Komisijos ataskaita - 2008 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEC(2009)1380} /* KOM/2009/0558 galutinis */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 22.10.2009 KOM(2009) 558 galutinis KOMISIJOS ATASKAITA 2008 m. mokslinių tyrimų ir technologijų plėtros veiklos Europos Sąjungoje ataskaita {SEC(2009)1380} 1. ĮVADAS Ši metinė ataskaita apima plėtrą ir veiklą 2008 m. Ji parengta pagal Europos bendrijos steigimo sutarties 173 straipsnį[1]. Prie ataskaitos pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas, kuriame pateikta išsamesnė informacija ir statistiniai duomenys. Pagrindiniuose ataskaitos skyriuose aprašoma Europos Sąjungos valstybių narių 2008 m. veikla ir rezultatai, taip pat MTTP veiklos tendencijos. 2. POLITIKOS VYSTYMAS. EUROPOS MOKSLINIų TYRIMų ERDVė (EMTE) Moksliniai tyrimai sudaro Lisabonos strategijos esminę dalį nuo pat jos paskelbimo 2000 m. Komisijos mokslinių tyrimų politika sudaro Europos pramonės konkurencingumo didinimo ir kitų Bendrijos politikos sričių vystymo pagrindą, todėl ji yra svarbiausia politikos sritis ieškant būdų Europai iškilusiems uždaviniams spręsti. Antrus metus sėkmingai įgyvendinama Mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros septintoji bendroji programa (7 BP) ir toliau vystoma Europos mokslinių tyrimų erdvė padėjo pasiekti bendruosius Bendrijos mokslinių tyrimų politikos tikslus. Pagrindiniai Bendrijos mokslinių tyrimų politikos tikslai toliau išlieka tie patys: mokslinių tyrimų kompetencijos gerinimas ir didesnis ryšys su socialine ir ekonomine aplinka darant EMTE labiau atvirą ir patrauklią penktajai laisvei įgyvendinti (žinių judėjimo laisvė), gerinant tarptautinį bendradarbiavimą mokslo ir technologijų srityje, užmezgant artimesnius santykius su kaimyninėmis šalimis. Viena iš pagrindinių priemonių siekiant šių tikslų – strateginių santykių su valstybėmis narėmis kūrimas. Jei nesugebėsim padidinti investicijų į mokslinius tyrimus ir sukurti pasaulinio lygio Europos mokslinių tyrimų sistemos, ateities kartos turės už tai brangiai sumokėti, o mūsų gerovei iškils pavojus. Investicijų į MTP statistika[2] rodo, kad yra nuolatinis skirtumas tarp ES ir JAV skiriamų lėšų: ES MTP investicijos nekinta ir sudaro 1,84 % bendrojo vidaus produkto (BVP), o tai yra daug mažiau nei JAV (2,61 %). Atsižvelgiant į finansų ir ekonomikos krizę, ypač svarbu toliau didinti viešąsias investicijas į MTP, nes tuo metu, kai privataus sektoriaus investicijos į MTP patiria spaudimą, viešųjų investicijų didinimas gali turėti anticiklinį poveikį. Tuo pat metu politikos formuotojai turėtų pasirūpinti, kad privataus sektoriaus investicijos į MTP nebūtų išstumtos ir kad dėl MTP viešųjų išlaidų konkurencija būtų kuo mažiau iškraipoma. Nors dabartinio nuosmukio poveikį yra sunku numatyti, struktūrinė MTP politikos reforma išlieka svarbiausia priemone siekiant sušvelninti krizės poveikį ir užtikrinti ekonomikos atsigavimą. Todėl MTP buvo svarbiausia 2008 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtinto ekonomikos atsigavimui skirtų teisės aktų paketo dalis. Visų pirma Komisija pasiūlė įgyvendinti tris pagrindines viešojo ir privataus sektorių partnerystes: Europos ekologiškų automobilių iniciatyvą automobilių sektoriuje, Europos energiją tausojančių pastatų iniciatyvą statybų sektoriuje ir vykdant „Ateities gamyklų“ iniciatyvą[3] padidinti technologijos naudojimą gamyboje. 2008 m. gegužės 30 d. Konkurencingumo taryba pradėjo Liublianos procesą, kuriuo siekiama pagrindinio tikslo – geriau valdyti ES mokslinių tyrimų politiką siekiant sukurti EMTE[4]. Šio proceso metu įgyvendinant penkias specifines 2008 m. pradėtas EMTE politikos iniciatyvas (žr. 3.1 skyrių), sukuriama aktyvaus visų susijusių mokslinių tyrimų šalių dalyvavimo sistema. 