Pasiūlymas Tarybos reglamentas dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo /* KOM/2007/0196 galutinis - CNS 2007/0070 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.4.2007 KOM(2007) 196 galutinis 2007/0070 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo (pateikta Komisijos) AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Komisijos teikiamu naujo Tarybos reglamento dėl duomenų rinkimo žuvininkystės sektoriuje pasiūlymu siekiama sukurti ilgalaikes ir tinkamai integruotas regionines duomenų atrankos programas, pagal kurias būtų renkami biologiniai, ekonominiai, ir socialiniai duomenys bei duomenys apie aplinką. Persvarstytame duomenų rinkimo reglamente siekiama patenkinti naujus poreikius, kylančius dėl to, kad reikia pereiti prie žuvininkystės vadybos (t. y. vadybos, orientuojamos į laivyną ir į teritoriją, o ne į žuvų išteklius) ir prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. Svarbi pasiūlymo naujovė – duomenų apie aplinką įtraukimas siekiant stebėti žvejybos veiklos poveikį jūrų ekosistemai. Naujoji duomenų rinkimo sistema apims visus etapus – nuo duomenų rinkimo uostuose arba jūroje iki juos panaudoja galutiniai vartotojai (dažniausiai mokslininkai ir patariamosios institucijos). Ypač svarbi duomenų kokybės kontrolė ir jų tikrinimas. Komisija mano, kad Bendrijos finansinė pagalba turėtų būti skiriama, tik jei vykdoma kokybės kontrolė ir duomenys atitinka nustatytus kokybės standartus. Todėl Komisija nustatė pinigines baudas, mokėtinas tuo atveju, jei nacionalinės programos neatitinka standartų ir yra žemos kokybės. Taip pat manyta, kad labai svarbu pagerinti galimybes naudotis duomenimis ir patį jų naudojimą, įskaitant galimybes gauti papildomų duomenų, pvz., iš laivų stebėjimo sistemos (LSS) gaunamus duomenis. Todėl yra nustatytos naujos šios srities taisyklės ir, siekiant apsaugoti duomenų teikėjų interesus, taisyklės dėl naudojimosi duomenimis. Kadangi nacionalinės programos nuo šiol bus nustatomos trejiems metams, svarbu supaprastinti jų procedūras. Tačiau turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms prireikus jas keisti (pavyzdžiui, siekiant atsižvelgti į intensyvesnį tarptautinį bendradarbiavimą). Planuojant keleriems metams sumažės visų susijusių šalių administravimo našta. | Bendrosios aplinkybės Sistemingas patikimų pagrindinių duomenų apie žuvininkystę rinkimas yra kertinis akmuo vertinant žuvų išteklius ir rengiant mokslines rekomendacijas, taigi ir labai svarbus įgyvendinant bendrąją žuvininkystės politiką (BŽP). Komisija peržiūrėjo dabartinę duomenų rinkimo sistemą praėjus keleriems metams po to, kai ji buvo įgyvendinta. Buvo nustatyta trūkumų, kuriuos reikia nedelsiant ištaisyti, kad mokslininkams ir už žuvininkystės vadybą atsakingiems asmenims būtų suteikiami reikiami duomenys ir kad jie galėtų priimi veiksmingesnius sprendimus dėl jos vadybos. | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas Nr. 1543/2000, nustatantis duomenų, būtinų Bendrijos bendrosios žuvininkystės politikos vykdymui, rinkimo ir tvarkymo sistemą Šiuo reglamentu buvo sukurta pirmoji sistema, kuria siekiama konsoliduoti ir patobulinti duomenų rinkimą valstybėse narėse. | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymas yra glaudžiai susijęs su žvejybos veiklos poveikio aplinkai aspektais. Juo sukuriamas reikiamas pagrindas, kad būtų galima žuvininkystės vadybą orientuoti į ekosistemą. Pasiūlyme taip pat atsižvelgiama į poreikį paprastinti galiojančius teisės aktus. Be to, Žaliojoje knygoje „Būsimoji Europos Sąjungos jūrų politika: Europos vandenynų ir jūrų vizija“ pripažįstama, kad patikimų duomenų ir informacijos apie veiklą jūrose ir tos veiklos poveikį ištekliams rinkimas ir tvarkymas yra labai svarbus ES jūrų strategijos įgyvendinimui. Joje taip pat aptariamos aktualios surinktų duomenų suderinimo ir patikimumo problemos bei stebėsenos ES regionuose spragos. Patobulinus duomenų rinkimo ir tvarkymo sistemą bus žengtas žingsnis šia linkme. | KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS | Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Pirmasis diskusijų posėdis su valstybių narių duomenų rinkimo korespondentais ir žuvininkystės mokslinių tyrimų institutų direktoriais bei mokslinių patariamųjų institucijų atstovais (Tarptautinės jūrų tyrimo tarnybos (TJTT), Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK)) įvyko vasario 24 d. Briuselyje. Buvo pateikti ir išsamiai išnagrinėti pagrindiniai dabartinės sistemos keitimo pasiūlymai. Antrasis diskusijų posėdis su valstybių narių duomenų rinkimo korespondentais ir žuvininkystės mokslinių tyrimų institutų direktoriais įvyko liepos 14 d. Briuselyje. Buvo pateiktas ir aptartas Komisijos pasiūlymo projektas. | Atsakymų santrauka, ir kaip į juos buvo atsižvelgta Daugelis valstybių narių atstovų ir mokslininkų palankiai vertino pasiūlymą. Susirūpinimą kėlė nuostatos dėl nuobaudų už reikalavimų nesilaikymą, prieigos prie duomenų taisyklės ir tyrimų apibrėžtys. Į pastabas ir komentarus buvo atsižvelgta ir daugelis jų įtraukti į pasiūlymą. | Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. | Poveikio vertinimas Šiuo pasiūlymu siekiama pritaikyti galiojančius Bendrijos teisės aktus, siekiant, kad jie sudarytų mažesnę administracinę naštą ir būtų veiksmingesni. Todėl manyta, kad poveikio vertinimas nėra būtinas. | TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI | Siūlomų veiksmų santrauka Iš esmės pataisyti dabartinę teisinę sistemą, pagal kurią renkami pagrindiniai žuvininkystės duomenys ir naudojami mokslinėms rekomendacijoms rengti. | Teisinis pagrindas Sutarties 37 straipsnis. | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios (-ių) priežasties (-čių). Bendrų žuvininkystės išteklių vadybai reikalingi bendri duomenys ES regionų lygmeniu ir bendri duomenų rinkimo standartai. Vis dėlto reglamentu siekiama sumažinti sistemų administravimo naštą ir valstybių narių joms skiriamas išlaidas, visų pirma: - nustatant daugiametes programas (programų nebereikės tvirtinti kasmet) - nustatant reikalavimą valstybėms narėms koordinuoti regioninę veiklą, taip siekiant racionaliau panaudoti lėšas. | Pasirinkta priemonė | Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos dėl toliau nurodytų priežasčių: Reikia toliau taikyti ir tobulinti esamą suderinto duomenų rinkimo sistemą. | POVEIKIS BIUDžETUI | Valstybės narės gali prašyti Bendrijos finansinės paramos duomenų rinkimui, tvarkymui, perdavimui ir naudojimui mokslinėms rekomendacijoms rengti. 2007–2013 m. laikotarpiu metinis duomenų rinkimui ir mokslinių rekomendacijų rengimui skirtas biudžetas yra 58 mln. eurų. Žr. pridedamą finansinę pažymą. | PAPILDOMA INFORMACIJA | Supaprastinimas | Pasiūlyme numatyta supaprastinti valdžios institucijų (ES ar nacionalinių) administracinę tvarką. - užuot kasmet teikus paraiškas, nacionalinės programos bus nustatomos 3 metams - ES nacionalinės programos bus supaprastintos ir liks tik viena pagrindinė privalomoji programa (nebeliks išplėstinės pasirenkamosios programos) - numatomi rinkti duomenys koordinuojami tarp regionų. | Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus šį pasiūlymą, galiojantys teisės aktai bus panaikinti. | 1. 