EUROPOS KOMISIJA Briuselis, 2019 08 13 COM(2019) 368 final KOMISIJOS ATASKAITA EUROPOS PARLAMENTUI IR TARYBAI dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas įgyvendinimo









1.Įvadas 1.1.Pagrindiniai faktai Laisvų darbo vietų statistika (toliau – LDVS) suteikia informacijos apie laisvų darbo vietų skaičių konkrečiu momentu. Ši statistika parodo tą darbo jėgos paklausos dalį, kurios neatitinka darbo pasiūla, taigi ja teikiama esminė informacija apie darbo rinkos neatitikimų mastą ir struktūrą. 2008 m. balandžio 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 453/2008 dėl Bendrijos ketvirtinės statistikos apie laisvas darbo vietas (toliau – LDVS reglamentas) nustatyta ketvirtinės laisvų darbo vietų statistikos rengimo ir vertinimo sistema. LDVS reglamento 10 straipsnyje nustatyta, kad Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai iki 2010 m. birželio 24 d. ir po to kas trejus metus privalo teikti to reglamento įgyvendinimo ataskaitą. Ataskaitos tikslas – įvertinti a) valstybių narių pateiktos statistikos ir b) Europos suvestinių rodiklių kokybę ir įvardyti sritis, kurias būtų galima tobulinti. Ši Komisijos ataskaita Europos Parlamentui ir Tarybai yra ketvirtoji. Ji grindžiama perduodant ketvirtinius duomenis sukaupta patirtimi ir dokumentais, kuriuos valstybės narės pateikė savo metinėse kokybės ataskaitose. Anksčiau pateiktose ataskaitose buvo analizuojamos praėjusio laikotarpio eilutės, todėl šioje ataskaitoje vertinama po paskutinių ataskaitų gautų LDVS duomenų kokybė. Joje nagrinėjama Komisijai atsiųsta ataskaitinių ketvirčių LDVS nuo 2016 m. pirmojo ketvirčio (2016 m. 1 ketv.) iki 2018 m. ketvirtojo ketvirčio (2018 m. 4 ketv.). Ataskaitos 2 skirsnyje aprašyta per pastaruosius trejus metus įgyvendinant LDVS reglamentą padaryta pažanga, o 3 skirsnyje įvertinta laisvų darbo vietų statistikos kokybė. Galiausiai 4 skirsnyje pateiktos išvados ir pasiūlyti būdai, kaip galima geriau patenkinti naudotojų lūkesčius ateityje. 1.2.Teisinis pagrindas Siekdama papildyti LDVS reglamentu nustatytą bendrąją sistemą, Komisija priėmė du įgyvendinimo reglamentus: – Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1062/2008, kuriuo apibrėžiama nuo 2014 m. pirmojo ketvirčio taikytina sezoninio koregavimo tvarka ir metinių kokybės ataskaitų, kurias valstybės narės turi teikti Komisijai, struktūra, turinys ir perdavimo datos; – Komisijos reglamentą (EB) Nr. 19/2009, kuriame apibrėžta sąvoka „laisva darbo vieta“, nustatyti duomenų perdavimo terminai ir nurodyti laikotarpiai, kuriuos turi apimti pirmieji perduotini duomenys. Šio teisės akto priede išvardytos valstybės narės, atliekančios ekonominio pagrįstumo tyrimus, ir šių tyrimų temos. Pagal minėtus teisės aktus visos valstybės narės privalo teikti laisvų darbo vietų skaičiaus ir užimtų darbo vietų skaičiaus laiko eilutes, pradėdamos nuo 2010 m. pirmojo ketvirčio. Jos tai turi padaryti ne vėliau kaip per 70 dienų nuo ketvirčio pabaigos (T+70). Be to, valstybės narės, kuriose samdomųjų darbuotojų skaičius viršija 3 proc. bendro ES rodiklio, išankstinio įverčio duomenis turi perduoti ne vėliau kaip per 45 dienas nuo ketvirčio pabaigos (T+45). Valstybės narės turi pateikti visų verslo vienetų laisvų darbo vietų ir užimtų darbo vietų skaičių pagal kiekvieną ekonominės veiklos rūšių klasifikatoriaus NACE 2 redakcijos (NACE 2 red.) sekciją. Tačiau LDVS reglamente nustatyta, kad tos valstybės narės, kurios patiria sunkumų teikdamos