Rekomendacija Tarybos nuomonė pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos /* SEK/2005/0440 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 6.4.2005 SEK(2005) 440 galutinis Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[1] nustato, kad dalyvaujančios valstybės narės, t. y. tos, kurios įsivedė bendrą valiutą, Tarybai ir Komisijai pateikia konvergencijos programas. Pagal šio reglamento 5 straipsnį Taryba, remdamasi Komisijos ir pagal Sutarties 114 straipsnį įsteigto Komiteto (Ekonomikos ir finansų komitetas) įvertinimais, turi patikrinti kiekvieną stabilumo programą. Remdamasi Komisijos rekomendacija ir pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu bei patikrinusi programą, Taryba pateikia nuomonę. Pagal reglamentą valstybės narės kasmet turi pateikti atnaujintus stabilumo programų variantus, kuriuos taip pat patikrina Taryba ta pačia tvarka. Atsižvelgdama į 2003 m. užregistruotą 3,2 % BVP valdžios sektoriaus deficitą ir 103,0 % BVP skolos santykį, 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas ir rekomendavo jį ištaisyti ne vėliau kaip iki 2005 m. 2005 m. sausio 18 d. Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė efektyvių veiksmų pagal jos rekomendacijas. 2005 m. vasario 17 d., remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikta pagal 104 straipsnio 9 dalį, Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP vertės ne vėliau kaip iki 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms taip pat buvo nurodyta nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, ir pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą. Pirmoji 2000–2004 m. Graikijos stabilumo programa buvo pateikta 2000 m. birželio 19 d. ir Tarybos įvertinta 2001 m. vasario 12 d. Kiekvienais paskesniais metais būdavo pateikiami atnaujinti tos programos variantai. 2004 m. gruodžio 17 d. Graikija pateikė atnaujintą savo 2004–2007 m. stabilumo programos variantą, tačiau jis nebuvo Komisijos įvertintas. Pataisytas atnaujintos stabilumo programos variantas buvo pateiktas 2005 m. kovo 21 d. Kovo 29 d. Graikijos vyriausybė paskelbė fiskalinių priemonių paketą, kuriame numatytos papildomos priemonės. Komisijos tarnybos atliko techninį šio varianto įvertinimą, atsižvelgdamos į Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario ekonominių prognozių rezultatus, Elgesio kodeksą[2], bendrai sutartą potencialios gamybos apimties ir pagal ciklą pakoreguoto balanso apskaičiavimo metodiką, 2003–2005 m. bendrųjų ekonominės politikos gairių rekomendacijas ir principus, nustatytus 2002 m. lapkričio 27 d. Komisijos komunikate Tarybai ir Europos Parlamentui dėl biudžeto politikos koordinavimo stiprinimo[3]. Remiantis šiuo vertinimu teikiamas toks įvertinimas: - Pataisytas 2004 m. atnaujintos Graikijos konvergencijos programos, apimančios 2004–2007 metus, variantas buvo pateiktas 2005 m. kovo 21 d. Programos tikslai buvo nustatyti atsižvelgiant į kovo 29 d. Vyriausybės paskelbtos fiskalinių priemonių paketo, kuris turėtų padėti įgyvendinti pataisytą programą ir, be kita ko, siekti 2006 m. biudžeto projekte Vyriausybės numatyto siekiamo mažesnio už 3 % BVP deficito, poveikį biudžetui. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau programoje nenurodyta, kokiomis priemonėmis bus siekiama 2007 m. nustatytų tikslų. Kainų pokyčiai pagrįsti privataus vartojimo išlaidų defliatoriumi, o ne suderintu vartotojų kainų indeksu. Kalbant apie pagrindinių išorės veiksnių prielaidas, programoje nepateikiami duomenys apie pasaulio BVP augimą (neįtraukiant ES BVP augimo), taip pat nepateikiami atitinkamų užsienio rinkų augimo tempai, kaip reikalauja Elgesio kodeksas. - Programoje nagrinėjami trys skirtingi makroekonominiai scenarijai. Iš esmės vadinamasis bazinis scenarijus atitinka 2005 m. biudžeto makroekonominę programą. Šis scenarijus pagrįstas optimistinėmis prielaidomis, kad Graikijos ekonomika didelės vidaus paklausos dėka augs panašiu tempu kaip ir iki 2004 m. Šis scenarijus aiškiai neatitinka dabartinių prognozių. Antrajame, lėtesnio augimo scenarijuje, kuris atitinka dabar jau pasenusias 2004 m. rudens Komisijos tarnybų prognozes, prognozuojamas 3,3 % BVP augimas programos laikotarpiu. Trečiajame scenarijuje prognozuojamas 2,9 % realaus BVP augimas 2005 m., kuris turėtų nežymiai padidėti iki 3 % 2006 ir 2007 m. Iš esmės šis scenarijus atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozes. Todėl, remiantis naujausia turima informacija, trečiasis scenarijus turėtų būti laikomas labiausiai tikėtinu ir pagal jį turėtų būti vertinama programa. Scenarijuje pateikti duomenys rodo, kad potencialios gamybos apimties augimas programos laikotarpiu šiek tiek sumažės nuo 3,3 % 2005 m. iki 3 % 2007 m. Tai visiškai atitinka Komisijos tarnybų 2005 m. pavasario prognozėse pateiktus apskaičiavimus. Numatomą augimo tempo sulėtėjimą sąlygos bendras gamybos veiksnių produktyvumas. Didelis 2004 m. užregistruotas teigiamas gamybos atotrūkis iki 2007 m. turėtų kiek sumažėti. - Remiantis 2005 m. kovo mėn. pranešimu dėl deficito ir skolos lygių pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 3605/93 (toliau – PDP pranešimas), numatomas 6,1 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitas (6,0 % BVP pagal ESS95 apibrėžimą, t. y. neįskaitant su apsikeitimo sandoriais susijusių srautų). Deficitas yra 0,8 procentinio punkto didesnis už 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime Graikijos vyriausybės numatytą 5,3 % BVP deficitą. Be 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime atskleistų neatitikimų, 2005 m. kovo mėn. PDP pranešime nurodomi ir kiti neatitikimai, t. y. be 0,3 procentinio punkto BVP didesnių nei numatyta palūkanų mokėjimų, jame taip pat nurodomos mažesnės pajamos iš mokesčių ir išlaidų perviršijimas, kurie sudaro pusę procentinio punkto BVP. 2004 m. kovo 18 d. Eurostatas nepatvirtino Graikijos deficito dydžių dėl nenuoseklaus srautų tarp Graikijos ir ES biudžeto registravimo. Eurostatas taip pat pažymėjo, kad dar nėra galutinių praėjusių metų duomenų apie išlaidas sveikatos priežiūros sistemoje ir išlaidas, susijusias su olimpinėmis žaidynėmis. Dėl to gali tekti padidinti 2004 m. ir ankstesnių metų valstybės biudžeto deficito dydžius. - Pamatiniame scenarijuje, pagal kurį vertinama programa, nustatytas tikslas programos laikotarpiu 3,6 procentinio punkto sumažinti nominalų valdžios sektoriaus biudžeto deficitą – nuo 6,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % BVP 2007 m. Fiskalinis koregavimas numatomas programos pradžioje, ypač 2005 m. ir kiek mažesniu lygiu 2006 m., tuo tarpu 2007 m. koregavimas sudaro tik 0,5 procentinio punkto BVP. Strategijoje nustatytas tikslas 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP ribinės vertės remiantis Tarybos sprendimu pagal 104 straipsnio 9 dalį. Siekiant tų tikslų programa grindžiama įvairiomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis, kurios turėtų padaryti pirminį perteklių didinantį poveikį. Prognozuojama, kad pirminis balansas pagerės nuo 0,4 % BVP deficito 2004 m. iki 1,8 % BVP pertekliaus 2005 m., o laikotarpio pabaigoje sieks 3,3 % BVP perteklių. Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą programos duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas sumažės nuo 7,0 % BVP 2004 m. iki 4,4 % BVP 2005 m., 3,5 % BVP 2006 m. ir 3 % 2007 m. - Pamatiniame scenarijuje pateikti siekiamo deficito dydžiai yra mažesni už 2005 m. pavasario prognozėse Komisijos tarnybų prognozuojamus deficito dydžius 2005 m. ir 2006 m. (atitinkamai 4,5 % ir 4,4 % BVP). Didelę dalį to skirtumo galima paaiškinti papildomų fiskalinių priemonių, kurios buvo paskelbtos tik po Komisijos prognozių paskelbimo ir kurių įgyvendinimas numatytas 2005 m., poveikiu biudžetui 2005 m. ir jų daromu poveikiu 2006 m. Numatoma, kad tas poveikis sudarys apie 0,5 procentinio punkto BVP 2005 m. ir 0,9 procentinio punkto BVP 2006 m. Bet to, yra tam tikrų pavojų dėl 2005 m. ir vėlesnių metų biudžeto raidos, susijusių tiek su pajamomis, tiek su išlaidomis. Konkrečiai socialinio draudimo įmokų raidos projekcijos gali būti pervertintos, tuo tarpu viešojo vartojimo, ypač sveikatos apsaugos ir viešojo sektoriaus darbuotojų užmokesčio raidos projekcijos gali būti nepakankamai įvertintos. Todėl, atsižvelgiant į kovo 29 d. Graikijos Vyriausybės prisiimtus įsipareigojimus, siekiant veiksmingai sumažinti deficitą iki mažesnės už 3 % BVP vertės, be 2005 m. numatytų priemonių, 2006 m. Graikijos valdžios institucijoms gali reikėti imtis papildomų priemonių. Atmetus ciklinius veiksnius, Komisijos tarnybos 2005 ir 2006 m. prognozuoja didesnį už 5 % deficitą. Net įvertinus papildomas kovo mėn. priimtas priemones, jis vis tiek lieka didesnis už 3 % BVP vertę. Taigi, programoje numatytos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad esant įprastiems cikliškiems svyravimams nebūtų peržengta ribinė 3 % BVP deficito vertė. Jų taip pat nepakanka programos laikotarpiu pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės. - Prognozuojama, kad skolos santykis nežymiai sumažės nuo 110,5 % BVP 2004 m. iki 109,5 % 2005 m., tada iki 107,2 % 2006 m. ir 104,7 % BVP 2007 m. Manoma, kad prognozuojamą skolos mažinimą daugiausiai skatins didėjantis pirminis perteklius ir spartus nominalaus BVP augimas. Spartesnį skolos mažinimą riboja dideli skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimo veiksmai, kurie, nors ir sumažėjo palyginti su 2004 m., ir toliau numatomi gana dideli nepaisant planuojamų įplaukų iš privatizavimo. Programoje pateikiama išsami atsargų ir srautų koregavimo operacijų 2004 m. ataskaita. Tai rodo tam tikrą pažangą nustatant atsargų ir srautų koregavimo šaltinius. Tačiau programoje nepateikiama duomenų apie prognozuojamo atsargų ir srautų koregavimo šaltinius 2005–2007 m. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, susijusią su biudžeto tikslų siekimu, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatoma. - Programoje peržiūrima Vyriausybės struktūrinių reformų programa, kurios esmė – valstybės lėšų perorientavimas siekiant jas naudingiau panaudoti. Joje taip pat pateikiamos priemonės mažinti verslo steigimo išlaidas ir dar labiau atverti rinkas konkurencijai (ypač tinklų pramonės šakų). Vyriausybė rengia sveikatos priežiūros sistemos reformą, kuria siekiama užtikrinti finansinį tvarumą ir išspręsti kai kuriuos tos sistemos trūkumus. Tačiau programoje nepateikiama išsamių duomenų apie numatomas priemones, o tolesnės reformos planavimas yra