2007/0070 (CNS) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1], atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2], atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę, atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę, kadangi: (1) 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[3] nustatyta, kad Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) reguliariai vertina gyvųjų vandens išteklių vadybą, įskaitant jos biologinius, ekonominius, aplinkos, socialinius ir techninius aspektus. (2) Jungtinių Tautų Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodekse ir Susitarime dėl tarp išskirtinės ekonominės zonos ir atvirosios jūros migruojančių žuvų rūšių išteklių išsaugojimo ir valdymo pabrėžiama būtinybė plėtoti mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą siekiant sukaupti daugiau mokslinės informacijos apie sektorių. (3) Siekdama Bendrijos žuvininkystės politikos tikslų dėl gyvųjų vandens išteklių apsaugos, vadybos ir naudojimo Bendrijai nepriklausančiuose vandenyse, Bendrija turi prisidėti prie žuvininkystės išteklių saugojimo, visų pirma pagal žuvininkystės partnerystės susitarimus arba regioninių žuvininkystės organizacijų (toliau – RŽO) priimtas nuostatas. (4) 2003 m. sausio 23 d. Taryba priėmė išvadas dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui, kuriame nustatomas Bendrijos aplinkos apsaugos reikalavimų integravimo į BŽP veiksmų planas[4]; plane numatomi pagrindiniai principai, vadybos priemonės ir darbo programa, kaip pereiti prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. (5) 2003 m. spalio 13 d. Taryba priėmė išvadas dėl Komisijos komunikato Tarybai ir Europos Parlamentui dėl mokslinių ir techninių rekomendacijų Bendrijos žuvininkystės vadybos klausimais[5], kuriame apibūdinami Bendrijos poreikiai, susiję su mokslinėmis rekomendacijomis, nustatomi rekomendacijų teikimo mechanizmai, nurodoma, kur reikėtų patobulinti sistemą ir pateikiami galimi trumpalaikiai ir ilgalaikiai sprendimai. (6) 2000 m. birželio 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1543/2000, nustatantį duomenų, būtinų Bendrijos bendrosios žuvininkystės politikos vykdymui, rinkimo ir tvarkymo sistemą[6], reikia persvarstyti, siekiant tinkamai atsižvelgti į žuvininkystės valdymą pagal su laivynu susijusius aspektus, kad reikia sukurti į ekosistemą orientuotą metodą, siekti, kad duomenys apie žuvininkystę būtų aukštesnės kokybės ir išsamesni, bei sudaryti geresnes sąlygas jais naudotis, veiksmingiau remti mokslinių rekomendacijų teikimą ir skatinti valstybių narių bendradarbiavimą. (7) Galiojančiuose reglamentuose, reglamentuojančiuose žuvininkystės duomenų rinkimą ir tvarkymą, visų pirma 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/1993[7] nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą, 1997 m. balandžio 24 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 779/1997[8] nustatančiame žvejybinės pastangos Baltijos jūroje valdymo tvarką, 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 104/2000[9] dėl bendro žuvininkystės ir akvakultūros produktų rinkų organizavimo, 2002 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 2347/2002[10] nustatančiame konkrečius prieinamumo reikalavimus ir susijusias sąlygas, taikomas giliavandenių žuvų išteklių žvejybai, 2003 m. lapkričio 4 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1954/2003[11] dėl su tam tikromis Bendrijos žvejybos vietomis ir ištekliais susijusios žvejybinės pastangos valdymo ir pakeičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 2847/93 bei panaikinančiame Reglamentus (EB) Nr. 685/95 bei (EB) Nr. 2027/95, 2004 m. balandžio 26 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 812/2004[12] nustatančiame priemones dėl atsitiktinio banginių šeimos gyvūnų sugavimo žūklės rajonuose ir iš dalies keičiančiame Reglamentą (EB) Nr. 88/89 ir 2003 m. gruodžio 30 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 26/2004[13] dėl Bendrijos žvejybos laivyno registro yra nuostatos dėl duomenų apie žvejybos laivus, jų veiklą, sužvejotą žuvies kiekį, kainų stebėjimą, atsitiktinai sugaunamus banginių šeimos gyvūnus ir gelminės žvejybos sąlygas, rinkimo ir tvarkymo, į kurias reikėtų atsižvelgti šiame reglamente, jei norima sukurti visapusišką ir nuoseklią duomenų rinkimo sistemą. (8) Tarp duomenų, renkamų siekiant atlikti mokslinį įvertinimą, turėtų būti biologiniai duomenys apie sužvejotą žuvies kiekį, įskaitant į jūrą išmetamas neverslinio dydžio žuvis, žuvų išteklių tyrimų informacija ir informacija apie žvejybos ir akvakultūros veiklos galimą poveikį aplinkai bei apie laivynus bei jų veiklą. Taip pat turėtų būti renkami duomenys, paaiškinantys kainų sudarymą, ir kiti duomenys, galintys palengvinti žvejybos įmonių ir perdirbimo pramonės ekonominės padėties įvertinimą bei šių sektorių užimtumo tendencijas. (9) Prievolės, susijusios su prieiga prie duomenų, kuriems taikomas šis reglamentas, nepažeidžia valstybių narių prievolių pagal 2003 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/4/EB dėl visuomenės galimybės susipažinti su informacija apie aplinką ir panaikinančią Tarybos direktyvą 90/313/EEB[14], susijusių su informacija apie aplinką, kuri apibrėžta tos direktyvos 2 straipsnio 1 dalyje. (10) Už Bendrijos programų, susijusių su žuvininkystės duomenų rinkimu ir tvarkymu, įgyvendinimą turėtų būti tiesiogiai atsakingos valstybės narės. Todėl valstybės narės turėtų rengti savo nacionalines programas derindamos jas su Bendrijos programa. (11) Siekiant apsaugoti ir išsaugoti gyvuosius vandens išteklius ir tausiai juos naudoti, laipsniškai reikėtų įgyvendinti į ekosistemą orientuotą žuvininkystės vadybą. Reikia toliau svarstyti žuvininkystės ir aplinkos sąveikos vertinimą, ypač žvejybos ir akvakultūros poveikį aplinkai bei pasekmes ekosistemai. (12) Siekiant užtikrinti, kad darniai veiktų visa sistema, ir norint maksimaliai padidinti jos veiksmingumą sukuriant nuolatinę daugiametę sistemą, turėtų būti nustatyti Bendrijos prioritetai ir duomenų rinkimo bei apdorojimo procedūros. (13) Valstybės narės, esančios tame pačiame jūrų regione arba siejamos tų pačių vidaus vandenų, turėtų, rinkdamos duomenis apie juos, bendradarbiauti tarpusavyje bei su trečiosiomis šalimis ir šiuo aspektu koordinuoti nacionalines programas. (14) Šiame reglamente minimi duomenys turi būti suvedami į kompiuterines duomenų bazes, kad jais galėtų naudotis ir keistis įgalioti vartotojai. Mokslininkų bendruomenei būtų naudinga, kad duomenimis, iš kurių nebūtų galima nustatyti asmens tapatybės, galėtų naudotis bet kuri tokių duomenų analize suinteresuota šalis. (15) Nacionalinių žuvininkystės duomenų rinkimo ir tvarkymo programų įgyvendinimas pareikalaus didelių išlaidų. Visa šių programų nauda bus jaučiama, tik jei jos bus įgyvendintos visoje Bendrijoje. Todėl reikėtų priimti nuostatas dėl valstybių narių išlaidoms palengvinti skiriamo