KOMISIJOS TARNYBŲ DARBINIS DOKUMENTAS POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA Reglamento (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūra pridedamas prie Pasiūlymo dėl EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTO dėl fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų /* SWD/2012/0363 final */





1. Įvadas Fluorintos dujos[1] vis dažniau naudojamos įvairiose taikymo srityse, tokiose kaip šaldymas ir oro kondicionavimas, putplasčiai, aerozoliai, priešgaisrinė apsauga ir elektros įranga. Tačiau šios dujos labai didina klimato atšilimą[2]. Dabartiniame fluorintas šiltnamio efektą sukeliančias dujas (FŠESD) reglamentuojančiame reglamente daugiausia dėmesio skiriama išmetamam šių dujų kiekiui mažinti per įrangos naudojimo laikotarpį ir jos tvarkymą eksploatacijos pabaigoje, tačiau FŠESD naudojimas naujoje įrangoje beveik neribojamas. Kita vertus, šiuo metu beveik visose taikymo srityse jau yra FŠESD pakaitalų, kurie yra saugūs ir efektyvūs energijos vartojimo požiūriu. Komisija yra paskelbusi ataskaitą dėl FŠESD reglamento taikymo, poveikio ir tinkamumo[3]. Joje teigiama, kad yra įgyvendinimo trūkumų, kuriuos reikia šalinti. Visapusiškai taikant FŠESD reglamentą ir kilnojamosios oro kondicionavimo įrangos direktyvą (Direktyva 2006/40/EB) būtų galima sustabdyti išmetamo FŠESD kiekio didėjimą ir išlaikyti jį tokį, koks yra dabar. Tačiau ataskaitoje taip pat daroma išvada, kad ES turėtų imtis papildomų veiksmų FŠESD atžvilgiu, nes išmetamą jų kiekį galima sumažinti palyginti mažomis sąnaudomis. Europos Parlamentas panašiai darsyk paragino imtis plataus užmojo veiksmų šioje srityje[4],[5]. Tarptautiniu lygmeniu daugiau nei 100 šalių ragina imtis veiksmų dėl FŠESD pagal Monrealio protokolą dėl ozono sluoksnį ardančių medžiagų[6]. ES nuo 2009 m. iš esmės palaiko pasiūlymus visame pasaulyje mažinti šių dujų kiekį pagal Monrealio protokolą. Įvairūs veiksmai dėl FŠESD skatinami ir iniciatyvoje „Klimato ir švaraus oro koalicija dėl trumpaamžių atmosferos teršalų“, kurioje dalyvauja JAV, Didžiojo aštuoneto šalys, Europos Komisija (EK), Pasaulio bankas ir Jungtinių Tautų aplinkos programa (UNEP)[7]. 2. Problemos apibūdinimas Klimato kaita veikia visus – tiek ekstremaliomis oro sąlygomis, tiek prisitaikymo prie klimato kaitos išlaidomis. Pasaulio mokslininkai sutartinai ragina riboti pasaulio temperatūros augimą iki 2°C, kad būtų išvengta nepageidautino klimato poveikio[8]. Iš viso dabar FŠESD sudaro 2 proc. visų ES ŠESD, tačiau jos šildo atmosferą daug labiau negu CO2. Pagal ekonomiškai efektyviausią būdą mažinti ES ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, iki 2050 m. išmetamą FŠESD kiekį reikėtų sumažinti maždaug 70–78 proc., o iki 2030 m. – 72–73 proc., o ribinės išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo išlaidos sudarytų maždaug 50 EUR už CO2 ekvivalento toną[9]. FŠESD sektoriui tai reikštų, kad ŠESD kiekį, kuris būtų išmestas 2030 m., jei būtų visiškai taikomi dabartiniai teisės aktai, reikėtų sumažinti maždaug 70 mln. CO2 ekvivalento tonų (Mt CO2ek). FŠESD naudojimas pasaulyje sparčiai augo nuo 1990 m. ir, jei imamasi veiksmų, dėl to stipriai padidės išmetamųjų ŠESD kiekis. Kadangi įranga ir gaminiai, kuriuose yra FŠESD, gali būti naudojami ilgai – iki 50 metų (pvz., pastatų izoliavimo putos), dabar valstybėms nesiėmus veiksmų, dar daug dešimtmečių būtų be reikalo išmetamas didelis ŠESD kiekis. Todėl