dar labai ankstyvoje stadijoje. Kalbant apie išlaidų restruktūrizavimą, 2005 m. biudžete numatoma sumažinti nominalias vartojimo išlaidas 16 %. Panašu, kad toks išlaidų sumažinimas yra perdėm optimistiškas, nes jis susijęs su tam tikrais biudžeto elementais (atlyginimais, socialinėmis išmokomis), kurie visada yra labai atsparūs išlaidų kontrolės priemonėms. - Atrodo, kad Graikijoje yra rimtų pavojų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, taip pat dėl numatytų labai didelių biudžeto sąnaudų senėjančiai visuomenei. Numatomas didelis su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas duoda pagrindo manyti, kad gali reikėti imtis papildomų priemonių apriboti valstybės išlaidas pensijoms, be kita ko, ryžtingai įgyvendinant priimtas reformos priemones. Programoje išdėstyta strategija daugiausia grindžiama priimtų pensijos reformų įgyvendinimu ir būtinu valstybės finansų konsolidavimu vidutinės trukmės laikotarpiu. Nepaisant prognozuojamo bendro skolos ir BVP santykio mažėjimo, programos laikotarpiu jis išliks didesnis už 100 % BVP. Net jei ir pavyktų įgyvendinti planuojamą biudžeto konsolidavimą programos laikotarpiu, atsiranda žymus tvarumo atotrūkis, kuris rodo, kad būtinos visapusiškos priemonės viešųjų finansų tvarumui užtikrinti. Šie rezultatai rodo, kad vien tik fiskaliniu konsolidavimu grindžiama strategija neduos reikiamo poveikio. - Apskritai ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Konkrečiai programoje nepateikiamos pakankamos ir veiksmingos priemonės, kad būtų pasiekta beveik subalansuota arba perteklinė biudžeto būklė. Nors Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą pamatinio scenarijaus duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas gerės ne mažiau kaip po 0,5 % BVP per metus, jis vis tiek išliks didesnis už 3 % BVP visu programos laikotarpiu. Tačiau remiantis vasario 17 d. Tarybos pateiktu įspėjimu Graikijai pagal 104 straipsnio 9 dalį, Komisija[4] priėjo prie išvados, kad ši biudžeto strategija atitinka Tarybos įspėjime pateiktas rekomendacijas ir kad šiuo metu nereikia imtis jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito mažinimo procedūrą. Naujas atitikimo toms rekomendacijoms įvertinimas bus atliktas remiantis ataskaita, kurią, kaip numatyta Tarybos sprendime, Graikijos valdžios institucijos turės pateikti spalio mėn. - Atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą įvertinimą, Graikija turėtų: i) imtis būtinų pastovių priemonių, kad būtų ištaisytas perviršinis deficitas ne vėliau kaip iki 2006 m.; ii) nuo 2007 m. mažinti pagal ciklą pakoreguotą deficitą ne mažiau kaip po 0,5 % BVP per metus, pirmiausia vykdant pirminių išlaidų kontrolės priemones, kuriomis vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiekta beveik subalansuota arba perviršinė biudžeto būklė; iii) padidinti pastangas nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, siekiant užtikrinti valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad sparčiau būtų pasiekta ribinė vertė; iv) kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir ryžtingai įgyvendinti priimtas reformas siekiant užtikrinti valstybės finansų tvarumą ir v) bendradarbiaujant su Eurostatu pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą, be kita ko, pagerinant greito ir teisingo tų duomenų pateikimo mechanizmus. Remdamasi šiuo įvertinimu, Komisija priėmė pridedamą rekomendaciją Tarybos nuomonei dėl pataisyto Graikijos atnaujintos stabilumo programos varianto ir teikia ją