1.Įvadas

2019 m. birželio 11 d. įsigaliojo Sąveikumo reglamentai. Reglamentais siekiama atnaujinti ES saugumo, sienų ir migracijos valdymo informacines sistemas ir užtikrinti, kad jos veiktų kartu pažangiau ir efektyviau. ES informacinių sistemų sąveikumas buvo sukurtas norint padidinti patikrinimų prie išorės sienų veiksmingumą ir efektyvumą, prisidėti prie nelegalios imigracijos prevencijos ir prie aukšto saugumo lygio Sąjungos laisvės, saugumo ir teisingumo erdvėje. Juo taip pat siekiama gerinti bendros vizų politikos įgyvendinimą, padėti nagrinėti tarptautinės apsaugos prašymus, prisidėti prie teroristinių nusikaltimų ir kitų nusikalstamų veikų prevencijos, aptikimo ir tyrimo ir palengvinti nežinomų asmenų tapatybės nustatymą.

Prieš reglamentų priėmimą, 2016 m. balandžio mėn. Komisija pristatė Komunikatą „Patikimesnės ir pažangesnės sienų ir saugumo informacinės sistemos“. Jame išdėstyti galimi būdai užtikrinti, kad ES informacinės sistemos veiktų geriau, norint pagerinti sienų valdymą ir vidaus saugumą. 2016 m. liepos 6 d. rezoliucijoje Europos Parlamentas paragino pristatyti pasiūlymus gerinti ir plėtoti esamas ES informacines sistemas, mažinti informacijos spragas ir siekti sąveikos, taip pat pasiūlymus dėl privalomo keitimosi informacija ES lygmeniu, kai kartu taikomos reikalingos duomenų apsaugos priemonės. Savo 2016 m. gruodžio 15 d. išvadose Europos Vadovų Taryba paragino tęsti darbą siekiant ES informacinių sistemų ir duomenų bazių sąveikumo.

ES informacinių sistemų sąveikumas buvo sukurtas siekiant, kad šios sistemos ir jų duomenys galėtų papildyti vieni kitus, gerbiant pagrindines asmenų teises, ypač teisę į asmens duomenų apsaugą.

Tuo metu, kai buvo priimti Sąveikumo reglamentai, veikė trys ES informacinės sistemos: Šengeno informacinė sistema (SIS), Vizų informacinė sistema (VIS) ir sistema „Eurodac“. Be to, šiuo metu kuriamos dar trys sistemos: Atvykimo ir išvykimo sistema (EES), Europos kelionių informacijos ir leidimų sistema (ETIAS) ir centralizuota valstybių narių, turinčių informacijos apie priimtus trečiųjų šalių piliečių ir asmenų be pilietybės apkaltinamuosius nuosprendžius, nustatymo sistema (ECRIS-TCN).

Sąveikumo reglamentuose pateikiamos Komisijos ir visų pirma eu-LISA vykdomos techninės plėtros stebėsenos ir vertinimo nuostatos. eu-LISA pirmąją ataskaitą pateikė 2019 m. gruodžio mėn.

Pagal Reglamento (ES) 2019/817 78 straipsnio 5 dalies ir Reglamento (ES) 2019/818 74 straipsnio 5 dalies nuostatas Komisijos reikalaujama kasmet Europos Parlamentui ir Tarybai teikti ataskaitą dėl esamos padėties, rengiantis visapusiškai įgyvendinti reglamentus. Ataskaitoje turėtų būti pateikta išsami informacija apie patirtas išlaidas ir informacija apie bet kokią riziką, galinčią turėti įtakos bendroms sąnaudoms, kaip nustatyta Sąveikumo reglamentuose. Tokias pačias ataskaitas Komisija turi pateikti iki tol, kol Komisijos įgyvendinimo aktais, nurodytais Reglamento (ES) 2019/817 72 straipsnyje ir Reglamento (ES) 2019/818 68 straipsnyje, bus nustatytos datos, nuo kurių sąveikumo komponentai turi pradėti veikti.

2.Įgyvendinimo teisės aktai

Sąveikumo reglamentuose nustatyta, kad įgyvendinimo teisės aktai turėtų būti priimti norint papildyti ir įgyvendinti tam tikrus detalius reglamentų techninius aspektus. Kai kurie iš šių aktų yra būtini norint visapusiškai įgalinti eu-LISA pradėti kurti ir plėtoti komponentus atsižvelgiant į bendrą sistemos architektūrą, ypač todėl, kad tam reikia apibrėžti technines specifikacijas ir paruošti pirkimo procedūras, kad būtų galima dirbti su rangovais. Tokios techninės užduotys turi būti pagrįstos aiškiomis ir išsamiomis techninėmis specifikacijomis, išdėstytomis būtinuose kvietimuose pateikti pasiūlymus. Kiti aktai reikalingi siekiant išdėstyti technines taisykles, kurios palengvintų atitinkamų institucijų veiklą vietoje, pavyzdžiui, naudojant standartines formas ir nustatant bendradarbiavimo procedūras saugumo incidentams spręsti.

