P6_TA(2007)0468
Įprastini ųenergijos šaltini ųir energetikos technologijos
2007 m. spalio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija d ėlįprastini ųenergijos šaltini ųir energetikos
technologij ų(2007/2091(INI))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Europos energetikos politika “(COM(2007)0001),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Tausi elektros energijos gamyba deginant i škastin įkurą: siekis
užtikrinti beveik ter šalųneišskirian čiągamyb ądeginant angl įpo 2020 m. “(COM(2006)0843),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Branduolin ėinformacin ėprograma, pateikta pagal Euratomo
sutarties 40 straipsn įEkonomikos ir socialini ųreikal ųkomitetui, kad jis pareik štųnuomon ę“
(COM(2006)0844),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ądėl Europos strateginio energetikos technologij ųplano suda-
rymo (COM(2006)0847),
— atsižvelgdamas įsavo 2007 m. gegu žės 10 d. rezoliucij ądėl Euratomo įvertinimo: 50 Europos bran-
duolin ės energetikos politikos met ų(1),
— atsižvelgdamas įsavo 2006 m. gruod žio 14 d. rezoliucij ądėlŽaliosios knygos: Europos S ąjungos
tausios, konkurencingos ir saugios energetikos strategija (2),
— atsižvelgdamas įsavo 2006 m. bir želio 1 d. rezoliucij ądėl Komisijos žaliosios knygos apie energijos
vartojimo efektyvum ą, arba kaip ma žesnėmis s ąnaudomis sutaupyti daugiau energijos (3),
— atsižvelgdamas įsavo 2006 m. kovo 23 d. rezoliucij ądėl Europos S ąjungos energijos tiekimo sau-
gumo (4),
— atsižvelgdamas į2006 m. lapkri čio 23 d. Transporto, telekomunikacij ųir energetikos tarybos i švadas
dėl Energijos vartojimo efektyvumo veiksm ųplano,
— atsižvelgdamas į2007 m. kovo 8 –9 d. Europos Vadov ųTarybos pirmininkaujan čios valstyb ės nar ės
išvadas, kuriose patvirtinamas Europos Vadov ųTarybos 2007 –2009 m. veiksm ųplanas „Europos ener-
getikos politika “,
— atsižvelgdamas įpagal Darbo tvarkos taisykli ų113 straipsn įSalvadoro Garriga Polledo pateikt ąpasiū-
lymądėl rezoliucijos d ėlšvariųangli ųtechnologij ų(B6-0143/2007),
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įPramon ės, mokslini ųtyrim ųir energetikos komiteto prane šimąirįVystymosi komi-
teto, Tarptautin ės prekybos komiteto, Aplinkos, visuomen ės sveikatos ir maisto saugos komiteto ir
Regionin ėsp lėtros komiteto nuomones (A6-0348/2007),
(1) Priimti tekstai, P6_TA(2007)0181.
(2) Priimti tekstai, P6_TA(2006)0603.
(3) OL C 298 E, 2006 12 8, p. 273.
(4) OL C 292 E, 2006 12 1, p. 112.C 263 E/424 LT 2008 10 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
A. kadangi d ėl didel ės ES priklausomyb ės nuo importuojam ųenergijos šaltini ųvis svarbesni tampa ener-
getikos politikos klausimai, susij ęsu tiekimo saugumu, atsinaujinan čiais energijos šaltiniais, energijos
taupymu, energijos naudojimo efektyvumu ir energijos tiekimo šaltini ųįvairinimu,
B. kadangi tokiems įprastiniams energijos šaltiniams, kaip anglys, nafta, dujos, branduolin ėenergija, ir
toliau teks svarbus vaidmuo u žtikrinant energijos tiekim ą,
C. kadangi, jei nebus imtasi prevencini ųpriemoni ų, ES priklausomyb ėnuo i škastinio kuro importo iki
2030 m. padid ės iki 65 proc. bendro sunaudojamo kiekio, ir kadangi lieka neai škum ųdėl duj ųir naftos
tiekimo, nes kyla geopolitini ųpavoj ųir did ėja su paklausa susijusi konkurencija,
D. kadangi d ėl akmens angli ųsektoriaus konversijos daromas didelis ekonominis ir socialinis poveikis
regionams, turintiems ma žai ekonomin ės veiklos įvairinimo ir darbo viet ųkūrimo alternatyv ų,
E. kadangi automobiliai su elektrine pavara gali i šesmės pagerinti efektyvum ą, kai elektros energija įkrau-
nama i šmažai anglies dvideginio i šmetan čiųtechnologij ųenergijos šaltini ų,
F. kadangi priklausomyb ėnuo naftos gal ėtųbūti ma žinama patvirtinant priemones, kuriomis ma žinamas
didelis automobili ųišmetam ųšiltnamio efekt ąsukelian čiųdujųkiekis,
