KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl trumpojo laikotarpio statistikos, reikalaujamos 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1165/98 /* COM/2014/0381 final */





1. Įžanga Europos trumpojo laikotarpio statistika apibūdina naujausius keturių pagrindinių Europos ekonomikos sektorių – pramonės, statybos, mažmeninės prekybos ir paslaugų (išskyrus finansines paslaugas) – pokyčius. Kiekvieną sektorių apibūdina tam tikri trumpojo laikotarpio statistikos rodikliai, pvz., produkcijos, apyvartos, produkcijos kainų (dažnai vadinamos gamintojų kainomis), dirbančių asmenų skaičiaus, dirbtų valandų, bruto darbo užmokesčio ir keletas kitų rodiklių. Trumpojo laikotarpio statistikos teisinis pagrindas – Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1165/98[1] su pakeitimais (toliau – trumpojo laikotarpio statistikos reglamentas). Reglamento 14 straipsnio 2 dalyje nurodyta: Iki 2008 m. rugpjūčio 11 d. ir vėliau kas trejus metus Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą apie statistinius duomenis, parengtus pagal šį reglamentą, ir ypač apie jų tinkamumą bei kokybę ir rodiklių patikslinimą. Ataskaitoje taip pat konkrečiai nurodomas statistikos sistemos sąnaudų ir įmonėms tenkančių prievolių, taikant šį reglamentą, ir naudos santykis. Joje pateikiami įmonėms tenkančių prievolių mažinimo geros praktikos pavyzdžiai ir nurodomi prievolių ir sąnaudų mažinimo būdai. Šioje ataskaitoje toliau nagrinėjami klausimai, aptarti ankstesnėse pagal minėtą straipsnį 2008 m. birželio mėn. ir 2011 m. birželio mėn. pateiktose ataskaitose[2]. Antrame skirsnyje aptariamas trumpojo laikotarpio statistikos naudojimas ir jos svarba pagrindinėms Europos politikos sritims ir Europos pinigų politikos valdymui. Be to, jame apibūdinami pagrindiniai trumpojo laikotarpio statistikos pokyčiai, įvykę po pastarosios kokybės ataskaitos, pateiktos 2011 m. birželio mėn. Trečiame skirsnyje išsamiai aptariami įvairūs trumpojo laikotarpio statistikos kokybės aspektai. Ketvirtame skirsnyje nurodomos sąnaudos ir našta, patiriamos renkant ir apdorojant trumpojo laikotarpio statistinius duomenis, ir pateikiama pavyzdžių, kaip valstybėms narėms pavyko jas sumažinti. Paskutiniame skirsnyje pateikiamos trumpojo laikotarpio statistikos raidos perspektyvos. Trumpojo laikotarpio statistikos apžvalga ir svarbiausi pokyčiai Siekiant sukurti euro zoną ir stebėti Europos pinigų politiką buvo būtina rinkti trumpojo laikotarpio statistinius duomenis[3]. Iš pradinių 22 pagrindinių Europos ekonomikos rodiklių (PEER)[4], kurie buvo sukurti Europos Sąjungos ir jos valstybių narių ekonominei plėtrai stebėti ir, visų pirma, euro zonos pinigų politikai vykdyti, aštuoni rodikliai, t. y. pramonės produkcija, vidaus rinkos pramonės produkcijos kainos, pramonės importo kainos, statybos sektoriaus produkcija, mažmeninės prekybos ir remonto veiklos apyvarta, paslaugų apyvarta (išskyrus mažmeninės prekybos paslaugas, (kitos) paslaugos, paslaugų produkcijos kainos ir statybos leidimai, nustatomi pagal trumpojo laikotarpio statistiką. Vieni svarbiausių trumpojo laikotarpio statistikos naudotojų yra Europos Centrinis Bankas ir nacionaliniai centriniai bankai. Be to, trumpojo laikotarpio statistiką svarbiems tikslams naudoja Europos Komisija, šalių vyriausybės, mokslinių tyrimų institutai, įmonės ir verslo organizacijos. Paskelbus su