Raštišku gairių ir procedūrų rinkiniu reguliuojamas Komisijos iždo ir mokėjimo operacijų valdymas, siekiant riboti veiklos ir finansinę riziką bei užtikrinti tinkamą kontrolės lygį. Šios gairės ir procedūros apima įvairius operacijų aspektus (pavyzdžiui: mokėjimo atlikimą ir grynųjų pinigų valdymą, pinigų srautų prognozavimą, veiklos tęstinumą ir t. t.) ir reguliariai tikrinama, kaip jų laikomasi. Be to, Biudžeto generalinis direktoratas ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas tarpusavyje keičiasi informacija apie rizikos valdymą ir geriausią patirtį.

2015 m. ES taip pat turėjo 2 927 mln. EUR MFP ir Euratomo paskolų fiksuotomis palūkanų normomis (2014 m. – 1 692 mln. EUR ), kurių galutinis grąžinimo terminas trumpesnis nei vieni metai (13 mln. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (760 mln. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (2 154 mln. EUR). Be to, ES turi 7 paskolas pagal MB finansinę priemonę fiksuotomis palūkanų normomis, kurių bendra suma 2015 m. buvo 5,7 mlrd. EUR (2014 m. – 8,4 mlrd. EUR) ir kurių galutinis grąžinimo terminas yra trumpesnis nei vieni metai (1,5 mlrd. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (4,0 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (0,2 mlrd. EUR). Pagal EFSM finansinę priemonę 2015 m. ES turėjo 23 paskolą fiksuotomis palūkanų normomis, kurių bendra suma – 46,8 mlrd. EUR (2014 m. – 46,8 mlrd. EUR ) ir kurių galutinis grąžinimo terminas yra trumpesnis nei vieni metai (4,75 mln. EUR), nuo vienų iki penkerių metų (4,5 mlrd. EUR) ir daugiau nei penkeri metai (37,55 mlrd. EUR).





Finansinio turto, kurio mokėjimai nepradelsti ir vertė nesumažėjusi, kredito kokybė

mln. EUR 2015 12 31 2014 12 31 PLT* Paskolos ir gautinos sumos Pinigai Iš viso PLT* Paskolos ir gautinos sumos Pinigai Iš viso Sandorio šalys, turinčios išorės kredito reitingą Aukščiausio ir aukšto lygio 5 945 3 256 16 147 25 349 7 511 2 951 13 947 24 409 Aukštesnio vidutinio lygio 1 087 23 818 4 503 29 409 359 25 045 2 932 28 335 Žemesnio vidutinio lygio 1 247 4 527 263 6 037 347 6 001 301 6 649 Neinvesticinis reitingas 32 29 371 732 30 136 42 28 191 317 28 550 Iš viso 8 310 60 973 21 646 90 930 8 259 62 188 17 497 87 944 Sandorio šalys, neturinčios išorės kredito reitingo 1 grupė – 4 855 25 4 880 – 4 488 48 4 537 2 grupė – 95 – 95 – 136 – 136 Iš viso – 4 950 25 4 975 – 4 624 48 4 673 Iš viso 8 310 65 922 21 671 95 905 8 259 66 812 17 545 92 616

* Parduoti laikomas finansinis turtas (išskyrus nuosavo kapitalo priemones).

Į pateiktą lentelę neįtrauktas parduoti laikomas finansinis turtas, turimas nuosavybės priemonių, kurių išorės kredito reitingas nenustatytas, forma. Keturios nurodytos rizikos kategorijos iš esmės yra grindžiamos išorės reitingų agentūrų reitingo kategorijomis ir atitinka:

aukščiausio ir aukšto lygio: „Moody“ P-1, Aaa – Aa3 kategorijas; S&P A-1+, A-1, AAA – AA - kategorijas; „Fitch“ F1+, F1, AAA – AA- kategorijas ir lygiaverčius reitingus

aukštesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-2, A1 – A3 kategorijas; S&P A-2, A+ - A- kategorijas; „Fitch“ F2, A+ - A- kategorijas ir lygiaverčius reitingus

žemesnio vidutinio lygio: „Moody“ P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ - BBB-; „Fitch“ F-3, BBBB+ - BBB- kategorijas; „Fitch“ F2, A+ - A- kategorijas ir lygiaverčius reitingus

neinvesticinis reitingas: „Moody“ not prime, Ba1 – C kategorijas; S&P B, C, BB+ - D kategorijas; „Fitch“ B, C, BB+ - D kategorijas ir lygiaverčius reitingus

Prašome atkreipti dėmesį, kad ES naudojasi šiomis išorės agentūrų reitingų kategorijomis kaip atskaitos tašku konkrečiai finansinėms priemonėms ir komerciniams bankams vertinti, tačiau, pati atlikusi atskirų atvejų analizę, gali laikyti sumas vieną iš rizikos kategorijų atitinkančioje įstaigoje, nors viena ar daugiau minėtų reitingų agentūrų būtų sumažinusi atitinkamos sandorio šalies reitingą. Kiek tai susiję su nereitinguotomis sandorio šalimis, į 1 grupę patenka skolininkai, praeityje neturėję mokėjimo įsipareigojimų neįvykdymo istorijos, o į 2 grupę patenka skolininkai, kurie praeityje yra nevykdę mokėjimo įsipareigojimų.

