Komisijos ataskaita Tarybai ir Europos Parlamentui Dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl priemonių, gerinančių bendras bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo sąlygas, 105 ir tolesnių straipsnių taikymo SEK(2010)655 /* KOM/2010/0267 galutinis */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.5.28 KOM(2010)267 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl priemonių, gerinančių bendras bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo sąlygas, 105 ir tolesnių straipsnių taikymo SEK(2010)655 TURINYS KOMISIJOS ATASKAITA TARYBAI IR EUROPOS PARLAMENTUI Dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007 dėl priemonių, gerinančių bendras bitininkystės produktų gamybos ir pardavimo sąlygas, 105 ir tolesnių straipsnių taikymo 1 1. ĮŽANGA 3 2. BITININKYSTĖS PROGRAMŲ ĮGYVENDINIMAS 3 2.1 Surašymas (9 lentelė) 3 2.2. Išlaidos 4 2.3. Procentinė panaudojimo dalis 6 2.4. Tikslai 6 3. VALSTYBIŲ NARIŲ PASIŪLYMAI 7 4. SEKTORIAUS SUBJEKTŲ PASIŪLYMAI 9 5. IŠVADOS 10 Prie šios ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbo dokumentas, kuriame pateikiamos nuorodų lentelės ir paveikslėliai. 1. Įžanga Tarybos reglamento (EB) Nr. 1234/2007, nustatančio bendrą žemės ūkio rinkų organizavimą ir konkrečias tam tikriems žemės ūkio produktams taikomas nuostatas[1], 184 straipsnyje nustatyta, kad Parlamentui ir Tarybai kas treji metai turi būti pateikta priemonių, kuriomis siekiama pagerinti to paties reglamento 105 straipsnyje nurodytų bitininkystės produktų gamybos ir prekybos sąlygas, įgyvendinimo ataskaita. Pateikiant šią ataskaitą įvykdomas minėtas reikalavimas ir joje pateikiami 2006–2007 m., 2007–2008 m. ir 2008–2009 m. finansinių metų duomenys. Minėti treji finansiniai metai atitinka paskutinius trimečio laikotarpio (2005–2007 m.) metus ir dvejus pirmuosius dabartinių trimečių programų (2008–2010 m.) metus. 2007 m. kovo mėn. Komisija patvirtino trečiąją Tarybos reglamento (EB) Nr. 797/2004[2] įgyvendinimo ataskaitą, siekdama įvertinti trejus paskutinius reglamento įgyvendinimo metus. Kadangi nustatyta, kad nacionalinėmis programomis naudojamasi tinkamai ir valstybes nares bei ūkinės veiklos vykdytojus jos puikiai tenkina, pateikus ataskaitą jokių teisinių pakeitimų atlikta nebuvo. Tačiau po paskutinės ataskaitos pateikimo į Komisijos reglamentą (EB) Nr. 917/2004[3], nustatantį išsamias taikymo taisykles, įtrauktos supaprastinimo priemonės. Laikydamosi Bendrijos teisės aktų valstybės narės pateikė 2008–2010 m. nacionalines programas. Svarbu pažymėti, kad bitininkystės programas parengė visos valstybės narės, tai rodo jų susidomėjimą šia sritimi ir Europos bitininkystės sektoriaus poreikius. Sektoriaus padėtis Prekybinė aplinka, kurioje šios programos įgyvendinamos, nuo 2007 m. mažai keitėsi. Europos rinka ir toliau labai priklausoma nuo importo (daugiau nei 40 % suvartojamų produktų yra importuoti), nors ta priklausomybė dabar šiek tiek mažesnė. Labiausiai pastebimas pokytis pasaulio rinkoje – kainų didėjimas. Dėl aukštų kainų Argentinoje (sumažėjus gamybai), kuri buvo pagrindinė ES apsirūpinimo šalis, padidėjo kiniško medaus importas į ES. Be šių prekybinių sunkumų, sektoriuje toliau aktuali bičių populiacijos mažėjimo problema. 