trumpojo laikotarpio statistika susijusius informacinius pranešimus paprastai sulaukiama daug dėmesio. Trumpojo laikotarpio statistika taip pat naudojama kitose statistikos srityse, pvz., nacionalinėse sąskaitose. Trumpojo laikotarpio statistika – viena svarbiausių Europos Sąjungos statistikos tarnybos (Eurostato) rengiamos statistikos rūšių. Dažniausiai ji naudojama ekonominėms tendencijos nagrinėti, prognozėms ir modeliams rengti, tačiau šių duomenų taip pat reikia rengiant politinius sprendimus, vykdant mokslinius tyrimus ir tikrinant bei tvirtinant kitų šaltinių duomenis ar priimant verslo sprendimus (pvz., rinkos tyrimuose). Trumpojo laikotarpio statistikos duomenis taip pat gali naudoti įmonės įvairiems kitiems tikslams (pvz., produkcijos kainų indeksai gali būti naudojami sutartims indeksuoti). Po pastarosios trumpojo laikotarpio statistikos kokybės ataskaitos, kuri buvo pateikta 2011 m. birželio mėn., įvyko daug pokyčių. 2012 m. gegužės 31 d. Komisijos reglamentu (ES) Nr. 461/2012[5] sustabdytas naujų pramonės užsakymų duomenų rinkimas; naujausias su tuo susijęs informacinis pranešimas paskelbtas 2012 m. vasario mėn., jame nurodyti 2011 m. gruodžio mėn. duomenys. Iš pradžių šie duomenys turėjo būti naudojami kaip pagrindinis pramonės produkcijos plėtros ir tikėtinos tolesnės raidos rodiklis. Vis dėlto paaiškėjo, kad prognozavimo pagal šiuos rodiklius galimybės Europos lygmeniu yra gana ribotos, ir Europos statistikos sistemos komitetas nusprendė, kad privalomas duomenų, skirtų pramonės naujų užsakymų rodikliams rengti, rinkimas Europos lygmeniu turėtų būti sustabdytas. 2012 m. kovo mėn. Europos trumpojo laikotarpio statistikoje buvo pradėtas taikyti sezoninio koregavimo metodas. Sezoninio koregavimo tikslas – padaryti skirtingų mėnesių ar ketvirčių duomenis tiesiogiai palyginamus atmetant sezoninius veiksnius, pavyzdžiui, pramonės produkcijos sumažėjimą per vasaros atostogas arba mažmeninės prekybos apyvartos padidėjimą prieš Kalėdas. Nuo 2012 ataskaitinių metų, Eurostatas pradėjo taikyti netiesioginį sezoninio koregavimo metodą, pagal kurį nacionaliniai duomenys pirmiausia koreguojami pagal sezoną ir tada naudojami kaip svertiniai vidurkiai rengiant Europos suvestinius rodiklius. Anksčiau Eurostatas trumpojo laikotarpio statistikai taikė tiesioginį metodą, t. y. nekoreguoti nacionaliniai duomenys buvo apibendrinami Europos lygmeniu ir tada koreguojami pagal sezoną. Naujasis metodas užtikrina Europos ir nacionalinių suvestinių rodiklių nuoseklumą ir taip pat atitinka Europos statistikos sistemos (ESS) sezoninio koregavimo gaires. 2012 m. spalio mėn. trumpojo laikotarpio statistika įtraukta į ESS gaires dėl duomenų tikslinimo strategijos. 8 trumpojo laikotarpio PEER ir mažmeninės prekybos sektoriaus Europos suvestiniai rodikliai dabar tikslinami ir skelbiami tik kartą per mėnesį. Apie skelbimo datas iš anksto pranešama trumpojo laikotarpio statistikos skelbimo kalendoriuje[6]. Gavus naujos informacijos nacionaliniai duomenys nedelsiant patikslinami. 