(13)reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Bulgarija ėmėsi biudžetinių priemonių, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, suvaldytų pandemiją ir suteiktų pagalbą labiausiai nukentėjusiems asmenims ir sektoriams. Pagal 2020 m. konvergencijos programą tos biudžetinės priemonės sudaro 1,3 % BVP. Priemonės, be kita ko, apima didesnes išlaidas sveikatos priežiūros ir saugumo paslaugoms ir užimtumo sunkumų patiriančiuose sektoriuose rėmimo schemą. Be to, Bulgarija pranešė priemones, kurios nors ir nedaro tiesioginio poveikio biudžetui, padės didinti įmonių likvidumą, 2020 m. konvergencijos programoje įvertinta, kad jos sudarys apie 0,6 % BVP. Tos priemonės apima valstybės valdomo Bulgarijos plėtros banko garantijas ir įmonių pelno mokesčio atidėjimą. Apskritai priemonės, kurių ėmėsi Bulgarija, atitinka Komisijos komunikate dėl suderinto ekonominio atsako į COVID-19 protrūkį išdėstytas gaires. Visiškas tų priemonių įgyvendinimas, o vėliau, kai leis ekonominės sąlygos, fiskalinės politikos perorientavimas siekiant užtikrinti apdairią vidutinio laikotarpio fiskalinę būklę padės išsaugoti fiskalinį tvarumą vidutiniu laikotarpiu;

(9)dėl skirtingų specializacijos modelių tikėtina, kad skirtinguose Bulgarijos regionuose, visų pirma regionuose, kurie labai priklauso nuo verslo modelio, kai su klientais bendraujama tiesiogiai, socioekonominiai pandemijos padariniai bus nevienodi. Dėl to kyla didelė rizika, kad regioniniai skirtumai Bulgarijoje didės, o tai dar labiau sustiprins jau esamą skirtumų tarp sostinės ir likusios šalies dalies, taip pat tarp miesto ir kaimo vietovių didėjimo tendenciją. Atsižvelgiant į riziką, kad laikinai sutriks valstybių narių tarpusavio konvergencijos procesas, dabartinėmis aplinkybėmis reikia tikslinių atsakomųjų politikos priemonių;

(6)siekiant apriboti ir kontroliuoti pandemijos plitimą, padidinti nacionalinių sveikatos sistemų atsparumą, verslui bei namų ūkiams teikiamos paramos priemonėmis sušvelninti socioekonominius padarinius ir užtikrinti adekvačias sveikatos ir saugos sąlygas darbo vietoje, kad būtų galima atnaujinti ekonominę veiklą, reikia nuolatinių veiksmų. Kad paremtų valstybių narių pastangas tose srityse, ES turėtų visapusiškai išnaudoti įvairias turimas priemones. Be to, valstybės narės ir Sąjunga turėtų bendradarbiaudamos rengti priemones, kurios yra būtinos, kad galėtume grįžti prie įprasto mūsų visuomenės ir ekonomikos funkcionavimo ir tvaraus augimo, įtraukdamos, inter alia, žaliąją pertvarką bei skaitmeninę transformaciją ir naudodamosi visa krizės metu įgyta patirtimi;

(23)prie ekonomikos atsigavimo taip pat labai prisidėtų ir vidutinės trukmės laikotarpiu integracinį ir tvarų augimą skatintų geresnis švietimo ir mokymo paslaugų teikimas ir kvalifikuotesnė darbo jėga . Vis dar yra ką veikti gerinant Bulgarijos švietimo ir mokymo kokybę, atitiktį darbo rinkos poreikiams ir įtraukumą. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose socioekonominė aplinka daro didžiausią įtaką mokymosi rezultatams. Romų įtraukimas į švietimo sistemą tebėra problema ir mokyklos nebaigusių asmenų skaičius yra itin didelis tarp romų ir kaimo vietovėse. Bendras gyventojų (16–74 m.), įskaitant jaunimą (16–19 m.), skaitmeninių įgūdžių lygis yra žemas. Skaitmeninių įgūdžių tobulinimas, pavyzdžiui, siūlant labiau į skaitmenines technologijas orientuotas studijų kryptis ir mokymo programas, galėtų padėti prisitaikyti prie darbo rinkos pokyčių, kuriuos sukėlė skaitmeninimas, ir prie poreikio dirbti nuotoliniu būdu, naudojantis skaitmeninėmis technologijomis. Be to, iki šiol 11 % mokinių neturi kompiuterių ir (arba) prieigos prie interneto, o 2 000 mokytojų neturi kompiuterių. Todėl dabartinis nuotolinio mokymosi režimas gali dar labiau padidinti jau ir taip didelę nelygybę švietimo ir mokymo srityje: visų mokinių skaitmeninių žinių gerinimas ir suteiktos galimybės naudotis tinkama technine infrastruktūra turėtų ilgalaikį teigiamą poveikį jų, o pirmiausia pažeidžiamų grupių, įskaitant romus, galimybėms gauti išsilavinimą ir taip padėtų mažinti didelį mokyklos nebaigusių asmenų skaičių;

