Specialioji ataskaita Nr. 4/2012 „Ar struktūrinių ir Sanglaudos fondų naudojimas bendrai finansuojant jūrų uostų transporto infrastruktūras – veiksminga investicija?“





TERMINŲ ŽODYNĖLIS Didelės apimties projektas : Projektas, kurį sudaro ekonomiškai nedalomi darbai, kuriais atliekama tiksli techninė funkcija ir siekiama aiškiai nustatytų tikslų, ir kurių bendrosios sąnaudos, į kurias atsižvelgiama nustatant fondų įnašą, viršija 50 milijonų eurų. Didelės apimties projektai bendrai finansuojami iš ERPF ir reglamentuojami Struktūrinių fondų reglamentu (EB) Nr. 1260/1999. Finansavimas atgaline data : Projektų, kuriuos pradžioje buvo siūloma įgyvendinti teikiant ES bendrąjį finansavimą, pakeitimas pakaitiniais projektais. Tai – projektai, kurie jau buvo finansuoti, o kartais ir baigti įgyvendinti naudojant nacionalines lėšas. Šiais projektais keičiami tie projektai, kurie pačioje pradžioje buvo įtraukti į veiklos programą, tačiau juos buvo vėluojama įgyvendinti arba kurių buvo atsisakyta. Generalinis direktoratas (GD) : Europos Komisijos tarnyba. Šio audito metu buvo tikrinamas Regioninės politikos GD bei Mobilumo ir transporto GD. Jūrų uostų infrastruktūros : Kaip apibrėžta 1993 m. liepos mėn. Europos Parlamento darbiniame dokumente "Europos jūrų uostų politika", infrastruktūros – tai visi statiniai uosto teritorijoje, kurie sudaro galimybes teikti paslaugas laivams ir jų kroviniams, pvz., prieplaukos, kanalai, laivų statyklos, uosto keliai arba geležinkelių tinklai. Daugelyje šalių šios infrastruktūros paprastai finansuojamos teikiant viešąsias investicijas. Komisijos baltosios knygos : Europos Komisijos skelbiami dokumentai, kuriuose pateikti pasiūlymai, kokių veiksmų Europos Sąjunga turėtų imtis konkrečioje srityje. Sanglaudos fondo projektas : Vykdant Sanglaudos fondo projektus gali būti teikiama parama bendrus interesus atitinkantiems aplinkosaugos ir transporto infrastruktūros projektams, kurių visos sąnaudos, kurios yra bendrai finansuojamos iš Sanglaudos fondo ir reglamentuojamos Sanglaudos fondo reglamentu (EB) Nr. 1164/94, iš esmės negali būti mažesnės nei 10 milijonų eurų. Sanglaudos politika : Europos politika, kuria siekiama stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą Europos Sąjungoje ir mažinti įvairių regionų išsivystymo lygio atotrūkį. Stebėjimo komitetas : Kasmet susirenkantis komitetas, kurio tikslas – įvertinti suteiktos pagalbos įgyvendinimo veiksmingumą ir kokybę. Jam pirmininkauja valstybės narės ar valdymo institucijos atstovas, o Komisijos atstovas stebėjimo komiteto darbe dalyvauja patarėjo teisėmis. Struktūriniai fondai ir Sanglaudos fondas : Pagrindinis Sąjungos politikos instrumentas įgyvendinant Sutartyje numatytus ekonominės ir socialinės sanglaudos tikslus. Siekiant skatinti ES regionų ekonominę ir socialinę sanglaudą, kaip finansiniais instrumentais naudojamasi keliais fondais. Šis auditas visų pirma buvo susijęs su šiais dviem fondais: a) Europos regioninės plėtros fondu (ERPF), kurio tikslas – investuoti į infrastruktūrą, kurti ar išsaugoti darbo vietas, remti vietines vystymo iniciatyvas bei mažų ir vidutinių įmonių veiklą; b) Sanglaudos fondu (SF), kurio tikslas – stiprinti ekonominę ir socialinę sanglaudą finansuojant aplinkos ir transporto projektus valstybėse narėse, kuriose BNP vienam gyventojui sudaro mažiau kaip 90 % ES vidurkio. Transeuropiniai transporto tinklai (TEN-T) : Komisijos tiesiogiai valdoma bendrai finansuojama programa, kuria siekiama plėtoti pagrindines jungiamąsias linijas ir transporto mazgus, būtinus, kad būtų pašalinti esami mobilumo trikdžiai, parengtos trūkstamos atkarpos ir užbaigti pagrindiniai maršrutai, visų pirma tarpvalstybinėse atkarpose, gamtines kliūtis kertančiose atkarpose bei pagerinti pagrindinių maršrutų sąveiką. Pagrindinė pagal šią programą numatyta parama teikiama geležinkeliams ir keliams, o jūrų transportui skirta parama buvo teikiama tik jūrų greitkelių iniciatyvai ir kai kuriems metiniams projektams. Valdymo institucija : Nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu valstybės narės paskirta įstaiga, Komisijai teikianti patvirtinti veiklos programą, ir kuri yra atsakinga už tolesnį jos valdymą ir įgyvendinimą. Veiklos programa : Valstybės narės centriniu arba regioniniu lygmeniu parengtas ir Komisijos patvirtintas dokumentas, kuriame pateikiamas nuoseklus prioritetų rinkinys, apimantis daugiametes priemones. SANTRAUKA I. Nuo 2000 m. jūrų uostų infrastruktūrų statyboms bendrai finansuoti ES iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų skyrė apie 6,2 milijardo eurų. Investicijas valdo regioninės valdžios institucijos ir Europos Komisija. II. Europos Audito Rūmai, nagrinėdami 27 projektų, kuriems pagalba buvo teikiama iš ERPF ir Sanglaudos fondo, tikslus ir išdirbius, vertino, ar jūrų uostų transporto infrastruktūros projektai buvo veiksmingi, kaip valstybės narės valdė šiai sričiai skirtas išlaidas ir kaip Komisija prižiūrėjo šį procesą. III. Audito Rūmai nustatė, kad: - tik 11 iš 27 projektų buvo veiksmingi ir padėjo įgyvendinti transporto politikos tikslus. Be to, kai kurie statiniai nebuvo užbaigti statyti, kai kurie jų nebuvo naudojami, o kitiems reikės skirti dar daug investicijų, kad jais būtų galima veiksmingai naudotis; - nė vienas audituotas regionas nebuvo parengęs ilgalaikio uostų vystymo plano ir atlikęs poreikių įvertinimo. Be to, buvo nustatytas finansuoti tinkamų projektų trūkumas, o turimoms lėšoms įsisavinti buvo naudojamas finansavimas atgaline data; - valstybėse narėse tokiems projektams taikomos administracinės procedūros buvo ilgos ir varginančios, o dėl to kartais būdavo vėluojama ir susidarydavo papildomų išlaidų; - mažai dėmesio buvo skirta projektų rezultatų stebėjimui ir priežiūrai, nes stebėjimo komitetai ir valdymo institucijos daugiausia dėmesio skyrė išlaidų įvykdymo lygiui. Rodikliai iš esmės buvo parengti tam, kad būtų stebimos išlaidos ir statybos. Infrastruktūrų rezultatai ir poveikis nebuvo stebimi. Buvo aptikta tuščių uostų ir nenaudojamų jūrų uostų infrastruktūrų; - Komisijai atlikus su didelės apimties bei Sanglaudos fondo projektais susijusius vertinimus ir priėmus atitinkamus sprendimus, nebuvo imtasi veiksmų, skirtų audito metu nustatytiems projektų trūkumams ištaisyti. Taip pat buvo nustatyta, kad nebuvo parengtos Komisijos gairės dėl patikimo finansų valdymo išlaidų srityje; - buvo mažai įrodymų, kad Komisija būtų prisidėjusi prie stebėjimo komitetų darbo, kad užtikrintų veiksmingą audituotų didelės apimties ir Sanglaudos fondo projektų lėšų panaudojimą ir kad būtų skatinusi, jog būtų nustatomi arba naudojami rezultatų ar poveikio rodikliai. IV. Tam, kad būtų ištaisyti įvairūs nustatyti trūkumai, Audito Rūmai rekomenduoja Komisijai: - priminti valstybėms narėms jų prievolę naudoti ES finansavimą vadovaujantis patikimo finansų valdymo principais ir, prireikus, teikti atitinkamas rekomendacijas; - priimant su jūrų uostų infrastruktūromis susijusius sprendimus ir atliekant priežiūrą, stengtis užtikrinti, kad struktūriniai fondai būtų naudojami veiksmingai ir kad šios lėšos padėtų įgyvendinti veiklos programose nustatytus tikslus; - užtikrinti, kad ateinančiu laikotarpiu sanglaudos politikos pagalba būtų skiriama tik su sąlyga, jei bus parengta visiems atitinkamo regiono uostams taikoma išsami ilgalaikė uostų vystymo strategija (pagrįsta poreikių įvertinimu); - daugiau dėmesio skirti projektų veiksmingumui skatinant valdymo institucijas naudotis rezultatų ir poveikio rodikliais, rengiant patikras vietoje veiksmingumo klausimais, ir nustatant principą, kad ES finansavimas turėtų būtų skiriamas tik atsižvelgiant į rezultatus; - vykdyti bendrai finansuojamų infrastruktūrų panaudojimo ir veikimo ex post patikras remiantis rizikos analize; - sustiprinti didelės apimties ir Sanglaudos fondo projektams taikomą vertinimo procedūrą, kad būtų galima pagerinti rimtų trūkumų nustatymą ir tinkamų veiksmų, skirtų jiems ištaisyti, vykdymą. ĮVADAS JŪRŲ UOSTAI EUROPOS EKONOMIKOJE 1. Jūrų uostai – tai organizuotos keleivių įlaipinimo ir laivų pakrovimo ar iškrovimo zonos ir struktūros. 