Dėl šių priežasčių ir siekiant prasmingai įvertinti ilgalaikius programos rezultatus bei poveikį, ex post vertinimą sudarys dvi dalys. Ši ataskaita ir ją pagrindžiantys dokumentai sudaro pirmąją vertinimo dalį. Ataskaita parengta remiantis šiuo metu turimais duomenimis, joje apžvelgiamas finansavimo pasiskirstymas ir įvertinami pagal Teisingumo programą iki šiol pasiekti rezultatai. Nors naujoji 2021–2027 m. Teisingumo programa jau priimta (be kita ko, remiantis 2014–2020 m. Teisingumo programos tarpinio vertinimo rezultatais), ši pirmoji ankstesnės programos ex post vertinimo dalis suteiks pridėtinės vertės nustatant, kokias sritis būtų galima tobulinti įgyvendinant naująją Teisingumo programą.

Šioje ataskaitoje išdėstyti iki šiol pasiekti 2014–2020 m. Teisingumo programos rezultatai ir kokybiniai bei kiekybiniai jos įgyvendinimo aspektai, kaip to reikalaujama Reglamento, kuriuo nustatyta 2014–2020 m. Teisingumo programa (toliau – Reglamentas), 14 straipsnio 2 dalies c punkte. Ilgalaikis Teisingumo programos poveikis ir jos poveikio tvarumas šioje ataskaitoje nevertintas. Šie aspektai nebuvo vertinami atsižvelgiant į tai, kad 30 proc. pagal Teisingumo programą finansuojamų projektų tebevykdomi. Padėtį dar labiau apsunkino COVID-19 pandemija, dėl kurios keletą projektų teko pratęsti.

Iš lėšų paskirstymo tarp konkrečių tikslų matyti, kad konkrečiam teisėjų mokymo tikslui kiekvienais metais buvo skiriama didelė turimų finansinių išteklių dalis. Todėl programa atitinka programos teisinį pagrindą sudarančio teisės akto priede nustatytus asignavimus. Teismų bendradarbiavimas ir teisė kreiptis į teismą taip pat yra svarbūs Teisingumo programos ramsčiai. Dėl narkotikų prevencijos politikos, atsižvelgiant į nedidelę biudžeto dalį, reikėtų priminti, kad šioje srityje vykdoma veikla daugiausia prisidedama prie iniciatyvų, susijusių su teismų bendradarbiavimu ir nusikalstamumo prevencija. Be to, šis konkretus tikslas yra glaudžiai susijęs su kitomis ES priemonėmis, pavyzdžiui, Vidaus saugumo fondu arba veiksmų sveikatos srityje programa.

3.1. Veiksmingumas

Dėl veiksmingumo pažymėtina, kad ši analizė patvirtino pagrindinį tarpinio vertinimo rezultatą. Įgyvendinant veiklą, finansuojamą dotacijomis veiksmams, veiklai ir viešiesiems pirkimams, numatyti rezultatai buvo pasiekti. Kitaip tariant, turimas biudžetas buvo panaudotas rezultatams, kurie dera su bendrais ir konkrečiais programos tikslais, siekti.