Bendrijos finansinio įnašo pagal 2006 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą Nr. 861/2006, nustatantį Bendrijos finansines priemones, skirtas bendrai žuvininkystės politikai ir jūrų teisei įgyvendinti[15]. (16) Jei Komisija nustatys, kad su minėtomis išlaidomis yra susijusių pažeidimų, sumos turės būti sugrąžintos, kaip numatyta Reglamento Nr. 861/2006 28 straipsnyje. (17) Valdant žuvininkystės išteklius, reikia apdoroti išsamius duomenis, kad būtų galima išspręsti konkrečius klausimus. Todėl prašant pateikti duomenis, kiekvienu konkrečiu atveju reikia apsvarstyti, kokio lygio suvestiniai duomenys jie turi būti. (18) Nors Komisija nekurs centralizuotos duomenų bazės, ji turi turėti galimybę naudotis visų valstybių narių duomenų bazėmis. (19) Siekiant padidinti bendrajai žuvininkystės politikai (toliau – BŽP) vykdyti reikalingų mokslinių rekomendacijų patikimumą, valstybės narės ir Komisija turi bendradarbiauti ir koordinuoti veiklą su tam tikromis mokslinėmis institucijomis. (20) Vienas iš prioritetų turėtų būti mokslininkų ekspertų dalyvavimas ekspertų grupėse, rengiančiose BŽP vykdymui reikiamus mokslinius vertinimus. (21) Priimant nuostatas dėl duomenų rinkimo reikėtų konsultuotis su mokslininkais, o apie jų priėmimą informuoti žuvininkystės sektoriaus darbuotojus ir kitas suinteresuotąsias grupes. Reikėtų klausti šių institucijų nuomonių: Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto, įsteigto Komisijos sprendimu 2005/629[16], Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto, įsteigto Komisijos sprendimu 1999/478/EB[17], ir regioninių patariamųjų tarybų, įsteigtų Tarybos sprendimu 2004/585/EB[18]. (22) Vadybos komitetas turėtų užtikrinti, kad, siekiant teisingo šio reglamento įgyvendinimo, valstybės narės ir Komisija glaudžiai bendradarbiautų. Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės turėtų būti priimtos vadovaujantis 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendimu 1999/468/EB, nustatančiu Komisijai suteiktų vykdomųjų įgaliojimų naudojimo tvarką[19]. (23) Atsižvelgiant į praeityje sukauptą patirtį ir naujus poreikius, reikėtų panaikinti Tarybos reglamentą Nr. 1543/2000 ir pakeisti jį šiuo reglamentu. PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I skyrius Bendrosios nuostatos 1 straipsnis Dalykas 1. Šuo reglamentu nustatomos taisyklės dėl: a) žuvininkystės sektoriaus biologinių, aplinkos, ekonominių ir socialinių duomenų rinkimo ir tvarkymo įgyvendinant daugiametes programas; b) su žuvininkystės sektoriumi susijusių duomenų naudojimo vykdant bendrąją žuvininkystės politiką (toliau – BŽP). 2. Šiuo reglamentu taip pat nustatomos nuostatos, kaip gerinti mokslines rekomendacijas, kurių reikia BŽP įgyvendinimui. 2 straipsnis Apibrėžtys Šiame reglamente taikomos tokios apibrėžtys: a) „žuvininkystės sektorius“ – veikla, susijusi su komercine ir poilsine žuvininkyste, akvakultūra ir žuvininkystės produktus perdirbančių pramonės įmonių veikla b) „poilsinė žuvininkystė“ – gyvųjų vandens išteklių žvejojimas poilsiui arba sportui; c) „jūrų regionai“ – geografiniai rajonai, nustatyti Tarybos sprendimo 2004/585/EB I priede ir regioninių žuvininkystės organizacijų nustatyti rajonai; d) „pirminiai duomenys“ – duomenys, susiję su atskirais laivais, juridiniais arba fiziniais asmenimis, arba atskiros duomenų imtys; e) „išsamūs duomenys“ – iš pirminių duomenų gauti duomenys, iš kurių nebegalima nustatyti fizinio ar juridinio asmens tapatybės; f) „suvestiniai duomenys“ – konkrečios analizės tikslu apibendrinant pirminius arba išsamius duomenis gaunamas rezultatas; g) „galutiniai naudotojai“ – fiziniai arba juridiniai asmenys arba organizacijos, suinteresuoti moksline žuvininkystės sektoriaus duomenų analize; h) „su laivynu susijusių duomenų atranka“ – biologinių, ekonominių ir socialinių duomenų apie nustatytus regioninių laivynų segmentus rinkimo tyrimas; i) „Bendrijos žvejybos laivas“ – laivas, apibrėžtas Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnio d dalyje. II skyrius Duomenų rinkimas ir tvarkymas vykdant daugiametes programas 1 SKIRSNIS BENDRIJOS PROGRAMA IR NACIONALINėS PROGRAMOS 3 straipsnis Bendrijos programa 1. Komisija apibrėžia daugiametę biologinių, aplinkos, ekonominių ir socialinių duomenų rinkimo Bendrijos programą, apimančią: a) duomenų apie Bendrijos žvejybos laivų vykdomą komercinę žvejybą Bendrijai priklausančiuose ir nepriklausančiuose vandenyse rinkimą; b) duomenų, apie Bendrijos vandenyse vykdomą poilsinę žvejybą, rinkimą; c) duomenų apie akvakultūros veiklą, vykdomą valstybių narių teritorijose ir Bendrijos vandenyse, rinkimą; d) duomenų apie žuvininkystės produktų perdirbimo įmones rinkimą. 2. Bendrijos programos sudaromos trejiems metams. Pirmoji programa sudaroma 2008 – 2010 metams imtinai. 4 straipsnis Nacionalinės programos 1. Nepažeisdamos galiojančių duomenų rinkimo įpareigojimų pagal Bendrijos teisę, valstybės narės vykdo daugiametes nacionalines pirminių biologinių, aplinkos, ekonominių ir socialinių duomenų rinkimo programas (toliau – nacionalinės programos), kurias jos nustato vadovaudamosi Bendrijos programa. 2. Nacionalinėje programoje, visų pirma, kaip nustatyta II skyriuje, numatoma: a) nacionalinės duomenų atrankos programos; b) prireikus, laivuose dirbančių stebėtojų sistema; c) tyrimų, atliekamų jūroje, sistema; 3. Nacionalinėse programose valstybės narės nustato duomenų rinkimo ir analizės bei jų tikslumo vertinimo procedūras ir metodus. 4. Valstybės narės savo nacionalines programas teikia Komisijai tvirtinti. Jos pateikiamos elektroninėmis priemonėmis Komisijos nurodytu adresu. 5. Siekiant atsižvelgti į regioninius susitarimus, valstybės narės gali programos vykdymo laikotarpiu pateikti nacionalinių programų pakeitimus. Pakeitimai nusiunčiami Komisijai likus ne mažiau kaip dviem mėnesiams iki tų metų, kada jie pradedami įgyvendinti. 6. Pirmojoje nacionalinėje programoje numatoma veikla 2008–2010 metams imtinai. 5 straipsnis Koordinavimas ir bendradarbiavimas 1. Valstybės narės koordinuoja savo nacionalines programas su kitomis to paties jūrų regiono valstybėmis narėmis ir deda visas pastangas koordinuoti veiklą su trečiosiomis šalimis, turinčiomis suverenių arba jų jurisdikcijai priklausančių vandenų tame pačiame jūrų regione. 2. Valstybės narės kiek galėdamos remiasi jau įgyvendinamomis duomenų rinkimo programomis ir vykdoma veikla, siekdamos sukurti ilgalaikes integruotas regionines duomenų atrankos programas. 3. Valstybės narės bendradarbiauja tarpusavyje ir su trečiosiomis šalimis taip, kaip nurodyta 1 ir 2 dalyse, tais atvejais, kai Bendrijos reglamentuose yra nuostatos dėl vidaus vandenyse gyvenančių vandens gyvūnų vadybos. 6 straipsnis Nacionalinių programų vertinimas ir tvirtinimas 1. Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) įvertina a) nacionalinių programų ir visų jų pakeitimų derėjimą su šiuo reglamentu ir b) numatomų rinkti duomenų aktualumą mokslui. 