Minėta direktyva ES lygmeniu siekiama bendro tikslo – stiprinti apsaugą nuo jonizuojančiosios spinduliuotės apšvitos keliamų pavojų, vykdant panaudoto kuro ir radioaktyviųjų atliekų vežimo priežiūrą ir kontrolę. Be to, Tarybos direktyvoje 2013/59/Euratomas dėl pagrindinių saugos standartų nustatyti suderinti kontrolės netaikymo kriterijai ir bendrieji medžiagų lygiai, kai reguliuojamoji kontrolė netaikoma, o pagrindinių saugos standartų taikymo sritis išplėsta ir taikoma žmogaus veiklai, susijusiai su gamtiniais spinduliuotės šaltiniais, įskaitant medžiagų su gamtinės kilmės radionuklidais (NORM) perdirbimą. Per kitą ataskaitinį laikotarpį Komisija turėtų stebėti Tarybos direktyvos 2013/59/Euratomas poveikį tarpvalstybinio vežimo priežiūros ir kontrolės įgyvendinimui.

26 leidimai (18 proc. visų leidimų) yra susiję su vežimu už Bendrijos ribų. 17 leidimų buvo susiję su eksportu į trečiąsias šalis (12 proc. visų leidimų), o 8 leidimai (apie 5 proc. visų leidimų) buvo susiję su importu iš ES nepriklausančių šalių. Kalbant apie faktinius vežimo atvejus, 2 proc. yra susiję su eksportu, o 1 proc. – su importu. Pranešta apie vienintelį leidimą vežti tranzitu per Bendrijos teritoriją.

2015–2017 m. laikotarpiu trys valstybės narės išdavė penkis leidimus radioaktyviųjų atliekų importui iš trečiųjų šalių, pagal kuriuos įvykdyta 14 radioaktyviųjų atliekų vežimų. Šį importą sudarė po radioaktyviųjų atliekų tvarkymo (iš JAV) grąžinti vežamos atliekos, ir į galutinio šalinimo atliekynus skirtos dėti nebranduolinės pramonės atliekos (iš Bahamų ir Monako). Dvi valstybės narės tyrimų tikslais importavo panaudotą kurą iš trečiųjų šalių, tam jos išdavė tris leidimus, pagal kuriuos įvykdyta 11 vežimų.

Šešios valstybės narės iš viso išdavė 13 leidimų eksportuoti radioaktyviąsias atliekasiš Bendrijos į trečiąsias šalis ir pagal juos atlikti 35 vežimai. Šio eksporto tikslas buvo ne dėti atliekas į galutinio šalinimo atliekynus trečiosios šalies teritorijoje, o veikiau tirti, tvarkyti ir grąžinti po tvarkymo (perdirbimo). Trys valstybės narės iš viso išdavė keturis leidimus tokiam pat vežimo siekiant eksportuoti panaudotą kurą į trečiąją šalį atvejų skaičiui. Šio eksporto tikslas buvo perdirbti, moksliškai tirti ir labai įsodrintą kurą paversti mažai įsodrintu.

Vienintelis trečiosios šalies kilmės tranzito leidimas buvo suteiktas 2015–2017 m. laikotarpiu.

2 pav. Vežimas už Bendrijos ribų 2015–2017 m.

Vežimo būdas

Labai dažnai vežimas yra susijęs su jūrų transportu ir sudaro apie 56 proc. (81 leidimą) visų vežimo atvejų, o 40 proc. (59 leidimai) vežimo vykdoma vežant vien tik kelių (geležinkelių) transportu (t. y. nevežant jūrų arba oro transportu). Tik 4 proc. leidimų (6 leidimai) buvo susiję su vežimu oro transportu.

Medžiagų, kurios turi būti vežamos, kilmė

Statistika rodo, kad apie 75 proc. (110) leidimų yra susiję su branduolinės pramonės radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro vežimu, 12 proc. – su tyrimų veiklos metu gautomis atliekomis, 3 proc. – su medicinos sektoriaus atliekomis, o likusi dalis – su kitų sektorių atliekų vežimu.

