Siekiant užtikrinti, kad būtų atsižvelgta į vartotojų ir galutinių paslaugų gavėjų perspektyvą, būtina ir toliau ES lygmeniu atstovauti su sektoriumi nesusijusiems suinteresuotiesiems subjektams. Atsižvelgiant į „Finance Watch“ ir „BETTER FINANCE“ priklausomybę nuo ES finansavimo, be jo šios organizacijos negalėtų tiek pat remti finansinių paslaugų gavėjų interesų ir todėl taip pat negalėtų atstovauti vartotojų interesams. Be to, tikėtina, kad be ES dotacijų šioms dviem organizacijoms kitos ES organizacijos taip pat nepajėgtų užpildyti šios spragos. Taigi ES finansavimas toliau būtinas siekiant padidinti vartotojų dalyvavimą formuojant ES finansinių paslaugų srities politiką.

Per tą patį laikotarpį „BETTER FINANCE“ gavo 1 092 947 EUR ES dotacijų. „BETTER FINANCE“ didelio finansavimo iš trečiųjų šalių negavo. Didelę savo biudžeto dalį (kurios Komisijos dotacijos nepadengė) ji padengė narystės mokesčiais. „BETTER FINANCE“ narių bazė Rytų Europoje yra silpnesnė nei Vakarų Europoje, panašiai kaip „Finance Watch“ atveju. Laikoma, kad organizacija itin veiksmingai prisideda formuojant politiką ES lygmeniu. „BETTER FINANCE“ pateikė atsakymus į daug ES viešų konsultacijų ir savo indėlį formuojant politiką pristatė per renginius, leidinius ir susitikimus. Ji taip pat pasiekė kokybiškų veiklos rezultatų. Laikoma, kad organizacija labai veiksmingai naudojasi ištekliais ir atlieka darbus mažomis sąnaudomis. Įvertinta, kad ji gana neaktyvi socialiniuose tinkluose, nors aktyvumas didėja. „BETTER FINANCE“ taip pat sukūrė naują interneto svetainę, taip pagerindama jos prieinamumą ir patogumą vartotojams.

c)informuotumo didinimo veiklą, informacijos sklaidos veiklą, finansinį švietimą ir mokymą, vykdomus tiesiogiai arba per nacionalinius narius, be kita ko, skirtus plačiai vartotojų ir kitų galutinių finansinių paslaugų gavėjų ir ne specialistų auditorijai;

Sąjungos programa sudaroma galimybė šioms organizacijoms užsitikrinti reikiamą kompetenciją, kad formuojant finansų politiką jos veiksmingai atstovautų vartotojų ir galutinių paslaugų gavėjų interesams. Atsižvelgiant į „Finance Watch“ ir „BETTER FINANCE“ priklausomybę nuo ES finansavimo, be ES dotacijų jos negalėtų tiek pat remti finansinių paslaugų gavėjų interesų. Be to, vis dar struktūriškai sudėtinga pritraukti papildomų lėšų vartotojų klausimams. Tai iš dalies lemia didelis interesų grupių pasiskirstymas ir nedidelės paskatos kiekvienam asmeniui. Tai aktualu ne tik „BETTER FINANCE“ ir „Finance Watch“, bet ir kitoms vartotojams atstovaujančioms organizacijoms. Be ES dotacijų šioms dviem organizacijoms vargu ar kitos ES organizacijos galėtų užpildyti šią spragą.

„Finance Watch“ taip pat toliau aktyviai dalyvavo Komisijos ir EPI ekspertų grupių, pavyzdžiui, EK Finansinių paslaugų naudotojų grupės, EK Techninių ekspertų grupės tvarių finansų klausimais ir Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA) konsultacinės ekspertų grupės skaitmeninės etikos klausimais, darbe. Per šį laikotarpį ji šiek tiek aktyviau dalyvavo ekspertų grupėse. 2017 m. „Finance Watch“ ekspertų grupėse užėmė 5 vietas, o 2018 m. ir 2019 m. – 7.