(24)krizė aiškiai parodė strateginę veiksmingo viešojo administravimo ir gerai veikiančios skaitmeninės valdžios, įskaitant e. sveikatą ir e. viešuosius pirkimus, svarbą. ES rėmė reformas šioje srityje, tačiau jų įgyvendinimas vyksta pernelyg lėtai ir tai neigiamai paveikė viešojo sektoriaus veiksmingumą izoliavimo laikotarpiu. Todėl Bulgarija atsilieka e. paslaugų teikimo srityje ir jos piliečiai bei įmonės turėtų būti skatinami jomis naudotis. Taip pat reikia visapusiškai spręsti su kibernetiniu saugumu ir ypatingos svarbos infrastruktūros objektų saugumu susijusius klausimus. Ateityje veiksmingas viešasis administravimas bus labai svarbus siekiant užtikrinti, kad laiku ir veiksmingai būtų įgyvendintos ekonomikos gaivinimo priemonės. Itin svarbus išlieka bendradarbiavimas ir koordinavimas visais valdžios lygmenimis, be kita ko, viešųjų sutarčių ir koncesijų, taip pat rinkos priežiūros srityse. Didesnis reglamentavimo nuspėjamumas ir stabilumas, veiksminga politikos įgyvendinimo kontrolė ir administracinės naštos mažinimas pagerintų verslo aplinką ir paskatintų investicijas, o tai paspartintų ekonomikos atsigavimą;

(25)siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, bus svarbu paankstinti brandžių viešųjų investicijų projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas, be kita ko, imantis atitinkamų reformų. Krizė dar labiau padidino skaitmeninimo ir inovacijų svarbą – šiose srityse Bulgarijos, visų pirma jos mažų ir vidutinių įmonių (MVĮ), rezultatai yra gerokai prastesni už ES vidurkį. Vienas svarbus šios problemos pavyzdys – 5G pradinėms juostoms numatomas skirti spektras yra nepakankamas, kad būtų galima laiku ir veiksmingai teikti 5G paslaugas. Vis dar reikia spręsti tokias seniai žinomas mokslinių tyrimų ir aukštojo mokslo sistemos problemas kaip susiskaidymas, menkas finansavimas ir ribotas žinių bei technologijų perdavimas. Be to, Bulgarija yra daugiausiai išteklių bei energijos sunaudojanti ir daugiausiai šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetanti ES ekonomika, kuriai reikia didelių investicijų energetikos ir priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo srityse, kad būtų lengviau pereiti prie neutralaus poveikio klimatui, kaip aprašyta Bulgarijos nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane;

(26)didelio Bulgarijos energijos intensyvumo, pernelyg didelės priklausomybės nuo iškastinio kuro ir neefektyvaus energijos ir išteklių naudojimo problemoms spręsti skirtas pertvarkymo darbas dar tik prasidėjo. Nacionaliniame energetikos ir klimato srities veiksmų plane pabrėžiamas Bulgarijos įsipareigojimas laikantis Europos žaliojo kurso iki 2050 m. sumažinti ekonomikos priklausomybę nuo iškastinio kuro, tačiau taip pat pareiškiamas ketinimas išlaikyti Bulgarijos priklausomybę nuo vidaus lignito šaltinių 2050 m. ir vėliau. Bulgarijos transporto infrastruktūros aprėptis ir kokybė tebėra prastesnė už ES vidurkį, o transeuropinis transporto tinklas vis dar nebaigtas kurti. Daugiarūšio vežimo platformų tinklas, kai kurios geležinkelio ir kelių atkarpos, Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos ir intelektinės transporto sistemos tebėra nepakankamai išvystytos. Reikia spręsti dideles aplinkosaugos problemas, nes jos daro neigiamą poveikį tvariam augimui ir kelia papildomą pavojų sveikatai COVID-19 krizės metu. Bulgarija yra viena iš valstybių narių, kuriose daugiausia su tarša susijusių mirčių, o atliekų tvarkymas ir komunalinių nuotekų surinkimo bei valymo įsipareigojimų laikymasis tebėra problema. Bulgarijai reaguoti į kai kuriuos dėl perėjimo prie neutralizuoto poveikio klimatui ekonomikos kylančius iššūkius, visų pirma šalies ataskaitos D priede nurodytose teritorijose, turėtų padėti 2021–2027 m. Teisingos pertvarkos fondo programavimas. Tai suteiktų Bulgarijai galimybę kuo geriau pasinaudoti tuo fondu;