2. Jei ŽMTEK įvertinimas rodo, kad nacionalinė programa neatitinka šio reglamento arba mokslo požiūriu yra nereikšminga, Komisija nedelsdama apie tai informuoja susijusią valstybę narę ir pasiūlo programos pakeitimus. Vėliau atitinkama valstybė narė pateikia Komisijai pakeistą nacionalinę programą. 3. Komisija tvirtina nacionalines programas remdamasi ŽMTEK įvertinimu ir jos tarnybų atliktu išlaidų įvertinimu. 7 straipsnis Bendrijos finansinė pagalba 1. Bendrijos finansinė parama nacionalinėms programoms teikiama laikantis Reglamente (EB) NR. 861/2006 nustatytų taisyklių. 2. Reglamento (EB) Nr. 861/2006 9 straipsnyje minimi pagrindiniai duomenys yra taikytini tik toms valstybių narių nacionalinių programų dalims, kuriomis įgyvendinama Bendrijos programa. 3. Bendrijos finansinė parama skiriama nacionalinėms programoms su sąlyga, kad laikomasi visų šiame reglamente nustatytų taisyklių. 4. Komisija toliau nurodytomis aplinkybėmis gali, suteikusi valstybėms narėms galimybę išreikšti savo nuomonę, sumažinti Bendrijos finansinę paramą iki 25 % visų metinių nacionalinės programos išlaidų: a) jei nacionalinės programos nepateikiamos Komisijai iki nustatyto termino; b) jei pateikiami ne visi reikiami dokumentai apie nacionalinę programą; c) jei galutinis naudotojas oficialiai paprašė duomenų, bet jie tokiam galutiniam naudotojui nebuvo laiku pateikti. 5. Komisija sustabdys finansinės paramos teikimą ir (arba) susigrąžins išmokėtas sumas, jei ŽMTEK atlikus 6 straipsnyje numatytą įvertinimą paaiškės, jog pagal regioninius ir tarptautinius reikalavimus duomenys neatitinka kokybės standartų. 6. Bendrijos finansinė parama mažinama laipsniškai ir proporcingai reikalavimų neatitikimui. 2 SKIRSNIS DUOMENų RINKIMO PROCESUI KELIAMI REIKALAVIMAI 8 straipsnis Duomenų atrankos programos 1. Valstybės narės nustato daugiametes nacionalines duomenų atrankos programas. 2. Nacionalinėse duomenų atrankos programose visų pirma numatoma: a) biologinių duomenų atrankos planas, kuriame numatoma rinkti su laivynu susijusius duomenis, o prireikus ir duomenis apie poilsinę žvejybą; b) ekosistemos duomenų atrankos planas, pagal kurį būtų galima įvertinti rūšių sąveikos laipsnį ir žuvininkystės sektoriaus poveikį aplinkai ir kuris padėtų stebėti jūrų aplinkos būklę; c) ekonominių ir socialinių duomenų atrankos planas, pagal kurį būtų galima įvertinti žuvininkystės sektoriaus ekonominę būklę, išanalizuoti, kaip kito jo veiklos rezultatai laikui bėgant ir įvertinti taikytų arba pasiūlytų priemonių poveikį. 3. Nacionalinių duomenų atrankos programų sudarymo metodai ir protokolai: a) turi būti kuo mažiau keičiami bėgant laikui; b) turi būti kuo labiau suvienodinti kiekviename regione; c) atitikti tarptautinių mokslo įstaigų ir susijusios regioninės žuvininkystės organizacijos nustatytus kokybės standartus. 4. Sistemingai įvertinamas surinktų duomenų tikslumas. 9 straipsnis Duomenų atrankos vietų prieinamumas Kad duomenų rinkėjai galėtų atlikti savo darbą, valstybės narės užtikrina jų prieigą: a) į visas vandens gyvūnų iškrovimo, įskaitant jų perkrovimą ir perkėlimą į akvakultūrą, vietas; b) į verslo veiklai skirtas patalpas, kad galėtų rinkti ekonominius duomenis. 10 straipsnis Laivuose dirbantys stebėtojai 1. Jei to reikia duomenų rinkimui pagal nacionalines programas, valstybės narės sukuria ir įgyvendina laivuose dirbančių stebėtojų sistemas. 2. Užduotis laivuose dirbantiems stebėtojams nustato valstybės narės. 3. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai įsileidžia į laivą už nacionalinę programą atsakingos institucijos paskirtus laivuose dirbančius stebėtojus ir bendradarbiauja su jais, kad šie galėtų atlikti savo pareigas Bendrijos žvejybos laivuose. 4. Bendrijos žvejybos laivų kapitonai gali neįsileisti į laivą į tą laivą paskirto stebėtojo, tik jei laive akivaizdžiai trūksta vietos arba dėl saugumo sumetimų. Tokiais atvejais Bendrijos žvejybos laivo įgula pati surenka duomenis pagal savarankiškos duomenų atrankos programą, kurią sudaro ir kontroliuoja už nacionalinę programą atsakinga institucija. 11 straipsnis Tyrimai jūroje 1. Valstybės narės jūroje atlieka mokslinius tyrimus siekdamos, nepriklausomai nuo komercinės žvejybos subjektų teikiamos informacijos, įvertinti žuvų išteklių gausą bei pasiskirstymą ir žvejybos poveikį aplinkai. 2. Mokslinių tyrimų, kurie gali būti Bendrijos remiami finansiškai, sąrašas nustatomas 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. III skyrius Duomenų tvarkymo procesas 12 straipsnis Duomenų laikymas Valstybės narės: a) užtikrina, kad pagal nacionalines programas surinkti pirminiai duomenys būtų saugomi kompiuterių duomenų bazėse ir imasi visų reikiamų priemonių užtikrinti, kad jie būtų laikomi slaptais; b) imasi visų reikiamų techninių priemonių tokiems duomenims apsaugoti nuo netyčinio ar neteisėto sunaikinimo, netyčinio praradimo, jų būklės pablogėjimo, platinimo ar naudojimosi jais be leidimo. 13 straipsnis Duomenų kokybės kontrolė ir tikrinimas 1. Valstybės narės yra atsakingos už pirminių duomenų, surinktų pagal nacionalines programas, ir už iš jų gautų išsamių bei suvestinių duomenų, perduodamų galutiniams naudotojams, kokybę ir išsamumą. 2. Valstybės narės užtikrina, kad: a) taikant tinkamas kokybės kontrolės procedūras būtų patikrinama, ar pagal nacionalines programas surinktuose pirminiuose duomenyse nėra klaidų; b) išsamūs ir suvestiniai duomenys, gauti iš pirminių duomenų, surinktų pagal nacionalines programas, būtų patikrinami prieš juos perduodant galutiniams naudotojams; c) a ir b punktuose minimos pirminių, išsamių ir suvestinių duomenų kokybės užtikrinimo procedūros nustatomos pagal tarptautinių mokslinių institucijų, regioninių žuvininkystės organizacijų ir ŽMTEK naudojamas procedūras. IV skyrius Surinktų duomenų naudojimas BŽP tikslams 14 straipsnis Duomenys, kuriems taikytinas šis skyrius Nepažeidžiant Direktyvoje 2003/4/EB nustatytų įpareigojimų dėl galimybių susipažinti su informacija apie aplinką, šis skyrius taikomas visiems duomenims, surinktiems: a) pagal reglamentus (EEB) Nr. 2847/1993, (EB) Nr. 779/1997, (EB) Nr. 104/2000, (EB) Nr. 2347/2002, (EB) Nr. 1954/2003 ir (EB) Nr. 812/2004; b) pagal šį reglamentą: i) nustatyto formato duomenims apie laivo veiklą, gautiems stebint palydovinėmis arba kitomis stebėjimo sistemomis; ii) duomenims, pagal kuriuos galima patikimai apskaičiuoti bendrą konkretaus komercinio laivo sugautą konkretaus ištekliaus žuvų kiekį, geografinę vietovę ir laikotarpį, įskaitant išmetamą nekomercinio dydžio žuvies kiekį ir, atitinkamai, duomenims apie užsiimant poilsine žvejyba sugautą žuvies kiekį; iii) visiems biologiniams duomenims, kurių paprašyta siekiant stebėti išeikvotų išteklių būklę; iv) duomenims apie ekosistemą, kurių reikia siekiant įvertinti žvejybos ir akvakultūros poveikį aplinkai; v) duomenims, pagal kuriuos galima įvertinti rūšių sąveikos mastą; vi) ekonominiams ir socialiniams duomenims, gautiems iš laivyno sektoriaus ir perdirbimo įmonių. 15 straipsnis Prieiga prie pirminių duomenų ir jų perdavimas 1. Valstybės narės užtikrina, kad į nacionalines kompiuterines duomenų bazes įtraukti duomenys būtų tiesiogiai elektroninėmis priemonėmis prieinami Komisijai, kad ši galėtų patikrinti, ar jie yra surinkti. 