EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2021 11 24 COM(2021) 916 final KOMISIJOS KOMUNIKATAS Atnaujinta griežtesnės priežiūros ataskaita. Graikija, 2021 m. lapkričio mėn. {SWD(2021) 364 final}



PAGRINDINIAI FAKTAI Graikijos ekonominiai pokyčiai ir politika stebimi per Europos ekonominės politikos koordinavimo semestrą ir taikant griežtesnės priežiūros sistemą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 ir 3 straipsnius . Įgyvendinimo sprendime dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pripažįstama, kad Graikijai reikia ir toliau įgyvendinti priemones, kuriomis šalinami esami arba potencialūs ekonominių ir finansinių sunkumų šaltiniai, kartu įgyvendinant struktūrines reformas, kuriomis remiamas patikimas ir tvarus ekonomikos augimas. Griežtesnė priežiūra – tai visapusiška ekonominių pokyčių ir politikos, kurios reikia tvariam ekonomikos atsigavimui užtikrinti, vykdymo stebėjimo sistema. Pagal ją numatytas reguliarus naujausių ekonominių ir finansinių pokyčių Graikijoje vertinimas, taip pat valstybės finansavimo sąlygų stebėsena ir skolos tvarumo analizės atnaujinimas. Griežtesnė priežiūra taip pat sudaro sąlygas įvertinti 2018 m. birželio 22 d. Graikijos bendrą įsipareigojimą Euro grupei tęsti ir užbaigti pagal Europos stabilumo mechanizmo programą priimtas reformas ir užtikrinti, kad būtų išlaikyti pagal finansinės pagalbos programas priimtų svarbių reformų tikslai. Šiomis aplinkybėmis vykdant griežtesnę priežiūrą stebima, kaip įgyvendinami konkretūs įsipareigojimai iki sutartų terminų (t. y. iki 2022 m. vidurio) užbaigti pagrindines pagal programą pradėtas struktūrines reformas šešiose pagrindinėse srityse, konkrečiai: i) fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, ii) socialinės gerovės, iii) finansinio stabilumo, iv) darbo ir produktų rinkų, v) Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonės ir privatizavimo ir vi) viešojo administravimo modernizavimo . Tai yra dvyliktoji Graikijai skirta griežtesnės priežiūros ataskaita. Ataskaita grindžiama 2020 m. spalio 19–20 d. Atėnuose surengto patikrinimo išvadomis ir reguliariu dialogu su valdžios institucijomis. Patikrinimą atliko Europos Komisija kartu su Europos Centriniu Banku ; Tarptautinis valiutos fondas dalyvavo įgyvendindamas savo vertinimo po finansavimo sistemą, o Europos stabilumo mechanizmo atstovai dalyvavo pagal išankstinio perspėjimo sistemą ir 2018 m. balandžio 27 d. susitarimo memorandumą dėl Europos Komisijos ir Europos stabilumo mechanizmo darbo santykių. Šioje ataskaitoje vertinama, kaip Graikija įgyvendina įsipareigojimus Euro grupei iki 2021 m. vidurio užbaigti reformas. Ši ataskaita galėtų būti pagrindas Euro grupei priimti sprendimą dėl leidimo panaudoti kitą sąlygiškų skolos priemonių, kurių vertė – 767 mln. EUR, rinkinį. 2018 m. birželio 22 d. dėl šių priemonių buvo susitarta su Euro grupe. Jas sudaro pajamoms lygiaverčių sumų, gaunamų iš centrinių bankų turimų Graikijos vyriausybės obligacijų pagal vertybinių popierių rinkų programą ir susitarimą dėl grynojo finansinio turto, pervedimas ir tam tikrų Europos finansinio stabilumo fondo suteiktų paskolų didesnės palūkanų maržos atsisakymas. Penktoji sąlygiškų skolos priemonių dalis buvo panaudota po 2021 m. birželio 17 d. Euro grupės posėdžio. 2018 m. birželio mėn. Euro grupės partneriams Graikijos prisiimti įsipareigojimai, kurių pagrindu buvo pradėtos taikyti papildomos skolos mažinimo priemonės, buvo numatyti iki 2022 m. vidurio, taigi jau eina paskutiniai šio susitarimo metai. Valdžios institucijos pareiškė ketinančios sutelkti pastangas, kad iki 2022 m. vidurio būtų įvykdyti dar neįvykdyti įsipareigojimai. Priimant sprendimus dėl likusių skolos mažinimo priemonių taikymo ir griežtesnės priežiūros nutraukimo reikės atsižvelgti į pažangą, padarytą siekiant įvykdyti įsipareigojimus, taip pat į bendrą ekonominės politikos aplinką. BENDRASIS VERTINIMAS Nors pandemija tęsiasi, Graikijos ekonomikos atsigavimas įgauna pagreitį. Po gerų pirmojo metų pusmečio rezultatų ir geresnio, nei tikėtasi, turizmo sezono, Komisijos rudens prognozėje numatoma, kad 2021 m. augimas pasieks 7,1 %, taigi praktiškai pasieks iki pandemijos buvusį ekonominės veiklos lygį. Prognozuojama, kad 2022 m. realusis BVP išaugs 5,2 %. Nors pandemijos poveikis tebėra labai stiprus, tikimasi, kad vykstant skiepijimo kampanijai, jis laipsniškai mažės. Skatinamoji fiskalinė ir pinigų politika ir numatomas stiprus postūmis įgyvendinus Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą turėtų leisti išlaikyti tolesnį pagreitį. Darbo rinka išlieka atspari, be kita ko, dėl vyriausybės paramos schemų, kuriomis toliau apsaugomos darbo vietos pažeidžiamuose sektoriuose. 