Sąžiningo naudojimo taisyklėmis visų pirma siekiama užtikrinti, kad tarptinkliniu ryšiu savojoje šalyje taikomomis kainomis būtų naudojamasi tik periodiškai keliaujant po ES ar EEE. Šiuo tikslu operatorius gali paprašyti klientų pateikti įrodymų, patvirtinančių, kad jie gyvena toje ES arba EEE šalyje, kurioje jis teikia paslaugas ir išduoda SIM kortelę, kuriomis jie keliaudami užsienyje naudosis savojoje šalyje taikomomis kainomis, arba kad jie turi pastovių ryšių su ta šalimi. Operatorius taip pat gali patikrinti, ar SIM kortelė jo šalyje naudojama daugiau negu užsienyje. Jei taikomos tokios sąžiningo naudojimo taisyklės ir per ne trumpesnį kaip keturių mėnesių laikotarpį klientas tarptinkliniu ryšiu naudojosi daugiau negu ryšiu savojoje šalyje arba kitose Sąjungos valstybėse narėse praleido daugiau laiko negu savo šalyje, operatorius turi įspėti klientą, kad šis patikrintų, ar nėra piktnaudžiaujama arba neįprastai naudojamasi tarptinklinio ryšio paslaugomis savojoje šalyje taikomomis kainomis. Praėjus ne mažiau kaip 14 dienų nuo perspėjimo, operatorius gali pradėti taikyti nedidelius papildomus tarptinklinio ryšio mokesčius, jei klientas ir toliau naudojasi judriojo ryšio paslaugomis užsienyje.

Nuo 2017 m. birželio 15 d. judriojo ryšio operatoriams neleidžiama už (mažmenines) tarptinklinio ryšio paslaugas (balso skambučių, SMS ir duomenų) taikyti savo klientams, periodiškai keliaujantiems į ES ar EEE, kokį nors mokestį, be savojoje šalyje taikomos kainos. Siekiant užkirsti kelią piktnaudžiavimui ar neįprastam naudojimuisi tarptinklinio ryšio paslaugomis, pavyzdžiui, nuolatiniam tarptinklinio ryšio naudojimui savojoje šalyje taikomomis kainomis, kuris gali neigiamai paveikti nacionalines rinkas, judriojo ryšio operatoriai gali taikyti sąžiningo naudojimo taisykles.

Tarptinklinis ryšys pagal Tarptinklinio ryšio reglamentą – paslauga, kuri vienos ES ar EEE šalies virtualiojo judriojo ryšio tinklo operatoriaus (VJRTO) klientui suteikia galimybę gauti judriojo ryšio tinklo operatoriaus (JRTO) paslaugas (balso, SMS ar duomenų perdavimo) kitoje ES ar EEE šalyje . Judriojo ryšio operatorius užtikrina, kad į užsienį išvykę jo klientai liktų prisijungę prie judriojo ryšio tinklo naudodamiesi tuo pačiu mobiliuoju telefonu (arba nešiojamuoju ar planšetiniu kompiuteriu, jei naudojamas duomenų perdavimas tarptinkliniu ryšiu) ir tuo pačiu telefono numeriu. Judriojo ryšio operatorius, kuris savo klientams nori siūlyti tarptinklinio ryšio paslaugas (mažmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos) kitoje šalyje, turi jas pirkti iš lankomos šalies JRTO (didmeninės tarptinklinio ryšio paslaugos). Tuo tikslu komerciniai judriojo ryšio operatoriai turi sudaryti didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų susitarimus. Praktiškai, kai asmuo užsienyje skambina arba naudojasi mobiliaisiais duomenimis per tarptinklinį ryšį, šią paslaugą suteikia lankomos šalies judriojo ryšio operatorius. Operatorius, kuris aptarnauja savo klientą, kai šis naudojasi tarptinkliniu ryšiu kitoje šalyje, už šią paslaugą turi sumokėti ją teikiančiam lankomos šalies operatoriui. Tai vadinama didmeniniais tarptinklinio ryšio mokesčiais. Tokių mokesčių viršutinė riba nustatyta Tarptinklinio ryšio reglamentu ir apmokestinant duomenų perdavimo paslaugą kasmet mažinama (žr. toliau šiame skirsnyje).

