sutrumpinti laikotarpį, per kurį BNP duomenys gali būti keičiami pasibaigus ciklui; c) bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis toliau gerinti globalizacijos duomenų pateikimą nacionalinėse sąskaitose, siekiant atsižvelgti į BNP išlygą šioje srityje nuo 2018 m. ir, prireikus, iš naujo įvertinti ankstesnių metų BNP duomenų kokybę siekiant informuoti biudžeto valdymo instituciją apie galimą šių patikslintų statistinių duomenų poveikį pajamų biudžetui nuo 2010 m.; d) užtikrinti, kad visų valstybių narių mėnesinės ir ketvirtinės TNI ataskaitos būtų patikimos šalinant jų muitinės IT sistemos trūkumus, susijusius su audito sekos nebuvimu, dvigubų įrašų rizika ir neteisingu dalinių mokėjimų paskirstymu; e) imtis veiksmų kovojant su sukčiavimu e. prekybos ir PVM surinkimo srityje, visų pirma pasinaudojant papildoma skaitmeninių priemonių, kuriomis galima sekti sąskaitas faktūras ir PVM mokėjimus, teikiama nauda; f) užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą bendrai ir sistemingai naudojantis skaitmeninėmis ir automatizuotomis ataskaitų teikimo, stebėsenos ir audito sistemomis ir skubiai sukurti integruotą ir sąveikią sistemą, grindžiamą esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, bet jomis neapsiribojant;

Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti

76. pažymi, kad DFP 1a išlaidų pakategorės „Konkurencingumas augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti“ lėšos sudaro 13,9 proc. Sąjungos biudžeto, t. y. 24,1 mlrd. EUR: iš šios sumos 13,6 mlrd. EUR (56,4 proc.) išleidžiama moksliniams tyrimams, 3,1 mlrd. EUR (12,8 proc.) – švietimui, mokymui, jaunimui ir sportui, 2,4 mlrd. EUR (10,2 proc.) – transportui ir energetikai, 1,6 mlrd. EUR (6,5 proc.) – kosmosui, o likusi dalis – kitiems veiksmams ir programoms; primena, kad pagal šią 2014–2020 m. DFP išlaidų pakategorę iš viso numatyta 142 mlrd. EUR išlaidų, iš kurių 104,6 mlrd. EUR buvo išmokėta iki 2020 m. pabaigos;

77. pripažįsta, kad mažosios ir vidutinės įmonės (MVĮ) turi būti pagrindiniai aspektai svarstymuose dėl konkurencingumo ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti, nes kai kuriose valstybėse narėse MVĮ sukuria 6 iš 10 darbo vietų ir 8 iš 10 pameistrystės programų ir suteikia beveik 60 proc. Sąjungoje sukuriamos pridėtinės vertės;

78. pažymi, kad Audito Rūmai patikrino 133 operacijų imtį, sudarytą taip, kad būtų reprezentatyvi visų šios DFP išlaidų pakategorės išlaidų rūšių atžvilgiu; pažymi, kad Audito Rūmai taip pat patikrino informacijos, pateikiamos Mokslinių tyrimų ir inovacijų generalinio direktorato (RTD GD), Ryšių tinklų, turinio ir technologijų generalinio direktorato (CONNECT GD) ir Inovacijų ir tinklų programų vykdomosios įstaigos (INEA) metinėse veiklos ataskaitose, tvarkingumą ir šią informaciją Komisija vėliau įtraukė į savo metinę valdymo ir veiklos ataskaitą;

79. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai apskaičiavo, jog klaidų lygis yra 3,9 proc., daugiausia dėl klaidų, susijusių su netinkamomis finansuoti išlaidomis, esminių patvirtinamųjų dokumentų nebuvimu arba konkurso dokumentų skelbimo apie pirkimą problemomis; pabrėžia, kad Audito Rūmai nustatė, jog Septintosios bendrosios programos ir programos „Horizontas 2020“ išlaidos tebėra rizikingesnės ir yra pagrindinis klaidų šaltinis;

80. su susirūpinimu atkreipia dėmesį į tai, kad personalo išlaidos ir toliau yra pagrindinis klaidų šaltinis, visų pirma mokslinių tyrimų išlaidų srityje; apgailestauja, kad, nepaisant supaprastinimo pastangų, personalo išlaidų deklaravimo pagal programą „Horizontas 2020“ taisyklės tebėra sudėtingos; palankiai vertina keletą supaprastinimų, konkrečiai skirtų MVĮ pagal programą „Horizontas 2020“, pvz., bendrą fiksuotą netiesioginių išlaidų, įskaitant personalo išlaidas, normą;

81. pažymi, kad paramos gavėjai gali reikalauti padengti tik personalo išlaidas, susijusias su fizinio asmens, dirbančio pagal tiesioginę sutartį, atliekamomis užduotimis, o išlaidos, susijusios su subrangos užduotimis, nėra tinkamos finansuoti; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabą, kad MVĮ, kurios neturi pakankamai darbuotojų, yra ypač linkusios klysti reikalaudamos, kad išlaidos, susijusios su išorės konsultantų paslaugomis ar laisvai samdomais darbuotojais, būtų laikomos personalo išlaidomis;

82. pažymi, kad Komisija sustiprino savo informavimo kampaniją, skirtą paramos gavėjams, kuriems būdinga klaidų tikimybė, pvz., MVĮ ir pirmą kartą paraiškas teikiantiems pareiškėjams, turintiems nedaug patirties ir išteklių paraiškų teikimo procesui; pažymi, kad 2020 m. Komisija surengė šešis internetinius seminarus, kuriuose dalyvavo apie 7 500 tiesioginių dalyvių; mano, kad Komisija gali toliau plėsti savo informavimo veiklą; pabrėžia, kad svarbu potencialiems pareiškėjams teikti informaciją jų gimtąja kalba, ypač apie sudėtingas taisykles, pvz., personalo išlaidas ir subrangos išlaidas;

83. primena, kad Komisija nustatė, jog 2021–2027 m. DFP laikotarpiu Sąjunga, kaip lyderė kosmoso sektoriuje, atliks svarbesnį vaidmenį; pabrėžia MVĮ ir startuolių svarbą visais kosmoso politikos aspektais, visų pirma paleidimo įrenginių infrastruktūra, raketomis, palydovais, taip pat pradinės ir galutinės grandies paslaugomis; yra susirūpinęs dėl kosmoso politikos srityje pradėtų konkursų, visų pirma susijusių su Sąjungos palydovinio ryšio sistema, pagal kurią MVĮ buvo neįtrauktos nustatant ypač didelę naštą, kurios negali įvykdyti nė viena mažoji įmonė; prašo Komisijos pateikti apžvalgą: a) visų 2020 m. konkursų rezultatų, b) kiek pasiūlymų iš dalies ar visiškai laimėjo MVĮ arba startuoliai, c) kiek pasiūlymų buvo laimėta nedalyvaujant MVĮ ar startuoliams, d) kiek konkursų laimėjo didelės įmonės ir e) visų 2020 m. konkursų, dėl kurių MVĮ buvo atmestos pagal konkurso struktūrą;

84. atkreipia dėmesį į tai, kad apytiksliai 20 proc. visų programos „Horizontas 2020“ex post auditų atlieka RTD GD Bendra audito tarnyba, o 80 proc. jos užsakymu – privačios audito įmonės; susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog imties sudarymas audituotų išlaidų ataskaitų lygmeniu ne visada atitiko nustatytas procedūras, ir pabrėžia, kad, nepaisant Komisijos atliktų patobulinimų, reprezentatyvus klaidų lygis gali būti per žemas; reiškia susirūpinimą dėl to, kad vis dar esama Bendros audito tarnybos atliekamų ex post auditų trūkumų;

85. apgailestauja, kad mokslinių tyrimų kompetencijos lygis valstybėse narėse ir toliau labai skiriasi; pažymi, kad tyrimuose rekomenduota, jog žemesnio lygio institucijų tyrėjai, ekspertai ir kiti nacionaliniai subjektai būtų skatinami aktyviai dalyvauti jungtinėse mokslinių tyrimų grupėse, įskaitant aukščiausio lygio mokslo darbuotojus ir institucijas; supranta, kad pagrindinė atsakomybė tenka valstybėms narėms ir jų investicijoms į švietimą, tačiau pabrėžia, kad Komisija gali prisidėti prie kompetencijos sklaidos; palankiai vertina tai, kad padidintas programos „Europos horizontas“ plėtros veiklos biudžetas;