Tarybai. Rekomendacija TARYBOS NUOMONĖ pagal 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalį dėl atnaujintos 2004–2007 m. Graikijos stabilumo programos EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1466/97 dėl biudžeto būklės priežiūros stiprinimo ir ekonominės politikos priežiūros bei koordinavimo[5], ypač į jo 5 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos rekomendaciją, pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finansų komitetu, PAREIŠKĖ TOKIĄ NUOMONĘ: 1. [2005 m. balandžio 12 d.] Taryba išnagrinėjo atnaujintą Graikijos stabilumo programą, kuri apima 2004–2007 m laikotarpį. Programa iš dalies atitinka „Stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos elgesio kodekso“ reikalavimus duomenų pateikimui. Tačiau programoje nenurodytos priemonės siekiant 2007 m. nustatytų tikslų. Kainų raida pagrįsta privataus vartojimo išlaidų defliatoriumi, o ne suderintu vartotojų kainų indeksu. Kalbant apie pagrindinių išorės veiksnių prielaidas, programoje nepateikiami duomenys apie pasaulio BVP augimą (neįtraukiant ES BVP augimo), taip pat nepateikiami atitinkamų užsienio rinkų augimo tempai, kaip reikalaujama Elgesio kodeksu. Todėl Graikijos prašoma iki galo patenkinti reikalavimus duomenų pateikimui. 2. Programoje nagrinėjami trys skirtingi makroekonominiai scenarijai. Remiantis naujausia turima informacija, įtraukta į Komisijos tarnybų pavasario prognozes, programa vertinama pagal antrąjį alternatyvųjį, o ne bazinį scenarijų, nes jis, atrodo, labiausiai atspindi tikėtinas makroekonomines prielaidas. Pamatiniame scenarijuje, pagal kurį vertinama programa, 2005 m. prognozuojamas 2,9 % realaus BVP augimas, šiek tiek paspartėsiantis iki 3 % BVP 2006 ir 2007 m. Numatoma, kad potencialios gamybos apimties augimas palaipsniui mažės nuo maždaug 3,3 % 2005 m. iki 3 % 2007 m., tuo tarpu didelis 2004 m. užregistruotas teigiamas gamybos apimties atotrūkis turėtų mažėti iki 2007 m. 3. 2004 m. liepos 5 d. Taryba nusprendė, kad Graikijoje yra perviršinis deficitas, ir rekomendavo jį ištaisyti iki 2005 m. 2005 m. sausio 18 d. Taryba nusprendė, kad Graikija nesiėmė efektyvių veiksmų pagal jos rekomendacijas. 2005 m. vasario 17 d., remdamasi Komisijos rekomendacija, pateikta pagal 104 straipsnio 9 dalį, Taryba nusprendė įspėti Graikiją imtis priemonių ne vėliau kaip iki 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP vertės. Graikijos valdžios institucijoms taip pat buvo nurodyta nustatyti ir valdyti skolos lygio pokyčius lemiančius veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, ir pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą. 4. Remiantis 2005 m. kovo mėn. PDP pranešimu, apskaičiuota, kad 2004 m. buvo 6,1 % BVP valdžios sektoriaus biudžeto deficitas. Jis yra 0,8 procentinio punkto didesnis už 2004 m. rugsėjo mėn. PDP pranešime Graikijos vyriausybės numatytą 5,3 % BVP deficitą, ir atspindi nepakankamą mokesčių surinkimą ir išlaidų perviršijimą, kurie didina deficitą puse procentinio punkto BVP. 2005 m. kovo mėn. 18 d. Eurostatas nusprendė nepatvirtinti Graikijos deficito duomenų, pažymėdamas, kad dėl kai kurių neišspręstų klausimų 2004 m. ir ankstesnių metų valstybės deficito dydžius gali reikėti padidinti. 