2022 m. biudžeto plano projekte patvirtinta, kad tikimasi, jog iki 2021 m. pabaigos dabartinių skubios paramos priemonių bus iš esmės laipsniškai atsisakyta, o priemonės, kurios kitais metais vis dar bus įgyvendinamos, bus pritaikytos prie kintančių ekonomikos poreikių. Atsigaunant ekonomikai, tai turėtų padėti sumažinti valdžios sektoriaus deficitą ateityje. Valdžios institucijos sėkmingai įvykdė kitus konkrečius įsipareigojimus. ·Įgyvendindamos sąskaitų plano reformą, kuria nustatoma bendra ekonominė, administracinė ir funkcinė klasifikacija biudžeto ir apskaitos tikslais, valdžios institucijos užbaigė pirmojo lygmens tiek įprasto, tiek viešųjų investicijų biudžeto funkcinę klasifikaciją, kuri lapkričio mėn. bus pateikta kaip 2022 m. biudžeto dalis. Taip įvykdomas konkretus įsipareigojimas viešųjų finansų valdymo srityje parengti centrinės administracijos sąskaitų planą. Rengiama antrojo lygmens funkcinė klasifikacija (konkretus įsipareigojimas, įgyvendintinas iki 2022 m. vidurio). ·Pagal antimonopolinę taisomąją priemonę valdžios institucijų priimtos priemonės sudaro galimybę Graikijos rinkoje įsitvirtinusios elektros energijos įmonės „Public Power Corporation“ (PPC) konkurentams pirkti daugiau elektros energijos ilgesnį laiką, ir tokiu būdu užbaigiama ši ilgai nagrinėta antimonopolinė byla. Taip užbaigiama energetikos sektoriaus reforma, t. y. įvykdomas konkretus įsipareigojimas. Be to, reformų įgyvendinimas gerokai pasistūmėjo pagal įvairius konkrečius įsipareigojimus, laikantis sutartų terminų. Visų pirma: ·padaryta didelė pažanga supaprastinant investicijų licencijavimo teisės aktus, ir dauguma svarstytų elementų jau yra įgyvendinti. Paskutinis suderintas elementas, t. y. antrinės teisės aktas, kuriuo sudaromos sąlygos supaprastinti ekonominės veiklos švietimo sektoriuje licencijavimo procedūras, turėtų būti įgyvendintas iki 2022 m. sausio mėn. ·Graikijos turto ir dalyvavimo valdant turtą įmonei užbaigus savo strateginio plano atnaujinimo darbus, jame išdėstyti įmonės tikslai ir sustiprintas jos, kaip aktyvios jos portfelyje esančių įmonių akcininkės, vaidmuo. Atnaujinusi savo strateginį planą, įmonė taip pat padarė didelę pažangą teisinių pokyčių, kurie bus reikalingi, kad valstybės valdomos įmonės pasiektų geresnių rezultatų, srityje. Įmonei tęsiant savo pokyčius ir pradedant įgyvendinti atnaujintą planą, tebėra labai svarbu, kad visos šalys stiprintų įmonės nepriklausomumą pagal jos steigimo įstatymą, nes tai padės įgyvendinti jos įgaliojimus ir toliau didinti Graikijos valstybės turto vertę. Be to, buvo susitarta dėl Atėnų miesto transporto organizacijos (OASA) veiklos sutarties, įskaitant specialią metodiką, skirtą apskaičiuoti įmonės gautiną viešojo sektoriaus įsipareigojimų sumą, ir likę įvykdyti veiksmai turėtų būti užbaigti iki lapkričio mėn. pabaigos. ·Apskritai per pastaruosius mėnesius padaryta didelė pažanga vykdant privatizavimo sandorius. Pirma, po to, kai 2021 m. rugpjūčio 26 d. buvo atrinktas tinkamas investuotojas ilgalaikei greitkelio „Egnatia“ koncesijai už finansinį pasiūlymą, kurį sudaro beveik 1,5 mlrd. EUR pradinė įmoka ir 7,5 % visų koncesininko metinių bendrųjų pajamų dydžio metinė įmoka, valdžios institucijos parengė rinkliavos postų statybos užbaigimo ir eksploatavimo bei visų tunelių licencijavimo grafiką. Antra, 2021 m. rugsėjo 9 d. atrinkus tinkamą investuotoją Valstybės dujų įmonės (DEPA) infrastruktūrai įsigyti, dokumentai buvo pateikti ir patvirtinti Audito rūmų. Trečia, padaryta pažanga rengiant konkursą dėl kelių sandorių dėl regioninių uostų ir 2021 m. spalio 15 d. pateikti įpareigojantys pasiūlymai dėl buvusios JAV karinės bazės Gurnese (Heraklionas, Graikija) plėtros. Valdžios institucijos taip pat patvirtino atnaujintą turto plėtros planą, kuriame pateikta privatizavimo programa ir nustatyti tolesni veiksmai, susiję su jame numatytais sandoriais. ·Kalbant apie socialinės apsaugos reformas, valdžios institucijos priėmė pirminės teisės aktus, kad būtų taikoma nauja neįgalumo nustatymo asmeninės pagalbos išmokoms gauti metodika, o antrinės teisės aktai jos įgyvendinimo pradiniam bandomajam laikotarpiui turėtų būti priimti 2022 m. pradžioje, šiek tiek vėliau, nei tikėtasi 11-ojoje ataskaitoje. Likusių Bendro socialinio draudimo fondo (e-EFKA) direktoratų atidarymas Graikijos teritorijoje vyksta sklandžiai, tačiau IT infrastruktūra dar neišplėtota. ·Viešojo administravimo srityje dedamos pastangos sukurti integruotą žmogiškųjų išteklių valdymo sistemą – parengti pareigybių aprašymai 81 % postų, o visas darbas turėtų būti užbaigtas 2022 m. sausio mėn. Tikimasi, kad teisinės nuostatos, kuriomis siekiama palengvinti Švietimo ir religijos reikalų ministerijos nuolatinio sekretoriaus paskyrimą, bus priimtos iki 2021m. lapkričio mėn. pabaigos, kartu užtikrinant suderinamumą su pasirašymo įgaliojimų delegavimu pagal Vykdomąjį valstybės įstatymą. Valdžios institucijos taip pat padarė didelę pažangą įgyvendindamos likusias Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijas, susijusias su parlamento narių, teisėjų ir prokurorų korupcijos prevencija, taip pat su valstybės pareigūnų papirkinėjimu. ·Kadastrinių žemėlapių sudarymas ir naujos kadastro įstaigos steigimas vyksta sėkmingai, laikantis sutarto veiksmų plano. ·Valdžios institucijos patvirtino savo įsipareigojimą tęsti ENFIA nekilnojamojo turto mokesčio reformą, grindžiamą nauja platesne nekilnojamojo turto mokesčio baze, pagal kurią mokėjimai pradedami 2022 m. kovo mėn., ir pateikė tolesnių veiksmų grafiką.