duomenis, susijusius su mažosiomis įmonėmis (apibrėžtomis kaip vienetai, kuriuose dirba mažiau kaip 10 samdomųjų darbuotojų) ir NACE 2 red. O–S sekcijose nurodyta pagrindine veikla (viešasis valdymas, sveikatos priežiūros paslaugos ir švietimas), turėtų atlikti ekonominio pagrįstumo tyrimus. Atlikusios šiuos ekonominio pagrįstumo tyrimus kai kurios valstybės narės dabar į statistikos aprėptį gali įtraukti visą ekonominę veiklą, tačiau keturios iš jų (Danija, Prancūzija, Italija ir Malta) to dar nepadarė – jų pateikiami duomenys nėra visiškai palyginami su likusių ES valstybių duomenimis. Prancūzijoje ir Italijoje į tyrimus įtraukiami tik 10 ar daugiau samdomųjų darbuotojų turintys verslo vienetai, o viešojo administravimo, švietimo ir sveikatos priežiūros sekcijos (NACE 2 red. O, P ir Q sekcijos) neapima viešųjų įstaigų veiklos. Maltoje į tyrimus įtraukiami tik 10 ar daugiau samdomųjų darbuotojų turintys vienetai. Danijoje – tik verslo ekonomikos sektoriuje veikiantys vienetai (NACE 2 red. B–N sekcijos). 2.Po paskutinės ataskaitos padaryta bendroji pažanga 2016 m. priėmus paskutinę ataskaitą nebuvo padaryta jokių teisės aktų pakeitimų. Kalbant apie statistikos rengimo procesą, LDVS rengimo grandinėje atlikta tam tikrų patobulinimų, kurie išsamiai pristatomi tolesnėse dalyse. 2.1. SDMX duomenų rinkimo standartai Visos valstybės narės LDVS duomenis perdavė naudodamos keitimosi statistiniais duomenimis ir metaduomenimis (SDMX) duomenų struktūrą ir tarptautinius kodų sąrašus (su kuriais galima susipažinti interneto svetainėje tam skirtame registre). Ta pati kodavimo sistema naudota ir Eurostato LDVS duomenų bazėje bei perduodant ES LDVS duomenis Europos Centriniam Bankui.

Duomenų rinkimo standartizavimas leidžia išvengti neaiškumų ir nesusipratimų bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis ir supaprastinti duomenų patvirtinimo procesą – taip jis tampa tinkamas automatizuoti. Duomenų patvirtinimo procesas automatizuotas naudojant naują IT priemonę, aprašytą toliau esančioje dalyje. 2.2. Patvirtinimas remiantis IT Kad būtų galima patikrinti LDVS duomenų struktūrą ir juos generuojant naudotą kodavimo sistemą, įdiegta nauja IT priemonė (STRUVAL), siekiant supaprastinti statistikos rengimo procesą ir sumažinti klaidų, atsirandančių netinkamai koduojant duomenis, riziką. Galiojančių SDMX standartų neatitinkantis perduotas failas automatiškai atmetamas, o valstybės narės elektroniniu paštu gauna pranešimą apie sėkmingą arba nesėkmingą failų perdavimą. Valstybėms narėms IT patvirtinimo ataskaita prieinama naudojantis internetine paslauga. 2.3. Statistinis patvirtinimas Kiekvieną ketvirtį valstybėms siunčiant duomenis Eurostatas patikrina duomenų patikimumą palygindamas tam tikro laikotarpio duomenis ir duomenis, susijusius su NACE 2 red. nurodyta ekonomine veikla. Jei užimtų arba laisvų darbo vietų skaičius skirtingais ketvirčiais iš esmės skiriasi, Eurostatas prašo valstybių narių patvirtinti duomenis arba perduoti pataisytą duomenų failą. Per pastaruosius kelerius metus atliekant duomenų patikimumo patikrinimus nebuvo nustatyta jokių didelių neatitikimų. Vis dėlto tikrinant kai kurių šalių perduotus duomenis buvo aptikta nedidelių neatitikimų atskirose ir suvestinėse NACE 2 red. sekcijose. Šie neatitikimai buvo ištaisyti. Kalbant apie duomenų kintamumą, Suomijos perduotų duomenų kintamumo lygis šiek tiek viršijo vidurkį. Suomija aiškinsis, ar galima sumažinti duomenų kintamumo lygį