2009 m. 404 milijonai keleivių keliavo per daugiau kaip 1200 komercinių uostų, įrengtų 100000 km besidriekiančiose Europos žemyno pakrantėse [1]. 27 ES šalių uostuose tvarkomų krovinių apimtis siekė maždaug 3,9 milijardo tonų [2]. 2005–2006 m. Europos vandenų transporto sektoriuje dirbo maždaug 214000 žmonių, sukūrusių su maždaug 100 milijardų eurų apyvarta susijusią 22 milijardų eurų pridėtinę vertę [3]. 2. Jūrų transportas yra antroji pagal svarbą ES transporto rūšis. Didžioji krovinių dalis vis dar gabenama keliais (žr. 1 diagramą). 3. Apskritai Komisija prognozuoja, kad transporto apimtys ir toliau didės, kad ES jūrų transporto apimtys padidės nuo 3,8 milijardo tonų 2006 m. iki maždaug 5,3 milijardo tonų 2018 m. [4] ir kad kelių transportas ir toliau augs sparčiausiai iš visų transporto rūšių. 1 DIAGRAMA TRANSPORTO RŪŠIŲ, KURIOMIS ES VIDUJE VEŽAMI KROVINIAI (TONOS KILOMETRAIS), PANAUDOJIMO APŽVALGA +++++ TIFF +++++ Šaltinis: "Transporto panorama", Eurostatas, 2009 m. EUROPOS POLITIKOS KRYPTYS IR JŪRŲ UOSTAI 4. 1992 m. Komisijos Baltojoje knygoje [5] daugiarūšiai terminalai ir sąveika įvardyti kaip pagrindiniai tvaraus mobilumo Europoje didinimo veiksniai. Joje pabrėžiama investicijų į uostų infrastruktūrą svarba. Šiame kontekste buvo nurodyta, kad Bendrijoje yra uostų, į kurių naują infrastruktūrą yra nepakankamai investuojama ir trūksta jungiamųjų linijų su vidaus tinklais. 2001 m. Komisijos Baltojoje knygoje [6] buvo pabrėžta pusiausvyros tarp įvairių transporto rūšių sukūrimo svarba, o uostai šiame procese yra nepaprastai svarbūs, kadangi jie yra pirmasis "modalinis mazgas", sujungiantis ir perkeliantis gabenamas prekes ir keleivius iš jūrų į sausumos transporto priemones. 2001 m. Europos Vadovų Taryba nusprendė, kad pirmenybė turėtų būti teikiama investicijoms į geležinkelių, jūrų ir vidaus vandenų kelius siekiant paskatinti įvairiarūšį vežimą [7]. 5. Sanglaudos politikos srityje ERPF reglamente numatyta galimybė teikti investicijas į infrastruktūrą, "kuri padeda sukurti ir plėtoti transeuropinius transporto tinklus" [8]. Be to, pagal Sanglaudos fondo reglamentą paramą galima teikti "bendrus interesus atitinkantiems transporto infrastruktūros projektams" [9]. 6. 2000–2006 m. jūrų uostų infrastruktūroms iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų buvo skirta 2,8 milijardo eurų [10]. Keturioms šalims buvo skirta 85,5 % visos numatytos panaudoti sumos (išsamesnė informacija pateikta 2 diagramoje ir 1 priede). 2007–2013 m. finansavimo laikotarpiu investicijoms į jūrų uostus buvo skirta papildoma 3,4 milijardo eurų suma [11]. 2 DIAGRAMA 2000–2006 M. LAIKOTARPIU IŠ STRUKTŪRINIŲ FONDŲ JŪRŲ UOSTŲ INFRASTRUKTŪROMS SKIRTAS FINANSAVIMAS PAGAL ŠALIS +++++ TIFF +++++ STRUKTŪRINIŲ IR SANGLAUDOS FONDŲ INVESTICIJŲ Į JŪRŲ UOSTUS VALDYMAS 7. Struktūrinių ir Sanglaudos fondų išlaidos valdomos taikant pasidalijamąjį valdymą, pagal kurį 2000–2006 m. laikotarpiu valdymo pareigos pasiskirstė taip: a) Komisija vedė derybas dėl valdymo institucijų, kurias paskyrė valstybės narės, pasiūlytų veiklos programų arba Sanglaudos fondo projektų, juos patvirtino ir atitinkamai paskirstė finansinius išteklius; b) rengiant atskirus didelės apimties ERPF ir Sanglaudos fondo projektus buvo būtinas Komisijos pritarimas; c) valstybių narių valdymo institucijos buvo atsakingos už programų valdymą ir įgyvendinimą; d) Komisija kartu su regionų lygmeniu paskirtomis valdymo institucijomis dalyvavo stebint ir prižiūrint programas. Komisija kompensavo patvirtintas išlaidas ir prisiėmė visą atsakomybę už tinkamą lėšų panaudojimą. 8. Komisijoje atsakomybe už šias transporto investicijas dalijosi Regioninės politikos generalinis direktoratas (Regioninės politikos GD) bei Mobilumo ir transporto generalinis direktoratas (Mobilumo ir transporto GD). Regioninės politikos GD yra atsakingas už ERPF ir Sanglaudos fondo valdymą, o Mobilumo ir transporto GD – už pasiūlymus dėl ES transporto politikos, jų konkretų įgyvendinimą ir tolesnius veiksmus. AUDITO APIMTIS IR METODAS 9. Audito Rūmai tikrino struktūrinių ir Sanglaudos fondų investicijas į jūrų uostų transporto infrastruktūrą [12] siekdami nustatyti, ar 2000–2006 m. laikotarpiu [13] bendrai finansuoti projektai buvo veiksmingi. Jie nagrinėjo: - 27 projektų, kuriems pagalba buvo teikiama iš ERPF ir Sanglaudos fondo pagal išlaidų kategoriją "Transporto infrastruktūros", tikslus ir išdirbius; - kaip valstybės narės valdė šias išlaidas ir kaip šį procesą prižiūrėjo Komisija. 10. Auditas buvo atliekamas devyniuose keturių valstybių narių, kurioms buvo skirta daugiausia lėšų, regionuose. Nustatant kiekvienoje šalyje audituojamų regionų skaičių buvo atsižvelgiama į jiems skirtų lėšų dalį: tokiu būdu buvo atrinkti keturi regionai Ispanijoje (Andalūzija, Astūrija, Kanarų salos ir Galisija), du – Graikijoje (Šiaurės ir Pietų Egėjo salos), du – Italijoje (Sicilija ir Apulija) ir vienas – Prancūzijoje (Aukštutinė Normandija). Kiekviename regione atsitiktiniu būdu auditui vietoje atlikti buvo atrenkami trys projektai, susiję su investicijomis į jūrų uostų transporto infrastruktūrą, apie kurias buvo pranešta Komisijai. 11. 27 projektų imtį sudarė keturi didelės apimties projektai ir trys Sanglaudos fondo projektai, kuriems įgyvendinti yra būtinas Komisijos sprendimas. Kalbant apie projektų pobūdį, 13 jų buvo susiję su krovinių ir konteinerių infrastruktūra, devyni – su keleivinių uostų, įskaitant keturias jachtų prieplaukas, pagerinimu, keturi – su antstatų finansavimu [14], o vienas buvo miesto atnaujinimo projektas. Bendros audituotų projektų sąnaudos siekė 1,7 milijardo eurų, o ES bendrojo finansavimo lėšos sudarė 726 milijonus eurų. II priede pateiktas išsamus audituotų projektų sąrašas kartu su trumpu jų turinio aprašymu ir išsamia informacija apie sąnaudas. 12. Naudotos audito procedūros apėmė dokumentų peržiūrą, audito interviu, projektų valdymo sistemų analizę ir projektų išdirbių, jų panaudojimo ir rezultatų patikrą vietoje. Taip pat buvo surengti posėdžiai su Europos Komisija, kiekvieno regiono valdymo institucijomis, susijusių keturių šalių centrinėmis ministerijomis, uostų administracijomis ir kitais naudos gavėjais, dalyvavusiais įgyvendinant finansuotus projektus. Patikros vietoje buvo vykdomos 2010 m. birželio–lapkričio mėn. PASTABOS TIKSLŲ TINKAMUMAS AŠTUONIOLIKAI IŠ 27 AUDITUOTŲ PROJEKTŲ BUVO NUSTATYTI AIŠKŪS TRANSPORTO POLITIKOS TIKSLAI 13. Jūrų uostų infrastruktūros projektų tikslai gali skirtis. 1999 m. Struktūrinių fondų reglamente buvo aiškiai išdėstytas bendrasis principas, kad fondų veikla turi "atitikti kitas Bendrijos politikos sritis ir veiklą, ypač [...] transporto srityje" [15]. 14. Audito Rūmų audito metu buvo vertinama, ar atrinktų transporto infrastruktūros projektų tikslai atitiko nustatytus transporto politikos tikslus ir veiklos programų, pagal kurias jie buvo finansuojami, tikslus, siekiant įsitikinti, kad ES lėšos buvo išleistos tiems tikslams, kuriems jos buvo patvirtintos. 