C 208/5

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2020/C 208/04)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1).

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„SUSKA SECHLOŃSKA“

ES Nr. PGI-PL-0600-AM01–2019 10 10

SKVN ( ) SGN (X)

1. Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Grupės pavadinimas: „Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach“

Susirašinėjimo adresas

Sechna 32

34–603 Ujanowice

POLSKA/POLAND

Telefonas +48 183334158

E. paštas biuro@suskasechlonska.pl

„Stowarzyszenie Producentów Owoców i Warzyw w Ujanowicach“ – produkto „suska sechlońska“ gamintojų grupė. Ši pareiškėjų grupė pateikė paraišką registruoti SGN „suska sechlońska“.

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Lenkija

3. Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

☐ Produkto pavadinimas

☒ Produkto aprašymas

☐ Geografinė vietovė

☐ Kilmės įrodymas

☒ Gamybos būdas

☒ Ryšys su geografine vietove

☐ Ženklinimas

☐ Kita [patikslinti]

4. Pakeitimo (-ų) rūšis

☒ Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimai, kurie nėra laikytini nereikšmingais pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

☐ Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimai, kurie nėra laikytini nereikšmingais pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5. Pakeitimai

Produkto aprašymas

Bendrojo dokumento 3.2 punkto („Produkto aprašymas“) ir SGN „suska sechlońska“ specifikacijos 4 punkto sakinys: „Suska sechlońska“ dydis, atsižvelgiant į naudojamos veislės vaisių dydį, yra 1,5–4,5 cm. 1 kg yra 44–99 atskirų vaisių.„pakeičiamas taip: „Suska sechlońska“ dydis, atsižvelgiant į naudojamos veislės vaisių dydį, yra 1,5–4,5 cm. 0,5 kg yra 44–99 atskiri vaisiai.“

Šis pakeitimas būtinas siekiant ištaisyti spausdinimo klaidą.

Gamybos būdas (produkto specifikacija) ir ryšys su geografine vietove (bendrasis dokumentas)

Produkto „suska sechlońska“ specifikacijos 7 punkto („Gamybos būdas“) sakinys: „Viso „suska sechlońska“ gamybos proceso metu draudžiama naudoti bet kokius konservantus, o visi pirmiau aprašyti veiksmai turi būti atliekami rankomis.“ pakeičiamas taip: „Viso „suska sechlońska“ gamybos proceso metu visi pirmiau aprašyti veiksmai turi būti atliekami rankomis.“ Po pastraipos „neprivalomas kauliukų šalinimas“ įterpiama ši pastraipa „produkto išsaugojimas“: „Siekiant pratęsti „suska sechlońska“„Tinka vartoti iki“ datą, produkto gamybai gali būti naudojamas šis konservantas: kalio sorbatas (E202). Jo gali būti pridedama kaip vandeninio tirpalo paskutiniame džiovinimo etape, prieš pat pakavimą, mirkant ir apverčiant džiovintas slyvas arba jas apipurškiant.“

Šis pakeitimas, kuriuo panaikinamas draudimas naudoti konservantus gaminant produktą „suska sechlońska“ ir kuriuo leidžiama naudoti kalio sorbatą (E202), yra susijęs su tuo, kad džiovintos slyvos tradiciškai būdavo parduodamos nesupakuotos arba orui pralaidžiose pakuotėse (įvyniotos į audinį arba džiuto maišuose), o rūkymo ir džiovinimo procesas buvo pakankamas produkto laikymo trukmei pratęsti. Taip buvo dėl antiseptinių dūmų savybių ir dėl to, kad džiovinant sumažėdavo vandens kiekis. Be to, produktas nebuvo sandėliuojamas ilgą laiką, nes daugiausia buvo gaminamas Kalėdų laikotarpiu ir skirtas asmeniniam vartojimui arba parduodamas vietoje.

Šiandien vis dar naudojamas tradicinis produkto „suska sechlońska“ gamybos metodas. Tačiau dėl kintančio pardavimo būdo (platintojų ir mažmeninės prekybos tinklų reikalavimų) ir higienos bei sanitarijos reikalavimų, taikomų maisto pakuotėms, džiovintos slyvos dabar turi būti supakuotos į sandarią plastikinę pakuotę. Todėl būta atvejų, kai produktas pasidengė pelėsiu ir jo kokybė pablogėjo. Tai gali kelti pavojų maisto saugai ir vartotojų sveikatai ir neigiamai veikia produkto gerą vardą.

Pagal ES maisto priedų taisykles į džiovintus vaisius galima dėti konservantų. Pridėjus konservanto nepakinta produkto savybės ir tai neturi įtakos produkto specifikacijoje apibrėžtoms specifinėms produkto „suska sechlońska“ savybėms.