86. atkreipia dėmesį į tai, kad su Septintąja bendrąja programa susijęs audito darbas yra užbaigtas; apgailestauja dėl to, kad RTD GD ir CONNECT GD metinėse veiklos ataskaitose patvirtinama, kad bendras likutinis Septintosios bendrosios programos klaidų lygis viršija 2 proc.; pripažįsta, kad dėl 2019 m. nustatytos de minimis ribos finansinėms išlygoms nė vienas generalinis direktoratas nepateikė kiekybinės išlygos;

87. su susirūpinimu pažymi, kad, kalbant apie programą „Horizontas 2020“, RTD GD nurodė, kad visų generalinių direktoratų ir visų kitų Sąjungos įstaigų, valdančių Sąjungos mokslinių tyrimų išlaidas, tikėtinas reprezentatyvus klaidų lygis yra 2,95 proc.; atkreipia dėmesį į tai, kad likutinis klaidų lygis RTD GD atveju yra 2,24 proc., CONNECT GD – 2,20 proc.; susirūpinęs pažymi, kad Komisija nemano, jog reikia nustatyti išlygą dėl programos „Horizontas 2020“ išlaidų; atkreipia dėmesį į tai, kad vykdomosios institucijos siekia pateikti pagrįstą patikinimą dėl 2–5 proc. klaidų rizikos;

88. teigiamai vertina Audito Rūmų ataskaitą dėl programos „Erazmus+“ veiksmingumo; ši priemonė sudaro 13,3 proc. visų mokėjimų, atliktų iki 2020 m. pabaigos pagal šią DFP išlaidų kategoriją, remiantis 2020 m. metine valdymo ir veiklos ataskaita, 2022 m. biudžeto projekto programų ataskaitomis bei pagrindiniais vertinimais ir kitomis ataskaitomis;

89. džiaugiasi Audito Rūmų vertinimu, kad programos „Erasmus+“ mastas ir taikymo sritis sukūrė pridėtinę vertę ir kad jos veiksmingumas pagerėjo ją supaprastinus, palyginti su ankstesnėmis programomis; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nuomonę, kad Komisija neatsižvelgė į lyčių lygybę visais programos „Erasmus+“ aspektais ir kad programos „Erasmus+“ ataskaitoje nebuvo pateikta finansinė programos indėlio į lyčių lygybę sąmata; primena, kad, nors tarp tyrimų sričių yra didelių lyčių skirtumų, 58 proc. visų programos dalyvių yra moterys;

90. su susirūpinimu pažymi, kad programoje „Horizontas 2020“ nepakankamai atstovaujama mokslininkėms tyrėjoms, kurios sudaro tik 36 proc. mokslininkų tyrėjų (28 proc. Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) projektuose, 42 proc. Marie Sklodovskos-Curie stipendijų projektuose ir 31 proc. kitose programos dalyse);

91. palankiai vertina tai, kad 2020 m. Nobelio chemijos premija buvo skirta pagal programą „Horizontas 2020“ finansuojamai mokslininkei tyrėjai, kuri iki šiol yra 10-oji pagal šią programą finansuota dalyvė, kuriai skirta Nobelio premija;

92. pažymi, kad 2020 m. pagal programos „Horizontas 2020“ EMTT programą finansuoti 1 173 projektai ir 1 255 pagrindiniai tyrėjai gavo finansavimą; taip pat pažymi, kad šiuo metu tarp priimančiųjų institucijų yra 25 valstybių narių institucijos, o tarp pagrindinių tyrėjų yra 23 valstybių narių piliečiai; taip pat pažymi, kad nuo 2014 m. pagal programą „Marie Skłodowskos-Curie veiksmai“ buvo remiamas maždaug 69 000 mokslininkų tyrėjų judumas ir mokymas, taigi viršytas 65 000 mokslininkų tyrėjų tikslas;

93. palankiai vertina tai, kad pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) įdiegta skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kuria Sąjungoje užtikrinamas tarpvalstybinis internetinių paslaugų sąveikumas piliečiams, įmonėms ir viešojo administravimo institucijoms; pabrėžia, kad beveik 630 mln. EUR investuota į konkrečių skaitmeninių paslaugų, pvz., e. sveikatos, atvirųjų viešųjų duomenų, elektroninės atpažinties ir kibernetinio saugumo, sąveikumą visoje Sąjungoje;

94. pabrėžia, kad, siekiant sudaryti reikiamas sąlygas būtinam perėjimui prie tvaresnių transporto rūšių, svarbu investuoti į tvaraus transporto rūšis; ragina įgyvendinant 2021–2027 m. EITP stengtis pasinaudoti dideliais taikant EITP pasiektais rezultatais; pažymi, kad reikia gerinti paramos gavėjų informuotumą apie EITP tinkamumo finansuoti taisykles;

95. palankiai vertina tai, kad 2014–2020 m. bendras EITP transporto programos finansavimas, kurio suma siekė 23,03 mlrd. EUR, buvo skirtas 959 veiksmams, programą orientuojant į transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) pagrindinio ir visuotinio tinklo infrastruktūrą, parama pagal ją sutelkta į pagrindinį tinklą, kuriame yra daugiau kaip 170 aktualių atkarpų;

Rekomendacijos

96. ragina Komisiją: a) išplėsti finansinių ataskaitų sertifikatų taikymo sritį, kad į ją būtų įtrauktos naujos bendrosios mokslinių tyrimų programos „Europos horizontas“ vieneto įkainių kategorijos, siekiant padidinti vieneto įkainių klaidų aptikimo ir ištaisymo lygį; supaprastinti taisykles dėl personalo išlaidų pagal programą „Europos horizontas“; b) įgyvendinti veiksmus, kuriais, be kita ko, būtų periodiškai peržiūrimos pagrindinės finansinėse ataskaitose daromų klaidų priežastys, teikiamos rekomendacijos sudėtingais klausimais, kaip antai dėl subrangos taisyklių, ir vykdomos informavimo kampanijos siekiant sumažinti programos „Horizontas 2020“ klaidų lygį; c) toliau gerinti ex post auditų kokybę šalinant imties sudarymo procedūrų trūkumus išlaidų ataskaitų lygmeniu ir programos „Europos horizontas“ klaidų apskaičiavimo metodui taikyti pataisas; d) toliau siekti, kad klaidų lygis šioje išlaidų srityje neviršytų 2 proc.; e) supaprastinti taisykles ir procedūras, parengti privalomus mokymo kursus ir praktinę informaciją pareiškėjams, visų pirma naujiems pareiškėjams, taip pat gerinti pagalbą ir gaires MVĮ, pumpurinėms įmonėms, startuoliams, administravimo ir mokėjimo agentūroms ir visiems kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; parengti skaitmeninį rinkinį Europos MVĮ ir vidutinės kapitalizacijos įmonėms, kuriame būtų pateikiama reglamentavimo informacija apie paramą darbo vietų kūrimui ir ekonomikos augimo galimybėms pagal DFP ir EGADP sistemą, panašią į portalo „Access2Markets“ prekybos asistentą; f) geriau atsižvelgti į lyčių pusiausvyrą, susijusią su programos „Europos horizontas“ lėšų gavėjais, bei nepakankamai atstovaujamų valstybių narių geografinę pusiausvyrą ir visų valstybių narių universitetams teikti geresnę mokslinių tyrimų ir bendradarbiavimo srities paramą; pranešti Parlamentui apie programoje dalyvaujančių mokslininkų tyrėjų vyrų ir moterų dalį; g) užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą plačiai ir sistemingai naudojant skaitmenines ir automatizuotas ataskaitų teikimo, stebėsenos ir audito sistemas; skubiai sukurti integruotą ir sąveikią sistemą, grindžiamą esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, bet jomis neapsiribojant; h) valdyti lūkesčius nustatant realistiškus ir pasiekiamus tikslus ir uždavinius; mano, kad naujoji sustiprinta ES jaunimo garantijų iniciatyva turėtų duoti geresnių rezultatų, susijusių su jaunimo galimybėmis patekti į darbo rinką; ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant plėtoti programą „Erasmus+“ profesiniam mokymui, ypač tam tikroms techninėms profesijoms, amatininkams ir t. t.; ragina Komisiją skatinti Jungtinę Karalystę vėl prisijungti prie programos „Erasmus“; taip pat ragina plėtoti studentų ir mokslo mainus Rytų partnerystės šalyse, ypač Ukrainoje; toliau didinti savo plėtros veiklą, siekiant pagerinti galimybes naudotis kompetencija visoje Sąjungoje, ir pranešti apie tai biudžeto įvykdymą tvirtinančiai institucijai; i) sukurti naują biudžeto eilutę, skirtą turizmui, siekiant remti nuo COVID-19 krizės labai nukentėjusio sektoriaus atsigavimą, kad jis būtų atsparus ateityje, skaitmeninis ir tvarus; j) tęsti savo veiksmus, susijusius su grupiniu vakcinų pirkimu siekiant apsisaugoti nuo COVID-19, nes juo sudaromos sąlygos sutaupyti lėšų ir plėtojamas Sąjungos suverenus savarankiškumas sveikatos srityje, taip pat jis gali būti naudojamas ir kitose srityse, pavyzdžiui, energetikos, puslaidininkių ar retųjų žemių elementų srityse; k) užtikrinti, kad programai „Europos horizontas“ ir jos ramsčiams, bendriems Europos interesams svarbiems projektams ir kitoms finansavimo priemonėms ir projektams būtų skiriama pakankamai išteklių, be kita ko, susijusių su darbo vietų kūrimu, užtikrinant sinergiją su nacionaliniais ekonomikos gaivinimo planais, kad būtų skatinami moksliniai tyrimai ir parengta ekonomikos augimo strategija bei pradėtos naujos Sąjungos partnerystės tokiose srityse kaip švarus vandenilis, kuro elementai, vėjo energija, elektrinė trauka, fotovoltinė energija, robotika, bepiločiai orlaiviai, 3D spausdinimo baterijos, švari aviacija, geležinkeliai, susietasis ir automatizuotas judumas, netaršus kelių ir vandens transportas ir įvairios skaitmeninės technologijos užsienyje, visų pirma įgyvendinant 2021–2022 m. darbo programą, ir palankiai vertina programos „Europos horizontas“ pažangą šioje srityje; pabrėžia, kad reikia remti projektus, kuriais visų pirma prisidedama prie perspektyvaus, tvaraus, pažangaus, konkurencingo ir klimatui nekenkiančio Europos transporto tinklo kūrimo; l) pasiūlyti naują į rezultatus orientuotą mechanizmą, kuris apimtų trumpalaikį, vidutinės trukmės ir ilgalaikį planavimą bei techninę pagalbą, taip pat stiprinti sąsają tarp finansavimo ir projektų tarpinių tikslų įgyvendinimo, padidinti Sąjungos fondų pridėtinę vertę ir užtikrinti, kad valstybės narės pasiektų 2030 m. ir 2050 m. su baigimu kurti atitinkamai pagrindinį ir visuotinį TEN-T tinklą susijusius tikslus;

Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda

97. pažymi, kad DFP 1b išlaidų pakategorės „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ lėšos sudaro 34,3 proc. Sąjungos biudžeto, t. y. 59,5 mlrd. EUR: iš šios sumos 32,4 mlrd. EUR (54,5 proc.) išleidžiama Europos regioninės plėtros fondui (ERPF) finansuoti, 10,2 mlrd. EUR (17,1 proc.) – Sanglaudos fondui, 14,7 mlrd. EUR (24,7 proc.) – Europos socialiniam fondui (ESF), o likusi dalis – kitiems veiksmams remti;

98. primena išlaidų pagal DFP 1b pakategorę „Ekonominė, socialinė ir teritorinė sanglauda“ svarbą, nes šiomis lėšomis, visų pirma, siekiama mažinti įvairių Sąjungos valstybių narių ir regionų išsivystymo lygio atotrūkį ir stiprinti visų regionų konkurencingumą;

99. pažymi, kad Audito Rūmai patikrino 227 operacijų imtį, sudarytą taip, kad būtų statistiškai reprezentatyvi visų šios DFP išlaidų pakategorės išlaidų rūšių atžvilgiu; pažymi, kad Audito Rūmai taip pat patikrino Regioninės ir miestų politikos generalinio direktorato (REGIO GD) ir Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinio direktorato (EMPL GD) metinėse veiklos ataskaitose, taip pat metinėje valdymo ir veiklos ataskaitoje pateiktos informacijos tvarkingumą;

100. susirūpinęs pažymi, kad, atsižvelgdami į anksčiau audito institucijų nustatytas klaidas ir programų institucijų atliktus pataisymus, Audito Rūmai apskaičiavo, kad klaidų lygis yra 3,5 proc., t. y. gerokai viršija reikšmingumo ribą; džiaugiasi, kad vis dėlto tai reiškia klaidų lygio sumažėjimą, palyginti su 4,4 proc. klaidų lygiu, apie kurį pranešta 2019 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad nustatytos klaidos yra susijusios su netinkamomis finansuoti išlaidomis, viešaisiais pirkimais, apskaitos ir skaičiavimo klaidomis, valstybės pagalba ir trūkstamais patvirtinamaisiais dokumentais;

101. su susirūpinimu atkreipia dėmesį į 2020 m. bendrosios rinkos rezultatų suvestinėje pateiktus viešųjų pirkimų duomenis, iš kurių matyti, kad sutarčių, sudarytų tik su vienu konkurso dalyviu, dalis kelia ypač didelį susirūpinimą: 19 valstybių narių pasiekė arba viršijo 20 proc. ribą, o šešios valstybės narės (Čekija, Graikija, Vengrija, Lenkija, Rumunija, Slovėnija) pasiekė 39–51 proc. lygį; pažymi, kad viešųjų pirkimų sutarčių, dėl kurių derėtasi su įmone neskelbiant kvietimo teikti pasiūlymus, dalis pasiekė arba viršijo 10 proc. ribą aštuoniose valstybėse narėse, o keturiose (Bulgarijoje, Kipre, Rumunijoje, Slovėnijoje) pasiektas 22–29 proc. lygis; pažymi, kad po konkurso, kurio pavadinimas ir sąlyga nebuvo aiškūs, sudarytų sutarčių dalis dešimtyje valstybių narių viršijo 3 proc. ribą, o keturiose valstybėse narėse (Belgijoje, Bulgarijoje, Maltoje ir Slovėnijoje) pasiekė 8–9 proc.;

102. yra labai susirūpinęs dėl šių pastabų, nes jos rodo didelius ir sisteminius viešųjų pirkimų procedūrų keliose valstybėse narėse trūkumus, kurie taip pat gali turėti įtakos Sąjungos lėšų valdymui ir panaudojimui; atsižvelgdamas į tai, atkreipia dėmesį į Audito Rūmų pastabą dėl išankstinio prevencinio sistemos audito, susijusio su viešųjų pirkimų valdymo patikrinimais Vengrijoje, dėl kurio visoms susijusioms sutartims ketverių metų laikotarpiu buvo taikoma 10 proc. fiksuoto dydžio pataisa, sudaranti apie 770 000 000 EUR;

103. yra susirūpinęs dėl to, kad 72 proc. klaidų padaryta dėl netinkamų finansuoti projektų ir išlaidų, o 27 proc. – dėl vidaus rinkos taisyklių pažeidimų (ypač dėl valstybės pagalbos taisyklių nesilaikymo); pažymi, kad penkiais projektais buvo pažeistos Sąjungos valstybės pagalbos taisyklės; pažymi, kad Audito Rūmai mano, jog du projektai turėjo negauti viešojo finansavimo iš Sąjungos ir (arba) valstybės narės; pabrėžia, kad šie projektai sudarė 1,0 procentinio punkto įvertinto klaidų lygio;

104. palankiai vertina tai, kad 2020 m. buvo sėkmingai užbaigtas 2019 m. daugiametis kvietimas teikti pasiūlymus pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę (EITP) ir atrinkti 125 projektai, kurių bendras įnašas viršija 2 mlrd. EUR; pažymi, kad daugiau kaip 90 proc. EITP įnašo buvo skirta projektams, kuriais buvo siekiama su klimatu susijusių tikslų, visų pirma geležinkelių, vidaus vandenų ir jūrų uostų infrastruktūrai ir alternatyviųjų degalų infrastruktūros diegimui finansuoti;