2008 m. gruodžio 2 d. Konkurencingumo taryba[5] priėmė dokumentą „2020 m. EMTE vizija“. Remiantis šia vizija, kuri yra svarbiausias veiksmus ateityje numatantis dokumentas, iki 2020 m. numatoma sukurti visavertę EMTE, kurioje užtikrinant optimalią mokslininkų konkurenciją, bendradarbiavimą ir koordinavimą būtų galima sukurti palankias sąlygas moksliniams tyrimams ir investicijoms sektoriuose, kuriuose vykdoma daug mokslinių tyrimų ir plėtros veiklos. Remiantis 2008 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos patvirtinimu[6], EMTE vizija pagrįsta penktosios laisvės įgyvendinimu. Pagal penktąją laisvę numatytas laisvas mokslininkų, mokslinių žinių ir technologijos judėjimas Europoje. Šiuo tikslu svarbiausia yra pašalinti kliūtis ir sukurti naujas paskatas šiems mainams, taip pat peržiūrėti tas Bendrijos politikos sritis, kurios turi poveikį moksliniams tyrimams ir žinioms. 3. ES MOKSLINIų TYRIMų IR TECHNOLOGIJų PLėTROS VEIKLA 3.1. Laimėjimai politikos srityje 2008 m. pavasario Europos Vadovų Tarybos susitikime pradėtas antrasis peržiūrėtos Lisabonos strategijos įgyvendinimo etapas, o moksliniai tyrimai ir žinios pakartotinai nurodyti vienu iš keturių prioritetų. Didesnė pažanga siekiant intensyvesnės MTP veiklos Europos Sąjungoje ir EMTE sukūrimo – tai aiškiai nurodytos sritys, kuriose veiksmai turėtų būti vykdomi aktyviau. Liublianos proceso metu sukuriama sistema, kurioje susiejamas aukšto lygmens politinis įsipareigojimas ir visapusiškas siekis bendrais valstybių narių, Komisijos ir susijusių mokslinių tyrimų šalių veiksmais ir tvariomis partnerystėmis sukurti EMTE. Šiame kontekste po diskusijų ir konsultacijų su suinteresuotosiomis šalimis dėl 2007 m. EMTE žaliosios knygos[7] 2008 m. buvo pradėtos penkios EMTE iniciatyvos: - Siekiant greičiau sukurti tikrąją darbo rinką mokslininkams, buvo priimtas komunikatas „Geresnė karjera ir didesnis mobilumas: mokslo darbuotojams skirta Europos partnerystė“[8]. Tai jau pradėta įgyvendinti. - Siekdama geriau panaudoti iš viešojo sektoriaus lėšų finansuojamų mokslinių tyrimų rezultatus, Komisija priėmė Rekomendaciją dėl intelektinės nuosavybės valdymo žinių perdavimo veikloje ir universitetų bei kitų viešųjų mokslinių tyrimų organizacijų praktikos kodekso.[9] Siekiant suteikti pagalbą įgyvendinant šią rekomendaciją ir praktikos kodeksą, įsteigta ES Mokslinių ir techninių tyrimų komiteto (CREST)[10] darbo grupė ir organizuotas atitinkamas forumas. - Priimtas Bendro mokslinių tyrimų programavimo komunikatas[11]. Prie Tarybos įkurta bendro programavimo aukšto lygio grupė, kuriai pavesta atrinkti temas. Vadovaujant valstybėms narėms, vykdoma veikla, kuria siekiama sukurti bendrą iniciatyvą neurodegeneracinių ligų srityje, visų pirma Alzhaimerio ligos. - Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros (ERI) pagrindo[12]. Juo siekiama sukurti specialiai pritaikytą teisinę struktūrą, kad valstybės narės galėtų lengviau bendrai kurti didelės apimties Europos mokslinių tyrimų infrastruktūras ir jomis naudotis. - Priimtas Europos tarptautinio mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo planas, kuriame pabrėžiama valstybių narių ir Komisijos partnerystės vystymo svarba siekiant sustiprinti koordinavimą ir sukurti mokslinio ir technologinio bendradarbiavimo sąveikas su kitomis pasaulio šalimis[13]. Kaip pabrėžiama komunikate, vis dažniau iškyla pasaulio lygmeniu spręstinų uždavinių, todėl reikia naujo tarptautinio bendradarbiavimo mokslo ir technologijos srityje metodo. Birželio mėn. Europos Vadovų Taryba nusprendė įsteigti Budapešte Europos inovacijos ir technologijos institutą (toliau – EITI); šia iniciatyva siekiama geriau integruoti visas tris vadinamojo žinių trikampio dalis: mokslinius tyrimus, švietimą ir inovacijas. Šio instituto valdybos nariais paskirti 18 mokslinių tyrimų sektoriaus, aukštojo mokslo ir bendrovių atstovų. Pirmosios žinių ir inovacijos bendrijos (ŽIB) bus atrinktos ir įkurtos iki 2009 m. pabaigos. 