G. kadangi bendr ąelektros energijos gamyb ąES sudaro šieįvairūs energijos šaltiniai: branduolin ėenergija
–31 proc., anglys –29 proc., dujos –19 proc., atsinaujinantys energijos šaltiniai –14 proc. ir nafta –
5 proc.,
H. kadangi d ėliškastinio kuro naudojimo t ęsimo reikia toliau d ėti pastangas kovojant su klimato kaita,
I. kadangi ES u žsibrėžėplačius tikslus suma žintišiltnamio efekt ąsukelian čiųdujųkiekįir tai yra svarbiau-
sia kovos su klimato kaita politikos dalis,
J. kadangi įprastinius energijos šaltinius galima naudoti kurui gaminti,
K. kadangi Europos S ąjungoje pertvarkant juod ųjųakmens angli ųkasyb ąnetgi tiekimo saugumo po žiūriu
tikslinga pasilikti dabartin ęgalimyb ęnaudotis dideliais esamais S ąjungos vidaus i štekliais,
L. kadangi Bendrijos teis ės aktai, pvz., 2001 m. rugs ėjo 27 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva
2001/77/EB d ėl elektros energijos, pagamintos i šatsinaujinan čiųenergijos i šteklių,rėmimo vidaus elek-
tros rinkoje (1), pad ėjo skatinti technologij ųplėtrąir privataus sektoriaus investicijas įmokslinius tyri-
mus ir taikom ąjąveikl ą,
Apžvalga
1. pritaria min ėtiems Komisijos komunikatams apie tausi ąelektros energijos gamyb ądeginant i škastin į
kurą, Europos strategin įenergetikos technologij ųplanąir branduolin ęinformacin ęprogram ą;
2. pabr ėžia, kad padidinus energijos naudojimo efektyvum ąlabai prisidedama prie tiekimo tausumo ir
saugumo ir taip pat pagerinamos ES gamintoj ųeksporto galimyb ės;
3. mano, kad svarbu įvairinti energijos šaltinius, atsi žvelgiant įvis didesn įištekliųtrūkum ą; taip pat
pabr ėžia branduolio dalijimosi svarb ątiekimo saugumui ir galb ūt ateityje branduoli ųsintez ės svarb ąkai
kurioms valstyb ėms; atkreipia d ėmesįįtai, kad tiekimo saugumo po žiūriu svarbu u žtikrinti regionini ųištek-
liųnaudojim ą;
(1) OL L 283, 2001 10 27, 33.2008 10 16 LT C 263 E/425 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
4. mano, kad ypa čsvarbu toliau gerinti j ėgaini ų, kurios naudoja i škastinio kuro technologij ą, efektyvum ą,
toliau grie žtinti branduolin ės energijos j ėgaini ųsaugumo standartus, spar čiai tobulinti branduolin ės sintez ės
technologij ąir atitinkamai daugiau skirti l ėšųmoksliniams tyrimams;
5. ragina valstybes nares ir region ųvaldžios institucijas įvairinti ir decentralizuoti energijos gamyb ą, nau-
dojant įvairiuose ES regionuose esan čius tinkamiausius i šteklius ir atsi žvelgiant įkonkre čias region ųypaty-
bes;
6. pa žymi, kad labai svarbu suteikti daugiau galimybi ųnaudotis tvarios energijos šaltiniais besivystan-
čioms šalims, siekian čioms T ūkstantme čio vystymosi tiksl ų, ir taip pat pa žymi, kad šiuo metu du milijardai
žmoni ųneturi u žtektinai energijos i šteklių, o tai riboja j ųekonominio vystymosi ir gyvenimo lygio k ėlimo
galimybes;
7. pabr ėžia, kad, kol įgyvendinant energetikos politik ąneprad ėtas taikyti EB sutarties 174 straipsnio
2 dalyje nustatytas principas „teršėjas moka “, vidaus energetikos rinka ir toliau bus i škreipta; taigi dar kart ą
ragina valstybes nares įenergijos kainas įskaičiuoti visas i šorines s ąnaudas, įskaitant visas aplinkosaugos ir
būsimųdarb ųsąnaudas;
8. pa žymi, kad nustatant energijos kainas turi b ūti atsi žvelgiama įtikrąsias i šorines energijos gamybos
sąnaudas, taip pat ir įsusijusias su aplinkosauga;
9. mano, kad energetikos sektoriuje s ėkmingai ma žinti i šmetam ąšiltnamio efekt ąsukelian čiųdujųkiekį
galima tik daugiau taikant ma žai anglies dvideginio i šskirian čias technologijas –branduolin ęenergij ą,švarias
akmens anglis ir atsinaujinan čiusšaltinius;
Energetikos technologija
10. tvirtina, kad tausios energijos tiekimo įES saugum ąateityje galima u žtikrinti tik tuo atveju, jei bus
vykdoma daug mokslini ųtyrim ųir jei keisis vartotoj ųelgesys;
11. teigiamai vertina ES ir JAV transatlantin ęekonomikos taryb ą, vien ąiš2007 m. baland žio 30 d.
