LT    LT  
 EUROPOS KOMISIJA 
Briuselis, 2011.6.14 
SEK(2011) 804 galutinis/2 
  
Annule et remplace le SEC( 2011) 804 final du 7 juin 2011. 
Concerne toutes les versions SAUF : FR - EN - DE - ET  
Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Estijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
 
 
ir dėl Tarybos nuomon ės 
 
dėl 2011–2015 m. Estijos stabilumo programos 
{SEK(2011) 715 galutinis}  
 
LT 2   LT Rekomendacija 
TARYBOS REKOMENDACIJA 
dėl Estijos 2011 m. nacionalin ės reformų programos 
  
ir dėl Tarybos nuomon ės 
 
dėl 2011–2015 m. Estijos stabilumo programos 
EUROPOS S ĄJUNGOS TARYBA, 
atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos S ąjungos veikimo, ypa č į jos 121 straipsnio 2 dal į ir 148 
straipsnio 4 dal į, 
atsižvelgdama į 1997 m. liepos 7 d. Tarybos reglament ą (EB) Nr. 1466/97 d ėl biudžeto b ūklės 
priežiūros stiprinimo ir ekonomin ės politikos prieži ūros bei koordinavimo
1, ypač į jo 
5 straipsnio 3 dal į, 
atsižvelgdama į Europos Komisijos rekomendacij ą2, 
atsižvelgdama į Europos Vadov ų Tarybos išvadas, 
atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomon ę, 
pasikonsultavusi su Ekonomikos ir finans ų komitetu, 
kadangi: (1) 2010 m. kovo 26 d. Europos Vadov ų Taryba pritar ė Europos Komisijos pasi ūlymui 
įgyvendinti nauj ą darbo viet ų kūrimo ir augimo strategij ą „Europa 2020“, grindžiam ą 
geresniu ekonomikos politikos ko ordinavimu, ir daugiausia d ėmesio skirti toms 
svarbioms sritims, kuriose reikia imtis veiksm ų, kad būtų stiprinamas Europos tvaraus 
augimo ir konkurencingumo potencialas. 
(2) 2010 m. liepos 13 d. Taryba pri ėmė rekomendacij ą dėl valstybi ų narių ir Sąjungos 
bendrųjų ekonomin ės politikos gairi ų (2010–2014 m.), o 2010 m. spalio 21 d. –
sprendimą dėl valstybi ų narių užimtumo politikos gairi ų
3, kurios kartu sudaro 
integruotas gaires. Į šias integruotas gaires valstybi ų narių paprašyta atsižvelgti 
formuojant nacionalin ę ekonomikos ir užimtumo politik ą. 
                                                 
1 OL L 209, 1997 8 2, p. 1. 
2 OL C ..., ..., p. ... 
3 2011 m. geguž ės 19 d. Tarybos sprendimu 2011/308/ES taikytina 2011 m. 
 