Be to, „Finance Watch“ vis dažniau skelbia informacinius pranešimus ir dokumentus (keturis 2017 m., devynis 2018 m. ir trylika 2019 m.) įvairiomis temomis. Pavyzdžiui, 2017 m. ji paskelbė informacinį pranešimą „ESMA vaidmuo užtikrinant tvarų finansavimą“, 2018 m. politikos apžvalgą apie perlaidas ir 2019 m. politikos apžvalgą „Draudimas ir diskriminacija“. Per Europos Parlamento rinkimus „Finance Watch“ parengė informacinius pranešimus kandidatams ir užmezgė ryšius su naujai išrinktais EP nariais, kad pasirengtų būsimai Parlamento kadencijai. 2017–2019 m. „Finance Watch“ parengė 24 leidinius, įskaitant keletą politikos pranešimų ir diskusijoms skirtų dokumentų, taip pat keletą išsamių tyrimų ataskaitų. Pavyzdžiui, 2018 m. ji paskelbė antrąjį Pasaulinio žaliojo finansavimo indekso leidimą, remdamasi finansų specialistų visame pasaulyje atlikta apklausa apie 110 tarptautinių finansų centrų siūlomo žaliojo finansavimo kokybę ir aprėptį.

Tikslo įtraukti galutinius paslaugų gavėjus ir su sektoriumi nesusijusius suinteresuotuosius subjektus buvo siekiama rengiant kampanijas, bendruomenių renginius, kuriant vaizdo įrašus, karikatūras ir kt. 2017–2019 m. „Finance Watch“ organizuojamų renginių skaičius išaugo (vidutiniškai 12 renginių per metus). Pavyzdžiui, 2018 m. ji surengė Finansų pokyčių forumą, kuriame įvairūs ekspertai diskutavo įvairiomis temomis ir kuris buvo ypač veiksmingas įtraukiant vartotojus. Kitas 2019 m. daug dėmesio susilaukęs veiksmas – „Finance Watch“ pradėta kampanija dėl „Facebook“ planų įvesti savo mokėjimo sistemą ir (arba) monetą „Libra“. Kampanija buvo siekiama politikos formuotojus ir visuomenę informuoti apie riziką finansų sistemos stabilumui ir suteikti visuomenei galimybę peticijoje pateikti jiems susirūpinimą keliančius klausimus. Ji taip pat parengė keletą vaizdo įrašų (49 vaizdo įrašus 2017–2019 m.), kad piliečiai geriau suprastų finansinius klausimus. Pavyzdžiui, 2018 m. paramos gavėjas paskelbė keletą trumpų vaizdo įrašų įvairiomis temomis, pavyzdžiui, kapitalo reikalavimų, tvaraus finansavimo, prekiautojų premijų ir paskatų prisiimti pernelyg didelę riziką temomis. „Finance Watch“ taip pat padidino savo komunikacijos galimybes naudodama naują karikatūrų įrankį, kuris buvo veiksmingas orientuojantis į plačiąją visuomenę ir suinteresuotuosius subjektus, kurie nėra finansų srities specialistai.

„Finance Watch“ per savo narius ir koordinuotais nacionalinio lygmens veiksmais informavo visuomenę apie finansų rinkų reguliavimo klausimus. Kaip pabrėžė apklausti suinteresuotieji subjektai, „Finance Watch“ ekspertinėmis žiniomis buvo pasinaudota suinteresuotųjų subjektų nacionalinėse diskusijose. Kai kuriais atvejais šie suinteresuotieji subjektai išvertė „Finance Watch“ leidinius į savo šalies kalbą.

Apklausos respondentai įvertino, kad „Finance Watch“ komunikacijos veikla yra aukštos kokybės, o jos naujienlaiškis buvo ypač vertinamas kaip veiksmingas. Per šį laikotarpį „Finance Watch“ paskelbė 51 pranešimą spaudai. Apklausos respondentų nuomone, pranešimai spaudai yra veiksmingi informuojant vartotojus. Socialiniuose tinkluose „Finance Watch“ dalijosi turiniu ir reagavo į įvairius klausimus, pavyzdžiui, klimato kaitą ir COVID-19 protrūkį. Jos veikla socialiniuose tinkluose ir internete įvertinta kaip ypač veiksminga ir buvo labiau matoma nei kitų panašių organizacijų. 2017–2019 m. gerokai padaugėjo „Finance Watch“ sekėjų socialiniuose tinkluose, o šiuo metu ji turi daug sekėjų, palyginti su kitomis panašiomis organizacijomis (21 000 sekėjų socialiniame tinkle „Facebook“ ir 10 750 sekėjų socialiniame tinkle „Twitter“). Naudodamasi nauja interneto svetaine, ji taip pat padidino savo komunikacijos galimybes. Be to, „Finance Watch“ buvo labai plačiai nušviesta tarptautinės žiniasklaidos: 2017–2019 m. tarptautinėje spaudoje ji paminėta 374 straipsniuose.

