Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonė dėl dokumento „Pramonės perėjimas prie žaliosios ir skaitmeninės Europos ekonomikos: reguliavimo reikalavimai ir socialinių partnerių bei pilietinės visuomenės vaidmuo“

(tiriamoji nuomonė)

(2021/C 56/02)

Pranešėja Lucie STUDNIČNÁ

Konsultavimasis Europos Parlamentas, 2020 9 15 Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 304 straipsnis Atsakingas skyrius Bendrosios rinkos, gamybos ir vartojimo skyrius Priimta plenarinėje sesijoje 2020 12 2 Plenarinė sesija Nr. 556 Balsavimo rezultatai (už / prieš / susilaikė) 148 / 89 / 19

1. Išvados ir rekomendacijos

1.1. Kad pramonės perėjimu prie žaliosios ir skaitmeninės Europos ekonomikos būtų sukurta tvari, teisinga ir socialiai priimtina Europos ateitis, būtinos tam tikros sąlygos. Dėl COVID-19 pandemijos atsirado didesnis aktyvesnio socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimo visų lygmenų politikos formavime poreikis, taip pat griežtos reguliavimo sistemos ir Europos lygio standartų, ypač socialinėje darbotvarkėje, poreikis. Veiksmų planas, paskelbtas siekiant įgyvendinti Europos socialinių teisių ramstį (ESTR), šiuo atveju turėtų atlikti svarbų vaidmenį.

1.2. EESRK nuomone, būtina pripažinti klimato kaitos, žiedinės ekonomikos politikos ir įmonių socialinės atsakomybės papildomumą ir atkreipti dėmesį į atsinaujinančių išteklių energijos žiedinius ypatumus.

1.3. Darbdavių bei verslininkų vaidmuo ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas skatinant struktūrinius pokyčius yra ypač svarbūs pramonės pertvarkai. Kadangi Europoje inovacijas paprastai inicijuoja nedideli subjektai, reikia daug dėmesio skirti palankių verslo sąlygų MVĮ, kurios teikia aukšto lygio žiniomis grindžiamas paslaugas, sudarymui ir jų potencialo skatinimui. Jos dažnai atlieka pirmtakių vaidmenį pozicionuojant atitinkamus pramonės sektorius rinkoje ir yra patikimi, krizėms atsparūs darbdaviai. Taip pat reikėtų panaudoti socialinės ekonomikos įmonių ir organizacijų patirtį: jos veikia tose srityse, kurioms poveikį daro žalioji ir skaitmeninė pertvarkos. Todėl reikia skatinti jų verslus ir socialinių inovacijų procesus.

1.4. Reikėtų nuosekliai įdiegti privačiojo sektoriaus finansinių išteklių nukreipimo į aplinkos, socialinius ir valdymo kriterijus atitinkančias investicijas mechanizmą. Todėl bankų sąjungos, kapitalo rinkų sąjungos, tvarių finansų, skaitmeninių finansų ir MVĮ strategijas reikia tarpusavyje sustiprinti ir užtikrinti lėšų nukreipimą į produktyvesnius projektus, nes šioje ekonomikoje apie 80 % finansavimo poreikių priklauso nuo bankų sektoriaus.

1.5. Kad Europa būtų atspari, tvari, teisinga ir klestinti, būtina reguliavimo sistema, kuria būtų skatinamas teisingos pertvarkos procesas, kartu atsižvelgiant į jo etinius aspektus ir visuomenės interesus, pvz., vartotojų apsaugą, sveikatą, saugą ir kokybę. EESRK rekomenduoja Europos ir nacionalinėms institucijoms nustatyti naujas valdymo struktūras, kuriomis būtų užtikrinamas aktyvus vietos ekonomikos, socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės dalyvavimas rengiant ir įgyvendinant nešališkas priemones, kurios užtikrintų socialiai teisingas pertvarkas. Viena iš pagrindinių valdymo priemonių, skirtų socialiai teisingų pertvarkų pažangai įgyvendinti ir stebėti, yra Europos semestras. EESRK rekomenduoja į Europos semestrą įtraukti naujus, patobulintus, išmatuojamus ir vienas kitą papildančius socialinius, ekonominius ir aplinkosauginius rodiklius, kad būtų galima stebėti ir sekti Europos socialinių teisių ramsčio principus.

1.6. Europos pertvarkos darbotvarkėje regionų vaidmuo turėtų būti sustiprintas. Daugiausia dėmesio reikia skirti ilgalaikiam planavimui, tvirtam, vietos poreikiais grindžiamam požiūriui, išmaniajai specializacijai ir žmogiškojo kapitalo darbotvarkei, taip pat ilgalaikio pertvarkos užmojo suderinimui su artimiausios ateities prioritetais.

1.7. EESRK mano, kad su pertvarka susijusios veiklos finansavimą ir paramos priemones ES lygmeniu turi papildyti nacionaliniai ištekliai, kartu atliekant būtiną koordinavimą tarp įvairių valdymo lygmenų. Kad būtų užtikrintas pakankamas finansavimas, EESRK taip pat pasisako už platesnį nuosavų išteklių spektrą.

1.8. Žmogiškojo kapitalo darbotvarkė yra viena iš būtinų sėkmingos pertvarkos sąlygų. Įvairūs subjektai, įskaitant švietimo įstaigas, darbdavius, profesines sąjungas, valstybines užimtumo tarnybas, NVO ir profesines organizacijas, turi bendradarbiauti įgūdžių ugdymo ir visų – būsimų, naujų ir senų – įgūdžių poreikių numatymo srityse.