LT 3   LT (3) 2011 m. sausio 12 d. Komisija patvirtino pirm ąją metinę augimo apžvalg ą, kuria 
pradedamas naujas ekonomikos valdymo ES ciklas ir pirmas ex ante  bei integruoto 
politikos koordinavimo Europos semestras,  numatytas strategijoje „Europa 2020“.  
(4) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba patvirtino fisk alinio konsolidavimo ir 
struktūrinių reformų prioritetus (atsižvelgdama į 2011 m. vasario 15 d. ir kovo 7 d. 
Tarybos išvadas ir Komisijos metin ę augimo apžvalg ą). Ji pabr ėžė, kad pirmenyb ę 
reikia teikti patikim ų biudžetų ir fiskalinio tvarumo atk ūrimui, nedarbo mažinimui 
reformuojant darbo rink ą ir naujoms ekonomikos augimo skatinimo priemon ėms. Ji 
paprašė, kad valstyb ės narės šiuos prioritetus įgyvendint ų konkrečiomis priemon ėmis, 
kurias įtrauktų į savo stabilumo ar konvergencijos programas ir į nacionalines reform ų 
programas. 
(5) 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Taryba taip pat para gino valstybes nares, 
prisijungusias prie pakto „Euro pl ius“, laiku pranešti apie savo įsipareigojimus, kad 
juos būtų galima įtraukti į stabilumo arba konvergencijo s programas ir nacionalines 
reformų programas. 
(6) 2011 m. balandžio 29 d. Estija pateik ė 2011–2015 m. skirt ą 2011 m. stabilumo 
programą ir 2011 m. nacionalin ę reformų program ą. Siekiant atsižvelgti į abiejų 
programų sąsają, jos vertintos tuo pa čiu metu.  
(7) Estija ypa č nukentėjo nuo pasaulin ės finansų krizės, kuri pablogino pad ėtį, 
susidariusi ą sprogus nekilnojamojo turto burbului  ir smukus vidaus vartojimui. 2008–
2009 m. BVP sumaž ėjo 19 %, o nedarbo lygis iki 2010 m. padid ėjo beveik keturis 
kartus ir pasiek ė 16,8 %. Vis d ėlto ekonomika spar čiai atsigavo – tikimasi, kad 
ateinančiais metais realusis BVP augs dar grei čiau. Ekonomikos atsigavim ą iš esmės 
lėmė augantis eksportas, o vidaus paklausa atsigauna daugiausia d ėl didelių 
investicijų. Geresnės augimo perspektyvos tur ėjo teigiamos įtakos darbo rinkai. 
Pastaruoju metu labai padid ėjo užimtumo lygis, ta čiau ilgalaikio nedarbo lygis išlieka 
aukštas. Nors, palyginti su pra ėjusiais metais, infliacija spar čiai didėjo, tikimasi, kad ji 
sumažės atsižvelgiant į pasaulini ų pagrindini ų produktų kainų pokyčius.  
(8) Remdamasi stabilumo programos vertinimu pagal Tarybos reglament ą (EB) 
Nr. 1466/97, Taryba mano, kad makroekonomin is scenarijus, kuriuo grindžiamos 
biudžeto projekcijos, yra tik ėtinas. Programos vidutin ės trukmės biudžeto strategijoje 
planuojama pasiekti vidutin ės trukmės tikslą – iki 2013 m. pasiekti strukt ūrinį balansą, 
išlaikyti j į visą likusį programos laikotarp į, o 2013 m. ir v ėliau siekti strukt ūrinio 
pertekliaus. Prognozuojama, kad iki 2013 m.  nominalusis valdžios sektoriaus 
biudžetas bus perteklinis, ta čiau trumpuoju laikotarpiu numatoma, kad nominalusis 
deficitas kiek padid ės iš dalies d ėl vienkartinio investicij ų į aplinką, t. y. į anglies 
dioksido kreditus, poveikio. Programoje numa tytas biudžeto koregavimas grindžiamas 
tuo, kad bus sul ėtintas valdžios sektoriaus vartojimo išlaid ų augimas. Programoje 
pateikiama informacijos apie priemones,  kuriomis siekiama planuojamos biudžeto 
būklės, ir, atsižvelgiant į ankstesni ų veiklos, kuria siekiama fiskalini ų tikslų, 
rezultatus, rizika, kad ateinan čiais metais jie nebus pasiekti, yra nedidel ė. Visų pirma, 
numatytomis reformomis siekiama padidinti keleto sri čių, tokių kaip švietimas ir 
aktyvios darbo rinkos politika, veiksmingum ą. Todėl rizika, susijusi su biudžeto tiksl ų 
įgyvendinimu, palyginti nedidel ė. Nepaisant to, svarbu, kad b ūsimuose biudžetuose 
būtų pateikta svarbiausia informacija apie  priemones, kuriomis bus siekiama dar 
 