2. Bitininkystės programų įgyvendinimas 2.1 Surašymas (9 lentelė) Laikydamosi teisės aktų valstybės narės 2007 m. pateikė bitininkystės sektoriaus studiją ir savo programas. Pagal 2007 m. valstybių narių pateiktus duomenis ES iš viso yra 595 775 bitininkų, iš kurių 19 025 – profesionalūs (turi ne mažiau kaip 150 avilių). Nuo 2004 m. bitininkų skaičius šiek tiek padidėjo dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į ES. Jei nebūtų buvęs įtrauktas šių šalių bitininkų skaičius, bendras jų skaičius būtų labai sumažėjęs. Bendras avilių skaičius yra 13 602 719, iš kurių 4 461 606 priklauso profesionaliems bitininkams (33 % avilių priklauso 3,2 % bitininkų). Nuo 2004 m. surašymo, avilių skaičius ES padidėjo 1 971 419. Šį padidėjimą išimtinai lėmė 2007 m. ES plėtra, dviejose naujosiose valstybėse narėse surašyti 1 646 736 aviliai. Visgi nuo 2004 iki 2007 m. 25 narių ES avilių skaičius padidėjo. Anot bitininkų, toks padidėjimas buvo būtinas, kad būtų kompensuotas bičių mirtingumas. Daugiausia avilių ES turi šios valstybės narės: Ispanija (17,06 %), Graikija (10,8 %), Prancūzija (10 %) ir Italija (8,5 %) (9a ir 9b paveikslėliai). Nuo 2004 m. Ispanijoje avilių sumažėjo 130 000, taip pat labai sumažėjo (nuo 21,9 % iki 17,1 %) turimas bičių kiekis pagal bendrą kiekį Bendrijoje. 2.2. Išlaidos Kiekvienos valstybės narės biudžetas Kaip numatyta Reglamento (EB) Nr. 917/2004 2 straipsnyje, valstybės narės Komisijai savo programas pateikia kas trejus metus iki balandžio 15 d. (2007 m. prašoma pateikti 2008, 2009 ir 2010 m. programas). Valstybėms narėms pateikus išlaidų planus, Bendrijos biudžeto lėšos paskirstomos pagal Bendrijos bičių išteklius, nurodytus Reglamento (EB) Nr. 917/2004 I priede. Pagal valstybei narei priklausančią procentinę viso avilių skaičiaus dalį nustatoma didžiausia teorinė procentinė biudžeto dalis, į kurią kiekviena valstybė narė turi teisę, prieš paskirstant nepaprašytas lėšas. 9b paveikslėlyje pavaizduota kiekvienos valstybės narės procentinė dalis atitinka teorinį biudžetą. Tačiau 9d paveikslėlyje konstatuojama, kad faktinis 2008 m. biudžeto paskirstymas pagal bičių kiekį šiek tiek skiriasi. Tai paaiškinama tuo, kad kelios valstybės narės paprašė ne visos teorinės biudžeto dalies. Pagal teisės aktus likutis padalijamas valstybėms narėms, kurios paprašė didesnės nei teorinė biudžeto dalies. Pavyzdžiui, Ispanija gavo biudžeto dalį, atitinkančią 18 %, nors jos avilių kiekis sudaro tik17,1 %. 2008 m. finansiniams metams septynios valstybės paprašė mažiau lėšų nei nustatyta teoriniame biudžete. Trims valstybėms narėms (Ispanijai, Graikijai ir Prancūzijai) 2008 m. skirta beveik 40 % atitinkamų Bendrijos lėšų. Taigi daugiausiai avilių turinčios valstybės narės prašo daugiausiai pasinaudoti programomis. Reikia pažymėti, kad dėl Bulgarijos ir Rumunijos įstojimo į ES bičių koncentracija senųjų valstybių narių atžvilgiu sumažėjo, tačiau metinis biudžetas padidėjo nuo 23 mln. EUR iki 26,3 mln. EUR. Kiekybinis biudžeto sumažėjimas kai kurioms valstybėms narėms yra tik avilių skaičiaus sumažėjimo pasekmė. Išlaidos pagal priemonių tipą ir valstybę narę (10 lentelė) Išlaidų analizė pagrįsta valstybių narių kasmet pagal Reglamento (EB) Nr. 917/2004 6 straipsnio 2 dalį pateikiamais duomenimis. Šis reikalavimas buvo įvestas po paskutinės ataskaitos, kad Komisija galėtų išnagrinėti, kaip valstybės narės savo biudžetą panaudoja faktiškai. Faktinis biudžeto panaudojimas gali skirtis nuo planuotojo, kadangi Komisija reglamentu įvedė daugiau lankstumo programoms adaptuoti. 