2008 m. Komisija, įsteigusi Europos technologijų platformas (ETP)[14], įgyvendina įvairias plačios apimties viešojo ir privataus sektorių partnerystes. ETP paskatino bendras technologijų iniciatyvas (BTI), padėjo vykdyti su Strateginiu energetikos technologijų (SET) planu[15] susijusias iniciatyvas pramonės sektoriuje ir suformuoti viešojo ir privataus sektoriaus partnerystes pagal Europos ekonomikos atgaivinimo plano paketą[16], kaip tai nurodyta pirmiau. Dauguma veikiančių ETP viršijo mokslinių tyrimų darbotvarkes ir prisidėjo prie Europos pirmaujančių rinkų iniciatyvos[17]. 2008 m. buvo toliau gerinamos turimos bendradarbiavimo priemonės pagal 7 BP, pavyzdžiui, 169 straipsnio iniciatyvos ir BTI[18]. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos metrologijos bendros mokslinių tyrimų programos[19] pagal 169 straipsnį; buvo pasiektas susitarimas dėl Kasdienį gyvenimą palengvinančios aplinkos[20] ir EUROSTARS[21] iniciatyvų. Taryba, 2007 m. priėmusi reglamentus, kuriais įsteigiamos pirmosios keturios BTI[22], 2008 m. priėmė penktą BTI Reglamentą, įsteigiantį Kuro elementų ir vandenilio bendrąją įmonę[23]. Visos penkios BTI pradėtos įgyvendinti 2008 m. Prie šios metinės ataskaitos pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente pateikiama statistinė 2008 m. veiklos informacija apie keturias 2007 m. įsteigtas BTI iniciatyvas. Tai yra pirmoji ataskaita apie šių BTI pasiektą pažangą, kaip to reikalaujama atitinkamų Tarybos reglamentų 11 straipsnio 1 dalyje. Pagal Rizikos pasidalijimo finansinę priemonę (RPFP) teikiamos paskolos investicijoms į MTP ir inovacijas pagal 7 BP. Šiai schemai pagal 7 BP bus skirtas 1 mlrd. EUR; ši suma kartu su Europos investicijų banko (EIB) atitinkamu įnašu sudarys 8–12 mlrd. EUR paskolų fondą. 2008 m. EIB patvirtino 16 RPFP skolinimo operacijų už 1020 mln. EUR. Nuo 2007 m. liepos mėn., kai buvo pradėtas naudoti šis paskolų fondas, visa patvirtinta RPFP skolinimo operacijų suma 2007–2008 m. sudarė 1480 mln. EUR. Atkreipiame dėmesį į tai, kad 2008 m. gruodžio mėn. Taryba patvirtino sprendimą EIB struktūroje sukurti priemonę „Europos netaršus transportas“ (ENTP), kuria siekiama remti investicijas, skirtas Europos transporto pramonės sektoriaus moksliniams tyrimams ir plėtrai, taip pat inovacijoms išmetamųjų teršalų mažinimo ir energijos vartojimo efektyvumo srityse. ENTP fondas – 4 mlrd. EUR per metus, šios lėšos skiriamos automobilių, geležinkelių, orlaivių ir laivybos pramonei. 2008 m. su Bosnija ir Hercegovina ir Juodkalnija pasirašyti 7 BP asociacijos susitarimai. 39 šalių (27 valstybių narių ir 12 asocijuotųjų šalių) mokslininkai turi vienodas teises ir pareigas dalyvauti 7 BP mokslinių tyrimų projektuose. Be to, 2008 m. buvo galutinai sudarytas laikinai taikytas mokslinio ir techninio bendradarbiavimo susitarimas su Egiptu, toks susitarimas pasirašytas su Naująja Zelandija, derybos dėl jo pradėtos tarp EB ir Jordanijos. Be to, buvo sudaryti ir įsigaliojo laikinai taikyti EB asociacijos susitarimai su Šveicarija ir Izraeliu. Europos strateginio energetikos technologijų plano (SET plano)13 konferencijos Paryžiuje metu įsteigta Europos energijos gamybos mokslinių tyrimų sąjunga (EERA). Pagal SET planą įgyvendinamomis Europos pramonės iniciatyvomis nustatyti atitinkamų technologijų vystymo planai 2009 m. EERA užtikrins, kad mokslinių tyrimų darbotvarkė garantuotų iniciatyvų tęstinumą ir suteiktų tvirtą pagrindą inovacijoms. Trimis IRT sritį aptariančiais komunikatais[24] sukuriama išsami Europos Sąjungos IRT mokslinių tyrimų ir inovacijų strategija. Strategijoje pasinaudota pagal Bendrąją programą sėkmingai vykdyta IRT veikla ir patirtimi. Komunikatuose siūlomi veiksmai, kuriais sujungiamas pasiūlos ir paklausos sukuriamas poveikis inovacijoms, MTP viešiesiems pirkimams, taip pat viešojo ir privataus sektoriaus partnerystėms, kurios pirmosios kurtų ateities internetą. Komunikatuose nurodyti konkretūs veiksmai, kuriais siekiama sustabdyti IRT pastangų mokslinių tyrimų ir inovacijų srityse susiskaldymą su tikslu geriau koordinuoti šias pastangas ir prireikus sujungti išteklius. Komunikate „Nuoseklios Europos žemės ūkio mokslinių tyrimų darbotvarkės strategijos kūrimas“[25] išskiriama keletas pagrindinių iniciatyvų, kuriomis siekiama išspręsti naujus Europos žemės ūkiui iškilusius uždavinius. 