Vis dėlto buvo vėluojama vykdyti kai kuriuos konkrečius įsipareigojimus pagal terminus, dėl kurių susitarta rengiant 11-ąją ataskaitą. Visų pirma: ·palyginti su 11-ąja ataskaita, įsiskolinimų naikinimas pagerėjo tik nežymiai, nes vėluojama įgyvendinti politikos veiksmus, dėl kurių susitarta 2021 m. kovo mėn. įsiskolinimų panaikinimo plane, susikaupė naujų įsiskolinimų ir gauta daugiau, nei tikėtasi, naujų prašymų skirti pensiją. Jau imtasi veiksmų, kad būtų paspartintas įsiskolinimų naikinimas, ir šiuo metu valdžios institucijos tikisi, kad su pensijomis nesusiję įsiskolinimai turėtų būti padengti iki 2021 m. gruodžio mėn., o neišnagrinėti prašymai skirti pensiją turėtų būti išnagrinėti iki 2022 m. vidurio. Valdžios institucijos susitarė nuo 2021 m. spalio mėn. pradėti ir kas mėnesį vykdyti politikos įgyvendinimo pažangos stebėseną, kad būtų išvengta tolesnio vėlavimo. Kaip planuota, buvo toliau įgyvendinamos Graikijos audito rūmų rekomendacijos ir paprastinamos fiskalinės procedūros. ·Nors reformuojant Valstybės pajamų agentūrą jau užbaigtas ištisinio mokesčių surinkimo IT sistemos bandymų etapas, numatoma, kad faktiškai ji bus visiškai įdiegta tik 2022 m. balandžio mėn., o ne 2021 m. pabaigoje, kaip buvo patvirtinta 11-ojoje ataskaitoje. ·Konkretaus įsipareigojimo sukurti pirminės sveikatos priežiūros sistemą įgyvendinimas dar labiau užsitęsė dėl pandemijos ir neseniai įvykusios vyriausybės pertvarkos. Valdžios institucijos įsipareigojo iki 2021 m. gruodžio mėn. pateikti įstatymo projektą, kad jis būtų priimtas ne vėliau kaip 2022 m. vasario mėn. kartu su antrinės teisės aktais, kurių reikia pirmosios grandies procedūrų ir pacientų registravimo principams įgyvendinti, siekdamos, kad tai būtų padaryta iki 13-osios griežtesnės priežiūros ataskaitos pateikimo. Grąžintinų lėšų, t. y. išlaidų, viršijančių teisės aktais nustatytą viršutinę viešųjų išlaidų vaistams ir kitoms sveikatos priežiūros paslaugoms ribą, kurios turi būti surinktos iš sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų, surinkimas pastaruoju metu vyksta sėkmingai, tačiau gerokai vėluojama surinkti už 2020 m. mokėtinas sumas. Kalbant apie viešuosius pirkimus sveikatos priežiūros srityje, tikimasi, kad naujoji teisinė sistema bus patvirtinta iki 2021 m. gruodžio 10 d., ir pasistūmėta vykdant viešųjų pirkimų veiklą siekiant 2022 m. vidurio tikslo – kad 40 % visų ligoninių išlaidų sudarytų centralizuoti viešieji pirkimai. ·Teisingumo srityje pasirengimo skelbti kvietimą teikti paraiškas dėl integruotos bylų valdymo sistemos etapas dar labiau užsitęsė, todėl ankstesnio tikslo sudaryti sutartį dėl projekto per 2022 m. pirmąjį ketvirtį pasiekti nepavyks. Tai verčia susirūpinti, atsižvelgiant į projekto svarbą ir numatytą ilgą jo įgyvendinimo laikotarpį. Kalbant apie dokumentų teikimą elektroniniu būdu, padaryta tolesnė pažanga tiek civilinių, tiek administracinių teismų srityse, ir veiksmai turi būti užbaigti iki 2022 m. balandžio mėn. ·Nors valdžios institucijos ėmėsi sveikintinų veiksmų ekonominės veiklos ir produktų rinkų priežiūros patikrinimų sistemos reformai įgyvendinti, pagal griežtesnės priežiūros įsipareigojimą stebimose srityse ji vis dar nebaigta. Būtent paskutinėje likusioje aplinkos apsaugos srityje valdžios institucijos priėmė pirminės teisės aktus, kuriais siekiama iš dalies pakeisti sankcijų sistemą ir tikrinimo institucijų vykdymo užtikrinimo įgaliojimus, siekiant, kad aplinkosauginis tikrinimas būtų skaidresnis, palankesnis įmonėms ir skatintų jas pačias laikytis reikalavimų. Šiai reformai užbaigti reikia parengti vykdymo užtikrinimo valdymo modelį, kad būtų lengviau taikyti suderintą vykdymo užtikrinimo sistemos metodą. ·Konkretaus įsipareigojimo dėl miškų žemėlapių ratifikavimo, kuris būtinas kadastro projektui užbaigti, vykdymas vėluoja ir toliau, iš dalies dėl šių metų pradžioje kilusių miškų gaisrų. Nors šie veiksniai pripažįstami, dėl pakartotinio horizontalaus žemėlapių ratifikavimo termino pratęsimo kyla pavojus, kad kadastras nebus parengtas laiku. Valdžios institucijos nurodė, kad žemėlapiai galėtų būti ratifikuoti iki 2022 m. vidurio, tačiau įgyvendinimui kyla didelė rizika. Ataskaitoje teigiamai vertinama ne tik pažanga vykdant konkrečius įsipareigojimus, bet ir tai, kad valdžios institucijos padarė pažangą vykdydamos keletą platesnio masto struktūrinių reformų, pradėtų griežtesnės priežiūros aplinkybėmis. Visų pirma: ·pradėjo visapusiškai veikti naujoji projektų rengimo priemonė – privatizavimo agentūros padalinys, skirtas investiciniams projektams plėtoti ir platesnio masto paramai teikti, kad būtų sparčiau įgyvendinami strateginės svarbos projektai, įskaitant projektus, įtrauktus į Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą. 2021 m. lapkričio 8 d. priemonei buvo skirtas pirmasis sutarčių, kurios laikomos strategiškai svarbiomis ir todėl jas reikia įtraukti į strateginių projektų duomenų bazę ir joms suteikti prioritetą, rinkinys. Be to, valdžios institucijos daro nuolatinę pažangą diegdamos naują viešųjų pirkimų reglamentavimo sistemą, taip pat ir platesniame neseniai priimtos strategijos kontekste. Likusių antrinės teisės aktų, susijusių su viešųjų pirkimų įstatymu, priėmimas šiek tiek vėluoja, ir dabar tikimasi, kad jie bus priimti iki 2021 m. lapkričio pabaigos. Visi šie veiksmai yra labai svarbūs siekiant sėkmingai įgyvendinti Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plane nurodytas investicijas. ·Taip pat daroma didelė pažanga vykdant platesnio masto reformas teisingumo srityje, įskaitant užbaigtą specialiųjų teismų kolegijų steigimą, pažangą siekiant