(27)tinkamai veikianti nemokumo sistema bus svarbi realiosios ekonomikos atsigavimui po COVID-19 krizės, dėl to gali labai išaugti bankrotų skaičius. Tokia sistema taip pat palengvintų spartesnį neveiksnių paskolų problemos sprendimą ir taip apribotų tolesnį jų kaupimąsi. Be to, dėl neveiksmingos nemokumo sistemos nemokumo bylos nagrinėjamos lėtai ir kainuoja brangiai. 2019 m. birželio mėn. buvo priimtas nemokumo sistemos veiksmų planas ir nustatytos atitinkamos spragos. Bulgarija pradėjo jį įgyvendinti ir rengiasi tolesniems veiksmams, įskaitant teisės aktų pakeitimus ir gebėjimų stiprinimo veiklą;

(28)2019 m. Bulgarija priėmė kelis įstatymus, kuriais siekiama į nacionalinę teisę perkelti ketvirtąją ir penktąją kovos su pinigų plovimu direktyvas; jie dar neįgyvendinti. Iš neseniai atlikto nacionalinio rizikos vertinimo matyti, kad reikia skubiai šalinti nustatytus trūkumus, kad būtų užkirstas kelias pinigų plovimui ir teroristų finansavimui. Dar nėra tinkamai įvertinta su pilietybe susijusi investicijų programų ir virtualaus turto keliama rizika. Reikia parengti ir įgyvendinti veiksmus, kad įpareigotieji subjektai veiksmingai taikytų kovos su pinigų plovimu sistemą. Kovos su pinigų plovimu sistemos įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo veiksmingumas buvo nedidelis, o finansinės žvalgybos informacija buvo naudojamasi nepakankamai;

(29)nors šiose rekomendacijose dėmesys sutelktas į pandemijos socioekonominio poveikio švelninimą ir palankesnių sąlygų ekonomikos atsigavimui sudarymą, 2019 m. liepos 9 d. Tarybos priimtose 2019 m. konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose taip pat aptartos reformos, kurios yra būtinos siekiant reaguoti į vidutinio laikotarpio ir ilgalaikius struktūrinius iššūkius. Tos rekomendacijos tebėra aktualios, o jų įgyvendinimas bus toliau stebimas per visą kitų metų Europos semestro metinį ciklą. Taip pat bus stebimas ir rekomendacijų dėl ekonominės politikos, susijusios su investicijomis, įgyvendinimas. Į pastarąsias rekomendacijas turėtų būti atsižvelgta strateginio sanglaudos politikos finansavimo po 2020 m. programavimo procese, be kita ko, rengiant dabartinės krizės poveikio švelninimo priemones ir išėjimo iš jos strategijas;

(30)Bulgarijos bankai apskritai dirba pelningai ir turi pakankamai kapitalo. Nepaisant tam tikro sumažėjimo pastaraisiais metais, 2019 m. trečią ketvirtį neveiksnių paskolų santykis vis dar siekė 7,2 % ir buvo vienas didžiausių ES (visų pirma ne finansų bendrovių ir vietos kapitalo bankų), todėl svarbu toliau dėti pastangas, kad būtų skatinamas antrinės neveiksnių paskolų rinkos veikimas. Nuo 2018 m. pabaigos atidėjiniai neveiksnioms paskoloms mažėja, o esamų neveiksnių paskolų, kurių terminas seniai suėjęs, atidėjiniai kartais yra per maži. Europos Centriniam Bankui atlikus išsamų vertinimą paaiškėjo, kad reikia padidinti dviejų bankų kapitalą. Šiuo metu baigiamas rekapitalizavimas. Kartu su didesniu likvidumo teikimu, siekiant sušvelninti COVID-19 krizės poveikį ir vėl paskatinti ekonomikos augimą, bankai turėtų atlikti kredito rizikos vertinimą ir taikyti riziką ribojančius kredito standartus, laikytis patikimos vertinimo praktikos ir būti tiksliai informuoti apie bet kokį turto kokybės pablogėjimą;

(31)taikydama bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą Komisija stebi Bulgarijos pažangą teismų reformos ir kovos su korupcija srityse. Naujausioje 2019 m. spalio mėn. bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmo ataskaitoje pažymėta, kad Bulgarijos padaryta pažanga yra pakankama, kad būtų įvykdyti Bulgarijos stojimo į ES metu prisiimti įsipareigojimai. Bulgarija vykdė plataus masto kovos su korupcija teisinės sistemos reformą, tačiau, siekiant didinti visuomenės pasitikėjimą, būtina pasiekti svarių rezultatų priimant galutinius apkaltinamuosius nuosprendžius aukšto lygio korupcijos bylose. Be to, dar reikia išspręsti keletą uždavinių, visų pirma užtikrinti veiksmingus nusikalstamų veikų tyrimus, iš naujo subalansuoti teismų darbo krūvį ir racionalizuoti vietos prokuratūrų darbą. Šie klausimai stebimi pagal bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmą. Pagal šį mechanizmą Komisija toliau stebi teismų reformą ir kovą su korupcija Bulgarijoje. Todėl šios sritys neįtraukiamos į Bulgarijai skirtas rekomendacijas, tačiau jos yra svarbios siekiant šalyje sukurti palankią socialinę ir ekonominę aplinką;

(32)Europos semestras yra nuolatinio Sąjungos ekonominės ir užimtumo politikos koordinavimo sistema, galinti prisidėti prie tvarios ekonomikos. 2020 m. nacionalinėse reformų programose valstybės narės įvertino pažangą, padarytą įgyvendinant Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslus (DVT). Užtikrindama, kad būtų visapusiškai įgyvendintos toliau pateiktos rekomendacijos, Bulgarija prisidės prie pažangos, daromos siekiant DVT, ir bendrų pastangų užtikrinti konkurencingą tvarumą Sąjungoje;

(33)per 2020 m. Europos semestrą Komisija atliko išsamią Bulgarijos ekonominės politikos analizę ir ją paskelbė 2020 m. šaliai skirtoje ataskaitoje. Be to, ji įvertino 2020 m. konvergencijos programą ir 2020 m. nacionalinę reformų programą, taip pat veiksmus, kurių Bulgarija ėmėsi atsižvelgdama į ankstesniais metais jai skirtas rekomendacijas. Komisija įvertino ne tik jų svarbą tvariai fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Bulgarijos politikai, bet ir tai, kaip jie atitinka Sąjungos taisykles ir gaires, nes būtina stiprinti bendrą Sąjungos ekonomikos valdymą Sąjungos lygio priemonėmis prisidedant prie būsimų nacionalinių sprendimų;

(34)atsižvelgdama į tą vertinimą, Taryba išnagrinėjo 2020 m. konvergencijos programą, o jos nuomonė pateikta visų pirma toliau išdėstytoje 1 rekomendacijoje,

REKOMENDUOJA Bulgarijai 2020 ir 2021 m. imtis šių veiksmų:

1.Laikantis bendrosios nukrypti leidžiančios išlygos, imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, palaikoma ekonomika ir remiamas būsimas jos atsigavimas. Kai leis ekonominės sąlygos, vykdyti fiskalinę politiką, kuria siekiama užtikrinti apdairią vidutinės trukmės fiskalinę būklę ir skolos tvarumą, kartu didinant investicijas. Sutelkti pakankamai finansinių išteklių sveikatos priežiūros sistemos atsparumui, prieinamumui ir pajėgumui padidinti ir subalansuotam geografiniam sveikatos priežiūros darbuotojų pasiskirstymui užtikrinti.

2.Užtikrinti pakankamą socialinę apsaugą bei pagrindines paslaugas visiems ir aktyvinti darbo rinkos politiką. Didinti galimybes dirbti nuotoliniu būdu ir skatinti ugdyti skaitmeninius įgūdžius ir suteikti vienodas galimybes gauti išsilavinimą. Šalinti minimalių pajamų sistemos adekvatumo trūkumus.

3.Racionalizuoti ir spartinti veiksmingos paramos mažosioms ir vidutinėms įmonėms ir savarankiškai dirbantiems asmenims teikimo procedūras, taip pat užtikrinant jų nuolatinę galimybę gauti finansavimą ir lanksčią mokėjimo tvarką. Siekiant paremti ekonomikos atsigavimą, paankstinti brandžių viešųjų investicinių projektų įgyvendinimą ir skatinti privačiąsias investicijas. Investicijas sutelkti į žaliąją ir skaitmeninę pertvarką, visų pirma, į švarią ir veiksmingą energijos gamybą ir išteklių naudojimą, aplinkosaugos infrastruktūrą ir tvarų transportą, prisidedant prie laipsniško ekonomikos priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo, be kita ko, anglių pramonės regionuose.

4.Kuo labiau sumažinti įmonėms tenkančią administracinę naštą didinant viešojo administravimo veiksmingumą ir stiprinant skaitmeninę valdžią. Užtikrinti veiksmingą nemokumo sistemos veikimą. Dėti daugiau pastangų, kad būtų užtikrintas tinkamas rizikos vertinimas, jos mažinimas, veiksminga priežiūra ir kovos su pinigų plovimu sistemos vykdymo užtikrinimas.

Priimta Briuselyje