2007–2009 m. ir toliau daugiausia buvo naudojamos dvi priemonės – kova su varoatoze ir techninė parama (10a ir 10b paveikslėliai). Techninei paramai skiriamų lėšų dydis išlieka panašus, jos kasmet sudaro apie 26–27 % panaudoto biudžeto, tačiau pastebima, kad biudžeto dalis, naudojama kovai su varoatoze, labai mažėja (2007 m.–37 %, o 2009 m.– 27 % ). Techninės paramos priemonėmis naudojosi didžioji valstybių narių dauguma (10a ir 11a paveikslėliai), o Italija biudžeto požiūriu jomis naudojasi daugiausia, per finansinius metus ji joms išleidžia 900 000 EUR. Šiomis priemonėmis taip pat intensyviai naudojasi Graikija, Prancūzija, Vokietija ir Čekija. Matoma, kad naujosios valstybės narės (Bulgarija ir Rumunija) šia priemone iš viso nesinaudojo, jos nusprendė savo programą nukreipti į kitas priemones. Kovos su varoatoze priemonėmis pasinaudojo visos valstybės narės, išskyrus Slovėniją (10a ir 11b paveikslėliai). Šia priemone daugiausia naudojosi Ispanija, Vengrija ir Lenkija. Portugalija šia priemone intensyviai naudojosi 2007 m., vėliau savo biudžetą jai smarkiai sumažino. Slovėnija, priešingai, 2007 ir 2008 m. šia priemone naudojosi labai nedaug, o 2009 m. jos finansavimo biudžetą labai padidino. Sezoninio perkėlimo į naujas vietas racionalizavimo priemonė yra trečia pagal panaudojimą priemonė, jai išleidžiama 18 % lėšų (10a ir 11c paveikslėliai). Tradiciškai šia priemone daugiausia naudojasi pietų Europos šalys, kurių augmenija įvairi, o žydėjimo laikotarpis ilgas. Matoma, kad Graikija savo paramą į šią priemonę ėmė smarkiai orientuoti nuo 2008–2009 m. (daugiau nei pusė biudžeto). O Ispanija, Italija ir Vengrija šiai priemonei skirtas lėšas nuo 2008 m. kaip tik sumažino. Ketvirtą vietą užima bičių išteklių papildymo priemonė. Šia priemone naudojamasi vis dažniau, nuo 2007 iki 2009 metų matomas stiprus augimas (nuo 10 % išlaidų iki 15 %) (10a ir 11e paveikslėliai). Nuo šios priemonės įvedimo 2005 m., išlaidos jai išaugo nuo 6,2 % iki de 15 %. Tai galima paaiškinti dideliu bičių populiacijos mažėjimu pastaraisiais metais. Bitininkų organizacijos, dalyvaujančios rengiant šias programas, tomis priemonėmis labai suinteresuotos, kad galėtų kompensuoti populiacijos mažėjimą. Daugiausia iš valstybių narių šia priemone pasinaudojo Lenkija ir Rumunija. Tačiau Lenkijos šiai priemonei skiriamos lėšos nuo 2009 m. labai sumažėjo. Medui tirti skirtomis priemonėmis ir taikomųjų tyrimų priemonėmis dabar naudojamasi mažiau, 2009 m. išlaidos joms siekė tik 6–7 % (10a, 11d ir 11f paveikslėliai). Didžiausią biudžetą taikomiesiems tyrimams skiria Prancūzija, kurios biudžetas jiems 2009 m. buvo 900 000 EUR, t. y. daugiau nei pusė visos Bendrijoje šiai priemonei skirtos sumos. Medaus tyrimams daugiausia lėšų skiria Ispanija (labai stiprus didėjimas nuo 2007 iki 2009 m.). Kitos valstybės narės, išskyrus Austriją, jiems skiria labai nedaug lėšų. 2.3. Procentinė panaudojimo dalis Pastabos dėl panaudojimo lygio parengtos, remiantis valstybių narių pateiktais biudžeto panaudojimo kiekvienai priemonei duomenimis, nustatant išlaidas (10 lentelė) taip pat naudoti tie duomenys. Jie kartais nesutampa su EŽŪGF duomenimis (12 a, b ir c lentelės). 2007 finansiniais metais panaudota vidutiniškai 90 % lėšų. Toks geras panaudojimo lygis paaiškinamas tuo, kad ši programa vykdoma jau trečius finansinius metus 25 valstybių narių ES, o 2004 į ES įstojusios 10 valstybių narių jau įgijo pakankamai patirties. Daugumos valstybių narių panaudojimas siekia nuo 90 % iki 100 %. Mažiausiai programa naudojamasi Kipre (38 %) ir Liuksemburge (56 %). Portugalijos, Slovėnijos ir Slovakijos panaudojimo lygis irgi gana žemas (nuo 69 % iki 76 %). 