didinant imties dydį arba tobulinant taikomą metodiką. Malta pagerino savo nacionalinę metodiką ir vertina tik ataskaitinę datą registruojamą laisvų darbo vietų skaičių („atsargų duomenis“), siekdama užtikrinti, kad nebūtų įskaičiuojamos prieš šią datą užimtos darbo vietos. Eurostatui tvirtinant duomenis nustatyta svarbių Prancūzijos perduotų 2018 m. 4 ketv. duomenų patikslinimų iki 2015 m. 4 ketv. Prancūzija paaiškino, kad duomenys buvo tikslinami, nes išplėsta ACEMO (pranc. „Activité et conditions d’emploi de la main-d’oeuvre“, liet. „Darbo jėgos aktyvumas ir įdarbinimo sąlygos“) tyrimo aprėptis – dėl to pakito tiek užimtų darbo vietų, tiek laisvų darbo vietų skaičius, o laisvų darbo vietų rodiklis iš esmės nepakito. 2.4. Žymų valdymas Eurostatas taip pat nustatė naujas žymų, kuriomis žymimi ypatingi įvykiai, pvz., lūžiai eilutėse ir nurodomas duomenų konfidencialumo statusas, tvarkymo taisykles. Todėl LDVS žymėjimas dabar suderintas visoje ES ir tarp nacionalinių duomenų ir Europos suvestinių rodiklių. 2.5. Sezoninis koregavimas Pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 1062/2008 1 straipsnį valstybės narės taip pat privalo perduoti pagal sezoną pakoreguotus (toliau – PSP) duomenis. Privaloma teikti laisvų darbo vietų ir užimtų darbo vietų PSP duomenis bent pagal atskiras arba suvestines NACE 2 red. B–E, F, G–I, J, K, L, M–N, O–Q ir R–S sekcijas. Eurostatas pateiktus laisvų darbo vietų ir užimtų darbo vietų PSP duomenis naudoja skaičiuodamas kiekvienos šalies PSP laisvų darbo vietų rodiklį kaip santykinį dydį. Be jau esamų PSP duomenų apie atskiras valstybes nares, 2016 m. gruodžio mėn. Eurostatas pradėjo skelbti PSP duomenis apie ES ir euro zoną. Šie duomenys platinami pagal šias suvestines NACE 2 red. sekcijas: B–S, B–N, B–F ir G–N. ES ir euro zonos lygmenimis užimtų darbo vietų ir laisvų darbo vietų suvestinis rodiklis iš pradžių apskaičiuojamas valstybėse narėse, o vėliau pagal sezoną koreguojamas (tiesioginis sezoninis koregavimas). Eurostatas PSP duomenis ėmė viešinti plačiau Europos suvestinius rodiklius, kartu su pagal sezoną nekoreguotais (PSN) duomenimis, skelbdamas svetainės „Statistics Explained“ straipsnyje apie LDVS. 3.Duomenų kokybė Šioje dalyje aptariami visi aspektai, pagal kuriuos vertinama Europos laisvų darbo vietų statistikos kokybė: reikalingumas, tikslumas, savalaikiškumas, punktualumas, suderinamumas ir palyginamumas. 3.1.Reikalingumas Rinkti LDVS duomenis labai svarbu, nes jie yra vienintelė statistika, kuria vertinama nepatenkinta darbo jėgos paklausa. Komisija (Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties generalinis direktoratas ir Ekonomikos ir finansų reikalų generalinis direktoratas) ir Europos Centrinis Bankas naudoja ketvirtinius laisvų darbo vietų statistinius duomenis trumpojo laikotarpio verslo ciklo ir darbo rinkos pokyčiams stebėti. Laisvų darbo vietų rodiklis yra vienas iš pagrindinių Europos ekonominių rodiklių (PEER), kurie yra esminis informacijos šaltinis analizuojant ir stebint trumpojo laikotarpio ciklinius ekonomikos pokyčius Europos Sąjungoje, euro zonoje ir atskirose ES šalyse. LDVS taip pat reikalinga rodikliais pagrįstai struktūrinei analizei atlikti įgyvendinant pažangaus, tvaraus ir integracinio augimo strategiją „Europa 2020“. Be to, laisvų darbo vietų rodiklis įtrauktas į užimtumo rodiklių apžvalgą, kurioje atrinkti pagrindiniai darbo rinkos rodikliai, stebimi vadovaujantis Komisijos bendra užimtumo ataskaita.