2008 m. taip pat buvo priimtas komunikatas[26], kuriuo nustatoma Europos jūrų ir jūrų mokslinių tyrimų strategija. Struktūriniai fondai yra svarbi Lisabonos strategiją įgyvendinančių regionų paramos priemonė. Bendrijos Sanglaudos politikos strateginėse gairėse vis didesnis dėmesys skiriamas Lisabonos prioritetams, įskaitant mokslinius tyrimus. Išnagrinėjus visas patvirtintas veiklos programas[27], nustatyta, kad beveik 25 % (86 mlrd. EUR) ES struktūrinių fondų lėšų 2007–2013 m. numatyta MTP ir inovacijoms[28]. 3.2. Bendrųjų programų įgyvendinimas 7-oji bendroji programa, kurios bendras biudžetas yra daugiau kaip 50 mlrd. EUR (Euratomo 7-osios bendrosios programos penkerių metų biudžetas – 2,7 mlrd. EUR), – tai pagrindinė priemonė, kuria siekiama tenkinti Europos poreikius, susijusius su darbo vietų kūrimu, konkurencingumu bei darniu vystimusi, ir mokslinių tyrimų poreikius kitose Bendrijos politikos srityse, taip pat išsaugoti Europos, kaip žinių ekonomikos lyderės pasaulyje, pozicijas. 2008 m. buvo antrieji 7 BP įgyvendinimo metai. Paskelbus 55 kvietimus teikti paraiškas, gauta apie 14000 pasiūlymų, o pareiškėjų buvo daugiau kaip 72 000. Nuspręsta finansuoti apie 2500 pasiūlymų. Pagal 7 BP įsteigtos dvi vykdomosios agentūros. Europos mokslinių tyrimų tarybos vykdomoji įstaiga (ERCEA)[29] buvo įsteigta 7 BP specialiajai programai „Idėjos“ įgyvendinti. Mokslinių tyrimų vykdomoji įstaiga (REA)[30] įgyvendins atskiras šių 7 BP programų dalis: „Bendradarbiavimas“ (kosminės erdvės ir saugumo temos), „Pajėgumai“ (MVĮ skirti moksliniai tyrimai) ir „Žmonės“ ir teiks bendras rėmimo įgyvendinant 7 BP paslaugas[31] vertinant ir (arba) tvarkant gautus pasiūlymus, tvarkant sutarčių skyrimo raštus su patyrusiais vertintojais ir tvirtinant bendrosios programos dalyvius teisine ir finansine prasme. Dešimt nustatytų programos „ Bendradarbiavimas “ temų atitinka pagrindines žinių ir technologijų sritis, kuriose mokslinių tyrimų kompetencija ypač svarbi siekiant gerinti Europos gebėjimą spręsti ateities uždavinius. 2008 m. buvo iš viso pateikti 4619 pasiūlymai, iš kurių 787 atrinkti finansuoti, o iš viso prašyta 2,8 mlrd. EUR Bendrijos pagalbos. Skelbiant bendrus arba koordinuojamus kvietimus buvo siekiama suaktyvinti kelioms temoms bendrą veiklą ir bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis. Pirmasis kvietimas dalyvauti konkurse dėl dotacijų pažengusiajam tyrėjui pagal programą „Idėjos“ buvo paskelbtas 2008 m. Pagal šį kvietimą gauta daugiau kaip 2000 pasiūlymų, iš kurių atrinkta 275; iš viso prašyta 589 mln. EUR Bendrijos pagalbos. Pagal programą „Žmonės“ remiami įvairūs veiksmai, kuriais skatinamas mokslo darbuotojų kvalifikacijos kėlimas ir jungimasis į tinklus, karjera, mokymasis visą gyvenimą ir akademinės bendruomenės partnerystė su pramonės įmonėmis. 2008 m. buvo pateikti 4563 pasiūlymai, iš kurių maždaug 1200 nuspręsta skirti finansavimą. Programos „Pajėgumai“ tikslas – Europos mokslinių tyrimų bendruomenei suteikti kuo geresnius išteklius ir sudaryti kuo palankesnes sąlygas. Iš viso gauti 1659 pasiūlymai skirtingoms programoje nurodytoms veikloms, iš jų atrinktas 281; iš viso prašyta apytiksliai 782 mln. EUR Bendrijos pagalbos. Pagal Euratomo 7 BP pateikti 38 pasiūlymai branduolių dalijimosi ir radiacinės saugos srityse, iš kurių 18–ai nuspręsta skirti finansavimą; iš viso prašyta apytiksliai 52 mln. EUR Bendrijos pagalbos. 