15. Audito Rūmai nustatė (žr. 3 diagramą ir 1 langelį), kad iš 27 audituotų transporto projektų: a) aštuoniolikai projektų buvo nustatyti aiškūs transporto tikslai; b) septyniems projektams nebuvo nustatyti tikslai, padedantys įgyvendinti transporto politiką, tačiau jiems buvo nustatyti tikslai kitose srityse, kurioms parama teikiama iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų (kaip antai turizmas ar miesto atnaujinimas); c) dviem projektams buvo nustatyti tikslai, neatitinkantys nei transporto politikos, nei veiklos programoje, pagal kurią jie buvo finansuoti, pateikto aprašymo. 3 DIAGRAMA PROJEKTŲ TIKSLŲ VERTINIMAS JUOS LYGINANT SU VP TIKSLAIS +++++ TIFF +++++ 1 LANGELIS NUSTATYTŲ TIKSLŲ PAVYZDŽIAI a) Transporto politikos tikslai buvo nustatyti projektuose, susijusiuose su uosto pajėgumo tvarkyti krovinius ir aptarnauti keleivius stiprinimu, pavyzdžiui, krantinių, molų, užtvankų ir terminalų statymas, prieigos kanalų ir dugno gilinimas ir kasybos darbai. Nustatyta kitų regioninės politikos tikslų, pavyzdžiui, vykdant keleivių uostų projektus, kurių tikslas – pagerinti susisiekimą tarp Pietų ir Šiaurės Egėjo salų regionų ir žemyninės Graikijos dalies ir kartu prisidėti prie aukštesnio lygio tikslo – izoliuotumo mažinimo ir kovos su gyventojų mažėjimu ir ekonomine atskirtimi – įgyvendinimo. b) Projektai, kuriuose buvo nustatyti tikslai, padedantys įgyvendinti kitas politikos sritis nei transportas, buvo šie: atnaujinta pėsčiųjų zona tarp uosto ir Avileso miesto (Astūrija, Ispanija), žuvų turgaus pastatas A Korunja uosto teritorijoje (Galisija, Ispanija), praplėsta krantinė, skirta į Siro salos Ermupolio uostą pritraukti didesnius kruizinius laivus (Pietų Egėjo salos, Graikija), uosto policijos pastatas Kadise (Andalūzija, Ispanija) ir trys jachtų prieplaukos Vjestėje (Apulija), Ragūzoje (Sicilija, Italija) ir Čipjonoje (Andalūzija, Ispanija). c) Vienas projektas, kuriam buvo nustatyti tikslai, neatitinkantys veiklos programoje, pagal kurią jis buvo finansuotas, pateikto aprašymo, buvo susijęs su jachtų prieplaukos statyba Mitilėnėje (Šiaurės Egėjo salos, Graikija), nors pagal veiklos programą buvo numatyta investuoti siekiant pritraukti kitus pajamų šaltinius nei turizmas, o vieno Sanglaudos fondo projekto Kampamente (Andalūzija, Ispanija) atveju buvo pakeisti projekto tikslai ir buvo nuspręsta statyti specialioms konstrukcijoms skirtą sausąjį doką, nors toks tikslas neatitiko Transporto transeuropinių tinklų gairių (žr. 33 dalį). PROJEKTŲ VEIKSMINGUMAS NE VISAIS PROJEKTŲ REZULTATAIS BUVO NAUDOJAMASI, O KAI KURIE DIDELĖS APIMTIES PROJEKTAI NEBUVO UŽBAIGTI, KAIP BUVO PLANUOTA 16. Audito metu taip pat buvo vertinama, ar laiku buvo baigta statyti infrastruktūras ir ar jos buvo naudojamos. Audito Rūmai nustatė, kad iš 27 projektų: a) vienuolika projektų buvo užbaigti laiku, 12 projektų statybos darbus vykdyti buvo vidutiniškai vėluojama 26 mėnesius, o likę keturi projektai, kuriems tenka 70,8 % audituotų lėšų sumos, nebuvo užbaigti. Audito metu statybos darbai dėl vėlavimų ir techninių problemų vis dar buvo tebevykdomi Chichone (Astūrija, Ispanija), Langosteiros pusiasalyje (Galisija, Ispanija) ir Brindizyje (Apulija, Italija), o dėl papildomų dugno gilinimo ir kasybos darbų poreikio – Karlovasyje (Šiaurės Egėjo salos, Graikija). Audito Rūmams buvo pranešta, kad Chichono projektas, kuriam buvo skirta 248 milijonai eurų bendrojo finansavimo lėšų, buvo užbaigtas 2011 m. sausio mėn. Langosteiros pusiasalio projektas, kuriam buvo skirta 258 milijonai eurų Sanglaudos fondo lėšų, 2011 m. viduryje dar nebuvo baigtas vykdyti; b) didžioji infrastruktūros dalis buvo naudojama (žr. 4 diagramą): iš 23 užbaigtų projektų 2010 m. viduryje buvo naudojamasi 19 projektų rezultatais. Trijų projektų (Augustos projekto Italijoje ir Kampamento bei Arinagos projektų Ispanijoje) rezultatais nebuvo naudojamasi, o vieno projekto (Baris, Italija) rezultatais buvo naudojamasi tik iš dalies. Šiems keturiems projektams buvo skirta 25,7 milijono eurų ERPF lėšų arba 36,6 % visų sąnaudų. 4 DIAGRAMA AR BUVO NAUDOJAMASI PROJEKTŲ REZULTATAIS? +++++ TIFF +++++ 2 LANGELIS PROJEKTŲ, KURIŲ REZULTATAIS NEBUVO NAUDOJAMASI, PAVYZDŽIAI 1. 2001–2004 m. pagal Kampamente vykdytą projektą buvo numatyta pertvarkyti pasenusią uosto teritoriją į centrinį konteinerių paskirstymo terminalą siekiant patenkinti didėjančią vežimo konteineriais paklausą ir sukurti darbo vietų. Kadangi pastatytas baseinas buvo per mažas, kad sutalpintų vis didėjančius šiuolaikinius konteinerius gabenančius laivus, susisiekimas su atokiais rajonais buvo prastas ir šalia buvo kitų konteinerių terminalų, statybų metu buvo nuspręsta pakeisti projekto koncepciją ir statyti specialioms konstrukcijoms skirtą sausąjį doką. Šis dokas buvo panaudotas vieną kartą plūdriajam suskystintų gamtinių dujų terminalui statyti ir nėra jokių jo naudojimo ateityje perspektyvų (ES bendrasis finansavimas siekė 16,6 milijono eurų). +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 2. 2003–2006 m. Augustoje buvo bendrai finansuotos komercinio uosto antro etapo statybos (pirmasis etapas buvo prasidėjęs 1980 m.). Infrastruktūra buvo baigta statyti 2006 m., tačiau uostu iki šiol nesinaudojama, kadangi nei konteinerių (kaip buvo tikėtasi), nei ro-ro transportas nebuvo pradėtas vykdyti (bendrojo finansavimo lėšos sudarė 3,8 milijono eurų). Artimiausiu metu planuojama vykdyti trečią uosto išplėtimo etapą siekiant užbaigti naujajam konteinerių terminalui skirtų krantinių statymo darbus ir sujungti jas su geležinkelių tinklu. NUSTATYTA, KAD TIK 11 IŠ 23 UŽBAIGTŲ PROJEKTŲ BUVO VEIKSMINGI TRANSPORTO POLITIKOS TIKSLŲ VYKDYMO ATŽVILGIU 17. Projektai buvo laikomi veiksmingais, jei juos įgyvendinus buvo pasiekti pačioje pradžioje nustatyti tikslai, įskaitant bet kokių nustatytų uždavinių įvykdymą. Veiksmingumo požiūriu 23 užbaigti transporto infrastruktūros projektai buvo įvertinti taip: a) 11 projektų veiksmingai prisidėjo įgyvendinant transporto politiką (18,1 % audituotų ES lėšų): "Port 2000" Havre, mobilieji kranai Ruane, aplinkkelis sunkvežimiams Tremestrieryje, du dokai San Chuan de Nievoje, Avilese, molas Mirinoje, uosto išplėtimo darbai Tine, tarpuostinės atšakos dalis Baryje, uosto išplėtimo darbai Tyroje, uosto statybos darbai Ferolyje, bangolaužis ir atnaujintas terminalas Las Palmaso uoste; b) keturi projektai (5,6 % audituotų ES lėšų) buvo neveiksmingi: trys tušti uostai Kampamente, Arinagoje ir Augustoje bei investicijų į geležinkelius projektas Havre, kurį užbaigus nebuvo padidintos konteinerių vežimo geležinkeliais apimtys, kaip buvo tikėtasi (žr. 4 langelį); c) aštuoni projektai neprisidėjo įgyvendinant transporto politikos tikslus (5,5 % audituotų ES lėšų), t. y. keturi jachtų prieplaukų statybos projektai [16], praplėstos krantinės, skirtos į Siro salą pritraukti didesnius kruizinius laivus, uosto policijos pastato Kadise, žuvų turgaus A Korunjoje ir kelio remonto Avilese projektai (nors buvo laikoma, kad patikrinti projektai veiksmingai neprisidėjo įgyvendinant transporto politikos tikslus, kai kurie jų atnešė kiekybinės arba kokybinės naudos atitinkamoms vietovėms). 18. Be to, nors buvo investuota daug lėšų, jungiamosios linijos su atokiais rajonais yra neveiksmingos ("Port 2000" Havre) arba jų trūksta (Baris, Brindizis, Langosteira ir Ferolis). Nors "Port 2000", Bario ir Ferolio projektai buvo laikomi veiksmingais, tikėtina, kad šiems penkiems projektams, kuriems tenka 47,7 % bendrai finansuotų audituotų lėšų sumos, prireiks nemažai papildomų investicijų, kad būtų užtikrintas susisiekimas su atokiais rajonais ir kad jie veiktų numatytu pajėgumu. 