priimti peržiūrėtą Teisingumo vykdymo kodeksą ir departamento „JustStat“, skirto pagerinti duomenų apie teismines institucijas kokybę, atidarymą. ·Nuosekliai vyksta naujų skaitmeninių paslaugų ir taikomųjų programų diegimas, grindžiamas veiksmais, kuriais didinama sistemų sąveika ir keitimasis duomenimis viešojo administravimo institucijose. ·Siekdamos spręsti nuo 2018 m. labai išaugusio laikinųjų darbuotojų skaičiaus viešojo administravimo sektoriuje problemą, valdžios institucijos patvirtino laikinųjų darbuotojų, kurie bus įdarbinti 2022 m., skaičiaus viršutinę ribą, ir tai yra sveikintina. Tačiau dėl nenumatytų pokyčių, tokių kaip netikėtai didelio mokytojų skaičiaus išėjimas į pensiją ir išaugęs specialios pagalbos mokiniams poreikis, nepavyko darbuotojų skaičiaus sumažinti taip, kad tai visiškai kompensuotų 10 500 laikinųjų mokytojų darbo sutarčių pakeitimą nuolatinėmis sutartimis, kurios buvo sudarytos prieš prasidedant šiems mokslo metams. Valdžios institucijos įsipareigojo atlikti nuolatinių ir laikinų švietimo darbuotojų poreikių vertinimą ir užtikrinti, kad naujų 3 000 laikinųjų mokytojų įdarbinimas būtų kompensuotas kitais mokslo metais. Europos institucijos palankiai įvertino valdžios institucijų ketinimą atlikti viešojo administravimo darbuotojų poreikio ir kompetentingų darbuotojų pritraukimo būdų vertinimą, kartu pabrėždamos bendrų viešojo administravimo išlaidų stabilumo svarbą, siekiant, kad vidutinės trukmės laikotarpiu būtų galima tęsti apdairią fiskalinę politiką. Apskritai nuo to laiko, kai 2018 m. rugpjūčio mėn. Graikija baigė įgyvendinti finansinės paramos programą, viešojo administravimo sektoriaus darbuotojų skaičius padidėjo 2,6 %, daugiausia dėl laikinųjų darbuotojų, kurių skaičius padidėjo 24,5 %. Tai atsispindi darbo užmokesčio išlaidose, kurios 2018–2022 m. turėtų padidėti 6 %. Prognozuojama, kad darbo užmokesčio išlaidų dalis BVP 2022 m. padidės iki 9,5 %, palyginti su 9,3 % 2018 m. Nuolatinis atidus stebėjimas ir didesnės pastangos stiprinti centrinę įdarbinimo procedūrų kontrolę bei spręsti likusias neveiksmingumo problemas padės užtikrinti, kad viešojo administravimo apimtis ir išlaidos išliktų stabilios. Kartu valdžios institucijos raginamos pasinaudoti vienodoje darbo užmokesčio lentelėje numatytu lankstumu ir užtikrinti, kad viešasis sektorius išliktų patrauklia darbo vieta. Bankų sektoriuje labai sumažėjo neveiksnių paskolų, nors pažeidžiamumas išlieka. Dėl pakeitimo vertybiniais popieriais sandorių neveiksnių paskolų dalis 2021 m. birželio mėn. pasiekė 20,3 % (tai yra perpus mažiau nei 2019 m. pabaigoje). Dėl neveiksnių paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais didėja atidėjinių poreikis, kuris trumpuoju laikotarpiu neigiamai veikia bankų pelningumą ir jų kapitalo pozicijas, tačiau ateityje tai leis bankams sumažinti savo rizikos sąnaudas ir savo balansuose rasti galimybių naujoms paskoloms teikti. Atidėtųjų mokesčių kreditų dalis bankų kapitale tebėra didelė. Vasarą sėkmingai imtasi kapitalo didinimo veiksmų, kuriuos planuojama tęsti artimiausiais mėnesiais. Skardžio efekto rizika pasibaigus moratoriumų galiojimui iki šiol nepasitvirtino, tačiau mažėjimo rizika išlieka. Sutartų politikos veiksmų įgyvendinimas finansų sektoriuje pagerėjo, tačiau ankstesni vėlavimai kelia rimtų problemų. Nemokumo sistemos veikimas dabar palaikomas naudojant atitinkamą elektroninę infrastruktūrą. Turto pardavimo ir atgalinės nuomos subjekto steigimo koncesinis procesas buvo vėl atidėtas, tačiau atrodo, kad tai neturėjo poveikio kitų nemokumo sistemos dalių įgyvendinimui. Kalbant apie konkretų įsipareigojimą išnagrinėti susikaupusias namų ūkių nemokumo bylas, pastebima pažanga, tačiau procesas vis dar vyksta lėtai. Daug bylų dar neišnagrinėta, iš jų tik maždaug 19,5 % paskirta nauja bylos nagrinėjimo data, kai kuriais atvejais vėlesnė nei 2022 m. Valdžios institucijos ruošiasi imtis atitinkamų veiksmų, inter alia, siekdamos pagerinti bylų nagrinėjimą konkrečiuose teismuose, kad iš esmės visos susikaupusios bylos būtų išnagrinėtos per 2022 m., bet tai vis dar yra sudėtinga. Nors 2021 m. trečiąjį ketvirtį mokėjimai, susiję su susikaupusiomis pareikalautomis valstybės garantijomis, paspartėjo, nagrinėjimo tempas vis dar nepateisina lūkesčių. Valdžios institucijos įsipareigojo kas mėnesį teikti naujausią informaciją apie abiejų rūšių susikaupusių bylų (namų ūkių nemokumo bylų ir pareikalautų valstybės garantijų) nagrinėjimo pažangą. Palankiai vertinama tai, kad neseniai buvo priimta išsamiai peržiūrėta Civilinio proceso kodekso redakcija, nes tikimasi, kad tai paspartins teisingumo vykdymą ir padidins vykdymo užtikrinimo procedūrų, įskaitant e. aukcionus, veiksmingumą. Taip pat vyksta e. aukcionų platformos tobulinimo darbai. Tęsiamos diskusijos dėl Graikijos finansinio stabilumo fondo ateities. Numatoma, kad vykdant Fondo teisinės sistemos reformą daugiausia dėmesio bus skiriama Fondo veiklos trukmei, valdymui, turto pardavimo strategijai ir specialiosioms teisėms. Graikijos valdžios institucijos tikisi, kad teisės akto pakeitimas bus priimtas vėliau šiais metais. Apskritai šioje ataskaitoje daroma išvada, kad Graikija toliau darė pažangą vykdydama savo konkrečius įsipareigojimus, nepaisant vėlavimo kai kuriose srityse, iš dalies susijusio su sudėtingomis aplinkybėmis, kurias nulėmė pandemija arba katastrofiški gaisrai 2021 m. rugpjūčio mėn. Valdžios institucijos įvykdė konkrečius įsipareigojimus energetikos sektoriuje ir viešųjų finansų valdymo srityje, taip pat žengė svarbius ir sveikintinus žingsnius, kad iki 2022 m. balandžio mėn. būtų įvykdyta dauguma konkrečių įsipareigojimų. Europos institucijos palankiai vertina glaudų ir konstruktyvų bendradarbiavimą visose srityse ir ragina valdžios institucijas išlaikyti pagreitį ir panaikinti vėlavimus, visų pirma susijusius su finansų sektoriaus reformomis, įsiskolinimu naikinimu, sveikatos priežiūra ir teisingumu. MAKROEKONOMINIAI POKYČIAI Ekonomikos atsigavimas įgauna pagreitį. 