2008 m. Jungtinis tyrimų centras tęsė mokslinių tyrimų veiklą pagal specialiąsias programas, prisidėdamas prie tiesioginio 7 BP įgyvendinimo ir taip suteikdamas paramą Europos politikos formuotojams. 2008 m. buvo peržiūrėtos žalos atlyginimo procedūros rekomendacijos. Taip pat buvo peržiūrėtos Pasiūlymų teikimo ir jų vertinimo, atrankos ir sutarčių pasirašymo tvarkos taisyklės[32], atsižvelgiant į etiškos peržiūros tvarką, slaptų MTTP veiksmų vykdymą ir vertinimo balų skyrimą. Be to, 2008 m. buvo atnaujintos visos 7 BP specialiųjų programų darbo programos[33]. Buvo užtikrintas tarpinstitucinių santykių su Taryba, Europos Parlamentu, Europos Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu, Regionų komitetu, taip pat su Mokslinių ir techninių tyrimų komitetu (CREST) koordinavimas. 2008 m. buvo padaryta keletas 7 BP infrastruktūros patobulinimų. Tai apėmė pirmuosius visus centrinės vertinimo priemonės taikymo metus ir vienintelio registravimo priemonės įdiegimą. Taip pat buvo tęsiama veikla siekiant nustatyti priimtinumo kriterijus, kuriuos taikydami 7 BP paramos gavėjai gali gauti asmeninių išlaidų kompensaciją pagal vidutinius asmeninių išlaidų apskaičiavimus. Taip pat buvo vykdomi parengiamieji darbai dėl pereinamuoju laikotarpiu taikomo 60 % fiksuoto netiesioginių išlaidų tarifo netiesioginėms išlaidoms. Patvirtinta, kad 2008 m. buvo dažnai naudojamasi Bendrijos mokslinių tyrimų ir plėtros informacine paslauga (CORDIS) (16,4 mln. apsilankymų)[34], taip pat tai, kad prieiga prie jos buvo gera (97,8 % atvejų). Visi kvietimai teikti paraiškas pagal 7 BP buvo paskelbti laiku. Remiantis 2008 m. atliktu naudotojų poreikių tenkinimo tyrimu, CORDIS naudotojai buvo patenkinti teikiamomis paslaugomis, visų pirma CORDIS naujienomis, 7 BP puslapiais ir pranešimo e. paštu paslaugomis. Užsiregistravusiųjų gauti research*eu[35] priedus skaičius 2008 m. išaugo dvigubai, o tai reiškia, kad naudotojai domisi šiuo leidiniu. 4. POKYčIAI VALSTYBėSE NARėSE IR ATVIROJO KOORDINAVIMO METODO TAIKYMAS 4.1. Atvirojo koordinavimo metodo taikymas siekiant 3 % tikslo Veiksmų plane dėl 3 % tikslo[36] atvirojo koordinavimo metodas nurodomas kaip svarbi priemonė, padedanti didinti Europos Sąjungos mokslinių tyrimų ir plėtros intensyvumą, siekiant, kad 2010 m. investicijos į juos sudarytų 3 % BVP. Nuo tada atvirojo koordinavimo metodo ciklas yra vieneri metai. CREST 2007 m. gruodžio mėn. pradėjo ketvirtą ciklą, kurio metu įsteigtos CREST darbo grupės dėl universitetų, pramonės įmonių vadovaujamų kompetencijos centrų veiklos, MTP internacionalizavimo ir tolesnio politikos krypčių derinio tarpusavio vertinimo, kurį atlieka Austrija ir Bulgarija[37]. CREST, atsižvelgdamas į peržiūrėtą Lisabonos strategiją, kasmet vykdo nacionalinėmis reformų programomis pagrįstą savitarpio mokymosi iniciatyvą. 2008 m. pagal šią iniciatyvą dėmesys buvo skiriamas pažangai, kuri buvo padaryta siekiant nacionalinių investavimo į MTP tikslų ir prisidedant prie MTP strategijų kuriant EMTE. Siekiant remti savitarpio mokymąsį ir mažesnių valstybių narių ir (arba) jų regionų grupių joms rūpimais konkrečiais politikos klausimais vykdomos politikos koordinavimą, sukurta sistema OMC-NET[38]. Iš paraiškų, gautų paskelbus konkursą 2007 m. rugsėjo mėn., buvo atrinkti septyni projektai finansuoti 2008 m. Konkrečiai žemės ūkio sektoriaus mokslinių tyrimų srityje Žemės ūkio mokslinių tyrimų nuolatinis komitetas (SCAR) atlieka svarbų vaidmenį gerinant žemės ūkio sektoriaus mokslinių tyrimų Europoje koordinavimą bendradarbiaudamas su valstybių narių atstovų tinklu, skirtu žiniomis pagrįstos biologinės ekonomikos klausimams. 