LT 4   LT labiau padidinti valstyb ės išlaidų efektyvum ą ir taip prisid ėti prie stabilu mo programos 
įgyvendinimo.  
(9) Ilgalaikio nedarbo lygis išlieka aukšta s, o nedarbo lygis skirtinguose regionuose 
skiriasi ir nemaž ėja. Nepaisant to, kad nuo 2009 m. fi nansavimas smarkiai išaugo, jis 
išlieka vienas mažiausi ų ES, todėl tik nedidel ė bedarbių dalis gauna aktyvi ą paramą. 
Estijos darbo rinka palyginti lanksti, š į lankstum ą dar labiau padidino sprendimas 
nukelti darbo rinkos įstatymų rinkinyje numatyt ą nedarbo išmok ų didinimą iki 
2013 m. Nepaisant šio lankstumo, Estijos darbo mokes čių pleištas palyginti didelis, o 
tai galėtų turėti neigiam ų padarini ų darbo pasi ūlai ir paklausai. Ši problema ypa č 
aktuali atsižvelgiant į didelį jaunimo ir žemos kvalifikacijos asmen ų nedarbo lyg į, nes 
jiems gresia skurdo pavojus. Numatytomis reformomis, kuriomis siekiama sumažinti socialinio draudimo įmokas, sprendžiamos aktualios problemos, ta čiau jas reikia 
vykdyti gerinant biudžeto b ūklę. Veiksmingum ą galima padidinti taikant griežtesnes 
priemones, kuriomis bandoma tiks lingiau skirti kitas išmokas. 
(10) Estijos ištekli ų naudojimo intensyvumas yra vienas didžiausi ų ES. Tai iš dalies lemia 
gamybos strukt ū
ra, kurioje pagrindin ę dalį užima daug energijos reikalaujantys 
sektoriai ir pramon ės šakos. Kitas svarbus veiksnys yra mažas energijos vartojimo 
efektyvumas sektori ų lygmeniu. Nacionalin ėje reform ų programoje Estija nurod ė 
nacionalin į tikslą iki 2016 m. energijos vartojim ą sumažinti 9 %, palyginti su 
projekcijomis (nacionalin ėje reform ų programoje nurodyta, kad iki 2020 m. šis 
rodiklis sieks 16 %). Ta čiau tai netaikoma pagrindiniams sektoriams ir sritims, kur 
galima sutaupyti daugiausia – pastatams ir transporto sektoriui. Be to, pateikta nedaug informacijos apie tai, kaip ir kada šios priemon ės bus įgyvendintos, ir koki ų rezultatų 
tikimasi. Tod ėl išlieka galimybi ų dar labiau padidinti energijos vartojimo efektyvum ą. 
Efektyvesnis energijos vartojimas gali tur ėti teigiam ą poveikį aplinkai ir energijos 
tiekimo saugumui, taip pat tai pad ėtų sumažinti infliacin į spaudim ą ir padidinti 
sąnaudų konkurencingum ą. 
(11) Nepaisant apskritai didelio asmen ų, turinčių aukštąjį išsilavinim ą, skaičiaus, tolesn ė 
visų lygių švietimo sistemos reforma pad ėtų sprę
sti įgūdžių trūkumo problem ą – 
veikia daug vidurini ų ir aukšt ųjų mokyklų, tačiau jose neskiriamas pakankamas 
dėmesys profesiniam ugdymui, be to daug asmen ų neturi profesin ės kvalifikacijos 
(2009 m. – 32 %). Atsižvelgiant į dabartines demografines tendencijas, žmogiškojo 
kapitalo kokyb ės gerinimas yra svarbus norint vidutin ės trukmės laikotarpiu padidinti 
augimo potencial ą. Visų pirma, užtikrinus, kad a ukštojo mokslo studijos b ūtų 
siūlomos ekonomikai svarbiose sr ityse (pvz., inžinerijos), b ūtų paskatinti užsienio 
prekybai atviri sektoriai. Įgyvendinus švietimo reform ą galėtų padidėti ir viešojo 
sektoriaus efektyvumas, nes esama švieti mo valdymo sistema vietos lygmeniu 
pernelyg suskaidyta, tod ėl subsidijos skiriamos neefektyviai, o paslaugos – žemos 
kokybės.  
(12) Estija prisi ėmė tam tikr ų įsipareigojim ų pagal pakt ą „Euro plius“4. Įsipareigojimai 
apima priemones su vieš ųjų finansų tvarumu, užimtumu ir konkurencingumu 
susijusioms problemoms spr ęsti. Fiskalin ėje srityje paktu įsipareigojama iki 2013 m. 
biudžetą subalansuoti, o 2014 m. pasiekti biudžeto pertekli ų; įtraukti reikalavim ą dėl 
                                                 
4 Daugiau informacijos apie įsipareigojimus, prisiimtus pagal pakt ą „Euro plius“, galima rasti dokumente 
SEC(2011) 715. 
 