Po tarpinės ataskaitos ir sąžiningo naudojimo taisyklių bei su tvarumu susijusios išimties peržiūros toliau pagal Tarptinklinio ryšio reglamentą Komisija privalo iki 2019 m. gruodžio 15 d. pateikti Europos Parlamentui ir Tarybai peržiūros ataskaitą, kurioje būtų įvertinta, kaip tarptinklinio ryšio rinka veikia pagal TRSŠK taisykles. Tai šios ataskaitos dalykas. Išsamią šios ataskaitos rengimo metodiką ir analizės rezultatus galima rasti pridedamame tarnybų darbiniame dokumente. Šioje ataskaitoje iš esmės patvirtinamos Komisijos tarpinės ataskaitos ir Komisijos tarnybų darbinio dokumento dėl taisyklių ir išimties išvados: TRSŠK reforma buvo sėkminga, jos tikslas atverti galimybę išnaudoti iki šiol neliestą tarptinklinio ryšio naudojimo potencialą yra pasiektas. Iš analizės matyti, kad didmeninės ir mažmeninės tarptinklinio ryšio rinkų konkurencijos dinamika nepasikeitė (ir neturėtų keistis) tiek, kad tarptinklinio ryšio taisykles artimiausiais metais būtų galima panaikinti. Tiesa, yra tobulintinų sričių. Komisija turėtų imtis būtinų priemonių, įskaitant teisėkūros priemones, kad ir ateityje europiečiai galėtų toliau naudotis tarptinkliniu ryšiu be papildomų mokesčių ir kad gerai veiktų didmeninės rinkos.

Tarpinės ataskaitos išvada: TRSŠK reformą per pirmuosius 18 mėnesių apskritai lydėjo sėkmė, nes pradėjus taikyti TRSŠK sparčiai ir smarkiai išaugo keliaujančiųjų ES ir EEE šalyse paklausa judriojo ryšio paslaugoms. Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl taisyklių ir išimties daroma išvada, kad šios mažmeninės prekybos apsaugos priemonės, numatytos Tarptinklinio ryšio reglamente siekiant išvengti vidaus rinkos iškraipymų, iki šiol, kai jų reikėjo, veikė tinkamai.

-2018 m. gruodžio 12 d. priėmė tarpinę ataskaitą Europos Parlamentui ir Tarybai dėl TRSŠK taisyklių įgyvendinimo per pirmuosius 18 mėnesių (toliau – tarpinė ataskaita) ;

Nustojus taikyti tarptinklinio ryšio mokesčius po 2017 m. birželio 15 d. naudojimasis tarptinkliniu ryšiu ES ir EEE greitai ir daug padidėjo ( Figure 1 ). 2018 m. vasarą (2018 m. 3 ketvirtį) tarptinklinio ryšio duomenimis ES ir EEE naudotasi 12 kartų daugiau negu vasarą prieš TRSŠK taisyklių įsigaliojimą (2016 m. 3 ketvirtį). Tarptinklinio ryšio skambučių apimtis buvo 3 kartus didesnė. Pirmąjį 2019 m. ketvirtį (pagal naujausius duomenis), palyginti su tuo pačiu laikotarpiu iki TRSŠK taisyklių įsigaliojimo (2017 m. 1 ketvirčiu), duomenų kiekis išaugo 9 kartus, o balso skambučių – 2,2 karto. 2018 m. vasarą keliautojai naudojo vidutiniškai 440 MB tarptinklinio ryšio duomenų per mėnesį, palyginti su 60 MB 2016 m. vasarą.

2018 m. gruodžio mėn. tarpinėje ataskaitoje pažymėta, kad judriojo ryšio operatoriai iš esmės laikėsi naujų tarptinklinio ryšio taisyklių nuo jų įsigaliojimo 2017 m. birželio 15 d. Jų apskritai laikytasi ir 2019 m. Kurioje nors valstybėje narėje nustačius taisyklių pažeidimą, NRI su atitinkamu operatoriumi greitai išspręsdavo problemą, dažnai dar prieš prasidedant oficialiai procedūrai arba per tokią procedūrą.