Vis dėlto LDVS būtų dar reikalingesnė, jei būtų užpildytos esamos NACE 2 red. O–S sekcijų ir mažųjų įmonių aprėpties spragos. 3.2.Tikslumas Siekdamos tikslumo, valstybės narės skaičiuoja laisvų darbo vietų skaičiaus variacijos koeficientus (pagal sezoną nepakoreguotus) atsižvelgdamos į savo nacionalinio imties modelio charakteristikas. Variacijos koeficientu išreiškiamas standartinis nuokrypis kaip matuojamo kiekio procentinė dalis. Juo suteikiama galimybė įvertinti numatomo laisvų darbo vietų skaičiaus kintamumą. Remiantis ataskaitinių – 2017-ųjų – metų kokybės ataskaitomis, bendro laisvų darbo vietų skaičiaus variacijos koeficientai daugumoje valstybių narių, išskyrus Kiprą ir Graikiją, nesiekė 15 proc. Įverčių tikslumas labai priklauso nuo imties dydžio ir atsakymų lygio. Pagal kokybės ataskaitas imties dydis svyravo nuo maždaug 2 324 bendrovių Maltoje, 3 200 Kipre ir 7 451 Graikijoje iki maždaug 85 000 Vokietijoje ir 100 000 Lenkijoje. Atsakymų lygis svyravo nuo 14 proc. Vokietijoje (ketvirtąjį ketvirtį vykdyto tyrimo paštu), nuo 55 iki 62 proc. Graikijoje (priklausomai nuo ketvirčių) iki 85 proc. ar daugiau Kipre ir 99 proc. Rumunijoje. Kalbant apie patikslinimus, laisvų darbo vietų rodiklio įverčiai skiriasi priklausomai nuo to, ar yra išankstiniai, ar galutiniai. Išankstiniai įverčiai, per T+50 dienų skelbiami Eurostato duomenų bazėje, gali būti patikslinti per T+78 dienas, o praėjus šiam laikotarpiui pranešime spaudai skelbiami galutiniai įverčiai. Nors išankstiniai duomenys neapėmė visų valstybių narių, euro zonai ir ES skirti suvestiniai rodikliai patikslinti ne daugiau kaip 0,1 procentinio punkto. Kalbant apie galutinius, per T+78 dienas skelbiamus įverčius, jų patikslinimų lygis nustatomas lyginant pirmu ir antru perdavimu gautus tam tikro ketvirčio LDVS duomenis. Per šios ataskaitos ataskaitinį laikotarpį euro zonai ir ES skirti laisvų darbo vietų rodikliai patikslinti ne daugiau kaip 0,1 procentinio punkto. 3.3.Savalaikiškumas ir punktualumas Tiek skaičiuojant išankstinį įvertį, tiek skelbiant galutinius duomenis LDVS duomenų perdavimų savalaikiškumas iš esmės buvo patenkinamas. Nors buvo nustatyta, kad kai kurios šalys retkarčiais šiek tiek vėlavo, struktūriniu požiūriu pavėluotų duomenų perdavimų, dėl kurių LDVS būtų reikėję skelbti ne laiku, nenustatyta. Valstybėms narėms buvo reguliariai primenama, kad svarbu laikytis privalomų PEER duomenų, įskaitant statistinius duomenis apie laisvas darbo vietas, perdavimo terminų. 