5. Graikijos vyriausybės biudžeto strategijoje nustatytas tikslas, remiantis Tarybos sprendimu pagal 104 straipsnio 9 dalį, 2006 m. sumažinti deficitą iki žemesnės nei 3 % BVP ribinės vertės įvairiomis pajamas didinančiomis ir išlaidas mažinančiomis priemonėmis, kurios turėtų padaryti pirminį perteklių didinantį poveikį. Tuo tikslu Graikijos Vyriausybė priėmė fiskalinių priemonių paketą 2005 m., (išskyrus tas, kurios jau įtrauktos į 2005 m. biudžetą), kurios turės ilgalaikį poveikį ir būsimais metais. Pamatiniame scenarijuje nustatytas tikslas programos laikotarpiu 3,6 procentinio punkto sumažinti nominalų valdžios sektoriaus biudžeto deficitą – nuo 6,1 % BVP 2004 m. iki 2,4 % BVP 2007 m. Prognozuojama, kad pirminis balansas žymiai pagerės nuo 0,4 % BVP deficito 2004 m. iki 1,8 % BVP pertekliaus 2005 m., o laikotarpio pabaigoje pasieks 3,3 % BVP. 6. Yra pavojaus, kad 2005 m. ir tolesnių metų biudžeto rezultatai gali būti prastesni, nei numatyta programoje. Konkrečiai socialinio draudimo įmokų ir viešojo vartojimo išlaidų tendencijos gali būti pervertintos, tuo tarpu numatomos koregavimo priemonės, ypač vėlesniais programos metais, gali būti nepakankamai įvertintos. Be to, programoje nenumatoma jokių priemonių, kad būtų išlygintas galimų naujų 2004 ir ankstesnių metų statistinių patikslinimų perkėlimo poveikis. Graikijos valdžios institucijos paskelbė, kad jos yra pasirengusios 2006 m. įgyvendinti papildomas priemones, išskyrus tas, kurios buvo priimtos 2005 m., siekiant veiksmingo deficito sumažinimo iki mažesnės nei 3 % ribinės vertės 2006 m., kaip reikalauja Taryba. Programoje numatytos biudžetinės priemonės neužtikrina pakankamo patikimumo, kad esant įprastiems cikliškiems svyravimams nebūtų pažeista deficito ribinė vertė. Jų taip pat nepakanka programos laikotarpiu pasiekti Stabilumo ir augimo pakto vidutinės trukmės tikslo – beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės. 7. Prognozuojama, kad skolos santykis nežymiai mažės nuo 110,5 % BVP 2004 m. iki 109,5 % 2005 m., tada iki 107,2 % 2006 m. ir 104,7 % BVP 2007 m. Spartesnį skolos mažinimą riboja dideli skolą didinantys atsargų ir srautų koregavimo veiksmai, kurie, nors ir sumažėjo palyginti su 2004 m., ir toliau numatomi gana dideli nepaisant planuojamų įplaukų iš privatizavimo. Atsižvelgiant į pirmiau minėtą riziką, susijusią su biudžeto tikslų siekimu, skolos santykio pokytis gali būti ne toks palankus, kaip numatoma. 8. Atrodo, kad Graikijoje yra rimtų pavojų ilgalaikiam valstybės finansų tvarumui, taip pat dėl numatytų labai didelių biudžeto sąnaudų senėjančiai visuomenei. Numatomas žymus su visuomenės senėjimu susijusių išlaidų didėjimas duoda pagrindo manyti, kad gali reikėti imtis papildomų priemonių apriboti valstybės išlaidas pensijoms, be kita ko, ryžtingai įgyvendinant priimtas reformos priemones. 9. Ekonominės politikos sritys, nustatytos atnaujintame programos variante, iš dalies atitinka šaliai skirtas bendrąsias ekonominės politikos gaires valstybės finansų srityje. Konkrečiai programoje nepateikiamos pakankamos ir veiksmingos priemonės siekiant beveik subalansuotos arba perteklinės biudžeto būklės. Nors Komisijos tarnybų atlikti skaičiavimai pagal bendrai sutartą metodiką, taikomą pamatinio scenarijaus duomenims, rodo, kad pagal ciklą pakoreguotas deficitas gerės 0,5 % BVP per metus, jis vis tiek visu programos laikotarpiu išliks didesnis už 3 % BVP. Tačiau, atsižvelgiant į žingsnius, kurių buvo imtasi siekiant ištaisyti fiskalinius neatitikimus, ši biudžeto strategija atitinka vasario 17 d. Tarybos įspėjime Graikijai pateiktas rekomendacijas pagal 104 straipsnio 9 dalį, ir šiuo metu nereikia imtis jokių papildomų priemonių pagal perviršinio deficito mažinimo procedūrą. Naujas atitikimo toms