Tačiau skaičiuojant pagal faktinius vežimo atvejus, nebranduolinės pramonės atliekų, įskaitant medicinos ir mokslinių tyrimų veiklos atliekas, dalis sudaro 43 proc.

Vežimo tikslas

Vežimas daugiausia buvo susijęs su radioaktyviųjų atliekų perdirbimu (pavyzdžiui, atliekų tvarkymu siekiant sumažinti jų tūrį arba galutiniu apdorojimu). Tam išduoti 42 leidimai vežti į perdirbimo įmones (apie 29 proc. visų leidimų) ir 48 leidimai grąžinti atliekas po perdirbimo (33 proc. visų leidimų).

Leidimai perdirbti panaudotą kurą (5 leidimai) ir po perdirbimo grąžinti jo radioaktyviąsias atliekas (7 leidimai) sudaro 8 proc. visų leidimų.

4.Pokyčiai, palyginti su ankstesniu ataskaitiniu laikotarpiu

Antrojoje Komisijos ataskaitoje Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl direktyvos įgyvendinimo atkreiptas dėmesys į du valstybių narių pirmuoju ataskaitiniu laikotarpiu iškeltus klausimus: nepakankamą radioaktyviųjų atliekų nebekontroliuojamųjų radioaktyvumo lygių suderinimą visos ES mastu ir neaiškias taisykles dėl atliekų, kurių sudėtyje yra NORM, vežimo, nesusijusio su „leidžiama veikla“. Šie du klausimai buvo sprendžiami atliekant Komisijos finansuojamą tyrimą „Išsamus su branduolinių medžiagų vežimu susijusios padėties tyrimas ir analizė“ (angl. Comprehensive examination and analysis of the situation of transport of nuclear materials). Atlikus tyrimą, grindžiamą valstybių narių kompetentingoms institucijoms ir kitiems transporto srities suinteresuotiesiems subjektams nusiųstu klausimynu ir baigiamojo praktinio seminaro išvadomis, padarytos šios preliminarios išvados:

·Tai, kad radioaktyviųjų atliekų nebekontroliuojamieji radioaktyvumo lygiai yra nepakankamai suderinti, direktyvos įgyvendinimui poveikio neturėjo. Tarybos direktyva 2013/59/Euratomas dėl pagrindinių saugos standartų sprendžiamas teisinių nuostatų dėl NORM vežimo, nesusijusio su leidžiama veikla, trūkumo klausimas. Kaip nurodyta anksčiau8, teisiniu požiūriu direktyva taikoma visoms atliekoms, kurių sudėtyje yra NORM ir kurios turi būti kontroliuojamos pagal teisės aktus bei laikomos radioaktyviosiomis atliekomis.

Šiuo ataskaitiniu laikotarpiu tipinio dokumento pakeitimas nebuvo svarstomas. Tačiau kitu ataskaitiniu laikotarpiu Komisija bendradarbiaus su valstybėmis narėmis siekdama labiau suderinti tipinį dokumentą su ataskaitos šablono reikalavimais.

5.Išvados

Direktyvos įgyvendinimu užtikrinama, kad visas tarpvalstybinis radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro vežimas Bendrijoje vyktų tik gavus pagrįstą išankstinį visų dalyvaujančių valstybių narių (įskaitant tranzito šalis) kompetentingų institucijų sutikimą ir naudojant tipinį dokumentą. Valstybės narės per nustatytą ataskaitinį (trejų metų) laikotarpį reguliariai perduoda Komisijai su visu leidžiamu vežimu susijusią informaciją. Taip visos Bendrijos mastu užtikrinama radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto kuro vežimo priežiūra ir kontrolė. Todėl labai skatinama, nors neprivaloma, naudoti pateiktą „ataskaitos šabloną“, nes iš jo galima tiesiogiai gauti duomenis ir išvengiama neteisingo pateiktos informacijos aiškinimo rizikos.