105. atkreipia dėmesį į tai, kad REGIO GD pranešė, jog klaidų lygio svertinis vidurkis yra 2,1 proc., o didžiausias klaidų lygis – 2,6 proc. ir EMPL GD pranešė, kad klaidų lygio svertinis vidurkis yra 1,4 proc., o didžiausias klaidų lygis – 1,9 proc.; pažymi, kad, Audito Rūmų duomenimis, EMPL GD be jau nustatytų klaidų nevisiškai atsižvelgė į galimas klaidas, nes tokiu atveju didžiausias lygis būtų buvęs 2,1 proc.; pabrėžia Audito Rūmų išvadą, kad bendras likutinis klaidų lygis, apie kurį pranešė Komisija, turėtų būti laikomas mažiausiu lygiu; atkreipia dėmesį į tai, kad būsimų korekcijų gali nepakakti siekiant užtikrinti, kad sąskaitų uždarymo metu nebebūtų reikšmingo klaidų lygio;

106. reiškia susirūpinimą dėl to, kad nustatytų klaidų skaičius ir poveikis rodo, jog esamos kontrolės priemonės dar nepakankamai sušvelnina šiai sričiai būdingą didelę klaidų riziką; yra susirūpinęs, kad tai ypač pasakytina apie vadovaujančiąsias institucijas, kurių atliekami patikrinimai yra neveiksmingi paramos gavėjų deklaruojamų išlaidų netikslumams išvengti ar jiems nustatyti; susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai taip pat mano, jog kitos klaidos yra pačių vadovaujančiųjų institucijų priimtų sprendimų rezultatas;

107. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai padarė išvadą, jog likutiniai klaidų lygiai, apie kuriuos pranešė audito institucijos, ne visada buvo patikimi ir kad tebėra trūkumų, susijusių su tuo, kaip audito institucijos atlieka ir dokumentuoja savo darbą; atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadą, kad, atlikdamos veiksmų auditą, audito institucijos turi geriau stebėti sukčiavimo riziką;

108. pakartoja, kad visiškai nepritaria tam, kad kai kuriose valstybėse narėse sistemingai panaudojama daugiau programų lėšų ir probleminiai ar neteisėti projektai perkeliami į nacionalinį biudžetą po to, kai Komisija arba OLAF nustato pažeidimus arba netinkamą naudojimą; smerkia tai, kad nacionaliniams mokesčių mokėtojams tenka našta mokėti už projektus, kurie parengti esant interesų konfliktams, sukčiaujant ar kurie turi kitų trūkumų;

109. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 07/2020 „Sanglaudos politikos įgyvendinimas: sąnaudos palyginti mažos, bet nepakanka informacijos, kad būtų galima įvertinti su supaprastinimu susijusias sutaupytas lėšas“, nustatė, kad bendros sanglaudos politikos fondų įgyvendinimo sąnaudos, apie kurias pranešta, yra palyginti mažos, tačiau buvo pagrįstos nepakankamai išsamiais ir nesuderintais duomenimis; susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog turima informacija apie sąnaudas nebuvo pakankama, kad būtų galima įvertinti Sąjungos taisyklių supaprastinimo poveikį;

110. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 24/2021 „Veiksmingumu grindžiamas finansavimas įgyvendinant sanglaudos politiką: prasmingi užmojai, tačiau 2014–2020 m. laikotarpiu liko kliūčių“, nustatė, kad 2014–2020 m. BNR numatytas aiškus valstybių narių veiksmų programų veiklos peržiūros planas, įskaitant tarpines ir tikslines reikšmes, kurias reikia pasiekti ESI fondų investicijomis;

111. pabrėžia, kad naujajame veiklos rezultatų plane numatytas veiklos lėšų rezervas, kuris apima 6 proc. išteklių, kurie turi būti įšaldyti ir kurie, remiantis veiklos rezultatų peržiūra po 2019 m. metinės įgyvendinimo ataskaitos, paskirstomi programoms, kurių tarpinės reikšmės pasiektos, kad valstybės narės būtų skatinamos optimizuoti savo finansavimo panaudojimą; apgailestauja dėl to, kad, remiantis naujausiais duomenimis, nustatyta, kad Komisija ir valstybės narės tik iš dalies sėkmingai pasiekė, kad sanglaudos politikos finansavimas būtų labiau grindžiamas rezultatais; yra susirūpinęs dėl to, kad nustatyta, jog valstybės narės parodė labai mažai susidomėjimo taikyti kai kuriuos naujus rezultatais grindžiamus finansavimo modelius, t. y. bendrų veiksmų planus ir su išlaidomis nesusijusį finansavimą; ragina plačiau taikyti supaprastintą išlaidų apmokėjimą, kuris, Audito Rūmų nuomone, gali sumažinti paramos gavėjų administracinę naštą ir laikoma, kad jį naudojant pasitaiko mažiau klaidų;

112. primena sanglaudos politikos indėlį teikiant paramą valstybėms narėms, kad būtų sušvelnintas neigiamas COVID-19 pandemijos poveikis ir sudarytos sąlygos 2014–2020 m. finansavimą greitai nukreipti labiausiai nukentėjusiems sektoriams ir pasiūlyti didelių supaprastinimų (2020 m. CRII ir CRII+ iniciatyvos); taip pat pažymi, kad pagal 179 veiksmų programas šios iniciatyvos buvo naudojamos sveikatos priežiūrai, mažosioms įmonėms ir darbuotojams remti, o tai sudarė 12,9 mlrd. EUR (6,2 mlrd. EUR 2020 m. ir 6,7 mlrd. EUR 2021 m.); atkreipia dėmesį į tai, kad CRII ir CRII+ iniciatyvos paspartino ESI fondų įgyvendinimą ir prisidėjo prie dar neįvykdytų įsipareigojimų mažinimo;

113. atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmai savo Specialiojoje ataskaitoje Nr. 26/2021 „Išlaidų tvarkingumas įgyvendinant ES sanglaudos politiką: Komisija kasmet atskleidžia minimalų įvertintą klaidų lygį, kuris nėra galutinis“ nustatė, kad naujose teisinėse nuostatose 2021–2027 m. programavimo laikotarpiui atsižvelgiama į kai kuriuos finansinių ataskaitų pripažinimo apribojimus; vis dėlto apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, jog, kai išmokami atidėti mokėjimai, tam tikra rizika išlieka;

114. atkreipia dėmesį į Audito Rūmų išvadas, kad Komisijos dokumentų peržiūros nėra pritaikytos papildomoms netinkamoms finansuoti išlaidoms aptikti, todėl jų pridėtinė vertė, susijusi su atspindimų operacijų tvarkingumo ir audito institucijų nurodyto BLKL pagrįstumo patvirtinimu, yra ribota. taip pat pažymi, kad programų, kurių patvirtintas klaidų lygis yra žemas, atveju tokios dokumentų peržiūros yra veiksminga priemonė siekiant patvirtinti praneštus klaidų lygius ir audito institucijų audito nuomones; susirūpinęs pažymi, kad tiek Komisijos, tiek Audito Rūmų atitikties audituose nustatyta reikšmingų klaidų, kurių dokumentų peržiūrų metu nebūtų galima nustatyti;

115. pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog Komisija, atrinkdama rizikingiausias audito institucijas atitikties auditams atlikti, ne visada taikė savo rizika grindžiamą metodą ir kad, nors Komisija atlikdama atitikties auditus nustato netvarkingų išlaidų, ji dažnai tikslina savo galutinius rezultatus tolesnių veiksmų etape su valstybėmis narėmis;

116. yra labai susirūpinęs dėl pranešimų apie didelę ir sistemingą korupciją ir netinkamą Sąjungos sanglaudos fondų naudojimą pagal ITI Dunojaus deltos priemonę Rumunijoje, kurios vertė pagal 8 Rumunijos programas siekia 1,1 mlrd. EUR; pažymi, kad šios lėšos skirtos skurdo mažinimo, gamtos apsaugos ir aplinkos apsaugos projektams palei Dunojaus deltą Rumunijoje, finansuojamiems iš 5 skirtingų ESI fondų; pažymi, kad įtarimai dėl pažeidimų yra sutelkti vienoje programoje, t. y. regioninėje veiksmų programoje, susijusioje su trimis kvietimais teikti projektus pagal vieną prioritetinę kryptį, kuriais daugiausia remiamos MVĮ ir labai mažos įmonės ir kurių vertė siekia 104 000 000 EUR, finansuojant 347 projektus; pažymi, kad 2021 m. gegužės mėn. OLAF pradėjo tyrimą, susijusį su įtarimais sukčiavimu ir kitais pažeidimais, susijusiais su konkrečiu projektu, kuris buvo finansuojamas pagal ITI Dunojaus deltos priemonę Rumunijoje;

