Be to, šio tinklo veiklą papildo lygiavertis bendras EIVT ir Komisijos tinklas, vykdantis daugiausia įvairius atsparumo didinimo veiksmus. Susitikimai rengiami kas mėnesį ir skiriami teminiams klausimams aptarti, įskaitant transportą, infrastruktūrą, energetiką, kibernetinį saugumą ir priešišką žvalgybos veiklą.

ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centrui, veikiančiam ES žvalgybos ir situacijų centre kaip ES bendro civilinės ir karinės žvalgybinės informacijos analizės centro dalis, dirba ir civiliai, ir kariniai analitikai ir padeda valstybių narių žvalgybos ir saugumo tarnybos. Jis pradėjo veikti visu pajėgumu 2017 m. liepos mėn., ir tai buvo patvirtinta per ES ir NATO lygiagrečias ir koordinuotas pratybas 2017 m. (PACE17). ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras gauna ir analizuoja įslaptintą žvalgybos informaciją ir atvirųjų šaltinių informaciją apie hibridines grėsmes, kurią teikia įvairūs suinteresuotieji subjektai. Vėliau ataskaitomis ir analizės rezultatais dalijamasi su ES institucijomis ir valstybėmis narėmis, kad šios galėtų priimti pagrįstus sprendimus. ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centras jau sukūrė daugiau nei 100 su hibridinėmis grėsmėmis susijusių produktų. CERT-EU (Europos institucijų Kompiuterinių incidentų tyrimo tarnyba) dalijasi informacija apie atsirandančias arba esamas kibernetines grėsmes ir taip prisideda prie ES hibridinių grėsmių analizės ir informavimo centro veiklos. Tačiau šiuo metu trūksta cheminių, biologinių, radiologinių ir branduolinių grėsmių, kibernetinio saugumo ir kontržvalgybos sričių ekspertinių žinių.

Siekiant užpildyti esamas pasirengimo valdyti riziką elektros energijos sektoriuje reglamentavimo spragas, reglamentu dėl pasirengimo valdyti riziką, dėl kurio šiuo metu vyksta derybos, būtų nustatytos taisyklės, kaip vertinti riziką, valstybių narių pareiga parengti pasirengimo valdyti riziką planus kartu su tam tikrais privalomais elementais ir taisyklės, kaip elgtis krizinėje situacijoje ir kaip stebėti tiekimo saugumą. Į pasirengimo valdyti riziką planus taip pat reikėtų įtraukti susitarimus dėl regionų bendradarbiavimo, ypač susitarimus, kaip valdyti elektros energijos sektoriuje vienu metu susidariusias krizines situacijas. Įgyvendindamos reglamentą dėl pasirengimo valdyti riziką valstybės narės pirmuosius nacionalinius pasirengimo valdyti riziką planus turės parengti per dvejus metus po reglamento įsigaliojimo. Paskui planai turėtų būti atnaujinami kas treji metai. Būsimu reglamentu dėl pasirengimo valdyti riziką taip pat bus reikalaujama, kad valstybės narės reguliariai rengtų bendras krizinės padėties elektros energijos sektoriuje modeliavimo pratybas. Komisija jau pradėjo ruoštis tokioms bendroms pratybomis su suinteresuotomis valstybėmis narėmis, Jungtiniu tyrimų centru ir Elektros energijos srities veiklos koordinavimo grupe.

Be to, siekdama apsaugoti pagrindinį Sąjungos turtą, Komisija pateikė reglamento, kuriuo nustatoma tiesioginių užsienio investicijų į Europos Sąjungą tikrinimo sistema, kai tokiomis investicijomis gali būti padarytas poveikis saugumui arba viešajai tvarkai, pasiūlymą. Komisijos pasiūlymas susijęs su trečiųjų šalių piliečių arba įmonių tiesioginėmis investicijomis, kurios, inter alia, gali daryti poveikį ypatingos svarbos infrastruktūros objektams (įskaitant energetikos, transporto, ryšių, duomenų saugojimo, kosmoso ir kitus įslaptintus įrenginius), ypatingos svarbos technologijoms (įskaitant dirbtinį intelektą, kibernetinį saugumą ir technologijas su galimomis dvejopo naudojimo prietaikomis), ypatingos svarbos medžiagų tiekimo saugumui arba investicijoms, kai atsiranda galimybė susipažinti su įslaptinta informacija arba ją kontroliuoti.

