1.Aplinkos nuostatų įgyvendinimo spragos europiečiams kainuoja maždaug 55 mlrd. EUR per metus

Siekiant užtikrinti sveiką aplinką, labai svarbu įgyvendinti ES aplinkos politiką ir teisės aktus. Įveikti atotrūkį tarp to, kas buvo nuspręsta, ir to, kas iš tikrųjų įgyvendinta, labai svarbu siekiant užtikrinti gerus aplinkosaugos rezultatus piliečiams, išsaugoti vienodas sąlygas ekonominės veiklos vykdytojams ir atverti galimybes socialinėms bei technologinėms inovacijoms ir ekonominei plėtrai. Naujo tyrimo skaičiavimai rodo, kad aplinkos nuostatų įgyvendinimo spragos šiuo metu visuomenei kainuoja iš viso maždaug 55 mlrd. EUR per metus .

Aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumento tikslas – gerinti ES aplinkos politikos ir teisės aktų įgyvendinimą, todėl jame nurodomos įgyvendinimo spragų priežastys ir aptariamos aplinkos aspektų integravimo politikos sektoriuose sisteminės kliūtys. Dokumente išvardyti pagrindiniai kiekvienos valstybės narės sunkumai, nurodoma esama geroji patirtis ir geriausi rezultatai.

Pirmasis aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentų rinkinys buvo patvirtintas 2017 m. vasario mėn. Nuo jo patvirtinimo daugelis valstybių narių surengė nacionalinius aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dialogus joms skirtose ataskaitose nurodytomis prioritetinėmis temomis. Daugelyje jų dalyvavo regioninės bei vietos valdžios institucijos ir pagrindiniai suinteresuotieji subjektai. Be to, buvo surengti keli dialogai konkrečių sektorių klausimais. Netrukus po to, kai buvo patvirtintas pirmasis dokumentų rinkinys, siekiant padėti valstybėms narėms, regionams ir savivaldybėms gerinti įgyvendinimo praktiką mokantis vieniems iš kitų, buvo pradėta taikyti priemonė TAIEX-EIR Peer to Peer .

Šį rinkinį sudaro šis komunikatas, priedas, kuriame išvardyti pagrindiniai prioritetiniai veiksmai, aiškinamasis politikos dokumentas ir 28 šalių ataskaitos, kuriose nurodyta ES aplinkos teisyno pagrindinių sričių ir tikslų įgyvendinimo padėtis ir pagrindiniai kiekvienos valstybės narės sunkumai ir galimybės.

Pažeidimų nagrinėjimo procedūros tebėra svarbi teisinių prievolių vykdymo užtikrinimo priemonė , todėl aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūra nedaro poveikio vykdymo užtikrinimo veiksmams, kurių, kontroliuojant Europos Sąjungos Teisingumo Teismui, pagal Sutartis imasi Komisija . Jei valstybės narės sparčiai ir ryžtingai imsis bent prioritetinių veiksmų, aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros dokumentas sudarys sąlygas pagerinti atitiktį ES aplinkos apsaugos teisės aktams, nes jame aptariamos pagrindinės prasto nuostatų įgyvendinimo priežastys ir skatinamas veiksmingesnis nuostatų taikymas.

Dokumentų rinkinyje nurodyta aplinkos nuostatų įgyvendinimo padėtis 2019 m. sausio mėn. Juo siekiama stiprinti valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimą ieškant prie konkrečių poreikių pritaikytų sprendimų, kurie padėtų veiksmingiau šalinti nuostatų įgyvendinimo spragas. Atsižvelgus į per pirmąjį ciklą iš valstybių narių, Europos Parlamento, Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto, Regionų komiteto ir įvairių suinteresuotųjų subjektų gautus atsiliepimus, 2019 m. šalių ataskaitos, palyginti su 2017 m. ataskaitomis, papildytos naujomis – klimato kaitos, invazinių svetimų rūšių, pramoninių išmetamųjų teršalų ir cheminių medžiagų – temomis ir nauja informacija. Vis dėlto struktūra išlieka panaši į 2017 m. aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros ataskaitų struktūrą.