1.9. EESRK palankiai vertina paskelbtą ESTR įgyvendinimo veiksmų planą. Atitinkamas ES darbo teisės acquis turėtų būti sustiprintas siekiant geriau užtikrinti paramą darbuotojams teisingos pertvarkos metu. Veiksmų plane turėtų būti nustatytos minimalios teisės ES lygmeniu, įskaitant: teisę į sveikatą ir saugą, taikomą visiems darbuotojams ir naujoms darbo rūšims; informavimą, konsultavimąsi, bendro sprendimo priėmimo ir dalyvavimo teises, neapsiribojant pereinamuoju laikotarpiu; įgūdžių ugdymo teises; minimalius nedarbo draudimo standartus; minimalų darbo užmokestį; kolektyvines derybas.

2. Bendrosios pastabos ir į ateitį orientuotas požiūris

2.1. Ši tiriamoji nuomonė buvo parengta Europos Parlamento Užimtumo ir socialinių reikalų komiteto prašymu, taip prisidedant prie būsimo ESTR įgyvendinimo veiksmų plano ir kito ES socialinių reikalų aukščiausiojo lygio susitikimo, kurį planuojama surengti 2021 m. gegužės mėn. Porte.

2.2. Europos verslas ir darbuotojai susiduria su sunkiais COVID-19 pandemijos sukeltais socialiniais ir ekonominiais padariniais. Žlunga daugybė įmonių, mes netenkame darbo vietų, o namų ūkiai praranda savo pragyvenimo šaltinius. Nepaisant precedento neturinčių ekonomikos gelbėjimo priemonių, skirtų judėjimo suvaržymų poveikiui darbo vietoms ir bendrovėms sušvelninti, ekonominės prognozės kelia didelį nerimą. Prognozuojama, kad 2020 m. ES ekonomika smuks 8,3 %, o 2021 m. augs 5,8 % 2021 m. augimas taip pat bus šiek tiek mažesnis nei prognozuota pavasarį ( 1 ) . Valstybių narių skola yra rekordiška didelė, pirmą kartą įsiskolino ir ES. Taip pat nežinome, kokios bus „Brexit’o“ pasekmės.

2.3. Reikia nustatyti ir remti pagrindines pramonės šakas ir sektorius, pradedant žmogiškaisiais ištekliais ir baigiant moksliniais tyrimais, taip sukuriant Europos pramonės politiką, kuri rinkoje apsaugotų šiuos strateginius sektorius ir užtikrintų pagrindinių išteklių tiekimo saugumą. Europos pramonės politika turėtų tapti platforma, kurioje nuosekliai ir visapusiškai, siekiant sąveikos, būtų koordinuojama įvairi Europos politika. Dėl tokių pokyčių Europos Komisija turės nustatyti kryptį ir valstybių narių politiką suderinti su ES politika. Tai reiškia ne mikrovaldymą, o politikos derinimą, kad ji būtų nuosekli ir skatintų pokyčius. Šis procesas bus įmanomas tik aktyviai dalyvaujant pilietinės visuomenės organizacijoms ir socialiniams partneriams. Jei nebus demokratišku ir veiksmingu ES piliečių dalyvavimu pagrįsto „socialinio kurso“, nebus visiems naudingo žaliojo kurso.

2.4. Reikėtų nuosekliai įdiegti privačiojo sektoriaus finansinių išteklių nukreipimo į aplinkos, socialinius ir valdymo kriterijus atitinkančias investicijas mechanizmą. Todėl bankų sąjungos, kapitalo rinkų sąjungos, tvarių finansų, skaitmeninių finansų ir MVĮ strategijas reikia tarpusavyje sustiprinti ir užtikrinti lėšų nukreipimą į produktyvesnius projektus, nes šioje ekonomikoje apie 80 % finansavimo poreikių priklauso nuo bankų sektoriaus.

2.5. Šiomis aplinkybėmis atsirado su aplinkos ir technologijų pokyčiais susijęs terminas – „teisinga pertvarka“. EESRK mano, kad teisinga pertvarka yra pagrindinė biudžeto ir ekonomikos gaivinimo plano, skatinančio kurti žalesnę Europos ekonomiką, dalis. Todėl būtina plėtoti platesnį teisingos pertvarkos (ne tik anglių ekonomikoje) supratimą, kuriuo, remiantis nauja socialine sutartimi, būtų visapusiškai įgyvendintas Europos socialinių teisių ramstis ( 2 ) , kartu vykdant reformas perskirstymo sistemų, profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros bei lyčių lygybės srityse. Įgyvendinant Europos socialinių teisių ramstį, ypač svarbu visiems užtikrinti aukštos kokybės darbo vietas, aukštos kokybės švietimą ir mokymą, įskaitant teisę į mokymąsi visą gyvenimą, ypač pažeidžiamoms grupėms, visiems vienodas galimybes naudotis sveikatos priežiūros ir socialinėmis paslaugomis, socialinę apsaugą ir pažeidžiamų grupių, pvz., ilgalaikių bedarbių, moterų, jaunimo, migrantų ar neįgaliųjų, įtrauktį. Visus šiuos svarbius tikslus pasiekti galima remiantis klestinčia ekonomika, darbdavių siūlomomis naujomis ir kokybiškomis darbo vietomis ir būtinomis investicijomis į naujas technologijas.