greta esamų dabartinio FŠESD reglamento įgyvendinimo trūkumų šalinimo būtinai reikia labiau mažinti būsimą šių dujų išmetimą. Iš analizės[10] matyti, kad iki 2030 m. dviejų trečdalių tikėtino ES išmetamo ŠESD kiekio[11] galima būtų ekonomiškai efektyviu būdu[12] išvengti, jei būtų imamasi veiksmų ir vengiama naudoti FŠESD tais atvejais, kai yra tinkamų alternatyvų. Iš viso 2015–2030 m. laikotarpiu ekonomiškai efektyviai galima neišmesti tokio ŠESD kiekio, kuris atitiktų maždaug 625 Mt CO2ek. Jei šioje srityje nebus imamasi pakankamai veiksmų, tai arba ES nepasieks savo ŠESD išmetimo tikslų, arba kituose pramonės sektoriuose reikės imtis daugiau kainuojančių veiksmų ir taip visa pramonė praras sąnaudų konkurencingumą. Be to, yra neišnaudotas potencialas skatinti ekologiškų, alternatyvių technologijų skverbimąsi į rinką, taip skatinant naujoves, ekologiškas darbo vietas ir ekonomikos augimą[13]. 3. Politikos tikslai Bendras FŠESD reglamento peržiūros tikslas – užtikrinti, kad būtų ekonomiškai efektyviai[14] prisidedama prie ES išmetamo ŠESD kiekio sumažinimo 80–95 proc. 2050 m., taip prisidedant prie pasaulinio siekio neleisti, kad klimatas sušiltų daugiau kaip 2ºC, palyginti su ikipramoninio laikotarpio temperatūra. To siekti, visų pirma, reikėtų tokiomis priemonėmis: – skatinti nenaudoti didelį visuotinio atšilimo potencialą turinčių FŠESD, jei yra tinkamų alternatyvų; – skatinti naudoti alternatyvias medžiagas ar technologijas nemažinant saugumo, funkcionalumo ir energijos vartojimo efektyvumo; – užkirsti kelią nuotėkiui iš įrangos ir tinkamai šalinti baigtus eksploatuoti prietaisus, kuriuose yra FŠESD; – siekiant darnos su būsimu susitarimui mažinti HFC, kuris gali būti priimtas pagal Monrealio protokolą; – stiprinti tvarų augimą, skatinti naujoves ir kurti ekologiškas technologijas; – kaip įmanoma mažinti nepageidaujamą poveikį MVĮ, konkurencingumui ir užimtumui, mažinti administracinę naštą įmonėms bei valdžios institucijoms ir išlaikyti konkurenciją vidaus rinkoje. 4. Politikos priemonės Poveikio vertinime svarstyti penki politikos variantai. Pirmasis nagrinėtas variantas yra „politikos nekeisti“ (A variantas), kuriame neįvedama jokių naujų teisės aktų reikalavimų, tačiau paaiškinamos apibrėžtys ir su teisės aktų kūrimu nesusiję ES lygmens veiksmai, padedantys geriau taikyti esamus reikalavimus. Dabartiniai teisės aktai laikomi būtinais, tačiau nepakankamais tikslams pasiekti, todėl naudojami kaip pagrindas, pagal kurį vertinami keturi papildomi politikos variantai: – B variantas. Pramonės subjektų „savanoriškų susitarimų“ naudojimas sektoriuose, kuriuose tokie susitarimai laikomi realistiškais dėl mažų mažinimo sąnaudų; – C variantas. „nuotėkio ribojimo ir surinkimo taikymo srities išplėtimo“ variante reikalaujama sulaikymą taikyti ir sektoriuose, kuriems FŠESD reglamentas šiuo metu netaikomas; – D variantas. „Mažinimo“ variantu iki 2030 m. įvedamos laipsniškos mažėjančios HFC kiekio, kuris gali būti pateiktas ES rinkai, ribos. Pagal šį variantą priemonės būtų taikomos ir HFC, esantiems iš anksto dujomis pripildytoje įrangoje, taip siekiant išvengti kiekio ribojimo taikymo tik ES pagamintiems produktams; – E variantas. „Draudimai“ naudoti FŠESD tuose sektoriuose, kuriuose jau dabar yra alternatyvių technologijų absoliučiai visoms reikmėms. Kai kurie iš šių politikos variantų ir juose numatytų priemonių nėra tarpusavyje nesuderinami ir gali būti derinami su