rekomendacijoms įvertinimas bus atliktas remiantis ataskaita, kurią, kaip numatyta Tarybos sprendime, Graikijos valdžios institucijos turės pateikti spalio mėn. * * * Atsižvelgiant į pirmiau pateiktą įvertinimą, Taryba laikosi nuomonės, kad Graikija turėtų: - įgyvendinti būtinas pastovias priemones, kad ne vėliau kaip iki 2006 m. būtų ištaisytas perviršinis deficitas; - nuo 2007 m. sumažinti pagal ciklą pakoreguotą deficitą ne mažiau kaip po 0,5 % BVP, pirmiausia imantis pirminių išlaidų kontrolės priemonių, kuriomis vidutinės trukmės laikotarpiu būtų pasiekta beveik subalansuota arba perviršinė biudžeto būklė; - padidinti pastangas nustatyti ir kontroliuoti veiksnius, išskyrus grynąjį skolinimąsi, kurie sąlygoja skolos lygio pasikeitimus siekiant užtikrinti valstybės bendrojo skolos santykio sumažinimą, kad sparčiau būtų pasiekta ribinė vertė; - kontroliuoti valstybės išlaidas pensijoms ir ryžtingai įgyvendinti priimtas reformas siekiant užtikrinti valstybės finansų tvarumą; - bendradarbiaujant su Eurostatu pagerinti valdžios sektoriaus duomenų surinkimą ir apdorojimą, be kita ko, pagerinant greito ir teisingo tų duomenų pateikimo mechanizmus. Pagrindinių makroekonominių ir biudžeto prognozių palyginimas 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Realus BVP (pokytis, % ) | 2005 m. kovo mėn. SP | 4,2 | 2,9 | 3,0 | 3,0 | 2005 m. kovo mėn. KOM | 4,2 | 2,9 | 3,1 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 4,2 | 4,0 | 3,8 | – | SVKI infliacija (%) | 2005 m. kovo mėn. SP | 3,0 | – | – | – | 2005 m. kovo mėn. KOM | 3,0 | 3,2 | 3,2 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 3,0 | 2,8 | 2,6 | – | Valdžios sektoriaus balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP | -6,1 | -3,7 | -2,9 | -2,4 | 2005 m. kovo mėn. KOM | -6,1 | -4,5 | -4,4 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -0,5 | 0,0 | – | Pirminis balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP | -0,4 | 1,8 | 2,7 | 3,3 | 2005 m. kovo mėn. KOM | -0,4 | 1,0 | 1,0 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 4,7 | 5,1 | 5,3 | – | Pagal ciklą pakoreguotas balansas (% BVP)(*) | 2005 m. kovo mėn. SP¹ | -7,0 | -4,4 | -3,5 | -3,0 | 2005 m. kovo mėn. KOM | -7,1 | -5,5 | -5,3 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | -1,2 | -0,5 | 0,0 | – | Bendroji valstybės skola (% BVP) | 2005 m. kovo mėn. SP | 110,5 | 109,5 | 107,2 | 104,7 | 2005 m. kovo mėn. KOM | 110,5 | 110,5 | 108,9 | 2003 m. gruodžio mėn. SP | 98,5 | 94,6 | 90,5 | – | Pastaba: 1 Komisijos tarnybų apskaičiavimai remiantis programoje pateikta informacija. (*) Komisijos prognozėse nebuvo atsižvelgta į kovo 29 d. paskelbtas priemones. Šaltiniai: Pataisyta atnaujinta 2005 kovo mėn. stabilumo programa (SP); 2005 m. pavasario Komisijos tarnybų ekonominės prognozės (KOM); Komisijos tarnybų apskaičiavimai. | [1] OL L 209, 1997.8.2. Visus šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm. [2] Ekonomikos ir finansų komiteto pakeista nuomonė dėl stabilumo ir konvergencijos programų turinio ir formos, kurią ECOFIN taryba patvirtino 2001.7.10. [3] KOM(2002) 668, 2002 11 27. [4] Komisijos komunikatas dėl Graikijos veiksmų pagal Tarybos pateiktą įspėjimą pagal EB sutarties 104 straipsnio 9 dalį dėl deficito sumažinimui būtinų priemonių siekiant ištaisyti perviršinio deficito būklę (SEC(2005)443 2005.4.6 d.). [5] OL L 209, 1997.8.2, p. 1. Šiame tekste nurodytus dokumentus galima rasti tinklalapyje: http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm.