[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 11.7.2007 KOM(2007) 401 galutinis KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl rinkos tyrimų, atliekamų pagal ES reguliavimo sistemą (2-oji ataskaita)Elektroninių ryšių vid aus rinkos stiprinimas {SEK(2007) 962} KOMISIJOS KOMUNIKATAS EUROPOS PARLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS EKONOMIKOS IR SOCIALINIŲ REIKALŲ KOMITETUI IR REGIONŲ KOMITETUI dėl rinkos tyrimų, atliekamų pagal ES reguliavimo sistemą (2-oji ataskaita) Elektroninių ryšių vidaus rinkos stiprinimas (Tekstas svarbus EEE) TURINYS 1. Įvadas 3 2. 7 straipsnio procedūros apžvalga 3 3. Elektroninių ryšių vidaus rinka 4 4. Gavus pranešimus įgyta patirtis 5 4.1. Rinkos apibrėžimas ir rinkos analizė 5 4.2. Intervencinės priemonės 6 4.2.1. Mažmeninės fiksuotosios prieigos rinkos 6 4.2.2. Skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose rinkos 7 4.2.3. Didmeninės plačiajuosčio ryšio rinkos (duomenų srauto suteikimas ir vietinių linijų atsiejimas) 7 5. Konkurencinės padėties tendencijos analizuotose rinkose 8 5.1. Mažmeninės skambučių ir skirtųjų linijų rinkos 8 5.2. Didmeninės tranzito ir skirtųjų linijų magistralinių segmentų rinkos 9 5.3. Didmeninė judriojo ryšio prieiga ir skambučio inicijavimas 10 5.4. Didmeninės transliacijų perdavimo paslaugų rinkos 10 6. Horizontalieji klausimai 11 6.1. Procedūrų supaprastinimas 11 6.2. Pavėluotas galutinių priemonių priėmimas ir intervencinių priemonių įgyvendinimas 11 6.3. Prieigos direktyvos 5 straipsnio taikymas 12 7. Išvados 12 Įvadas Atviros ir konkurencingos elektroninių ryšių vidaus rinkos sukūrimas bendroje Europos informacinėje erdvėje tebėra uždavinys Europai. Nors reguliavimo sistema tiek piliečiams, tiek įmonėms buvo suteikta pastebimos naudos sumažėjus kainoms, padidėjus pasirinkimo galimybėms ir sukūrus vienodas sąlygas visoje ES, vis dar yra kliūčių visapusiškai išnaudoti vidaus rinkos potencialą.[1] Šiame komunikate apžvelgiama rinkos tyrimo proceso metu įgyta patirtis ir pabrėžiamos kai kurios pagrindinės tendencijos ir klausimai. Juo papildoma metinė i2010 ataskaita[2] ir 12-oji įgyvendinimo ataskaita[3]. Be to, juo prisidedama prie reguliavimo sistemos persvarstymo, kurį Komisija pasiūlys Tarybai ir Europos Parlamentui antrąjį 2007 m. pusmetį. Juo įrodoma, kad konsultacijų mechanizmu pagal Pagrindų direktyvos[4] 7 straipsnį buvo pastebimai prisidėta prie darnaus reguliavimo sistemos, ypač rinkos apibrėžimo ir rinkos analizės atžvilgiu, įgyvendinimo. Tuo pat metu juo parodoma, kad tam tikrose, pavyzdžiui, intervencinių priemonių nustatymo, srityse tebėra galimybių reguliavimą padaryti veiksmingesnį ir padidinti intervencinių priemonių darnumą visoje ES, kad būtų įgyvendinta elektroninių ryšių vidaus rinka. 7 straipsnio procedūros apžvalga Pagrindiniai 2003 m. įsigaliojusios reguliavimo sistemos tikslai yra konkurencijos, investicijų ir inovacijų skatinimas elektroninių ryšių vidaus rinkoje vartotojų ir konkurencingumo naudai. Į sistemą įtrauktas konsultacijų mechanizmas vaidina itin svarbų vaidmenį siekiant šių tikslų. Reguliavimo sprendimus priima nacionalinės reguliavimo institucijos (NRI), bet vidaus rinkos tikslai apsaugomi ES lygmens peržiūros mechanizmu. Šis Komisijos vaidmuo pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį yra lemiamas padedant i) užtikrinti nuoseklų reguliavimą visoje ES, ii) taikyti reguliavimą tik rinkoms, kurios nereguliuojant netaps konkurencingomis, ir iii) padidinti reguliavimo proceso skaidrumą . Pagal Pagrindų direktyvos 7 straipsnį apie NRI planuojamas su rinkos tyrimo procesu susijusias reguliavimo priemones reikia pranešti Komisijai ir kitų valstybių narių NRI. Komisija gali paprašyti NRI atšaukti planuojamą reguliavimo priemonę, jei nustatoma, kad ji nesuderinama su Bendrijos teise, ypač rinkos apibrėžimo ir (arba) didelės įtakos rinkoje (DĮR) analizės požiūriu. Komisija pareikalavo atšaukti planuojamą priemonę penkiais atvejais. Be to, NRI nusprendė atsiimti savo pranešimus 28 atvejais. Komisija ir kitos NRI taip pat gali teikti pastabas dėl intervencinių priemonių nustatymo, į kurias pranešančioji NRI atsižvelgia kuo atidžiau. Iki šiol Komisijai buvo pranešta apie daugiau kaip 600 planuojamų reguliavimo priemonių, o tai reiškia, kad Komisijos rekomendacijoje 2003/311/EB[5] nurodytų 18 rinkų pirmasis rinkos tyrimų etapas yra beveik baigtas. Išsamesnė procedūros apžvalga pateikiama šio komunikato