2013 m. pradžioje buvo pakeista trumpojo laikotarpio rodiklių skaičiavimo bazė (ne 2005 m., o 2010 m.). Tam reikėjo atnaujinti svorius, taikomus apskaičiuojant Europos suvestinius rodiklius, kad jie atitiktų 2010 m. ekonomikos struktūrą (bazės pakeitimas), ir aritmetiškai pakeisti ataskaitinius metus (vidutiniškai 100 2010 m. vietoje 2005 m.). Nuo 2013 m. skelbiami ketvirčio duomenys apie dirbtas valandas ir bruto darbo užmokestį mažmeninės prekybos ir remonto veiklos bei kitų paslaugų sektoriuose. Teisinis pagrindas – Komisijos reglamentas (EB) Nr. 329/2009[7]. Trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių aprėptis ir kokybė Aprėptis ir trumpojo laikotarpio statistikos reglamento laikymasis Valstybės narės gerai ir vis geriau laikosi trumpojo laikotarpio statistikos reglamento patikimumo, savalaikiškumo, nuoseklumo ir palyginamumo reikalavimų, kuriuos kas šešis mėnesius tikrina Eurostatas. Kiekvienos šalies atitiktis išsamiai įvertinama remiantis Europos statistikos praktikos kodekse[8] nurodytais įvairiais kokybės aspektais ir atsižvelgiant į visus rodiklius. 2013 m. spalio 1 d. ES-28 atitiktis vidutiniškai įvertinta 9,6 (iš 10), taip pat, kaip 2013 m. balandžio 1 d. Dauguma valstybių narių dabar laikosi visų arba beveik visų trumpojo laikotarpio statistikos reglamento reikalavimų. Tikslumas, patikimumas, nuoseklumas ir palyginamumas Trumpojo laikotarpio statistikos reglamentu ir susijusiais teisės aktais nustatytos bendros, visų valstybių narių taikomos trumpojo laikotarpio statistikos apibrėžtys. Eurostatas ir nacionalinės statistikos tarnybos bendradarbiauja, kad užtikrintų, jog trumpojo laikotarpio statistikos rodikliai būtų labai tikslūs, patikimi ir nuoseklūs. Reglamentu nustatyta metodinė sistema nuolat tobulinama konsultuojantis su techniniais ekspertais ir atskiroms temoms skirtomis darbo grupėmis. Reikėtų pažymėti, kad valstybės narės neprivalo taikyti visiškai vienodos metodikos. Pagal subsidiarumo principą ir siekiant atsižvelgti į šalių skirtumus, pvz., dydį, ekonomikos struktūrą ir administracinių duomenų prieinamumą, pagal trumpojo laikotarpio statistikos reglamentą valstybės narės gali savarankiškai nuspręsti, kaip veiksmingiausia ir našiausia rinkti ir apdoroti duomenis. Eurostatas taip pat bendradarbiauja su kitomis tarptautinėmis organizacijomis, visų pirma su OECD, kad duomenys ir metodai būtų geriau palyginami ne tik Europos Sąjungoje. Savalaikiškumas ir punktualumas Rengiant trumpojo laikotarpio statistiką ypač svarbu, kad duomenys būtų pateikiami kuo anksčiau. Todėl trumpojo laikotarpio statistikos reglamente nustatyti gana trumpi nacionalinių duomenų pateikimo Eurostatui terminai[9]. 1 lentelėje pateikti dabartiniai duomenų perdavimo Eurostatui terminai (trečioji skiltis) ir Ekonomikos ir finansų komiteto (EFK) naujausioje ataskaitoje dėl informacijos reikalavimų Europos pinigų sąjungoje nustatytos tikslinės datos. Paskutinėje skiltyje nurodyti dabartiniai paskelbimo (pvz., informacinių pranešimų) terminai. Iš esmės galima teigti, kad trumpojo laikotarpio statistika teikiama laiku. Bet kokie vėlavimai paprastai yra susiję su tuo, kad tikslinė teikimo diena sutampa su savaitgaliu ar valstybine švente. Naudotojams apie informacinių pranešimų skelbimo datas pranešama labai iš anksto Eurostato svetainėje pateiktame kalendoriuje[10]. Pastaraisiais metais laikytasi visų kalendoriuje paskelbtų datų. 1 lentelė. Savalaikiškumas apskaičiuojamas kaip dienų nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos ir teikimo termino, trumpojo laikotarpio statistikos reglamentu nustatyto termino, Ekonomikos ir finansų komiteto (EFK) nustatyto termino ir faktinės ES lygmens suvestinių rodiklių paskelbimo datos skaičius (2013 m. gegužės mėn. duomenimis). Rodiklis || Periodiškumas || Trumpojo laikotarpio statistikos reglamentu nustatytas terminas a) || EFK 2013-iems m. nustatyti terminai b) || Bendrų ES rodiklių paskelbimas c) Pramonės produkcija || Kas mėnesį || 40 || 40 || 44 Pramonės produkcijos kainos vidaus rinkoje || Kas mėnesį || 35 || 35 || 33 Pramonės importo kainos || Kas mėnesį || 45 || 45 || 37 Statybos sektoriaus produkcija || Kas mėnesį || 45 || 45 || 47 Statybos leidimai || Kas ketvirtį || 90 || 90 || 89 Mažmeninės prekybos ir remonto veiklos apyvarta || Kas mėnesį || 30 || 30 || 36 (Kitų) paslaugų apyvarta || Kas ketvirtį || 60 || 60 || 65 Paslaugų produkcijos kainos || Kas ketvirtį || 90 || 90 || 91 a) Duomenų pateikimo Eurostatui terminai pagal trumpojo laikotarpio statistikos reglamentą. Mažesnėms šalims dažnai taikomi ilgesni terminai. b) Ekonomikos ir finansų komiteto (EFK) EPS informacijos reikalavimų ataskaitoje nustatyti terminai. c) Dienos nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos iki paskelbimo (pvz., informacinio pranešimo ar duomenų). Kai kuriais atvejais vėluota dėl švenčių dienų gegužės mėn. (ataskaitinį mėnesį). Trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių tikslinimai Pirmieji trumpojo laikotarpio rodiklių duomenys iš dalies grindžiami preliminariais, įvertiniais ir neišsamiais duomenimis. Po pirmojo paskelbimo tyrimų rezultatai dažnai tampa išsamesni, nes duomenys papildomi vėlai duomenis pateikusių respondentų atsakymais. Duomenys tikslinami ir dėl įvairių kitų priežasčių – sezoninių koregavimų, atlikus lyginamąją analizę, naujų ir (arba) patobulintų duomenų šaltinių, paklaidų taisymų ar metodinių pokyčių, tačiau rodikliai, ypač ES suvestinio lygmens ir euro zonos, paprastai tikslinami nedaug. Siekiant įvertinti keturių trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių, kas mėnesį skelbiamų informaciniame pranešime, pirmųjų rezultatų kokybę, nagrinėti pirmą ir antrą kartą paskelbtų mėnesinių 2011–2013 m. augimo duomenų pokyčiai. 2 lentelė. Keturių pagrindinių trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių tikslinimo mastas (2011–2013 m.) a) 1 || 2 || 3 || 4 || 5 || Vidutinis tikslinimas b) || Vidutinis absoliutusis tikslinimas c) || Vidutinis absoliutusis augimas || Santykinis vidutinis tikslinimas d) Pramonės produkcija || 0,1 || 0,2 || 0,7 || 0,2 Pramonės produkcijos kainos vidaus rinkoje || 0,0 || 0,0 || 0,4 || 0,1 Statybos sektoriaus produkcija || 0,0 || 0,7 || 1,5 || 0,4 Mažmeninės prekybos apimtis || 0,0 || 0,2 || 0,6 || 0,4 a) Euro zonos augimo rodiklių sezoninis koregavimas. b) Pirmą ir antrą kartą paskelbtų augimo duomenų skirtumų vidurkis (2011–2013 m.) c) Pirmą ir antrą kartą paskelbtų augimo duomenų skirtumų vidurkis absoliučiaisiais dydžiais (2011–2013 m.) d) Vidutinis tikslinimo (trečioji skiltis) ir augimo santykis antrą kartą paskelbus duomenis (ketvirtoji skiltis), abu išreikšti absoliučiaisiais dydžiais (2011–2013 m.). Skirtumai dėl apvalinimo klaidų 2 lentelėje pateikiamas informaciniuose pranešimuose skelbiamų keturių pagrindinių euro zonos suvestinių rodiklių pirmą ir po vieno mėnesio antrą kartą paskelbtų augimo duomenų vidutinis tikslinimo mastas (antroji skiltis). Ši vertė artima nuliui ir tai reiškia, kad tikslinant sumažinus ir padidinus augimo duomenis, šie beveik anuliuoja vienas kitą, t. y. rezultatai