2.6. Pramonės pertvarką vykdančios šalys ir regionai paprastai susiduria su sunkumais modernizuodami savo pramonės bazę, gerindami darbuotojų įgūdžius, sudarydami atsvarą darbo vietų mažėjimui pagrindiniuose sektoriuose ir didindami mažą našumą, kuris riboja pajamų augimą. Apskritai jiems būtų naudingas žalinimas ir technologinė pažanga bei su tuo susiję pokyčiai, tačiau kyla pavojus, kad kai kurios vietovės ir tam tikros gyventojų grupės, ypač pažeidžiamos grupės, pvz., neįgalieji, vyresnio amžiaus žmonės, romai ir migrantai, liks nuošalyje. Sprendžiant su ilgalaike transformacija susijusius uždavinius, politikos formuotojai, socialiniai partneriai, pilietinės visuomenės organizacijos ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai šiose šalyse ir regionuose turi numatyti pokyčius ir aktyviai valdyti pertvarką. Socialinis dialogas, darbuotojų ir jiems atstovaujančių organizacijų informavimas, konsultavimas ir dalyvavimas, be kita ko, sprendimų priėmimo organuose (valdybose ir stebėtojų tarybose), atlieka svarbų vaidmenį darant įtaką bendrovių sprendimų priėmimui ir sprendžiant susijusius klausimus, siekiant iš anksto valdyti pereinamuosius procesus. EESRK ragina Komisiją įgyvendinant būsimą atnaujintą pramonės strategiją stiprinti ir plėtoti socialinį aspektą.

2.7. Kova su pandemija ir sąlygų sėkmingam pramonės pertvarkymui užtikrinimas yra reikalingi visoms suinteresuotųjų subjektų grupėms, todėl būtinos bendros pastangos ir bendri tikslai (pavyzdžiui, ilgalaikio įmonės vystymosi), pasitikėjimu grįstas socialinis dialogas ir pozityvus požiūris. EESRK mano, kad geras, taigi ir tvarus, verslo valdymas, pasižymintis bendru pokyčių numatymu, turi būti grindžiamas išbandytais ir patikrintais teisiniais minimaliais vidaus rinkos standartais, o darbuotojų nuomonė išreiškiama informuojant, su jais konsultuojantis ir jiems dalyvaujant įmonių valdybose.

2.8. Skaitmeninimas ir automatizavimas turi tiek teigiamo, tiek neigiamo poveikio ekonomikai ir visuomenei. Šiai pertvarkai būtų reikalingas reguliavimas, kuris būtų pritaikytas prie technologinės transformacijos ir pokyčių numatymo tempo, įtraukiant, pvz., socialinius partnerius. Europos darbo tarybos (EDT) ir Europos akcinės bendrovės (SE) darbo tarybos gali būti teigiamas privalomo tarpvalstybinio darbuotojų dalyvavimo derinant interesus ir ieškant sprendimų vadovaujantis socialinės partnerystės principu pavyzdys. Tai apima darbuotojų mokymo užtikrinimą ir derybas dėl kolektyvinių sutarčių, siekiant remti savarankiškumą darbe ir užtikrinti profesinio bei asmeninio gyvenimo pusiausvyrą. Skaitmeninimas ir interneto ekonomika taip pat paskatino naujų darbo formų atsiradimą, pvz., darbą skaitmeninėse platformose, kai darbuotojai neturi jokių socialinių ir darbo garantijų bei dažnai dirba nesaugiomis sąlygomis ir neturėdami aiškaus statuso. Siekiant skatinti sąžiningą judumą ir integraciją vidaus rinkoje, būtina suderinti jų darbo sąlygas ir statusą Europos lygmeniu ( 3 ) . Šiuo tikslu EESRK mano, kad būtina užtikrinti teisinį tikrumą darbuotojams, nustatant teisinį darbo jėgos statusą skaitmeninių platformų ekonomikoje. Dėl menkos ar visai neprieinamos socialinės apsaugos išlaidų patiria ne tik darbuotojai, bet ir socialinės apsaugos sistemos.

2.9. Skaitmeninė transformacija taip pat gali kelti pavojų tokiose srityse kaip finansinis stabilumas, finansiniai nusikaltimai ir vartotojų apsauga. Ši rizika gali dar labiau padidėti dėl reglamentavimo skirtumų ES ir nevienodų poslinkių pasaulyje reguliuojant sektorių. Todėl EESRK mano, kad ES šioje srityje turi sukurti išsamią ir stabilią reguliavimo sistemą. Komitetas taip pat rekomenduoja ES atnaujinti iniciatyvą dėl didelių skaitmeninių bendrovių apmokestinimo ( 4 )

2.10. Darbuotojams turi būti sudarytos sąlygos tinkamai pasiruošti darbo rinkai, o jau dabar vykstantys ekonominiai pokyčiai bus labai svarbūs pramonės augimui ir platesnei Europos ekonominei sėkmei. Nauji įgūdžiai ir aukštesnė kvalifikacija, kuriuos reikia užtikrinti ir darbininkams, kelia sunkumų pameistrystės sistemoms. Aukštesnei kvalifikacijai reikia daugiau profesinio mokymo aukštojo mokslo institucijose. Priešingai nei geriausiai sukurtos pradinės pameistrystės sistemos, nacionalinių sistemų ir kokybės kontrolės trūkumas, kaip ir perėjimas nuo pradinės pameistrystės prie aukštojo mokslo, yra problema. Ateityje pilietinė visuomenė ir Vyriausybės turės bendradarbiauti ir diegti naujoves visais lygmenimis, kad būtų sudarytos vienodos sąlygos, kurių reikalauja EESRK atstovaujamos organizacijos ( 5 )

