Pasiūlymas Tarybos reglamentas nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų prekių ir technologijų eksporto kontrolės režimą [KOM(2006) 828 final] [SEK(2006) 1696] /* KOM/2006/0829 galutinis - ACC 2006/0266 */





[pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA | Briuselis, 18.12.2006 KOM(2006) 829 galutinis 2006/0266 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų prekių ir technologijų eksporto kontrolės režimą (pateikta Komisijos)[KOM(2006) 828 final][SEK(2006) 1696] AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS 1) PASIūLYMO APLINKYBėS Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pasiūlymu iš dalies pakeisti ir išdėstyti nauja redakcija Tarybos reglamentą Nr. (EB) 1334/2000, nustatantį Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą, siekiama sustiprinti ir pagerinti ES dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės režimą. Tai leis Europos Sąjungai atitikti JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1540 nustatytus standartus ir įgyvendinti daugumą rekomendacijų, kurias pateikė Bendrųjų reikalų taryba po to, kai 2004 m. valstybės narės pagal 2003 m. birželio mėn. valstybių ir vyriausybių vadovų patvirtintą Salonikų veiksmų planą atliko reglamento įgyvendinimo savitarpio vertinimą. Šiuo pasiūlymu taip pat siekiama suteikti daugiau aiškumo ir sumažinti su kontrolės įgyvendinimu susijusią reikalavimų laikymosi naštą, tenkančią ES eksportuotojams. Bendrosios aplinkybės EB reglamentas dėl dvejopo naudojimo prekių ir technologijų eksporto kontrolės padeda valstybėms narėms įgyvendinti įsipareigojimus, kuriuos jos turi dalyvaudamos tarptautiniuose eksporto kontrolės režimuose arba pagal ginklų neplatinimo sutartis ir susitarimus, kurių šalys jos yra. Taip yra todėl, kad dvejopo naudojimo prekės yra civilinės prekės, kurios gali būti naudojamos karo tikslais ir tam tikrais atvejais masinio naikinimo ginklų (branduolinių, biologinių, cheminių ginklų arba raketų) gamybai arba kaip jų tiekimo priemonė. Po 2001 m. rugsėjo 11 d. tarptautinių eksporto kontrolės režimų, kuriuos vienmintės valstybės pirmiausia kūrė siekdamos užkirsti kelią neteisėtam valstybių masinio naikinimo ginklų arba jų tiekimo priemonių įsigijimui, įgaliojimai buvo išplėsti siekiant neleisti nevalstybiniams subjektams įsigyti dvejopo naudojimo prekių ir taip užkirsti kelią atakoms prieš civilius ir valstybes. Taigi Europos Vadovų Taryba 2003 m. birželio mėn. priėmė Salonikų veiksmų planą, į kurį buvo įtraukos kelios nuostatos, rekomenduojančios sustiprinti ES eksporto kontrolės režimą ir siekti, kad ES vaidmuo tarptautiniuose eksporto kontrolės režimuose būtų svarbesnis ir ryškesnis. Plane numatytos nuostatos dėl svarbesnio Komisijos vaidmens tuose forumuose ir rekomenduota parengti ES strategiją, skirtą naujųjų ES valstybių narių prisijungimui prie tų režimų paremti. Atsižvelgus į šį veiksmų planą, 2003 m. rudenį Tarybai pateikti keli pasiūlymai. Juose sprendžiamas Komisijos vaidmens tarptautiniuose režimuose klausimas ir aptariamas būdas, kaip pagerinti ES koordinavimą tuose forumuose pateikiant pasiūlymą dėl naujųjų ES valstybių narių narystės strategijos. Savitarpio vertinimą, skirtą nustatyti, kaip valstybės narės įgyvendina reglamentą, koordinavo Komisija, o įgyvendino valstybės narės padedamos nedidelės darbo grupės, sudarytos iš Komisijos, Tarybos sekretoriato ir Suomijos atstovų. Ši darbo grupė pateikė veiksmų rekomendaciją, kurią 2004 m. gruodžio mėn. įvertino Bendrųjų reikalų ir išorės santykių taryba (GAERC). Be kitų prioritetinių sričių rekomendacijoje pabrėžiama, kad ES turi aktyviau reaguoti, kai dvejopo naudojimo prekes įsigyja valstybiniai ir nevalstybiniai subjektai, didžiausią dėmesį skirdama rizikai. Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Dabartinis Reglamentas (EB) Nr. 1334/2000 buvo priimtas po dviejų 1995 m. Europos Teisingumo Teismo sprendimų, kuriais patvirtinta išimtinė Europos bendrijos kompetencija tarptautinės prekybos dvejopo naudojimo prekėmis srityje. Šiuo pasiūlymu siekiama iš dalies pakeisti tą reglamentą. Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomi reglamento pakeitimai leis Europos Sąjungai įgyvendinti svarbius ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijos aspektus ir padės įgyvendinti kitus ES prioritetus, kaip antai: ES piliečių saugumas, kelio užkirtimas biologinėms, cheminėms ir branduolinėms teroristų atakoms, parama su gynyba susisijusiai ES pramonei pagal 2003 m. Komisijos komunikatą dėl gynybos ir ES bei tarptautinis saugumas. 2) Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis ir poveikio vertinimas Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Siekdama įvertinti galimų reglamento pakeitimų poveikį, Komisija, pasitelkusi konsultacinę firmą, atliko eksportuotojų ir kitų suinteresuotųjų šalių nuomonės tyrimą. Siekiant nustatyti tipinę suinteresuotųjų šalių grupę, maždaug 450 potencialių ES įsikūrusių dvejopo naudojimo prekių eksportuotojų, tarp jų daugeliui ES pramonės federacijų, buvo išsiųstas klausimynas. Be to, konsultacijose galėjo dalyvauti bet kuris potencialus suinteresuotasis eksportuotojas, nes nuo 2005 m. spalio 5 d. apie jas buvo skelbiama Prekybos generalinio direktorato tinklavietėje. Galutinė atrinktų eksportuotojų, kurie pateikė klausimyno atsakymus, grupė atspindėjo tipinį 10 kategorijų dvejopo naudojimo prekių, išvardytų reglamento I priede, tiekėjų ir eksportuotojų pasiskirstymą. Remiantis gautais atsakymais, atrinkti specifiniai tipinių eksportuotojų pogrupiai siekiant su tais eksportuotojais konsultuotis dėl įvairių EB reglamento keitimo galimybių. Konsultuotasi taip pat su vežėjais ir prekybininkais, nes pasirinkimo galimybės buvo susijusios ir su tranzito, perkrovimo ir tarpininkavimo kontrole. Atsakymų santrauka ir kaip į juos atsižvelgta Su eksportuotojais konsultuotasi dėl galutinės poveikio vertinimo tyrimo ataskaitos ir Komisijos tarnybų tyrimo išvadų vertinimo. Valstybės narės ir kitos suinteresuotosios šalys savo nuomones dėl tyrimo rezultatų ir vėlesnio Komisijos tarnybų tyrimo išvadų vertinimo galėjo pateikti nuo 2006 m. sausio mėn. iki liepos mėn. pradžios, ir šiame pasiūlyme atsižvelgta į daugumą jų. Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas Susijusios mokslo ir (arba) kompetencijos sritys Konsultuojantis ir vertinant suinteresuotųjų šalių nuomones buvo nuolat užtikrinama būtina kompetencija dvejopo naudojimo prekių srityje. Paskelbtame konkurse pagrindinis atrankos kriterijus buvo kompetencija dvejopo naudojimo prekių ir eksporto kontrolės bei saugumo klausimų srityje. Taikytas metodas Pirminį klausimyną, skirtą tipinei eksportuotojų grupei nustatyti, parengė Prekybos GD, ir jis buvo įtrauktas į konkurso sąlygas. Po konsultacijų su keliomis ES pramonės federacijomis, klausimynas buvo patobulintas. Atlikdama tyrimą, konsultacinė firma parengė papildomus klausimynus dėl tiriamų pasirinkimo galimybių, o prieš juos išsiunčiant suinteresuotosioms šalims (valstybių narių administracijoms ir eksportuotojams) juos patvirtino Komisija. Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi ES pramonės federacijos ir atskiri eksportuotojai, valstybių narių kompetentingos nacionalinės valdžios institucijos, pirmiausia eksporto leidimus suteikti įgaliotos nacionalinės valdžios institucijos ir muitinės. Gautų ir pritaikytų rekomendacijų santrauka Poveikio vertinimo tyrimas atskleidė nemažai trūkumų, susijusių su pasirinkimo galimybėmis, kurias tyrė Prekybos GD, gavęs įvairių susijusių GD pritarimą. Kai kuriais atvejais Prekybos GD žinojo, kad pasirinkimo galimybės turi trūkumų, tačiau vis dėlto laikėsi nuomonės, kad jas reikia ištirti, kad būtų patvirtintos valstybių narių nuomonės. Atsižvelgti į kai kurias pramonės pastabas ir patarimus nebuvo galima dėl daugelio priežasčių, ypač dėl to, kad jomis būtų siekiama daugiau nei galima pasiekti iš dalies keičiant šį reglamentą. Pavyzdžiui, siūlyta: - netaikyti eksporto kontrolės daugiašalių bendrovių nematerialiesiems perdavimams tarp jų ES įsikūrusių pagrindinių ir užsienio pavaldžiųjų įmonių; - pakeisti dabartinę sistemą, grindžiamą ex ante ir kiekvienu atveju atskirai priimamais eksporto kontrolės sprendimais dėl atskirų daugumos I priedo prekių eksportuotojų į trečiąsias šalis, sistema, grindžiama reguliariu patvirtintų eksportuotojų vidaus atitikties programų auditu ir intensyviu vyriausybės bei pramonės dialogu; - iš anksto nustatyti didžiausią laikotarpį, per kurį nacionalinės valdžios institucijos turi išnagrinėti eksporto leidimų paraiškas; - nustatyti, kad reikalavimas turėti eksporto leidimą nebūtų taikomas visoms mažoms ir nedidelės vertės siuntoms. Tačiau Komisija 2007 m. išnagrinės galimybę pateikti pasiūlymą dėl naujų Bendrijos eksporto leidimų, skirtą eksportui į tam tikras paskirties vietas palengvinti ir pagrįstą pramonės pateiktomis pastabomis ir pasiūlymais; tam tikrais atvejais galėtų būti nustatyta de minimis taisyklė; - panaikinti arba iš esmės supaprastinti į sąrašą neįtrauktų prekių kontrolę, kurią atlikti (be reglamente išvardytų prekių kontrolės) yra įgaliotos valstybės narės. Tačiau Komisija gerai žino pramonei susirūpinimą keliančius klausimus ir tęs darbą, kad sukurtų mažiausią naštą lemiančią norminę bazę ir taip pagerintų pramonės tarptautinę konkurencinę padėtį. Dėl šios priežasties į reglamento dalinio keitimo pasiūlymą įtraukta persvarstymo sąlyga. Tyrimo rezultatų paskelbimas visuomenei Tyrimo rezultatai paskelbti 2006 m. vasario 23 d. šiuo interneto adresu: http://ec.europa.eu/comm/trade/issues/sectoral/industry/dualuse/pr230206_en.htm Poveikio vertinimas Dėl sprendimo patikslinti nematerialiojo technologijų perdavimo apibrėžtį – neaišku, ar dabartinio 2 straipsnio b punkto iii papunktis taikomas kontroliuojamų dvejopo naudojimo technologijų perdavimui per intranetą, kai jį atlieka už ES ribų esančios trečiosios šalys. Tai gali turėti įtakos pramonei, nes šiuo metu nėra visoje ES galiojančios apibrėžties, ir nesuderintas nematerialiųjų technologijų kontrolės vykdymo užtikrinimas. Tačiau toks poveikis galėtų būti sumažintas priėmus nematerialiojo technologijų perdavimo kontrolės įgyvendinimo ES gaires, į kurias būtų įtrauktas praktinis susitarimas dėl viešai naudojamų technologijų aprėpties. Svarstytos įvairios tranzito ir perkrovimo kontrolės galimybės. Atsižvelgiant į dideles ES prekybos apimtis, atmesta galimybė (dėl nepraktiškumo ir pernelyg didelės su ja susijusios naštos) nustatyti reikalavimą, pagal kurį