117. yra susirūpinęs dėl žiniasklaidos atskleistos informacijos, kad viena Rumunijos nacionalinė valdžios institucija buvo korumpuota ir prisidėjo prie leidimo vykdyti projektus su politikais, susijusiais su interesų konfliktu ir negyvenančiais Dunojaus deltoje;

118. pažymi, kad po žiniasklaidos pranešimų apie rimtus įtarimus sukčiavimu, interesų konfliktais ir lėšų pasisavinimu Komisija 2021 m. birželio mėn. paskelbė mokėjimų nutraukimą ir užblokavo bet kokį Sąjungos lėšų kompensavimą 347 rizikingiems projektams, kol laukiama Rumunijos valdžios institucijų atliktų patikrinimų rezultatų; pažymi, kad Rumunijos valdžios institucijos atrinko 73 tikrintinus projektus, todėl apie 35 iš šių projektų buvo pranešta nacionalinei kovos su sukčiavimu įstaigai arba prokuratūrai tolesniam tyrimui dėl įtarimų sukčiavimu; pažymi, kad Rumunijos valdymo institucijos patikrino papildomus 22 veiksmus, kad patikrintų jų tvarkingumą ir tai, ar jie prisideda prie Dunojaus regiono plėtros, ir dėl to buvo nustatytas dar vienas galimas pažeidimas;

119. pažymi, kad Komisija sutiko su Rumunijos valdžios institucijomis, jog vadovaujančioji institucija pateiktų savo patikrinimų rezultatus audito institucijai, kad ši atliktų nepriklausomą rizikos vertinimo metodo tinkamumo peržiūrėti operacijas ir atlikti patikras peržiūrą, bei patvirtintų rezultatus; pažymi, kad šiomis išvadomis bus remiamasi rengiant tikslinį auditą, kurį Komisija planuoja atlikti ir 2022 m. pradžioje, kad vietoje patikrintų veiksmų, kurių ėmėsi Rumunijos valdžios institucijos, veiksmingumą; primygtinai ragina Komisiją informuoti biudžeto įvykdymą tvirtinančią instituciją apie visus naujus pokyčius ir ypač apie bet kokius finansinius pataisymus;

120. yra susirūpinęs dėl to, kad informaciją apie tokius sunkius įtarimus atskleidė žurnalistai, o ne Komisijos auditas; primena, kad žurnalistai atkreipė dėmesį į tai, jog Rumunijos įstatymuose esama didelių trūkumų ir spragų, susijusių su interesų konfliktais; pabrėžia, kad šie teisės aktai turi būti skubiai suderinti su Sąjungos finansinio reglamento reikalavimais; primena, kad aiškūs ir nedviprasmiški teisės aktai dėl interesų konfliktų nacionaliniu lygmeniu yra svarbi išankstinė piktnaudžiavimo, korupcijos ir sukčiavimo prevencijos, nustatymo ir kovos su jais sąlyga;

121. apgailestauja dėl to, kad, kaip nurodyta Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 10/2021 „Lyčių aspekto integravimas į ES biudžetą: laikas pereiti nuo žodžių prie veiksmų“, nepanaudojamas didelis Europos struktūrinių ir investicijų fondų potencialas prisidėti prie lyčių lygybės ir kad lyčių aspekto integravimas nėra tinkamai įgyvendinamas visais biudžeto proceso etapais; mano, kad lyčių aspekto integravimo klausimas turi būti sprendžiamas nebiurokratiškai ir glaustai, taikant tikslines ir veiksmingas paskatas;

122. palankiai vertina Audito Rūmų ataskaitą dėl ESF, kuris sudaro 25,9 proc. visų 2014–2020 m. sanglaudos politikos mokėjimų, atliktų iki 2020 m. pabaigos, veiksmingumo; pažymi, kad dėl pagerėjusio įgyvendinimo ESF išlaidos padidėjo nuo 11,2 mlrd. EUR 2019 m. iki 13,7 mlrd. EUR 2020 m.; atkreipia dėmesį į tai, kad Audito Rūmų atliktas darbas grindžiamas Komisijos veiksmingumo informacija, kurią visų pirma sudarė 2020 m. metinė valdymo ir veiklos ataskaita, 2022 m. biudžeto projekto programų ataskaitos ir pagrindiniai Komisijos vertinimai, taip pat 7-oji sanglaudos ataskaita;

123. primena, kad ESF, programa „Erasmus+“, Europos pagalbos labiausiai skurstantiems asmenims fondas (EPLSAF) ir EGF yra nepaprastai svarbūs kaip pagrindinės Sąjungos priemonės skatinant didesnį užimtumą ir darbo jėgos judumą, švietimą ir profesinį mokymą siekiant įgyti įgūdžių bei mokymąsi visą gyvenimą, taip pat skatinant socialinę įtrauktį, kovojant su skurdu bei diskriminacija; palankiai vertina tai, kad Audito Rūmai nustatė, jog ESF veiklos rezultatų sistema yra gerai išplėtota ir kad Komisija parengia rodiklių su tikslais „pasiekimo koeficientą“; apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai nustatė, jog, nors ESF veiklos rezultatų sistema padidino galimybes susipažinti su informacija apie veiksmingumą, daugiausia dėmesio ir toliau buvo skiriama finansiniams įnašams bei išdirbiams ir nepakankamai dėmesio buvo skiriama rezultatams ir kad, nors vertinimai apima daugumą ESF sričių, reikia dėti daugiau metodinių pastangų norint įvertinti politikos priemonių poveikį siekiant pasiekti nuo darbo rinkos atskirtus asmenis;

124. atkreipia dėmesį į tai, kad rodikliai rodo, jog valstybės narės daro didelę pažangą atsižvelgiant į tikslus, kad Komisija leido panaudoti 85 proc. veiklos lėšų rezervo ESF programoms ir kad 2021–2027 m. pasiūlymu dėl ESF+ siekiama tolesnio supaprastinimo ir sinergijos;

125. apgailestauja, kad dėl duomenų trūkumo ir dėl to, jog Audito Rūmų audito metu vis dar buvo vykdoma daug operacijų, Audito Rūmai negalėjo padaryti bendros išvados dėl faktinio ESF išlaidų veiksmingumo 2014–2020 m. laikotarpiu;

126. džiaugdamasis pažymi, kad iki 2020 m. pabaigos ESF ir Jaunimo užimtumo iniciatyva parėmė 45,4 mln. dalyvių ir 5,4 mln. žmonių rado darbą (įskaitant savarankiškai dirbančius asmenis) pagal abi programas, kaip pranešė Komisija;

127. palankiai vertina laikinos paramos nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE) poveikį, apie kurį Komisija pranešė savo antrojoje ataskaitoje; pažymi, kad priemone SURE pavyko sušvelninti didelį socialinį ir ekonominį COVID-19 pandemijos poveikį; pažymi, kad 2020 m. priemone SURE paremta maždaug 31 mln. žmonių 19-oje paramą gaunančių valstybių narių, iš kurių 22,5 mln. yra samdomi darbuotojai ir 8,5 mln. – savarankiškai dirbantys asmenys, taip pat kad apie 2,5 mln. nuo COVID-19 pandemijos nukentėjusių įmonių pasinaudojo priemone SURE, todėl jos galėjo išlaikyti darbuotojus;

128. palankiai vertina tai, kad 2020 m. padidėjo visų ESI fondų finansinių priemonių įgyvendinimas, todėl bendra mokėjimų galutiniams gavėjams suma siekė 10,3 mlrd. EUR (2019 m. – 4,7 mlrd. EUR);

129. pažymi, kad Peljesako tiltą Kroatijoje naudojant sanglaudos fondus pastatė Kinijos valstybinė įmonė, kuri galėjo pasinaudoti Kinijos vyriausybės parama ir žemesniais bei netinkamais darbo standartais, o tai reikštų konkurencinį pranašumą prieš Sąjungos įmones, teikiančias paraiškas dėl to paties kvietimo teikti paraiškas; mano, kad Komisija, kaip Sutarčių sergėtoja, turi užtikrinti vienodas sąlygas Sąjungos ir trečiųjų šalių įmonėms viešuosiuose kvietimuose teikti paraiškas ir konkursuose; todėl laikosi nuomonės, kad kvietimuose dalyvauti viešuosiuose pirkimuose ir statyboje turėtų būti numatytos griežtos nuostatos dėl Sąjungos lygmens socialinių ir darbo teisių standartų;