Komisija parengė ES ypatingos svarbos infrastruktūros objektų pažeidžiamumo rodiklių ir atsparumo hibridinėms grėsmėms vadovo projektą. Dabar tas vadovo projektas tvirtinamas konsultuojantis su valstybėmis narėmis. Tikimasi, kad galutinė vadovo redakcija bus priimta 2018 m. lapkričio mėn. Be to, pažeidžiamumo rodikliai bus patikrinti ne tik 2018 m. ES ir NATO lygiagrečių ir koordinuotų pratybų (PACE18) metu, bet ir susidomėjimą išreiškusių atskirų valstybių narių. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti rodiklių tobulinimui siekiant sudaryti palankesnes sąlygas ankstyvajam perspėjimui perduoti, kai hibridiniai išpuoliai prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus dar tik prasideda. Hibridinės grėsmės taip pat bus nagrinėjamos atliekant būsimą Europos ypatingos svarbos infrastruktūros objektų apsaugos direktyvos vertinimą. Be to, Komisija stiprina mokslinę paramą hibridinių grėsmių savybių įvairovės ir universalumo analizei, sutelkdama dėmesį į pažeidžiamumo nustatymą, ankstyvąjį nustatymą ir rodiklius, atsparumą, informuotumo didinimą ir pratybas.

2017 m. sukurta specialios paskirties Pietų regiono grupė pakoregavo savo įgaliojimus, kad jie atitiktų poslinkį nuo kovos su terorizmu prie subtilesnės veiklos, kuria siekiama gerinti komunikaciją ir aktyviau bendrauti su arabų šalimis, be kita ko, arabų kalba. Kadangi „Daesh“ arba ISIL nėra vienintelės su radikalėjimu susijusios grėsmės, specialios paskirties grupė siekia mažinti dezinformacijos mastą ir neteisingo ES suvokimo riziką. Tai daroma glaudžiai bendradarbiaujant su Komisija, rengiant teigiamą informaciją apie Europos Sąjungą ir jos politiką, kad didėtų supratimas apie Sąjungą, strategiškai tinkamiau pranešant apie Sąjungos veiklą arabų šalyse ir remiant bendras vertybes ir interesus. Komisija šiuos veiksmus remia pagal daugiametę regioninę informavimo ir komunikacijos programą.

Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė daugiausia dėmesio skiria tam, kad paremtų ES delegacijas, visų pirma Rytų partnerystės regione, Rusijoje ir kai kuriose Centrinės Azijos šalyse, siekdama padėti skelbti teigiamas žinias ir pasiekti daugiau žmonių vietos ar regioniniu lygmeniu. Komisija šiuos veiksmus remia pagal daugiametę regioninę informavimo ir komunikacijos programą. Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė taip pat reguliariai derina veiklą su valstybėmis narėmis ir NATO. Be dezinformacijos stebėsenos, Strateginės komunikacijos Rytų kaimynystės šalyse darbo grupė Rytų partnerystės šalyse ir valstybėse narėse vykdo informuotumo apie Rusijos dezinformacinės veiklos poveikį didinimo veiksmus. Ji taip pat sustiprino darbuotojų mokymą Rytų partnerystės šalyse siekdama didinti jų pajėgumą strateginės komunikacijos srityje ir atsparumą dezinformacijai. Ateityje numatoma daugiau bendradarbiauti su NATO būstine ir kompetencijos centrais Rygoje ir Helsinkyje, kaip antai dalytis analizės rezultatais ir rengti praktinius mokymo seminarus žurnalistams iš Rytų partnerystės regiono arba Rusijos.