Vašingtono mieste pasira šytos ES ir JAV transatlantin ės ekonomin ės partneryst ės dali ų, kuri pad ės pagerinti
transatlantin įsupratim ąenergetikos klausimais; pabr ėžia, kad reikia stiprinti su energetikos klausimais susi-
jusius ry šius, o tai tur ės apimti ir teis ės akt ųleidyb ą;
12. pa žymi, kad Europa pirmauja pasaulyje pa žangiųenergetikos technologij ų,įskaitant energijos naudo-
jimo efektyvum ąir atsinaujinan čius energijos šaltinius, mokslini ųtyrim ųir taikomosios veiklos srityse, o
ypačpirmauja branduoli ųsintez ės technologij ųsrityje;
13. ragina Komisij ąir valstybes nares, regionus ir kitus susijusius subjektus veiksmingai naudotis sanglau-
dos politikos teikiamomis galimyb ėmis ir investuoti įnaujas energetikos technologijas –irįatsinaujinan čių
energijos šaltini ų,i rįtausias i škastinio kuro technologijas (ma žai ter šalųišskirian čios jėgainės);
14. ragina valstybes nares ir region ųvaldžios institucijas imtis priemoni ųenergetiniam saugumui page-
rinti, panaudojant glaudesnio tiesioginio bendradarbiavimo energetikos sektoriuje, ypa čpasienio regionuose,
priemones;
15. rekomenduoja daug investuoti įnaujoves ir taikomuosius tyrimus, ir skatina kapitalo investicijas į
pažangius energetikos tinklus ir vadinamosios protingos elektros energijos perdavimo ir paskirstymo siste-
mos technologijas;
16. pa žymi, kad ES nepriklausan čios valstyb ės ir regionai labai daug investuoja įmokslinius tyrimus ir
taikom ąjąveikl ą, o tai gali viduriniu laikotarpiu kelti pavoj ųEuropos pirmavimui technologijos srityje, bet
reikėtųvengti sutelkti per daug l ėšųvienoje srityje; atsi žvelgiant įvisuotin ęatsakomyb ękovojant su klimato
kaita, pabr ėžia, kad nepageidautina, jog besivystan čiosšalys atsilikt ųanglies dvideginio surinkimo ir saugo-
jimo (angl. CCS) vystymo srityje, ir pabr ėžia, kad ypa čsvarbu šioje srityje artimai bendradarbiauti su Kinija
ir Indija;C 263 E/426 LT 2008 10 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
17. pabr ėžia, kad d ėlšio ES technologij ųsrities prana šumo, atsiradusio d ėl ES ir valstybi ųnariųvykdom ų
mokslini ųtyrim ų, did ėja jos pramon ės konkurencingumas ir yra kuriamos darbo vietos ES;
18. ragina ES, valstybes nares ir verslo atstovus, laikantis subsidiarumo principo, d ėti dvigubai daugiau
pastang ųenergetikos mokslini ųtyrim ųir taikomosios veiklos srityje, ypa čsiekiant padidinti energijos gamy-
bos ir tiekimo efektyvum ą, suma žinti poveik įaplinkai, padidinti esam ųtechnologij ųsaugum ą, tobulinti
atsinaujinan čiųenergijos i štekliųsaugojimo technologijas ir kurti naujos kartos branduolinius reaktorius ir
naujas energetikos technologijas, įskaitant branduoli ųsintez ės;
19. rekomenduoja, kad ateinan čiais metais valstybi ųnariųenergetiniam saugumui ir nepriklausomumui
itin svarbi ųribot ųištekliųklausimu b ūsimajame Europos strateginiame energetikos technologij ųplane pir-
menyb ėturėtųbūti teikiama technologij ųtendencijoms, kurios pad ėtųoptimaliai panaudoti j ųgalimybes,
siekiant suma žinti bendr ąišmetam ųšiltnamio efekt ąsukelian čiųdujųkiekį;
20. pa žymi, kad tikslai 2020 m. ma žiausiai 20 proc. ES sunaudojamos energijos gauti i šatsinaujinan čių
energijos šaltini ųir 20 proc. pagerinti energijos naudojimo efektyvum ą, paskatina Europ ąsiekti gerokai
didesn ės atsinaujinan čiųenergijos šaltini ųskverbties ir energijos naudojimo efektyvumo technologij ųsklai-
dos ilgesniuoju laikotarpiu; mano, kad b ūtina, jog Europos strateginiame energetikos technologij ųplane b ūtų
išsamiai atsi žvelgta įtai, jog visuose ekonomikos sektoriuose pereinama prie atsinaujinan čiųenergijos šalti-
niųtechnologij ųnaudojimo ir didinamas energetinis naudingumas;
21. pritaria Komisijos parei škimui, kuriame nurodoma, kad ji ketina per 2008 m. pavasario Europos
Vadov ųTarybos susitikim ąpateikti Europos strategin įenergetikos technologij ųplaną,t ačiau abejoja, i škur
bus gauta l ėšų š iam planui įgyvendinti;
22. ragina Komisij ąremti sintetinio kuro technologij ąatsižvelgiant įjos galimybes padidinti energijos
tiekimo saugum ąir suma žinti ES keli ųtransporto sektoriaus i šmetam ųteršalųkiekį;
23. pa žymi, kad valstyb ės parama nauj ųenergetikos technologij ųdiegimui tur ėtųbūti skiriama tinkamai,
atsižvelgiant įjųkomercin įperspektyvum ą, ir tur ėtųbūti baigta skirti v ėliausiai, kai remiamos naujos tech-
nologijos tampa konkurencingos;
24. atkreipia d ėmesįįtai, kad, kaip pabr ėžėTaryba, reikia u žtikrinti, jog kuriant naujus paj ėgumus b ūtų
naudojama pati efektyviausia turima technologija ir kad b ūtųdaugiau naudojama bendra šilumos ir elektros
energijos gamyba, centrinis šildymas ir v ėsinimas bei atliekama pramonin ėšiluma;