3 LANGELIS AUDITUOTŲ VEIKSMINGŲ PROJEKTŲ PAVYZDŽIAI +++++ TIFF +++++ 1. Tremestrieryje buvo panaudota 10,5 milijono eurų dviejų prieplaukų ir aplinkkelio, skirto sunkvežimiams, važiuojantiems iš Sicilijos į žemyninę Italijos dalį, statyboms bendrai finansuoti siekiant sutrumpinti atstumą nuo greitkelio iki laivų ir vairavimo trukmę. Sunkvežimių, važiuojančių per Mesinos miesto centrą, skaičius sumažėjo 98 %, o su sunkiasvorėmis transporto priemonėmis susijusių avarijų skaičius – 50 %. Be to, kad sumažėjo kelių eismo įvykių sukeliamų mirčių skaičius, buvo žymiai sumažintas taršos miesto centre lygis. 2. Be to, kad Havre vykdant projektą "Port 2000" uosto teritorijoje buvo plėtojamas susisiekimas sausuma ir atliekami tam tikri aplinkosaugos darbai, taip pat buvo vykdomi keturių švartavimosi vietų, užtvankų, krantinių statybos bei dugno gilinimo darbai siekiant praplatinti ir pagilinti prieigos kanalą. ERPF bendrasis finansavimas siekė 38,1 milijono eurų, o įgyvendinus projektą išaugo pritraukiamų bendrųjų krovinių apimtys (1999–2006 m. jos padidėjo 117 %) ir konteinerių skaičius (1999–2010 m. jis išaugo 162 %) bei buvo pagerintas saugumo lygis naujuose terminaluose: juose sumažėjo pranešimų apie vagystes ir nelaimingus atsitikimus. +++++ TIFF +++++ 3. 2002–2005 m. Avileso/San Chuan de Nievos uoste buvo pastatyti du dokai (ES bendrasis finansavimas siekė 6,5 milijono eurų). Užbaigus projektą per šį uostą vežamų krovinių skaičius padidėjo keturgubai (nuo 244191 tonos 2001 m. iki 1366911 tonų 2006 m.). Avileso uosto dokai © Autoridad Portuaria de Avilés +++++ TIFF +++++ +++++ TIFF +++++ 4. 2005–2009 m. Tino saloje, garsioje piligrimystės vietoje Pietų Egėjo salų regione, vykdytas projektas, kuriam buvo skirta 4,9 milijono eurų bendrojo finansavimo lėšų, padidino uosto pajėgumą prišvartuoti laivus, tokiu būdu sumažindamas galimų nelaimingų atsitikimų skaičių. Be to, uosto eismas buvo nukreiptas nuo miesto centro, dėl to sumažėjo transporto grūstys ir buvo išspręsta lankytojams skirtų stovėjimo vietų trūkumo problema. +++++ TIFF +++++ 4 LANGELIS NEVEIKSMINGO PROJEKTO PAVYZDYS 2007 ir 2008 m. Havre buvo įgyvendintas geležinkelių projektas, kuriam buvo skirta 8,4 milijono eurų bendrojo finansavimo lėšų. Šio projekto tikslas – modernizuoti ir pagerinti geležinkelių tinklo dalį, kad būtų patobulintas naujojo uosto pritraukiamų konteinerių vežimo sausuma organizavimas. Dėl kelių su projekto koncepcija susijusių priežasčių, neveiksmingo konteinerių tvarkymo terminaluose ir statybos darbų vėlavimo atvejų, dėl kurių buvo prarandamos sutartys, šiuo projektu nebuvo pasiektas numatytas poveikis, o padidėjusį naujojo uosto pritrauktų konteinerių kiekį perėmė kelių transportas. +++++ TIFF +++++ PROJEKTŲ IR PROGRAMŲ VALDYMAS INFRASTRUKTŪRŲ STATYMAS NEATLIKUS ILGALAIKIO UOSTŲ VYSTYMO POREIKIŲ ĮVERTINIMO 19. Didelės apimties jūrų uostų infrastruktūros projektams būtinas tinkamas planavimas, o optimalių jų veiklos rezultatų geriausiai galima pasiekti atsižvelgus į regioninius arba srities uostų vystymo prioritetus. Tam, kad tai būtų užtikrinta, valdymo institucijos turėtų būti nustačiusios bendrą koncepciją, kokie yra jų ilgalaikiai poreikiai ir vystymo reikalavimai, kurie būtų išdėstyti atitinkamame uostų vystymo plane. Į tokį planą turėtų būti įtrauktas apytikris keleivių ir krovinių, kurie bus gabenami ateityje, apimčių įvertinimas, prieigos prie krašto gilumos ir bet kokių aplinkosauginių klausimų peržiūra bei tikėtinų sąnaudų ir naudos analizė. Atsižvelgiant į tai, kas buvo išvardyta pirmiau, audito metu buvo vertinama, ar buvo parengti ilgalaikiai strateginiai uostų vystymo planai ir ar juos naudojo regionai investicijų į jūrų uostų infrastruktūrą teikimo prioritetų nustatymo tikslais. Audito Rūmai nustatė, kad nė vienas audituotas regionas neturėjo parengęs ilgalaikio strateginio uostų vystymo plano, pagrindžiančio sprendimus dėl investicijų, ir kad tik vienas iš devynių audituotų regionų (Graikijos Pietų Egėjo salų regionas) naudojosi įvairių salų poreikių vertinimo tyrimais, pagrindžiančiais ilgalaikį jūrų uostų infrastruktūrų vystymą tuo metu, kai būdavo priimami su projektais susiję sprendimai. 5 langelyje paaiškinta visų audituotų regionų situacija. 5 LANGELIS NĖ VIENAS REGIONAS NETURĖJO PARENGĘS ILGALAIKIO STRATEGINIO UOSTŲ VYSTYMO PLANO Graikijoje pagal nuo 2006 m. sausio mėn. galiojantį įstatymą 12 pagrindinių (tarptautinės svarbos) uostų privalo turėti ilgalaikius strateginius uostų vystymo planus. Anksčiau Pietų Egėjo salų regionas naudojosi tyrimais, kad lėšas paskirstytų konkretiems įvairių salų projektų poreikiams patenkinti. Kitame audituotame Graikijos regione (Šiaurės Egėjo salų regione) tarpžinybinis komitetas kiekvieną konkretų prašymą dėl uostų išplėtimo nagrinėjo atskirai. Ispanijoje tarpinė įstaiga [17] vertino visas siūlomas investicijas į jūrų uostų infrastruktūrą nagrinėdama "nacionalinės svarbos uostų" koreguojamuosius veiklos planus ir jų penkerių metų vystymo planus. 2000–2006 m. laikotarpio pradžioje Italijoje nebuvo nei nacionalinės, nei regioninės investicijų į jūrų uostus planavimo strategijos. 2002 m. gruodžio mėn. buvo patvirtintas "Bendrasis transporto ir logistikos planas". Jis ir toliau galioja, kadangi joks paskesnis planas nebuvo nustatytas. 2003 m. susirinko darbo grupė, kad suderintų investicijas nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis. Prancūzijoje sprendimai dėl uostų infrastruktūrų bendrojo finansavimo buvo įtvirtinti transporto ministro sprendime. 2010 m. buvo pasiūlyta Nacionalinė transporto infrastruktūrų schema siekiant sukurti alternatyvas kelių transportui, investicijas susiejant su jų poveikiu visuotiniam atšilimui, tačiau audito metu šis pasiūlymas dar nebuvo patvirtintas. TRŪKO TINKAMŲ PROJEKTŲ IR BUVO VĖLUOJAMA UŽBAIGTI PROJEKTUS 20. Audito metu taip pat buvo vertinama, kaip projektai buvo atrenkami, ir buvo nustatyta, kad audituotuose regionuose buvo naudojamos skirtingos procedūros. Buvo naudojami tradiciniai kvietimai teikti pasiūlymus (Graikija), nacionaliniu lygmeniu patvirtinta atranka (Ispanija), nacionaliniu lygmeniu apsvarstyti, tačiau regioniniu lygmeniu patvirtinti projektai (Prancūzija) ir išimtinai regioniniu lygmeniu patvirtinti projektai (Italija). 21. Tam, kad būtų pasiekta geriausių rezultatų, valdymo institucijos turėtų turėti galimybę pasirinkti iš kelių dėl to paties finansavimo konkuruojančių projektų, tačiau daugeliu atvejų dėl tinkamų projektų trūkumo tokia konkurencija dėl finansavimo nevyko. Tam, kad projektas būtų atrinktas finansuoti, dažnai užtekdavo vien to, kad jam būdavo suteikiami būtini leidimai [18]. 22. Ankstesnėje ataskaitoje [19] Audito Rūmai rekomendavo Komisijai daugiausia dėmesio skirti struktūrinių fondų veiksmingumui, o ne maksimaliam lėšų įsisavinimui. Tačiau kita tinkamų projektų trūkumo ir vėlavimo vykdyti projektus pasekmė buvo ta, kad siekiant išvengti galimo ES lėšų praradimo buvo naudojamas finansavimas atgaline data (t. y. lėšų perskirstymas pakaitiniams projektams). 