4.2. Viešojo ir privačiojo sektorių investicijų į mokslinius tyrimus tendencijos Investicijų į MTP intensyvumas ES-27 investicijų į MTP intensyvumas, matuojamas bendrųjų išlaidų moksliniams tyrimams ir plėtrai ir bendrojo vidaus produkto santykiu, 2007 m. buvo 1,83 %. Nors tikrosios MTP skiriamos išlaidos tuo pačiu laikotarpiu išaugo 19,6 %, investicijų į MTP intensyvumas nepasikeitė dėl atitinkamai išaugusio BVP. Investicijų į MTP stabilumas ES lygmeniu apskritai slepia įvairesnius pokyčius atskirų valstybių narių lygmeniu. Visų pirma 2000–2007 m. laikotarpiu investicijų į MTP intensyvumas padidėjo 17-oje valstybių narių. Kita vertus, nors dešimties likusių valstybių narių (Belgijos, Bulgarijos, Graikijos, Jungtinės Karalystės, Lenkijos, Liuksemburgo, Nyderlandų, Prancūzijos, Slovakijos, Švedijos, kuriose sukuriama apie 47,1 % ES-27 BVP) investicijų į MTP intensyvumas 2000–2007 m. laikotarpiu sumažėjo. Investicijos į MTP labai padidėjo daugiausiai mažo investicijų į MTP intensyvumo šalyse, išskyrus Austriją, kurios investicijų į MTP intensyvumas išaugo daugiausiai dėl to, kad bandoma pasivyti kitas šalis. Nuo 2005 m. visos valstybės narės (išskyrus Bulgariją) yra nusistačiusios investicijų į MTP intensyvumo tikslą. Šie nacionaliniai tikslai gali skirtis nuo bendro ES 3 % tikslo, priklausomai nuo kiekvienos valstybės narės konkrečios išlaidų MTP situacijos. 1 pav. pavaizduota kiekvienos valstybės narės pažanga siekiant investicijų į MTP tikslų (pažymėta pilkai) ir dar reikalinga pažanga (pažymėta mėlynai); iš šios iliustracijos matyti, kad daugelis valstybių narių (ir ES apskritai) dar turi įdėti daug pastangų, kad priartėtų prie nusistatytų tikslų. Finansavimo į MTP tendencijos[39] Vyriausybės MTP skiriamas finansavimas, išreikštas ES-27 BVP procentu, 2005 m. buvo 0,63 %, o 2000 m. – 0,64 %. Prie šių skaičių pridėjus Bendrijos lėšas ir negautas mokestines pajamas, bendra viešojo MTP finansavimo suma būtų panašesnė į JAV skiriamą sumą. Kaip ir bendro MTP finansavimo intensyvumo atveju, valstybių lygmeniu šis dinamiškumas yra dar didesnis. Keturiolika valstybių narių 2000–2007 m. laikotarpiu padidino valstybės paramą MTP. Kita vertus, pastebėta, kad toks finansavimas sumažėjo Vokietijoje ir Prancūzijoje, o Jungtinėje Karalystėje ir Italijoje jis nežymiai padidėjo. Tai, kad šių keturių valstybių narių skiriamos valstybinės lėšos sudaro labai didelę viso ES-27 valstybių skiriamo biudžeto dalį, paaiškina ES lygmeniu pastebimą sąstingį. Verslo sektoriaus investicijos į MTP ES-27 lygmeniu sudaro 1 % BVP; JAV šis skaičius yra žymiai didesnis (1,69 % BVP), Pietų Korėjoje – dvigubai didesnis (2,43 % BVP), o Japonijoje jos siekia net 2,62 % BVP. Atkreipiame dėmesį į tai, kad privataus sektoriaus MTP finansavimas Japonijoje ir Pietų Korėjoje labai išaugo 2000–2006 m., o JAV per tą patį laikotarpį – sumažėjo. Kalbant apie bendrą investicijų į MTP intensyvumą, didesnis verslo įmonių MTP finansavimas iš esmės siejamas su valstybių narių bandymu prisivyti kitas šalis, pradedant nuo žemo lygmens. To neužteko, kad bendras privataus sektoriaus MTP finansavimas padidėtų ES lygmeniu. [pic] | Šaltinis: Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas Duomenys: Eurostatas, valstybės narės. Pastabos: 1) IT: 2006 m.; EE, IE, AT, FI: 2008 m. 2) IT: 2000–2006 m.; EE, IE, AT, FI: 2000–2008 m.; EL: 2001–2007 m.; FR, HU, MT: 2004–2007 m.; SE: 2005–2007 m. 3) IT: 2006–2010 m.; UK: 2007–2014 m.; FR: 2007–2012 m.; EL: 2007–2015 m.; EE, IE, AT: 2008–2010 m.; FI: 2008–2011 m. 4) IE: Airijos MTP intensyvumo tikslą 2010 m. nustatė Mokslinių tyrimų generalinis direktoratas. 5) Bulgarija nėra iškėlusi investavimo į MTP intensyvumo tikslo. 