2. Nepažeisdamos kitomis Bendrijos taisyklėmis nustatytų prievolių, valstybės narės sudaro sutartis su Komisija dėl kompiuterinės prieigos, kad Komisijai būtų užtikrinta tiesioginė prieiga prie jų duomenų bazių. 3. Valstybės narės užtikrina, kad jūroje atliekant tyrimus surinkti pirminiai duomenys, įgyvendinant Bendrijos ir valstybių narių tarptautinius įsipareigojimus, būtų perduoti tarptautinėms mokslinėms organizacijoms ir reikiamoms regioninių žvejybos organizacijų mokslinėms įstaigoms. 16 straipsnis Duomenų apdorojimas 1. Valstybės narės apdoroja pirminius duomenis į išsamių arba suvestinių duomenų grupes, vadovaudamosi: a) reikiamais tarptautiniais standartais; b) protokolais, dėl kurių susitarta regiono lygmeniu, jei tokių yra. 2. Prireikus valstybė narė galutiniam naudotojui ir Komisijai pateikia jų paprašytiems duomenims apdoroti taikytų metodų aprašymą ir jų statistines savybes. 17 straipsnis Išsamių ir suvestinių duomenų perdavimas Valstybės narės suteikia galimybę galutiniams naudotojams naudotis išsamiais ir suvestiniais duomenimis, skatindamos mokslinę jų analizę, kuria būtų galima remtis: a) rengiant rekomendacijas dėl žuvininkystės vadybos; b) viešosiose diskusijose ir suinteresuotosioms šalims dalyvaujant politikos formavime; c) mokslinių žurnalų publikacijose ir švietimo tikslais. 18 straipsnis Išsamių ir suvestinių duomenų teikimas Įgyvendindamos Bendrijos ir savo tarptautinius įsipareigojimus, valstybės narės užtikrina, kad išsamūs ir suvestiniai duomenys būtų nedelsiant perduodami reikiamoms tarptautinėms mokslinėms organizacijoms ir regioninių žvejybos organizacijų mokslinėms įstaigoms. 19 straipsnis Duomenų perdavimo tvarka 1. Valstybės narės išsamius ir suvestinius duomenis perduoda saugia elektronine forma. 2. Jei išsamių arba suvestinių duomenų prašoma siekiant juos paskelbti moksliniuose žurnaluose arba švietimo tikslais, valstybės narės gali, siekdamos apsaugoti duomenų rinkėjų profesinius interesus, perduoti duomenis galutiniams naudotojams tik praėjus dvejiems metams nuo duomenų surinkimo. Apie visus tokius sprendimus valstybės narės praneša galutiniams naudotojams ir Komisijai. Pagrįstais atvejais Komisija gali leisti pratęsti šį laikotarpį. 3. Valstybės narės gali atsisakyti perduoti tam tikrus išsamius ir suvestinius duomenis, tik jei: a) iš jų gali būti nustatyta fizinio ir (arba) juridinio asmens tapatybė; tokiu atveju valstybė narė gali pasiūlyti alternatyvias priemones, kurios patenkintų galutinio naudotojo poreikius ir užtikrintų duomenų anonimiškumą; b) 21 straipsnio 2 dalyje nurodytais atvejais. 4. Jei duomenų prašantis galutinis naudotojas yra ne susijusi tarptautinė mokslinė organizacija ar atitinkama regioninės žuvininkystės organizacijos mokslinė įstaiga ir jo prašomi duomenys skiriasi nuo tų, kurie jau yra suteikti tarptautinėms mokslinėms organizacijoms ir atitinkamoms regioninių žuvininkystės organizacijų mokslinėms įstaigoms, valstybės narės gali tokio galutinio naudotojo pareikalauti apmokėti faktines duomenų išrinkimo ir, prireikus, prieš perdavimą jų apdorojimo į suvestinius duomenis išlaidas. 20 straipsnis Atsisakymo perduoti duomenis persvarstymas 1. Jei valstybė narė atsisako perduoti duomenis remdamasi 19 straipsnio 3 dalies a punktu, galutinis naudotojas gali paprašyti Komisijos persvarstyti šį atsisakymą. Komisijai nustačius, kad atsisakymas nėra pakankamai pagrįstas, ji gali pareikalauti, kad valstybė narė perduotų duomenis galutiniam naudotojui per nustatytą laikotarpį. 2. Jei valstybė narė minėtų duomenų neperduoda ilgiau kaip per du mėnesius, taikomas 7 straipsnio 4 dalies c punktas. 21 straipsnis Galutinių naudotojų įsipareigojimai 1. Galutiniai duomenų naudotojai: a) naudojasi duomenimis tik paraiškoje, pateiktoje pagal 17 straipsnį, nurodytu tikslu; b) tinkamai nurodo duomenų šaltinius; c) yra atsakingi už teisingą ir tinkamą duomenų naudojimą; d) informuoja Komisiją ir susijusias valstybes nares apie visas įtariamas su duomenimis susijusias problemas; e) susijusioms valstybėms narėms ir Komisijai pateikia nuorodas į rezultatus, gautus naudojant duomenis. 2. Jei galutinis duomenų naudotojas nesilaiko bent vieno kurio nors 1 dalies reikalavimo, Komisija gali pareikalauti, kad susijusi valstybė narė apribotų arba panaikintų tokio galutinio naudotojo prieigą prie duomenų. 3. Prieš apribodama arba panaikindama galutinio naudotojo prieigą prie duomenų valstybė narė informuoja Komisiją apie tai, kad jis nesilaiko reikalavimų. V skyrius Parama rengiant mokslines rekomendacijas 22 straipsnis Dalyvavimas tarptautinių įstaigų posėdžiuose Valstybės narės užtikrina, kad jų nacionaliniai ekspertai dalyvautų reikiamuose tarptautinių institucijų ir regioninių žuvininkystės organizacijų posėdžiuose. 23 straipsnis Koordinavimas ir bendradarbiavimas 1. Valstybės narės ir Komisija koordinuoja veiklą ir bendradarbiauja, siekdamos dar pagerinti mokslinių rekomendacijų patikimumą, darbo programų kokybę ir tarptautinių mokslinių institucijų ir regioninėms žuvininkystės organizacijoms priklausančių mokslinių įstaigų darbo metodus. 2. Toks veiklos koordinavimas ir bendradarbiavimas turėtų nesutrukdyti vykti atviroms mokslinėms diskusijoms ir jais turi būti siekiama, kad mokslinės rekomendacijos būtų nešališkos. VI skyrius Baigiamosios nuostatos 24 straipsnis Įgyvendinimo priemonės Šiam reglamentui įgyvendinti būtinos priemonės priimamos 26 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka. 25 straipsnis Stebėsena Komisija ir ŽMTEK, dalyvaudami Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įkurtame Žuvininkystės ir akvakultūros komitete (toliau – komitetas), stebi įgyvendinant nacionalines programas pasiektą pažangą. 26 straipsnis Komitetas 1. Komisijai padeda Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 30 straipsniu įsteigtas komitetas. 2. Kai daroma nuoroda į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai. 3. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje nustatytas terminas yra vienas mėnuo. 4. Komitetas patvirtina savo darbo tvarkos taisykles. 27 straipsnis Panaikinimas 1. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1543/2000 nuo 2008 m. sausio 1 d. panaikinamas. Tačiau panaikintos nuostatos ir toliau taikomos nacionalinėms programoms, patvirtintoms iki 2007 m. gruodžio 31 d. 2. Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal II priede pateiktą koreliacijos lentelę. 