25. pabr ėžia, kad, įsipareigojus pasiekti bent jau Lisabonos tiksl ąir tarptautiniu lygmeniu susitarus tam
tikrąminimali ąbiud žeto dal įskirti moksliniams tyrimams, b ūtųprisidedama prie klimato apsaugos sieki ų;
Iškastinis kuras
26. pabr ėžia, kad siekiant u žtikrinti ES energijos tiekimo saugum ąir toliau bus labai svarbus i škastinis
kuras, taip pat pabr ėžia gamtini ųdujų, kaip ma žiausiai anglies dvideginio i šmetan čio iškastinio kuro, vert ę;
27. pabr ėžia, kad i škastin įkurąilguoju laikotarpiu reik ės naudoti elektros energijai gaminti, kol pagrindi-
nius poreikius bus galima patenkinti naudojant atsinaujinan čius energijos šaltinius;
28. pabr ėžia, kad naudojant vietinius energijos šaltinius, ypa čdideles angli ųatsargas ir dideles nepanau-
dotas naftos ir duj ųatsargas kai kuriose valstyb ėse nar ėse ir Norvegijoje, galima prisid ėti prie tiekimo sau-
gumo didinimo; rekomenduoja, kad ateityje, jei tai techni škaiįmanoma, energijos gamybos vietose b ūtų
taikoma anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo (angl. CCS) technologija; mano, kad atitinkamomis teisi-nėmis ir administracin ėmis taisykl ėmis tur ėtųbūti sudarytos optimalios gamybos s ąlygos;2008 10 16 LT C 263 E/427 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
29. mano, kad reikia d ėti daugiau pastang ųsiekiant padidinti elektros energijos gamybos naudojant i škas-
tinįkurąefektyvum ąir apriboti gamybos metu i šmetam ųteršalųkiekį,inter alia, skatinant bendros šilumos
ir elektros energijos gamybos (angl. CHP) pl ėtojim ą;t ačiau pa žymi, kad kai kurios Europos elektrin ės jau yra
efektyviausios pasaulyje;
30. ragina Komisij ąskatinti investicijas įbendr ąšilumos ir elektros energijos gamyb ą;p ažymi, kad efek-
tyvi bendra šilumos ir elektros energijos gamyba gali padvigubinti įprasto akmens anglimis k ūrenamo kon-
densacijos įrenginio efektyvum ą;
31. mano, kad, atsi žvelgiant įtiekimo saugumo ir ekonominio veiksmingumo aspekt ą, neprasminga tai-
kant netinkamas rinkos skatinam ąsias priemones skatinti nestatyti moderniausi ųir efektyviausi ųanglimis
kūrenam ųelektrini ų;
32. ragina Komisij ąužtikrinti, kad prekybos i šmetam ųjųteršalųleidimais sistema neu žkirstųkelio vei-
kiančiųelektrini ųkeitimui naujomis elektrin ėmis, įskaitant atomines elektrines, kurios tur ėtųmažesnį
poveik įklimatui;
33. ragina toliau tobulinti Kioto protokole numatyt ąšvarios pl ėtros mechanizm ą, kad jis gal ėtųbūti
panaudotas pagal paskirt į–perduoti veiksmingas, švarias ir tinkamas energijos gamybos technologijas besi-
vystan čioms šalims;
34. ragina Komisij ątaikant prekybos i šmetam ųjųteršalųleidimais sistem ąužtikrinti, kad b ūtųatsižvelgta
įkonkre čiąšilumos gamybos rinkos problem ą–šilum ądaugiausia gamina individualios i škastiniu kuru
kūrenamos krosnys (katilai), d ėlm a žo dyd žio nepatenkan čiosįprekybos i šmetam ųjųteršalųleidimais sis-
temą;
35. ragina pagerinti esam ųiškastin įkurąnaudojan čiųelektrini ųenergijos naudojimo efektyvum ąir eko-
logiškum ą;
36. pa žymi, kad anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo (angl. CCS) technologija susijusi su elektrini ų
efektyvumo suma žėjimu ir kad technines, aplinkos apsaugos ir teisines CO2saugojimo problemas galima
išspręsti tik pasitelkus mokslinius tyrimus ir politines iniciatyvas; ta čiau mano, kad svarbu atsiradus pirmai
praktinei galimybei pritaikyti anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologijas i škastinio kuro elektri-
nėse;
37. yra įsitikin ęs, kad veiksmingiausias b ūdas u žtikrinti, kad šiltnamio efekt ąsukelian čios dujos netur ėtų
poveikio klimato kaitai, –greitai i šesmės suma žintišiųdujųsusidarym ą;šiuo at žvilgiu mano, kad anglies
dvideginio surinkimo ir saugojimo technologija –tik viena i špriemoni ų, kuri ągalima panaudoti klimato
kaitos problemai spr ęsti;
38. pa žymi, kad anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologija –ne visada perspektyvi galimyb ė
mažoms elektrin ėms, gaminan čioms ma žai energijos ir eksploatuojamoms daugiausia siekiant u žtikrinti tie-
kimo saugum ą;
39. tur ėdamas mintyje anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologij ąragina atlikti mokslinius
tyrimus siekiant kuo labiau kompensuoti suma žėjusįefektyvum ą, skatinti patikim ąCO 2saugojim ąir išsiaiš-
kinti su CO 2surinkimu susijusius cheminius ir biologinius procesus;
40. ragina u žsakyti i šsamius geologinius žemėlapius siekiant nustatyti patikimo CO 2saugojimo galimybes
ir tinkamiausias vietas;
41. pabr ėžia, kad, nors anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologija i šdalies pagr įsta jau i šban-
