KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI Dėl finansinių išteklių, skirtų Lietuvai, Slovakija ir Bulgarijai siekiant paremti pirmalaikį branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimą pagal stojimo aktus, panaudojimo 2004–2009 m. /* KOM/2011/0432 galutinis */





TURINYS 1. Įžanga 3 1.1. Tikslas ir teisinis pagrindas 3 1.2. Taikymo sritis ir grafikas 4 1.3. Sumos 4 2. Programos administravimas 5 2.1. Paramos teikimo kanalai 5 2.2. Procedūrinė tvarka ir programos vertinimas 5 3. Šalių ataskaitos 6 3.1. Lietuva. Ignalinos atominė elektrinė 7 3.2. Slovakija. Bohunicės V1 branduolinė elektrinė 9 3.3. Bulgarija. Kozlodujaus branduolinė elektrinė 10 4. Išvada 12 4.1. Darbų eiga 13 4.2. Perspektyvos 13 ĮžANGA Ataskaitoje vertinamas Europos Sąjungos finansinės paramos, skiriamos siekiant pirma laiko nutraukti branduolinių elektrinių Lietuvoje, Slovakijoje ir Bulgarijoje eksploatavimą, panaudojimas. Nors joje visų pirma nagrinėjamas eksploatavimo nutraukimo programos įgyvendinimas 2004–2009 m., siekiant pateikti nuoseklią ir išsamią apžvalgą, joje taip pat aptariama ankstesnio laikotarpio finansinė parama ir naujausia, 2010 m. padaryta pažanga. Komunikatą papildo Komisijos tarnybų darbinis dokumentas SEC(2011) 914, kuriame pateikiama išsamesnės informacijos. Tikslas ir teisinis pagrindas Branduolinio įrenginio eksploatavimo nutraukimas gali tęstis iki 30 metų. Jis apima įvairius veiksmus – nuo uždarymo ir daliosios medžiagos pašalinimo iki vietos aplinkos atkūrimo. Siekiant užtikrinti saugų branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą ir atliekų tvarkymą, labai svarbu, kad nutraukiant eksploatavimą būtų galima pasinaudoti būtinais finansiniais ištekliais. Vykstant Lietuvos, Slovakijos ir Bulgarijos stojimo į Europos Sąjungą (toliau – ES) deryboms, šios trys ES šalys kandidatės eksploatavo tarybinio modelio branduolinius reaktorius. Tarptautinė bendruomenė, vadovaudamasi daugiašale Didžiojo septyneto (G7) veiksmų programa, priimta 1992 m. Miunchene vykusiame G7[1] aukščiausio lygio susitikime, padarė išvadą, kad šie reaktoriai ekonomiškai negali būti atnaujinti taip, kad atitiktų būtinus vakarų šalių standartus, todėl šios elektrinės turėtų būti uždarytos prieš numatomą jų eksploatavimo pabaigą. Šioje rekomendacijoje buvo nustatytos pirmalaikio uždarymo datos, nurodytos minėtų trijų šalių stojimo į ES sutartyse. Pripažinta, kad pirmalaikis šių branduolinių elektrinių uždarymas ir vėlesnis eksploatavimo nutraukimas valstybėms narėms būtų didelė finansinė ir ekonominė našta, o operatoriai neturėtų pakankamai laiko surinkti lėšų, reikalingų visoms eksploatavimo nutraukimo išlaidoms padengti. Todėl atskiruose stojimo aktuose[2],[3],[4] ir vėlesniuose Tarybos reglamentuose[5],[6],[7] numatyta atitinkamoms naujoms valstybėms narėms skirti finansinę paramą. ES paramos programa skiriama šioms branduolinėms elektrinėms: Ignalinos (Lietuva) atominės elektrinės 1-ajam ir 2-ajam blokams, Bohunicės (Slovakija) V1 branduolinės elektrinės 1-ajam ir 2-ajam blokams ir Kozlodujaus (Bulgarija) branduolinės elektrinės 1-ajam–4-ajam blokams. Taikymo sritis ir grafikas ES finansinė parama skiriama siekiant remti valstybių narių pastangas nutraukti jose veikiančių tarybinio modelio branduolinių elektrinių eksploatavimą, šalinti susijusias socialines pasekmes ir diegti priemones, kuriomis energetikos sektoriuje būtų švelninamos prarastų elektros gamybos pajėgumų pasekmės. ES parama teikta trimis konkrečiais laikotarpiais. Pasirengimo narystei laikotarpiu (iki 2004 m.) Lietuva ir Slovakija paramą gavo pagal PHARE programą[8], 2004–2006 m. parama buvo teikiama pagal Stojimo akto protokolus, o nuo 2007 m. tolesnis paramos teikimas 2007–2013 m. užtikrinamas Lietuvai ir Slovakijai skirtuose Tarybos reglamentuose. Pasirengimo narystei laikotarpiu (iki 2007 m.) Bulgarija paramą gavo pagal PHARE programą. Vėlesnė parama, skirta 2007–2009 m., buvo teikiama pagal Stojimo sutarties protokolą, remiantis tuo metu įgyvendinama „atidėto“ eksploatavimo nutraukimo strategija. 