2008 finansiniais metais panaudojimas smarkiai smuko, t. y. nuo 90 % sumažėjo iki 80 %. Tačiau toks sumažėjimas akivaizdžiai paaiškinamas tuo, kad Bulgarijoje ir Rumunijoje, kuriose tai pirmieji įgyvendinimo metai, panaudojimas daug mažesnis. Kaip tai jau buvo 2005 m. 10-ies naujų valstybių narių atveju, patirties trūkumo rezultatas – menkas panaudojimas (Bulgarijoje tik 34 %, o Rumunijoje –17 % ). Portugalijoje panaudojimo lygis irgi žemas (36 %). Kaip ir ankstesniais metais didžiausi naudos gavėjai, išskyrus Prancūziją, kuri panaudojo tik 74 % lėšų, biudžetą įgyvendino labai gerai. Kiprui ir Liuksemburgui, kurie 2007 metais lėšų panaudojo nedaug, pavyko pakeisti padėtį ir optimaliai panaudoti biudžetą. Pastebima, kad nuo 2009 finansinių metų biudžeto įgyvendinimas labai pagerėjo (88 %). Bulgarija ir Rumunija labai pagerino panaudojimo lygi, nors Rumunijos lygis (54 %) vis dar daug mažesnis už Bendrijos vidurkį. Prancūzija, viena iš didžiausių Bendrijos biudžeto naudos gavėjų, labai pagerino panaudojimą, palyginti su 2008 m. Tačiau Lenkija prieš tai dvejus metus labai intensyviai naudojusis priemone, dabar sugebėjo išnaudoti tik 74 % savo biudžeto. Nors Portugalijoje panaudojimo lygis pagerėjo, jis išlieka labai mažas (58 %), o Liuksemburge panaudojimo lygis išlieka žemas (60 %). 2.4. Tikslai Visos valstybių narių pasiūlytos priemonės gali būti finansuojamos, jei jomis išimtinai siekiama kurios nors prioritetinės priemonės tikslų. Specialieji reikalavimus atitinkančių priemonių tikslai Nuo paskutinės ataskaitos pateikimo Bendrijos paramos reikalavimus atitinkančių priemonių tikslai nepasikeitė. Techninė pagalba skirta gamybos ir prekybos efektyvumui padidinti taikant geriausius metodus. Bitininkams ir grupių arba kooperatyvų atstovams skirti kursai ir kitos mokymo priemonės yra pirmiausia susiję su veisimu ir ligų prevencija, surinkimo ir pakavimo, sandėliavimo bei vežimo sąlygomis ir rinkodara. Kovos su varoatoze priemonės tikslas yra sumažinti avilių priežiūros išlaidas arba padengti bent jų dalį. Nesiimant priemonių dabar dėl šios parazitinės ligos labai sumažėja ES bitininkystės produktų išeiga ir prarandamos ištisos bičių kolonijos. Visiškai varoatozės išnaikinti neįmanoma, vienintelė priemonė šios ligos sukeliamoms pasekmėms išvengti – naudoti aviliuose leidžiamas naudoti priemones (kurių likučių meduje nelieka). Todėl nuspręsta, kad finansavimas reikalingas, siekiant išvengti neleidžiamų cheminių priemonių naudojimo ar neveiksmingų metodų taikymo. Paramos sezoninio perkėlimo į naujas vietas racionalizavimui tikslas – avilių vietos keitimo Bendrijos teritorijoje vadyba ir vietų, kur žydėjimo sezonų galėtų susitelkti daug bitininkų, paruošimas. Sezoninio perkėlimo į naujas vietas vadybą inter alia pagerintų sezoninio perkėlimo į naujas vietas registras, investicijos į įrangą ir medingų augalų paplitimo žemėlapiai. Paramos medaus tyrimams priemonėmis siekiama pagerinti prekybą medumi. Finansuojant fizinių ir cheminių medaus savybių pagal jo botaninę kilmę tyrimus, bitininkai gauna tikslių žinių apie surinkto medaus kokybę ir gali padidinti savo produkto vertę rinkoje. Bičių išteklių papildymo priemonė finansuoja bičių motinėlių veisimą arba naujų bičių kolonijų pirkimą ir taip padeda kompensuoti prarastą bičių ir produkcijos kiekį. Pagal šį reglamentą į medaus programas įtraukus specialius medaus kokybės gerinimo taikomųjų tyrimų projektus ir paskelbus jų rezultatus, galima padidinti konkrečių regionų gamintojų pajamas. 