2021 m. pirmąjį ir antrąjį ketvirtį ekonomika augo atitinkamai 4,5 % ir 3,4 % (palyginti su ankstesniu ketvirčiu). Manoma, kad 2021 m. trečiąjį ketvirtį išorės sektoriaus padėtis žymiai pagerėjo, atsižvelgiant į gerus preliminarius turizmo duomenis po to, kai gegužės mėn. šalis buvo atverta turizmui ir vasarą buvo panaikinti judėjimo apribojimai visoje ES. Be to, per pirmąjį 2021 m. pusmetį prekių eksporto rinkos dalis didėjo ir taip prisidėjo prie augimo tuo pačiu laikotarpiu. Tikimasi, kad 2021 m. realiojo BVP augimą taip pat skatins investicijų pagal Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planą įgyvendinimas ir kitos vyriausybės paramos priemonės. Grynosios tiesioginės užsienio investicijos Graikijoje 2021 m. antrąjį ketvirtį gerokai padidėjo, tačiau jų kiekis, išreikštas BVP dalimi, tebėra gerokai mažesnis už ES vidurkį. Dėl pasaulinio infliacinio spaudimo infliacija vasaros mėnesiais toliau didėjo. Vasarą užimtumas toliau augo, nes prie to prisidėjo vyriausybės programos, pagal kurias toliau buvo saugomos darbo vietos pažeidžiamuose sektoriuose, o atsigaunanti ekonomika ir didelė sezoninių darbuotojų paklausa turizmo sektoriuje paspartino darbo vietų kūrimą. Remiantis naujausiais informacinės sistemos „Ergani“ duomenimis, grynasis darbuotojų srautas į privatųjį sektorių 2021 m. trečiąjį ketvirtį buvo teigiamas – palyginti su praėjusiais metais, įdarbinta 6,7 % daugiau darbuotojų. Pagal sutrumpinto darbo laiko sistemą („Synergasia“) 2021 m. rugsėjo mėn. parama toliau buvo teikiama maždaug 37 800 darbuotojų, dirbančių 3 560 įmonių. Dėl ekonomikos atsigavimo, visų pirma turizmo sektoriuje, nedarbo lygis rugsėjo mėn. buvo 13,3 %, t. y. 3 procentiniais punktais mažesnis nei 2020 m. rugsėjo mėn. Jaunimo nedarbas antrąjį metų ketvirtį sumažėjo iki 38,5 %, tačiau išlieka 2,3 procentinio punkto didesnis, palyginti su atitinkamu 2020 m. antrojo ketvirčio rodikliu. Remiantis naujausiais turimais duomenimis, 2020 m. žmonių, kuriems gresia skurdas arba socialinė atskirtis, dalis sumažėjo iki 27,5 %, t. y. buvo 1,5 procentinio punkto mažesnė nei 2019 m.

Remiantis Komisijos 2021 m. rudens prognoze, 2021 m. BVP augs 7,1 %, o 2022 m. ir 2023 m. – atitinkamai 5,2 % ir 3,6 %. Apskritai neseniai priimto Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo plano įgyvendinimas 2022 m. ir 2023 m. turėtų išlaikyti pagreitį ir toliau stiprinti privačiąsias ir viešąsias investicijas. Palaipsniui atsigaunant nuo 2019 m. sumažėjusiems atvykstančių turistų srautams, prognozuojama, kad turizmo pajamos artimiausiais metais išliks svarbiu augimo veiksniu. Nepaisant energijos kainų padidėjimo, prognozuojama, kad 2021 m. bendroji infliacija tik šiek tiek viršys nulį, nes pirmąjį pusmetį užfiksuota neigiama infliacija. Pagal dabartinę prognozę tikimasi, kad infliacijos energijos sektoriuje padidėjimas yra laikinas. Prognozuojama, kad 2022 m. infliacija sieks 1,0 %, o 2023 m. – 0,4 %. 2021 m. trečiąjį ketvirtį dėl pasaulinių dujų ir naftos kainų pokyčių atsiradęs didmeninių elektros energijos kainų spaudimas užkrauna papildomą naštą namų ūkiams ir verslui. Palyginti su ankstesniu mėnesiu, 2021 m. rugsėjo mėn. elektros energijos kainos Graikijoje padidėjo 14 %. Palyginti su likusia ES dalimi, namų ūkiams tiekiamos energijos kainos Graikijoje yra maždaug 14 % didesnės už atitinkamą ES vidurkį. Vyriausybė ėmėsi priemonių poveikiui sušvelninti. Palyginti didelė elektros energijos kaina kelia papildomą riziką energijos nepriteklių patiriantiems ir mažas bei mažesnes vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams. Remiantis naujausiais (2020 m.) turimais duomenimis, pakankamai šildyti savo namų negalėjo apie 16,7 % Graikijos gyventojų, t. y. maždaug 8,5 procentinio punkto daugiau nei ES vidurkis. Elektros energijos kainos didėja dėl tarptautinių pokyčių ir vidaus veiksnių, pavyzdžiui, priklausomybės nuo gamtinių dujų, o visiškos integracijos į visos Europos elektros energijos rinkas ir reguliavimo apkrova () naudojimo elektros energijos rinkose procesai tebevyksta. Nepaisant to, Graikijos ekonomikos gaivinimo ir atsparumo plane numatytos papildomos intervencinės priemonės atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos, energijos vartojimo efektyvumo, kaupimo ir investicijų į tinklą, elektros rinkos reformų, taip pat tarpusavyje nesujungtų salų prijungimo prie žemyninės dalies srityse. Tikimasi, kad įgyvendinant šiuos projektus vidutinės trukmės laikotarpiu pagerės galutinių vartotojų apsauga nuo būsimų sukrėtimų. Pirminiai duomenys rodo, kad vyriausybės paramos priemonės padėjo apsaugoti įmonių sektoriaus dinamiškumą pandemijos metu. Remiantis verslo demografiniais duomenimis, naujų įmonių kūrimo balansas, t. y. naujai įsteigtų įmonių skaičius atėmus uždarytų esamų įmonių skaičių, 2020 m. išliko teigiamas, o per pirmuosius du 2021 m. ketvirčius viršijo iki pandemijos buvusį lygį. Šį rezultatą taip pat lėmė 2021 m. atsigavusi paklausa, dėl kurios sparčiau kūrėsi naujos įmonės, ypač paslaugų sektoriuje. Vis dėlto šie duomenys turėtų būti vertinami atsargiai, nes Graikijoje tradiciškai fiksuojami žemi verslo dinamikos rodikliai; todėl pandemijos poveikis gali būti nepakankamai įvertintas. Neapibrėžtumas ir