2009 m. gautas oficialus prašymas pratęsti paramos teikimą siekiant įgyvendinti persvarstytą „neatidėliotino“ eksploatavimo nutraukimo strategiją, o 2010 m. priimtas Tarybos reglamentas, kuriuo užtikrinamas tolesnis paramos teikimas iki 2013 m. Sumos Parama teikiama pripažįstant, kad įsipareigodamos pirma laiko uždaryti branduolines elektrines naujos valstybės narės prisiėmė labai didelę naštą. Parama nesiekiama nei padengti visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų, nei kompensuoti visų ekonominių pasekmių – ja išreiškiamas ES ir valstybių narių solidarumas. Dėl kiekvienai valstybei narei skiriamos sumos susitarta vykdant politines derybas ir atsižvelgiant į skirtingus socialinius bei ekonominius aspektus ir skirtingus branduolinių įrenginių, kuriuos reikia išmontuoti, tipus ir jų skaičių. 1999–2013 m. valstybėms narėms skiriamos finansinės paramos (mln. EUR), patvirtintos pagrindiniais teisės aktais , apžvalgos lentelė*: 1999-2003 m. | 2004-2006 m. | 2007-2013 m. | Iš viso | Lietuva | 210 | 285 | 837 | 1332 | Slovakija | 90 | 90 | 423 | 603 | Bulgarija | 155 | 185 | 510 | 850 | Tarpinė suma | 455 | 560 | 1770 | 2785 | *Faktiniai metiniai įsipareigojimai koreguojami atsižvelgiant į infliaciją. 2009 m. pabaigoje faktinės įsipareigotos šioms trims šalims skirti sumos buvo tokios: 875,5 mln. EUR – Lietuvai, 363,7 mln. EUR – Slovakijai ir 567,8 mln. EUR – Bulgarijai. P ROGRAMOS ADMINISTRAVIMAS Energetikos generalinis direktoratas (buvęs Transporto ir energetikos GD) ES finansinės paramos Lietuvai ir Slovakijai programą įgyvendina nuo 2004 m., o Bulgarijai – nuo 2007 m. Paramos teikimo kanalai Lietuvai ir Slovakijai skirtuose pagrindiniuose teisės aktuose numatyta galimybė pasirinktinai naudotis dviem ES paramos teikimo kanalais. Pirmasis kanalas – Europos rekonstrukcijos ir plėtros bankas (ERPB), per kurį įnašai teikiami atitinkamiems Tarptautiniams branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondams , o antrasis – nacionalinis kanalas, skirtas tiesioginei paramai per Nacionalinę agentūrą teikti, vadovaujantis Tarybos reglamentu Nr. 1605/2002 dėl Europos Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento[9]. Atsižvelgiant į tai, kad Bulgarija neturi tinkamos nacionalinės paramos panaudojimo struktūros, jai skirtuose pagrindiniuose teisės aktuose numatoma vienintelė galimybė ES paramą gauti per ERPB. Tarptautiniai branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondai 2000 m. įsteigtus tarptautinius branduolinių elektrinių eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondus valdo ERPB. Šiuos fondus remia daugelis donorų, iš kurių didžiausia ir nuo 2004 m. vienintelė – Europos Komisija. Kiekvienai iš trijų valstybių narių įsteigtas jai skirtas fondas: Lietuvai – Tarptautinis Ignalinos atominės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondas (TIENRF), Slovakijai – Tarptautinis Bohunicės branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondas (TBENRF) ir Bulgarijai – Tarptautinis Kozlodujaus branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo rėmimo fondas (TKENRF). Nacionalinė agentūra Vienintelė Lietuva, vadovaudamasi Finansinio reglamento 53 straipsnio a punktu ir 54 straipsnio 2 dalies c punktu, priemones pasirinko įgyvendinti per nacionalinę agentūrą. 