3. VALSTYBIŲ NARIŲ PASIŪLYMAI Apskritai valstybės narės yra labai patenkintos programų valdymo ir prašymų keisti Reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 nebuvo. Jos dažnai išreiškia pageidavimą šias programas tęsti. Pateikus paskutinę ataskaitą, Komisija iš dalies pakeitė išsamias taikymo taisykles, kad būtų supaprastintas programų įgyvendinimas, valstybėms narėms suteikdama daugiau lankstumo, ypač dėl programų pritaikymo jau prasidėjus finansiniams metams. Komisija panaikino 20 % taisyklę, pagal kurią pasiekus šį lygį būdavo privaloma gauti vadybos komiteto nuomonę, kad konkrečiai priemonei iš pradžių skirtas lėšas būtų galima panaudoti kitoms priemonėms. Nuo šiol, jei lėšos iš naujo priskiriamos nacionalinėse programose pirmiau nustatytoms programoms, valstybės narės lėšas gali perskirstyti laisvai, nesilaikydamos specialios tvarkos. Jei tai nauja priemonė, apie kurią anksčiau Komisijai nepranešta, Komisijos nuomonę gauti privaloma kaip ir anksčiau. Kita vertus, Komisija valstybėms narėms nustatė privalomą pranešimų teikimą pasibaigus kiekvieniems finansiniams metams, kad ji galėtų tiksliai žinoti, kokio tipo priemonėms lėšos buvo panaudotos. Taip sudaromos geresnės sąlygos išanalizuoti programas. Valstybės narės išreiškė didelį pasitenkinimą dėl tokio supaprastinimo ir padidinto lankstumo. Visgi rengiant šią ataskaitą valstybės narės Komisija pateikė keletą prašymų. Toliau pateikiami prašymai jau buvo pateikti rengiant ankstesnę ataskaitą: - Kai kurios valstybės narės prašo medaus fizinių ir cheminių savybių tyrimų laboratorijoms skirtas priemones taikyti ir kitiems bitininkystės produktams. Komisijos atsakymas atitinka 2004 m. pateiktą atsakymą: kadangi biudžetas yra ribotas, šie produktai, ypač dėl nedidelio parduodamo jų kiekio, nėra svarbiausi. Šių produktų tyrimų išlaidas geriau būtų padengti iš didelės pridėtinės vertės produktams skirtų lėšų, o ne iš medui skirtų lėšų. Rimtų priežasčių dėl to keisti reglamentą nėra. - Kova ir su kitomis bičių ligomis, išskyrus varoatozę. Svarbu suprasti, kad sukurti sektoriaus sveikatos apsaugos politiką nėra šios sistemos tikslas. Būtent siekiant išvengti painiojimo su veterinarijos politika 2004 m. buvo įvestas pakeitimas, pagal kurį su varoatoze susijusios ligos buvo pašalintos iš bitininkystės programų. - Statistinės priemonės pagerinimas. Siekdamos, kad jų programoms būtų suteiktas bendrasis finansavimas, valstybės narės privalo pateikti struktūrinį sektoriaus tyrimą. Kasmet iš naujo peržiūrėti valstybių narių pateiktus statistinius duomenis būtų didelė administracinė našta, o tai nepageidaujama. Komisijos tarnybos per įvairių komitetų posėdžius periodiškai ūkinės veiklos vykdytojams teikia turimus statistinius importo ir eksporto duomenis. - Galimybė Europos lygmens projektus įgyvendinti keliose valstybėse narėse. Komisija pripažįsta tokių projektų naudą ir pažymi, kad jie galėtų būti patvirtinti, nes niekas netrukdo valstybėms narėms bendradarbiauti įgyvendinant projektus. Kiekviena tokiame projekte dalyvaujanti valstybė narė turėtų prisidėti prie finansavimo iš jai skirto biudžeto. Panaudoti į valstybių narių programas neįtrauktas lėšas tokiems specifiniams projektams, prieštarautų administracinio paprastumo principui, kuriam pritaria dauguma valstybių narių