Centralizuota elektroninė sistema turi pradėti veikti ne vėliau kaip per šešis metus nuo Reglamento įsigaliojimo (2019 m. birželio 28 d.), t. y. ne vėliau kaip iki 2025 m. birželio 28 d. Be to, sistema bus ne tik priemonė valstybių narių administracijoms saugoti informaciją ir ja keistis, bet ir galimybė veiklos vykdytojams atlikti formalumus, būtent pateikti importo licencijų prašymus valstybių narių kompetentingoms viešosioms institucijoms ir išduoti šias licencijas, taip pat pateikti importuotojo patvirtinimus muitinei.

Komisijos pradiniame pasiūlyme numatyta galimybė – nenustatant konkretaus laikotarpio – sukurti elektroninę sistemą, siekiant sudaryti sąlygas už Reglamento įgyvendinimą atsakingų valstybių narių valdžios institucijų administraciniam bendradarbiavimui. Tačiau per derybas dėl Reglamento priėmimo Europos Parlamento ir Tarybos prašymu į Reglamentą buvo įtraukta nuostata, kuria Komisija įpareigojama per tam tikrą laikotarpį sukurti centralizuotą elektroninę sistemą.

Pagal Reglamentą tam tikrų kultūros vertybių, laikomų paveldu, kuriam kyla itin didelis pavojus, importui taikomas importo licencijų reikalavimas, o kitų vertybių, laikomų paveldu, kuriam kyla ne toks didelis pavojus, importui – importuotojo patvirtinimų reikalavimas ir užtikrinama, kad jas importuojant į Sąjungą tikrinimai būtų atliekami vienodai. Be to, draudžiamas bet koks fizinis kultūros vertybių, išvežtų iš trečiosios šalies, kurioje jos buvo sukurtos arba rastos, teritorijos pažeidžiant tos šalies įstatymus ir kitus teisės aktus, įvežimas į Sąjungą, pavyzdžiui, vežant tranzitu vadinamoji bendro draudimo taisyklė).

·3 etapas – diegimas ir veikimas. Šį paskutinį etapą sudaro KVI sistemos diegimas ir išbandymas, įskaitant kiekvienoje valstybėje narėje rengiamą tam tikrą mokymo veiklą siekiant užtikrinti, kad iki 2025 m. birželio 28 d. veiklos vykdytojai ir kompetentingos viešosios institucijos sugebėtų ir būtų gerai pasirengę naudotis sistema. Pasibaigus šiam etapui, prasidės 6 mėnesių priežiūros laikotarpis, per kurį sistema bus pakoreguota taip, kad atitiktų bet kokius su veikimu susijusius poreikius, kurie gali išaiškėti tik tada, kai IT sistema taps privaloma, ir užtikrinta, kad sistema veiktų sklandžiai.

Projekto grupę sudaro 18 delegatų iš 11 valstybių narių (AT, BE, BG, ES, LV, PT, RO, DE, NL, IT, FR) ir iki šiol grupės nariai susitiko šešis kartus.

KVI sistemos įgyvendinimas priklauso nuo to, ar valstybės narės ir Europos Parlamentas patvirtins atitinkamą muitinės programos, kuri bus įgyvendinama pasibaigus programai „Muitinė 2020“, finansavimą pagal kitą daugiametę finansinę programą (toliau – DFP), ir nuo išteklių paskirstymo Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniame direktorate, atsižvelgiant į įvairius generalinio direktorato prioritetus.

1-a rizika – darbuotojų paskyrimas

Pradiniame Komisijos pasiūlyme nebuvo numatyta sukurti IT sistemą. Taigi atitinkamai tam nebuvo paskirti ištekliai. Tačiau per derybas teisėkūros institucijų prašymu KVI sistemos sukūrimo uždavinys buvo įtrauktas į Reglamentą, o tam prireikė tuo metu nenumatytų papildomų lėšų. Per 2018 m. gruodžio mėn. vykusius politinius trišalius dialogus apskaičiuota, kad šio šešerių metų trukmės projekto reikmėms, susijusioms su IT plėtros darbuotojų etatais Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniame direktorate, reikės dviejų visą darbo laiką dirbančio administratoriaus etatų. Tačiau, atsižvelgiant į turimus pagal dabartinę daugiametę finansinę programą (DFP) paskirtus finansinius išteklius, galima paskirti tik vieną sutartininką – nuo 2019 m. rugsėjo mėn. pabaigos.