2004–2006 m. tiesioginė parama Lietuvai buvo teikiama pagal išplėstinę decentralizuoto įgyvendinimo sistemą pasinaudojant programinės priemonės mechanizmu. Nuo 2007 m. šią tiesioginę nacionalinę paramą Lietuva gauna per Centrinę projektų valdymo agentūrą (CPVA) – pagal centrinio netiesioginio valdymo sistemą paskirtą[10] nacionalinę agentūrą. Procedūrinė tvarka ir programos vertinimas Iki 2006 m. pabaigos atskiros valstybės narės nedaug dalyvavo ir vadovavo nustatant jų poreikius ir pasinaudojo nedidele ES paramos dalimi. Be to, Lietuvos atveju dviejų paramos teikimo kanalų – ERPB ir CPVA – veiksmai ne visada buvo koordinuoti. Šiems nustatytiems trūkumams šalinti 2007 m. buvo sukurta peržiūrėta procedūrinė tvarka . Finansinės paramos, skiriamos pagal 2007–2013 m. finansinę programą, teikimo mechanizmas nustatytas Komisijos sprendime dėl procedūrų[11]. Remdamasi pagrindiniais teisės aktais, Europos Komisija įsteigė valdymo komitetą – Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo paramos programos komitetą, kuris Europos Komisijai padeda teikti ES paramą. Nuo 2007 m. procedūrinė tvarka buvo laipsniškai tobulinama, o 2010 m. priimtas peržiūrėtas Komisijos sprendimas dėl procedūrų. Europos Komisija kasmet priima sprendimus dėl finansavimo, pagal kuriuos lėšas skiria trims programoms. Prie minėtų sprendimų dėl finansavimo pridedami susijusių valstybių narių parengti trys atitinkami metiniai jungtiniai programavimo dokumentai. Šiuose dokumentuose apibrėžiami ES paramos panaudojimo tikslai. Gavusi prašymą, grindžiamą patvirtinta projekto įgyvendinimo pažanga, Europos Komisija lėšas išmoka ERPB ir CPVA. Priemonių įgyvendinimą ir finansinės paramos panaudojimą stebi kiekvienai šaliai ir kiekvienam paramos teikimo kanalui skirtas valdymo komitetas. Nors projektams gali būti skirtas iki 100 % finansavimas, pagrindiniams projektams nustatytos tam tikros konkrečios bendro finansavimo ribos (pvz., Kombinuoto ciklo dujų turbinos (angl. Combined Cycle Gas turbine , CCGT) jėgainės projektui Lietuvoje TIENRF skiria iki 70 % (t. y. ne daugiau kaip 165 mln. EUR) lėšų, o visas šias ribas viršijančias išlaidas padengia Lietuva). Vykdytas reguliarus paramos programos auditas ir vertinimai, kurių išvados paprastai buvo teigiamos ir pripažinta daroma pažanga. 2007 ir 2010 m., atsižvelgiant į tobulinimo priemones, pakartotinai nustatyta procedūrinė tvarka. ŠALIų ATASKAITOS Branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimo darbus galima skirstyti į du etapus. Pirmuoju pasirengimo nutraukti eksploataciją etapu atliekami parengiamieji darbai, o antruoju etapu atliekami eksploatavimo nutraukimo ir išmontavimo darbai. Pirmuoju etapu parengiami eksploatavimo nutraukimo dokumentai, kuriuose pateikiama techninė ir finansinė informacija apie pagrįstas eksploatavimo nutraukimo alternatyvas. Juose pateikiamas vertinimas, ar būsimas eksploatavimo nutraukimo procesas yra techniškai įgyvendinamas ir atitinka Euratomo sutarties bei nacionalinių teisės aktų nuostatas branduolinės saugos, sveikatos ir objektų bei aplinkos apsaugos srityse. Akivaizdu, kad pirmalaikis atitinkamų branduolinių elektrinių uždarymas turėjo neigiamą poveikį elektros tiekimo saugumui trijose valstybėse narėse. Šiam klausimui spręsti į atskirus stojimo aktus įtrauktos priemonės, kuriomis vadovaujantis ES energetikos politika siekiama švelninti energetikos sektoriui daromą poveikį. Projektų, skirtų šiam klausimui spręsti, taikymo sritis ir pobūdis nustatyti atsižvelgiant į šalių vidaus politiką, turimų įrenginių būklę ir energetikos sektoriaus poreikius. Dėl turimų lėšų paskirstymo trims nustatytoms sritims, susijusioms su eksploatavimo nutraukimu, energetika ir socialinėmis pasekmėmis , siūlymus teikia valstybės narės, atsižvelgdamos į savo bendrus poreikius ir strategiją. Teikiant paramą niekada nesiekta padengti visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų arba kompensuoti visų ekonominių padarinių. Dėl šių priežasčių pagrindiniuose teisės aktuose numatyta tam tikra lankstesnio lėšų panaudojimo galimybė. Eksploatavimo nutraukimo darbai neapima laikinų panaudoto kuro saugojimo