kitais svarstomais politikos variantais. Kiti variantai ir papildomi variantai peržiūrėti ir atmesti remiantis keturiais kriterijais: – veiksmingumas (mažiau nei 1 Mt CO2ek); – efektyvumas (daugiau kaip 50 EUR už kiekvieną sumažintą CO2ek toną); – techniniai apribojimai, tokie kaip saugumas ar energijos vartojimo efektyvumas; – kiti apribojimai, tokie kaip derėjimas su kitomis ES politikos kryptimis. Taigi visi pasirinkti variantai ir papildomi variantai nuo pat pradžių yra efektyvūs, ekonomiškai naudingi, energetiškai naudingi ir saugūs, nes sveikatos ir ŠESD gyvavimo ciklo klausimai jau išnagrinėti per variantų atranką. 5. Poveikis 5.1. Aplinkai Efektyviausias išmetamų ŠESD kiekio mažinimo variantas – „mažinimas“ (D), pagal kurį iki 2030 m. neišmetama 71 Mt CO2ek, t. y., du trečdaliai šiuo metu išmetamų ŠESD kiekio. Pasirinkus draudimus sektoriuose, kuriuos tai įmanoma (E), išmetamųjų teršalų kiekis iki 2030 m. būtų sumažintas 53 Mt CO2ek, t. y., maždaug puse dabartinio kiekio, o įvedus savanoriškus susitarimus (B) išmetamų ŠESD kiekį būtų galima sumažinti 22 Mt CO2ek (1 lentelė). Išplėtus nuotėkio ribojimo taikymo sritį (C) išmetamųjų teršalų kiekis sumažėtų labai nedaug, nes jis taikytinas tik tam tikrų rūšių transportui. Į šį išmestų ŠESD kiekį, kurio būtų išvengta, įskaičiuotas ir poveikis energijos vartojimo efektyvumui (t. y., tai bendras pasirinktu variantu sutaupytas kiekis). Metodinis šių išvadų pagrindas – išsami ir visapusiška išlaidų ir naudos analizė, kurioje nagrinėjamas saugių ir energiniu požiūriu efektyvių variantų pritaikymas už mažesnę kaip 50 EUR už CO2ek toną kainą visuose 28 pagrindiniuose skirtinguose pošakiuose, kuriuose naudojamos FŠESD[15]. Visuose variantuose ekotoksikologinė rizika dėl medžiagų patekimo į aplinką laikoma maža arba nereikšminga. 5.2. Ekonominis FŠESD sektorių sudaro daug įvairių rinkos dalyvių, kuriuos politikos pokyčiai gali paveikti įvairiai, – tai FŠESD gamintojai, įrangos gamintojai, elektros energijos įmonės, įrangos aptarnavimo įmonės, importuotojai ir eksportuotojai, įrangos naudotojai, mažmeninės prekybos ir žaliavų sektoriai (pvz., metalų ir gaminių). Naudojant sąnaudų ir produkcijos modelį (EmIO-F) ir bendrosios pusiausvyros modelį (GEM-E3) išanalizuoti įvairūs ekonominiai poveikiai (1 lentelė). Bendras poveikis yra nedidelis – pagal sąnaudų ir produkcijos modelį gaunamas mažas teigiamas poveikis bendrai produkcijai (iki 0,009 proc.), o pagal GEM-E3 modelį prognozuojamas mažas sumažėjimas (iki -0,006 proc.). Šis poveikis stipriausias kiekio mažinimo variante (D), antras pagal poveikio stiprumą – draudimų variantas (E). Iš tiesiogiai veikiamų sektorių įrangos gamybos sektorius gali gauti nedidelės naudos, tačiau energijos tiekimo sektorius patirtų nuostolių dėl didesnio alternatyvios įrangos energijos vartojimo efektyvumo. Poveikis chemijos sektoriui menkas. Dėl to, kad bus mažiau FŠESD įrangos, kurią reikės tikrinti dėl nuotėkio, modeliuose prognozuojama nedidelių nuostolių aptarnavimo sektoriuje. Tačiau šiuos galimus nuostolius visiškai kompensuotų nauji alternatyvios įrangos aptarnavimo poreikiai, taip pat iki šiol neišnaudotos dabartinių nuotėkio ribojimo nuostatų taikymo galimybės. Mažinimo variantas (D) turėtų įtakos didžiausiam taikymo sektorių skaičiui, todėl šiuo variantu būtų labiausiai skatinamos naujoviškos (ekologiškos) technologijos ir būtų daugiausia naudojamos alternatyvos. Dėl tos pačios