Apskritai iš tyrimo matyti, kad „Finance Watch“ rezultatai apskritai laikomi aukštos kokybės, įskaitant Europos institucijų pareigūnų, „Finance Watch“ narių ir kitų suinteresuotųjų subjektų vertinimus.

Efektyvumas

Iš tyrimo matyti, kad vertinimo laikotarpiu „Finance Watch“ sąnaudų ir atliktų darbų santykis buvo palyginti stabilus. 2017–2018 m. padidėjus išlaidoms, susijusioms su ekspertinėmis žiniomis, politikos analize, atstovavimu ir viešaisiais reikalais, padidėjo atliktų darbų (pavyzdžiui, ataskaitų, informacinių pranešimų, dokumentų, viešųjų klausymų, viešųjų intervencijų ir vaizdo įrašų) skaičius. Kitose srityse, pavyzdžiui, komunikacijos, sąnaudų ir atliktų darbų santykis taip pat buvo palyginti stabilus, o tai rodo, kad buvo išlaikytas toks pat efektyvumo lygis.

2018–2019 m. išlaidos komunikacijos srityje šiek tiek padidėjo. Tai, kad 2019 m., palyginti su 2018 m., padaugėjo komunikacijos veiklos rezultatų (pavyzdžiui, renginių, pranešimų spaudai ir sukurta nauja interneto svetainė), rodo didesnį komunikacijos rezultatų efektyvumą.

„BETTER FINANCE“

Veiksmingumas

„BETTER FINANCE“ politikos formuotojams galutinių finansinių paslaugų gavėjų nuomones teikė atsakydama į viešų konsultacijų klausimus, dalyvaudama ekspertų grupių veikloje, teikdama pozicijų dokumentus ir diskutuodama su įvairiomis interesų grupėmis. Per keletą metų „BETTER FINANCE“ aptarė daug finansinių paslaugų gavėjams aktualių temų. 2017 m. „BETTER FINANCE“ daug dėmesio skyrė pensijų kaupimui ir „robotiniam“ investavimui . 2018 m. ji, be kita ko, daugiausia dėmesio skyrė klausimams, susijusiems su investuotojų ir finansinių paslaugų gavėjų apsauga ir mažmeninių investicinių produktų paketų ikisutartinės informacijos atskleidimo taisyklių laikymuisi. 2019 m. „BETTER FINANCE“ dirbo tokiose srityse kaip, pavyzdžiui, kolektyvinis teisių gynimas, FPRD II, PEPP, PRIIP, KIPVPS, „Mokumas II“, DPPD, PPĮ, kapitalo rinkų sąjunga, tvarus finansavimas (taksonomija, ekologinis ženklas) ir skaitmeniniai finansai.

Per šiuos 3 metus „BETTER FINANCE“ veika buvo ypač veiksminga. Pavyzdžiui, ji pateikė savo nuomonę beveik 70 konsultacijų. Viešos konsultacijos apėmė įvairiausias temas, visų pirma investuotojams aktualias temas. Pavyzdžiui, 2017 m. „BETTER FINANCE“ prisidėjo prie ESMA konsultacijų dėl FPRD valdymo reikalavimų ir prie konsultacijų dėl prospekto formato ir turinio. 2018 m. „BETTER FINANCE“, be kita ko, atsakė į EPI bendrą konsultacijoms skirtą dokumentą dėl mažmeninių ir draudimo principu pagrįstų investicinių produktų paketų pagrindinės informacijos dokumento pakeitimų ir į Komisijos tinkamumo klausimyną dėl informacijos apie aplinkos, socialinius ir valdymo (ASV) veiksnius atskleidimo. 2019 m. ji pateikė nuomonę ESMA konsultacijose dėl tvarumo rizikos ir veiksnių įtraukimo į KIPVPS direktyvą ir AIFVD. Be to, „BETTER FINANCE“ taip pat pateikė atsakymus į konsultacijų klausimus tvaraus finansavimo ir skaitmeninių finansų srityje, pavyzdžiui, Komisijos konsultacijų dėl skaitmeninių sprendimų ir veiksmingos tarpvalstybinės veiklos taisyklių, taip pat EBI konsultacijų, susijusių su diskusijoms skirtu dokumentu dėl jos požiūrio į finansines technologijas, ir į Aukšto lygio ekspertų grupės tvarių finansų klausimais parengtą klausimyną. Respondentai nurodė, kad „BETTER FINANCE“ nagrinėja klausimus, susijusius su techninėms sritims, vartotojams ir galutiniams paslaugų gavėjams lengvai suprantamu būdu. Be to, „BETTER FINANCE“ per 3 metus parengė daugiau kaip 15 pozicijų dokumentų.