įrenginių ir nacionalinių atliekų saugyklų statybos darbų ar veiklos pagal kai kuriuos radioaktyviųjų atliekų tvarkymo projektus. Tačiau kai kuriais pateisinamais atvejais šiems projektams suteikta parama, nes jos nesuteikus būtų kilęs rimtas pavojus eksploatavimo nutraukimo ir išmontavimo procesui. Tokiais atvejais minėta parama valstybėms narėms gali būti laikoma išankstine parama, į kurią reikėtų atsižvelgti vykstant diskusijoms dėl galimo ES paramos teikimo pratęsimo. Lietuva. Ignalinos atominė elektrinė Įsipareigojimas uždaryti elektrinę ir finansavimo raida Prieš įstodama į ES Lietuva eksploatavo du RBMK 1500 tipo reaktorius. Blokai šiuo metu priklauso Ignalinos AE – valstybinei įmonei, už kurią nuo 2009 m. atsakinga Lietuvos Respublikos energetikos ministerija. Šiuo metu Ignalinos AE atsakinga už saugų dviejų reaktorių blokų išlaikymą ir eksploatavimo nutraukimą. 1-asis blokas gautinai uždarytas 2004 m. gruodžio 31 d., o 2-asis – 2009 m. gruodžio 31 d. Numatoma, kad bendra ES paramos Lietuvai suma 1999–2013 m. bus 1 367 mln. EUR[12]. Eksploatavimo nutraukimas ir atliekos ES parama skiriama saugiam dviejų Ignalinos AE blokų išlaikymui, pasirengimui nutraukti eksploataciją (įskaitant strateginių dokumentų rengimą) ir atliekų apdorojimo bei saugojimo įrenginių statybai. 2009 m. naujoji vyriausybė ėmė daug aktyviau dalyvauti ir valdyti eksploatavimo nutraukimo procesą. Pagrindiniai ES lėšomis finansuoti projektai: (Parengiamieji) eksploatavimo nutraukimo darbai Saugus 1-ojo ir 2-ojo blokų išlaikymas, parama branduolinės saugos reguliavimo institucijai, eksploatavimo nutraukimo duomenų bazės ir planavimo priemonės parengimas, išsamūs konkretaus pastato eksploatavimo nutraukimo planai, konsultacinės paramos Ignalinos AE numatymas, radiologinis charakterizavimas, pagrindinio cirkuliacijos kontūro dezaktyvavimas. Atliekų tvarkymas laikinas panaudoto kuro saugojimas (B1), kietųjų atliekų tvarkymo ir saugojimo įrenginiai (B234), nebekontroliuojamų lygių matavimo įrenginiai. Energetika Įgyvendinant Ignalinos programą parama suteikta šiems pagrindiniams Lietuvos nacionalinėje energetikos strategijoje nustatytiems energetikos sektoriaus projektams: Lietuvos šiluminės elektrinės modernizavimas pagal aplinkosaugos reikalavimus, kombinuoto ciklo dujų turbinos, kompensacinio šunto reaktoriaus ir tik šilumai gaminti skirtos katilinės statymas, dujinių katilų pakeitimas ir Visagino rajono centralizuoto šilumos tiekimo sistemos modernizavimas, daugiabučių gyvenamųjų namų ir visuomeninės paskirties pastatų energijos efektyvumo didinimas; parama elektros energijos jungčių tarp Lenkijos ir Lietuvos įgyvendinamumo tyrimui atlikti. Darbų eiga Iš bendros lėšų sumos ( 954,70 mln. EUR ), skirtos TIENRF (723,10 mln. EUR) ir CPVA (231,60 mln. EUR), nustatytiems projektams skirta 881,60 mln. EUR suma. Iš ES lėšų išmokėta 763,30 mln. EUR suma (592,60 mln. EUR skirti TIENRF, o 170,70 mln. EUR – CPVA)[13]. Programa buvo vykdoma sudėtingomis politinėmis aplinkybėmis. Iki 2009 m. Lietuva aktyviai prašė 2-ojo bloko uždarymą atidėti iki 2012 m. Nepakankamas įsipareigojimas imtis uždarymo darbų turėjo neigiamą poveikį pasirengimo nutraukti eksploatavimą darbams. Nepaisant šių sunkumų, galiausiai abu blokai buvo uždaryti laiku, kaip nurodyta Stojimo sutartyje. Šiuo metu jie yra saugiai laikomi ir vyksta eksploatavimo nutraukimo procesas. Dabar iš 1-ojo bloko reaktoriaus aktyviosios zonos yra visiškai pašalintas kuras. Uždarius blokus elektros stygiaus nepatirta ir elektros srovės nutrūkimo atvejų nebuvo. Atsižvelgiant į šias sudėtingas aplinkybes, galima sakyti, kad pasirengimas nutraukti eksploatavimą vyko gerai. Elektros energijos gamintojui tapus eksploatavimo nutraukimą vykdančia organizacija reikėjo iš esmės pakeisti Ignalinos AE organizacijos struktūrą ir žmogiškuosius