6 LANGELIS AUDITUOTUOSE ITALIJOS REGIONUOSE VYKDYTAS FINANSAVIMAS ATGALINE DATA Sicilijos veiklos programa buvo papildyta 18 (iš viso jų buvo 30) su nagrinėjama priemone susijusių pakaitinių transporto projektų, kurių bendra vertė – beveik 50 milijonų eurų. Visos veiklos programos mastu tokiu būdu buvo pakeista bendra beveik 2,8 milijardo eurų suma, sudaranti trečdalį visos 2000–2006 m. "POR Sicilia" vertės (8,4 milijardo eurų). Apulijos atveju tam, kad bendras priemonės projektų skaičius pasiektų 109, buvo įtraukti 89 pakaitiniai transporto projektai. Bendra pakaitinių projektų vertė siekė beveik 217 milijonų eurų, o tai sudarė 58 % visų priemonei skirtų (372 milijonų eurų) išlaidų. Tokiu būdu buvo pakeista 6 krypčiai (Tinklai) skirta bendra 265 milijonų eurų suma, sudaranti 50 % visų krypčiai numatytų (525 milijonų eurų) išlaidų. Visos veiklos programos mastu bendra pakaitinių projektų suma siekė beveik 1200 milijonų eurų, o tai sudarė 23 % visos veiklos programos (5 200 milijonų eurų) vertės. 23. Tam, kad projektus galima būtų atgaline data finansuoti iš struktūrinių fondų šaltinių, jie turi atitikti pirminiams projektams, dėl kurių buvo pateikta paraiška, nustatytus atrankos kriterijus. Tačiau dviejų iš trijų Italijoje audituotų pakaitinių projektų [20] tikslai nebuvo sėkmingai pasiekti. Augustoje įgyvendinus projektą uostas liko tuščias (žr. 2 langelyje pateiktą 2 pavyzdį), o Baryje jungtis su nacionaliniu geležinkelių tinklu nebuvo sukurta, todėl tapo sudėtinga pasiekti pagrindinį projekto tikslą – įsteigti daugiarūšį krovinių paskirstymo centrą. 24. Dažnai dėl būtinų įgaliojimų ir leidimų skaičiaus buvo smarkiai vėluojama patvirtinti statybos darbus. Pavyzdžiui, Šiaurės Egėjo salų regione (Graikija) vieno iš audituotų projektų ištakos siekė 1984 m., kai buvo suteikti archeologiniai leidimai uosto statybos projektui, kuris buvo pradėtas vykdyti 2006 m. Sicilijoje (Italija) su vienu projektu susijusios procedūros truko nuo 1991 m. iki 2008 m. Jų metu buvo gauti 33 aplinkosaugos, valstybinių, regioninių ir techninių institucijų bei Komisijos leidimai ir koncesijos. 25. Dėl to kartais būdavo patiriamos papildomos išlaidos, skirtos tam, kad būtų vėl galima naudotis infrastruktūra, kaip antai Vjestėje (Italija), kur jachtų prieplaukos statybos, kurios prasidėjo 2000 m. ir kurioms buvo skirta 3,6 milijono eurų bendrojo finansavimo lėšų, taip vėlavo, kad prireikė nemažų modernizavimui skirtų investicijų bendros paskirties infrastruktūrai ir koncepcijai pritaikyti prie dabartinių standartų ir vartotojų poreikių tam, kad uostas veiktų (apskaičiuota, kad šios investicijos sudarė 1,5 milijono eurų). VALDYMO INSTITUCIJOMS VYKDANT PRIEŽIŪRĄ DIDŽIAUSIAS DĖMESYS NEBUVO SKIRIAMAS VEIKSMINGUMUI, O PROJEKTŲ STEBĖJIMAS NUTRŪKDAVO VOS TIK PASIBAIGDAVO STATYBOS 26. Valstybės narės imasi veiksmų ir bendradarbiauja su Komisija užtikrindamos, kad Bendrijos fondai būtų naudojami pagal patikimo finansinio valdymo principus [21]. Šiuo tikslu valdymo institucijos privalo stebėti savo programas, kad užtikrintų jų atitiktį ES politikos kryptims, atlikti metinę ankstesniais metais gautų pagrindinių išdavų peržiūrą būdamos stebėjimo komitetų narės bei naudotis tinkamais rodikliais, kad prižiūrėtų pažangą, padarytą vykdant programas ir projektus. Šie stebėjimo komitetai turėtų užtikrinti, kad pagalba būtų įgyvendinama veiksmingai ir kokybiškai [22]. Be to, Komisija turėjo pateikti tinkamų valdymo ir kontrolės sistemų, skirtų užtikrinti patikimą struktūrinių ir Sanglaudos fondų finansų valdymą, įdiegimo gaires. 27. Kai tik įmanoma, programos lygmens rodikliai atitinkamu( prioriteto arba priemonės) lygmeniu turi rodyti kiekybiškai įvertinamus tikslus, fizinį įgyvendinimą, rezultatus ir poveikį (jis turi būti parodytas kaip galima greičiau) [23]. Projektų lygmeniu geri rodikliai turėtų sudaryti sąlygas atlikti tinkamą darbų eigos ir susijusių išlaidų priežiūrą bei įvertinti pasiektus rezultatus ir poveikį nustatant infrastruktūros naudojimo kiekybinę ir kokybinę pažangą. 28. Audito Rūmai nustatė, kad: a) stebėjimo komitetų posėdžių metu buvo svarstoma tik bendroji strategija daugiausia dėmesio skiriant išlaidų raidai, o ne atskirų projektų rezultatams; b) valdymo institucijos atidžiai stebėjo išlaidų raidą ir statybų pažangą, o ne paskesnį infrastruktūrų panaudojimą, kadangi nebuvo laikoma, kad tai yra jų pareiga. Tačiau kadangi Komisija mano, kad tai yra nacionalinių/regioninių institucijų [24] pareiga, niekas neprižiūri šių infrastruktūrų naudojimo ir veikimo po to, kai jos yra finansuojamos ir pastatomos. Tokiu būdu sudaromos sąlygos nepranešti apie nenaudojamus ar neveiksmingus statinius; c) programų lygmeniu valdymo institucijų atrinkti rodikliai dažniausiai būdavo susiję su numatomu užimtumu, ypač vykstant statyboms, ir keliais labai bendro pobūdžio išdirbiais, pavyzdžiui, "10 pagerintų uostų". Kai kuriais atvejais pateikti duomenys buvo grindžiami ne projekto lygmeniu surinktais suvestiniais duomenimis, bet bendro pobūdžio regionų statistiniais duomenimis, nesusijusiais su finansuotais projektais; d) projektų lygmens rodikliai daugiausia buvo susieti su išdirbiais, o ne rezultatais; jie dažnai būdavo pernelyg abstraktūs, kad būtų tinkami arba tai būdavo vien fiziniai matmenys (pvz., "pagerintos uosto teritorijos" kvadratinių metrų skaičius). Be to, įgyvendinant projektus nebuvo prižiūrima, kaip šie rodikliai taikomi. Į imtį įtrauktų projektų atveju rodikliai retai kada būdavo tinkamai nustatomi, tačiau gerosios praktikos pavyzdys yra apibūdintas 7 langelyje; e) valdymo institucijoms nebuvo pateiktos patikimo finansų valdymo gairės. Be to, Audito Rūmų audituotų programų ir projektų patikimo finansų valdymo aspektai nebuvo įtraukti į Regioninės politikos GD audito apimtį. DIDELĖS APIMTIES PROJEKTŲ TVIRTINIMO PROCEDŪRA VANGI 29. Didelės apimties ERPF ir Sanglaudos fondo projektų atveju Komisija, priimdama specialų Komisijos sprendimą, privalo duoti pritarimą dėl ES bendrojo finansavimo. Šiuo tikslu reglamente buvo numatyta procedūra ir laikotarpis, per kurį sprendimai turi būti priimti (per du mėnesius nuo prašymo gavimo dienos [25]). Į audito imtį buvo įtraukti keturi didelės apimties projektai ir trys Sanglaudos fondo projektai. Audito Rūmai nustatė, kad: a) niekada nebuvo laikomasi paraiškų vertinimo termino (septynių projektų atveju priimti pradinį sprendimą prireikė vidutiniškai 19 mėnesių, o dviem atvejais – trejų metų [26]); b) dėl audituotų Bario ir Ferolio projektų nebuvo pateikta pastabų, susijusių su neveiksmingomis ar trūkstamomis jungiamosiomis linijomis su atokiais rajonais, arba dėl to, kad Kampamente vykdytas "specialioms konstrukcijoms skirto sausojo doko" statymo projektas neatitiko finansavimo sąlygų (žr. 33 dalį). 30. Be to, savo ankstesnėse ataskaitose Audito Rūmai taip pat rekomendavo Komisijai pagerinti galimo ir faktinio poveikio vertinimą nustatant tinkamus kiekybinius rodiklius prieš patvirtinant projektą [27]. 31. Rodikliai, kurie buvo naudojami didelės apimties projektams ir Sanglaudos fondo projektams prižiūrėti, apėmė išdirbius (statybas). Jie neapėmė rezultatų ir išmatuojamų finansavimo poveikio vertinimo tikslų. 7 LANGELIS RODIKLIŲ NUSTATYMO GEROSIOS PRAKTIKOS PAVYZDYS Pažymėtinas geriausios praktikos atvejis – tai Havre (Aukštutinė Normandija, Prancūzija) vykdytas didelės apimties projektas "Port 2000", kurio metu buvo pateikti keli fiziniai, rezultatų, poveikio ir daugiarūšiai rodikliai. Be to, kad buvo atliktas konkretus aplinkosaugos aspektų įvertinimas bei vartotojų, vietinių gyventojų ir svečių pasitenkinimo paslaugomis tyrimas, šiuos rodiklius reguliariai stebėjo speciali įstaiga, kuri subūrė naudos gavėją, statistikos tarnybos vietos skyriaus ir regioninės valdžios institucijos atstovus. SU STEBĖJIMO KOMITETAIS SUSIJĘS KOMISIJOS VAIDMUO 32. Pagal teisės aktus buvo reikalaujama, kad Komisija atliktų metinę ankstesniais metais gautų pagrindinių išdavų peržiūrą jai dalyvaujant "stebėjimo komitetų" darbe, nors ir patarėjo teisėmis [28]. 