2.11. EESRK atkreipia dėmesį į tai, kad skaitmeninės technologijos ir dirbtinio intelekto taikymas turėtų būti orientuoti į žmones ir duoti naudos visai mūsų visuomenei, ir pritaria dirbtinio intelekto reguliavimo sistemai. Žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai neturėtų būti priešinamasi, o ES turėtų skatinti kurti dirbtinio intelekto sistemas, pritaikytas konkrečioms taikymo sritims, siekiant paspartinti ekologinę ir su klimato kaita susijusią pertvarką ( 6 )

3. Inovacijos

3.1. Atsiras esminių inovacijų poreikių: pradedant naujų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių gamybos procesų kūrimu ir spartinimu (be naujų žaliavų ir (arba) pagrindinių pramonės procesų, daugelis jų reikalauja iš esmės kitokių kūrimo ir gamybos būdų) ir baigiant inovacijomis ne tik labiau žiedinio pobūdžio pagrindinių medžiagų pramonės vertės grandinėse, bet ir joms energiją tiekiančiose energetikos sistemose. Be to, turės būti įrodytas perspektyviausių mažo anglies dioksido kiekio technologijų pramoninis mastas. Tam reikės skubios politikos paramos, kad ne vėliau kaip iki 2030 m. būtų pradėta ir paskatinta naujų mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių gamybos grandinių ir medžiagų naudojimo plėtra.

3.2. Transformacijoms, kuriomis siekiama teisingos pertvarkos visoje ES, bus reikalingos bendros sistemos, kad Vyriausybės, įmonės ir pilietinė visuomenė būtų sutelktos tiksliniam problemų sprendimui. Šiame procese svarbus vaidmuo tenka socialinėms inovacijoms. Todėl tarpsektorinės ES socialinių inovacijų strategijos kūrimas, didesnis socialinės ekonomikos dalyvių pripažinimas ir jų verslo modelių bandymas ir galbūt naudojimas galėtų būti svarbus žingsnis. Tai padėtų sukurti subsidijuojamų eksperimentų ekosistemą ES nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis.

4. Verslumo ir privačiojo sektoriaus dalyvavimo skatinimas

4.1. Verslumas ir privačiojo sektoriaus dalyvavimas, kuriais skatinami struktūriniai pokyčiai, atlieka pagrindinį vaidmenį pramonės pertvarkoje. Kai kurios pažangiam verslumui kylančios kliūtys dažnai išlieka ten, kur yra didelis pramonės paveldas, visų pirma žemas pradedančiųjų ir veiklą plečiančių įmonių veiklos lygis, silpna verslumo kultūra bei inovacijų ir veiksmingai susietų žinių tinklų trūkumas.

4.2. Kadangi inovacijos Europoje paprastai gimsta nedideliuose subjektuose, reikia daug dėmesio skirti MVĮ, kurios teikia aukšto lygio žiniomis grindžiamas paslaugas, potencialo skatinimui, taip pat ir finansavimo požiūriu, pavyzdžiui, liberaliųjų profesijų MVĮ. Jos dažnai atlieka pirmtakių vaidmenį pozicionuojant atitinkamus pramonės sektorius rinkoje ir yra patikimi, krizėms atsparūs darbdaviai.

4.3. Socialinės ekonomikos įmonės ir organizacijos – sektoriaus, kuris pasirodė esantis ypač atsparus ir padėjo sušvelninti COVID-19 krizės poveikį, dalyvės – daugiausia aktyviai vykdo veiklą skaitmeninės ir žaliosios pertvarkos paveiktose srityse. Todėl reikia užtikrinti jų veiklos ir socialinių inovacijų procesų skatinimą.

5. Socialinių partnerių ir pilietinės visuomenės vaidmuo

5.1. EESRK pabrėžė, kad „pokyčiai, kuriuos gamybos procesuose ir apskritai visoje ekonomikoje lemia naujosios technologijos, dirbtinis intelektas ir didieji duomenys, iš esmės transformuos ir darbo rinką“ ir kad „svarbu, kad šie pokyčių procesai vyktų plėtojant veiksmingą socialinį dialogą ir gerbiant darbuotojų teises ir užtikrinant jų gyvenimo kokybę“ ( 7 )

5.2. Glaudus pagrindinių vietos ir (arba) regionų suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas yra labai svarbus, siekiant nustatyti tvariausias taikymo sritis ir maksimaliai padidinti socialinį ir ekonominį vystymąsi. Kolektyvinėmis sutartimis grindžiama visų lygmenų socialinių partnerių geroji patirtis, kuria sudaromos vienodos sąlygos ekonominiams konkurentams sektoriuje ar regione, suteikia pagrindą skatinti teisingos pertvarkos, susijusios su priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimu, strategiją ir kitų klimato politikos tikslų gyvendinimą ( 8 )

6. Teisingos pertvarkos užtikrinimas. Valdymo ir (arba) reguliavimo reikalavimai

6.1. Perėjimas prie neutralaus poveikio klimatui ekonomikos politikos formuotojams kelia sudėtingų valdymo uždavinių. Vienas iš jų – ilgalaikio strateginio pertvarkos aspekto ir trumpalaikių veiksmų pusiausvyra. Pertvarkai reikalingas ne tik ilgalaikis strateginis mąstymas ir politikos formavimas, bet taip pat ir gebėjimas prisitaikyti prie rinkimų ciklų ir su tuo susijęs Vyriausybių ir kitų suinteresuotųjų subjektų noras pamatyti įgyvendintų projektų rezultatus.