Be to, kad galėtų savosios šalies rinkai nuolat rengti geriausius duomenų perdavimo paslaugų pasiūlymus (pavyzdžiui, siūlyti neribotą duomenų kiekį), operatorius gali taikyti savojoje šalyje taikomomis kainomis tarptinkliniu ryšiu perduodamų duomenų kiekio saugiklį. Jei tas kiekis viršijamas, operatorius gali taikyti nedidelį papildomą tarptinklinio ryšio mokestį, neviršydamas didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos (išsamiau žr. toliau šiame skirsnyje).

Be to, kaip tikėtasi, ilgainiui išimčių skaičius mažėjo kaip ir reguliuojamos didžiausios didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainos: 2019 m. birželio mėn. Estijoje nė vienas iš 3 JRTO neprašė pratęsti išimties taikymo; 1 iš 3 Lietuvos JRTO taip pat neatnaujino savo prašymo; tik 3 VJRTO atnaujino savo prašymus Prancūzijoje (palyginti su 11 prašymų 2017 m.). Nuomonėje dėl tarptinklinio ryšio paslaugų rinkos BEREC pažymi, kad išimties mechanizmas aktualus nedidelei mažėjančiai rinkos daliai ir kad NRI tikisi tolesnio išimčių skaičiaus mažėjimo artimiausiais metais.

Judriojo ryšio operatoriams, įrodžiusiems, kad jie, nedidindami savojoje šalyje taikomų kainų, negali padengti reguliuojamų tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo pagal TRSŠK taisykles faktinių ir numatomų sąnaudų, NRI taiko su tvarumu susijusią išimtį. Ji buvo suteikta iš anksto numatytais atvejais, t. y. keliems VJRTO keliose valstybėse narėse ir JRTO keliose valstybėse narėse, kuriose labai mažos duomenų perdavimo kainos, didelis tarptinklinio srauto disbalansas ir (arba) mažos vieno paslaugų gavėjo atnešamos pajamos (Estijoje, Lietuvoje, Lenkijoje, Suomijoje). Išimtys suteiktos tik tam, kad atitinkami operatoriai galėtų atgauti patiriamas tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo savo klientams sąnaudas ir išvengti savojoje šalyje taikomų kainų didinimo. Todėl tvarumo mechanizmas buvo taikomas taip, kaip to norėjo abi teisėkūros institucijos, ir prireikus tinkamai veikė kaip apsaugos nuo iškraipymų priemonė, visų pirma nuo kainų padidėjimo šalių vidaus rinkoje. 2019 m. 1 ketvirtį tik 1,3 proc. viso duomenų (3,1 proc. balso) srauto, perduodamo ES ir EEE teikiant mažmenines tarptinklinio ryšio paslaugas, buvo papildomai apmokestinama taikant išimtį.

Kaip nurodyta Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl taisyklių ir išimties, didžioji dalis operatorių taikė sąžiningo naudojimo taisykles (95 proc. JRTO ir 78 proc. VJRTO), siekdami užkirsti kelią piktnaudžiavimui arba neįprastam naudojimuisi tarptinklinio ryšio paslaugomis savosios šalies kainomis. Neapibrėžtinio duomenų kiekio paslaugų paketams taikomi kiekio apribojimai yra dažniausiai operatorių taikoma sąžiningo naudojimo taisyklių priemonė (ją taiko 84 proc. tokius paslaugų paketus siūlančių judriojo ryšio operatorių). Beveik visuotinis šios apsaugos priemonės naudojimas gali reikšti, kad ji iš tiesų prisidėjo prie to, kad savosios šalies rinkose toliau būtų galima gauti konkurencingiausius duomenų paketus.

Daugumoje šalių, apie kurias gauta pakankamai duomenų, VJRTO iš esmės išlaikė arba šiek tiek padidino savo dalį šalies vidaus rinkoje (vertinant abonentų skaičiumi). Be to, matyti, kad tų kelių VJRTO, kurie nuolat teikė reikiamus duomenis, vidutinės pajamos už mažmenines paslaugas iš vieno paslaugų gavėjo apskritai stabilios. Tačiau apibūdinti VJRTO situaciją visoje ES vis dar keblu, nes atitinkamus duomenis ilgesnį laiką nuolat teikia tik nedidelė VJRTO grupė.