Produkto „suska sechlońska“ specifikacijos 7 punkto („Gamybos būdas. Vaisių paruošimas“) sakinys: „Ant grotelių dedamų vaisių sluoksnio aukštis paprastai neviršija 20 cm“ pakeičiamas taip: „Džiovinamos ir rūkomos slyvos išdėstomos 20–40 cm storio sluoksniu.“

Panašus pakeitimas padarytas bendrojo dokumento 5 punkte ir sakinys: „Džiovinamos ir rūkomos slyvos išdėstomos 30–50 cm storio sluoksniu.“ pakeičiamas taip: „Džiovinamos ir rūkomos slyvos išdėstomos 20–40 cm storio sluoksniu.“

Šis pakeitimas reikalingas siekiant įteisinti gamintojų taikomą praktiką. Jie pastebėjo, kad džiovinamas ir rūkomas slyvas išdėsčius plonesniu sluoksniu daromas teigiamas poveikis abiejų procesų trukmei ir veiksmingumui ir nekinta produktui „suska sechlońska“ būdingos savybės. Be to, buvo suvienodinta analogiška informacija produkto specifikacijoje („Gamybos būdas“) ir bendrajame dokumente (5 punktas „Ryšys su geografine vietove“).

BENDRASIS DOKUMENTAS

„SUSKA SECHLOŃSKA“

ES Nr. PGI-PL-0600-AM01–2019 10 10

SKVN ( ) SGN (X)

1. Pavadinimas (-ai)

„Suska sechlońska“

2. Valstybė narė arba trečioji šalis

Lenkija

3. Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1. Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2. Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Pavadinimas „suska sechlońska“ kilęs iš vietos dialekto. „Suska“ reiškia „suszka“, t. y. džiovintą ir rūkytą slyvą. Būdvardis „sechlońska“ kilęs iš vietovardžio Sechna Liaskovos savivaldybėje, kur atsirado džiovinimo tradicija.

„Suska sechlońska“ – slyva su kauliuku ar be jo, kuri buvo džiovinama ir rūkoma.

Jos dydis priklauso nuo naudojamos slyvų veislės vaisių dydžio ir gali būti nuo 1,5 iki 4,5 cm, o 0,5 kg sudaro 44–99 džiovintos slyvos. Forma priklauso nuo džiovinti skirto vaisiaus veislės, taigi slyvos gali būti nuo paplokščių iki pailgų formų. „Suska sechlońska“ būdingas elastingas, mėsingas minkštimas, taip pat raukšlėta ir lipni nuo tamsiai mėlynos iki juodos spalvos odelė. Ji yra saldoko skonio, jai taip pat būdingas dūmo poskonis ir aromatas. Gatavo produkto vandens kiekis pardavimo metu yra nuo 24 % iki 42 %.

3.3. Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

„Suska sechlońska“ gaminama iš Prunus domestica L. ssp. domestica rūšies ir iš jos išvestų veislių (‘Promis’, ‘Tolar’, ‘Nektawit’, ‘Valjevka’ ir ‘Stanley’) vaisių. Šių veislių vaisiai pasižymi savybėmis, dėl kurių yra tinkami džiovinti ir rūkyti (pvz., dideliu cukraus kiekiu ir palyginti nedideliu vandens kiekiu).

Vaisiai turi būti sveiki, be puvimo ir mechaninio pažeidimo požymių, taip pat neturi būti matomų vabzdžių, erkių ar kitų kenkėjų padarytų pažeidimų. Naudojami vaisiai negali turėti jokių kitų pažeidimų, būti užteršti ar turėti kitų nenustatytų organizmų, dėl kurių jie būtų netinkami vartoti.

3.4. Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Džiovinimo krosnys turi būti nustatytoje geografinėje vietovėje, kurioje turi vykti ir visas džiovinimo bei rūkymo procesas. Gamyboje naudojama mediena ir žaliavos gali būti atvežtos iš nustatytai geografinei vietovei nepriklausančių teritorijų. Draudžiama naudoti sakingą medieną. Visas džiovinimo ir rūkymo procesas vyksta specialiose šiai vietovei būdingose vaisių džiovinimo krosnyse.

3.5. Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6. Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

—

4. Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Geografinė vietovė, kurioje gaminama „suska sechlońska“, užima 239,55 km2 plotą ir yra išsidėsčiusi Mažosios Lenkijos vaivadijos keturių savivaldybių (Liaskovos, Ivkovos, Lososinos Dolnos ir Žegocinos) administracinėje teritorijoje. Pavadinimas „sechlońska“ kilęs iš kaimo Sechna (Liaskovos savivaldybėje) ir yra tradiciškai vartojamas toje geografinėje vietovėje, kurioje gaminama „suska sechlońska“.