33. Audito Rūmai nustatė, kad yra mažai įrodymų, patvirtinančių, jog Komisija būtų ėmusis veiksmų siekdama taip paveikti stebėjimo komiteto posėdžius, kad būtų užtikrintas veiksmingas lėšų panaudojimas. Pavyzdžiui, Dželos (Sicilija) uosto atveju projekto buvo atsisakyta, o susijusios lėšos buvo panaudotos tolesniam Palermo–Mesinos ir Katanijos–Dželos greitkelių tiesimui. Tai neatitiko perėjimo nuo kelių transporto prie kitų transporto rūšių tikslo. Kampamento uosto projekto atveju (žr. 2 langelį) Komisija leido pakeisti projekto tikslą ir statyti ne konteinerių terminalą, o specialioms konstrukcijoms skirtą sausąjį doką. Kadangi vadovaujantis galiojančiomis šiam uostų tipui taikomomis taisyklėmis Sanglaudos lėšos skiriamos tik infrastruktūrai, kuri didina įvairiarūšio vežimo našumą, pakeistas šio projekto tikslas neatitiko TEN-T gairių (kurios yra leidimo įgyvendinti Sanglaudos projektą sąlyga). 34. Be to, nėra įrodymų, kad Komisija būtų įsikišusi arba prieštaravusi audituotų didelės apimties ir Sanglaudos fondo projektų įgyvendinimui, nors projektų rezultatai neatitiko tikslų, kuriems pasiekti buvo suteiktos bendrojo finansavimo lėšos. Pavyzdžiui, Bario tarpuostinio projekto atveju įvairiarūšio vežimo tikslai nebuvo pasiekti ir pastatai liko tušti dėl to, kad naujieji geležinkelio bėgiai nebuvo sujungti su nacionaline geležinkelių sistema, kadangi nacionalinė geležinkelių bendrovė naudos gavėjui nebuvo suteikusi leidimo naudotis savo infrastruktūra. IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS 35. Audito Rūmai nustatė, kad tik 11 iš 27 audituotų iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų 2000–2006 programavimo laikotarpiu bendrai finansuotų jūrų uostų transporto infrastruktūros projektų buvo veiksmingi. Be to, trečdalio audituotų projektų tikslai nebuvo susiję su transportu. Be neveiksmingų projektų, Audito Rūmai taip pat nustatė, kad kai kurių projektų rezultatais nebuvo naudojamasi, o svarbūs projektai, kurių vertė siekė 70,8 % visos audituotos sumos, audito metu nebuvo užbaigti. Vienuolika projektų buvo užbaigti laiku, tačiau 12 kitų užbaigtų projektų atveju statybos vidutiniškai vėlavo 26 mėnesius. Be to, penkiems projektams, kuriems teko beveik pusė visų audituotų lėšų sumos, reikės skirti dar daug investicijų, kad jų rezultatais būtų galima veiksmingai naudotis. 36. Šis auditas taip pat parodė, kad nė vienas aplankytas regionas neturėjo parengęs ilgalaikio uostų vystymo plano ir nebuvo atliktas poreikių įvertinimas, skirtas pagrįsti jūrų uostų infrastruktūros projektų atranką. Be to, trūko tinkamų projektų, galinčių konkuruoti dėl paskirtų išteklių. Kai kurie regionai atgaline data finansavo pakaitinius projektus, kad įsisavintų turimus paskirtus išteklius, kaip tai ir yra leidžiama. Tačiau dviejų iš trijų į imtį įtrauktų projektų tikslai nebuvo pasiekti. Taip pat buvo nustatyta, kad nacionalinės administracinės statybos įgaliojimų ir leidimų išdavimo procedūros dažnai buvo ilgos ir varginančios. 1 REKOMENDACIJA Komisija turėtų: a) priminti valstybėms narėms jų prievolę naudoti ES finansavimą užtikrinant atitiktį patikimo finansų valdymo principams. Šiuo tikslu Komisija turėtų teikti atitinkamas rekomendacijas ir platinti valstybėse narėse nustatytą geriausią praktiką; b) priimdama su jūrų uostų infrastruktūromis susijusius sprendimus ir atlikdama priežiūrą, stengtis užtikrinti, kad struktūriniai fondai būtų naudojami veiksmingai ir kad šios lėšos padėtų įgyvendinti veiklos programose nustatytus tikslus; c) užtikrinti, kad ateinančiu laikotarpiu sanglaudos politikos pagalba jūrų uostų infrastruktūroms būtų skiriama tik tuomet, jei bus parengta visiems atitinkamo regiono uostams taikoma išsami ilgalaikė uostų vystymo strategija (pagrįsta poreikių įvertinimu). 37. Mažai dėmesio buvo skirta projektų rezultatų stebėjimui ir priežiūrai: a) stebėjimo komitetai daugiausia dėmesio skyrė savalaikiam asignavimų įsisavinimui ir bendrosioms intervencijos strategijoms, o valdymo institucijoms atliekant projektų priežiūrą daugiausia dėmesio buvo skiriama išlaidų įvykdymo lygiui; rodikliai iš esmės buvo parengti tam, kad būtų stebimos išlaidos ir statybos. Bendrai finansuotų jūrų uostų infrastruktūrų rezultatai ir poveikis nebuvo stebimi. Aptikta tuščių uostų ir nenaudojamų jūrų uostų infrastruktūrų; b) buvo mažai įrodymų, patvirtinančių, kad Komisija užtikrino tinkamą audituotų didelės apimties ir Sanglaudos fondo projektų priežiūrą, kad būtų prisidėjusi prie stebėjimo komitetų darbo, kad užtikrintų veiksmingą lėšų panaudojimą arba kad būtų skatinusi rezultatų ar poveikio rodiklių nustatymą ar naudojimą. 2 REKOMENDACIJA Komisija turėtų: a) daugiau dėmesio skirti bendrai finansuojamų projektų veiksmingumui: skatindama, kad valdymo institucijos sistemingai naudotų rezultatų ir poveikio rodiklius, rengdama patikras vietoje, kurių metu taip pat būtų daug dėmesio skiriama veiksmingumo klausimams, ir nustatydama principą, kad ES finansavimas turėtų būtų skiriamas tik atsižvelgiant į pasiektus suplanuotus rezultatus; b) vykdyti bendrai finansuojamų infrastruktūrų panaudojimo ex post patikras remdamasi pagal rizikos analizę sudaryta imtimi, taipogi tikrinti, ar yra užtikrinama, jog dėmesys būtų sutelkiamas ne į išlaidas, o į rezultatus ir poveikį. 38. Audito metu taip pat buvo nustatyta, kad Komisijai atlikus su didelės apimties bei Sanglaudos fondo projektais susijusius vertinimus ir priėmus dėl jų sprendimus, nebuvo imtasi veiksmų, skirtų audito metu nustatytiems projektų trūkumams ištaisyti. 3 REKOMENDACIJA Komisija turėtų sustiprinti didelės apimties ir Sanglaudos fondo projektams taikomą vertinimo procedūrą, kad būtų galima pagerinti rimtų trūkumų nustatymą ir tinkamų veiksmų, skirtų jiems ištaisyti, vykdymą. Šią ataskaitą priėmė II kolegija, vadovaujama Audito Rūmų nario Harald NOACK, 2012 m. vasario 15 d. Liuksemburge įvykusiame posėdyje. Audito Rūmų vardu +++++ TIFF +++++ Pirmininkas Vítor Manuel da Silva Caldeira [1] Šaltinis: Eurostato duomenys apie jūrų transporto keleivių skaičių. Žr. http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/transport/data/database [2] Šaltinis: "Energijos, transporto ir aplinkos rodikliai", Eurostatas, 2011 m. vasario mėn. [3] Šaltinis: "Europos verslo faktai ir skaičiai", Eurostatas, 2009 m. spalio mėn. [4] COM(2009) 8 final, 2009 m. sausio 21 d. "ES jūrų transporto politikos strateginiai tikslai ir rekomendacijos iki 2018 m.", 6 dalis. [5] COM(1992) 494 final, 1992 m. gruodžio 2 d. "Tolesnė bendrosios transporto politikos raida", V.1 punktas. [6] COM(2001) 370 final, 2001 m. rugsėjo 12 d. "Europos transporto politika 2010 metams: laikas nuspręsti". [7] COM(2001) 264 final, 2001 m. gegužės 15 d. "Europos Sąjungos tvaraus vystymosi strategija"; Pirmininkaujančios valstybės narės išvados (Geteborgo Vadovų Taryba, 2001 m. birželio 15– 16 d.), Nr. SN 200/1/01 REV 1. [8] 1999 m. birželio 12 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1783/1999 dėl Europos regioninės plėtros fondo (OL L 213, 1999 8 13, p. 1) 2 straipsnio 1 dalies b punktas. [9] 1994 m. gegužės 16 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1164/94, įsteigiančio Sanglaudos fondą, 3 straipsnio 1 dalis ir II priedo priedėlis (OL L 130, 1994 5 25, p. 1). [10] Be