3.4.Suderinamumas ir palyginamumas Laisvų darbo vietų statistikos nuoseklumo neįmanoma patikrinti tiesiogiai, nes nėra jokio kito suderinto Europos lygmeniu surinktų duomenų šaltinio, pagal kurį būtų galima įvertinti nepatenkintą paklausą darbo rinkoje. Nors daugelyje valstybių narių skaičiuojamos laisvos darbo vietos, apie kurias pranešta valstybinėms užimtumo tarnyboms, naudojant šiuos duomenis sudėtinga patikrinti LDVS nuoseklumą. Taip yra todėl, kad jų aprėptis yra stipriai nepakankama ir (arba) šie duomenys įskaičiuojami dukart, jei informacija administraciniame registre neatnaujinama atsižvelgiant į užimtas darbo vietas. Be to, administraciniuose šaltiniuose teikiama LDVS grindžiama nacionalinėmis apibrėžtimis, kurios skirtingose šalyse skiriasi. Užimtų darbo vietų skaičius – kintamasis, kuris yra laisvų darbo vietų rodiklio vardiklio dalis – gali būti lyginamas su iš kitų šaltinių gauta informacija, visų pirma atlikus darbo jėgos tyrimą (toliau – DJT) nustatytu samdomųjų darbuotojų skaičiumi. Lyginant ir toliau vertinant skirtumus turi būti atsižvelgiama į su apibrėžtimis ir tyrimais susijusius šaltinių skirtumus. DJT nustatyto samdomųjų darbuotojų skaičiaus ir LDVS nustatyto užimtų darbo vietų skaičiaus visose ekonominės veiklos srityse skirtumas paprastai svyruoja tarp maždaug −20 proc. ir +20 proc. Liuksemburge, Bulgarijoje, Graikijoje, Portugalijoje, Vengrijoje ir Rumunijoje šis skirtumas kitoks. Vengrijoje įmonės, kuriose dirba mažiau nei penki samdomieji darbuotojai, į LDVS aprėptį neįtraukiamos, tačiau jos įvertinamos remiantis apie įmones, kuriose dirba 5–9 samdomieji darbuotojai, surinktais duomenimis. Tai iš dalies paaiškina nustatytą skirtumą. Neigiamas Liuksemburge nustatytas skirtumas gali būti paaiškintas dideliu tarpvalstybinio darbo santykiu, dėl kurio atsiranda didelis neatitikimas tarp DJT taikomos vidaus darbo rinkos sąvokos ir LDVS taikomos nacionalinės darbo rinkos sąvokos. DJT renkami duomenys tik apie rezidentų namų ūkius, o į LDVS aprėptį patenka įmonės rezidentės, įskaitant jų darbuotojus nerezidentus (t. y. tarpvalstybinius darbuotojus). Bulgarijos kokybės ataskaitoje teigiama, kad DJT taikoma samdomo darbuotojo apibrėžtis yra platesnė nei LDVS taikoma samdomo darbuotojo apibrėžtis, nes ji apima asmenis, dirbančius pagal civilinę sutartį (sutartis, pagal kurią atliekamas tam tikras darbas), asmenis, dirbančius pagal valdymo ir kontrolės sutartis, ir asmenis, dirbančius be jokios sutarties. Be to, į LDVS neįtrauktas karinis personalas. Rumunijos kokybės ataskaitoje aiškinama, kad su užimtų darbo vietų skaičiumi susiję skirtumai, nustatyti DJT ir LDVS, rodo, kad į užimtų darbo vietų statistiką, parengtą taikant LDVS rengimo metodus, neįtraukta: ·asmenys, kurių darbo sutartis tam tikram laikotarpiui laikinai sustabdyta (dėl motinystės atostogų, vaiko priežiūros atostogų, laikinojo nedarbingumo atostogų ar nemokamų atostogų, arba dėl kitų priežasčių, dėl kurių asmuo negali ateiti į darbą); ·darbo vietos, kurios, nors jas užimančių asmenų sutartys laikinai sustabdytos, gali tapti laisvos ir būti užimtos ribotą laiką; ·darbo vietos karinėse pajėgose ar neformaliajame sektoriuje.