LT 5   LT subalansuoto viešojo sektoriaus biudžeto į pagrindin į valstybės biudžeto įstatymą; taip 
pat pradėti reformuoti speciali ųjų pensijų sistemas. Užimtumui skatinti numatoma 
keletas mokes čių paskatų. Konkurencingumui skatin ti skirtose priemon ėse didžiausias 
dėmesys skiriamas inovacijoms, aukštajam mokslui ir valstyb ės tarnybos reformai. 
Pagal pakt ą prisiimti įsipareigojimai at itinka darbotvark ę, išdėstytą nacionalin ėje 
reformų programoje. Pakte nustatyt ų tikslų siekti būtų lengviau, jei b ūtų priimtos 
tolesnės priemon ės, kuriomis b ūtų stiprinama darbo rinkos politika, taip pat 
sprendžiamos efektyvaus ištekli ų naudojimo ir energijos rinkos problemos. Šie 
įsipareigojimai pagal pakt ą „Euro plius“ buvo įvertinti ir į juos atsižvelgta rengiant 
rekomendacijas. 
(13) Komisija įvertino stabilumo program ą ir nacionalin ę reformų program ą, taip pat 
įsipareigojimus pagal pakt ą „Euro plius“5. Komisija įvertino ne tik j ų svarbą tvariai 
fiskalinei ir socialinei bei ekonominei Estijo s politikai, bet ir tai, kaip laikomasi ES 
taisyklių ir gairių, nes būtina stiprinti bendr ą Europos S ąjungos ekonomikos valdym ą 
ES priemon ėmis prisidedant prie b ūsimų nacionalini ų sprendim ų. Jos nuomone, nors 
priemones, kuriomis siekiama biudžeto b ūklės, reikės išsamiai nurodyti b ūsimuose 
biudžetuose, ta čiau, atsižvelgiant į ankstesnius Estijos valdžios institucij ų veiklos 
rezultatus, rizika, kad fiskalini ų tikslų nebus pasiekta, yra nedidel ė. Reikėtų imtis 
tolesnių veiksmų darbo rinkos politikai stiprinti, teikti geresnes paskatas dirbti, 
vykdant plataus masto švietimo reform ą stiprinti žmonišk ąjį kapitalą, taip pat spr ęsti 
efektyvaus ištekli ų naudojimo ir energijos rinkos problemas.  
(14) Atsižvelgdama į šį vertinimą, Taryba išnagrin ėjo 2011 m. Estijos stabilumo program ą; 
jos nuomon ė6 pateikiama vis ų pirma 1 toliau pateikiam ų rekomendacij ų punkte. 
Atsižvelgdama į 2011 m. kovo 25 d. Europos Vadov ų Tarybos išvadas, Taryba 
išnagrinėjo Estijos nacionalin ę reformų programą. 
REKOMENDUOJA Estijai 2011–2012 m. imtis ši ų veiksmų: 
(1) Griežtai kontroliuojant išlaidas ir didinat valstyb ės išlaidų efektyvum ą, ne vėliau kaip 
iki 2013 m. pasiekti strukt ūrinį perteklių, 2012 m. užtikrinus, kad deficitas siekt ų ne 
daugiau kaip 2,1 % BVP. 
(2) Nedarant poveikio biudžetui imtis priemoni ų darbo paklausai paremti – mažinti 
mokesčių ir socialinio draudimo našt ą, ypač mažas ir vidutines pajamas gaunantiems 
asmenims. Didinti aktyvios da rbo rinkos politikos efektyvum ą, priemones pritaikant 
jaunimui ir ilgalaikiams bedarbiams, ypa č tose srityse, kur nedar bo lygis itin aukštas, 
kad būtų sumažinta skurdo rizika.  
(3) Užtikrinti numatyt ų paskatų taikymą siekiant mažinti energijos vartojimo 
intensyvum ą ir didinti ekonomikos ener gijos vartojimo efektyvum ą, ypatingą dėmesį 
skiriant pastatams ir transporto sektoriui, taip pat užtikrinant geresn į rinkos veikim ą.  
(4) Vykdant švietimo sistemos reform ą pagrindin į dėmesį skirti priemon ėms, kuriomis 
gerinama ikimokyklinio ir profesinio ugdymo kokyb ė bei prieinamumas, ir stiprinti 
profesinių kvalifikacij ų sistemą. Aukštąjį išsilavinim ą geriau pritaikyti darbo rinkos 
                                                 
5 SEC(2011) 715. 
6 Numatyta Tarybos reglamento (EB) Nr. 1466/97 5 straipsnio 3 dalyje. 
 
LT 6   LT poreikiams, o žemos kvalifikac ijos darbuotojams sudaryti s ąlygas mokytis vis ą 
gyvenimą.  
Priimta Briuselyje 
 Tarybos vardu 
 Pirmininkas