visoms dvejopo naudojimo prekių tranzito arba perkrovimo operacijoms turėtų būti gautas išankstinis leidimas. Pasirinkta galimybė – leisti visų valstybių narių kompetentingoms nacionalinėms institucijoms perimti savo nuosavybėn tranzitu vežamą arba perkraunamą dvejopo naudojimo prekę, kai jos turi pagrindo manyti (daugiausia remdamosi žvalgybos šaltiniais), kad prekė yra arba gali būti skirta neteisėtai platinti trečiojoje šalyje. Šia galimybe jau naudojasi kelios valstybės narės, nes ji leidžia joms įgyvendinti Saugumo iniciatyvą prieš masinio naikinimo ginklų platinimą. Šios galimybės poveikis likusioms kelioms valstybėms narėms, kurios dvejopo naudojimo prekių tranzitui sistemingai taikė išankstinio leidimo reikalavimą, turėtų būti minimalus, nes, remiantis jų pateiktais duomenimis, per metus tokių leidimų išduodama ne daugiau kaip 10. Išnagrinėtos įvairios sankcijų už neteisėtą tarpininkavimą prekyboje dvejopo naudojimo prekėmis taikymo galimybės remiantis apibrėžtimi, pagal kurią tarpininkavimas yra sandorį, kurio objektas yra dvejopo naudojimo prekės, palengvinanti paslauga. Atsižvelgta į tai, kad tarpininkavimo kontrolė būtų taikoma prekėms, kurios yra už ES teritorijos ribų ir kurioms dėl to taikomi trečiosios šalies teisės aktai. Tyrimo išvados parodė, kad labai sunku užtikrinti tokios kontrolės vykdymą. Prieita prie išvados, kad kontrolė turėtų būti taikoma tik šiais dviem atvejais: - kai tarpininkas žino apie neteisėtą prekių kaip MNG galutinį naudojimą trečiosiose šalyse; - kai valstybė narė, kurioje įsikūręs tarpininkas, praneša jam apie tokią riziką. Šie du atvejai lems tarpininko ir (arba) tarpininkavimo paslaugų teikėjo prievolę šiam sandoriui gauti leidimą. Aiški nuoroda nauja redakcija išdėstytoje 10 straipsnio 4 dalyje, kad valstybės narės gali pradėti naudoti elektroninę eksporto paraiškų ir leidimų tvarkymo sistemą , palengvins nacionalinių administracijų ir eksportuotojų darbą. Siekiant sukurti vienodas sąlygas ir padidinti ES saugumą, išnagrinėtos įvairios galimybės suderinti įvairių rūšių eksporto leidimų , kuriais galima naudotis pagal reglamentą, naudojimo sąlygas . Dėl bendrojo Bendrijos eksporto leidimo (BBEL) – poveikio vertinimo tyrimo išvados paskatino Komisiją patikslinti sąvokų „registracija“ ir „ataskaitų teikimas“ reikšmę, dabar apibrėžiamą reglamento II priede, ir apriboti sąlygas, kuriomis galima atsisakyti suteikti BBEL (nauja redakcija išdėstytas 6 straipsnio 1 dalies a punktas). Tai lėmė didesnį praktikos visoje ES suartinimą. Dėl bendrųjų nacionalinių eksporto leidimų (BNEL) naudojimo sąlygų suderinimo – poveikio vertinimo tyrimas parodė, kad kai kurios valstybės narės neturi registracijos sistemos ir todėl, neturėdamos informacijos apie naudotojus, negali iki galo užtikrinti reglamento įgyvendinimo. Galimybe iš dalies pakeisti reglamentą siekiama užpildyti šią spragą. Be to, tyrimas atskleidė, kad eksportuotojai, turintys galimybę nacionaliniu lygiu pasinaudoti bendraisiais nacionaliniais eksporto leidimais[1], iš tikrųjų turi sąlyginį pranašumą, palyginti su kitais eksportuotojais. Komisijos pasiūlymą nustatyti naujuosius bendruosius Bendrijos eksporto leidimus plačiai parėmė pramonė ir palankiai sutiko valstybės narės. Remdamasi informacija, kurią turi pateikti eksportuotojai, ir diskusijomis su valstybėmis narėmis, Komisija pasistengs šiuos pasiūlymus pateikti 2007 m. Dėl galimybės suderinti valstybių narių visuotinių eksporto leidimų išdavimo praktiką nustatant eksportuotojo