I priede. Elektroninių ryšių vidaus rinka Daugelis operatorių vykdo veiklą keliose valstybėse[6], bet dauguma elektroninių ryšių sektoriaus rinkų yra nacionalinės. Visoje Europoje panašias paslaugas (ypač tarptautinėms įmonėms) teikti ir supaprastinti pardavimo bei rinkodaros procesą siekiantys operatoriai yra priklausomi nuo pakankamai panašių didmeninių sąlygų visose valstybėse narėse[7]. Iš iki šiol gautų pranešimų matyti, kad nustatytos intervencinės priemonės ne visuomet tokios veiksmingos, kokios jos galėtų būti, ir kad reguliavimas ne visuomet nuoseklus visoje ES net tais atvejais, kai rinkos sąlygos yra panašios. Keliose valstybėse narėse veiklą vykdyti norintys rinkos dalyviai kartais atsiduria labai nevienodoje reguliavimo aplinkoje. Kad Europos elektroninių ryšių pramonė galėtų išnaudoti visą vidaus rinkos potencialą, reikėtų imtis tolesnių priemonių siekiant užtikrinti veiksmingą reguliavimą visose valstybėse narėse ir pašalinti nepagrįstus valstybių narių reguliavimo skirtumus. Nesant nuoseklaus ex ante reguliavimo, operatoriai, ypač vykdantys veiklą keliose valstybėse narėse, susiduria su sunkumais teikdami savo pasiūlymus Europos mastu. Reguliavimo tikrumo stoka galėtų turėti neigiamo poveikio elektroninių ryšių sektoriaus plėtrai ES[8]. Viešųjų konsultacijų dėl ES reguliavimo sistemos persvarstymo metu[9] buvo pasiūlyta, kad Komisija galėtų atlikti svarbesnį vaidmenį darnaus intervencinių priemonių taikymo atžvilgiu[10]. Gavus pranešimus įgyta patirtis Elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistema pagrįsta rinkų, o ne technologijų reguliavimu. Šios rinkos apibrėžiamos ir analizuojamos pagal konkurencijos teisės principus. Kai tam tikrai rinkai taikomas ex ante reguliavimas, o NRI nustato, kad toje rinkoje viena arba daugiau įmonių turi didelę įtaką, arba DĮR (kuri atitinka dominavimą pagal konkurencijos teisę), tokią rinką ji turi pradėti atitinkamai reguliuoti. Ir atvirkščiai, jei nustatoma, kad jokia įmonė DĮR neturi, tokių rinkų reguliuoti nereikia arba esamas rinkų reguliavimas turi būti panaikintas. Šiame skyriuje pateikiama rinkos apibrėžimo bei analizės raida ir pabrėžiami tam tikri ir toliau egzistuojantys bei vidaus rinkai pakenkti galintys intervencinių priemonių taikymo trūkumai ir skirtumai. Jis papildomas prie šio komunikato pridėtu Komisijos tarnybų darbiniu dokumentu, kuriame pateikiama išsami apžvalga. Rinkos apibrėžimas ir rinkos analizė Pirmajame komunikate dėl rinkos tyrimų[11] buvo pabrėžta, kad dėl Komisijos dalyvavimo buvo galimas nuoseklesnis rinkos apibrėžimas ir rinkos analizė. Iš patirties, įgytos po to gavus pranešimus, matyti, kad padėtis ir toliau tokia pati. Elektroninių ryšių reguliavimo sistemoje rinkos turi būti apibrėžiamos pagal konkurencijos teisę ir kuo atidžiau atsižvelgiant į technologijų neutralumo principą. Nuo pirmojo komunikato dėl rinkos tyrimų 7 straipsnio procedūra kartu su Rekomendacija dėl atitinkamų rinkų buvo užtikrinta, kad NRI apibrėžtų rinkas nuosekliai, įskaitant ir naujų technologijų, pavyzdžiui, VDSL technologija pagrįstų aukšto dažnio plačiajuosčio ryšio paslaugų, rinkas. Komisija nustatė, kad vien esamos paslaugos modernizavimas pasinaudojant nauja technologija savaime nesudaro naujos rinkos[12]. Komisija taip pat pateikė gaires dėl alternatyvias sąsajas, pavyzdžiui, eternetą, naudojančių skirtųjų linijų įtraukimo į didmenines skirtųjų linijų rinkas[13]. Kalbant apie DĮR, laikydamosi ES konkurencijos teisės principų ir ypač atidžiai atsižvelgdamos į DĮR gaires[14] NRI turi įvertinti, ar įmonė užima dominuojančią padėtį atitinkamoje rinkoje. Labai didelės rinkos dalys (daugiau kaip 50 %) pačios savaime, išskyrus išimtinėmis aplinkybėmis, yra dominuojančios padėties buvimo įrodymas, nes jau didesnė kaip 40 % rinkos dalis paprastai keltų susirūpinimą dėl didelės įtakos rinkoje. Pagal teismų praktiką pardavimo uždarojoje rinkoje įtraukimas į atitinkamą rinką gali priklausyti nuo to, ar įmonės pavaldžiosios bendrovės sandorių judėjimas būtų pateikiamas prekybos rinkoje rinkos kainų padidėjimo arba sumažėjimo atveju. Kiti DĮR analizei svarbūs veiksniai yra rinkos dinamika, infrastruktūros, kurios negalima lengvai dubliuoti, kontrolė, patekimo į rinką kliūtys ir galima konkurencija. Intervencinės priemonės Kai įmonė turi didelę įtaką tam tikroje rinkoje, atitinkama NRI turi nustatyti reguliavimo įpareigojimus, kurie yra tinkami nustatytai konkurencijos problemai