Be to, objektyvus projekto sudėtingumas, specialios politikos ir techninių priemonių žinios, kurių reikia KVI sistemai sukurti, nulėmė tai, kad darbuotojo parengimas ir mokymas tam, kad jis galėtų dirbti rengdamas dokumentą, užtruko gana ilgai. Tačiau kuriant sistemos funkcines specifikacijas ir projektuojant struktūrą vėluojama tik šiek tiek.

2-a rizika – turimi biudžeto ištekliai

Labai sunku daryti pažangą, kai esama su derybomis dėl naujos DFP susijusio netikrumo dėl biudžeto. Priklausomai nuo DFP derybų rezultato, blogiausio scenarijaus atveju yra rizika, kad kūrimo ir paleidimo etapuose atliekamas darbas bus sustabdytas arba bus labai vėluojama jį atlikti ir laikytis KVI sistemos sukūrimo teisinių terminų bus neįmanoma.

Be pirmiau minėtos rizikos, su COVID-19 susijusi visuomenės sveikatos krizė turi tam tikrą poveikį sistemos kūrėjų grupės gebėjimui atlikti darbą, o ypač kalbant apie projektinę veiklą ir ekspertų grupės bei projekto grupės narių susitikimus su valstybių narių atstovais. Visų pirma buvo atšauktas vienas ekspertų grupės posėdis, o tai turėjo tiesioginę įtaką projekto grupės atliekamo darbo pažangai, o kitas projekto grupės narių posėdis gali būti surengtas tik nuotoliniu būdu ir trukti tik trečdalį iš pradžių jam numatyto laiko. Be to, dėl visuomenės sveikatos krizės valstybės narės buvo priverstos perskirstyti savo prioritetus, todėl turėjo mažiau pajėgumų prisidėti prie sistemos kūrimo ir teikti susijusią grįžtamąją informaciją. Toks poveikis priklausys nuo to, kiek tęsis visuomenės sveikatos krizė.

Rizikos mažinimo veiksmai

Rizika buvo dokumentuojama Mokesčių ir muitų sąjungos generaliniame direktorate. Buvo skirtas laikinas (2 metų trukmės) administratoriaus (AD) etatas.

6.IŠVADOS

Šioje pačioje pirmojoje Komisijos kultūros vertybių importo (KVI) centralizuotos elektroninės sistemos kūrimo pažangos ataskaitoje nurodomi iki šiol atlikti veiksmai, būtent:

(a)tebevykstantis pasirengimas priimti reikiamas įgyvendinimo nuostatas,

(b)konsultavimasis su valstybių narių atstovais Su kultūros vertybėmis susijusių muitinės klausimų ekspertų grupėje ir specialiai šiuo tikslu sudarytoje kultūros vertybių importo projekto grupėje.

Galima KVI sistemos įgyvendinimo iki nustatyto 2025 m. birželio 28 d. termino vėlavimo rizika, kurią iki šiol nustatė Komisija, yra susijusi su netikrumu dėl dirbti projekte skiriamų darbuotojų, nes tai priklauso nuo dabar biudžete turimų išteklių, bendrų muitinės IT plėtros prioritetų ir lėšų skyrimo ateityje pagal kitą DFP.





I PRIEDAS. Daugiametis strateginis planavimas

Daugiamečiu elektroninės muitinės strateginiu planu užtikrinamas veiksmingas ir suderintas IT projektų valdymas nustatant ir strateginį pagrindą, ir orientyrus. Planui galiausiai pritarė Muitų politikos grupėje (MPG) dalyvaujančių valstybių narių atstovai, remdamiesi Elektroninės muitinės koordinavimo grupės (EMKG) patarimais ir Prekybos ryšių grupėje (PRG) vykusiomis konsultacijomis su verslininkais.

Elektroninės sistemos planavimas, kurį aptarė ir kuriam pritarė valstybių narių atstovai, išsamiai aprašytas MASP-C 2019 red. 1.18 apraše.

Toliau pateiktoje 1 lentelėje pateikta MASP-C 2019 red. 1.18 aprašo ištrauka apie kultūros vertybių importo projekto planavimą.