Nors programai skirti rodikliai yra tinkami programos tikslų įgyvendinimo pažangai stebėti, dabartinėje programos stebėsenos sistemoje duomenys galėtų būti renkami sistemingiau ir patikimiau. Komisija siekė išspręsti šią problemą pateikdama pasiūlymą dėl Reglamento (ES) 2021/693, kuriuo nustatomas 2021–2027 m. Teisingumo programos teisinis pagrindas. Todėl nuo 2021 m. Teisingumo programoje bus atsižvelgta į poreikį gauti išsamesnių įžvalgų apie tikslines grupes (ši sritis pažymėtina kaip galimai tobulintina 2014–2020 m. programos sritis). Be to, dėl plačios programos taikymo srities programos veiksmingumui įtakos turi vidaus ir išorės veiksniai. Pagrindinis paramos gavėjų per pokalbius minėtas išorės veiksnys yra COVID-19 pandemija, dėl kurios daugeliui paramos gavėjų teko perplanuoti savo projektų įgyvendinimą arba juos atšaukti. Tačiau makroekonominės sąlygos, pabėgėlių krizė ir tai, kaip valstybės narės į nacionalinę teisę perkelia ES teisę, taip pat yra išorės veiksniai, turėję įtakos Teisingumo programos veiksmingumui. Kalbant apie vidaus veiksnius, svarbiausia tobulintina sritis yra paraiškų teikimo procedūra. Atliekant tyrimą paaiškėjo, kad, be esamos medžiagos, pareiškėjams reikia teikti daugiau rekomendacijų ir pagalbos. Taip pareiškėjams būtų sudarytos vienodesnės sąlygos ir būtų gaunama daugiau kokybiškų pasiūlymų. Tai irgi padidintų programos veiksmingumą.

3.2. Efektyvumas

Palyginti su ankstesnėmis programomis, programos veiksmingumo požiūriu taip pat padaryta didelės pažangos. Suinteresuotieji subjektai, su kuriais ne kartą konsultuotasi, patvirtino, kad programa yra ekonomiškai efektyvi. Ir pareiškėjai, ir paramos gavėjai pabrėžė, kad palyginti dideles pasiūlymų rengimo išlaidas nusveria dar didesnė dalyvavimo programoje nauda. Ši išvada atitinka teigiamą grįžtamąją informaciją apie tai, kad paraiškų teikimo procesas tapo sklandesnis. Tačiau dėl tam tikrų aspektų pareikštos kritiškesnės pastabos. Pavyzdžiui, pareiškėjai ne kartą nurodė, kad, nepaisant akivaizdžių valdymo ciklo patobulinimų, jiems yra sudėtinga įvykdyti paraiškų teikimo reikalavimus per Europos Komisijos skirtą laiką. Kalbant apie tai, kaip projektų paramos gavėjai naudoja turimą biudžetą, pažymėtina, kad neigiamą poveikį programos veiksmingumui vis dar daro ne visų projektams skirtų lėšų panaudojimas.

3.3. Aktualumas

Atlikus analizę nustatyta, kad programa ir jos veiksmai yra labai aktualūs. Analizėje daroma išvada, kad projektų tikslai ir veikla atitinka tikslinių suinteresuotųjų subjektų poreikius, o programos tikslinės grupės yra aktualios siekiant konkrečių programų tikslų. Tai lemia programos struktūra, kuri yra pakankamai lanksti, kad prioritetus būtų galima pritaikyti ir pakeisti pagal naujus poreikius. Tačiau nustatyta keletas tobulintinų sričių.

Prie jų priskirta tai, kad reikėtų sistemingiau ir atviriau palaikyti ryšius su suinteresuotaisiais subjektais, kad metinėse darbo programose nurodyta veikla ir konkretūs tikslai būtų geriau suderinti su programos tikslinių grupių poreikiais.

Taip pat reikia toliau sėkmingai dėti pastangas išplėsti programos tikslinę grupę ir įtraukti daugiau programai aktualių suinteresuotųjų subjektų. Ypač pažymėtina, kad galėtų būti dar aktyviau remiamos pilietinės visuomenės organizacijos, dirbančios nukentėjusių asmenų teisių srityje.