išspręsti. Komisija pastebi, kad intervencinių priemonių pasirinkimo atžvilgiu ES yra mažiau nuoseklumo nei buvo pasiekta rinkos apibrėžimo ir DĮR analizės atžvilgiu. Intervencinių priemonių skirtumai ne visuomet buvo pateisinami skirtingomis rinkos sąlygomis arba kitais ypatumais, apie kuriuos buvo pranešta. Be to, ne visuomet buvo pasirinkta veiksmingiausia intervencinė priemonė. Tolesniuose skirsniuose nagrinėjamos pagrindinės susirūpinimą keliančios sritys. Mažmeninės fiksuotosios prieigos rinkos Mažmeninėse „prieigos“ (t. y. prisijungimo prie fiksuotojo telefonijos tinklo, dėl kurio galimi skambučiai ir susijusios paslaugos) rinkose tam tikros NRI nenustatė sąnaudų apskaitos ir apskaitos atskyrimo įpareigojimų arba pateikė nepakankamai išsamią informaciją[15]. Dėl tokių įpareigojimų nebuvimo mažmeninėse prieigos rinkose sunku nustatyti veiksmingą įvairių susijusių didmeninių produktų (pavyzdžiui, didmeninės linijos nuomos ir vietinių linijų atsiejimo) kainų reguliavimą bei stebėti atitiktį nediskriminavimo įpareigojimams. Dėl to taip pat sunku užtikrinti konkurencijos taisyklių ex post taikymą, pavyzdžiui, antikonkurencinio kainų nustatymo atvejais. Be to, didmeninės linijos nuomos įpareigojimai valstybėse narėse nustatomi ir įgyvendinami labai nevienodai. Ne visuomet skirtumus galima pagrįsti skirtingomis rinkos sąlygomis[16]. Galiausiai Komisija nurodo, kad veiksmingos konkurencijos stoka mažmeninėse prieigos rinkose pirmiausia turi būti sprendžiama veiksmingu reguliavimu didmeniniu lygmeniu (pavyzdžiui, didmeninės linijos nuoma arba vietinių linijų atsiejimu). Vertindamos reguliavimo mažmeniniu lygmeniu poreikį, ypač antrajame rinkos analizės etape, NRI pirmiausia turėtų analizuoti ir pabandyti sustiprinti galiojančių didmeninio lygmens intervencinių priemonių poveikį[17]. Mažmeninėse prieigos rinkose nustatytos intervencinės priemonės labai nevienodos įvairiose valstybėse narėse. Tokius skirtumus ne visuomet galima pagrįsti skirtingomis rinkos sąlygomis. Skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio tinkluose rinkos Iš esmės kiekvienas operatorius užima monopolinę padėtį užbaigiant skambučius jo tinkle. Nors iki šiol priimtomis priemonėmis buvo pastebimai sumažinti skambučių užbaigimo tarifai visoje Europos Sąjungoje, reguliavimas ir toliau taikomas nevienodai. Ypač susirūpinimą tebekelia tokie toliau išvardyti klausimai. Nors tam tikras pagrindimas sąnaudomis numatomas daugumoje valstybių narių, dideli skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle vidutinių tarifų skirtumai tebeegzistuoja visose valstybėse narėse. Skirtumus iš dalies galima paaiškinami nevienodomis sąnaudomis, tačiau juos taip pat lemia NRI taikomi nevienodi kainų nustatymo metodai ir nevienodi skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkluose tarifams sumažinti, atsižvelgiant į veiksmingo operatoriaus sąnaudas, numatyti terminai. Taigi dideli skambučių užbaigimo tarifai ir toliau lemia dideles − nors ir mažėjančias − vartotojų kainas daugelyje valstybių narių. Be to, kelios NRI leido didelius skambučių užbaigimo tarifus mažesniems operatoriams, kurie tik patekę į rinką nepasinaudojo masto ekonomija. Tačiau tai gali trukdyti užimti rinkos dalį mažmeniniu lygmeniu, nes klientų bazės padidėjimas lemtų mažesnius reguliuojamus skambučių užbaigimo tarifus. Todėl skambučių užbaigimo tarifai iš esmės turėtų būti simetriški, o asimetriją reikia tinkamai pagrįsti. Komisija pripažįsta, kad tam tikrais išimtiniais atvejais asimetrija gali būti pagrindžiama objektyviais sąnaudų skirtumais, kurių atitinkami operatoriai kontroliuoti negali, pavyzdžiui, nepanaikinamais pagrindinių tinklo elementų skirtumais. Jei skambučių užbaigimo kainų asimetrija nėra pagrįsta objektyviais sąnaudų skirtumais, ji turi būti palaipsniui mažinama per pagrįstą laikotarpį. Komisija pabrėžė poreikį skambučių užbaigimo fiksuotojo ir judriojo ryšio rinkose iš esmės pereiti prie simetriškų skambučių užbaigimo tarifų, kurie pagrįsti veiksmingo operatoriaus sąnaudomis, ir paskatino NRI atitinkamai sumažinti tarifus − ypač skambučių užbaigimo judriojo ryšio tinkle srityje. Kadangi skirtingos pozicijos įvairiose valstybėse narėse daro neigiamą poveikį vidaus rinkai, Komisija paragino NRI glaudžiai bendradarbiauti su Europos reguliuotojų grupe (ERG), kad būtų pasiekta darni pozicija ES mastu dėl sąnaudų skaičiavimo ir simetrijos stiprinimo. Didmeninės plačiajuosčio ryšio