1 pav. Investicijų į MTP intensyvumas. Pažanga siekiant 2010 m. tikslų (procentiniais punktais); skliausteliuose – investicijų į MTP intensyvumas 2007 m. (1) 4.3. Mokslinių tyrimų politikos tendencijos 2008 m. nacionalinė MTP politika tapo sudėtingesnių ir nuoseklesnių politikos sričių deriniais: dauguma valstybių narių sutelkė dėmesį į strategijų įgyvendinimą, kitos ėmėsi kurti naujas strategijas. Pastovios tendencijos – strategijų taikymo sričių išplėtimas ir MTP politikos įgyvendinimo institucinės aplinkos keitimas. Reaguodamos į finansų ir ekonomikos krizę, valstybės narės priėmė ekonomikos atsigavimui skirtų teisės aktų paketus, kuriuose daugelis valstybių narių didelį dėmesį skyrė MTP, nors keliose labiausiai krizės paliestose šalyse viešojo sektoriaus biudžetus numatoma smarkiai sumažinti, o privataus sektoriaus biudžetai patiria spaudimą. Siekdamos tiesiogiai palengvinti privataus sektoriaus padėtį, daugelis valstybių narių nusprendė sustiprinti esamas investavimo į MTP mokesčių paskatas. Beveik visos valstybės narės daugiausiai dėmesio skiria savo ekonomikos aukštųjų technologijų sektorių vystymui. Daugelyje valstybių narių buvo nustatytos strategiškai svarbios mokslo sritys arba pramonės sektoriai, kuriems turėtų būti skiriama didžiausia parama. Toks paramos sutelkimas gali turėti įvairias formas: teminių bendrų mokslinių tyrimų programų, grupių sudarymo iniciatyvų, specialiųjų teminių mokslinių tyrimų institutų arba paramos naujomis technologijomis pagrįstoms įmonėms. Vis dažniau taikomas naujas metodas, kurį taikant daugiausiai lėšų skiriama atsižvelgiant ne į mokslinių tyrimų sritis ar pramonės sektorius, bet į visuomeninio pobūdžio uždavinius. Daugelyje valstybių narių viešųjų mokslinių tyrimų bazės kokybės ir veiksmingumo didinimas išlieka pagrindiniu MTP politikos reformos aspektu. Šiame kontekste viešųjų mokslinių tyrimų bazės institucinis restruktūrizavimas yra tęstinis procesas, kurio varomoji jėga paprastai yra poreikis užtikrinti mokslinių tyrimų atitiktį aukščiausiems standartams pasauliniu lygmeniu. Svarbu paminėti tai, kad nacionaliniai politikos formuotojai, formuodami nacionalinę politiką, aiškiai atsižvelgia į Europos perspektyvą, siekdami gauti didžiausią įmanomą naudą iš politikos sinergijos ir skleidimo. Bendrojoje programoje nurodytos priemonės išlieka svarbiausiomis, siekiant užtikrinti nacionalinių mokslinių tyrimų programų koordinavimą. Pažanga atveriant nacionalines mokslinių tyrimų programas kitoms valstybėms narėms vis dar yra nedidelė, nors galima rasti keletą pavyzdžių, kai valstybės narės stiprina bendradarbiavimą dvišaliu lygmeniu. Daugelis valstybių narių pastaraisiais metais ėmėsi kurti programas geriausiems užsienio mokslo darbuotojams pritraukti ir šią iniciatyvą padaryti papildoma nacionalinių sistemų sustiprinimo priemone. Visos valstybės narės aktyviai seka Europos strateginio mokslo tyrimų infrastruktūros forumo (ESFRI) veiklą ir joje dalyvauja, o kai kuriais atvejais ją papildo kurdamos nacionalinius veiksmų planus arba skirdamos nacionalinį finansavimą dalyvavimui ESFRI projektuose. 5. PERSPEKTYVOS Visi šie laimėjimai padėjo pasirengti 2009 metams – tretiesiems 7 BP įgyvendinimo metams, kuriais bus toliau kuriama Europos mokslinių tyrimų erdvė. 2008 m. įdiegus penkias Bendrijos EMTE iniciatyvas, 2009 m. daugiausia dėmesio bus skiriama jų įgyvendinimui ir tolesniems veiksmams siekiant iki 2020 m. sukurti EMTE. 6 BP ex-post vertinimas, 7 BP įgyvendinimo pažangos ataskaita ir Europos mokslinių tyrimų tarybos (EMTT) peržiūra – tai svarbūs 7 BP tarpinio vertinimo ir Europos Sąjungos finansinės programos peržiūros etapai. 