prievolę vykdyti vidaus atitikties programą (VAP) – tyrimas atskleidė, kad tais atvejais, kai VAP buvo įgyvendintos, jos laikomos pozityviu veiksniu. Tiesą sakant, VAP labai padidina eksportuotojų galimybes atitikti eksporto kontrolės nuostatas. Komisija siūlo skatinti valstybes nares visuotinius eksporto leidimus suteikti toms bendrovėms, kurios turi VAP. Išnagrinėtos galimybės padidinti koordinavimą ir kontroliuojamos informacijos apie nacionalinį „galutinio naudojimo kontrolės “ įgyvendinimą mainus tarp valstybių narių nacionalinės valdžios institucijų . Rezultatai paskatino Komisiją pasiūlyti vidurio poziciją – tarp galimybės, išnagrinėtos atliekant poveikio vertinimo tyrimą (sistemingi informacijos apie visų valstybių narių tinkamus nacionalinius prašymus mainai tarp nacionalinių muitinių) ir dabartinės padėties, kuri yra nepatenkinama prekybos ir saugumo požiūriu. Pasiūlymu siekiama įpareigoti valstybes nares dalintis su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija informacija apie bendruosius reikalavimus, kuriuos jos taiko nacionaliniams eksportuotojams dėl prievolės turėti eksporto leidimą, kai į sąrašą neįtrauktas prekes ketinama eksportuoti tam tikriems galutiniams naudotojams. Po tam tikro laiko tai turėtų paskatinti didesnį nacionalinės politikos suartinimą, skaidrumą ir geresnį eksportuojančių įmonių informavimą. Iš dalies pakeista reglamento 7 straipsnio 2 dalis, taip pat 9 ir 15 straipsniai siekiant: - suderinti ES teisinę struktūrą, susijusią su neformaliomis, bet politiškai įpareigojančiomis tarptautinių eksporto kontrolės režimų taisyklėmis, pagal kurias reguliariai persvarstomas atsisakymų suteikti leidimą galiojimas; - užtikrinti platesnes valstybių narių konsultacijas, kai skiriasi vertinimas dėl kai kurių eksporto paraiškų, ir sudaryti vienodas sąlygas Europos Sąjungoje; - sudaryti Komisijai sąlygas ateityje sukurti saugią elektroninę sistemą, skirtą keistis kontroliuojama ir, galimas daiktas, slapta ES informacija. Manoma, kad pirmiau minėtų pasiūlymų poveikis bus teigiamas tiek prekybos, tiek saugumo požiūriu. Siūlomame nauja redakcija išdėstytame 11 straipsnyje nustatoma, kad kontroliuojamųjų prekių sąrašas bus keičiamas taikant 19 straipsnyje, išdėstytame nauja redakcija, nustatytą komitologijos procedūrą, o ne Tarybos reglamentu. Taip kontroliuojamųjų prekių sąrašas bus atnaujinamas greičiau atsižvelgiant į eksporto kontrolės režimuose priimtus sprendimus. Iš dalies pakeista nuostata dėl 16 straipsnyje nustatytos prievolės tvarkyti registrus siekiant tinkamai atsižvelgti į pramonės pageidavimą, kurį patvirtino su valstybių narių ekspertais atliktas darbas, pagerinti dabartinę padėtį nustatant konkrečiai operacijai proporcingus reikalavimus, kurių vykdymą galima užtikrinti. Nauja redakcija išdėstytame 21 straipsnyje numatomas baudžiamųjų sankcijų taikymas bent jau už rimtus reglamento ir jo įgyvendinimo nuostatų pažeidimus bus atgrasinimo priemonė, sulaikysianti nuo eksporto kontrolės taisyklių pažeidimo. Nauja redakcija išdėstytas 22 straipsnis dėl tarptautinio bendradarbiavimo: – padės ištaisyti dabartinę padėtį, kai, pavyzdžiui, eksportuotojai trečiosiose šalyse ir ES privalo taikyti kontrolę dvejopo naudojimo prekių persiuntimui vienoje bendroje rinkoje (konkrečiai, kai trečiųjų šalių įstatymuose yra nustatytos importuotų dvejopo naudojimo prekių reeksporto vienoje bendroje rinkoje taisyklės); – sudarys sąlygas eksporto leidimų tarpusavio pripažinimui, kuris gali labai