130. yra susirūpinęs dėl pranešimų, kad Vengrijos vyriausybė ketino nacionalizuoti netoli Budapešto esantį „Ferenc Liszt“ oro uostą ir pareiškė ketinanti naudoti Sąjungos sanglaudos lėšas infrastruktūrai plėtoti, kad būtų sumažinta oro uosto vertė, siekiant sumažinti jo ekspropriacijos išlaidas ir taip pakenkti dabartiniams savininkams; yra labai susirūpinęs dėl nesaugumo, kurį tokie pavojai kelia tarptautiniams investuotojams; primena, kad Sąjungos sanglaudos fondai buvo naudojami oro uostui bendrai finansuoti, o tai būtų naudinga oligarchinėms struktūroms, jei oro uostas būtų priverstinai ar nesavanoriškai parduodamas; pažymi, kad vyriausybė oro uostą valdančiai įmonei nustatė itin biurokratinių kliūčių ir papildomų reikalavimų; yra nustebęs dėl to, kad oligarchai, palaikydami tiesioginius ir glaudžius ryšius su Ministru Pirmininku, oro uostui teikia prastesnius pirkimo pasiūlymus;

131. yra susirūpinęs dėl to, kad dėl išaugusių statybos ir žaliavų kainų keičiasi bendras daugelio projektų biudžetas ir tai galėtų lemti biudžeto nepakankamumą, tarpinių tikslų įgyvendinimo vėlavimą, įgyvendinimo neįmanomumą, taigi gali būti pakenkta TEN-T pagrindinio tinklo užbaigimo procesui;

132. susirūpinęs pažymi, kad Portugalijos rizikos kapitalo įmonė „Alpac Capital“, kuri, kaip pranešama, palaiko glaudžius ryšius su Vengrijos ministru pirmininku, įsigijo 88 proc. „Euronews“ akcijų; pažymi, kad „Euronews“ redakcinę tarybą dabar sudaro trys „Alpac“ atrinkti asmenys, todėl yra susirūpinęs dėl to, kad tai gali paveikti visišką kanalo redakcinę nepriklausomybę; pažymi, kad 2020 m. „Euronews“ iš Sąjungos biudžeto gavo 18,12 mln. EUR; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti, kad šie pinigai iš tiesų būtų naudojami nepriklausomų žurnalistų objektyvioms ir faktais pagrįstoms naujienoms nušviesti;

Rekomendacijos

133. ragina Komisiją: a) pateikti mokėjimų klaidų lygį, o ne likutinį klaidų lygį, kad būtų galima geriau įvertinti atliktą tikrinimą; b) toliau bendradarbiauti su Audito Rūmais siekiant toliau derinti duomenų standartus ir pritaikyti teisės aktų aiškinimą; c) skatinti ir atidžiai stebėti valstybes nares, taikančias jos fiksuotąjį vieneto įkainį, nes tolesnis taisyklių ir procedūrų supaprastinimas gali padėti veiksmingiau naudoti lėšas ir sumažinti klaidų lygį, kartu užtikrinant, kad sistema nelemtų perviršinio disbalanso valstybių narių naudai; d) skatinti audito institucijas į savo sukčiavimo rizikos kontrolinius sąrašus aiškiai įtraukti konkrečius klausimus ir dokumentuoti veiksmus, kurių imtasi siekiant pašalinti bet kokią audito metu nustatytą riziką; skirti daugiau dėmesio ir didesnę techninę paramą valstybėms narėms, kurių valdymo ir kontrolės sistemos yra patikimos tik iš dalies arba visai nepatikimos ir kuriose didesnė su lėšomis susijusio sukčiavimo ir korupcijos rizika; e) užtikrinti, kad visuose Sąjungos fonduose, įskaitant pasidalijamąjį valdymą, privalomai ir sistemingai būtų naudojamos tokios IT priemonės, kaip EDES ir ARACHNE, ir užtikrinti geresnį naujų technologijų naudojimą, kad būtų sustiprinta kontrolė ir Sąjungos biudžetas būtų apsaugotas nuo sukčiavimo ir netinkamo lėšų naudojimo; f) užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą bendrai ir sistemingai naudojantis skaitmeninėmis ir automatizuotomis ataskaitų teikimo, stebėsenos bei audito sistemomis ir skubiai sukurti integruotą ir sąveikią sistemą, grindžiamą esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, bet jomis neapsiribojant; g) ragina valstybes nares atsižvelgti į partnerystės principą ir lyčių lygybę ir juos skatinti rengiant, įgyvendinant, stebint ir vertinant visas programas, kaip nustatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 1303/2013 (6) ir Reglamente (ES) 2021/1060; h) užtikrinti patikimą finansų valdymą naudojant lėšas, įskaitant pagarbą teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, kaip esmines patikimo finansų valdymo ir veiksmingo finansavimo išankstines sąlygas; i) užtikrinti, kad valstybės narės metinėje santraukoje pateiktų pakankamai informacijos apie išvadas ir tolesnes priemones dėl operacijų, kurioms atlikti jos išsiėmė sumas iš sąskaitų, kurioms vis dar atliekamas tvarkingumo vertinimas; j) pateikti pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo teisės akto, susijusį su būsima Finansinio reglamento peržiūrą, siekiant užtikrinti, kad sulaikyti mokėjimai būtų tinkamai apsaugoti prieš juos išmokant, pagerinti savo audito darbą, audito dokumentus ir peržiūros procesą, sustiprinti pagrindinius metinėse veiklos ataskaitose teikiamos informacijos tvarkingumo elementus ir užtikrinti, kad Komisijos narių kolegija metinėje valdymo ir veiklos ataskaitoje pateiktų aktualią ir patikimą informaciją; pabrėžia, kad pasiūlymo taikymo sritis turėtų būti aiški ir ribota, kad nebūtų daromas neigiamas poveikis fondų veiklos rezultatams; k) pagerinti požiūrį, kurio laikomasi atliekant administracinių išlaidų tyrimus, pranešant, kas bus nagrinėjama ir kada, taip pat įvertinti, ar buvo realizuotas įvertintas administracinių išlaidų sutaupymas; l) kalbant apie rezultatais grindžiamą finansavimą sanglaudos politikos srityje, kuo geriau panaudoti reikiamas sąlygas 2021–2027 m. laikotarpiu, iš anksto pasirengti veiksmingai laikotarpio vidurio peržiūrai ir paaiškinti taisykles bei metodą, kurie naudojami suteikiant patikinimą dėl Sąjungos finansavimo taikant su išlaidomis nesusijusio finansavimo modelį; m) supaprastinti taisykles ir procedūras, paskatinti valstybes nares ir Komisiją parengti privalomus mokymo kursus ir praktinę informaciją pareiškėjams, visų pirma naujiems pareiškėjams, taip pat gerinti pagalbą ir gaires MVĮ, pumpurinėms įmonėms, startuoliams, administravimo ir mokėjimo agentūroms ir visiems kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; n) teikti gaires ir kontrolės priemones, kuriomis užtikrinama, kad tinkami būtiniausi socialinių ir darbo teisių standartai būtų reikalavimai kvietimuose dalyvauti viešuosiuose pirkimuose, visų pirma statybos konkursuose, kad Sąjungos įmonės neatsidurtų nepalankioje konkurencinėje padėtyje, palyginti su konkurso dalyviais iš trečiųjų šalių; ragina Komisiją užtikrinti, kad tik įmonės iš trečiųjų šalių, kurios leidžia Sąjungos įmonėms dalyvauti jų viešuosiuose kvietimuose teikti paraiškas ir konkursuose, dalyvautų Europos viešuosiuose kvietimuose teikti paraiškas ir konkursuose, siekiant užtikrinti vienodas sąlygas ir vienodas galimybes Sąjungos ir trečiųjų šalių įmonėms; o) palengvinti Europos tarpvalstybinio mechanizmo, kuris gali turėti teigiamą poveikį tarpvalstybinių transporto projektų įgyvendinimo tempui ir galiausiai padidinti transporto paslaugų veiksmingumą šiose srityse, priėmimą;