6.2. Viena iš pagrindinių valdymo priemonių, skirtų socialiai teisingų pertvarkų pažangai įgyvendinti ir stebėti, yra Europos semestras. Labai svarbu nuolat vertinti Europos ir nacionalinę politiką socialiniu, ekonominiu ir aplinkosaugos lygmenimis. Palaipsniui išplėtotas Europos semestro socialinis aspektas, tačiau vis dar vyrauja jo makroekonominiai ir fiskaliniai aspektai. Todėl EESRK siūlo į Europos semestrą įtraukti naujus, patobulintus, išmatuojamus ir vienas kitą papildančius socialinius, ekonominius ir aplinkos rodiklius, kad būtų galima stebėti ir sekti visus Europos socialinių teisių ramsčio ir jo principų bei 17 DVT ( 9 ) aspektus ir užtikrinti sąveiką su socialinių rodiklių suvestine, įvedant visiems tvarios gerovės ekonomikos koncepciją ( 10 ) kartu su konkrečioms šalims skirtomis socialinėmis ir aplinkosaugos rekomendacijomis ( 11 ) . Be to, šis semestras buvo pertvarkytas taip, kad jame būtų numatyta daugiau veiksmų ekonomikos gaivinimui paremti, o jie, kaip EESRK tikisi, taip pat gali padėti atnaujinti visą ES valdymo mechanizmą ir užtikrinti, kad jis veiktų kaip pagrindinė demokratijos išlikimo ir didėjančios konvergencijos ES viduje varomoji jėga.

6.3. Norint atlikti išsamią ES siūlomų tikslų, iniciatyvų ir rekomendacijų įvairiose semestro politikos srityse sinergijos ir kompromisų analizę, reikėtų aukšto įvairių institucinių subjektų, atsakingų už ekonominę, socialinę ir aplinkos politiką, integracijos, darnos ir koordinavimo lygio bei jų analitinių gebėjimų gerinimo.

6.4. Be to, kad būtų kompensuotas institucinis ekonomikos ir socialinio valdymo disbalansas, EESRK rekomenduoja taikant ES fiskalines taisykles laikytis subalansuoto biudžeto taisyklės („auksinės taisyklės“) ( 12 ) , pagal kurią viešosios investicijos neįtraukiamos į deficito skaičiavimą ir kuriomis atsižvelgiama į esamo skolos lygio tvarumą, siekiant užtikrinti šiuolaikinę sveikatos priežiūros, ekologinę, švietimo ir technologinę infrastruktūrą ir išvengti precedento neturinčio nuosmukio ( 13 )

6.5. Be to, EESRK palankiai vertina tai, kad Europos Komisija sustabdė Stabilumo ir augimo pakto taikymą, ir prašo jį persvarstyti ( 14 ) siekiant užtikrinti stabilumą ir augimą, kad būtų remiamas ES pramonės atsigavimas ir perėjimas prie neutralizuoto poveikio klimatui žiedinės ir skaitmeninės ekonomikos.

7. Regioninės išankstinės pramonės pertvarkos sąlygos

7.1. Pramonės pertvarka vyksta įvairiomis formomis, todėl vystant naujas pramonės kryptis sunku vadovautis požiūriu, kad viena politika tinka visiems. Kol vieni ekonomikos sektoriai patirs nuosmukį, o ekonominė gamyba ir užimtumas negrįžtamai sumažės, kiti turės išgyventi drastišką restruktūrizavimą. Tam reikės visapusiško politinio požiūrio ir didžiulių investicijų – tiek viešųjų, tiek privačių – ir jos turės būti papildytos gerai veikiančiomis vietos ir regionų darbo rinkomis.

7.2. Ilgalaikių pertvarkos užmojų suderinimas su trumpalaikiais prioritetais gali tapti iššūkiu, nes gauti visuomenės pritarimą politikos priemonėms, kurių tiesioginis poveikis yra ribotas, gali būti nelengva. Dėl to pramonės pertvarką vykdantys regionai atsiduria sudėtingoje padėtyje. Viena vertus, jiems reikia nedelsiant imtis veiksmų, susijusių su tradicinių pramonės šakų nuosmukiu, spręsti tokius klausimus kaip didesnis nedarbas, pajamų praradimas ir blogėjančios kai kurių gyventojų grupių gyvenimo sąlygos, ypač socialiai remtinų ir pažeidžiamų grupių, pavyzdžiui, žmonių su negalia arba vyresnio amžiaus žmonių. Kita vertus, jie turi imtis veiksmų, kad pasinaudotų galimybėmis, susijusiomis su pramonės modernizavimu, pavyzdžiui, didesnės pridėtinės vertės pramonės šakų pritraukimu, naujų įmonių ir verslo modelių kūrimu ir (arba) pritraukimu ir geresniu didelio poveikio technologijų panaudojimu. Klaidingi veiksmai turi politinių padarinių, kurie taip pat gali turėti įtakos paramai, skirtai kovai su klimato kaita. Kraštutinių dešiniųjų judėjimų augimas Europoje ir už jos ribų iš dalies gali būti siejamas su deindustrializacija ir ištisų regionų atsilikimu ( 15 )

8. Susitikimas su pramonės pertvarką vykdančiais regionais: pagrindiniai rezultatai

8.1. Europos darbotvarkėje pertvarkos procesą vykdančių regionų vaidmuo turėtų būti sustiprintas. Regioninių administracijų dalyvavimas galėtų prisidėti prie sėkmingai pertvarkai būtinų ekosistemų kūrimo. Kaip būtinos šio proceso sąlygos buvo paminėti ilgalaikis planavimas, vietos poreikiais grindžiamas požiūris, pažangioji specializacija ir žmogiškojo kapitalo darbotvarkė.