rizika dėl perspektyvų išlieka dideli. Per pastaruosius ketvirčius pandemijos poveikis ekonominei veiklai sumažėjo, tačiau ekonomikos atsigavimas vis dar priklauso nuo galimo pandemijos paūmėjimo tiek šalyje, tiek tarptautiniu mastu, ir pažeidžiamumas išlieka didelis. Be to, reikės atidžiai stebėti laipsnišką paramos privačiajam sektoriui ir darbo rinkai priemonių panaikinimą ir kruopščiai parinkti jam laiką, kad būtų išvengta skardžio efekto. Vėl didėjančios gamybos sąnaudos ir tiekimo grandinės kliūtys didina netikrumą dėl infliacijos perspektyvų. Išorės geopolitiniai veiksniai ir galimas migracijos krizės atsinaujinimas nuslūgus pandemijai išlieka neapibrėžtumo šaltiniu. Kita vertus, pastaruoju metu padidėjus namų ūkių santaupoms, gali būti lengviau atlikti dalį praėjusiais metais atidėtų pirkinių, ir tai suteiktų papildomą postūmį privačiam vartojimui. 1 lentelė. Pagrindinių makroekonominių kintamųjų santrauka (%) Šaltinis: Europos Komisija FISKALINIAI POKYČIAI Numatoma, kad 2021 m. fiskalinė politika ir toliau bus skatinamojo pobūdžio ir 2022 m. toliau rems ekonomikos atsigavimą. Komisijos ir valdžios institucijų prognozės iš esmės sutampa ir jose numatoma, kad 2022 m. pirminis deficitas gerokai sumažės. Komisijos 2021 m. rudens prognozėje numatoma, kad pirminis deficitas, stebimas taikant griežtesnę priežiūrą, pagerės nuo 7,6 % BVP 2021 m. iki 1,2 % BVP 2022 m. Ši prognozė panaši į 2022 m. Graikijos biudžeto plano projekte pateiktą 1,0 % BVP deficito prognozę. Prognozuojamas 2022 m. balanso pagerėjimas atspindi vykstantį atsigavimą ir laipsnišką daugumos neatidėliotinų priemonių panaikinimą. Kartu tikimasi, kad Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonė darys didelį poveikį augimui, ir tai turės teigiamą poveikį viešosioms pajamoms. Komisijos prognozuojamas 2022 m. deficitas yra šiek tiek didesnis, nei buvo numatyta 2021 m. pavasarį. Patikslintoje prognozėje atsižvelgiama į papildomų priemonių išlaidas (žr. toliau) ir didesnes gynybos išlaidas 2022 m. dėl anksčiau, nei planuota, pristatytos karinės įrangos, ir jų neigiamas poveikis balansui 2022 m. bus lygus 0,1 % BVP. Dauguma su pandemija susijusių priemonių iki 2021 m. pabaigos bus laipsniškai panaikintos, tačiau buvo imtasi papildomų priemonių gaisro padarytos žalos poveikiui mažinti, taip pat patvirtintos nedidelės nuolatinės priemonės. Planuojama, kad iki 2021 m. pabaigos bus laipsniškai panaikinta dauguma priemonių, taikomų siekiant paremti nuo krizės nukentėjusius namų ūkius ir įmones. Numatoma, kad paramos priemonių poveikis biudžetui 2021 m. bus lygus 6,4 % BVP, o 2022 m. – 1,4 % BVP. Priemonėmis, kurios bus taikomos ir 2022 m., siekiama remti ekonomikos atsigavimą skatinant visuminę paklausą ir užimtumą bei toliau remti sveikatos priežiūros sistemą. Šios priemonės – tai: ·sumažintas socialinio draudimo įmokų tarifas ir socialinio solidarumo mokesčio netaikymas privačiajam sektoriui; ·išplėstinė įdarbinimo subsidijų programa 50 000 naujų darbo vietų sukurti, šešis mėnesius subsidijuojant socialinio draudimo įmokas už kiekvieną naują darbo sutartį; ·iki 2022 m. birželio mėn. sumažinti pridėtinės vertės mokesčio tarifai transportui, gėrimams ir kino bilietams; ·padidintos sveikatos priežiūros išlaidos, iš dalies dėl skiepijimo kampanijos. Į 2022 m. biudžeto projektą įtrauktos priemonės, skirtos 2021 m. vasarą siautėjusių pražūtingų gaisrų padariniams šalinti. Tai dotacijos ir paskolos, mokesčių ir skolinių įsipareigojimų atidėjimas, nekilnojamojo turto mokesčio (ENFIA) už 2021–2023 m. taikymo nukentėjusiems namų ūkiams ir įmonėms sustabdymas ir atstatymo išlaidos nukentėjusiems regionams. Galiausiai į biudžeto projektą įtrauktos kelios naujos smulkios priemonės ekonomikai remti, kurių vertė lygi 0,1 % BVP ir kurių įgyvendinimo išlaidos iš dalies atitinka panaikintus nepanaudotus socialinio biudžeto rezervus. Šios priemonės – tai: ·mobiliojo ryšio abonentinio mokesčio sumažinimas; ·mokesčio už iš pirmos eilės giminaičių gaunamas dovanas, kurių vertė neviršija 800 000 EUR, taikymo sustabdymas; ·50 % sumažintas kapitalo prieaugio mokestis; ·paskatos didinti jaunimo užimtumą. Reaguodama į pastaruoju metu padidėjusias energijos kainas, Graikija paskelbė priemones, kuriomis siekiama neutralizuoti jų ekonominį ir socialinį poveikį. Smarkiai išaugus elektros energijos kainoms, valdžios institucijos pradėjo taikyti naują subsidijų schemą, pagal kurią visiems žemos įtampos tinklais perduodamos energijos vartotojams, sudariusiems sutartis dėl kintamų kainų, iki metų pabaigos bus taikoma 60 EUR/MWh nuolaida už pirmąsias 300 kWh per mėnesį, o pažeidžiamiausiems namų ūkiams bus skiriama 80 EUR/MWh subsidija. Jei energijos kainos išliks didelės ilgiau, nei tikėtasi, priemonių taikymas gali būti pratęstas. Valdžios institucijos informavo, kad jei dėl būsimų pokyčių prireiktų papildomos paramos, ji būtų skirta pažeidžiamiems namų ūkiams ir būtų sukurtas automatinio koregavimo mechanizmas, kad ateityje būtų galima atsižvelgti į tokius netikėtus svyravimus. Valdžios institucijos taip pat padidino šildymo lengvatą mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams. Šios priemonės 2021 m. sudarys 0,2 % BVP ir bus visiškai suderintos su didesnėmis apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos sąskaitos pajamomis, skirtomis su energetika susijusioms išlaidoms. Atrodo, kad šios priemonės iš esmės atitinka Komisijos komunikatą dėl augančių energijos kainų problemos sprendimo, nes jos yra laikinos ir iš esmės orientuotos į labiau pažeidžiamus vartotojus. Europos Komisija atidžiai stebi pokyčius energijos rinkose.