Gamtos ištekliai

134. pažymi, kad DFP 2 išlaidų kategorijos „Gamtos ištekliai“ lėšos sudaro 35 proc. Sąjungos biudžeto, t. y. 60,6 mlrd. EUR: iš šios sumos 41,6 mlrd. EUR (68,7 proc.) panaudojama tiesioginėms išmokoms iš Europos žemės ūkio garantijų fondo (EŽŪGF), 2,6 mlrd. EUR (4,3 proc.) – su rinka susijusioms EŽŪGF išlaidoms, 14,6 mlrd. EUR (24,1 proc.) – Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP), 0,9 mlrd. EUR (1,4 proc.) – Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF), o likusi dalis – kitoms sritims;

135. pažymi, kad Audito Rūmai patikrino 218 operacijų imtį, aprėpiančią 19 valstybių narių ir Jungtinę Karalystę, sudarytą taip, kad būtų reprezentatyvi visų šios DFP išlaidų kategorijos išlaidų rūšių atžvilgiu; pažymi, kad Audito Rūmai taip pat patikrino Europos Komisijos Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinio direktorato (AGRI GD) ir Aplinkos generalinio direktorato (ENV GD) metines veiklos ataskaitas, taip pat metinę valdymo ir veiklos ataskaitą;

136. su pasitenkinimu pažymi, kad Audito Rūmų darbu patvirtinama išvada, jog apskritai tiesioginių išmokų srityje nepadaryta reikšmingų klaidų ir šios išmokos sudarė 69 proc. šios DFP išlaidų kategorijos išlaidų; pažymi, kad tiesioginės išmokos ūkininkams yra grindžiamos teisėmis į išmokas ir kad dėl tokių išmokų kyla mažesnė klaidų rizika, jei susijusios sąlygos nėra sudėtingos; pripažįsta, kad, pasak Audito Rūmų, pagrindinės tiesioginių išmokų valdymo priemonės – Integruota administravimo ir kontrolės sistema (IAKS) ir Žemės sklypų identifikavimo sistema (ŽSIS) – sudaro veiksmingą valdymo ir kontrolės sistemą; pažymi, kad BŽŪP reforma po 2022 m. turėtų būti grindžiama ne atitiktimi, kaip anksčiau, bet veiklos rezultatais; tikisi, kad šis esminis pokytis darys teigiamą poveikį tiesioginių išmokų klaidų lygiui;

137. susirūpinęs atkreipia dėmesį į Audito Rūmų nustatytas klaidas kaimo plėtros, rinkos priemonių ir kitų „Gamtos išteklių“ išlaidų srityse, kurios sudaro 31 proc. išlaidų; yra susirūpinęs dėl Audito Rūmų vertinimo, kad dėl sudėtingesnių tinkamumo finansuoti sąlygų didėja klaidų rizika; apgailestauja dėl to, kad klaidų lygis šioje srityje laikomas reikšmingu;

138. pripažįsta, kad AGRI GD apskaičiavo, jog 2020 m. rizika atliekant mokėjimą sudaro apie 1,9 proc. visų BŽŪP išlaidų; pažymi, kad, Audito Rūmų vertinimu, klaidų lygis yra 2 proc., t. y. 0,1 proc. didesnis, palyginti su 2019 m.; apgailestauja dėl to, kad „Gamtos išteklių“ išlaidų klaidų lygis yra artimas reikšmingumo lygiui;

139. teigiamai vertina tai, kad naudojamos naujos technologijos, pvz., vykdant stebėseną atliekamos patikros, naudojant automatizuotus procesus, grindžiamus ES programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“ duomenimis, siekiant patikrinti atitiktį tam tikroms BŽŪP taisyklėms; palankiai vertina tai, kad šie pakeitimai buvo patvirtinti ir BŽŪP po 2022 m., ir ragina valstybes nares kuo labiau pasinaudoti šiomis galimybėmis;

140. teigiamai vertina tai, kad Komisija įsipareigojo teikti paramą valstybėms narėms plėtojant naują vykdant stebėseną atliekamų patikrų metodą; pažymi, kad valstybių narių mokėjimo agentūros tokias patikras gali atlikti nuo 2018 m., tačiau apgailestauja dėl ribotos jų aprėpties 2020 m.; pritaria Audito Rūmų rekomendacijai Komisijai propaguoti vykdant stebėseną atliekamas patikras kaip pagrindinę BŽŪP po 2022 m. kontrolės sistemą;

141. labai apgailestauja, kad dėl to, jog Komisija nesurinko patikimų duomenų apie galutinius BŽŪP lėšų gavėjus, lieka daug neišspręstų atvejų, kai valstybės narės galėtų atgauti lėšas; susirūpinęs pažymi, kad ataskaitų teikimo ir stebėsenos priemonių, pvz., ARACHNE, naudojimas yra neprivalomas;

142. apgailestauja dėl Audito Rūmų nustatytų pasikartojančių trūkumų rizikos atliekant mokėjimą srityje, darančių poveikį „Gamtos išteklių“ išlaidoms, susijusių su valstybių narių kontrole ir kurie atsispindi jų kontrolės statistiniuose duomenyse;

143. primena Audito Rūmų nustatytus trūkumus, susijusius su Komisijos ir valstybių narių BŽŪP kovos su sukčiavimu politika ir procedūromis; primena praėjusių metų metinėje ataskaitoje Komisijai pateiktą rekomendaciją ir atkreipia dėmesį į tai, kad 2020 m. AGRI GD atnaujino savo kovos su sukčiavimu strategiją; laukia Audito Rūmų specialiosios ataskaitos dėl BŽŪP ir kovos su sukčiavimu priemonių, kuri buvo atidėta iki 2022 m. antrojo ketvirčio, kad būtų galima susipažinti su išsamia dabartinės padėties analize;

144. susirūpinęs atkreipia dėmesį į 29 OLAF bylas, susijusias su struktūriniais ir žemės ūkio fondais Bulgarijoje; yra susirūpinęs dėl tyrimo dėl organizuoto nusikalstamumo poveikio ES finansiniams interesams išvadų, kad dauguma pažeidimų Bulgarijoje nustatyta žemės ūkio finansavimo srityje, ypač subsidijų žemės ūkio kultūroms srityje, taip pat statant netikrus svečių namus, kurie iš tikrųjų naudojami kaip privatūs namai; žino, kad ES bendrai finansuojamų netikrų svečių namų problema iškilo ne tik Bulgarijoje, nes panašūs klausimai buvo nustatyti ir Slovakijoje bei Čekijoje; pažymi, kad Komisija vykdo padėties stebėseną, ir tikisi, kad Komisija imsis skubių ir ryžtingų veiksmų siekiant kovoti su tokio pobūdžio sukčiavimu subsidijomis; taip pat pažymi, kad Bulgarijos valdžios institucijos neįtraukė panašių priemonių finansavimo dabartiniu 2021–2027 m. programavimo laikotarpiu;

145. susirūpinęs pažymi, kad, remiantis Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 16/2021 „Bendra žemės ūkio politika ir klimatas: sudaro pusę ES klimato srities išlaidų, tačiau ūkiuose išmetamas teršalų kiekis nemažėja“, vykdant BŽŪP nebuvo sumažintas gyvulininkystės sektoriuje išmetamas teršalų kiekis, išmetamas teršalų kiekis dirvožemyje naudojant trąšas ir mėšlą didėja, BŽŪP priemonės nenulėmė bendro dirvožemyje ir augaluose sukaupto anglies kiekio padidėjimo, taip pat 2014–2020 m. BŽŪP pokyčiai neatspindėjo jos naujo klimato srities užmojo;

146. apgailestauja dėl to, kad, remiantis Audito Rūmų specialiojoje ataskaitoje Nr. 20/2021 „Tausus vandens naudojimas žemės ūkyje: labiau tikėtina, kad BŽŪP lėšomis skatinamas didesnis, o ne efektyvesnis vandens naudojimas“ nustatytais faktais, BŽŪP tiesioginėmis išmokomis reikšmingai neskatinama efektyviai naudoti vandenį ir kaimo plėtrai skirtomis lėšomis bei rinkos priemonėmis reikšmingai neskatinama tausiai naudoti vandenį;

147. susirūpinęs pažymi, kad, remiantis Audito Rūmų specialiąja ataskaita Nr. 13/2020 „Biologinė įvairovė žemės ūkio paskirties žemėje: BŽŪP indėlis nesustabdė padėties blogėjimo“, yra ES biologinės įvairovės strategijos struktūros, jos suderinimo su BŽŪP ir stebėjimo spragų; apgailestauja dėl to, kad Audito Rūmai padarė išvadą, jog didžioji BŽŪP finansavimo dalis biologinei įvairovei turi nedidelį teigiamą poveikį;