nėra sistemiškai pervertinami ar nepakankamai įvertinami. Absoliučiaisiais dydžiais (trečioji skiltis) vidutinis tikslinimas svyruoja nuo beveik nulio (pramonės produkcijos kainos) iki 0,7 procentinio punkto (statybos sektoriaus produkcija). Rodiklių skirtumus daugiausia lemia metodiniai veiksniai. Pramonės produkcijos kainos dažnai iš viso nėra tikslinamos, o produkcijos rodikliai gali būti tikslinami net keletą metų po pirmojo jų paskelbimo. Antrą kartą paskelbti vidutiniai augimo duomenys (absoliučiąja verte) pateikti ketvirtojoje skiltyje. Paskutinėje skiltyje nurodomas augimo duomenų tikslinimo ir pačių augimo duomenų ryšys antrą kartą skelbiant duomenis. Taip galima tiksliau įvertinti tikslinimo mastą, kadangi yra gana svarbu, ar, pvz., 0,2 procentiniu punktu tikslinami gana didelio ar palyginti mažo augimo duomenys. Prieinamumas, aiškumas ir galimybė susipažinti su metaduomenimis Visą trumpojo laikotarpio statistiką galima rasti Eurostato svetainėje. Atskiras trumpojo laikotarpio statistikai skirtas skyrius yra teminėje skiltyje „Pramonė, prekyba ir paslaugos“, jį taip pat galima rasti pasinaudojus paieškos funkcija[11]. Eurostatas kasmet skelbia 48 informacinius pranešimus, susijusius su trumpojo laikotarpio statistika, t. y. kiekvieną mėnesį skelbiami keturi pagrindiniai rodikliai (pramonės produkcija, pramonės produkcijos kainos, statybos sektoriaus produkcija ir mažmeninės prekybos apimtis). Pastaraisiais metais visi informaciniai pranešimai buvo paskelbti pagal tvarkaraštį. Be to, po pastarosios trumpojo laikotarpio statistikos kokybės ataskaitos, kuri buvo pateikta 2011 m., paskelbti septyni statistikos santraukų (angl. „Statistics in focus“) leidiniai, kuriuose be kiekybinių duomenų aptariami ir tam tikri metodiniai klausimai ir nagrinėjamos naujausios ekonomikos tendencijos. Minėtose statistikos santraukose ir Eurostato svetainėje taip galima susipažinti su išsamiais, tiksliniais ir detaliais metodinių klausimų paaiškinimais (metaduomenimis). Glaustai paaiškintos statistinės sąvokos skelbiamos „Statistics Explained“ – naujame vikio pobūdžio interneto žodyne. Trumpojo laikotarpio statistikos šaltinių duomenų bazėje pateikiama išsami informacija apie statistinius procesus, teisinius klausimus, konfidencialumo taisykles, duomenų kokybę ir nacionalinių duomenų rinkimo metodus. Taip pat pateikiami papildomi išsamūs kai kurių pagrindinių rodiklių metodiniai paaiškinimai (PEER skirta santrauka, angl. „PEEIs in focus“[12]). Statistikos sistemos sąnaudos ir našta įmonėms Su trumpojo laikotarpio statistika susijusias sąnaudas (statistikos sistemai tenkančias renkant, apdorojant ir skleidžiant duomenis) ir naštą (įmonių patiriamą teikiant duomenis) galima įvertinti tik apytiksliai. Imtys valstybėse narėse nustatomos skirtingai, todėl duomenis lyginti sudėtinga. Be to, trumpojo laikotarpio statistikos rengimo neįmanoma visiškai atskirti nuo kitos statistikos ir dažnai nėra aišku, kaip atskirti su konkrečios rūšies statistika susijusias sąnaudas ir naštą (pvz. duomenys, surinkti per trumpojo laikotarpio statistikai skirtą tyrimą, taip pat bus naudojami nacionalinėse sąskaitose). Galiausiai sąnaudų ir naštos duomenų rinkimo metodai (pvz., per atskirus tyrimus, derinant su atliekamais tyrimais arba naudojant ekspertų skaičiavimus) valstybėse narėse skiriasi. 