1 diagrama. Biudžeto balanso pokyčių 2021–2022 m. priežastys Šaltinis: Europos Komisija Pastaba. Diagramoje pavaizduotas valdžios sektoriaus balanso, stebimo vykdant griežtesnę priežiūrą, pajamų ir išlaidų poveikio nulemtas pagerėjimas nuo 7,6 % BVP pirminio deficito iki 1,2 % BVP pirminio deficito. Dabartinis vertinimas ir prognozė susiję su didele rizika. Iš dalies rizika yra susijusi su pandemijos eiga, visų pirma su papildomų paramos priemonių poreikiu tolesnio sveikatos krizės paaštrėjimo atveju ir galimu valstybės garantijų taikymu įgyvendinant paramos priemones. Papildomų paramos priemonių gali būti imtasi ir dėl pokyčių energijos rinkose. Neseniai patvirtintos arba planuojamos finansų politikos priemonės, įskaitant pažeidžiamiems skolininkams priklausančio nekilnojamojo turto pardavimo ir atgalinės nuomos schemą, gali lemti deficito ar skolos padidėjimą, priklausomai nuo jų galutinės statistinės klasifikacijos. Prognozė dar labiau neapibrėžta dėl nebaigtų teisinių procesų, įskaitant bylą dėl atgaline data mokamų kompensacijų už papildomų pensijų ir sezoninių priemokų sumažinimą ir bylinėjimąsi su valstybine nekilnojamojo turto bendrove (ETAD). Kita vertus, remiantis preliminariais įmonių pelno mokesčio duomenimis, 2020 m. įmonių pelningumas galėjo nukentėti mažiau, nei šiuo metu manoma, ir tai lemtų didesnes mokestines pajamas šiais metais. VALSTYBĖS FINANSAVIMAS Grynųjų pinigų atsargos tebėra didelės. 2021 m. spalio mėn. pradžioje valdžios sektoriaus grynųjų pinigų atsargos buvo beveik 40 mlrd. EUR – tai didžiausia suma nuo 2019 m. pabaigos. Grynųjų pinigų rezervas padidėjo iš dalies dėl 4 mlrd. EUR išankstinio finansavimo, gauto pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę, ir dėl 2021 m. rugsėjo mėn. išleistų obligacijų. Finansavimo sąlygos tebėra palankios ir, nepaisant padidėjimo pastaruoju metu, pajamingumas esant 10 metų terminui išliko 110–150 bazinių punktų nuo 2021 m. rugpjūčio pabaigos. Valstybės skolos valdymo institucija svarsto galimybę anksčiau laiko grąžinti dar vieną Graikijos skolos dalį instituciniams kreditoriams, imdamasi panašių veiksmų kaip ir 2021 m. pavasarį ir anksčiau. Visų pirma ji svarsto galimybę anksčiau laiko grąžinti maždaug 5,3 mlrd. EUR sumą pagal Graikijos paskolų priemonę, kurios mokėjimo terminas sueis 2022 m. ir 2023 m., taip pat artimiausiais mėnesiais Tarptautiniam valiutos fondui grąžinti visą 1,8 mlrd. EUR negrąžintų paskolų sumą. Nors šių išankstinių mokėjimų poveikis skolos tvarumui ilguoju laikotarpiu yra nežymus, šis žingsnis yra sveikintinas, nes siunčia teigiamą signalą rinkai apie Graikijos valstybės finansinę padėtį, pailgina vidutinį Graikijos skolos grąžinimo terminą, mažina išlaidas palūkanoms ir valiutos kurso riziką. SKOLOS TVARUMO ANALIZĖ Atnaujinta skolos tvarumo analizė rodo, kad rizika iš esmės nepasikeitė, palyginti su 11-ąja ataskaita, tačiau neapibrėžtumas tebėra didelis. Trumpalaikė rizika skolos tvarumui tebėra nedidelė, tačiau rizika yra didesnė ilguoju laikotarpiu pagal lėto augimo ir didesnio rizikos priedo scenarijus Pagal pagrindinį scenarijų skola mažėja nuo 203 % BVP 2021 m. iki maždaug 54 % BVP 2060 m., o bendrieji finansavimo poreikiai ilguoju laikotarpiu išliks mažesni nei 15 % BVP. Pagal didesnio rizikos priedo scenarijų skola iki 2060 m. sumažės iki 90 % BVP, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo šio amžiaus 4-ojo dešimtmečio svyruos ties 18 % BVP. Pagal mažo augimo scenarijų skolos lygis nesistabilizuoja, o bendrieji finansavimo poreikiai nuo 2050 m. nuolat viršija 20 % BVP. Pagal alternatyvius scenarijus šiuo metu stebimos mažų palūkanų aplinkos pokyčiai vidutinės trukmės laikotarpiu ir lėtesnis ekonomikos augimas galėtų neigiamai paveikti skolos tvarumą. Atnaujintas Skaitmeninių paslaugų aktas grindžiamas šiomis prielaidomis: ·Realiojo BVP augimo prielaidos ir toliau grindžiamos naujausia trumpalaike Komisijos 2021–2023 m. prognoze. 