Įsigaliojus reglamentams, Komisija pradėjo ruošti pirmą įgyvendinimo priemonių rinkinį (keturis įgyvendinimo aktus ir du deleguotuosius aktus), reikalingus nuo pačios kūrimo ir plėtojimo pradžios.

Įgyvendinimo aktams rengti buvo įsteigtas komitetas pagal Reglamento (ES) 2019/817 74 straipsnį ir Reglamento (ES) 2019/818 70 straipsnį.

Deleguotiesiems aktams rengti buvo sudaryta ekspertų grupė pagal Reglamento (ES) 2019/817 73 straipsnį ir Reglamento (ES) 2019/818 69 straipsnį.

3.Valstybių narių ir Sąjungos agentūrų vykdomo įgyvendinimo stebėsena

Sąveikumo reglamentai buvo pripažinti svarbiu prioritetu pagal Bendrą deklaraciją dėl ES teisėkūros prioritetų 2018–2019 m. Be šio prioriteto, nustatyto teisėkūros proceso metu, turi būti pripažinta ir reglamentų įgyvendinimo svarba. Tam, kad reglamentai būtų visiškai įgyvendinti, valstybės narės, Sąjungos agentūros ir Komisija turi veikti kartu, siekdamos išvengti atvejų, kai dėl kurios nors iš jų neveikimo visų bendros sistemos pradeda veikti vėliau.

Atsižvelgdama į tai, Komisija pradėjo rengti forumų susitikimus, norėdama suburti visus dalyvaujančius partnerius ir aptarti, kaip pagerinti pasiruošimą ir pasirengimą, bei nustatyti riziką ir sprendimus visų labui. Šių susitikimų tikslas buvo imtis visų reikalingų priemonių, kad visos ES informacinės sistemos būtų visiškai suderintos su sąveikumo sistema iki 2023 m. pabaigos. Be valstybių narių, Šengeno asocijuotųjų šalių, visų svarbių Sąjungos agentūrų (eu-LISA, Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūros, Europolo), forume dalyvavo ir kitos suinteresuotosios šalys: Europos Parlamentas ir Taryba, ES kovos su terorizmu koordinatorius, Europos Sąjungos teisėsaugos mokymo agentūra, Europos prieglobsčio paramos biuras, ES pagrindinių teisių agentūra ir Europos duomenų apsaugos priežiūros pareigūnas.

Pirmasis forumas vyko 2019 m. kovo mėn., kai Europos Parlamentas ir Taryba pasiekė laikiną susitarimą tarpinstitucinių diskusijų metu. Forume pripažinta, kad dėmesys visiškam naujos ES sienų, migracijos ir saugumo informacinių sistemų architektūros įgyvendinimui – neatidėliotinas prioritetas. Siekdama padėti tai padaryti Komisija numatė parengti rezultatų suvestinę, kad galėtų nustatyti veiksmingą stebėsenos ir koordinavimo tvarką. Taip buvo siekiama, kad būtų įgyvendintas lankstus principas dirbant su nacionaliniais koordinatoriais, kurie turėtų užtikrinti, kad visos suinteresuotosios šalys būtų išsamiai informuotos. Ypatingas dėmesys turėjo būti skiriamas finansiniams ir žmogiškųjų išteklių poreikiams, įskaitant galutinių naudotojų mokymą, kad įgyvendinimas atitiktų tvarkaraštį. Taip pat buvo pripažinta, kad eu-LISA valdyba yra atsakinga už techninį koordinavimą pagal įvairius teisės aktus ir kad Teisingumo ir vidaus reikalų taryba į savo darbotvarkę turėtų reguliariai įtraukti įgyvendinimo padėties klausimą.

2019 m. lapkričio mėn. vykusio antro forumo metu pripažinta reguliarių susitikimų nauda ir tai, kad rezultatų suvestinė – tai priemonė, naudinga visiems – valstybėms narėms, Sąjungos agentūroms ir Komisijai – siekiant kartu daryti pažangą kuriant ir įgyvendinant naują sienų, migracijos ir saugumo IT architektūrą. Finansiniai ir žmogiškųjų išteklių poreikiai vis dar buvo nurodomi kaip viena pagrindinių problemų. Todėl buvo pasiūlyta, kad visos dalyvaujančios šalys parengtų orientacinius daugiamečius išteklių planus. Komisija taip pat pasiūlė sukurti platformą, kurioje būtų galima rinkti informaciją, pavyzdžiui, apie geriausią patirtį, ir padaryti ją lengvai prieinamą visiems, kad būtų lengviau keistis informacija ir daryti pažangą. Taip pat buvo pripažinta, kad įgyvendinimo eigoje daugiau dėmesio reikės skirti veikimo ir praktiniam įgyvendinimui.

Trečias forumas – vaizdo konferencija – vyko 2020 m. gegužės mėn. Komisija pateikė bendrosios padėties vertinimą remdamasi rezultatų suvestine, apimančia pagrindinius įgyvendinimo reikalavimus: