Fondas Bendras iki 2019 m. pabaigos atrinktų projektų skaičius Sanglaudos fondas 216 088 EŽŪFKP 1 523 204 EJRŽF 47 038 ERPF 3 211 554 ESF / JUI 8 801 758 Iš viso 13 015 692

Iki 2019 m. pabaigos šių projektų pateikti pagrindiniai veiklos rezultatų duomenys:

·ESI fondų paramai gauti buvo atrinkta 2,1 mln. įmonių, iš kurių 1,6 mln. jau gavo paramą;

·ERPF lėšomis sukurta 184 000 naujų darbo vietų;

·naudos iš ESF ir pagal JUI remiamų projektų gavo 36,4 mln. dalyvių;

·iki šiol parama skirta 1,5 mln. projektų, siekiant padėti žemės ūkio sektoriaus ir kaimo verslo įmonėms tapti konkurencingesnėms ir kurti bei išlaikyti darbo vietas kaimo vietovėse; parama žemės tvarkymui siekiant geriau apsaugoti biologinę įvairovę bus teikiama dėl 31 mln. hektarų žemės ūkio paskirties žemės arba 18 % žemės ūkio naudmenų (ŽŪN);

·beveik 3 500 atrinktų EŽŪFKP finansuojamų LEADER vietos veiklos grupių (VVG) apima 61 % (176 mln.) visų kaimo gyventojų;

·2019 m. pabaigoje EJRŽF paramą teikė 367 žuvininkystės vietos veiklos grupėms (ŽVVG). Iš jų beveik 93 % vykdė veiklą.

2.3.Finansinis programavimas po veiklos rezultatų peržiūros

Atsižvelgiant į didesnį dėmesį ESI fondų veiklos rezultatams 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu, buvo atidėtas 6 % šių fondų lėšų sudarantis veiklos lėšų rezervas, o jų galutinis paskirstymas priklausė nuo to, ar bus įgyvendinti 2018 m. veiklos rezultatų tarpinės reikšmės, dėl kurių susitarta programavimo laikotarpio pradžioje. 2019 m. Komisija peržiūrėjo iš ESI fondų bendrai finansuojamų programų veiklos rezultatus. Per peržiūrą programų pasiekimai iki 2018 m. pabaigos palyginti su veiklos rezultatų tarpinėmis reikšmėmis. Po to veiklos lėšų rezervas buvo paskirstytas prioritetams, kurie atitiko veiklos rezultatų tarpines reikšmes. Apskritai įvertinta, kad didžioji dauguma prioritetų, kuriems teko 84 % veiklos lėšų rezervo sumos, įgyvendinami sėkmingai. Tai sudarė 22 mlrd. EUR iš bendros 26,1 mlrd. EUR veiklos lėšų rezervo sumos. Dėl likusių prioritetų, kurių tarpinės reikšmės nepasiektos, valstybės narės turėjo pasiūlyti, kaip perskirstyti atitinkamą veiklos lėšų rezervą (4,1 mlrd. EUR) sėkmingai įgyvendinamiems prioritetams. Jei prioritetų tarpinės reikšmės nebuvo pasiektos, tai daugiausia lėmė įgyvendinimo sunkumai ir trūkumai, pavyzdžiui, mažesnė nei tikėtasi finansavimo paklausa, lėtos administracinės procedūros, dėl kurių vėluojama įgyvendinti projektus, sukurtos palankesnės nacionalinės priemonės, išstumiančios ESI fondus, ir išorės veiksniai, kurių programos institucijos negali kontroliuoti.

Veiklos rezultatų peržiūra paskatino reikšmingą perprogramavimą, kuris kai kuriais atvejais apėmė ne vien veiklos lėšų rezervo perskirstymą, bet ir tolesnį finansinių lėšų perskirstymą tarp programų teminių sričių. Įvertinusi valstybių narių perprogramavimo pasiūlymus, 2019 m. pabaigoje ir 2020 m. pradžioje Komisija priėmė pakoreguotas programas. Atlikus veiklos rezultatų peržiūrą, buvo apskritai optimizuotas fondų lėšų paskirstymas pagal temines sritis, kuriose rezultatai buvo geri. Perprogramavimas užtikrina didesnę ESI fondų pridėtinę vertę ir didina jų veiksmingumą siekiant programų tikslų.

2.4.ESI fondų parama kovojant su COVID-19 krize

COVID-19 krizė yra didelis iššūkis visai Europos Sąjungai. Nacionalinės, regioninės ir vietos bendruomenės yra priešakinėse linijose kovojant su šia liga ir tvarkantis su jos socialiniais ir ekonominiais padariniais.

2020 m. kovo ir balandžio mėn. Komisija pradėjo įgyvendinti du priemonių paketus: Atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII) ir Išplėstinę atsako į koronaviruso grėsmę investicijų iniciatyvą (CRII+), kad ES sanglaudos politika būtų sutelkta krizei įveikti. Europos Parlamentas ir ES Taryba skubiai priėmė šiuos du pasiūlymus . Nors CRII paketuose nenumatyta naujų ES finansinių išteklių, jie suteikia likvidumo ir lankstumo, kad nepanaudotus išteklius būtų galima nukreipti ten, kur jų labiausiai reikia.

Kai kurios iš numatytų lankstumo priemonių yra šios: nepaskirstytas ES finansavimo lėšas pervesti tarp fondų ir regionų kategorijų, nedelsiant padidinti likvidumą, siekiant pagerinti pinigų srautą, 2020–2021 ataskaitiniais metais padidinti ES bendro finansavimo normą iki 100 % ir numatyti galimybę kreiptis dėl kompensacijos už nuo 2020 m. vasario 1 d. patirtas su COVID-19 susijusias išlaidas.

Valstybių narių investicijos sutelktos į: sveikatos sektorių, siekiant apsirūpinti asmens apsaugos priemonėmis, finansuoti tyrimus ir remti ligonines įsigyjant papildomos medicininės įrangos; verslo sektorių, siekiant parūpinti apyvartinio kapitalo MVĮ, palengvinti skaitmeninimą ir sukurti arba pertvarkyti finansines priemones; paramą žmonėms, siekiant įgyvendinti užimtumo išsaugojimo programas ir padėti pažeidžiamoms grupėms.

Iki 2020 m. pabaigos pagrindiniai duomenys apie per sanglaudos politikos fondus (ERPF, ESF ir Sanglaudos fondą) perskirstytų išteklių apimtį buvo tokie:

Perprogramavimas:

·7 mlrd. EUR sveikatos srities veiksmams;

·11 mlrd. EUR verslui remti;