8.2. Kelete Europos regionų, ypač akmens anglies ir plieno regionuose, pertvarka jau įvyko dėl ekonominių arba klimato darbotvarkės priežasčių. Pagrindinė sėkmingos pertvarkos sąlyga – įtraukus ir įžvalgus požiūris, siekiant užtikrinti, kad žmonės turėtų deramą ateitį. Tai apima realistiško veiksmų plano parengimą, būtinos mokslinių tyrimų infrastruktūros sukūrimą ir technologinių, inovacijų, akademinių ir švietimo priemonių teikimą, taip pat būtiną finansavimą. Siekiant užtikrinti tinkamą finansavimą, šiems regionams remti skirtos Europos priemonės (pvz., Europos teisingos pertvarkos fondas) neturėtų pakeisti nacionalinių pastangų.

9. Su pertvarka susijusios veiklos ir projektų finansavimas bei parama ES lygmeniu

9.1. Pramonės pertvarkos procesas gali atverti neribotas galimybes, tačiau, norint jomis pasinaudoti, reikia didelių investicijų į pažangią gamybą ir prieinamą infrastruktūrą, taip pat į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Taip pat patiriamos pradinės išlaidos, kurios apima pajamas pakeičiančias išmokas ir kvalifikacijos suteikimo darbuotojams (jų perkvalifikavimo) išlaidas.

9.2. Jau yra sukurta daug nacionalinio ir ES lygmens priemonių, skirtų su pertvarka susijusiai veiklai ir projektams remti. Tikslas įgyvendinti teisingą pertvarką taip pat buvo pabrėžtas ES ekonomikos gaivinimo plane. Tačiau politikos rėmimo priemonės yra pernelyg dažnai nepriklausomai kuriamos ir vykdomos įvairiais valdžios lygmenimis, beveik arba visai jų nekoordinuojant, menkai stebint ir vertinant.

9.3. EESRK ragina Tarybą ir Europos Parlamentą padidinti ir skirti pakankamą finansavimą investicijų poreikiams pagal 2021–2027 m. DFP, siekiant įgyvendinti realią ir radikalią žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Kad būtų užtikrintas pakankamas finansavimas, EESRK taip pat pasisako už nuosavų išteklių spektro išplėtimą, galbūt įtraukiant skaitmeninių paslaugų mokestį, bendrą konsoliduotąją pelno mokesčio bazę ir finansinių sandorių mokestį ( 16 )

9.4. Dabartiniu programavimo laikotarpiu Europos struktūrinių ir investicijų fondų paramą gavusioms didelėms įmonėms taikomose taisyklėse nustatyta, kad jos turi grąžinti tą įnašą, jeigu per 10 metų nuo galutinio paramos mokėjimo gamybinė veikla perkeliama už Sąjungos ribų (Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 ( 17 ) 71 straipsnio 2 dalis). EESRK mano, kad reikia sugriežtinti būsimo programavimo laikotarpio nuostatas, siekiant skatinti į kitas šalis perkeltos veiklos sugrąžinimą į ES ir užtikrinti sanglaudą, išsaugoti gamybinę struktūrą ir (arba) pajėgumus, didinti užimtumą ir skatinti tvaresnį „teritorinį vystymąsi“.

9.5. EESRK taip pat pritaria ES fiskalinio valdymo gerinimui, atsižvelgiant į riziką tvarumui ir remiantis žaliojo biudžeto sudarymo geriausios praktikos pavyzdžiais ir fiskalinių planų peržiūra. Be to, siekiant įtikinti įmones ir pavienius asmenis investuoti į žaliąsias iniciatyvas, turinčias socialinį poveikį, reikalingos mokesčių paskatos ( 18 )

9.6. Dėl iššūkių, su kuriais Europa susiduria pereidama į žaliąją ir skaitmeninę ekonomiką, reikia didžiulių investicijų, kurių viešieji pinigai ir tradicinis finansavimas naudojantis bankų paskolomis užtikrinti negali. Reikės didžiulių investicijų iš privačiojo sektoriaus. Reikėtų nuosekliai įdiegti privačiojo sektoriaus finansinių išteklių nukreipimo į aplinkos, socialinius ir valdymo kriterijus atitinkančias investicijas mechanizmą. Todėl bankų sąjungos, kapitalo rinkų sąjungos, tvarių finansų, skaitmeninių finansų ir MVĮ strategijas reikia tarpusavyje sustiprinti ir užtikrinti lėšų nukreipimą į produktyvesnius projektus. EESRK teigiamai vertina Tvaraus finansavimo platformos sukūrimą ir tikisi, kad paspartės socialinės taksonomijos kūrimas.

10. Poveikis užimtumui

10.1. Kadangi vykdant pramonės pertvarką dažnai reikia pereiti nuo senų ir tradicinių gamybos pramonės šakų prie į ateitį orientuotos veiklos (net ir tradiciniuose sektoriuose), tai gali lemti didesnį nei vidutinį nedarbo lygį (bent laikinai) dėl lokaliai sutelktos deindustrializacijos ir įgūdžių bazės nuosmukį patiriančiuose sektoriuose. Darbuotojų atstovų numatymas ir dalyvavimas filialų ir įmonių lygmeniu bei prieš priimant sprendimus yra labai svarbus. Labai svarbu, kad politika, skirta pramonės pertvarkos klausimams spręsti, padėtų darbuotojams ir vietos bendruomenėms, visų pirma neįgaliems darbuotojams ir kitiems pažeidžiamų grupių darbuotojams, valdyti pertvarką kuo mažiau ją trikdant ir kartu maksimaliai padidinti galimą naudą.