to, 2000–2013 m. laikotarpiu vykdant tiesiogiai valdomą Transeuropinio transporto tinklo (TEN-T) programą jūrų uostų infrastruktūroms iki šiol buvo panaudota 275 milijonai eurų ES lėšų. [11] Pagal išlaidų kategoriją "Uostai ir vidaus vandenų keliai" iš struktūrinių ir Sanglaudos fondų skirtų lėšų dalis ir 2000–2006 m., ir 2007–2013 m. programavimo laikotarpiu sudarė apie 5 %. [12] Šioje srityje Europos Audito Rūmai jau yra pateikę ataskaitą apie transporto infrastruktūrų finansavimą (žr. Specialiąją ataskaitą Nr. 1/93 (OL C 69, 1993 3 11, p. 1). Be kitų sričių, regioninės pagalbos srityje Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/95 (OL C 59, 1995 3 8, p. 1) buvo vertinami sanglaudos finansiniai instrumentai; Specialiojoje ataskaitoje Nr. 7/2003 (OL C 174, 2003 7 23, p. 1) buvo nagrinėjamas 2000–2006 metų programavimo laikotarpio paramos įgyvendinimas, o Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2007 (OL C 124, 2007 6 5, p. 1) buvo vertinamas 2000–2006 m. struktūrinių fondų tarpinio laikotarpio procesų įgyvendinimas. [13] Šį laikotarpį Audito Rūmai pasirinko tam, kad galėtų įvertinti užbaigtų jūrų uostų infrastruktūrų rezultatus. [14] Antstatai – tai jūrų uostų infrastruktūrose sukauptas ilgalaikis turtas (pvz., angarai, sandėliai, biurų pastatai) ir uosto teritorijoje naudojama stacionarioji ir mobilioji įranga (pvz., kranai). [15] 1999 m. birželio 21 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1260/1999, nustatančio bendrąsias nuostatas dėl struktūrinių fondų, 2 straipsnio 5 dalis ir 12 straipsnis (OL L 161, 1999 6 26, p. 1). [16] Ragūzoje, Vjestėje, Čipjonoje ir Mitilėnėje. [17] Puertos del Estado prie Infrastruktūros ministerijos. [18] Leidimai naudotis žeme, aplinkosauginiai ir archeologiniai leidimai ir t. t. [19] Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2003 X. dalies d) punktas. [20] Projektų Baryje (Apulija), Tremestrieryje ir Augustoje (Sicilija). [21] Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 8 straipsnio 4 dalis bei 34 ir 38 straipsnių 1 dalis. [22] Žr. reglamento (EB) Nr. 1260/1999 35 straipsnio 3 dalį. [23] Žr. reglamento (EB) Nr. 1260/1999 36 straipsnio 2 dalį. [24] Žr. Komisijos atsakymą į panašius nustatytus faktus dėl nenaudojamų bendrai finansuotų infrastruktūrų (Specialiosios ataskaitos Nr. 9/2010 "Ar ES struktūrinių priemonių lėšos namų ūkių reikmėms skirtam vandeniui tiekti naudojamos tinkamiausiai?" 7 langelio 2 pastraipoje). [25] Reglamento (EB) Nr. 1260/1999 26 straipsnis: taikomas trijų mėnesių laikotarpis, jeigu prireikia EIB konsultacijos. [26] Akivaizdu, kad šis laikotarpis apėmė laiką, kurio regionui prireikė atsakyti į Komisijos pateiktus klausimus. [27] Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 1/95 4.25 dalį ir Specialiosios ataskaitos Nr. 7/2003 42 dalį. [28] Kita galimybė išnagrinėti pradinius rezultatus, jų svarbą, tikslų pasiekimą, stebėjimą ir įgyvendinimą ir tokiu būdu daryti įtaką projekto veiksmingumo didinimo galimybėms yra laikotarpio vidurio vertinimas (kurį valdymo institucijos atsakomybe atlieka nepriklausomas vertintojas bendradarbiaudamas su Komisija). Kaip buvo paaiškinta Specialiojoje ataskaitoje Nr. 1/2007, dėl pavėluotos ar lėtos programų įgyvendinimo pradžios šiuo laikotarpiu nustatytas terminas tokiems vertinimams atlikti buvo per ankstyvas, kad būtų galima įvertinti efektyvumą ir priemonių poveikį (Žr. Specialiosios ataskaitos Nr. 1/2007 20 dalį ir 4 langelį). -------------------------------------------------- I PRIEDAS 2000–2006 M. LAIKOTARPIU PAGAL VALSTYBES NARES PASKIRSTYTŲ JŪRŲ UOSTŲ TRANSPORTO INFRASTRUKTŪROMS SKIRTŲ STRUKTŪRINIŲ IR SANGLAUDOS FONDŲ ASIGNAVIMŲ APŽVALGA Šaltinis: Europos Komisija, Regioninės politikos GD. Valstybė narė | Bendrai finansuotos sumos (eurais) | Visos sumos procentinė dalis | Vokietija | 45510773 | 1,61 | Estija | 10406063 | 0,37 | Graikija | 358949324 | 12,74 | Ispanija | 1468837862 | 52,12 | Prancūzija | 246157336 | 8,73 | Italija | 339411748 | 12,04 | Latvija | 3540075 | 0,13 | Lietuva | 2847117 | 0,10 | Malta | 1269683 | 0,05 | Nyderlandai | 4892440 | 0,17 | Lenkija | 28487500 | 1,01 | Portugalija | 180258177 | 6,40 | Jungtinė Karalystė | 58923315 | 2,09 | ES lygmens tarpvalstybinis bendradarbiavimas | 55426574 | 1,97 | ES lygmens tarpregioninis bendradarbiavimas | 13359052 | 0,47 | IŠ VISO | 2818277039 | 100,00 | -------------------------------------------------- II PRIEDAS PAGAL REGIONUS ATRINKTŲ PROJEKTŲ APŽVALGA Regionas / Šalis | Projekto pavadinimas | Projekto turinys ir tikslas | Projekto tipas (C/P/S/U [1]) | Bendros sąnaudos (eurais) | ES bendrojo finansavimo dalis (eurais) | ISPANIJA Andalūzija | 1.Uostų infrastruktūros įrenginiai Kampamente, San Rokė. | Uosto darbai (uždaroma užtvanka, trys krantinės, dugno gilinimas ir terminalui skirto ploto įrengimas) siekiant pastatyti konteinerių terminalą; vėliau šis tikslas buvo pakeistas ir buvo nuspręsta statyti specialioms operacijoms skirtą sausąjį doką. | C | 37688436 | 16582912 | 2.Jachtų prieplaukos tobulinimas Čipjonoje. | Darbai (pontonų atnaujinimas, dugno gilinimas ir kapitono namelio išplėtimas), skirti padidinti švartavimosi vietų jachtų prieplaukoje skaičių 77 vietomis (iš viso jų yra 377) siekiant pritraukti daugiau turistų ir sutrumpinti laukiančių švartuotis pramoginių laivų sąrašą. | P | 3918801 | 2155341 | 3.Naujas techninės priežiūros personalo ir uosto policijos pastatas Kadise. | Pastato, kuriame bus įrengtos dirbtuvės, sandėlys, persirengimo kambariai, biurai ir uosto policijos darbuotojų operatyvinis valdymo centras, statyba. | S | 1439075 | 719538 | Astūrija | 4.Chichono uosto išplėtimas. | Uosto darbai (naujas baseinas, molas bei sausiems biriesiems ir skystiems piltiniams kroviniams skirtas terminalo paviršius), kuriais siekiama sukurti pajėgumus, būtinus tam, kad būtų galima valdyti didėjančius sausų biriųjų krovinių, naftos produktų ir gamtinių dujų transporto srautus ir sukurti darbo vietų. | C | 450000000 | 247500000 | 5.San Chuan de Nievos /Avileso pietinių ir vakarinių dokų rekonstrukcija (I etapas). | Dviejų dokų statyba, kad į uostą būtų galima pritraukti didesnės grimzlės laivus. | C | 13109074 | 6554522 | 6.Avilesas – Avenue Conde Guadalhorce patobulinimai ir pėsčiųjų zoną skiriančios sienos pagerinimas. | Nuo uosto iki miesto besidriekiančios apgriuvusios zonos rekonstravimas naujai išgrindus 1 km ilgio alėją, kurios bendras plotas 25350 m² ir kurioje sustatyti suolai, antriniam perdirbimui skirtos šiukšlių dėžės, įrengta apšvietimo sistema ir jachtų švartavimosi vietos. | U | 2437342 | 1218671 | Kanarų salos | 7.Arinagos uostas, Agüimes krantinė, pirmasis A etapas | Doko statyba ir esplanados išgrindimas, jiems abiems sudarant pramoninio uosto statybų dalį, kad būtų pašalintos spūstys Las Palmaso uoste (ankstesniu laikotarpiu buvo papildomai išleista 298000 eurų ES lėšų). | C | 23480152 | 11750152 | 8.Pietinė užtvanka Las Palmaso uoste. | Molo Las Palmaso uoste statyba siekiant apsaugoti uosto teritoriją nuo aukštesnių nei 5 m bangų. | C | 13857520 | 6928760 | 9.Gran Kanarijos prieplaukos išgrindimas Las Palmaso uoste. | Uosto darbai siekiant pakeisti 150000 m² esamo terminalo plotą ir įrengti žibintus, nuotekų įrenginius, kranams skirtus bėgių kelius, elektros tinklus ir požeminių telekomunikacijų įrangą, kad būtų galima tvarkyti didesnį konteinerių skaičių. | C+S | 10158820 | 5079410 | Galisija | 10.Darbai Langosteiros pusiasalio uosto išorės zonoje. | Esamo uosto išplėtimas statant naują