6. PAPILDOMOS INFORMACIJOS šALTINIAI Išsamesnė informacija pateikta prie šios ataskaitos pridėtame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente. Toliau nurodyti papildomi viešosios informacijos šaltiniai: Bendrosios programos ir jos specialiųjų programų metinės stebėsenos ataskaitos; Penkerių metų laikotarpio vertinimo ataskaitos; Reguliarios mokslo, technologijų ir konkurencingumo rodiklių ataskaitos, kuriose apžvelgiami Europos mokslinių tyrimų, mokslo, technologijos ir konkurencingumo rezultatai ir teikiama informacija apie pažangą kuriant EMTE; Europos mokslo ir technologijų statistika (Eurostatas); Paskelbti su Bendrijos mokslinių tyrimų veikla ir politika susiję tyrimai ir analizė; Mokslinių tyrimų ir inovacijų finansavimo galimybių ES praktinis vadovas[40] Daugumą šių dokumentų galima rasti arba užsisakyti šiose svetainėse: EUROPA svetainėje: http://europa.eu/index_en.htm; CORDIS svetainėje: http://cordis.europa.eu; Komisijos mokslinių tyrimų svetainėje: http://ec.europa.eu/research; EMTE svetainėje: http://ec.europa.eu/research/era; Investavimo į Europos mokslinius tyrimus svetainėje: http://ec.europa.eu/invest-in-research; ERAWATCH svetainėje: http://cordis.europa.eu/erawatch; Komisijos Mokslinių tyrimų generalinio direktorato svetainėje: http://ec.europa.eu/dgs/research/index_en.html; Komisijos Informacinės visuomenės ir žiniasklaidos generalinio direktorato svetainėje: http://ec.europa.eu/dgs/information_society/index_en.html; Komisijos Įmonių ir pramonės generalinio direktorato svetainėje: http://ec.europa.eu/dgs/enterprise/index_en.html; Komisijos Transporto ir energetikos generalinio direktorato svetainėje: http://ec.europa.eu/dgs/energy_transport/index_en.html; Jungtinio tyrimų centro (JTC) svetainėje: http ://ec.europa.eu/ewsi/en/index.cfm . Eurostato svetainėje: http://epp.eurostat.ec.europa.eu [1] „Kiekvienų metų pradžioje Komisija siunčia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą, kuriame pateikiama informacija apie mokslinius tyrimus ir technologijų plėtrą bei rezultatų skleidimą praėjusiais metais ir einamųjų metų darbo programą.“ [2] Žr. http://ec.europa.eu/research/era/pdf/key-figures-report2008-2009_en.pdf. [3] COM (2008) 800. [4] Žr. dok. 10231/08. [5] Žr. dok. 16767/08. [6] Žr. dok. 7652/1/08. [7] COM(2007) 161. [8] COM(2008) 317. [9] Komisijos rekomendacija C(2008) 1329. [10] Žr. http://www.consilium.europa.eu/crest . [11] COM(2008) 468. [12] COM (2008) 467. [13] COM(2008) 588. [14] Žr. http://cordis.europa.eu/technology-platforms/. [15] COM(2007) 723. [16] COM(2008) 800. [17] Žr. http://ec.europa.eu/enterprise/leadmarket/leadmarket.htm . [18] BTI – viešojo ir privataus sektorių pramonės mokslinių tyrimų partnerystė Europos lygmeniu, įsteigta pagal Sutarties 171 straipsnį. [19] COM(2008) 814 [20] OL L 201, 2008 7 30, p. 49. [21] OL L 201, 2008 7 30, p. 58. [22] Pirmosios keturios BTI: Bendroji technologijų iniciatyva „Naujoviški vaistai“ (Tarybos reglamentas 2008/73/EB, http://imi.europa.eu ), „Švarus dangus“ (Tarybos reglamentas 2008/71/EB), http://www.cleansky.eu), ARTEMIS (Tarybos reglamentas 2008/74/EB, http://www.artemis-ju.eu), ir ENIAC (Tarybos reglamentas 2008/72/EB, www.eniac.eu). [23] 2008 m. gegužės 30 d. Tarybos reglamentas 2008/521/EB, http://ec.europa.eu/research/fch. [24] COM(2009) 116; COM(2009) 184; COM(2009) 108. [25] COM(2008) 862. [26] COM(2008) 534. [27] Veiklos programoje (VP) nustatyti valstybės narės ir (arba) regionų, gaunančių finansavimą, prioritetai. [28] Žr. http://ec.europa.eu/regional_policy/atlas2007/index_en.htm . [29] Žr. http://erc.europa.eu. [30] Žr. http://ec.europa.eu/research/rea. [31] Išskyrus specialiąją programą „Idėjos“ ir Euratomą. [32] Žr. ftp://ftp.cordis.europa.eu/pub/fp7/docs/fp7-evrules_en.pdf. [33] Žr. http://cordis.europa.eu/fp7/find-doc_en.html#workprogrammes. [34] http://cordis.europa.eu . [35] http://ec.europa.eu/research/research-eu/index_en.html . [36] COM(2003) 226. [37] Žr. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination01_en.htm . [38] Žr. http://ec.europa.eu/invest-in-research/coordination/coordination02_en.htm . [39] MTP finansavimo šaltiniai yra keturi: nacionalinis verslas, nacionalinė vyriausybė, kiti nacionaliniai ir užsienio šaltiniai. [40] Žr. http://cordis.europa.eu/eu-funding-guide/home_en.html .