10.2. Kvalifikacija

10.2.1. Norint sėkmingai pereiti prie ateities darbo, būtina užimtumo ir įgūdžių ugdymo politiką pritaikyti prie vietos darbo rinkos sąlygų. Be to, įgūdžių pasiūla turi atitikti įgūdžių paklausą. Geresnį būsimų įgūdžių poreikių numatymą ir tinkamą jų pasiūlą, užtikrinant darbuotojų perkvalifikavimą bei jų turimų įgūdžių tobulinimą, įskaitant teisę į mokymąsi visą gyvenimą, reikia derinti su politika, skatinančia investicijas į naujus užimtumo ir produktyvumo augimo šaltinius. Pramonės mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros srityje turi būti ieškoma galimybių stiprinti lyderystę technologijų srityje, o tai savo ruožtu sukurs galimybių įgūdžių tobulinimui. Technikos institutams, profesinėms organizacijoms ir NVO, taip pat valstybinėms įdarbinimo agentūroms teks svarbus vaidmuo teikiant paramą perkvalifikavimo programų forma.

10.2.2. EESRK pažymi, kad įgyvendinant teisingą skaitmeninę ir žaliąją pertvarką pagalba mokymuose dalyvaujantiems asmenims pirmiausiai prasideda nuo neformaliojo mokymosi ir savišvietos rezultatų patvirtinimo bei užtikrinimo, kad būtų pripažinti ir sertifikuoti mokymo kursai siekiant, kad neformalųjį mokymąsi ir savišvietą būtų galima laikyti visa asmens įgytos kvalifikacijos dalimi ( 19 )

10.3. Įgūdžių darbotvarkėje daugiau dėmesio turėtų būti skiriama bendrųjų kompetencijų ugdymui privalomojo švietimo ciklų ir (arba) mokymo programų metu, taip pat jaunimo ir suaugusiųjų mokymuisi.

10.4. Komisija paskelbė Skaitmeninio švietimo veiksmų planą (2021–2027 m.) ( 20 ) . Tai turėtų būti kompleksinė strategija, kuri taip pat galėtų padidinti strateginę švietimo ir mokymo svarbą politikos srityse Europos lygmeniu.

10.5. ESTR įgyvendinimo veiksmų planas

Vykdant teisingas pertvarkas reikia tinkamos socialinės politikos, kad būtų remiamos geros darbo sąlygos, tinkamai veikiančios kolektyvinių derybų ir darbo santykių sistemos ir užtikrinama tinkama socialinė apsauga, siekiant padėti darbuotojams pereinamuoju laikotarpiu. EESRK norėtų pateikti keletą pasiūlymų dėl būsimo Komisijos ESTR įgyvendinimo veiksmų plano.

10.5.1. EESRK siūlo Komisijai iš naujo įvertinti atitinkamo ES darbo teisės acquis tinkamumą ir sustiprinti jį, siekiant geriau paremti teisingą pertvarką darbuotojams.

10.5.2. Teisė į saugumą ir sveikatą yra pagrindinė visų darbuotojų teisė darbo vietoje, neatsižvelgiant į jų darbo santykius ar verslo modelį, pagal kurį jie dirba. EESRK yra labai susirūpinęs dėl to, kad kai kurios naujos darbo rūšys, atsiradusios dėl su klimatu susijusios ir skaitmeninės pertvarkos, gali nepatekti į darbuotojų saugos ir sveikatos (DSS) nuostatų taikymo sritį. Be to, skaitmenizuotose darbo vietose, kaip jau įrodyta, esama didelės rizikos, pvz., darbo suintensyvėjimas, stresas ir psichosocialinis smurtas ( 21 ) , o ateityje galime tikėtis, kad atsiras dirbtinio intelekto ( 22 ) sukeltų nelaimingų atsitikimų, kurių turime išvengti. Todėl EESRK ragina visus ES darbuotojus apsaugoti DSS teisės aktais ( 23 )

10.5.3. EESRK skatina Europos Komisiją, atsižvelgiant į technologinę plėtrą, reguliariai peržiūrėti Bendrąjį duomenų apsaugos reglamentą (BDAR) ir su juo susijusius reglamentus ( 24 )

10.5.4. Socialinio dialogo vaidmuo, nacionaliniu ir Europos lygmenimis, yra svarbus formuojant ekonominę, darbo ir socialinę politiką. EESRK pritaria, kad vykdant socialinių partnerių dialogą atitinkamu nacionaliniu, regionų ir Europos lygmeniu būtų parengtos tinkamos teisingos pertvarkos priemonės, siekiant valdyti minimalią apsaugą, ją keisti ir suteikti tais atvejais, kai pertvarkomos darbo vietos arba dėl (technologinių, demografinių, globalizacijos, klimato kaitos, žiedinės ekonomikos) pokyčių vykdomi kolektyviniai atleidimai iš darbo, įskaitant teisę vesti kolektyvines derybas, kad būtų galima numatyti pokyčius ir teikti paramą nukentėjusiems darbuotojams (Direktyvos dėl kolektyvinio atleidimo iš darbo priėmimas) ( 25 )