5. Ryšys su geografine vietove

5.1. Geografinės vietovės ypatumai

4 punkte apibrėžta vietovė yra daugiau nei 300 m aukštyje virš jūros lygio ir labai skirtinga topografiniu požiūriu: daugumos šlaitų nuolydis yra nuo 5 ° iki 25 °.

Tipiškos vaisių džiovinimo krosnys, kurias vietos gyventojai sukonstravo ir pastatė atsižvelgdami į vietovės sąlygas, yra neatskiriama kraštovaizdžio dalis. Minėtų keturių savivaldybių teritorijoje yra net 677 tokios džiovinimo krosnys. Tai akivaizdus įrodymas, kad produktas yra labai glaudžiai susijęs su geografine vietove. Džiovinimo krosnių skaičius yra vienas iš aspektų, dėl kurių aptariamoji vietovė išsiskiria iš aplinkinių vietovių.

Džiovinimo krosnies žaizdrą juosia plytiniai pamatai, įrengta uždara kamera su medinėmis grotelėmis. Vidutinis kameros dydis yra maždaug 2 ir daugiau metrų pločio ir maždaug 3,5 ir daugiau metrų ilgio. Kamera į dvi dalis atskirta per vidurį įrengta medine užtvara. Kameros apatinėje dalyje yra grotelės, padarytos iš viena su kita nesurištų medinių 4 cm pločio, 3 cm aukščio ir maždaug 1 metro ilgio lentelių. Lentelės sudėtos viename lygyje. Jos išdėstytos taip, kad maždaug 180 cm aukštyje virš žaizdro būtų užtikrinta savaiminė dūmų ir šilto oro cirkuliacija. Kamera turi medines duris, kurios naudojamos vaisių džiovinimo krosnį užpildyti slyvomis, ir kurios taip pat padeda išlaikyti šilumą ir saugo nuo nepalankių oro sąlygų. Po kiekviena kamera yra žaizdras. Statinys dengtas nuožulniu stogu. Paprastai vaisių džiovinimo krosnyse yra po dvi ar tris kameras, bet pasitaiko džiovinimo krosnių tik su viena kamera, arba gali būti net penkių kamerų krosnys.

Gaminant „suska sechlońska“ temperatūra džiovinimo krosnyje svyruoja nuo 45 °C iki 60 °C.

Džiovinamos ir rūkomos slyvos išdėstomos 20–40 cm storio sluoksniu. Kartą per dieną džiovinamų slyvų masė apverčiama specialiu semtuvu. Džiovinimo procesas trunka nuo 4 iki 6 dienų, priklausomai nuo slyvų sluoksnio storio. Šis slyvų džiovinimo ir rūkymo metodas sukurtas remiantis vietos gamintojų įgūdžiais ir taikomas tik apibrėžtoje geografinėje vietovėje „suska sechlońska“ gaminti.

5.2. Produkto ypatumai

„Suska sechlońska“ yra ir džiovinamos, ir rūkomos. Slyvos džiovinamos ir rūkomos džiovinimo krosnyse karštais dūmais, todėl „suska sechlońska“ skiriasi nuo slyvų, išdžiovintų karštu oru. Rūkant slyvos netenka šiek tiek vandens ir absorbuoja dūmus, kurie suteikia antiseptinių savybių. Rūkymo metu sumažėjus audinio vandens kiekiui ir esant antiseptiniam dūmų poveikiui negali daugintis puvimo bakterijos, todėl produkto galiojimo laikas yra ilgesnis. Dūmas suteikia vaisiui unikalią spalvą, aromatą ir skonį. Kadangi slyvos džiovinamos 20–40 cm storio sluoksniu ir kartą per dieną apverčiamos, džiovinant iš slyvų gaunamos sultys patenka ant džiovinto vaisiaus, dėl to jį suvalgius burnoje išlieka saldokas skonis. Taip pagaminta „suska sechlońska“ yra savitai saldaus skonio, jai būdingas stiprokas dūmo poskonis ir aromatas bei savita išvaizda: lipni nuo tamsiai mėlynos iki juodos spalvos odelė.

5.3. Priežastinis geografinės vietovės ir produkto kokybės ar savybių (SKVN atveju) arba kurios nors produkto savybės, gero vardo ar kito požymio (SGN atveju) ryšys

„Suska sechlońska“ ir regiono ryšys grindžiamas geru vardu, kurį produktas įgijo dėl ilgametės gamybos tradicijos ir unikalių vietos gamintojų įgūdžių.