rinkos (duomenų srauto suteikimas ir vietinių linijų atsiejimas) Veiksmingas didmeninės plačiajuosčio ryšio prieigos („duomenų srauto suteikimas“) ir atsietos prieigos rinkų reguliavimas yra pagrindinis veiksnys konkurencingai mažmeninių plačiajuosčio ryšio rinkų plėtrai ir per plačiajuosčio ryšio infrastruktūrą teikiamų trijų paslaugų paketų tobulinimui. Dėl suteikiamo duomenų srauto nauji dalyviai gali teikti mažmenines plačiajuosčio ryšio prieigos paslaugas galutiniams naudotojams. Todėl tai − svarbus etapas naujiems dalyviams link investicijų į visapusiškesnį jų pačių tinklo teikimą, o to pasekmė − vietinių linijų atsiejimas. Po tam tikro laiko konkurentai linksta pasitikėti abiejų prieigos būdų deriniu, investuodami į savo infrastruktūrą iki istorinio operatoriaus vietinės linijos, kai tai įmanoma ekonominiu požiūriu, t. y. paprastai tankiau gyvenamuose regionuose, o kaimo vietovėse jie priklauso nuo duomenų srauto suteikimo. Kartais pavėluotas[18] intervencinių priemonių taikymas didmeninės plačiajuosčio ryšio prieigos rinkose trukdė reguliavimo veiksmingumui. Kai kuriais atvejais tinklo taškai, kuriuose turėjo būti suteiktas duomenų srautas, arba nebuvo nurodyti, arba buvo nepakankami, kad būtų galima didinti konkurenciją[19]. Kainų reguliavimas ne visuomet buvo veiksmingas[20] ir buvo pagrįstas skirtingais kainų nustatymo metodais visoje ES. Neveiksmingas kainų reguliavimas keliose valstybėse narėse trukdo vidaus rinkos veikimui ir sukelia konkurencijos iškraipymą, visų pirma dėl didmeninių ir mažmeninių kainų skirtumo mažinimo. Ne visos valstybės narės įpareigojo istorinius operatorius teikti „grynąją DSL“ ( angl . „naked DSL“), dėl kurio alternatyvūs operatoriai gali teikti plačiajuostį ryšį galutiniams naudotojams neįsipareigodami nuomoti telefono linijos iš istorinio operatoriaus[21]. „Paskutinės mylios“ dubliavimo dideliuose PSTN tinkluose sąnaudos yra didelės, todėl ankstesni monopolininkai tebeužima labai tvirtą padėtį didmeninės atsietosios prieigos rinkoje. Todėl visos NRI, kurios iki šiol pranešė apie šią rinką, nustatė, kad ji nekonkurencinga. Kai kuriose valstybėse narėse vietinių linijų dalys šiuo metu modernizuojamos optinio pluošto infrastruktūra tarp pagrindinių skirstomųjų stovų ir gatvėse esančių skirstymo spintų. Komisija pastebi, kad tai neturėtų pakenkti konkurentų gebėjimui naudotis DĮR operatorių tinklais atitinkamu lygmeniu, kad būtų galima ir toliau veiksmingai konkuruoti. Atsižvelgiant į šias aplinkybes, duomenų srauto suteikimo ir vietinių linijų atsiejimo rinkos ateityje neturėtų būti analizuojamos atskirai, kad būtų galima užtikrinti darną. KONKURENCINėS PADėTIES TENDENCIJOS ANALIZUOTOSE RINKOSE Vienas iš pagrindinių 7 straipsnio mechanizmo tikslų − reguliuoti tik tas rinkas, kurios dėl inter alia savo struktūrinių ypatybių ateityje negali tapti tikrai konkurencingos nereguliuojant. Šiame skyriuje nagrinėjamos tam tikros rinkos, kuriose buvo pastebėta konkurencijos raida. Į šią raidą bus atsižvelgta persvarstant Rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų. Rekomendacijoje dėl atitinkamų rinkų minimų visų rinkų raida išsamiai aprašoma šio komunikato III priede. Mažmeninės skambučių ir skirtųjų linijų rinkos Visoje ES mažmeninėse skambučių rinkose pastebima aiški konkurencijos tendencija. Jau pirmuoju rinkos analizės etapu buvo nustatyta, kad kelių valstybių narių ypač tarptautinių skambučių rinkos yra konkurencingos[22]. Net tose rinkose, kurios dar nebuvo nustatytos kaip konkurencingos, konkurencijos sąlygos gerėja, t. y. kainos mažėja, o nauji dalyviai užima rinkos dalį. Didesnis gretimų, pavyzdžiui, judriojo ryšio, rinkų konkurencinis spaudimas varžo istorinio operatoriaus elgesį. Reguliavimas didmeniniu lygmeniu (operatoriaus pasirinkimas ir išankstinis operatoriaus pasirinkimas, kartais derinant su didmenine linijų nuoma) sumažina patekimo į rinką kliūtis. Be to, numatoma, kad plačiajuostės interneto jungtys kartu su balso signalo perdavimo plačiajuosčiu ryšiu (VoB) atsiradimu toliau skatins konkurenciją skambučių rinkose per ateinančius metus. Dėl tinkamo reguliavimo didmeniniu lygmeniu reguliavimas mažmeniniu lygmeniu turėtų tapti nereikalingas, kai į rinką bus patekę alternatyvūs operatoriai, kurie konkuruos su istoriniais operatoriais paslaugų kokybe ir kainomis vartotojams. Todėl NRI turėtų sutelkti dėmesį į veiksmingo reguliavimo didmeniniu lygmeniu užtikrinimą. Jos raginamos atidžiai