dytais technologiniais komponentais, ji neparemta jokiu bendru pramoninio masto planu;
42. atkreipia d ėmesįįtai, kad tr ūksta pakankamos informacijos apie CO2saugojimo poveik įgeologi-
niams sluoksniams;C 263 E/428 LT 2008 10 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
43. nemano, kad tikslinga kelti privalomus reikalavimus visose elektrin ėse elektros energijos gamybai,
kurios metu nei šmetama CO 2, kadangi, kai technologija bus sukurta ir parengta naudoti, anglies dvideginio
surinkimo ir saugojimo technologijos diegimas bus reguliuojamas taikant ES prekybos i šmetam ųjųteršalų
leidimais sistem ą; vis d ėlto ragina pramon ės subjektus, steigiant naujas i škastinio kuro elektrines, atsi žvelgti į
koncepcij ą„parengta surinkimui “;
44. ragina Komisij ągreitai pateikti teis ės akto pasi ūlymądėl anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo
siekiant spr ęsti teisines problemas, susijusias su CO 2saugojimu ir transportavimu, ir sukurti investicij ųį
šiuos projektus saugumo pagrind ą;
45. ragina Komisij ąįvertinti galimus anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo pavojus ir nustatyti lei-
dimųanglies dvideginio surinkimo ir saugojimo veiklai i šdavimo ir tinkamo galim ųpavoj ųir pasekmi ų
valdymo reikalavimus;
46. primygtinai reikalauja, kad tiriant dal įanglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technologijos,
t. y. geologinio saugojimo galimybes, b ūtųužtikrinama, kad CO2bus saugomas patikimai ir vis ąlaiką
vietov ėse, iškuriųjis negal ėtųpatekti atgal įatmosfer ą;
47. mano, kad su švariomis angli ųtechnologijomis susij ędemonstravimo projektai turi b ūti vykdomi
istorines angli ųkasybos tradicijas turin čiose vietov ėse, kurios ken čia dėl konversijos plan ųpasekmi ųir
2007–2013 m. finansin ės perspektyvos rezultat ų;
48. ragina Komisija kuo grei čiau pateikti ai škias politines anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo tech-
nologij ųmokslini ųtyrim ųtolesnio skatinimo gaires, tirti b ūdus, kaip anglies dvideginio surinkimo ir saugo-
jimo technologijos gal ėtųbūti naudojamos komercin ės elektros energijos gamybos srityje, ir teikti pasi ūly-
mus, kaip i švengti anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo proced ūrųtaikymo ir prekybos i šmetam ųjų
teršalųleidimais sistemos prie štaravim ų, kartu imantis veiksm ųužtikrinti, kad pagal šias gaires neb ūtųstab-
doma atsinaujinan čiųenergijos šaltini ųraida ir neb ūtųkenkiama pastangoms didinti energijos naudojimo
efektyvum ą;
49. pabr ėžia, kad svarbu informuoti vietovi ų, kuriose yra anglimis k ūrenam ųelektrini ų, gyventojus apie
šiųelektrini ųkeliam ągrėsmę, ir atkreipia d ėmesįįtai, kad reik ėtųpaskelbti esam ųelektrini ųmoderniza-
vimo planus ir suma žintišiųelektrini ųpoveik įaplinkai;
50. pripa žįsta tai, kad dabartiniu technologij ųpažangos etapu nustatyta, jog elektros energija, gaunama
naudojant anglies dvideginio surinkimo ir saugojimo sprendimus, bus ne ma žiau brangi, kaip gaunama i š
atsinaujinan čiųšaltini ų;
51. pabr ėžia, kad siekiant pla čiau diegti švariųakmens angli ųtechnologijas svarbu, jog Komisija glau-
džiau bendradarbiaut ųsu privataus sektoriaus atstovais;
52. pabr ėžia, kad, nors ir reikia skirti daugiau l ėšųanglies dvideginio surinkimo ir saugojimo technolo-
gijos moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai, to negalima daryti atsinaujinan čiųšaltini ųenergijos moks-
liniams tyrimams skiriam ųlėšųsąskaita;
53. ragina Komisij ąir valstybes nares prad ėti informavimo apie anglies dvideginio surinkimo ir saugo-
jimo technologij ąkampanijas, apiman čias suinteresuotus subjektus ir politinius sprendimus priiman čius
asmenis;
54. įspėja, kad reikia vengti viena šališkos priklausomyb ės nuo konkre čiųdujųtiekėjųar tiekimo mar š-
rutų, ir pabr ėžia suskystint ųgamtini ųdujųsvarb ąsiekiant įvairinti duj ųimporto šaltinius;
55. ragina Komisij ąatlikti platesnius geologinius tyrimus, kuriais b ūtųsiekiama valstybi ųnariųteritorijoje
rasti nauj ųiškastinio kuro klod ų;
56. apgailestauja, kad Komisija, atsi žvelgdama įenergetikai skirt ądokument ųpaket ą,išsamiau neaptar ė
naftos tiekimo saugumo klausim ų, ir ragina j ąpateikti komunikat ąšia tema;2008 10 16 LT C 263 E/429 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
57. pa žymi, kad i škastinis kuras –svarbus posluoksnis, galintis b ūti vandenilio kaip energijos perdavimo
priemon ės ir kaip kuro didelio masto gamybos pagrindas;
58. susir ūpinęsdėl plataus masto anglimis k ūrenam ųelektrini ųstatybos Kinijoje ir Indijoje (jos kaip
besivystan čiosšalys n ėra susaistytos Kioto protokolo įsipareigojimais), pabr ėžia, jog manoma, kad 2007 m.