išteklius. Tokie pokyčiai, įskaitant mąstymo pakeitimą, neįvyksta per dieną ir jiems įgyvendinti reikia didelių pastangų. Šį būtiną pokyčių valdymo procesą, kurį labai skatino Europos Komisija, šiuo metu remia naujoji Lietuvos vyriausybė (sudaryta po 2008 m. rinkimų), ir Lietuva bei Ignalinos AE valdo visą eksploatavimo nutraukimo procesą. Kalbant apie veiklos planavimą ir lėšų apskaičiavimą, rimtų vėlavimų ir lėšų pereikvojimų patirta įgyvendinant du pagrindinius investicijų į infrastruktūrą projektus: projektą B1 (panaudoto kuro saugojimo ir tvarkymo projektas) ir projektą B234 (atliekų apdorojimo ir saugojimo projektas). Šiuo metu pagal abu projektus vykdomi statybos darbai. Apie 30 % ES paramos skirta energetikos sektoriaus projektams. Nors kai kuriuos eksploatavimo nutraukimo projektus vėluojama įgyvendinti ir dėl to susidaro papildomos išlaidos, šie vėlavimai dar nedaro tiesioginės įtakos pagrindinių eksploatavimo nutraukimo darbų eigai. Tačiau veiksmų laivės galimybės jau išnaudotos ir reikės ypač pasistengti, kad būtų išvengta didesnių vėlavimų ir papildomo išlaidų padidėjimo. Slovakija. Bohunicės V1 branduolinė elektrinė Įsipareigojimas uždaryti elektrinę ir finansavimo raida V1 branduolinę elektrinę sudaro du VVER 440/230 tipo reaktoriai. Už V1 branduolinės elektrinės priežiūrą po uždarymo ir eksploatavimo nutraukimą atsakinga valstybės (per Ūkio ministeriją) valdoma bendrovė „Jadrová a vyraďovacia spoločnosť a.s.“ (JAVYS). 1-asis blokas galutinai uždarytas 2006 m. gruodžio 31 d., o 2-asis – 2008 m. gruodžio 31 d. Numatoma, kad bendra ES paramos Slovakijai suma 1999–2013 m. bus 613 mln. EUR[14]. Eksploatavimo nutraukimas ir atliekos Parengiamieji eksploatavimo nutraukimo darbai atlikti ir strateginiai eksploatavimo nutraukimo dokumentai parengti. Pagrindiniai ES lėšomis finansuoti projektai: (Parengiamieji) eksploatavimo nutraukimo darbai V1 branduolinės elektrinės eksploatavimo nutraukimo 1-ojo etapo plano ir dokumentų parengimas, pagalbinės katilinės ir šildymo bei garo skirstymo sistemos rekonstrukcija, teritorijos apsaugos sistemos pertvarkymas ir JAVYS energijos tiekimo sistemos pakeitimas po galutinio V1 branduolinės elektrinės uždarymo, eksploatavimo nutraukimo programos įgyvendinimas pasitelkus Bohunicės V1 branduolinėje elektrinėje turimus žmogiškuosius išteklius, JAVYS skirta konsultacinė pagalba. Atliekų tvarkymas laikinos radioaktyviųjų atliekų saugyklos Bohunicėje projektavimas, panaudoto kuro saugojimo talpyklų įsigijimas, ankstesnio laikotarpio atliekų – nuosėdų ir sorbentų – apdorojimas. Energetika Vadovaujantis „ Slovakijos Respublikos energetinio saugumo strategija iki 2030 m. “, pagal Bohunicės programą remiamos priemonės, kuriomis siekiama mažinti tam tikrą Slovakijos energetikos sektoriui daromą neigiamą poveikį. Pagrindiniai ES lėšomis finansuoti projektai: Kryžovanų 400kV pastotės rekonstrukcija, pakeitimų perdavimo sektoriuje, kuriuos lėmė galutinis V1 branduolinės elektrinės uždarymas, įgyvendinimas, efektyvus energijos vartojimas visuomeninės paskirties pastatuose ir tvarios energijos finansinė priemonė. Remiantis ERPB pateiktais duomenimis, įgyvendinus priemones energetikos srityje atitinkamai kompensuota beveik 20 MWe dėl V1 branduolinės elektrinės uždarymo parastų elektros energijos gamybos pajėgumų. Darbų eiga Iš bendros TBENRF turimos lėšų sumos ( 385,807 mln. EUR ) nustatytiems projektams skirta 364,07 mln. EUR suma. Iš ES lėšų TBENRF išmokėta 157,80 mln. EUR suma. Nuo programos įgyvendinimo pradžios dėl kai kurių problemų – pavyzdžiui, JAVYS reorganizavimo, programoje dalyvaujančių šalių bendravimo sunkumų ir 2009 m. pradžioje įvykusios krizės dujų sektoriuje – tapo sunkiau įgyvendinti programą ir buvo delsiama įgyvendinti kai kuriuos projektus. Nepaisant šių sunkumų, abu blokai buvo uždaryti laiku ir yra saugiai