stebėti reguliavimo didmeniniu lygmeniu poveikį ir prireikus atitinkamai pritaikyti intervencines priemones didmeninėse rinkose, kad būtų užtikrinta konkurencija mažmeniniu lygmeniu. NRI taip pat raginamos glaudžiai bendradarbiauti su nacionalinėmis konkurencijos institucijomis, kad antikonkurenciniu elgesiu nebūtų iškreipta konkurencija mažmeninėse skambučių rinkose. Technologijų plėtra bei nuoseklus ir veiksmingas atitinkamo reguliavimo didmeniniu lygmeniu užtikrinimas padidino konkurenciją mažmeninėse skambučių ir skirtųjų linijų rinkose. Didmeninės tranzito ir skirtųjų linijų magistralinių segmentų rinkos Devynios NRI nustatė, kad didmeninė skirtųjų linijų magistralinių segmentų rinka yra tikrai konkurencinga[23]. Kai kuriose valstybėse narėse istorinių operatorių pagrindinio tinklo infrastruktūra buvo dubliuojama, ir alternatyvūs operatoriai, konkuruodami su istoriniais operatoriais, pradėjo teikti skirtųjų linijų magistralinius segmentus trečiosioms šalims. Alternatyvių operatorių tinklai ne visuomet aprėpia visą valstybės narės teritoriją, bet daugelyje valstybių narių yra galimybių išplėsti aprėptį. Tai gali turėti įtakos alternatyvių operatorių derybinei pirkėjų galiai istorinių operatorių atžvilgiu. Keturios NRI nustatė, kad tranzito rinkos yra konkurencingos. Net ir keliose nekonkurencingose tranzito rinkose matyti konkurencijos tendencijos mažėjant DĮR operatorių rinkos daliai (nors ji vis dar didelė), nes alternatyvūs operatoriai dubliavo infrastruktūrą ne tik savo reikmėms, bet ir siekdami teikti skambučių persiuntimo paslaugas trečiosioms šalims. Pagrindinio tinklo infrastruktūra buvo dubliuojama, o tranzito paslaugoms skirtomis skirtosiomis linijomis galima naudotis visuotinai. Pagrįstai galima manyti, kad pagrindinės infrastruktūros dubliavimas tranzito ir magistraliniuose segmentuose vyks ir ateityje, nors alternatyvūs operatoriai keliose valstybėse narėse vis dar gali būti priklausomi nuo istorinio operatoriaus linijų kai kurių mažiau apkrautų maršrutų atveju. Didmeninė judriojo ryšio prieiga ir skambučio inicijavimas Pirmuoju rinkos analizės etapu penkios NRI nustatė, kad didmeninė judriojo ryšio prieigos ir skambučio inicijavimo paslaugų rinka nėra iš tikrųjų konkurencinga, ir todėl pasiūlė reguliavimą[24]. Kitose valstybėse narėse buvo nustatyta, kad rinka konkurencinga. Keliose valstybėse narėse judriojo ryšio prieiga ir skambučio inicijavimas teikiami komerciniu pagrindu. Paslaugų teikėjams patekus į rinką po to, kai jie sudarė reguliuojamus arba komercinius prieigos susitarimus su judriojo ryšio tinklo operatoriumi, priimantysis operatorius gali būti ekonomiškai suinteresuotas tęsti paslaugų teikimo santykius[25]. Nors buvo nustatyta, kad didmeninė judriojo ryšio prieigos ir skambučio inicijavimo paslaugų rinka iš tikrųjų konkurencinga daugumoje valstybių narių, tebereikia įvertinti, ar konkurencijos didėjimas, pavyzdžiui, dėl virtualaus judriojo ryšio tinklo operatoriaus susitarimų, jau pakankamas didmeninėje prieigos ir skambučio inicijavimo rinkoje. Didmeninės transliacijų perdavimo paslaugų rinkos Visos, išskyrus Kipro, NRI iki šiol reguliavo mažiausiai dalį didmeninės transliacijų perdavimo paslaugų rinkos. Reguliavimas, kaip ir jį lemiančios rinkos sąlygos, labai nevienodas valstybėse narėse. Daugumoje valstybių narių vyrauja antžeminės platformos, o kitose valstybėse narėse pagrindinė platforma yra kabelių tinklai. Perėjimo prie skaitmeninio transliavimo terminai nevienodi visoje ES, labai skiriasi ir nacionaliniai įstatymai, kuriais nustatomas privalomojo programų siuntimo įpareigojimas tam tikriems transliuotojams. Transliacijų perdavimo rinkai būdinga technologijų pažanga. Dėl skaitmeninės antžeminės televizijos sklaidos vartotojai galės priimti daugiau programų. Dėl interneto televizijos ir skaitmeninės antžeminės televizijos raidos ateityje gali sumažėti infrastruktūrų keitimo išlaidos. Dėl didesnio perdavimo infrastruktūrų skaičiaus turėtų toliau mažėti transliuotojų priklausomumas nuo vienos konkrečios perdavimo platformos ir didėti jų derybinė pirkėjų galia. HORIZONTALIEJI KLAUSIMAI Pirmajame komunikate dėl rinkos tyrimų, atliekamų pagal ES reguliavimo sistemą, Komisija paragino visų pirma NRI prieš Europos konsultacijas surinkti rinkos dalyvių ir nacionalinių konkurencijos institucijų (NKI) nuomones ir pažymėjo, kad atskiru pranešimu apie skirtingus rinkos tyrimų etapus be reikalo ištęsiamas reguliavimo