Šiuo aspektu nuostata dėl tarptinklinio ryšio didmeninių kainų viršutinių ribų lygio yra vienas svarbiausių Tarptinklinio ryšio reglamento elementų. Viršutinių ribų paskirtis dvejopa: sudaryti sąlygas visiems arba iš esmės visiems operatoriams Sąjungoje teikti TRSŠK paslaugas, kartu užtikrinant, kad sąnaudos būtų didmeniniu lygmeniu padengiamos visoje Sąjungoje.

Dėl reglamento gerokai sumažėjusios didmeninės kainos naudingos siunčiamojo srauto operatoriams

Be to, tęsėsi smarkus tarptinklinio ryšio paslaugų (ypač duomenų perdavimo) didmeninių kainų mažėjimas, apie kurį rašyta tarpinėje ataskaitoje. Vidutinė duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu didmeninė kaina nuo 8,22 EUR/GB 2017 m. 1 ketvirtį sumažėjo iki 1,78 EUR/GB 2019 m. 1 ketvirtį. O vidutinė didmeninė balso skambučių tarptinkliniu ryšiu kaina 2019 m. 1 ketvirtį buvo 1,97 euro cento/min., palyginti su 2,90 euro cento/min. 2017 m. 1 ketvirtį.

Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų mažėjimą daugiausia lėmė du veiksniai. Pirma, 2017 m. Tarptinklinio ryšio reglamente nustatytos naujos didžiausios (o duomenų perdavimo paslaugoms – kasmet mažinamos) tarptinklinio ryšio didmeninės kainos suveikė kaip daug žemesnės viršutinės ribos ir paskatino konkurencinę rinkos dinamiką – operatoriai ėmė siūlyti didmeninę tarptinklinio ryšio prieigą žemesnėmis už šias ribas kainomis. Antra, pradėjus taikyti TRSŠK taisykles, labai padidėjo naudojimosi tarptinkliniu ryšiu apimtys, o tai dar labiau paskatino didmeninių tarptinklinio ryšio kainų konkurenciją žemiau tų viršutinių ribų. Gerokai mažesnės didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainos labai sumažino galimą TRSŠK taisyklių taikymo poveikį siunčiamojo srauto operatoriams.

Gaunamojo srauto operatoriams naudingas tarptinklinio ryšio paslaugų paklausos didėjimas

Iš pridedamame tarnybų darbiniame dokumente pateiktos analizės matyti, kad smarkiai išaugusi didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų paklausa gaunamojo srauto operatoriams buvo naudinga, o siunčiamojo srauto operatoriams gaunamąjį viršijantis siunčiamasis tarptinklinis srautas tesudaro menką srauto savojoje šalyje dalį (paprastai ji nesiekia 5 proc.), nepaisant to, kad įsigaliojus TRSŠK taisyklėms tarptinklinio ryšio paklausa labai išaugo.

Didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikimo išlaidos padengiamos

Rengdamasi šiai tarptinklinio ryšio taisyklių peržiūrai, Komisija, be kita ko, užsakė atlikti išorės tyrimą, kad būtų sukurtas veiksmingo judriojo ryšio tinklo kiekvienoje valstybėje narėje ir Norvegijoje sąnaudų modelis. Apskaičiavimai, kuriuos galima gauti naudojant sąnaudų modelį ir operatorių pateiktus papildomus tranzito kainų duomenis, rodo, kad 2017 m. Tarptinklinio ryšio reglamente nustatytos didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos sudarė sąlygas visiškai padengti sąnaudas didmeniniu lygmeniu ir gauti maržą.

Aprašytasis smarkus didmeninių tarptinklinio ryšio kainų mažėjimas, kai vidutinės didmeninės rinkos kainos nuolat buvo žemesnės už reguliuojamus didžiausius didmeninius tarifus, yra įtikinamas įrodymas, kad operatoriai pajėgė tenkinti didėjančią didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų paklausą ir kartu susigrąžinti savo investicijų į tinklus sąnaudas, įskaitant kapitalo sąnaudas. Dar vienas įrodymas, kad dabartinės viršutinės ribos leidžia didmenines tarptinklinio ryšio paslaugas teikiantiems operatoriams padengti savo sąnaudas, yra Komisijos surinkta informacija apie VJRTO prieigos savojoje šalyje didmenines kainas.