28 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, Tarybos vardu Pirmininkas Priedas Koreliacijos lentelė Reglamentas (EB) Nr. 1543/2000 | Siūlomas reglamentas | 1 straipsnis | 1 straipsnis | 2 straipsnis | 2 straipsnis | 3 straipsnis | 3, 4, 5 straipsniai | 4 straipsnis | 14 straipsnis | 5 straipsnis | 3, 24 straipsniai | 6 straipsnis | 4, 7 straipsniai | 7 straipsnis | 12, 17 straipsniai | 8 straipsnis | 24, 25 straipsniai | 9 straipsnis | 26 straipsnis | 10 straipsnis | 25 straipsnis | 11 straipsnis | 28 straipsnis | FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA 1. PASIŪLYMO PAVADINIMAS: Tarybos reglamento dėl Bendrijos sistemos, skirtos duomenų rinkimui, tvarkymui ir naudojimui žuvininkystės sektoriuje bei paramos bendrosios žuvininkystės politikos mokslinėms rekomendacijoms rengti, kūrimo pasiūlymas 2. VALDYMO IR BIUDŽETO SUDARYMO PAGAL VEIKLOS RŪŠIS SISTEMA 11 07: Gyvųjų vandens išteklių apsauga, vadyba ir naudojimas 3. BIUDŽETO EILUTĖS 3.1 Biudžeto eilutės (veiklos eilutės ir atitinkamos techninės bei administracinės pagalbos eilutės (buvusios BA eilutės)) su pavadinimais: 11 01 04 03: Parama žuvų išteklių vadybai (pagrindinių duomenų rinkimas ir mokslinių rekomendacijų tobulinimas) — Administracinės valdymo išlaidos 11 07 01: Parama žuvininkystės išteklių vadybai (pagrindinių duomenų rinkimas) 11 07 02: Parama žuvų išteklių vadybai (mokslinių rekomendacijų tobulinimas) 3.2 Priemonės ir jos finansinio poveikio trukmė: 2009 - 2013 3.3 Biudžeto ypatybės (prireikus įterpti eilučių): Biudžeto eilutė | Išlaidų rūšis | Nauja | ELPA įnašas | Šalių kandidačių įnašai | Finansinės perspektyvos išlaidų kategorija | 11010403 | NPI | NDIF[20] | NE | NE | NE | Nr. 2 | 110701 | NPI | DIF[21] | NE | NE | NE | Nr. 2 | 110702 | NPI | DIF2 | NE | NE | NE | Nr. 2 | 4. IŠTEKLIŲ APŽVALGA 4.1 Finansiniai ištekliai 4.2 Įsipareigojimų asignavimų (ĮA) ir mokėjimų asignavimų (MA) suvestinė Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Išlaidų rūšis | Skirsnio Nr. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso | Veiklos išlaidos[22] | Įsipareigojimų asignavimai (ĮA) | 8.1 | a | 54,415 | 59,365 | 59,365 | 61,839 | 64,315 | 299,299 | Mokėjimų asignavimai (MA) | b | 52,745 | 57,226 | 59,365 | 60,777 | 63,252 | 293,365 | Administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą[23] | Techninė ir administracinė pagalba (NDIF) | 8.2.4 | c | 0,100 | 0,250 | 0,100 | 0,100 | 0,100 | 0,650 | ORIENTACINĖ SUMA IŠ VISO | Įsipareigojimų asignavimai | a+c | 54,515 | 59,615 | 59,465 | 61,939 | 64,415 | 299,949 | Mokėjimų asignavimai | b+c | 52,845 | 57,476 | 59,465 | 60,877 | 63,352 | 294,015 | Į orientacinę sumą neįskaičiuotos administracinės išlaidos[24] | Žmogiškieji ištekliai ir susijusios išlaidos (NDIF) | 8.2.5 | d | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 1,018 | 5,090 | Žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms nepriskiriamos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą (NDIF) | 8.2.6 | e | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,150 | 0,750 | Iš viso orientacinių priemonės finansinių išlaidų Iš viso ĮA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | a+c+d+e | 55,683 | 60,783 | 60,633 | 63,107 | 65,583 | 305,789 | Iš viso MA, įskaitant išlaidas žmogiškiesiems ištekliams | b+c+d+e | 54,013 | 58,644 | 60,633 | 62,045 | 64,520 | 299,855 | Apskaičiuojant mokėjimų asignavimus buvo remiamasi tokiomis prielaidomis: Duomenų rinkimo MA = 50 % ĮA n metais + 50 % ĮA n-1 metais Tyrimų MA = 80 % ĮA n metais + 20 % ĮA n-1 metais Mokslinių rekomendacijų MA = 80 % ĮA n metais + 20% ĮA n-1 metais Išsami informacija apie bendrą finansavimą Jeigu numatoma, kad pasiūlymą bendrai finansuos kelios valstybės narės arba kitos įstaigos (nurodyti kokios), toliau pateiktoje lentelėje reikėtų nurodyti tokio bendro finansavimo dalies įvertinimą (jei numatoma, kad bendrai finansuos kelios skirtingos įstaigos, galima pridėti papildomų eilučių): Mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) Bendrą finansavimą teikianti įstaiga | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso | Valstybės narės finansavo 50 % savo nacionalinių programų | f | 41,535 | 45,364 | 45,364 | 47,254 | 49,146 | 228,663 | Iš viso ĮA, įskaitant bendrą finansavimą | a+c+d+e+f | 97,218 | 106,147 | 105,997 | 110,361 | 114,729 | 534,452 | 4.1.2 Suderinamumas su finansiniu programavimu: ( Pasiūlymas atitinka esamą finansinį programavimą. ( Atsižvelgiant į pasiūlymą, reikės pakeisti atitinkamų finansinės perspektyvos išlaidų kategorijų programas. ( Įgyvendinant pasiūlymą, gali tekti taikyti Tarpinstitucinio susitarimo[25] nuostatas (t. y. taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti finansinę perspektyvą). 4.1.3 Finansinis poveikis įplaukoms: ( Pasiūlymas neturi finansinio poveikio įplaukoms. ( Pasiūlymas įplaukoms turi tokį finansinį poveikį: Mln. eurų (dešimtųjų tikslumu) Prieštaikant priemonę [n-1 metai] | Padėtis pradėjus taikyti priemonę | Iš viso žmogiškųjų išteklių | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 5. YPATYBĖS IR TIKSLAI 5.1 Trumpalaikiai ir ilgalaikiai poreikiai. Komisijos teikiamu naujo Tarybos reglamento dėl duomenų rinkimo žuvininkystės sektoriuje pasiūlymu siekiama sukurti ilgalaikes ir tinkamai integruotas regionines duomenų atrankos programas, pagal kurias būtų renkami biologiniai, ekonominiai ir socialiniai duomenys bei duomenys apie aplinką. Persvarstytame duomenų rinkimo reglamente siekiama patenkinti naujus poreikius, kylančius dėl to, kad reikia pereiti prie žuvininkystės vadybos (t. y. vadybos, orientuojamos į laivyną ir į teritoriją, o ne į žuvų išteklius) ir prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. Svarbi pasiūlymo naujovė – duomenų apie aplinką įtraukimas siekiant stebėti žvejybos poveikį jūrų ekosistemai. Naujoji duomenų rinkimo sistema apims visus etapus – nuo duomenų rinkimo uostuose arba jūroje iki juos panaudoja galutiniai vartotojai (dažniausiai mokslininkai ir patariamosios institucijos). Ypač svarbi duomenų kokybės kontrolė ir jų tikrinimas. Komisija mano, kad Bendrijos finansinė pagalba turėtų būti skiriama, tik jei vykdoma kokybės kontrolė ir duomenys atitinka nustatytus kokybės standartus. Todėl Komisija nustatė pinigines nuobaudas, mokėtinas tuo atveju, jei nacionalinės programos neatitinka standartų ir yra žemos kokybės. Taip pat manyta, kad labai svarbu pagerinti galimybes naudotis duomenimis ir naudojimąsi jais, įskaitant galimybes gauti papildomų duomenų, pvz., iš laivų stebėjimo sistemos (LSS). Todėl nustatytos naujos šios srities taisyklės, taip pat taisyklės dėl naudojimosi duomenimis, siekiant apsaugoti duomenų teikėjų interesus. Kadangi nuo šiol nacionalinės programos bus nustatomos trejiems metams, svarbu supaprastinti jų procedūras; tačiau turėtų būti numatyta galimybė valstybėms narėms prireikus jas keisti (pavyzdžiui, siekiant atsižvelgti į intensyvesnį tarptautinį bendradarbiavimą). Planuojant keliems metams į priekį sumažės visų susijusių šalių administravimo našta. 5.2 Papildoma nauda, sukurta dalyvaujant Bendrijai, pasiūlymo suderinamumas su kitomis finansinėmis priemonėmis ir galima sinergija. Šis naujasis pasiūlymas dėl duomenų rinkimo ir mokslinių rekomendacijų rengimo yra neatsiejama bendrosios žuvininkystės politikos dalis, todėl jis yra įtrauktas į naujosios finansinės perspektyvos 2 antraštinę dalį. Jis yra būtinas siekiant veiksmingai įgyvendinti tausaus žuvininkystės išteklių vadybos politiką, kuri priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Jis vienas iš Tarybos sprendimų, priimtų vykdant 2002 m. gruodžio mėn. BŽP reformą, rezultatų. 