ir Komisija. Kiti pateikti pasiūlymai: - Skirti finansavimą parodomiesiems aviliams remontuoti ar atkurti. Jį jau galima gauti kaip techninę paramą arba taikant bičių išteklių papildymo priemonę. - Kai kurias priemones taikyti naujiems produktams (rinkodara, perdirbimas ir pan.). Tai jau įmanoma gaunant techninę paramą. Nėra jokių kliūčių teikti finansavimą gamintojų grupėms, pageidaujančioms rinkai teikti naujus produktus arba jais prekiauti naujoje taroje. Be pačios produkcijos gerinimo, programomis taip pat siekiama gerinti prekybą. - Galimybė kai kurių valstybių narių nepanaudotas lėšas panaudoti kitoms valstybėms narėms, pailginti mokėjimo terminus. Kadangi biudžetas metinis, tokią galimybę įgyvendinti sudėtinga, nes biudžeto panaudojimo lygis sužinomas tik a posteriori . - Geriau informuoti apie taikomųjų tyrimų rezultatus. Komisija šiam tikslui pritaria, tačiau teisiškai tai apibrėžti sudėtinga. Reikia priminti, kad bitininkų organizacijos kiekvienoje valstybėje dalyvauja rengiant programas, tad jos gali tokios informacijos paprašyti ir prireikus ja apsikeisti su europinėmis šakinėmis organizacijomis. - Kelios valstybės narės taip pat kritikavo tai, kad iš anksto nežinant, koks bus biudžetas, sudėtinga parengti programas. Komisija supranta šį argumentą ir nagrinės, kokiomis priemonėmis problemą galima išspręsti. Atsižvelgiant į tai, kad biudžetas skirstomas pagal kiekvienoje valstybėje naryje esančių avilių skaičių ir kad surašymo duomenys teikiami kartu su programomis, kol kas valstybėms narėms neįmanoma pranešti, kiek lėšų joms bus skirta. Kad to būtų išvengta, reikėtų nustatyti skirtingą valstybių narių struktūrinių tyrimų ir nacionalinių programų teikimo laiką. - Viena valstybių narių taip pat kritikuoja tai, kad bendrojo finansavimo reikalavimus atitinkanti veikla turi būti atlikta iki einamųjų finansinių metų rugpjūčio 31 d. ir todėl sunku finansuoti rugsėjo mėnesio veiklą. Tai paaiškinama tuo, kad lėšos už veiklą turi būti išmokėtos iki einamųjų finansinių metų pabaigos. - Kai kurioms valstybėms narėms nepriimtina tai, kad veiklos išlaidos negali būti dengiamos kartu pagal šias programas ir pagal kitą Bendrijos pagalbos schemą, nors jos neprieštarauja dvigubų išmokų draudimui, tačiau mano, kad abi programos gali būti viena kitą papildančios. Komisija išlieka labai atsargi, kad būtų išvengta dvigubų išmokų ir todėl šio ribojimo panaikinti neketina. - Kitos valstybės narės pageidauja tikslesnio pagalbos investicijoms, kuri gali būti patvirtinta, aprašymo. Tai prieštarautų pastaraisiais metais įgyvendinamiems lankstumo ir supaprastinimo principams. Parengti išsamaus reikalavimus atitinkančios veiklos sąrašo neįmanoma. Komisija iš principo visada laikėsi lanksčios pozicijos, jei tik buvo pagrindžiama, kad atitinkama priemonė išimtinai skirta įgyvendinti įvairių bendro finansavimo reikalavimus atitinkančių priemonių tikslus. Kai kurios valstybės Komisijos prašo atlikti reglamento, nustatančio išsamias taikymo taisykles, pakeitimus, kad į jį būtų įtraukti kitų bitininkystės produktų aprašymai. Kadangi dabar visi šie produktai įtraukti į Bendrą bendro žemės ūkio rinkų organizavimo reglamentą, Komisijos tarnybos išnagrinės šį klausimą. Taip pat buvo paprašyta, kad apie sektoriui skirtą Komisijos (ne tik GD AGRI) veiklą, būtų informuojama daugiau. Komisija šiuo klausimu dabar dirba, konkrečiai nuo 2008 m. lapkričio mėn. Europos Parlamento rezoliucijos paskelbimo. Siekiant geriau koordinuoti skirtingų generalinių direktoratų pradėtą veiklą ir geriau spręsti bičių mirtingumo problemą, buvo sukurta kelių tarnybų grupė. Vienas iš šios grupės darbo barų – informavimas apie Komisijos atliktus darbus, kurie dažnai lieka nežinomi. Galiausiai buvo paminėtos ir kitos labiau specifinės priemonės, tačiau jos nėra pakankamas pagrindas reglamentams keisti. Prieš pratvirtinant specifines priemones, kai bus nagrinėjamos programos, bus vertinama jų atitiktis finansavimo reikalavimams. 