Remdamasi Komisijos išorės tyrimu, BEREC pati įvertino didmenines tarptinklinio ryšio kainas. BEREC daro išvadą, kad visose valstybėse narėse galima dar šiek tiek nuleisti didmeninių kainų viršutines ribas, vis dar išlaikant jas aukštesnes už sąnaudas ir net išsaugant tam tikrą intervalą deryboms dėl žemesnių už viršutines ribas kainų.

Komisija atsižvelgs į šią ir kitą informaciją, kai svarstys, ar reikia ir ekonomiškai pagrįsta toliau keisti tarptinklinio ryšio didmeninių kainų viršutines ribas visose valstybėse narėse išlaikant jas aukštesnes už sąnaudas.

Specifinė virtualiųjų judriojo ryšio tinklo operatorių (VJRTO) padėtis didmeninėje tarptinklinio ryšio paslaugų rinkoje

Šalyje (-yse), kurioje (-iose) vykdo veiklą, JVRTO nuosavo radijo prieigos tinklo neturi. Todėl JVRTO negali priimti jokio tarptinklinio srauto iš JRTO mainais už tarptinklinį srautą, kurį tas VJRTO siunčia į tą užsienio JRTO. Klientų užsienyje sugeneruotą siunčiamąjį tarptinklinį srautą JVRTO paprastai gali tik pirkti didmeniniu lygmeniu, bet negali jo (jo dalies) parduoti arba mainyti jo (jo dalies) į gaunamąjį tarptinklinį srautą. Todėl derybose dėl didmeninės tarptinklinio ryšio prieigos virtualiojo judriojo ryšio tinklų operatorių padėtis struktūriškai skiriasi nuo JRTO. Šis veiksnys neatsiejamas nuo VJRTO verslo modelių. Kita vertus, derėdamiesi su savosios šalies operatoriumi, kuriam priklauso tinklas, VJRTO turėtų galėti kaip argumentą nurodyti savo mažmeninių klientų generuojamą didmeninį tarptinklinį srautą, nes jis turėtų padėti tam operatoriui išsiderėti geresnius tarifus iš didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjų. Tiesa, VJRTO paprastai moka didesnes tarptinklinio ryšio didmenines kainas negu tos, kurias moka JRTO, o kai kuriais atvejais beveik ar visai tokias pat, kaip tarptinklinio ryšio didmeninių kainų viršutinės ribos. Tačiau, kaip nurodyta pridedamame tarnybų darbiniame dokumente, esama ir pavyzdžių, kai VJRTO didmenines tarptinklinio ryšio paslaugų kainas daugumoje ES valstybių moka gerokai mažesnes negu reguliuojami tarifai – panašiai tiek, kiek moka JRTO.

VJRTO visais atvejais gavo naudos iš didelio didmeninių tarptinklinio ryšio kainų mažėjimo, kurį lėmė 2017 m. nuspręstas smarkus kainų viršutinių ribų sumažinimas. Kaip nurodyta 3.b skirsnyje, VJRTO apskritai išsaugojo pozicijos atitinkamose savo šalių rinkose. Komisija atsižvelgs į VJRTO padėtį, kai svarstys, ar siūlyti toliau keisti tarptinklinio ryšio didmeninių kainų viršutines ribas, ir laikysis pagrindinės BEREC rekomendacijos, išreikštos nuomonėje dėl tarptinklinio ryšio rinkos.

Be to, Komisija, kaip siūlo BEREC, svarstys, ar siūlyti papildomai paaiškinti didmenines taisykles siekiant sustiprinti VJRTO poziciją derybose dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų, pavyzdžiui, kad kainos viršutinė riba taip pat būtų taikoma alternatyviems didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų sprendimams (pavyzdžiui, remiamam tarptinkliniam ryšiui ), kad JRTO turėtų suteikti virtualiųjų judriojo ryšio tinklų operatoriams prieigą prie naujos kartos technologijų (pvz., 4G, 5G) tarptinklinio ryšio reikmėms, kai tik jos tampa prieinamos lankomose rinkose, arba kad derybos dėl sutarties neturėtų būti nepagrįstai vilkinamos, o didmenine tarptinklinio ryšio prieiga, kurią pagal dabartines taisykles privaloma suteikti per 3 mėnesius nuo sutarties sudarymo, būtų galima naudotis visapusiškai, o ne iš dalies.

Duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugomis rinkoje atskirai neprekiaujama

2012 m. Tarptinklinio ryšio reglamentu nustatyta, kad operatoriai negali sukliudyti galutiniams paslaugų gavėjams lankomos šalies tinkle gauti prieigą prie reguliuojamų duomenų perdavimo tarptinkliniu ryšiu paslaugų, kurias siūlo alternatyvus tarptinklinio ryšio paslaugų teikėjas. Šia struktūrine priemone, vadinama vietos duomenų perdavimu per lankomą tinklą (angl. local data break-out), siekta skatinti konkurenciją tarptinklinio ryšio rinkoje. Komisija sutinka su BEREC ir išorės tyrimo apie technologinius pokyčius pastaba, kad šis sprendimas praktiškai nediegtas. Žvelgiant į ateitį, remiantis 2019 m. atliktu šios peržiūros reikmėms skirtu rinkos tyrimu, ir BEREC, ir tyrimo autoriai nurodo, kad rinkos dalyviai nesuinteresuoti įgyvendinti tokio sprendimo ateityje. Todėl Komisija apsvarstys galimybę pasiūlyti išbraukti įpareigojimą dėl vietos duomenų perdavimo per lankomą tinklą iš Tarptinklinio ryšio reglamento.

Didmeninės ir mažmeninės tarptinklinio ryšio rinkų konkurencijos dinamika nepasikeitė (ir neturėtų keistis) tiek, kad reglamentavimas artimiausiais metais galėtų būti panaikintas

Panašiai kaip laikotarpiu iki TRSŠK, siekiant sumažinti kainas didmeninėje tarptinklinio ryšio rinkoje būtinai reikėjo reguliuoti kainų viršutines ribas taikant TRSŠK taisykles. Derybose dėl didmeninių tarptinklinio ryšio paslaugų kainų viršutinės ribos atliko orientacinių kainų funkciją ir skatino konkurencijos dinamiką žemesniame už tas ribas kainų ruože. Visos nuolaidos didmeninėje tarptinklinio ryšio paslaugų rinkoje daromos nuo tų orientacinių kainų. Be to, rinkos dalyviai, ypač kai kurie VJRTO ir mažesni veiklos vykdytojai, kurie veiklą vykdo vienoje šalyje ir turi didelį siunčiamojo tarptinklinio ryšio srauto disbalansą, dažnai moka viršutinėms riboms lygias arba joms artimas tarptinklinio ryšio kainas.

BEREC pripažįsta, kad „bendras TRSŠK reglamento tikslas pasiektas sėkmingai“; kita vertus, ji „nesitiki, kad artimoje ateityje konkurencijos sąlygos tarptinklinio ryšio rinkoje pasikeis taip, kad nebereikėtų reguliavimo intervencijos“. BEREC rekomenduoja, kad, kol bus galima atlikti naują tarptinklinio ryšio rinkos vertinimą, tarptinklinio ryšio taisyklės turėtų išlikti dabartinės formos ir struktūros. Remdamasi didmeninės tarptinklinio ryšio rinkos veikimo peržiūra, BEREC daro išvadą, kad tarptinklinio ryšio didmeninių kainų viršutinės ribos lieka būtinos ir turi būti toliau mažinamos siekiant ateityje užtikrinti tinkamą TRSŠK veikimą visoje ES ir visiems rinkos dalyviams. Be to, ji mano, kad nuo 2017 m. birželio 15 d. galiojančios mažmeninio tarptinklinio ryšio taisyklės artimiausiais metais apskritai turėtų būti taikomos toliau, nors ir su keliais galimais paaiškinimais ir patobulinimais, siekiant užtikrinti, kad TRSŠK ir toliau būtų naudingas galutiniams paslaugų gavėjams visoje ES.