5.3 Pasiūlymo tikslai, numatomi rezultatai ir susiję rodikliai atsižvelgiant į valdymo pagal veiklos rūšis sistemą GD FISH nenumatė keisti tikslų, principų ir sprendimų priėmimo taisyklių šioje srityje, kurioje bus taikoma Bendrijos finansinė intervencija. Jie yra nustatyti pagal finansines perspektyvas. Galimos politikos strategijos jau buvo apsvarstytos per 2002 m. NŽP reformą. Tačiau dabartinę finansinę intervenciją reikia išplėsti, kad būtų užtikrintas tausus žuvininkystės išteklių valdymas, kurio siekiama BŽP reforma. 5.3.1. Duomenų rinkimo srityje biudžetas padidintas, kadangi reikėjo išplėsti dabartines programas, įtraukiant į jas ir duomenis apie aplinką, susijusius su žuvininkystės poveikiu jūrų ekosistemai. Toliau vykstant plėtrai, BŽP reikės taikyti visame Juodosios jūros regione. Todėl Bendrijai reikės dėti papildomų pastangų ir skirti papildomų lėšų (numatyta padidinti lėšas iki 4 mln. eurų iki 2013 m.). Be to, svarbu surinkti daugiau ekonominių duomenų ir duomenų apie aplinką, kad būtų galima labiau atsižvelgti į vadybos sprendimų socialinį ir ekonominį poveikį (numatyta palaipsniui padidinti lėšas šioms išlaidoms padengti iki 10 mln. eurų 2013 m.). Siekiant labiau atsižvelgti į aplinkos aspektus ir orientuotis į ekosistemą, bus būtina rinkti naujus duomenis, pavyzdžiui, vykdyti duomenų atrankos programas, kad būtų nustatomos priegaudos ir į jūrą išmetamas neverslinio dydžio žuvų kiekis. Siekiant pastarojo tikslo reikės įgyvendinti daugiau brangiai kainuojančių duomenų atrankos programų, kurių metu laivuose dirba stebėtojai (numatyta palaipsniui padidinti lėšas iki 5 mln. eurų). Tikslas: Užtikrinti su pagrindinių žuvininkystės duomenų rinkimu susijusios teisinės sistemos įdiegimą ir pagerinimą, kad įgyvendinant BŽP būtų remiamasi patikimais moksliniais duomenimis, ir vykdyti ilgalaikį valdymo priemonių poveikio žuvų ištekliams bei jūrų aplinkai ir žuvininkystės sektoriaus rezultatų stebėjimą. Rodikliai: - Žuvų išteklių vertinimo atsižvelgiant į žvejybos poveikį jūrų aplinkai ir į socialinius ekonominius aspektus kiekybės ir kokybės pagerinimas. - Suderintų regioninių duomenų rinkimo programų sukūrimas padedant regioniniams patariamiesiems komitetams. - Finansinių ir administracinių taisyklių bei nuostatų, įskaitant įsipareigojimų ir mokėjimų terminus, laikymasis. Numatomi rezultatai: - Pasiekti geresnių žuvininkystės vadybos metodų (į laivyną ir į teritoriją, o ne į žuvų išteklius, orientuota vadyba). - Remti perėjimą prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. - Siekti, kad žuvininkystės vadyba įgytų daugiau regioninio pobūdžio. - Siekti geresnės žuvininkystės vadybai naudojamų duomenų kokybės ir intensyvesnio jų tikrinimo. - Pagerinti prieigą prie duomenų ir aktyviau keistis jais. - Siekti supaprastinti duomenų rinkimo sistemą. 5.3.2 Reformavus BŽP, rengiant mokslines rekomendacijas daugiau dėmesio skiriama žvejybai kelių rūšių žuvų žvejybos rajonuose, o ne žvejybai pagal atskirus išteklius. Todėl labai padidėjo žuvininkystės rekomendacijų poreikis. Ši priemonė bus pradėta visiškai įgyvendinti tik nuo 2007 m. ir vėliau. Ją įgyvendinant bus sustiprintas Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas, konkrečiais klausimais bus konsultuojamasi su nepriklausomais ekspertais, sudaromos sutartys su nacionaliniais mokslinių tyrimų institutais. Tikslai - Tarybos direktyvoje 439/2000 nustatytų veiklos sričių specializuoti tyrimai. - Remiantis konsultacijų su valstybėmis narėmis ir suinteresuotomis šalimis rezultatais susitarti su TJTT ir ŽMTEK dėl naujo rekomendacijų ciklo, per kurį rekomendacijos būtų pateikiamos anksčiau. Rodikliai - Mokslinių rekomendacijų dėl žvejybos poveikio jūrų aplinkai ir dėl socialinių ekonominių aspektų kokybės pagerinimas. - Daugiau išteklių apimančios rekomendacijos. - Finansinių ir administracinių taisyklių bei nuostatų, įskaitant įsipareigojimų ir mokėjimų terminus, laikymasis. Numatomi rezultatai - Vertinant projektų poveikį remtis patikimesnėmis mokslinėmis žiniomis apie žuvininkystės aplinkos, ekonominį ir socialinį aspektus. - Remti perėjimą prie į ekosistemą orientuotos žuvininkystės vadybos. 5.4 Įgyvendinimo metodai (orientaciniai). Toliau nurodykite metodą (-us)[27], kurį (-iuos) pasirinkote priemonei įgyvendinti. ( Centralizuotas valdymas: ( Tiesioginis, vykdomas Komisijos ( Netiesioginis, deleguojama: vykdomosioms agentūroms Bendrijų įkurtoms įstaigoms, nurodytoms Finansinio reglamento 185 str. nacionalinei (-ėms) viešojo sektoriaus įstaigai (-oms) ar įstaigai (-oms), teikiančiai (-čioms) viešąsias paslaugas ( Pasidalijamasis arba decentralizuotas valdymas: ( kartu su valstybėmis narėmis ( kartu su trečiosiomis šalimis ( Bendras valdymas su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti konkrečiau). 6. STEBĖSENA IR VERTINIMAS 6.1 Stebėsenos sistema. Reguliariai bus atliekama pagal šį reglamentą finansuojamų priemonių stebėsena. Komisija užtikrina reguliarų, nepriklausomą, išorinį finansuojamų priemonių vertinimą. 6.2 Vertinimas: 6.2.1 Poveikio vertinimas Su Reglamentu Nr. 861/2006 (apimančiu 2007–2013 m. laikotarpį) buvo pateiktas ir jo poveikio vertinimas, kuris atliktas remiantis išsamia jo analize BŽP reformos kontekste. Tuo reglamentu buvo siekiama nustatyti teisinį pagrindą, kuriuo remiantis būtų galima po 2006 12 31 tęsti Bendrijos finansinę paramą bendrosios žuvininkystės politikos (toliau – BŽP) tikslų, susijusių su apsauga, duomenų rinkimu ir mokslinėmis rekomendacijomis, įgyvendinimui. Juo taip pat siekiama sukurti skaidrią, aiškią ir paprastą Bendrijos finansinių intervencijų įgyvendinimo sistemą. 6.3.1 Būsimų vertinimų sąlygos ir dažnumas. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai pateikia: - gautų rezultatų vidurio laikotarpio įvertinimo ataskaitą ir kokybinius bei kiekybinius priemonių, finansuojamų pagal šį reglamentą, įgyvendinimo aspektus ne vėliau kaip iki kovo 31 d.; - komunikatą apie priemonių, finansuojamų pagal šį reglamentą, tąsos ne vėliau kaip iki 2012 m. rugpjūčio 30 d.; - ex post įvertinimo ataskaitą ne vėliau kaip iki 2014 m. gruodžio 31 d. 7. KOVOS SU SUKČIAVIMU PRIEMONĖS Komisija privalo užtikrinti, kad įgyvendinant pagal šį reglamentą finansuojamas priemones, būtų apsaugoti Bendrijos finansiniai interesai taikant prevencines kovos su sukčiavimu, korupcija ir kita neteisėta veikla priemones, atliekant veiksmingus patikrinimus ir susigrąžinant nepagrįstai išmokėtas sumas, o nustačius pažeidimus – skiriant veiksmingas, proporcingas ir atgrasančias nuobaudas pagal Tarybos reglamentus (EB, Euratomas) Nr. 2988/95 ir (Euratomas, EB) Nr. 2185/96 bei pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1073/1999. Finansuojant Bendrijos priemones pagal šį reglamentą, pažeidimo sąvoka, nurodyta Reglamento (EB, Euratomas) 2988/95 1 straipsnio 2 dalyje, reiškia bet kurį Bendrijos teisės aktų nuostatų ar sutartinių įsipareigojimų pažeidimą, susijusį su ekonominės veiklos vykdytojo veiksmais ar neveikimu, dėl kurių Bendrijų bendrajam biudžetui ar jų valdomiems biudžetams padaroma arba būtų