priežasties bendros tiesioginės įrangos naudotojams tenkančios išlaidos (investavimo ir eksploatacijos) taip pat būtų šiek tiek didesnės (toliau pagal dydį yra draudimų (E) ir savanoriškų susitarimų (B) variantai). Šis vertinimas yra „atsargus“, t. y. vertinami tik tie pakeitimo variantai, kuriuos galima taikyti dabar, o skaičiavimai atlikti remiantis dabartinėmis kainomis. Tad į tikėtiną kainų mažėjimą dėl būsimos technologijų plėtros ir masto ekonomijos atsižvelgta nebuvo. Netiesioginis poveikis laikomas nežymiu. Dėl mažų sąnaudų neigiamo poveikio konkurencingumui iš esmės nėra, visų pirma todėl, kad nė viename politikos variante nereikalaujama pakeisti esamos įrangos, tad tiesioginių investicinių išlaidų būtų patiriama tik pasibaigus jos naudojimo trukmei. Poveikis vartotojų kainoms būtų mažas visais politikos variantų atvejais, o makroekonominiu požiūriu – nežymus (pagal GEM-E3 D ir E variantų atveju jis būtų nuo -0,01 iki 0,00 proc.). Vertinant poveikį regionams nustatyta, kad tiesioginis poveikis galėtų būti 1 EUR vienam gyventojui didesnis Pietų Europos šalyse, nes ten dažniau naudojama oro kondicionavimo įranga. Didelę visų FŠESD naudojančiuose sektoriuose veikiančių įmonių dalį sudaro MVĮ. Atsižvelgiant į analizėje nustatytą mažą ekonominį poveikį, per didelės naštos šioms įmonėms neprognozuojama. Suinteresuotieji subjektai dažnai pabrėžė, kad mažinimo variante (D) numatyta daugiau lankstumo pramonės subjektams nei draudimų variante (E). Galima įvesti apsauginių priemonių, tokių kaip de minimis nuostatos, kuriomis labai maži FŠESD rinkos dalyviai būtų atleisti nuo ataskaitų teikimo ir tam tikrų įpareigojimų. Visi variantai sudaryti taip, kad gaminių pateikimo ES rinkai sąlygos vietos gamintojams ir prietaisų importuotojams būtų vienodos. Todėl poveikio tarptautiniam konkurencingumui nebus. Tikėtina, kad Europos įmonės turėtų privalumų tarptautiniu lygmeniu dėl to, kad būtų pirmosios, kurios ėmėsi tokių veiksmų, ypač jei būtų pasiektas pasaulinis susitarimas mažinti FŠESD kiekį. Pasirinkus mažinimą (D) arba draudimus (E) būtų sukurta didelė mažo visuotinio atšilimo potencialo (VAP) technologijų rinka, tad būtų paskatinta tokių technologijų plėtra, taip pat ir eksportuojančiose trečiosiose šalyse. Administracines sąnaudas galima būtų išlaikyti santykinai mažomis, nes duomenų, kurių reikia būsimos politikos variantams įgyvendinti, pagrindą sudarytų dabartinė ataskaitų teikimo sistema pagal FŠESD reglamentą. Prie sąnaudų prisidėtų tik nepriklausoma patikra, visų pirma tuo atveju, jei būtų pasirinktas tinkamai įgyvendinamų savanoriškų susitarimų (B) variantas. 1 lentelė. Politikos variantų poveikio aplinkai, ekonominio ir socialinio poveikio iki 2030 m. apibendrinamoji lentelė[16] POVEIKIS || B variantas || C variantas || D variantas || E variantas || || Savanoriški susitarimai || Taikymo srities išplėtimas || Mažinimas || Draudimai || Aplinkai || || || || || Išmetamųjų teršalų kiekio mažinimas VISO [Mt CO2ek] || 22,2 || 1,4 || 70,7 || 53,3 || Bendros tiesioginės išlaidos [mln. EUR per metus] || 530 || 66 || 1500 || 1330 || Administracinės išlaidos [mln. EUR per metus] || 10,7 || 0 || 0,2 (+ vienkartinės 1,9) || 1,2 || Tiesioginis poveikis sektoriaus produkcijai (pokytis proc.) [% plg. su 2007 m., sąnaudų ir produkcijos modelis] || 0,006 || Nereikš. || 0,009 || 0,003 || - mechanizmai ir įranga || 0,38 || Nereikš. || 0,52 || 0,23 || - aptarnavimas ir techninė priežiūra || -0,09 || Nereikš. || -0,38 || -0,37 || - cheminės medžiagos || -0,19 || Nereikš. || 0,17 || 0,03 || - elektros energija || -0,19 || Nereikš. || -0,59 || -0,26 || Poveikis BVP (pokytis proc., pagal GEM-E3 modelį) || Mažesnis nei D || Nereikš. || -0,006 || -0,003 || Poveikis regionams || Nereikš. || Nereikš. || Nedidelis poveikis ES pietinei daliai || Mažesnis nei D || Poveikis MVĮ || Didelio poveikio nėra || Nereikš. || Didelio poveikio nėra || Didelio poveikio nėra || Vidaus rinka || Nėra || Nėra || Nėra || Nėra || Konkurencingumas, prekyba ir investicijos || Mažas || Nereikš. || Mažas, teigiamas alternatyvoms || Mažas, teigiamas alternatyvoms || Trečiosios šalys || Nereikš. || Nereikš. || Skatinamos alternatyvos visame pasaulyje || Skatinamos alternatyvos visame pasaulyje || Kaina vartotojams || Nereikš. || Nereikš. || Nereikš. || Nereikš. || Inovacijos ir moksliniai tyrimai || Smulkiu mastu lengvina naujų technologijų plėtrą || Nereikš. || Lengvina naujų technologijų ir gaminių plėtrą || Lengvina naujų technologijų ir gaminių plėtrą || Socialinis || || || || || Užimtumas. Poveikis 2030 m. [darbo vietų skaičius] || +600 || Nereikš. || Nuo -16000 iki +7000 || Nuo -12,000 iki +4000 || Saugumas ir rizika sveikatai || Nereikš. || Nereikš. || Nereikš. || Nereikš. || 5.3. Socialinis Poveikis užimtumui mažas. Mažinimo (D) variante modeliuojamas poveikis svyravo nuo padidėjimo maždaug 7000 darbo vietų iki sumažėjimo 1600–16000 darbo vietų. Kadangi kitų variantų poveikis yra mažesnis, didžiausias prognozuojamas poveikis užimtumui yra apytikriai nuo +0,003 proc. iki -0,007 proc. (D variantas). Darbo vietų būtų sukurta mechanizmų ir įrangos sektoriuje, taip pat žaliavas tiekiančiuose sektoriuose (pvz., pagrindinių metalų, metalo gaminių). Darbo vietų mažėjimas prognozuojamas energijos tiekimo sektoriuje ir aptarnavimo sektoriuje, tačiau pastarajame tikėtina, kad poveikį atsvers kitas poveikis. Prognozuojama, kad su alternatyvomis susijusi rizika sveikatai ir saugai darbe nepadidėtų, jei būtų laikomasi saugos standartų ir procedūrų. Alternatyvų išlaidų ir naudos analizė buvo grindžiama prielaida, kad bus naudojamos tik išbandytos, saugios ir energiniu požiūriu efektyvios technologijos. Siūlomais minimaliais sertifikuotų darbuotojų mokymo reikalavimais, kurie apima ir alternatyvias medžiagas, saugos rizika sumažinama dar labiau. 6. Variantų palyginimas Poveikio vertinime daroma išvada, kad mažinimas (D) duotų daugiausia papildomos naudos aplinkai, jį pasirinkus būtų labiausia skatinamos inovacijos, o ekonomika ir visuomenė apskritai nepatirtų didelių išlaidų. Pasirinkus šį variantą, 2030 m. kiekis būtų sumažintas maždaug 60 proc., palyginti su 2005 m. pagal ES mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos planą, tad tai yra vienintelis pakankamai efektyvus variantas. Be to, daug suinteresuotųjų subjektų mano, kad šis variantas lankstesnis nei draudimų variantas (E). Jei būtų taikomi savanoriškų susitarimų (B) ir nuotėkio ribojimo bei surinkimo taikymo srities išplėtimo (C) variantai, neišmestas teršalų kiekis būtų itin toli nuo bendro tikslo. Socialinis ir ekonominis poveikis visų variantų atveju laikomas nežymiu. Apskritai, didžiausio efektyvumo galima pasiekti derinant mažinimą (D variantas) su nuotėkio ribojimo nuostatų taikymo srities išplėtimu taikant jas tam tikrų rūšių transportui (C variantas), taip pat įvedant pateikimo rinkai draudimus keliose