3 lentelėje pateikta apytiksliai apskaičiuota našta (daugiausia susijusi su atsakymu į trumpojo laikotarpio statistikos klausimynus), vidutinės įmonės patiriama rengiant aštuonis susijusius PEER. Kad būtų lengviau palyginti, našta apskaičiuota minutėmis per mėnesį, net jei kalbama apie ketvirtinius rodiklius. Kaip nurodyta 3 lentelėje, įvairių šalių patiriama našta labai skiriasi – nuo beveik neegzistuojančios naštos iki dviejų valandų per mėnesį, kurias užtrunka atsakyti į klausimyną. Nuliui lygi našta parodo, kad duomenys renkami ne pildant trumpojo laikotarpio statistikos klausimyną, o imami iš kitų (dažnai administracinių PVM srities) šaltinių arba gaunami naudojant kitus metodus (pvz., sujungiant kitų rūšių statistinius duomenis). 3 lentelė. 2012 m. klausimynus pildančių įmonių naštos vidutinė, didžiausia ir mažiausia vertės (minutėmis per mėnesį) (ES-27). || 2012 m. patirta našta (minutėmis per mėnesį) || Vidutinė, kuriai nepritaikyti svoriai || Didžiausia || Mažiausia Pramonės produkcija || 20 || 76 || 0 Pramonės produkcijos kainos || 19 || 120 || 1 Pramonės importo kainos || 16 || 65 || 3 Statybos sektoriaus produkcija || 21 || 115 || 0 Statybos leidimai || 7 || 40 || 0 Mažmeninės prekybos apimtis || 8 || 15 || 0 (Kitų) paslaugų apyvarta || 5 || 13 || 0 Paslaugų produkcijos kainos || 12 || 47 || 2 4 lentelė. Įmonėms tenkančios statistinių duomenų teikimo naštos ir nacionalinių statistikos tarnybų sąnaudų raida (2009–2012 m.) || Skaičius valstybių narių, kuriose: || našta padidėjo || našta sumažėjo || našta nepakito || palyginti neįmanoma Pramonės produkcija || 6 || 10 || 3 || 8 Pramonės produkcijos kainos || 8 || 11 || 4 || 4 Pramonės importo kainos || 4 || 4 || 2 || 17 Statybos sektoriaus produkcija || 3 || 13 || 6 || 5 Statybos leidimai || 3 || 5 || 10 || 9 Mažmeninės prekybos apimtis || 3 || 6 || 3 || 15 (Kitų) paslaugų apyvarta || 5 || 13 || 4 || 5 Paslaugų produkcijos kainos || 5 || 14 || 3 || 5 || Skaičius valstybių narių, kuriose: || sąnaudos padidėjo || sąnaudos sumažėjo || sąnaudos nepakito || palyginti neįmanoma Pramonės produkcija || 5 || 13 || 3 || 6 Pramonės produkcijos kainos || 8 || 12 || 4 || 3 Pramonės importo kainos || 8 || 4 || 3 || 12 Statybos sektoriaus produkcija || 8 || 11 || 4 || 4 Statybos leidimai || 7 || 10 || 4 || 6 Mažmeninės prekybos apimtis || 4 || 7 || 4 || 12 (Kitų) paslaugų apyvarta || 6 || 13 || 3 || 5 Paslaugų produkcijos kainos || 13 || 8 || 2 || 4 Kelios valstybės narės pateikė 2009 ir 2012 m. naštos duomenis. 4 lentelėje nurodytas skaičius šalių, kuriose vidutinė mėnesinė duomenis teikiančioms įmonėms tenkanti našta padidėjo, sumažėjo arba išliko nepakitusi (paskutinėje skiltyje nurodytas skaičius šalių, kurių 2009 ir (arba) 2012 m. duomenų nėra). Apatinėje lentelės dalyje pateikiama atitinkama informacija apie statistikos tarnybų sąnaudas rengiant įvairius rodiklius. Apskritai našta ir sąnaudos vidutiniškai labiau mažėjo nei didėjo. Taip pat reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nurodytas naštos ir sąnaudų sumažėjimo mastas daugeliu atvejų buvo didesnis nei naštos ir išlaidų padidėjimas. Todėl galima laikyti, kad su našta ir išlaidomis susijusi padėtis pagerėjo visoje ES. Įmonėms tenkanti statistinių duomenų teikimo našta sumažėjo daugiausia todėl, kad daugumoje valstybių narių sumažinti imties dydžiai, būtini daugumai trumpojo laikotarpio statistikos rodiklių. Be to, dabar