Kinijos i šmetamas anglies dioksido kiekis vir šys Jungtini ųValstij ųišmetam ąCO 2kiekį,t ačiau atkreipia
dėmesįįtai, kad Kinija ir Indija stengiasi įvairinti energijos šaltinius; pabr ėžia ES švarios energijos technolo-
gijųeksporto galimybes; pa žymi, kad siekiant ma žinti anglies jungini ųišmetam ųjųteršalųkiekį, tuo pat
metu palaikant ekonomin ęplėtrą,švarios energijos technologijos, kartu telkiant paj ėgumus, tur ėtųbūti ES
investicij ųįinfrastrukt ūrąbesivystan čiose šalyse prioritetas;
59. remia Komisijos bendradarbiavim ąsu Kinija, ypa č2005 m. ES ir Kinijos partneryst ęklimato kaitos
klausimais bei v ėlesnį2006 m. susitarimo memorandum ądėl bendradarbiavimo d ėl kaip galima ma žiau
išmetam ųteršalųsukelian čios energijos gamybos technologijos, kuri tur ėtųskatinti švarios energijos techno-
logijųvystym ą; ragina Komisij ądirbti kartu su Kinija siekiant nustatyti švarios energijos technologij ųvys-
tymo Kinijoje gaires bei apibr ėžti pagrindinius veiksmus ir švarios energijos technologij ųšioješalyje vystymo
irįdiegimo etapus; primygtinai ragina Komisij ąužmegzti pana šius santykius su kitomis augan čios ekonomi-
kosšalimis, vis ųpirma su Indija ir Brazilija, kurios taip pat gali tur ėti dideli ųangli ųišteklių;
60. atkreipia d ėmesįįTarptautin ės energetikos agent ūros 2005 m. atlikto tyrimo i švadas, kuriose paste-
bima, kad kai kuri ųtechnologij ųįdiegimas Ekonominio bendradarbiavimo ir pl ėtros organizacijai
(angl. OECD) nepriklausan čiose šalyse pasirod ėesąs gerokai efektyvesnis i šlaidųpožiūriu ir itin svarbus, kai
yra dideli skirtumai tarp šaliųgeologini ųir gamtini ųišteklių; mano, kad tokiais atvejais šalys gal ėtųapsvars-
tyti galimyb ęįtraukti finansin ęparam ą, skirt ątechnologijoms diegti besivystan čiose šalyse, padedant siekti
nacionalinio masto tokios technologijos įdiegimo tiksl ų; pabr ėžia galimyb ętarptautiniu mastu prekiauti įdie-
gimo priemon ėmis, nes tai sustiprint ųefektyvum ąir pad ėtųužtikrinti, kad tokios technologijos bus diegia-
mos vietose, kuriose tai atlikti yra pigiausia;
61. ragina Komisij ąremti Pasaulio banko ir Regionin ėsp lėtros bank ųpastangas sukurti investicij ųįener-
getik ąpagrindus, šalinant i šlaidų, rizikos, institucines bei informacines kli ūtis ir intensyvinant vie šojo ir
priva čiojo sektori ųbendradarbiavim ą, kur įpalaikant b ūtųremiamos technologijos, kurias naudojant i šski-
riama ma žai anglies jungini ųir visai nei šskiriama anglies jungini ų; ragina Komisij ąįvertinti įvairias priemo-
nes, skirtas mokslini ųtyrim ųir taikomosios veiklos bendradarbiavimui palengvinti, pvz., skatinti Azijos ir
Ramiojo vandenyno šaliųpartneryst ętvariojo vystymosi ir klimato klausimais ir Anglies izoliavimo vado-
vaujan čio forumo veikl ąbei siekti kit ųtechnologijos perk ėlimo tiksl ų; ragina Komisij ąsukurti tarptautinio
finansavimo, dalijimosi informacija bei mokslini ųtyrim ųir taikomosios veiklos vertinimo kriterijus, kurie
būtųgrind žiami šiųsričiųgalimyb ėmis prisid ėti prie ilgalaikio ma žai anglies jungini ųišskirian čiųir visai
anglies jungini ųneišskirian čiųtechnologij ųnaudojimo pl ėtros;
62. ragina Komisij ąįvertinti su energetikos politika susijusi ųpasiūlymųteritorin įpoveik įir pateikti gau-
tus rezultatus valstyb ėms nar ėms;
63. atsi žvelgiant įklausimo aktualum ą, ragina nedelsiant skirti didesn ęparam ąbesivystan čioms šalims,
kad šios gal ėtųnaudoti švariųangli ųtechnologijas, kurios pasirod ėesančios perspektyvios ir veiksmingos;