Pirmiau nurodytos neinvesticinio reitingo kategorijos „Paskolos ir gautinos sumos“ sumos daugiausia yra susijusios su finansinės paramos paskolomis, kurias Komisija išmoka valstybėms narėms, patiriančioms finansinių sunkumų, ir susigrąžina iš tam tikrų valstybių narių pagal Nuosavų išteklių reglamentą ar kitu teisiniu pagrindu. Kaip grynieji pinigai nurodyta suma yra susijusi su ižde arba valstybių narių centriniuose bankuose atidarytomis nuosavų išteklių banko sąskaitomis, kuriose laikomi reglamente numatyti nuosavų išteklių įnašai. Komisija gali naudotis šiomis sąskaitomis tik siekdama patenkinti grynųjų pinigų poreikius, atsirandančius vykdant biudžetą.

Skolinimosi ir skolinimo veikla

Kredito rizika valdoma, visų pirma gaunant šalies garantijas Euratomo atveju, taip pat naudojantis Išorės veiksmų garantijų fondu (MFP ir Euratomas), tada galimybėmis reikiamų lėšų gauti iš Komisijos nuosavų išteklių sąskaitų valstybėse narėse ir galiausiai iš ES biudžeto. Nuosavų išteklių teisės aktuose nustatyta 1,23 % valstybių narių BNP atitinkanti nuosavų išteklių mokėjimų viršutinė riba ir mokėjimų asignavimams padengti 2015 m. faktiškai panaudota 0,92 %. Vadinasi, 2015 m. gruodžio 31 d. šioms garantijoms padengti turima marža buvo 0,31 %. Išorės veiksmų garantijų fondas įsteigtas 1994 m., siekiant padengti įsipareigojimų nevykdymo riziką, susijusią su pasiskolintomis lėšomis, kuriomis finansuojamos paskolos ne ES valstybėse. Tačiau kredito riziką mažina galimybė pasinaudoti Komisijos nuosavų išteklių sąskaitomis (turto tose sąskaitose pertekliumi) valstybėse narėse tuo atveju, jei skolininkas negalėtų grąžinti visų mokėtinų sumų. Šiuo tikslu ES turi teisę pareikalauti visų valstybių narių užtikrinti, kad ES teisinis įsipareigojimas skolintojams būtų įvykdytas.

Iždo operacijų atveju turi būti taikomos sandorio šalių pasirinkimo gairės. Vadovaudamasis jomis, vykdomasis padalinys gali sudaryti sandorius tik su reikalavimus atitinkančiais bankais, kurie turi pakankamus apribojimus sandorio šalies atžvilgiu.

Iždas

Dauguma Komisijos iždo išteklių laikomi pagal Tarybos reglamentą Nr. 1150/2000 dėl nuosavų išteklių valstybių narių atidarytose sąskaitose, kurios skirtos valstybių narių įnašams (nuosaviems ištekliams) mokėti. Visos tokios sąskaitos laikomos valstybių narių ižduose arba nacionaliniuose centriniuose bankuose. Šios institucijos Komisijai kelia mažiausią kredito (arba sandorio šalies) riziką, nes ją prisiima valstybės narės. Dalis Komisijos iždo išteklių laikoma komerciniuose bankuose, kad būtų galima padengti mokėjimus, todėl šios sąskaitos papildomos reikiamu laiku, o papildymą automatiškai tvarko iždo grynųjų pinigų valdymo sistema. Kiekvienoje sąskaitoje laikoma minimali pinigų suma, atsižvelgiant į kasdien iš jos atliekamų mokėjimų vidutinę sumą. Todėl vienos nakties indėlių bendra suma šiose sąskaitose paprastai yra nedidelė (vidutiniškai maždaug 60 mln. EUR, išskirstytų į 20 sąskaitų), taigi Komisijos su rizika susijusi pozicija yra nedidelė. Šias sumas reikėtų vertinti atsižvelgiant į kasdienius bendrus iždo likučius, kurie 2015 m. svyravo 300 mln.–34 mlrd. EUR ribose, ir į bendrą 2015 m. iš Komisijos sąskaitų atliktų mokėjimų sumą, viršijančią 142 mlrd. EUR.

Be to, siekiant dar labiau sumažinti Komisijos sandorio šalies riziką, specialios gairės taikomos ir atrenkant komercinius bankus.

-visi komerciniai bankai atrenkami konkurso būdu. Norint dalyvauti konkurso procedūrose, minimalus trumpalaikis kredito reitingas turi būti „Moody's“ P-1 arba jam lygiavertis. Tam tikromis tinkamai pagrįstomis aplinkybėmis gali užtekti mažesnio lygio reitingo;