4. Sektoriaus subjektų pasiūlymai Sektoriaus atstovų pateiktas pastabas būtų galima apibendrinti taip: Komisijos tarnyboms pastabų pateikė tik gamintojai, daugiausia COPA-COGECA. Jie pirmiausia pabrėžia šių programų svarbą, teigiamą jų poveikį sektoriui ir prašo užtikrinti jų tęstinumą. Be bendrųjų pastabų, taip pat pateikti keli pasiūlymai, kurių didžiąją dalį taip pat pakartojo valstybės narės: - Pagerinti valstybių narių ir bitininkystės organizacijų bendradarbiavimą rengiant programas. Jie išreiškė apgailestavimą, kad kai kuriais atvejais dėl nepakankamo bendradarbiavimo biudžetas ne visada panaudojamas optimaliai. Komisija pripažįsta, kad šakinės organizacijos rengiant programas turi atlikti esminį vaidmenį ir primena, kad valstybėms narėms tenka prievolė užtikrinti tą dialogą, kadangi siekiama kuo tinkamiau nustatyti finansavimo reikalavimus atitinkančią veiklą. - Techninės paramos priemonės neturėtų būti skirtos mokslo tiriamajai veiklai skatinti. - Įvesti techninės paramos paprogramę, skirtą Europos bitininkų forumui įsteigti, kad būtų skatinama sinergija. Komisija skatina skirtingų valstybių narių bitininkų informacijos mainus, tačiau nemano, kad tam reikėtų steigti forumą. Tai prieštarautų bendrojo finansavimo principui ir supaprastinimui. Tačiau į kiekvienos valstybės narės techninę paramą gali būti įtrauktos Bendrijos lygmens bendradarbiavimą skatinančios priemonės. - Gerinti mokslų taikomųjų tyrimų rezultatų sklaidą (žr. valstybių narių pastabas). - Įtraukti kitų bitininkystės produktų apibrėžtį (žr. valstybių narių pastabas). - Padidinti biudžetą ir Bendrijos finansuojamą dalį. - Galiausiai, prašoma iš dalies pakeisti įgyvendinimo reglamento II priedą, kad būtų įtraukti su bičių mirtingumu susiję duomenys. 5. Išvados Kaip ir 2007 m., valstybių narių ir bitininkų nuomone, gamybai ir prekybai Europos Sąjungoje gerinti skirtų nacionalinių programų įgyvendinimą nustatantis mechanizmas bitininkystės sektoriuje leidžia pasiekti teigiamų rezultatų. Nors Reglamente (EB) Nr. 797/2004 numatytų prioritetinių priemonių biudžetas ribotas, jos bitininkystės sektoriui buvo naudingos kokybės atžvilgiu. Komisijos 2007 m. įvestos supaprastinimo priemonės valstybėms narėms leido lengviau pakoreguoti jau vykdomas programas, kad būtų geriau atsižvelgta į teikiant programas neplanuotus arba nepakankamai gerai įvertintus sunkumus. Atsižvelgdama į šioje ataskaitoje pateiktą informaciją ir siekdama išvengti reglamento keitimo, dėl kurio valstybėms narėms reikėtų laiko prisitaikyti ir dėl to kiltų pavojus pradžioje blogiau pasinaudoti programomis, Komisija mano, kad Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1234/2007 keisti netikslinga. Kita vertus, Komisija kuo greičiau įvertins, ar įmanoma patenkinti valstybių narių ir ūkinės veiklos vykdytojų prašymus, susijusius su taikymo taisyklėmis. [1] OL L 299, 2007 11 16, p. 1. [2] COM(2007) 131 galutinis. [3] OL L 163, 2004 4 30, p. 83.