laikomi. Šiuo metu vykdomas jų eksploatavimo nutraukimas. Uždarius blokus, elektros stygiaus nepatirta ir elektros srovės nutrūkimo atvejų nebuvo. Apskritai galima sakyti, kad darbai vyko gerai. Delsimas įgyvendinti kai kuriuos projektus galėtų turėti neigiamą poveikį išduodant eksploatavimo nutraukimo licenciją (ją numatyta išduoti 2011 m. viduryje). Europos Komisija atidžiai stebi šio esminio programos etapo įgyvendinimo pažangą. Nuo 2009 m. gruodžio 31 d. lėšos, skirtos „Eksploatavimo nutraukimo ir atliekų“ ir „Energetikos“ sritims, skirstomos tinkamai, tačiau laikotarpyje iki 2013 m. pirmenybė teikiama „Eksploatavimo nutraukimo ir atliekų“ srities projektams. Bulgarija. Kozlodujaus branduolinė elektrinė Įsipareigojimas uždaryti elektrinę ir finansavimo raida Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1-ajame–4-ajame blokuose veikė yra VVER 440/230 tipo reaktoriai. Kadangi iš Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1-ojo ir 2-ojo blokų visiškai pašalintas kuras, juos valdo ir už jų eksploatavimo nutraukimą atsako Valstybinė radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įmonė. 3-iąjį ir 4-ąjį blokus valdo ir už jų eksploatavimo nutraukimą atsako valstybės valdoma bendrovė „Nacionalna električeska kompanija EAD“. 1-asis ir 2-asis blokai uždaryti 2002 m. gruodžio 31 d., o 3-iasis ir 4-asis – 2006 m. gruodžio 31 d. Numatoma, kad bendra ES paramos Bulgarijai suma 1999–2013 m. bus 867,78 mln. EUR[15]. Eksploatavimo nutraukimas ir atliekos Parengiamieji eksploatavimo nutraukimo darbai atlikti ir strateginiai eksploatavimo nutraukimo dokumentai parengti. Iš 1-ojo ir 2-ojo blokų visiškai pašalintas kuras. Kuras taip pat pašalintas iš 3-iojo ir 4-ojo blokų reaktorių aktyviųjų zonų, tačiau nedidelė jo dalis vis dar yra reaktorių kuro baseinuose. 2008 m. 1-asis ir 2-asis blokai buvo atskirti nuo 3-iojo ir 4-ojo blokų, o 1-ojo ir 2-ojo blokų nuosavybės teisės perduotos Valstybinei radioaktyviųjų atliekų tvarkymo įmoneiTaip buvo siekiama paspartinti 1-ojo ir 2-ojo blokų eksploatavimo nutraukimą. Pagrindiniai ES lėšomis finansuojami projektai: (Parengiamieji) eksploatavimo nutraukimo darbai Atnaujinta eksploatavimo nutraukimo strategija, parama įgyvendinant eksploatavimo nutraukimo darbus, pasitelkus Kozlodujaus branduolinės elektrinės 1-ojo–4-ojo blokų žmogiškuosius išteklius, su sauga nesusijusių sistemų ir įrenginių išmontavimo pradžia, termofikacinės elektrinės statyba. Atliekų tvarkymas Nacionalinio atliekyno projektavimas, labai mažai radioaktyvių atliekų saugyklos projektavimas, yrančių radioaktyviųjų atliekų ir įprastų atliekų saugojimo aikštelė, atliekų apdorojimo vietoje renginių projekto rengimas, sauso panaudoto kuro saugojimo įrenginių, įskaitant talpyklų panaudoto VVER 440 kuro elementams, statyba. Energetika Vadovaujantis Bulgarijos energetikos strategija , įgyvendinant Kozlodujaus programą remiamos priemonės, kuriomis siekiama mažinti pasekmes energetikos sektoriuje. Toliau pateikiami pagrindiniai ES lėšomis finansuoti projektai: Sofijos rajono centralizuoto šilumos tiekimo tinklo rekonstrukcijos vykdymas ir valdymas, efektyvaus energijos vartojimo ir atsinaujinančiosios energijos bendroji kreditavimo priemonė, MARITSA EAST-2 – gipsinės vandens šalinimo sistemos įrengimas ir aušinimo siurblinės rekonstrukcija, nacionalinės elektros energijos paskirstymo sistemos atnaujinimas ir plėtra, aukšto spaudimo dujotiekių ir dujų reguliavimo stočių statyba. Remiantis ERPB pateiktais duomenimis, po 1-ojo–4-ojo blokų uždarymo įgyvendinus priemones energetikos sektoriuje atitinkamai kompensuota beveik 500 MWe elektros energijos gamybos pajėgumų. Darbų eiga Iš bendros TKENRF turimos lėšų sumos ( 606,744 mln. EUR ) nustatytiems projektams skirta 540,875 mln. EUR suma. Iš ES lėšų TKENRF išmokėta 363,149 mln. EUR suma. Eksploatavimo nutraukimo programos įgyvendinimas vyko ypač nepalankiomis politinėmis aplinkybėmis. 