padaryta žala patiriant nepagrįstas išlaidas. Komisija sumažina, sustabdo arba susigrąžina priemonei skirtą finansinę paramą, jeigu nustato pažeidimus, tarp jų ir šio reglamento, atskiro sprendimo, sutarties arba susitarimo, kuriuo suteikiama aptariama finansinė parama, nuostatų nesilaikymą, arba išsiaiškinusi, jog, be Komisijos pritarimo, buvo padaryti esminiai priemonės pakeitimai, kurie yra nesuderinami su finansuojamos priemonės pobūdžiu ar įgyvendinimo sąlygomis. Be to, nepažeidžiant valstybių narių pagal savo nacionalinius įstatymus ir kitus teisės aktus vykdomų tikrinimų, Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai gali vykdyti priemonių, finansuojamų pagal šį reglamentą, tikrinimus vietose bet kuriuo metu iki praeina treji metai po galutinio Komisijos apmokėjimo. Todėl tą laikotarpį paramos gavėjai turi galėti pateikti visus susijusius dokumentus. Komisija taip pat gali pareikalauti atitinkamos valstybės narės atlikti patikrinimus vietoje. Tokiuose tikrinimuose gali dalyvauti Komisijos ir Audito Rūmų pareigūnai arba jų atstovai. Visos nepagrįstai sumokėtos sumos turi būti grąžinamos Komisijai. Pagal finansiniame reglamente nustatytas sąlygas nuo visų laiku nesugrąžintų sumų skaičiuojami delspinigiai. 8. IŠSAMI INFORMACIJA APIE IŠTEKLIUS 8.1 Pasiūlymo tikslai, vertinant pagal finansines išlaidas Įsipareigojimų asignavimai mln. eurų (tūkstantųjų tikslumu) (Nurodyti tikslų, priemonių ir rezultatų pavadinimus) | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Iš viso | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | Pareigūnai arba laikinieji darbuotojai[28] (11 01 01) | A*/AD | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | 3,7 | B*, C*/AST | 5 | 5 | 5 | 5 | 5 | Darbuotojai, finansuojami[29] pagal 11 01 02 str. | Kiti darbuotojai[30], finansuojami pagal XX 01 04/05 str. | IŠ VISO | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8,7 | 8.2.2 Užduočių, susijusių su priemone, aprašymas - Įgyvendinti reglamentą dėl pagrindinių duomenų, reikalingų BŽP įgyvendinimui, rinkimo. Dalyvauti derybose dėl duomenų rinkimo ir biologinių tyrimų nacionalinių programų mokslinių aspektų bei stebėti jų įgyvendinimą, dalyvauti rengiant teisės aktus dėl duomenų rinkimo, organizuoti paraiškų, pateiktų paskelbus susijusius kvietimus teikti paraiškas ir viešųjų pirkimų konkursus, vertinimą ir tuose vertinimuose dalyvauti, taip pat dalyvauti nustatant ES žvejybos ir akvakultūros mokslinių tyrimų veiklos kryptis. - Rengti tyrimų ir duomenų rinkimo nacionalinių programų administracinius ir finansinius aspektus, derėtis dėl jų ir stebėti jų įgyvendinimą; tikrinti vietoje šių sutarčių finansinius aspektus. - atlikti IT ir sekretoriato užduotis - Dokumentų bylų patikra prieš naudojimą - Mokėjimų tvirtinimas. 8.2.3 Žmogiškųjų išteklių (numatytų teisės aktais) šaltiniai ( Šiuo metu programos valdymui skirtų darbo vietų, kurias reikia pakeisti arba pratęsti ( Darbo vietų, pagal MPS (metinę politikos strategiją) / PBP (preliminarų biudžeto projektą) iš anksto skirtų n-tiesiems metams. ( Darbo vietų, kurių bus prašoma kitos MPS/PBP procedūros metu. ( Darbo vietų, kurios bus perskirstytos naudojant valdymo tarnybos išteklius (vidinis perskirstymas) ( Darbo vietų, reikalingų n-tiesiems metams, tačiau nenumatytų tų metų MPS/PBP. 8.2.4 Kitos administracinės išlaidos, įskaičiuotos į orientacinę sumą (110104030 – administracinės valdymo išlaidos) EUR Biudžeto eilutė 11 010403 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO | Bendrijos programos vertinimas | 150 000 | Iš viso techninei ir administracinei pagalbai | 100 000 | 250 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 650 000 | 8.2.5 Finansinės išlaidos žmogiškiesiems ištekliams ir susijusios išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą EUR Žmogiškųjų išteklių rūšis | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO | Pareigūnai ir laikinieji darbuotojai (11 01 01) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Darbuotojai, finansuojami pagal 11 01 02 str. (pagalbiniai darbuotojai, deleguotieji nacionaliniai ekspertai, pagal sutartis dirbantys darbuotojai ir kt.) (nurodyti biudžeto eilutę) | Iš viso žmogiškųjų išteklių ir susijusių išlaidų (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 1 017 900 | 5 089 500 | Apskaičiuota – Pareigūnai ir laikinieji tarnautojai | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | Apskaičiuota = 117 000 eurų vienai pareigybei | Apskaičiuota – Darbuotojai, finansuojami pagal XX 01 02 str. | Prireikus pateikti nuorodą į 8.2.1 punktą. | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | IŠ VISO | Komandiruotės 11.010211 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 100 000 | 500 000 | Posėdžiai ir konferencijos | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 50 000 | 250 000 | Komitetai[31] | Tyrimai ir konsultacijos | Informacinės sistemos | 2 Iš viso kitų valdymo išlaidų (11 01 02 11) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | 3. Kitos administravimui priskiriamos išlaidos (patikslinti, nurodant biudžeto eilutę) | Iš viso administracinių išlaidų, nepriskiriamų žmogiškiesiems ištekliams ir susijusioms išlaidoms (NEĮSKAIČIUOTŲ į orientacinę sumą) | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 150 000 | 750 000 | Apskaičiuota – Kitos administracinės išlaidos, neįskaičiuotos į orientacinę sumą [1] OL C, p. [2] OL C, p. [3] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [4] COM(2002)186. [5] C(2003)625. [6] OL L 176, 2000 7 15, p. 1. [7] OL L 261, 1993 10 20, p. 1. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1). [8] OL L 113, 1997 4 30, p. 1. [9] OL L 17, 2000 1 21, p. 22. Reglamentas su pakeitimais, padarytais 2003 m. Stojimo aktu. [10] OL L 351, 2002 12 28, p. 6. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 768/2005 (OL L 128, 2005 5 21, p. 1). [11] OL L 289, 2003 11 7, p. 1. [12] OL L 150, 2004 4 30, p. 12. [13] OL L 5, 2004 1 9, p. 25. [14] OL L 41, 2003 2 14, p. 26. [15] OL L 160, 2006 6 14, p. 1. [16] OL L 225, 2005 8 31, p. 18. [17] OL L 187, 1999 7 20, p. 70. Sprendimas su pakeitimais, padarytais Sprendimu 2004/864/EB (OL L 370, 2004 12 17, p. 91). [18] OL L 256, 2004 8 3, p. 17. [19] OL L 184, 1999 7 17, p. 23. [20] Nediferencijuoti asignavimai (toliau – NDIF). [21] Diferencijuoti asignavimai. [22] Išlaidos, nepriklausančios atitinkamos 11 antraštinės dalies 11 01 skyriui. [23] Išlaidos pagal 11 antraštinės dalies 11 01 04 straipsnį. [24] Išlaidos pagal 11 01 skyrių, nepriskiriamos 11 01 04 arba 11 01 05 straipsniams. [25] ˇr. Tarpinstitucinio susitarimo 19 ir 24 punktus. [26] Jeigu būtina, t. y. jeigu priemonė trunka ilgiau kaip 6 metus, reikėtų pridėti papildomų stulpelių. [27] Jei nurodomas daugiau kaip vienas metodas, papildomą išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje. [28] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [29] Kurių išlaidos NEĮSKAIČIUOTOS į orientacinę sumą. [30] Kurių išlaidos įskaičiuotos į orientacinę sumą. [31] Nurodyti komiteto rūšį ir kuriai grupei jis priklauso.