64. pritaria, kad b ūtųskatinami projektai ir technologijos, kuriuos įgyvendinant b ūtųgerinamas energijos
naudojimo efektyvumas ir saugumas besivystan čiose šalyse ir kurie specialiai pritaikyti šiųšaliųporeikiams
bei s ąlygoms, pvz., apmokant žmones įrengti nuosav ąenergij ątaupan čiąšildymo įrang ą, ir tai gal ėtųpadėti
kurti naujas darbo vietas ir kovoti su tolesniu dykum ėjimu ir klimato kaita bei taip pat gal ėtųgerinti svei-
katą;
Branduolin ėenergija
65. d žiaugiasi, kad Bendrijos branduolin ės informacin ės programa, kuri yra i šsamios diskusijos d ėl bran-
duolin ės energijos pasirinkimo Europoje pagrindas;
66. pabr ėžia, kad, siekiant Europoje vidurio laikotarpiu patenkinti svarbiausius energijos poreikius, b ūtina
branduolin ėenergija;C 263 E/430 LT 2008 10 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
67. pritaria 2007 m. kovo m ėn. Europos Vadov ųTarybos pasi ūlymui surengti ne šališkądiskusij ąapie
branduolin ės energijos teikiamas galimybes ir pavojus;
68. pa žymi, kad šiųdienųbranduolin ės energijos mokslini ųtyrim ųsrityje daugiausia l ėšųskiriama sau-
gumo technologijoms;
69. pripa žįsta, kad branduolin ėenergija yra svarbi elektros energijos tiekimo dalis penkiolikoje i š27 vals-
tybiųnariųir tod ėl svarbi visai S ąjungai –ji sudaro tre čdalįvisos ES elektros energijos;
70. pa žymi, kad ES branduolin ės energijos gamyba dideliu mastu pramoniniu b ūdu pl ėtojama jau keturis
dešimtme čius, o patikimumas ir saugumas tik did ėja;
71. pa žymi, kad Suomija, Pranc ūzija, Bulgarija, Rumunija, Slovakija, Lietuva (bendradarbiaujant Latvijai ir
Estijai), Jungtin ėKaralyst ė, Lenkija ir Čekija stato naujas branduolines elektrines, planuoja jas statyti arba tiria
šiągalimyb ę;
72. pa žymi, kad branduolin ėenergija šiuo metu yra did žiausias ma žai CO 2taršos sukeliantis energijos
šaltinis Europoje, ir pabr ėžia jos potencial ųvaidmen įkovojant su klimato kaita;
73. atkreipia d ėmesįį3-iąjįTarptautin ės klimato kaitos komisijos (angl. IPCC) prane šimą, kuriame bran-
duolin ėenergija įtraukiama kaip vienas i šklimato kaitos ma žinimo b ūdų;
74. pa žymi, kad kiekvienos valstyb ės nar ės sprendimas naudoti branduolin ęenergij ąar jos nenaudoti
priklauso jos i šimtinei kompetencijai, bet gali tur ėtiįtakos elektros energijos kainoms kitose valstyb ėse
narėse;
75. ragina Komisij ąpasiūlyti priemoni ų, kuriomis b ūtųsiekiama Europos S ąjungoje i šsaugoti auk štąkva-
lifikacij ą,būtinątam, kad branduolin ėenergetika likt ųperspektyvi;
76. pa žymi, kad trumpalaikiai ir vidutinio laikotarpio sprendimai d ėl branduolin ės energijos naudojimo
darys tiesiogin įpoveik įrealiems ES u žsibrėžiamiems klimato kaitos tikslams; pa žymi, kad branduolin ės
energijos atsisakymas padarys ne įmanomu i šmetam ųjųšiltnamio efekt ąsukelian čiųdujųkiekio ma žinimo
ir kovos su klimato kaita tiksl ųsiekim ą;
77. primena, kad branduolin ęenergij ąnaudojan čios valstyb ės nar ėsįsipareigojo laikytis tarptautini ųsau-
gumo ir neplatinimo standart ų, ir atsi žvelgdamas įtai pripa žįsta ypating ąEuratomo sutarties svarb ą;
78. pritaria auk što lygio Branduolin ės saugos ir atliek ųtvarkymo grup ėsįsteigimui ir laiko prad ėtąEuro-
pos branduolin ės energijos forum ąsvarbia suinteresuot ųsubjekt ųpriemone investicij ųįbranduolin ęenerge-
tikągairėms aptarti, skatinsian čia skaidr ų, tinkamai dokumentuojam ąir darn ųdialog ąvisais šios energijos
naudojimo ir diegimo klausimais;
79. teigiamai vertina Komisijos raginim ąnustatyti ES bendrus orientacinius branduolin ės saugos lygme-