Tam Komisija sukūrė sveikatos priežiūros, civilinės saugos ir saugumo sektorių pratybas „Chimera“, kurios vykdomos visoje ES ir trečiosiose šalyse siekiant patikrinti parengtį ir reagavimo planavimą rimtų tarpvalstybinių grėsmių atveju. Į fiktyvų pratybų scenarijų buvo įtrauktas apgalvotas užkrečiamosios ligos užkrato išleidimas kartu su kibernetiniais išpuoliais prieš ypatingos svarbos infrastruktūros objektus, įskaitant ligonines, siekiant išbandyti nacionaliniu ir ES lygmenimis turimus mechanizmus, sistemas ir ryšio priemones reaguojant į hibridinę grėsmę. ES masto pratybos vyko Liuksemburge 2018 m. sausio 30 ir 31 d. Jos padėjo padidinti tarpsektorinį pajėgumą ir pagerinti sąveikumą ir koordinavimą tarp sveikatos priežiūros, civilinės saugos ir saugumo sektorių ES ir valstybių narių lygmenimis ir bendradarbiavimą su tarptautiniais partneriais. Per pratybas taip pat pavyko nustatyti visų suinteresuotųjų subjektų pareigas ir funkcijas, susijusias su hibridinių grėsmių sukeliamų krizių valdymu. Buvo atlikti skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos (SĮRS), Komisijos tarpsektorinės perspėjimo sistemos (ARGUS), Bendros ekstremalių situacijų ryšių ir informacijos sistemos (CECIS) ir integruotosios Tarybos reagavimo į politines krizes platformos (IPCR) sąveikos bandymai. Daugiau informacijos apie ES priemones, kuriomis siekiama gerinti pasirengimą ChBRB keliamai grėsmei, pateikiama Penkioliktojoje pažangos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą ataskaitoje.

Be priemonių, kurios jau įgyvendinamos pagal GALILEO ir EGNOS, į Komisijos pasiūlymą dėl Sąjungos kosmoso programos įtraukiami saugumo aspektai, be kita ko, numatyti pagal programą „Copernicus“, valstybinio palydovinio ryšio ir kosmoso stebėjimo ir sekimo rėmimo programą, susiję ir su atsparumo hibridinėms grėsmėms aspektais.

Vykdydama ES jūrų saugumo strategijos veiksmų planą ir jo peržiūrą, Komisija nagrinėja jūrų saugumo tendencijas, įskaitant piratavimo ir jūrų ginčų klausimus, dėl kurių galėtų sutrikti vežimo ir prekybos maršrutai ir nukentėti ES interesai. Atsižvelgiant į tai, kad ES valstybėms narėms ir kitoms EEE šalims priklauso daugiau nei 40 proc. pasaulio prekybos laivyno ir ES yra itin svarbi prekybos grandis, hibridiniai išpuoliai jūrų prekybos maršrutuose padarytų didelį žalingą poveikį vertės ir tiekimo grandinėms Europoje. Rizikos analizė ir atsirandančių grėsmių stebėsena jūrų srityje galėtų tapti pagrindu teikti pasiūlymus prireikus atnaujinti tam tikrus transporto teisės aktus. Jomis taip pat grindžiama tolesnė veikla siekiant didinti informuotumo lygį jūroje, be kita ko, bendroje keitimosi informacija aplinkoje (BKIA); taip, paskelbus naują kvietimą teikti pasiūlymus siekiant padėti valstybėms narėms padidinti nacionalinių jūrų institucijų IT sąveikumą, neseniai (2018 m. pradžioje) buvo atrinkti trys nauji projektai.