148. primena, kad svarbu teisingai paskirstyti BŽŪP lėšas, siekiant, viena vertus, išvengti bet kokio netinkamo lėšų panaudojimo, ypač kai jas netinkamai naudoja svarbias politines pareigas einantys turtingi asmenys, elitas ir dideli konglomeratai, ir, kita vertus, sutelkti dėmesį į aktyvius ūkininkus; atkreipia dėmesį į tai, kad BŽŪP lėšų panaudojimo tyrimas (7) parodė, kad Sąjungos žemės ūkio fondų lėšų paskirstymas yra itin probleminis dalykas bent penkiose valstybėse narėse (8) ir kad esama akivaizdžios lėšų paskirstymo dideliems ir smulkiesiems ūkininkams nelygybės, kai suteikiamas sisteminis pranašumas dideliems ūkiams, kurių paramos gavėjai yra glaudžiai susiję su savo šalių valdančiosiomis politinėmis partijomis arba patys yra jų nariai (9);

149. susirūpinęs pažymi, kad Audito Rūmai nustatė, jog Komisijos veiksmingumo informacijoje daugiausia dėmesio skiriama sąnaudoms, išdirbiams ir finansiniam įnašui, o ne rezultatams; palankiai vertina tai, kad žuvininkystės ekonominis gyvybingumas didėja; apgailestauja dėl to, kad akvakultūros duomenys nėra tokie vienareikšmiški;

150. atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija teikia ataskaitas dėl aplinkos apsaugos tikslams skiriamų EJRŽF išlaidų; apgailestauja dėl to, kad nėra tinkamai apibrėžtas jų ir pagrindinių aplinkosaugos rodiklių ryšys; apgailestauja dėl to, kad mažai tikėtina, jog bus pasiektas bendros žuvininkystės politikos (BŽP) išteklių išsaugojimo tikslas;

151. atkreipia dėmesį į tai, kad iki 2020 m. pabaigos ESI fondų lėšomis buvo paremta daugiau kaip 2 mln. projektų žemės ūkio sektoriuje ir kaimo vietovėse ir prisidėta prie 31 500 darbo vietų išsaugojimo bei 4 000 naujų darbo vietų sukūrimo jūrų ir žuvininkystės sektoriuje; be to, pažymi, kad įgyvendinant projektus, remiamus pagal kaimo plėtros programas, sukurta daugiau kaip 54 000 naujų darbo vietų ir kad parama verslui pradėti pasinaudojo 131 000 jaunųjų ūkininkų;

Rekomendacijos

152. ragina Komisiją: a) supaprastinti taisykles ir procedūras, ragina valstybes nares parengti privalomus mokymo kursus ir praktinę informaciją pareiškėjams, visų pirma naujiems pareiškėjams, taip pat gerinti pagalbą ir gaires jauniesiems ūkininkams, MVĮ, pumpurinėms įmonėms, startuoliams, administravimo ir mokėjimo agentūroms ir visiems kitiems atitinkamiems suinteresuotiesiems subjektams; b) geriau naudoti ir skatinti naudoti dirbtinį intelektą bei naujų technologijų, pvz., ES priklausančių programos „Copernicus“ palydovų „Sentinel“, duomenis, siekiant stebėti ir kontroliuoti, ar teisingai naudojamos BŽŪP lėšos; c) užtikrinti, kad mokėjimo agentūros privaloma tvarka ir sistemingai naudotų svarbias IT priemones – ARACHNE ir EDES, kurios gali būti naudojamos siekiant nustatyti projektus, paramos gavėjus ir rangovus, kuriems kyla sukčiavimo rizika; d) užtikrinti Sąjungos biudžeto apsaugą bendrai ir sistemingai naudojantis skaitmeninėmis ir automatizuotomis ataskaitų teikimo, stebėsenos bei audito sistemomis ir skubiai sukurti integruotą ir sąveikią sistemą, grindžiamą esamomis priemonėmis ir duomenų bazėmis, bet jomis neapsiribojant; e) savo informacijoje apie veiksmingumą daugiausia dėmesio skirti rezultatams ir nustatyti aiškų programos įnašų ir nurodytų pasiekimų ryšį, kad būtų galima įvertinti programų veiksmingumą; f) skatinti taikyti vykdant stebėseną atliekamų patikrų metodą kaip pagrindinę mokėjimo agentūrų kontrolės sistemą; plačiu mastu ir sistemingai naudoti naujas technologijas siekiant stebėti aplinkos ir biologinės įvairovės tikslus bei klimato srities reikalavimus pagal žaliąjį kursą; suteikti pakankamai finansinių ir žmogiškųjų išteklių tokioms vykdomosioms įstaigoms, kaip Europos vaistų agentūra, Europos aplinkos agentūra ir Europos cheminių medžiagų agentūra, kurioms dėl COVID-19 pandemijos ir žaliojo kurso veiksmų programos tenka didesnis darbo krūvis; g) imtis veiksmų, kad įgyvendinant BŽŪP būtų mažinamas žemės ūkio sektoriuje išmetamas teršalų kiekis, mažinamas dirbamų nusausintų organinių dirvožemių išmetamas teršalų kiekis ir reguliariai būtų teikiamos ataskaitos dėl BŽŪP indėlio švelninant klimato kaitą; teigiamai vertina tai, kad tuo tarpu buvo patvirtinta nauja BŽŪP reforma ir komunikatas dėl strategijos „Nuo ūkio iki stalo“; h) prašo pagrįsti Vandens pagrindų direktyvos įgyvendinimo žemės ūkyje išimtis, susieti BŽŪP išmokas su aplinkos apsaugos standartų laikymusi ir naudoti Sąjungos lėšas vandens telkinių kiekybinei būklei gerinti; i) geriau koordinuoti biologinės įvairovės strategiją po 2020 m. bei patobulinti jos struktūrą ir atidžiau stebėti išlaidas, didinti tiesioginių išmokų bei kaimo plėtros indėlį į žemės ūkio paskirties žemės biologinę įvairovę ir parodyti BŽŪP priemonių poveikį tokiai biologinei įvairovei; j) toliau plėtoti ekologinius ūkius; pabrėžia, kad tik 8 proc. Europos žemės ūkio paskirties žemės yra skirta ekologiškiems maisto produktams gaminti ir iš 7 mln. ūkininkų, kurie naudojasi BŽŪP fondais, tik 303 000 yra ekologiško maisto ūkininkai; k) užtikrinti, kad žemės prieinamumas būtų prioritetas siekiant išlaikyti šeimos ūkio modelį ir sudaryti sąlygas jauniesiems ūkininkams plėtoti savo veiklą; l) didinti BŽŪP efektyvumą susiaurinant savo paramą aktyviems ūkininkams, kurių pagrindinė veikla yra ūkininkavimas; m) skatinti investicijas, kuriomis prisidedama prie atsparesnio ir skaitmeninio ekonomikos atsigavimo laikantis žaliojo kurso ir kurios yra esminės siekiant užtikrinti socialinę bei ekonominę kaimo vietovių plėtrą;

Saugumas ir pilietybė

153. pažymi, kad DFP 3 išlaidų kategorijos „Saugumas ir pilietybė“ lėšos sudaro 3,7 proc. Sąjungos biudžeto, t. y. 6,3 mlrd. EUR: iš šios sumos 2,6 mlrd. EUR (40,5 proc.) panaudojama Skubios paramos teikimo Sąjungoje priemonei, 1,6 mlrd. EUR (25,3 proc.) – migracijai ir saugumui, 1,2 mlrd. EUR (18,5 proc.) – decentralizuotoms agentūroms, 0,2 mlrd. EUR (3,7 proc.) – maistui ir pašarams, 0,2 mlrd. EUR (3,8 proc.) – programai „Kūrybiška Europa“, o likusi dalis – kitoms sritims remti;

154. atkreipia dėmesį į tai, kad didžiausia išlaidų sritis yra susijusi su Skubios paramos priemone (SPP), kuri sukurta 2020 m. balandžio mėn. siekiant padėti valstybėms narėms kovoti su COVID-19 pandemija, finansuojant, be kita ko, tarpvalstybinį pacientų, medicinos darbuotojų ir būtiniausių medicinos reikm