procesas . Be šių susirūpinimą keliančių klausimų, kurie tebėra svarbūs ir buvo dar labiau pabrėžti praėjusiais metais, Komisija atkreipia dėmesį į toliau nurodytus horizontaliuosius klausimus. Procedūrų supaprastinimas Siekdama užtikrinti veiksmingą sprendimų priėmimą laikantis Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje numatyto griežto grafiko, Komisija priėmė Procedūrinę rekomendaciją[26]. Nors į šią rekomendaciją įtrauktos aiškios, bet lanksčios Komisijos ir NRI bendradarbiavimo procedūros, patirtis rodo, kad teisiniam tikrumui padidinti, NRI, operatorių bei Komisijos administracinei naštai sumažinti ir procesui dar labiau supaprastinti galėtų būti naudingos papildomos įgyvendinimo priemonės. Vėliau šiais metais Komisija pateiks procedūrų supaprastinimo pasiūlymus persvarstytoje Procedūrinėje rekomendacijoje. Pavėluotas galutinių priemonių priėmimas ir intervencinių priemonių įgyvendinimas Elektroninių ryšių rinkos dažnai vystosi sparčiai, todėl reguliavimu galima veiksmingai įveikti rinkos trūkumus tik tuo atveju, jei reguliavimo priemonės įgyvendinamos sparčiai. Kai kuriose valstybėse narėse NRI priėmė galutines priemones gerokai vėluojant po rinkos tyrimo proceso pabaigos. Siekiant užtikrinti, kad į rinkos tyrimo proceso metu nustatytus rinkos trūkumus būtų reaguojama laiku, tokio vėlavimo reikėtų vengti. Be to, tam tikrose valstybėse narėse ir toliau pasitaiko vėlavimo atvejų, nes apie intervencines priemones pranešama atskirai nuo pranešimo apie rinkos apibrėžimą ir analizę. Todėl rinkos trūkumai nėra sprendžiami laiku, dėl to sumažėja reguliavimo veiksmingumas ir taip gali kilti pavojus sektoriaus konkurencingumui. NRI raginamos vykdyti visus rinkos tyrimo etapus ir apie juos pranešti tuo pačiu metu (rinkos apibrėžimas, rinkos analizė ir numatyti reguliavimo įpareigojimai). Galiausiai kai kuriais atvejais praėjo nemažai laiko pakartotinai nepranešant apie planuotą priemonę, kuri turėjo būti atšaukta. Ta planuojama priemonė turėtų būti keičiama ir kuo greičiau pateikiama nacionalinėms konsultacijoms po to, kai Komisija pareikalauja NRI atšaukti priemonę, kad būtų užtikrinta, jog konkurencijos problemos būtų sprendžiamos kuo greičiau. Kai kurios NRI nustatė bendrąsias priemones, o intervencinių priemonių aspektus paliko komercinėms rinkos dalyvių deryboms, t. y. nustatė bendrąjį pagrindimo sąnaudomis įpareigojimą, bet nenurodė viršutinių kainų ribų arba išsamių sąnaudų apskaitos įpareigojimų. Jei rinkos dalyvių derybos būtų nesėkmingos, NRI dalyvautų ginčų sprendime, kad nustatytų konkrečias kainas remdamasi pagrindimo sąnaudomis įpareigojimu. Nors iš esmės įmonės turėtų pačios sąžiningai derėtis dėl savo prieigos ir sujungimo susitarimų[27], reguliavimo procedūrų kontekste nustatytos konkurencijos problemos turėtų būti sprendžiamos kuo greičiau ir kuo veiksmingiau. Atrodo, kad galima tolesnio reguliavimo grėsmė ginčų sprendimo kontekste arba ex officio , jei komercinėmis derybomis nepavyktų išspręsti nustatytos konkurencijos problemos, nėra pakankama, nes ji gali nesuteikti skaidrumo ir teisinio tikrumo rinkos dalyviams ir galėtų sąlygoti nereikalingą vėlavimą. Intervencinės priemonės turėtų būti apibrėžiamos pakankamai aiškiai ir išsamiai galutinėse priemonėse ir turėtų būti tinkamos nustatytiems konkurencijos trūkumams veiksmingai spręsti. Prieigos direktyvos 5 straipsnio taikymas Valstybės narės pasinaudojo Prieigos direktyvos 5 straipsnio 1 dalimi keliais atvejais[28]. Juo valstybėms narėms suteikiama galimybė nustatyti reguliavimo priemones didelės įtakos rinkoje neturintiems operatoriams tiek, kiek būtina ryšiui tarp galutinių paslaugų gavėjų užtikrinti. Komisija pabrėžė, kad 5 straipsnis negali būti naudojamas siekiant išvengti rinkos analizės proceso ir turėtų būti taikomas tik tais atvejais, kai reikia užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugų gavėjų. Pagal Prieigos direktyvos 5 straipsnį NRI turėtų naudoti savo įtaką tik aiškiai apibrėžtomis aplinkybėmis, kad būtų išvengta per didelio reguliavimo ir nesaugumo rinkose. Išvados Beveik visos NRI baigė pirmąjį į rekomendaciją įtrauktų 18 rinkų rinkos tyrimų etapą, išskyrus NRI Bulgarijoje ir Rumunijoje, kurios įstojo į ES tik 2007 m. sausio 1 d. Pagrindų direktyvos 7 straipsniu sukurtas ES konsultacijų mechanizmas buvo naudingas konkurencijos, investicijų ir inovacijų skatinimui bei elektroninių ryšių vidaus rinkos stiprinimui . Juo buvo užtikrintas