Transporto priemonių apsauga nuo kibernetinių išpuolių yra svarbus Komisijos prioritetas. Kibernetinio saugumo požiūriu civilinės aviacijos srityje padaryta didelė pažanga, bet negalima paneigti sistemų pažeidžiamumo techninio gedimo ar grėsmės kibernetiniam saugumui atveju, kaip paaiškėjo po neseniai Eurokontrolėje įvykusio IT incidento, turėjusio pasekmių pusei skrydžių Europoje. šioje transporto srityje Komisija glaudžiai bendradarbiauja su Europos aviacijos saugos agentūra. CERT-EU pasirašė susitarimą dėl paslaugų lygio su Eurokontrole ir bendradarbiavimo memorandumą su Europos aviacijos saugos agentūra, kad padėtų šioms įstaigoms ir jų suinteresuotiesiems subjektams įveikti kibernetines grėsmes.

Siekdama suvienodinti sankcijas už su pinigų plovimu susijusius nusikaltimus Komisija pateikė teisės akto pasiūlymą, kuris turėtų būti priimtas 2018 m. viduryje. Be to, šių metų gegužės mėn. priimta 5-oji Kovos su pinigų plovimu direktyva siekiant sustiprinti kai kurias priemones, kaip antai griežtesnes didelės rizikos trečiųjų šalių ir virtualiųjų valiutų keitimo platformų patikras, išankstinio mokėjimo priemonių skaidrumo priemones, naujus finansinės žvalgybos padalinių įgaliojimus ir greitą prieigą prie informacijos apie bankų ir mokėjimo sąskaitų turėtojus per centrinius registrus arba elektronines duomenų paieškos sistemas, kuriomis gali naudotis finansinės žvalgybos padaliniai.

17 veiksmas. Kovos su radikalėjimu veiksmai ir būtinumo sugriežtinti neteisėto turinio šalinimo procedūras analizė

Pastaraisiais metais smurtinio radikalėjimo internete ir kitur prevencija tapo Komisijos prioritetu. Siekdama aktyviau dirbti šia kryptimi ES lygmeniu Komisija įsteigė aukšto lygio ekspertų grupę radikalizacijos klausimais, kuri turėtų teikti rekomendacijas dėl ES prevencijos politikos koordinavimo, aprėpties ir poveikio. 2018 m. gegužės 18 d. Aukšto lygio ekspertų grupė radikalizacijos klausimais pristatė galutinę ataskaitą ir pateikė rekomendaciją sukurti ES bendradarbiavimo mechanizmą.

Kalbant apie kovą su neteisėtu turiniu internete, 2018 m. kovo 1 d. Komisijai priėmus rekomendaciją daugiau dėmesio skiriama tokio turinio prieinamumo internete mažinimui. Komisija pradėjo rengti poveikio vertinimą siekdama nustatyti, ar jau pakanka pastangų, ar neteisėtam turiniui internete greitai ir aktyviai aptikti ir pašalinti reikia papildomų priemonių, įskaitant galimas teisėkūros priemones, kuriomis papildoma dabartinė reglamentavimo sistema. Išsamesnė informacija apie Komisijos darbą šioje srityje pateikiama Penkioliktojoje pažangos kuriant tikrą veiksmingą saugumo sąjungą ataskaitoje.

„Facebook“, „Twitter“, „Google“ („YouTube“) ir „Microsoft“ elgesio kodeksas kovos su neteisėta neapykantą kurstančia kalba internete greitai davė teigiamų rezultatų. Elgesio kodeksu pavyko užtikrinti, kad tos bendrovės padarytų didelę pažangą, kai reikia sparčiai peržiūrėti ir pašalinti joms nurodytų neteisėtų neapykantą kurstančių pranešimų turinį. Komisijai trečią kartą atlikus kodekso įgyvendinimo stebėseną, apie kurią ataskaita buvo paskelbta 2018 m. sausio mėn., paaiškėjo, kad pašalinama vidutiniškai 70 proc. neapykantą kurstančių pranešimų turinio, o pranešimai peržiūrimi per 24 valandas, kaip numatyta elgesio kodekse. Kodeksas tapo sektoriaus standartu; teigiamai vertinamas ką tik „Instagram“ ir „Google+“ priimtas sprendimas prisijungti prie kodekso. Be to, 2018 m. kovo mėn. Komisija interneto platformoms pasiūlė papildomų priemonių, kaip antai susijusių su automatiniu nustatymo, skaidrumu ir grįžtamąja informacija vartotojams, ir žodžio laisvės apsaugos priemones.