3.4. Suderinamumas, papildomumas, sąveika

Atlikus analizę nustatyta, kad programa yra pakankamai darni ir papildo kitas ES priemones, programas bei veiksmus. Joje pabrėžta, kad ankstesnių programų sujungimas į Teisingumo programą padidino suderinamumą su kitomis ES iniciatyvomis, ypač teisėjų mokymo srityje. Tą patį galima pasakyti apie kitus mokymo tikslus, nes dėl to sumažėjo dubliavimo tikimybė. Šis rezultatas patvirtina tarpinio vertinimo išvadas. Papildomumas su nacionaliniais projektais taip pat yra didelis. Tai pasiekta vykdant tarpvalstybinę pagal Teisingumo programą finansuojamą veiklą, kuria užtikrinama, kad nacionalinė veikla nepakeistų pagal Teisingumo programą finansuojamos veiklos ir jos nekartotų. Programa taip pat dera su tarptautiniais įsipareigojimais, pavyzdžiui, JT Darnaus vystymosi darbotvarkėje iki 2030 m. nustatytais įsipareigojimais. Pavyzdžiui, JT tikslas užtikrinti taiką ir saugumą turi būti pasiektas sukūrus teisingą ir įtraukią visuomenę, kurioje būtų užtikrinamos vienodos teisės kreiptis į teismus, veiksmingas teisinės valstybės principo taikymas, taip pat teismų veiklos skaidrumas ir veiksmingumas.

Programa taip pat prisidedama prie tarptautinės privatinės teisės suderinimo – finansuojama ES narystė Hagos tarptautinės privatinės teisės konferencijoje.

Vis dėlto, kadangi tam tikra veikla gali dubliuotis, tai turėtų būti atidžiai stebima, kad būtų išsaugotas kuo didesnis papildomumas.

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad programos paramos gavėjai nustatė ir maksimaliai išnaudojo sąveiką su projektais, finansuojamais pagal kitas ES iniciatyvas, pavyzdžiui, Teisių, lygybės ir piliečių programą, taip pat su kitais Teisingumo programos projektais. Tačiau įvairių paramos gavėjų keitimąsi ekspertinėmis žiniomis ir geriausios patirties pavyzdžiais dar reikia tobulinti. Taigi paramos gavėjai turi neišnaudotų galimybių pasinaudoti tinklaveikos galimybėmis, kurias suteikia Teisingumo programa, ir plėtoti aktyvų tarpusavio dialogą.

3.5. Europos pridėtinė vertė

Tyrimo rezultatais visiškai patvirtinama, kad programa suteikia didelės pridėtinės vertės. Visų pirma pažymėtina, kad Europos pridėtinė vertė pasireiškia tuo, kad yra skatinami tarpvalstybiniai projektai, pagal kuriuos siekiama spręsti tarpvalstybinius klausimus, visų pirma mokymo ir keitimosi informacija srityse. Didelė Europos pridėtinė vertė taip pat kuriama tuo, kad skiriami itin svarbūs finansiniai ištekliai veiklai svarbiausiose srityse, kurioms atskirų valstybių narių darbotvarkėse ne visada skiriama daug dėmesio, finansuoti. Be to, kai kuriems projektams (pvz., specialistų mainams) dėl jų pobūdžio reikalingi bendri visų valstybių narių veiksmai. Taigi pavieniais valstybių narių veiksmais tokio paties dydžio ir masto rezultatų kaip pagal Teisingumo programą nebūtų galima pasiekti. Šią išvadą patvirtina Teisingumo programos komiteto narių apklausos rezultatai – iš jų matyti, kad dauguma narių mano, jog be ES finansavimo pagal Teisingumo programą vykdoma veikla nebūtų įmanoma.

Atsižvelgiant į tai, išvada, padaryta atliekant tarpinį programos vertinimą, tebėra teisinga: ES intervencinę veiklą apribojus, būtų padarytas neigiamas poveikis bendram nacionalinių ir Europos subjektų pajėgumui spręsti probleminius klausimus programos remiamose srityse arba įgyvendinti pagal programą finansuojamą veiklą . Labiausiai tikėtini padariniai būtų tai, kad ES indėlis, skiriamas pagal Teisingumo programą, sumažėtų arba jo neliktų ir dėl to rengiant tarpvalstybinius projektus būtų patirta didelių sunkumų. Be to, valstybėse narėse ES teisė būtų aiškinama ir įgyvendinama mažiau darniai.