„BETTER FINANCE“ taip pat toliau dalyvavo ir prisidėjo prie ekspertų grupių diskusijų, pavyzdžiui, Europos Komisijos Finansinių paslaugų naudotojų grupėje, Bankininkystės suinteresuotųjų subjektų grupėje (EBI), Kapitalo rinkų sąjungos aukšto lygio forume ir visos Europos asmeninės pensijos ekspertų grupėje (EIOPA). Per šį laikotarpį ji šiek tiek aktyviau dalyvavo ekspertų grupėse. 2017 m. „BETTER FINANCE“ ekspertų grupėse užėmė 8 vietas, 2018 m. – 8 ir 2019 m. – 10. „BETTER FINANCE“ taip pat buvo pakviesti pasisakyti keliuose klausymuose, pavyzdžiui, Europos Parlamente dėl PEPP pasiūlymo.

Be politinių pastabų ir diskusijoms skirtų dokumentų, „BETTER FINANCE“ parengė keletą išsamių tyrimų ataskaitų (keturias 2017 m., septynias 2018 m. ir šešias 2019 m.), kuriose nurodė vartotojams ir galutiniams finansinių paslaugų gavėjams aktualius klausimus. Pavyzdžiui, 2017 m. ji išleido leidinius apie „robotines“ konsultacijas ir pensijų kaupimą. Be to, ji paskelbė ataskaitas investuotojų apsaugos srityje, kurioje Europos Parlamentas vėliau ėmėsi tolesnių veiksmų, visų pirma paskelbė dokumentą dėl netinkamo finansinių produktų pardavimo. 2018 m. „BETTER FINANCE“ paskelbė tyrimų ataskaitą „Fondo informacijos atskleidimo atitikties lyginamasis indeksas“, kurioje patikrinta atrinktų KIPVPS fondų, investuojančių į nuosavybės vertybinius popierius, pagrindinės informacijos dokumentų (angl. KIID) atitiktis.

Geresnio vartotojų informavimo tikslo buvo siekiama rengiant kampanijas, renginius ir pranešimus spaudai. 2017–2019 m. „BETTER FINANCE“ paskelbė daugiau kaip 70 pranešimų spaudai, kuriuose pateikiama informacija apie Europos lygmens politikos ir reguliavimo pokyčius, darančius poveikį investuotojams ir galutiniams finansinių paslaugų gavėjams. Teikdamas vis daugiau pranešimų spaudai įvairiomis kalbomis paramos gavėjas užtikrino ryšį su finansų klausimams skirtais ir bendro pobūdžio spaudos leidiniais.

Per šiuos 3 metus „BETTER FINANCE“ suorganizavo vidutiniškai aštuonis renginius per metus (pavyzdžiui, tarptautines ir spaudos konferencijas), o dalyvių juose kasmet vis daugiau. Pavyzdžiui, 2019 m. „BETTER FINANCE“ ir „CFA Institute“ kartu surengė tarptautinę konferenciją tvaraus ekonominio naudingumo klausimais. Be to, „BETTER FINANCE“ buvo plačiai nušviesta tarptautinės žiniasklaidos: 2017–2019 m. tarptautinėje spaudoje ji paminėta 296 straipsniuose.

2019 m. pradžioje „BETTER FINANCE“ sukūrė naują interneto svetainę, kuria lankytojams suteikiama patogesnė naudoti sąsaja ir lengvesnė prieiga prie svarbiausios informacijos. Ji taip pat siuntė naujienlaiškius, kuriuose savo narius ir suinteresuotuosius subjektus informuodavo apie naujausius teisėkūros ir reguliavimo pokyčius.

Tyrime nurodyta, kad „BETTER FINANCE“ aktyvumas socialiniuose tinkluose yra gana nedidelis (palyginti su panašiomis organizacijomis). „BETTER FINANCE“ socialinių tinklų paskyros turi nedaug sekėjų (452 sekėjai „Facebook“ ir 1 340 sekėjų „Twitter“), tačiau jų daugėja.