10.5.5. EESRK dar kartą pabrėžia, kad diegiant pakeitimus, naujas technologijas ir DI sistemas, dėl kurių gali pasikeisti darbo organizavimas, darbo priežiūra ir kontrolė, taip pat darbuotojų vertinimo ir įdarbinimo sistemos, būtina konsultuotis su darbuotojais ir jų atstovais bei teikti jiems informaciją. Visose įmonėse būtina užtikrinti teisę į informaciją ir konsultavimąsi, tinkamai įgyvendinant Europos darbo tarybų direktyvą ir įvesti ES lygmeniu suderintą pagrindą dėl dalyvavimo valdybose. Todėl EESRK ragina sukurti stiprią ir tvirtą Europos informavimo, konsultavimosi ir darbuotojų dalyvavimo sistemą ( 26 ) , kuri būtų svarbus aspektas kuriant teisingas ir sąžiningas atkūrimo bei aplinkos ir skaitmeninės pertvarkos kryptis. Komisija turėtų skatinti socialinį dialogą, siekdama įtraukti darbuotojus į su klimatu susijusią ir skaitmeninę pertvarką visose valstybėse narėse, ir stebėti jo rezultatus Europos semestro metu.

10.5.6. Reikia sukurti socialiai atsakingo restruktūrizavimo ir įmonių pokyčių numatymo sistemą, kuri papildytų esamas darbuotojų informavimo, konsultavimosi ir dalyvavimo teises ir atitiktų pagrindinius Europos socialinio modelio elementus ( 27 ) . EESRK mano, kad Komisija turėtų peržiūrėti Pokyčiams ir restruktūrizavimui numatyti skirtą ES kokybės sistemą ir pasiūlyti teisinį pagrindą konkrečioms sistemos sąlygoms, susijusioms su darbuotojų dalyvavimu, kad būtų pagerintas darbuotojų dalyvavimas sprendžiant problemas, susijusias su žaliuoju kursu ir skaitmeninės transformacijos procesu ( 28 )

10.6. Nauja socialinė sutartis

Siekiant nustatyti ekonomikos gaivinimo būdus, kurie padėtų investuoti į darbo vietas ir apsaugotų teises bei pragyvenimą užtikrinantį darbo užmokestį, visiems darbuotojams atkurti tvirtas darbo rinkos institucijas laikantis anksčiau prisiimtų įsipareigojimų ir užtikrinti socialinę apsaugą, EESRK teigia, kad per socialinį dialogą teisinga pertvarka turi tapti ekonomikos gaivinimo pagrindu, aktyviai dalyvaujant pilietinei visuomenei, kuri padėtų sukurti socialinę, teisingą ir įtraukią pramonės pertvarką.

2020 m. gruodžio 2 d., Briuselis. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto pirmininkė Christa SCHWENG

(1) Europos Komisijos 2020 m. vasaros ekonominė prognozė. Dar gilesnis nuosmukis ir didesni skirtumai.

(2) OL C 364, 2020 10 28, p. 1.

(3) OL C 429, 2020 12 11, p. 173.

(4) OL C 429, 2020 12 11, p. 6.

(5) EESRK tyrimas „Naujas konsensusas dėl Europos pilietinės visuomenės vertybių ir jų vertinimo“.

(6) OL C 47, 2020 2 11, p. 64.

(7) OL C 353, 2019 10 18, p. 6.

(8) Preliminarioji sutartis dėl sąžiningos anglių kasybos pertvarkos ir kasybos bendruomenių tvaraus vystymosi 2019–2027 m. laikotarpiu (Ispanija); iniciatyva „Darbo vietos, skirtos kovai su klimato kaita“ (Portugalija); Socialinių partnerių susitarimas dėl teisingos pertvarkos ir klimato kaitos (Graikija); „Thyssenkrupp Steel Europe“. Būsimas plieno paktas 2020–2030 m. (Vokietija, 2020 m. kovo mėn.).

(9) OL C 120. 2020 4 14, p. 1.

(10) Charveriat, C. and Bodin, E. (2020), Delivering the Green Deal: the role of a reformed European Semester within a new sustainable economy strateg.

(11) OL C 14. 2020 1 15, p. 1.

(12) OL C 311, 2020 9 18, p. 1.

(13) OL C 311, 2020 9 18, p. 1.

(14) OL C 311, 2020 9 18, p. 1.

(15) Rodríguez-Pose, A. (2017), The revenge of the places that don’t matter (and what to do about it), Cambridge Journal of Regions, Economy and Society, Vol. 11, No. 1, pp. 189–209.

(16) OL C 440, 2018 12 6, p. 106.

(17) OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(18) OL C 311, 2020 9 18, p. 63.

(19) OL C 10, 2021 1 11, p. 40.

(20) https://ec.europa.eu/education/sites/default/files/document-library-docs/deap-factsheet-sept2020_en.pdf.

(21) TDO (2019) The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalised Work.

(22) OL C 47, 2020 2 11, p. 64.

(23) OL C 14. 2020 1 15, p. 52.

(24) OL C 47, 2020 2 11, p. 64.

(25) OL C 14. 2020 1 15, p. 1.

(26) OL C 10, 2021 1 11, p. 14.

(27) OL C 161, 2013 6 6, p. 35.

(28) OL C 364, 2020 10 28, p. 1.

(29) OL C 190, 2019 6 5, p. 1.

(30) Tarybos išvados dėl minimalių pajamų apsaugos stiprinimo siekiant kovoti su skurdu ir socialine atskirtimi COVID-19 pandemijos metu ir vėliau.

(31) OL C 97, 2020 3 24, p. 32.

(32) OL C 429, 2020 12 11, p. 159.

(33) OL C 364, 2020 10 28, p. 1.

(34) COM(2020) 682 final.