2024–2031 m. laikotarpio prognozės dabar apima tikėtiną investicijų pagal Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę poveikį augimui, remiantis Komisijos standartiniu T+10 modeliavimu, patikslintu pagal QUEST modelį. Šis modeliavimas atliekamas vienu metu visose valstybėse narėse, todėl jis apima ir šalutinį poveikį. Prieš šį atnaujinimą Graikijos makroekonominės prognozės buvo grindžiamos Komisijos skaičiavimais iki T+ 6, o vėliau – 2021 m. visuomenės senėjimo ataskaita. Jie apėmė Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės poveikį iki T+ 6. Ilgalaikis augimas ir toliau atitinka 2021 m. visuomenės senėjimo ataskaitą. ·Infliacijos prielaidos ilgesniam nei trumpalaikiam laikotarpiui grindžiamos rinkos lūkesčiais, matuojamais su dešimtmečio infliacija po 10 metų susietais apsikeitimo sandoriais iki dešimtųjų prognozės metų, todėl jos visiškai atitinka rinkos lūkesčius dėl valstybės finansavimo išlaidų. Po dešimtųjų prognozės metų daroma prielaida, kad iki trisdešimtųjų prognozės metų bus pasiekta tiesinė konvergencija iki 2 %. Iki šio atnaujinimo į infliacijos lūkesčius buvo atsižvelgiama tik iki penktųjų prognozės metų. ·Pirminio balanso prielaidos ir toliau grindžiamos 8-ojoje sustiprintos priežiūros ataskaitoje nustatyta metodika. Visų pirma pirminis balansas yra suderintas su naujausia Komisijos prognoze, kuri apima 2021–2023 m. ir yra sudaromas remiantis prielaida, kad politika nesikeis, o vėlesniam laikotarpiui numanoma, kad pirminis balansas sudarys 2,2 % BVP. Dėl šių metodinių patikslinimų bendrieji finansavimo poreikiai 2060 m. pagal pagrindinį scenarijų sumažėja 0,8 procentinio punkto, o pagal kitus scenarijus – iki 2,5 procentinio punkto. 2 diagrama. Skolos tvarumo analizės rezultatai Šaltinis: Europos Komisija 2 lentelė. Pagrindinės prielaidos ir pagrindinio scenarijaus rezultatai Šaltinis: Komisijos tarnybos 3 lentelė. Pagrindinės scenarijų prielaidos Šaltinis: Komisijos tarnybos FINANSŲ SEKTORIAUS POKYČIAI Dėl neveiksnių paskolų pakeitimo vertybiniais popieriais išaugę atidėjinių poreikiai ir toliau daro neigiamą poveikį bankų pelningumui. Tik dviejų iš keturių sisteminių bankų rezultatai buvo teigiami. Pelningumą per pirmąjį pusmetį skatino keletas veiksnių, įskaitant mažesnį paskolų vertės sumažėjimą, didesnes grynąsias palūkanų pajamas dėl mažesnių finansavimo išlaidų, didesnius mokesčius ir mažesnes veiklos sąnaudas. Dideli atidėjiniai vykdant stambaus masto neveiksnių paskolų pakeitimą vertybiniais popieriais neigiamai paveikė dar du bankus. Todėl 2021 m. antrąjį ketvirtį bankų sektorius ir toliau fiksavo bendrus nuostolius. Bendra bankų grynųjų palūkanų pajamų kokybė gerėja, nes vykstant pakeitimo vertybiniais popieriais procesui jos tampa mažiau priklausomos nuo sukauptų neveiksnių paskolų palūkanų. Visų 2021 m. pelningumui didelę įtaką turės, viena vertus, likęs neveiksnių paskolų pakeitimas vertybiniais popieriais, dėl kurio padidės atidėjinių poreikis ir sumažės grynosios palūkanų pajamos ir, kita vertus, suaktyvėjusi ekonominė veikla, dėl kurios turėtų padidėti naujų paskolų paklausa ir išaugti pajamos. Tačiau ateityje neveiksnių paskolų pakeitimas vertybiniais popieriais turėtų sudaryti sąlygas bankams sumažinti savo rizikos sąnaudas ir savo balansuose rasti galimybių naujoms paskoloms teikti, siekiant ilgalaikio pelningumo. Graikijos bankų kapitalo poziciją ir toliau veikia didelės bankų balansų tvarkymo išlaidos, tačiau ji palaikoma kapitalo didinimo veiksmais. 2021 m. antrojo ketvirčio pabaigoje konsoliduoto bankų vidutinio bendro 1 lygio nuosavo kapitalo pakankamumo koeficientas ir bendro kapitalo pakankamumo koeficientas atitinkamai sudarė 12,5% ir 15% pagal riziką įvertinto turto. Tai rodo sumažėjimą, palyginti su ankstesniu ketvirčiu (atitinkamai 13,6 % ir 15,6 %), kurį jau buvo paveikęs laipsniškas pereinamojo laikotarpio prudencinių koregavimų naikinimas ir atidėtųjų mokesčių turto, daugiausia garantuoto, metinė amortizacija. Tačiau liepos pradžioje sėkmingai užbaigtas vieno sisteminio banko kapitalo padidinimas 800 mln. EUR po to, kai 2021 m. gegužės pradžioje akcinį kapitalą pasididino kitas sisteminis bankas, taip pat keli planuojami kapitalo didinimo veiksmai bus naudingi ateityje ir leis Graikijos sisteminiams bankams toliau įgyvendinti savo plataus užmojo neveiksnių paskolų mažinimo strategijas. Šias pastangas dar labiau palengvins neseniai priimtas teisės akto pakeitimas, kuriuo siekiama suteikti daugiau lankstumo dėl atidėtųjų mokesčių turto, susijusio su neveiksnių paskolų pardavimu ir pakeitimu vertybiniais popieriais, amortizacijos proceso. Nors kapitalo pozicija ir toliau viršija teisės aktų reikalavimus, ji tebėra viena mažiausių ES. Prasta kapitalo kokybė ir toliau kelia susirūpinimą dėl didelės atidėtųjų mokesčių kreditų dalies bankų kapitale, kuri 2021 m. antrąjį ketvirtį siekė 74 % bendro 1 lygio nuosavo kapitalo, palyginti su 59 % 2020 m. pabaigoje.