Be veiksmų, kurių jau imtasi kovojant su radikalėjimu ir neapykantą kurstančiais pranešimais internete, reikėtų imtis kibernetinių grėsmių rinkimams prevencijos ir jas mažinti.

18 veiksmas. Bendradarbiavimo su kaimyniniais regionais ir trečiosiomis šalimis didinimas

Europos Sąjunga skiria daugiau dėmesio šalių partnerių pajėgumų ir atsparumo didinimui saugumo sektoriuje, inter alia, į peržiūrėtą Europos kaimynystės politiką įtraukdama saugumo aspektą. Siekiant didinti partnerių gebėjimus kovoti su hibridinėmis grėsmėmis pradėti rengti specialūs hibridinės rizikos tyrimai siekiant nustatyti kritinius pažeidžiamumo elementus ir skirti tikslinę paramą. EIVT kartu su Komisija atliko tokį tyrimą Moldovoje. 2018 m. Jordanija ir Gruzija oficialiai paprašė ES atlikti pažeidžiamumo tyrimą, tad pirmiausia klausimynas bus pritaikytas prie jų konkrečių poreikių. Surengus techninės pagalbos misijas Ukrainoje buvo papildomai pasidarbuota kibernetinio saugumo didinimo srityje, visų pirma, ypatingos svarbos infrastruktūros objektuose, o 2018 m. pradžioje Komisija taip pat patvirtino naują išsamią programą, kurios tikslas – padidinti trečiųjų šalių kibernetinį atsparumą, visų pirma Afrikoje ir Azijoje.

Europos Sąjunga Sienų stebėsenos darbo grupėje ir toliau svarsto branduolinio saugumo pajėgumų didinimo planus ir programas kartu su Tarptautine atominės energetikos agentūra ir JAV vyriausybe. Europos branduolinio saugumo mokymo centras (EUSECTRA) rengia branduolinio saugumo grėsmių prevencijos ir nustatymo mokymus ir reagavimo į branduolinius incidentus modulius. Komisijos veiksmų plane, kuriuo siekiama didinti pasirengimą cheminėms, biologinėms, radiologinėms ir branduolinėms grėsmėms saugumui, yra numatyta konkrečių bendradarbiavimo su pagrindiniais tarptautiniais partneriais veiksmų, be kita ko, susijusių su kova su terorizmu ir saugumo dialogais su atitinkamomis trečiosiomis šalimis.

Toliau įgyvendinama ES finansuojama ChBRB kompetencijos centrų iniciatyva, kurioje dalyvauja beveik visos kaimyninės šalys partnerės ir kuria siekiama didinti nacionalinius ir regioninius šalių partnerių pajėgumus užkirsti kelią tokioms grėsmėms, joms pasirengti ir į jas reaguoti, įskaitant griežto saugumo struktūras.

Rytinėse ir pietinėse kaimyninėse šalyse pagal regionines gaivalinių ir žmogaus sukeltų nelaimių prevencijos, pasirengimo joms ir reagavimo į jas programas (PPRD) rengiamas civilinės saugos mokymas ir pratybos. 2018 m. prasidėjo Pietų regiono PPRD programos trečiasis etapas, o Rytų regiono PPRD programos antrasis etapas bus užbaigtas 2018 m. lapkričio mėn., bet gali būti pratęstas. Bus užtikrinamas glaudus regioninių ChBRB kompetencijos centrų ryšys su Pietų ir Rytų regionų PPRD programomis.