nuoseklus požiūris, ypač rinkos apibrėžimo ir DĮR analizės visoje Europoje atžvilgiu, į rinkos tyrimo procesą įtraukta pagrįsta ekonominė analizė ir padidintas skaidrumas. Apskritai ši Komisijos ir NRI bendradarbiavimo forma lėmė geresnį konkurencijos principais pagrįstą reguliavimą, ja buvo prisidėta prie bendros Europos reguliavimo kultūros raidos. Komisijos pastabos dėl pasiūlytų intervencinių priemonių suteikė gaires siekiant nuoseklaus reguliavimo visos Europos mastu, kartu atsižvelgiant į konkrečias nacionalines aplinkybes. Komisija sutelkė dėmesį į užtikrinimą, kad intervencinės priemonės būtų tinkamos, t. y. pagrįstos nustatytos problemos pobūdžiu, proporcingos ir pagrįstos atsižvelgiant į Pagrindų direktyvoje nustatytus tikslus. Tačiau reikia imtis tolesnių veiksmų stiprinant reguliavimo veiksmingumą ir siekiant didesnio nuoseklumo atrenkant ir taikant intervencines priemones. Nors reguliavimo metodai rinkos apibrėžimo ir įtakos rinkoje analizės atžvilgiu pastebimai supanašėjo, intervencinės priemonės ne visuomet tinkamos nustatytoms konkurencijos problemoms spręsti ir kartais yra labai skirtingos įvairiose valstybėse narėse nepaisant panašios padėties rinkoje . . Komisija sieks toliau paprastinti procedūras ir sumažinti rinkos dalyvių ir NRI administracinę naštą, laikydamasi Komisijos geresnio reguliavimo strategijos[29] . Ji pateiks atitinkamus pasiūlymus reguliavimo sistemos persvarstymo kontekste. Be to, Komisija ragina valstybes nares prisidėti prie rinkos tyrimo proceso paprastinimo nacionaliniu lygmeniu . Visų pirma NRI turėtų vengti i) vėlavimo tarp pranešimo apie planuojamas priemones ir galutinių priemonių priėmimo ir ii) pranešimo apie rinkos analizę ir numatomas intervencines priemones atskirai. Šiuo metu Komisija persvarsto elektroninių ryšių reguliavimo sistemą; jos pasiūlymas bus pateiktas Tarybai ir Parlamentui antrąjį 2007 m. pusmetį. Tačiau manoma, kad persvarstyta reguliavimo sistema įsigalios ne anksčiau nei 2009−2010 metais. Artimiausiu metu Komisija persvarstys Rekomendaciją dėl atitinkamų rinkų ir 7 straipsnio Procedūrinę rekomendaciją, o naujosios tekstų versijos bus priimtos antrąjį 2007 m. pusmetį. [1] Bendroji rinka piliečiams, KOM(2007) 60 galutinis, 2007 2 21 [2] i2010. 2007 m. metinė informacinės visuomenės ataskaita , COM(2007) 146 galutinis, 2007 3 30. [3] Europos elektroninių ryšių reguliavimas ir rinkos 2006 m. (12-oji ataskaita), COM(2007) 155, 2007 3 29. [4] 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos (Pagrindų direktyva), OL L 108, 2002 4 24, p. 33. [5] 2003 m. vasario 11 d. Komisijos rekomendacija 2003/311/EB dėl elektroninių ryšių sektoriaus atitinkamų produktų ir paslaugų rinkų, kurioms pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą Nr. 2002/21/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų bendrosios reguliavimo sistemos taikomas ex ante reguliavimas (Rekomendacija dėl atitinkamų rinkų), OL L 114, 2003 5 8, p. 45. [6] Fiksuotojo ryšio telefonijos ir plačiajuosčio ryšio rinkose daug operatorių vykdo veiklą įvairiose valstybėse narėse ir net visoje ES. Taip pat judriojo ryšio rinkose kelios įmonės vykdo veiklą įvairiose valstybėse narėse, o iš jų vienas operatorius vykdo veiklą daugiau nei pusėje 25 ES valstybių. Palydovinio transliavimo rinkose operatoriai jau siūlo tarpvalstybines paslaugas. Žr. 2006 m. liepos mėn. tyrimą Rengiantis tolesniems elektroninių ryšių reguliavimo veiksmams. Įnašas į elektroninių ryšių reguliavimo sistemos persvarstymą ( Preparing the Next Steps in Regulation of Electronic Communications - A contribution to the review of the electronic communications regulatory framework ) (toliau − Hogan & Hartson and Analysys Study ). [7] Žr. Hogan & Hartson and Analysys Study . [8] Elektroninių ryšių sektorius sudaro apie 44,5 % viso IRT sektoriaus, kuris pagal Komisijos 12-ąją įgyvendinimo ataskaitą 2006 m. buvo įvertintas 649 milijardais eurų. [9] Žr. visų pirma Komunikatą dėl ES elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemos persvarstymo, COM(2006) 334 galutinis, 2006 6 28. [10] Žr. London Economics kartu su PricewaterhouseCoopers atliktą tyrimą Elektroninių ryšių reguliavimo sistemos įvertinimas: ekonomikos augimas ir investicijos ES elektroninių ryšių sektoriuje (An assessment of the regulatory framework for electronic communications: growth and investment in the EU e-Communications sector) (toliau − LE PwC tyrimas). [11] Žr. Komunikatą dėl rinkos tyrimų, atliekamų pagal ES reguliavimo sistemą, COM(2006) 28 galutinis, 2006 2 7. [12] Komisija išsiuntė oficialų įspėjimą Vokietijai dėl Vokietijos telekomunikacijų įstatymo pakeitimų, kuriais faktiškai būtų užkirstas kelias konkurencijai sparčiosios interneto prieigos tinklų (VDSL) srityje; žr. 2007 2 26 pranešimą spaudai IP/07/237. [13] Alternatyvias sąsajas (įskaitant eternetą) naudojančios skirtosios linijos turi būti įtrauktos į didmenines skirtųjų linijų rinkas, jei pagal konkurencijos teisės principus atliktame vertinime parodoma, kad alternatyvias sąsajas naudojančios didmeninės skirtosios linijos gali būti pakeičiamos tradicines sąsajas naudojančiomis didmeninėmis skirtosiomis linijomis, ypač jeigu jų funkcionalumas ir kainos yra lygiaverčiai. [14] Komisijos rinkos analizės ir didelės įtakos rinkoje vertinimo gairės pagal Bendrijos elektroninių ryšių tinklų ir paslaugų reguliavimo sistemą (DĮR gairės), OL C 165, 2002 7 11, p. 6. [15] Komisija nurodė, kad Vokietijai trūksta pagrindimo sąnaudomis ir nėra apskaitos atskyrimo, o Slovakijos atveju nėra informacijos apie sąnaudų apskaitos metodą. [16] Pavyzdžiui, Komisija pateikė pastabas dėl didmeninės linijos nuomos Portugalijoje, Ispanijoje bei Jungtinėje Karalystėje ir paprašė Lenkijos patikslinti savo didmeninės linijos nuomos įsipareigojimą. [17] Visų pirma Komisija pateikė pastabas dėl poreikio atsižvelgti į didmenines intervencines priemones Vengrijos, Prancūzijos, Slovėnijos ir Ispanijos atveju ir į šių intervencinių priemonių vykdymo užtikrinimą Prancūzijoje. [18] Pavyzdžiui, Vokietijos NRI pranešė apie galutines intervencines priemones praėjus daugiau nei vieneriems metams po pranešimo apie rinkos analizę. [19] Taip buvo Liuksemburgo, Čekijos ir Lenkijos atveju. [20] Visų pirma Čekijoje, Vokietijoje ir Suomijoje. [21] Komisija pateikė pastabas šiuo klausimu gavusi Vokietijos ir Liuksemburgo pranešimus. [22] Tokia padėtis (iš dalies) buvo Austrijoje, Belgijoje, Čekijoje, Danijoje, Suomijoje, Vokietijoje, Nyderlanduose, Švedijoje ir JK. [23] Tokia padėtis (iš dalies) buvo Austrijoje, Belgijoje, Čekijoje, Suomijoje, Vokietijoje, Latvijoje, Nyderlanduose, Švedijoje ir Slovėnijoje. [24] Kipre ir Slovėnijoje buvo nustatyta, kad vienas operatorius turi didelę įtaką rinkoje. Airijoje, Ispanijoje ir Maltoje buvo nustatytas kolektyvinis dominavimas. Airijos reguliavimo institucija atšaukė galutinę priemonę po nacionalinių teismo procedūrų. [25] Tuo atveju, jei priimantysis operatorius nutrauktų paslaugos teikimą, paslaugų teikėjas gali pasirinkti kitą didmeninį teikėją. Arba jei paslaugų teikėjas pasitraukia iš mažmeninės rinkos, vietos operatorius gali negalėti patraukti pakankamos dalies paslaugų teikėjo mažmeninių klientų, kad nusvertų didmeniniu lygmeniu prarastas pajamas. [26] 2003 m. liepos 23 d. Komisijos rekomendacija 2003/561/EB dėl pranešimų, terminų ir konsultacijų, numatytų Pagrindų direktyvos 7 straipsnyje (Procedūrinė rekomendacija), OL L 190, 2003 7 30, p. 13. [27] Žr. 2002 m. kovo 7 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2002/19/EB dėl elektroninių ryšių tinklų ir susijusių priemonių sujungimo ir prieigos prie jų (Prieigos direktyva) (OL L 108, 2002 4 24, p. 7) 5 ir 6 konstatuojamąsias dalis ir 4 straipsnį. [28] NL/2003/17 atveju Nyderlandų ekonomikos reikalų ministerija pranešė apie potvarkį, į kurį buvo įtrauktas bendras įpareigojimas užtikrinti ryšį tarp galutinių paslaugų gavėjų visų viešai prieinamų telefono ryšio paslaugų atžvilgiu Nyderlanduose. UK/2003/19 atveju Britanijos NRI pranešė apie vieninteliam prieigos prie skaitmeninės televizijos kontrolės paslaugų teikėjui ( Sky Subscriber Services Limited ) nustatytą įpareigojimą teikti prieigą prie šių paslaugų sąžiningomis, pagrįstomis ir nediskriminacinėmis sąlygomis. Lenkijos NRI nustatė nediskriminavimo ir skaidrumo įpareigojimą istoriniam operatoriui, visų pirma, kad neleistų jam kištis į perdavimo IP tarp jo klientų ir kitų elektroninių ryšių operatorių kokybę (žr. PL/2006/0382). UK/2006/0454 atveju Britanijos NRI pasiūlė nustatyti su prieiga susijusį įpareigojimą BT , pagal kurį šio reikalaujama pirkti didmenines skambučių užbaigimo siaurajuosčio ryšio tinkle paslaugas iš bet kurio viešojo elektroninių ryšių tinklo operatoriaus. [29] Žr. visų pirma Komisijos komunikatą Reglamentavimo gerinimas augimui ir užimtumui Europos Sąjungoje skatinti , COM(2005), 97 galutinis, 2005 3 16.