2.Įgyvendinimo būklė. Pagrindiniai prioritetai

2.1. Pasiekti, kad ES ekonomika taptų žiedine, ekologiška, konkurencinga ir efektyviai išteklius naudojančia mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomika

Perėjimas nuo linijinės prie žiedinės ekonomikos yra proga pertvarkyti mūsų ekonomiką. Pasirinkdami modelį, pagal kurį gaminiai, medžiagos ir ištekliai būtų išlaikomi ir naudojami kuo ilgiau, galime padidinti savo ekonomikos tvarumą. Tinkama atliekų prevencija ir tvarkymas – svarbi žiedinės ekonomikos sudedamoji dalis, nes išvengiant atliekų susidarymo mažėja neigiamas atliekų poveikis aplinkai bei sveikatai ir atliekos panaudojamos efektyviau.

Nuo 2017 m. Komisija toliau įgyvendino savo žiedinės ekonomikos planą : be kita ko, kartu su 2018 m. žiedinės ekonomikos dokumentų rinkiniu paskelbė ES plastikų žiedinėje ekonomikoje strategiją , o teisėkūros institucijos priėmė atliekų teisės aktų pakeitimus . Komisija taip pat patvirtino žiedinės ekonomikos stebėsenos sistemą – naują priemonę, kuria naudodamiesi politikos formuotojai galės nustatyti gerąją patirtį ir prioritetinis sritis, kuriose reikia imtis tolesnių veiksmų. 2018 m. spalio mėn. buvo paskelbtas naujas komunikatas dėl tvarios Europos bioekonomikos , kuriuo siekiama stiprinti ekonomikos, visuomenės ir aplinkos tarpusavio sąsajas. 2018 m. priimtas pasiūlymas mažinti tam tikrų plastikų poveikį aplinkai – jis taip pat rodo bendras ES pastangas veiksmingiau spręsti su plastikinių gaminių projektavimu, gamyba ir šalinimu susijusias aplinkos problemas. Šio pasiūlymo įgyvendinimas bus vertinamas per tolesnius aplinkos nuostatų įgyvendinimo peržiūros ciklus.

Be to, neseniai Komisija pasiūlė įvairius reikalavimus, kuriais bus padedama pailginti gaminių naudojimo trukmę . Vartotojų apsaugos institucijos vis daugiau dėmesio skiria gaminių nusidėvėjimo anksčiau laiko problemai. Todėl Komisija toliau stebės šiuos pokyčius pasitelkdama vartotojų apsaugos bendradarbiavimo tinklą .

Kalbant apie pažangą pažymėtina, kad geriau laikomasi ES atliekų tvarkymo reikalavimų. ES lygmeniu perdirbimo lygis padidėjo nuo 43,7 proc. 2014 m. iki 46,4 proc. 2017 m., o sąvartynuose šalinamų komunalinių atliekų kiekis 2013–2017 m. sumažėjo 20,6 proc. Vis dėlto padėtis valstybėse narėse labai skirtinga. Dar ne iki galo vykdomos atliekų apdorojimo prievolės, o veiklos rezultatai Europos Sąjungoje labai skiriasi.

Šalims, kurios gali nepasiekti savųjų su komunalinių atliekų parengimu pakartotinai naudoti ir perdirbti susijusių 2020 m. tikslų, Komisija pateikė ankstyvojo perspėjimo ataskaitas su veiksmų planais, kaip įveikti atsilikimą, kad ES atliekų teisės aktai būtų vykdomi tinkamai.

Išvada dėl politikos

·Nuo 2017 m. žiedinės ekonomikos politikos sistema apskritai sustiprėjo. Vis dėlto kelios valstybės narės įvairiose srityse turėtų geriau įgyvendinti žiedinės ekonomikos principus, pvz., susijusius su vandens ir energijos taupymu, atliekų prevencija, medžiagų perdirbimu, skatinimu naudoti gaminius pakartotinai bei juos taisyti ir intensyvesniu perdirbtų žaliavų naudojimu rinkoje.