statistiniai duomenys vis dažniau renkami naudojant elektroninius tyrimus ir internetą, taigi, palyginti su įprastais duomenų rinkimo metodais (pvz., paštu siunčiamais klausimynais), sąnaudos ir našta yra mažesnės. Be to, panašu, kad statistikos tarnybos labiau remiasi administraciniais duomenimis, kuriuos galima gauti, pvz., iš mokesčių ar užimtumo tarnybų, socialinio draudimo arba statybos reguliavimo institucijų. Naudojant turimus administracinius duomenis statistikos tikslais našta įmonėms mažėja, tačiau gali didėti statistikos tarnybų sąnaudos, nes tokius duomenis dažnai reikia koreguoti. Be to, jei administraciniai duomenys ne visiškai atitinka trumpojo laikotarpio statistikos sąvokų reikalavimus, juos reikia koreguoti, o tai gali paveikti duomenų kokybę. Norint naudoti administracinius duomenis taip pat dažnai reikia nuolat koordinuoti veiklą, ypač šalyse, kuriose administracijos decentralizuotos. Galiausiai, parengti trumpojo laikotarpio statistiką, ypač mėnesinius rodiklius, pagal administracinius duomenis yra sudėtinga, nes taikomi savalaikiškumo reikalavimai yra labai griežti, o terminai – labai trumpi. Administraciniai duomenys dažnai renkami ne taip dažnai, kaip reikia trumpojo laikotarpio statistikai ir (arba) jie tampa prieinami per vėlai. Pagal Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo programą (EĮPSM)[13] parengtu projektu buvo teikiama finansinė parama administracinių duomenų, reikalingų statistikos reikmėms, įskaitant bendrovių sąskaitas, naudojimui analizuoti ir tobulinti, taip pat padėti valstybėms narėms vietoje statistinių tyrimų pradėti naudoti administracinius duomenis ir užtikrinti aukštą duomenų kokybę. Projektas baigtas 2013 m. viduryje[14]. Trumpojo laikotarpio statistikos raidos perspektyvos 2000–2012 m. ekonominės veiklos dalis, kurią sudaro pramonė ir statyba, sumažėjo nuo 27,3 % iki 24,7 %. Per tą patį laikotarpį rinkos paslaugų dalis (išskyrus bankininkystės ir draudimo paslaugas) padidėjo nuo 43,2 % iki 45,5 %[15]. Tačiau dabartinė trumpojo laikotarpio statistika tinkamai neatskleidžia didelės ir vis didėjančios paslaugų sektoriaus ekonominės svarbos. Apskritai paslaugų rodiklių aprėptis yra ribotesnė, jie yra ne tokie išsamūs ir skelbiami rečiau nei pramonės ir statybos duomenys (žr. priedą). Siekiant pagerinti įvairaus pobūdžio Europos verslo statistikos nuoseklumą ir optimizuoti naudos ir sąnaudų bei naštos, tenkančios ją rengiant, santykį, šias statistikos sritis ketinama geriau suderinti ir sujungti Verslo statistikos integravimo pagrindų reglamentu. Šiame kontekste taip pat numatyta nuodugni trumpojo laikotarpio statistikos peržiūra. Siekdamas įvertinti būdus pagerinti paslaugų sektorių trumpojo laikotarpio statistikos rodiklius, 2011 m. Eurostatas pradėjo išsamias konsultacijas su visais pagrindiniais trumpojo laikotarpio statistikos naudotojais ir nacionaliniais rengėjais. Nors esama tam tikro susirūpinimo dėl galimo sąnaudų ir naštos padidėjimo, po konsultacijų paaiškėjo, kad iš esmės sutariama dėl būtinybės gerinti padėtį šioje srityje. Atsižvelgdama į naudotojų ir rengėjų pastabas, Komisija planuoja siūlyti keisti dabartinį reglamentą, kad didėjant ekonominei paslaugų svarbai Europos valstybių ekonomikai būtų užtikrintas trumpojo laikotarpio statistikos aktualumas ir būtų visapusiškai atsižvelgiama į susirūpinimą dėl didėjančių jos rengimo sąnaudų ir naštos. [1] OL L 162, 1998 6 5, p. 1. [2] KOM(2008) 340 galutinis, 2008 6 9 ir KOM(2011) 329 galutinis, 2011 6 8. 