2006 m. buvo stengtasi atidėti uždarymo darbus, o vėliau, po 2006 m., vėl atidaryti uždarytus reaktorius. Nepaisant šių sunkumų ir atsižvelgiant į tai, kad visi blokai buvo uždaryti kaip numatyta Stojimo sutartyje, galima sakyti, kad programos įgyvendinimo darbai apskritai vyko gerai. Iš 1-ojo ir 2-ojo blokų visiškai pašalintas kuras, jau greitai bus baigta statyti sauso panaudoto kuro saugykla ir prasidėjo pirmieji išmontavimo darbai. Šiuo metu statomi atliekų apdorojimo ir saugojimo įrenginiai. Uždarius reaktorių blokus elektros srovės nutrūkimo atvejų nebuvo. Dabartinės Bulgarijos vyriausybės įsipareigojimas veikti, taip pat 1-ojo ir 2-ojo blokų atskyrimas nuo 3-iojo ir 4-ojo blokų padės laiku įgyvendinti eksploatavimo nutraukimo programą ir turės jos įgyvendinimui teigiamą poveikį. Didelės naudos, susijusios su ES teikiama parama, teikia eksploatavimo nutraukimo strategijos pakeitimas – „atidėto išmontavimo“ strategiją pakeitė „neatidėliotino ir nuolatinio išmontavimo“ strategija. Dėl to sumažės bendro eksploatavimo nutraukimo darbų trukmė ir vykdant išmontavimo darbus bus geriausiai pasinaudota turimais darbuotojais. Be to, tai turės teigiamą poveikį bendroms su išmontavimo nutraukimu susijusioms išlaidoms. Didelė lėšų dalis skiriama energetikos projektams, kuriais siekiama šalinti pirmalaikio uždarymo pasekmes. IšVADA Visi nustatyti Lietuvos, Slovakijos ir Bulgarijos branduoliniai blokai uždaryti saugiai, laikantis šių šalių stojimo susitarimų. Šiuo metu vyksta eksploatavimo nutraukimo darbai. Tai pasiekta sėkmingai įgyvendinus ES paramos programą. ES parama teikiama nuo tada, kai šalys dar nebuvo įstojusios į ES ir uždariusios atitinkamų branduolinių elektrinių. Per visą tą laiką įgyvendinant ES paramos programas iškilo įvairių sunkumų, tiek politiniame, tiek techniniame lygmenyse. Valstybės narės dėjo daug pastangų siekdamos iš naujo derėtis dėl jų politinių įsipareigojimų, tačiau, ES išreiškus solidarumą ir suteikus tinkamą finansinę paramą, visos šalys įvykdė savo stojimo sutartyse numatytus įsipareigojimus uždaryti reaktorių blokus. Kiekvienai šaliai nustatomos specifinės ribinės sąlygos, kurios lemia technologijų ir strategijos pasirinkimą ir nuo kurių priklauso, į ką atsižvelgiama renkantis projektus. Todėl sunku tiesiogiai palyginti kiekvienai valstybei narei suteiktos ES paramos veiksmingumą. Prieš pradedant kiekvienoje branduolinėje elektrinėje įgyvendinti projektus atliktas poreikių ir pajėgumų vertinimas. Projektus nustatyti ir įgyvendinti taip pat padėjo reguliarus nacionalinių strategijų ir eksploatavimo planų pakartotinis vertinimas. Darbų eiga Kiekvienai šaliai iškilusių problemų mastas priklausė nuo skirtingų reaktorių, kurių eksploatavimą reikia nutraukti, tipų, turimos infrastruktūros, kuria būtų galima pasinaudoti sprendžiant eksploatavimo nutraukimo ir atliekų tvarkymo klausimus, būklės, galimybių pakeisti prarastus elektros energijos gamybos pajėgumus, reguliavimo bei politinės aplinkos ir eksploatavimo nutraukimo strategijos pasirinkimo. Nepaisant pirminių sunkumų, reaktoriai buvo uždaryti laiku ir iš daugelio iš jų pašalintas kuras – taigi, žengtas pirmas svarbus žingsnis branduolinių elektrinių negrįžtamo uždarymo ir eksploatavimo nutraukimo link. Kiekvienoje valstybėje narėje projektams skirtos lėšos viršija išlaidas. Lėšos skiriamos kasmet nuo 1999 m., tačiau tuo metu valstybės narės dar negalėjo jų visų panaudoti. Todėl buvo sukauptas tam tikras kiekis lėšų. Pastaruoju metu šios lėšos naudojamos efektyviau bei veiksmingiau ir per ateinančius dvejus metus jos bus visiškai panaudotos. Pastaraisiais metais ir iki ataskaitinio laikotarpio pabaigos padaryta reikšminga trijų programų įgyvendinimo pažanga: nustatyta arba parengta