Aukštą „suska sechlońska“ kokybę lėmė unikalūs vietos gamintojų įgūdžiai ir jų taikomi tradiciniai gamybos metodai. Džiovinimo krosnių konstrukcija ir džiovinimo metodas atitinka praktinę vietos gamintojų patirtį ir akivaizdžiai skiriasi nuo kitose Lenkijos vietovėse ir aplinkiniuose regionuose taikomų gamybos metodų. Dėl specifinės džiovinimo krosnių konstrukcijos vienu metu cirkuliuoja ir šiltas oras, ir dūmai, taigi slyvos džiovinamos ir rūkomos.

Ryšį tarp „suska sechlońska“ ir geografinės vietovės įrodo tai, kad pats pavadinimas „Sechna“ kilęs iš rūkymo ir džiovinimo tradicijos („Sechna“ – „sechnie“ kilo iš žodžio „suszenie“ – džiovinimas). Tai rodo, kad produktas yra unikalus, o jo gamybos metodas turi senas tradicijas 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

Legendoje pasakojama, kad slyvas džiovinti pradėjo vietos dvasininkas, ir šis paprotys išplito tarp jo parapijiečių. Įrodymų apie seną „suska sechlońska“ gamybos tradiciją randama 1905 m. išleistame Jano Ligęzos veikale Ujanowice - wieś powiatu limanowskiego („Ujanovicas – Limanovos rajono kaimas“) (Lenkijos menų ir mokslų akademijos Etnografijos komisijos leidinio 9 tomas). Šis paprotys išliko iki šių dienų, o gamybos metodas praktiškai nepasikeitė. Seniausiai džiovinimo krosniai, kuri jau nebenaudojama, yra daugiau nei 100 metų. Vietos gamintojų sukurtos tipiškos džiovinimo krosnys yra įrodymas, kad senasis metodas išliko. Šios džiovinimo krosnys puikiai pritaikytos vietovės kraštovaizdžiui.

Džiovinimas ir rūkymas yra tokie populiarūs, kad apie tai sukurta dainų ir poemų, kuriose garbinama ši tradicija. Pavyzdžiui, ši sena daina:

„… Oj Sechna, Sechna ty skopciała wiosko, gdyby nie suszarnie byłabyś stolicą …“

[... O Sechna, suodina Sechna,

jei nebūtų vaisių džiovinimo krosnių, būtum sostinė...]

Produkto žinomumas patvirtinamas spaudoje skelbiamais straipsniais, pavyzdžiui: Suszenie śliwek („Slyvų džiovinimas“), „Gazeta Krakowska“, 2004 m. rugsėjo mėn.; Suska sechlońska lepsza niż Kalifornijska („Suska sechlońska“ – geriau nei Kalifornijos džiovinta slyva“), „Gazeta Krakowska“, 2007 m. balandžio 27 d., arba Suska sechlońska puka do Unii („Suska sechlońska“ beldžiasi į ES duris“), „Dziennik Polski“, 2007 m. gegužės 2–3 d., – straipsnis, kuriuo grindžiama paraiška dėl saugomos geografinės nuorodos.

Tai, kad „suska sechlońska“ turi gerą vardą, taip pat rodo prizai ir apdovanojimai, gauti įvairiuose konkursuose: apdovanojimas 2000 m. konkurse Nasze Kulinarne Dziedzictwo („Mūsų kultūros paveldas“); prizas konkurse Perła 2004 („Perlas 2004 m.“) dėl geriausio Lenkijos regioninio maisto produkto; pirmoji vieta 2006 m. apklausoje Małopolski Smak („Mažosios Lenkijos skonis“).

Džiovintų slyvų šventė (Święto Suszonej Śliwki), kuri nuo 2001 m. vyksta Dobročecėje ir kur galima pamatyti įvairiausių pavidalų džiovintų slyvų, taip pat patvirtina produkto gerą vardą, jo ryšį su vietove ir slyvų džiovinimo tradiciją. Be to, „suska sechlońska“ gerą vardą taip pat patvirtina tai, kad vietos valdžia yra parengusi turistams specialų žemėlapį, kuriame pavaizduotas džiovintų slyvų kelias. Jame nurodyti ūkiai, kuriuose auginamos slyvos ir įrengtos džiovinimo krosnys.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

(Šio reglamento 6 straipsnio 1 dalies antra pastraipa)

https://www.gov.pl/web/rolnictwo/wnioski-przekazane-komisji-europejskiej

(1) OL L 343, 2012 12 14, p. 1.