2003 m. taip pat buvo pateikta kokybės ataskaita COM(2003) 36 final, 2003 1 29. [3] Statistical requirements of the European Central Bank in the field of General Economic Statistics („Europos Centrinio Banko statistikos reikalavimai bendrajai ekonominei statistikai“), Europos Centrinis Bankas, 2000 m. rugpjūčio mėn. [4] Pirminis PEER sąrašas nustatytas 2002 m. (Komisijos komunikatas Europos Parlamentui ir Tarybai dėl euro zonos statistikos, 2002 11 27, COM(2002) 661 final). [5] OL L 142, 2012 6 1, p. 26. [6] Trumpojo laikotarpio statistikos skelbimo kalendorių galima parsisiųsti adresu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [7] OL L 103, 2009 4 23, p. 3. [8] Europos statistikos praktikos kodeksą galima rasti adresu: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/quality/code_of_practice. [9] Reglamentu (EB) Nr. 1165/98 dėl trumpojo laikotarpio statistikos nustatyti pradiniai terminai buvo dar labiau sutrumpinti 2005 m. liepos 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1158/2005 (OL L 191, 2005 7 22, p. 1). [10] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/release_calendars/news_releases. Pastaba. Kalendoriuje nurodoma daug Europos rodiklių, ne tik trumpojo laikotarpio statistika. [11] http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/introduction. [12] Trumpojo laikotarpio statistikos šaltinių duomenų bazės bei „PEEIs in focus“ ataskaitas galima rasti: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/portal/page/portal/short_term_business_statistics/methodology. [13] 2008 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimas Nr. 1297/2008/EB dėl Europos įmonių ir prekybos statistikos modernizavimo (EĮPSM) programos, OL L 340, 2008 12 19, p. 76. [14] Jos rezultatus galima rasti http://www.cros-portal.eu/content/admindata-sga-3. [15] Bendroji pridėtinė vertė bazinėmis kainomis, Eurostatas, nacionalinės sąskaitos, duomenų kodas: [nama_nace10_k]. Priedas. Trumpojo laikotarpio statistikos rodikliai (pagrindiniai Europos ekonomikos rodikliai pateikti paryškintu šriftu), Q – ketvirtiniai rodikliai, M – mėnesiniai rodikliai. Pramonė || Statyba || Mažmeninė prekyba ir remonto veikla || Kitos paslaugos Pramonės produkcija (M) || Statybos produkcija (M/Q) Pastatų statyba Inžinerinių statinių statyba || – || – Pramonės veiklos apyvarta (M) Vidaus pramonės veiklos apyvarta Užsienio pramonės veikla (euro zona ir ne euro zona) || – || Mažmeninės prekybos ir remonto veiklos apyvarta (M) || (Kitų) paslaugų apyvarta (Q) – || Statybos leidimai (Q) Būstų skaičius Naudingasis plotas (m2) || – || – Dirbančių asmenų skaičius (Q) || Dirbančių asmenų skaičius (Q) || Dirbančių asmenų skaičius (Q) || Dirbančių asmenų skaičius (Q) Dirbtos valandos (Q) || Dirbtos valandos (Q) || Dirbtos valandos (Q) || Dirbtos valandos (Q) Bruto darbo užmokestis (Q) || Bruto darbo užmokestis (Q) || Bruto darbo užmokestis (Q) || Bruto darbo užmokestis (Q) Pramonės produkcijos kainos (M) Vidaus produkcijos kainos Užsienio produkcijos kainos (euro zona ir ne euro zona) || Statybos produkcijos kainos / statybos sąnaudos (Q) || Mažmeninės prekybos apimtis (M) || (Kitų) paslaugų produkcijos kainos (Q) Pramonės importo kainos (M) (euro zona ir ne euro zona) || – || – || –