KRIZIŲ PREVENCIJA, REAGAVIMAS Į JAS IR ATSIGAVIMAS

Ilgalaikės ES ir nacionalinio lygmens politikos priemonėmis galima sušvelninti padarinius, tačiau trumpuoju laikotarpiu tebėra itin svarbu stiprinti valstybių narių ir Sąjungos gebėjimą sparčiai ir koordinuotai užkirsti kelią hibridinėms grėsmėms, į jas reaguoti ir po jų atsigauti. Ypač svarbu greitai reaguoti į hibridinių grėsmių sukeliamus įvykius. Praėjusiais metais šioje srityje pasiekta daug pažangos, ir dabar ES turi operatyvinių veiksmų protokolą, kuriame aprašytas krizės valdymo procesas hibridinio išpuolio atveju. Reguliari stebėsena ir pratybos vyks ir ateityje.

19 veiksmas. Bendras operatyvinių veiksmų protokolas ir pratybos siekiant padidinti strateginių sprendimų priėmimo pajėgumą reaguojant į sudėtines hibridines grėsmes

ES operatyvinių veiksmų protokolas 2016 m. birželio mėn. buvo patvirtintas bendru Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu. Jis tapo pagrindinėmis institucijų bendro reagavimo į krizes gairėmis. Vykstant pratyboms EUPACE17 protokolas buvo patikrintas pagal hibridinį scenarijų ir užsirekomendavo kaip neįkainojama tarnybų ryšio užtikrinimo priemonė. Be to, juo užtikrinami (politiniai strateginiai, operatyviniai ir techniniai) sąveikos taškai tarp įvairių reagavimo lygių ir tarp trijų pagrindinių ES reagavimo į krizę mechanizmų (išorės krizės atveju), ARGUS (Komisijos vidaus dalijimosi informacija IT platforma) ir integruotosios Tarybos reagavimo į politines krizes platformos. Protokolo nauda taip pat pasitvirtino vykdant su NATO lygiagrečias CMX17 pratybas. Kitos PACE18 pratybos vyks 2018 m. lapkričio mėn.; jei ateityje bus gauta naujos patirties, bus svarstoma galimybė atnaujinti protokolą.

2017 m. rugsėjo ir spalio mėn. ES surengė pirmąsias lygiagrečias ir koordinuotas pratybas su NATO (PACE17) tikrindama dviejų organizacijų parengtį ir sąveiką didelio masto hibridinės krizės atveju. Pasirengimo etape buvo aktyviai keičiamasi darbuotojais visose keturiose kovos su hibridinėmis grėsmėmis protokolo srityse: ankstyvojo perspėjimo ir informuotumo apie padėtį; strateginės komunikacijos; kibernetinės gynybos; krizių prevencijos ir reagavimo į jas. ES ir NATO darbuotojų sąveika per EUPACE17 buvo neregėto masto. Tai taip pat buvo pirmas kartas, kai NATO dalyvavo apskritojo stalo diskusijoje integruoto politinio atsako į krizes klausimais, kuriai pirmininkavo pirmininkaujančioji valstybė narė; aukščiausio lygio ES pareigūnai dalyvavo Šiaurės Atlanto Tarybos diskusijose. Patirties analizės procese daugiausia dėmesio buvo skiriama keliems aspektams, įskaitant ES ir NATO reagavimo į krizes mechanizmų sąveiką ir sunkumus, susijusius su abiejų organizacijų darbuotojų keitimusi įslaptinta informacija, įskaitant būtinumą užtikrinti saugius ryšius, visų pirma, siekiant ateityje užtikrinti sparčius ir saugius mainus visiškai atsižvelgiant į informacijos rengėjo kontrolės principo užtikrinimo poreikį.

Šiuo metu vyksta lygiagrečių ir koordinuotų pratybų 2018 m., kurioms vadovaus ES, planavimas.

20 veiksmas. Galimybės didelio masto sunkaus hibridinio išpuolio atveju taikyti SESV 222 straipsnį ir ESS 42 straipsnio 7 dalį ir galimo poveikio apsvarstymas