daugelis su eksploatavimo nutraukimu ir energetikos sektoriumi susijusių projektų ir didelė jų dalis jau yra įgyvendinami. Visose šalyse didžioji dalis lėšų buvo skirtos su eksploatavimo nutraukimu ir radioaktyviųjų atliekų tvarkymu susijusiems projektams. Lietuva ir Bulgarija didelę dalį lėšų skyrė panaudoto kuro saugojimui ir atliekų tvarkymui. Šiuo metu statomi eksploatavimo nutraukimui, radioaktyviųjų atliekų ir panaudoto branduolinio kuro apdorojimui ir saugojimui reikalingi įrenginiai, rengiami su licencijų išdavimu susiję dokumentai ir pradedami vykdyti pirmieji parengiamieji išmontavimo darbai. Parama energetikos sektoriui buvo naudingiausia, jei projektai buvo suderinti su ES ir nacionalinėmis energetikos politikos kryptimis. ES parama energetikos sektoriui teikiama nuo pirmųjų programos įgyvendinimo metų – taip siekiama spręsti prarastų elektros energijos gamybos pajėgumų klausimą. Šis požiūris pasirodė esąs ypač naudingas ir efektyvus Bulgarijos atveju švelninant neseniai įvykusios energetikos ir finansų krizės padarinius. Nors kai kuriuos eksploatavimo nutraukimo projektus vėluojama įgyvendinti, šis klausimas aktyviai sprendžiamas, siekiant mažinti vėlavimo poveikį pagrindinių eksploatavimo nutraukimo darbų eigai. Šalių teisinės sistemos ir valdymo struktūros ir toliau derinamos, atsižvelgiant į tai, kad elektros energijos gamybos bendrovės virsta eksploatavimo nutraukimą vykdančiomis organizacijomis. Perspektyvos Vadovaujantis nustatytomis strategijomis, priemonės eksploatavimo nutraukimo ir energetikos srityse bus toliau įgyvendinamos iki finansinės programos laikotarpio pabaigos. Jei lėšos bus ribotos, pirmenybė bus teikiama su eksploatavimo nutraukimu susijusiems projektams ir tik vėliau lėšos bus skiriamos su energetika susijusiems projektams. ES paramą panaudojant eksploatavimo nutraukimo srityje, didžiausias dėmesys bus skiriamas būtinos infrastruktūros sukūrimui, radioaktyviųjų atliekų apdorojimui, būtinų eksploatavimo nutraukimo licencijų gavimui ir išmontavimo darbams. Bus pradėtos kurti ir įtvirtintos naujos eksploatavimo nutraukimo organizavimo ir valdymo struktūros, skirtos spręsti su išmontavimo veikla susijusius klausimus, o tuo pačiu metu bus tęsiami išmontavimo darbai, kuriuos atliks elektrinių darbuotojai. Įgyvendinant energetikos sektoriaus projektus padaryta didelė pažanga. Šiuo metu manoma, kad šioje srityje imtasi pakankamai veiksmų. Nors galutiniai finansiniai įsipareigojimai bus prisiimti 2013 m., darbai pagal šiuos įsipareigojimus bus vykdomi daug ilgiau. ES paramos tikslas visada buvo ir yra teikti paramą valstybėms narėms, bet ne finansuoti visų eksploatavimo nutraukimo išlaidų ar kompensuoti visų uždarymo padarinių. Teikiamą paramą papildo atitinkami nacionaliniai ištekliai. [1] Italija, Japonija, Jungtinė Karalystė, Jungtinės Valstijos, Kanada, Prancūzija, Vokietija ir Europos Komisija. [2] OL L 236, 2003 9 23, p. 33 ir p. 944. [3] OL L 236, 2003 9 23, p. 33 ir p. 954. [4] OL L 157, 2005 6 21, p. 11 ir p. 38. [5] OL L 411, 2006 12 30, p. 10. [6] OL L 131, 2007 5 23, p. 1. [7] OL L 189, 2010 7 22, p. 9. [8] Pagalbos Vidurio ir Rytų Europos šalims programa. [9] OL L 248, 2002 9 16, p. 1. [10] 2007 m. birželio 4 d. Europos Komisijos raštas Lietuvai. Nacionalinės agentūros skyrimas administruoti Ignalinos programą. [11] Komisijos sprendimas dėl procedūrų, susijusių su priemonių bei finansinės paramos pagal 2007–2013 m. Bohunicės ir Ignalinos programas ir pagal 2007–2009 m. Kozlodujaus programą programavimu ir priežiūra – C(2007) 5538. [12] Tikrieji įsipareigojimai iki 2009 m. pabaigos ir 2010–2013 m. prognozės. [13] Išmokėjimas – 3.3.1 ir 3.3.2 skyriai. [14] Tikrieji įsipareigojimai iki 2009 m. pabaigos ir 2010–2013 m. prognozės. [15] Tikrieji įsipareigojimai iki 2009 m. pabaigos ir 2010–2013 m. prognozės.