nis; atsi žvelgdamas įtai ragina, kad remiantis ger ąja patirtimi grind žiamu tarpusavio vertinimu šie orienta-
ciniai lygmenys atspind ėtųaukščiausius galimus saugos standartus;
80. pabr ėžia 2007 m. rugs ėjo m ėn.įsteigtos tvarios branduolin ės energijos technologij ųplatformos
svarb ąkuriant Europos strategin ębranduolio dalijimosi mokslini ųtyrim ųdarbotvark ę;
81. pabr ėžia, jog apskai čiuota, kad pasaulini ųurano atsarg ųpakaks daugiau kaip 200 met ųir kad šios
atsargos ateityje teiks galimybi ųpaskirstyti politin ętiekimo saugumo rizik ąarba daryti su rizika, kainomis ir
vietovi ųrinkimusi susijusius kompromisus siekiant atrinkti branduolinio kuro šaltinius;2008 10 16 LT C 263 E/431 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis
82. pabr ėžia, kad i šnumatom ųIV kartos tarptautinio forumo, kurio nar ėyra Europos atomin ės energijos
bendrija, tendencij ųgalima spr ęsti, kad branduolinei energijai numatyta ilgalaik ėateitis, kadangi ji ypa č
priklauso nuo tokio i štekliųnaudojimo, kai paliekama laiko pl ėtoti branduolin ės energijos taikymo galimy-
bes t ūkstan čius met ųir kai i šesmės suma žinamas galutini ųatliek ųkiekis ir radioaktyvumas;
83. pritaria Komisijos parei škimams apie branduolin ės energijos konkurencingum ąir pa žymi, kad dau-
guma Bendrijos l ėšųpagal Euratomo Septint ąjąmokslini ųtyrim ųpagrind ųprogram ąskirta saugai ir bran-
duoli ųsintezei; pa žymi, kad siekiant geriausiai įvykdyti ES strateginius kriterijus Bendrijos pastangas reik ėtų
papildyti moksliniais tyrimais, kuriais b ūtųsiekiama sukurti tvari ąnaujos kartos branduolin ętechnologij ą;
84. pa žymi, kad branduolinei energijai gaminti naudojamo urano kainos svyravimai beveik nepadarys
poveikio, nes šio kuro kaina turi ma žaiįtakos elektros energijos kainai;
85. pabr ėžia, kad atsi žvelgiant įilgąlaikotarp į, kuriuo reikalingos investicijos, b ūtina stabili teisin ėir
politin ėaplinka;
86. atkreipia d ėmesįį2006 m. Eurobarometro tyrim ą, kuris parod ė, kad žiniųlygis daro didel ęįtaką
žmoni ųpožiūriuiįbranduolin ęenergij ą;t o d ėl pabr ėžia, kad siekiant informuoti visuomen ęapie teigiam ąir
neigiam ąbranduolin ės energijos poveik įpriešpriimant politinius sprendimus kiekvienoje valstyb ėje nar ėje
svarbu surengti atvir ąviešądialog ąbranduolin ės energijos klausimais;
87. ragina Komisij ąir valstybes nares pagaliau padaryti pa žangągalutinio šalinimo klausimu ir u žbaigti
laikin ąatliek ųsaugojim ąartižemės pavir šiaus;
88. primena, kad IV kartos reaktoriuose tikimasi efektyviau naudoti kur ąir pagaminti ma žiau atliek ų;
todėl ragina Komisij ąir valstybes nares daugiausia d ėmesio skirti strukt ūrinėms med žiagoms kurti ir bran-
duolinio kuro naudojimui optimizuoti, taip pat remti projektus, skirtus IV kartos reaktori ųprototipams
kurti;
89. pa žymi, kad branduolin ėenergija gali b ūti siejama su atsinaujinan čiais energijos šaltiniais,
pvz., galima sukurti originalius veiksmingos ir pelningos vandenilio arba biokuro gamybos metodus;
90. primena, kad visame pasaulyje planuojama statyti arba statoma daug branduolini ųelektrini ųir kad
pramon ės strategijos po žiūriu ir siekiant visame pasaulyje skatinti kuo grie žtesnius saugos principus itin
svarbu, jog Europos įmon ės dalyvaut ųjas statant;
91. be to, pa žymi Euratomo paskol ųsvarb ąir ragina valstybes nares ateityje toliau leisti naudoti šią
svarbi ąpriemon ę;
*
**
92. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai ir Komisijai.C 263 E/432 LT 2008 10 16 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2007 m. spalio 24 d., tre čiadienis