baseiną, molą bei sausiems biriesiems ir skystiems piltiniams kroviniams skirtą terminalo paviršių nutiesiant privažiavimo kelią į greta esančią pramoninę zoną, kad nuo miesto būtų nukreiptas pavojingiausias uosto eismas bei būtų išspręsta uosto keliamos įtampos miestui problema ir sukurta darbo vietų. | C | 575182943 | 257539720 | 11.Naujas žuvų turgus ir eksportuojamų prekių sandėliai A Korunjos uoste. | Naujo didmeninės prekybos žuvimi turgaus pastato (kuriame numatytos žuvies iškrovimo zonos, prekybos halės, žuvies paruošimo patalpos ir pasirengimo ją transportuoti zonos, ledo gamybos įrenginiai, valgykla, administracinės patalpos, uosto policijos ir kiti biurai, susirinkimų salės, bankas ir techninės paskirties patalpos) statyba siekiant padidinti prekybos žuvies produktais, jų tvarkymo ir išsiuntimo efektyvumą. | S | 18708024 | 9319121 | 12.Ferolio uosto išplėtimas. | Sausų biriųjų krovinių ir konteinerių terminalo, molo, krantinės, platformos, nutiesiant į ją privažiavimo kelią, ir 3 švartavimosi vietų statyba (kitame etape bus papildomai išleista 25189895 eurų ES lėšų). | C | 138925795 | 39554238 | PRANCŪZIJA Aukštutinė Normandija | 13.Sparčiai dirbantis uostas Havre, galėsiantis priimti didelius konteinerius gabenančius laivus ("Port 2000"), 1 etapas. | Uosto darbai (4 terminalo vietų, apsauginio molo statyba, prieigos kanalo platinimo, dugno gilinimo darbai, aplinkos apsaugos darbai ir sausumos transporto jungčių uosto teritorijoje nutiesimas), kad būtų galima kuo našiau priimti didžiausius konteinerius gabenančius laivus esant optimalioms saugos sąlygoms ir nustatant daugiarūšį konteinerių vežimo sausumos transportu (geležinkeliu ir upėmis) apimčių didinimo tikslą. (Tai didesnio uostų projekto, kurio vertė siekia apie 1,5 milijardo eurų, dalis). | C | 152399384 | 38099846 | 14.Geležinkelio linijos, sujungiančios Havro "Port 2000" uostą, užbaigimas | Dalis sausumos darbų (terminalus sujungiančios geležinkelio linijos ir prieigos prie geležinkelio linijos į Paryžių modernizavimas), skirtų pagerinti naujojo uosto pritraukiamų konteinerių vežimą geležinkeliu. | C | 39700999 | 8400000 | 15.Įrangos modernizavimas – naujos įrangos Ruano uoste įsigijimas (pirmoji išmokėjimo dalis). | Dviejų mobiliųjų kranų įsigijimas siekiant padidinti Ruano uosto darbo efektyvumą ir saugumą. | S | 3300000 | 990000 | GRAIKIJA Pietų Egėjo salos | 16.Kruizinių laivų dokas Siro uoste. | Krantinės, kurios išmatavimai 73,50 m x 9,80 m, statyba, kad būtų išplėsta Ermupolio uoste jau esanti platforma siekiant padėti modernizuoti uostą ir sudaryti palankias sąlygas turizmui padidinant salos lankytojų skaičių. | P | 1660894 | 1458714 | 17.Statybos, siekiant pagerinti Tino uostą. | Uosto darbai (esamų krantinių išplėtimas, platformų platinimas ir švartavimosi vietų įrengimas) siekiant pagerinti Tino uosto baseino kokybę ir jame teikiamas paslaugas. | P | 4894210 | 4019793 | 18.Tyros Athinios uosto statybos darbai. | Uosto darbai (esamos platformos, naujos prieplaukos ir privažiavimo prie uosto kelio gerinimas bei stovėjimo aikštelės statyba) siekiant pagerinti Tyros Athinios uostą didinant švartavimosi vietų skaičių, kad būtų sudarytos palankios sąlygos turizmui ir padidintas salos lankytojų skaičius. | P | 3734650 | 2377096 | Šiaurės Egėjo salos | 19.Uosto integravimas Karlovasyje. | Uosto darbai (kasimo, dugno gilinimo darbai, privažiavimo kelio tiesimas ir stovėjimo vietų įrengimas) siekiant padidinti švartuotis galinčių laivų skaičių nuo 1 iki 3 ir jų pajėgumą bei užtikrinti švartavimosi uoste saugumą (ankstesniame etape buvo papildomai išleista 512121 euro ES lėšų). | P | 9467000 | 6190805 | 20.Mirinos uostas. | 310 m ilgio molo statyba siekiant apsaugoti besišvartuojančius laivus nuo šiaurės vakarų vėjų (ankstesniame etape buvo papildomai išleista 1203226 eurų ES lėšų). | P | 11000000 | 9632600 | 21.Jachtų prieplauka Mitilėnėje, infrastruktūra ir pastatai. | Darbai (kelių pastatų statyba, įskaitant teatrą po atviru dangumi ir valdymo bokštą, papildomo betono sluoksnio išklojimas, tvoros pastatymas ir tinklo sistemų įrengimas) siekiant užbaigti 222 švartavimosi vietų jachtų prieplaukos statybą, kad būtų pagerinta gyventojų gerovė pritraukiant dideles pajamas gaunančius turistus (ankstesniame etape buvo papildomai išleista 5300000 eurų ES lėšų). | P | 6646195 | 5943850 | ITALIJA Apulija | 22.Vjestės turistinio uosto statybos užbaigimas. | Jachtų prieplaukos, kurioje numatytos 447 jachtoms skirtos vietos, statybos darbai (krantinės išplėtimas, dugno gilinimas, kelių pastatų statyba, privažiavimo kelio nutiesimas ir tinklo sistemų įrengimas) siekiant modernizuoti infrastruktūrą, aptarnaujančią svarbias turistines vietoves (ankstesniu laikotarpiu buvo papildomai išleista 497705 eurų ES lėšų). | P | 9834534 | 2532711 | 23.Bario Lamasinatos tarpuostinio projekto užbaigimas, II etapas. | Didesnės tarpuostinės zonos dalį sudarančių trijų sandėlių ir vadovybės pastato statyba, taip pat kelių tiesimas, stovėjimo vietų, geležinkelio sistemos ir tinklų bei komunalinių paslaugų tinklų įrengimas, kad būtų užtikrintas integruotas įvairiarūšio regioninio tinklo plėtojimas prisidedant prie transporto rūšių pusiausvyros atkūrimo geležinkelio ir jūrų transporto naudai. (Visam didelės apimties projektui skirto 30675263 eurų ES įnašo dalis). | C | 27355200 | 7984001 | 24.Brindizio uosto išorės zonoje nutiestos geležinkelio linijos stiprinimas ir geležinkelio paslaugų gerinimas. | Geležinkelio darbai (bėgių kelių atnaujinimas, geležinkelio sankasų sutvirtinimas, senų linijų ir jungties su uosto zona atnaujinimas) siekiant įgyvendinti pagrindinę idėją – "sukurti integruotą logistikos ir paskirstymo sistemą, sudarančią palankesnes sąlygas jungčiai tarp regiono šiaurės–pietų krypties ir tarptautinių koridorių Nr. 8 ir 10". Projektas sudaro visai vietinei programai skirto 36720480 eurų siekiančio ES įnašo dalį. | C | 36720480 | 4497285 | Sicilija | 25.Mesina–Tremestrieris. Dviejų prieplaukų statyba ir jų sujungimas su greitkeliu. | Dviejų 150 metrų ilgio prieplaukų ir 12000 m2 dydžio vidaus baseino statyba pagilinus jo dugną, vidinės aikštelės, naudojamos automobilių statymui, įrengimas, paslaugų teikimas ir tunelio statyba siekiant sumažinti kelių (ypač sunkvežimių) eismo srautus, grūstis ir taršos lygį Mesinos miesto centre. | C | 23291458 | 10481156 | 26.Augustos komercinis uostas. | Uosto darbai (krantinių, ro-ro prieplaukų, pastatų, šaligatvių, užtvarų statyba ir tinklo sistemų kūrimas) siekiant sudaryti sąlygas komerciniam uostui tapti logistiniu ir ekonominiu požiūriais tinkamu alternatyviu uostu transporto priemonėms, kertančioms Mesinos sąsiaurį, ir siekiant pritraukti konteinerių ir biriųjų krovinių vežimo srautus. (Tai didesnio uostų projekto, kurio vertė siekia 130 milijono eurų ir kuris yra skirtas infrastruktūroms užbaigti, dalis). | C | 15493707 | 3839328 | 27.Marina di Ragūzos uostas – Ragūza. | Naujos 723 jachtoms numatytos prieplaukos statyba (dviejų užtvankų, kelių pastatų, pontonų statyba, prieigos kelio tiesimas, automobilių statymo vietų įrengimas ir tinklo sistemų sukūrimas) siekiant padidinti turizmo apimtis Ragūzos provincijoje, skatinti turizmo išlaidų augimą ir sumažinti nedarbą. | P | 69667972 | 15414641 | IŠ VISO | | | 1704072665 | 726755212 | [1] - C: kroviniams ir konteineriams skirta infrastruktūra - P: keleivių vežimui skirta infrastruktūra - S: antstatai - U: projektas, kuriuo remiama miesto plėtra --------------------------------------------------