srityse (dujoms, kurioms netaikomas mažinimas, ir šalutinių produktų suardymui, kurie yra papildomi variantai prie E varianto). Priemonės, skirtos užtikrinti, kad importuoti kiekiai, esantys iš anksto dujomis pripildytoje įrangoje, būtų įskaičiuojami į didžiausią leidžiamą kiekį, yra būtinos siekiant užtikrinti, kad mažinimo mechanizmas būtų naudingas aplinkai, o rinkoje būtų vienodos sąlygos visiems jos dalyviams. Kai kurie suinteresuotieji subjektai[17] rekomendavo derinti mažinimą su tam tikrais „palaikomaisiais“ draudimais, pvz., šaldymo srityje, kad būtų geriau užtikrinta galimybė panaudoti FŠESD tuose sektoriuose, kuriuose jas pakeisti sunkiau. Tokie draudimai iš esmės neturėtų poveikio aplinkai, ekonominio ar socialinio poveikio, nes šiems sektoriams bet kuriuo atveju būtų taikomas „mažinimas“. Taigi taikant D variantą kartu su C variantu, taip pat papildomus ir palaikomuosius draudimus, išmetamųjų teršalų kiekį būtų galima sumažinti maždaug 72 Mt CO2ek (taip D varianto išmetamų teršalų kiekio sumažinimą padidinant maždaug 1 Mt CO2ek). [1] Fluorintos dujos apima hidrofluoroangliavandenilius (HFC), perfluoroangliavandenilius (PFC) ir sieros heksafluoridą (SF6). 2010 m. duomenimis, 98 proc. (pagal svorį) ES rinkai pateiktų fluorintų dujų buvo HFC. [2] Fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų visuotinio atšilimo potencialai yra iki 23 000 kartų didesni nei CO2 visuotinio atšilimo potencialas. [3] COM(2011) 581. „Dėl Reglamento dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų (Reglamento (EB) Nr. 842/2006) taikymo, poveikio ir tinkamumo“; 2011 m. rugsėjo 26 d. ec.europa.eu/clima/policies/F-gas/docs/report_en.pdf [4] 2011 m. rugsėjo 14 d. Europos Parlamento rezoliucija „Visapusiškas požiūris į įtakos klimatui turinčius antropogeninius (ne CO2) teršalus“. P7_TA-PROV(2011)0384. [5] 2011 m. kovo 15 d. Europos Parlamento rezoliucija „Konkurencinga mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika 2050 m. – EP rezoliucija dėl konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m.“, (2011/2095(INI)), P7_TA-PROV(2012)0086. [6] ozone.unep.org/Meeting_Documents/mop/22mop/MOP-22-9E.pdf [7] www.unep.org/ccac/ [8] Tarpvyriausybinė klimato kaitos komisija, 4-oji vertinimo ataskaita, Klimato kaita 2007 m. III darbo grupė. Klimato kaitos švelninimas. www.ipcc.ch/publications_and_data/ar4/wg3/en/contents.html [9] COM (2011) 112. Konkurencingos mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos sukūrimo iki 2050 m. planas. eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52011DC0112:EN:NOT [10] Schwarz ir kt. (2011) „Parengiamasis Reglamento (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūros tyrimas.“ Öko-Recherche ir kt. ec.europa.eu/clima/policies/F-gas/docs/2011_study_en.pdf [11] Prognozuojama remiantis prielaida, kad FŠESD reglamentas bus visiškai įgyvendintas. [12] Sąnaudos dažnai gerokai mažesnės nei 50 EUR už CO2ek toną. [13] Daug tokių „ekologiško augimo“ bendrovių, kurios dažnai yra MVĮ, pareiškė, kad joms sunku prekiauti savo produkcija esant dabartinėms rinkos sąlygoms. [14] Ekonomiškai efektyviomis laikomos mažinimo sąnaudos, kurios neviršija 50 EUR už toną nebeišmetamo CO2. [15] Schwarz ir kt. (2011) „Parengiamasis Reglamento (EB) Nr. 842/2006 dėl tam tikrų fluorintų šiltnamio efektą sukeliančių dujų peržiūros tyrimas.“ Öko-Recherche ir kt. [16] Nereikš. = nereikšmingas [17] Pvz., Aplinkos apsaugos agentūrų tinklas.