palengvinti bendrų pramonės projektų ar mokslinių tyrimų projektų įgyvendinimą, ypač su trečiosiomis šalimis, kurios yra tarptautinių eksporto kontrolės režimų narės, arba dabartiniame BBEL išvardytomis šalimis. – leis nustatyti visoje ES galiojančias specialias eksporto kontrolės taisykles, taikomas technologijoms, kurios Europos Sąjungoje sukuriamos įgyvendinant Bendrijos finansuojamas tarptautines programas, kuriose dalyvauja trečiosios šalys, ir taip pat taikomas prieigai prie tų technologijų naudojantis nematerialiosiomis priemonėmis. Nuostatos dėl esamo reikalavimo gauti išankstinį leidimą persiųsti dabartiniame IV priede išvardytas prekes tarp valstybių narių (nauja redakcija išdėstytas 25 straipsnis) pakeitimas nuostata dėl išankstinio pranešimo palengvins persiuntimą vidaus rinkoje ir neturės neigiamo poveikio saugumui, nes valstybės narės ir toliau turės galimybę dėl pagrįstų priežasčių neleisti tokio persiuntimo. Galiausiai, pateikiami keli pasiūlymai, kuriais siekiama konkrečiose srityse nustatyti geriausią patirtį ir administracines priemones, kurių poveikis nebuvo įvertintas, bet kurias politiškai galima pagrįsti pokyčiais tarptautiniuose eksporto kontrolės režimuose ir Tarybos patvirtintomis rekomendacijomis dėl tolesnių veiksmų, susijusių su savitarpio vertinimu. 3) Teisiniai pasiūlymo aspektai Siūlomų veiksmų santrauka Šis pasiūlymas – tai Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2000 išdėstymas nauja redakcija remiantis Institucijų susitarimu dėl teisės aktų išdėstymo nauja redakcija metodo. Viename tekste išdėstomi ir esminiai Tarybos reglamento (EB) Nr. 1334/2000 pakeitimai, ir nepakeistos jo nuostatos. Pasiūlymas pakeis ir panaikins šį reglamentą. Tai padės siekti didesnio Bendrijos teisės aktų paprastumo ir skaidrumo. Penki iš siūlomų reglamento pakeitimų neapsiriboja techniniu Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 taisymu ir atnaujinimu. Konkrečiai siūloma: - nustatyti komitologijos procedūrą, pagal kurią būtų keičiami reglamento priedai (kontroliuojamųjų prekių sąrašai ir formos) ir tvirtinamos įgyvendinimo priemonės; - pakeisti leidimo vidaus rinkoje persiųsti prekes, išvardytas nauja redakcija išdėstytame V priede, reikalavimą „išankstinio pranešimo“ procedūra, skirta palengvinti prekybą ES vidaus rinkoje nepažeidžiant saugumo interesų; - įtraukti nuostatą, pagal kurią valstybės narės turi taikyti baudžiamąsias sankcijas bent jau už reglamento pažeidimus; šia nuostata atsižvelgiama į Salonikų veiksmų plane išdėstytą raginimą laikytis bendro visoje ES požiūrio dėl neteisėto dvejopo naudojimo prekių eksporto priskyrimo baudžiamajai veikai ir į JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1540 išdėstytą raginimą nustatyti tinkamas civilines arba baudžiamąsias sankcijas už eksporto kontrolės taisyklių pažeidimus. Pagal dabartinę daugumos valstybių narių sankcijų taikymo tvarką taikomos ir administracinės, ir baudžiamosios sankcijos. Naująja nuostata bus užtikrinta (minimaliu derinimu ES lygiu), kad bent jau už rimtus pažeidimus nebūtų taikomos tik administracinės sankcijos, kaip dabar yra kai kuriose valstybėse narėse; - konstatuojamojoje dalyje patikslinama, kad reglamente numatoma išsami dvejopo naudojimo prekių, technologijų ir susijusių paslaugų eksporto teisinė struktūra. Atsižvelgiant į tai, minėtam dvejopo naudojimo prekių, technologijų ar paslaugų eksportui, kuriam taikomas šis reglamentas ir kuris vykdomas laikantis jo nuostatų, taip pat šiam reglamentui įgyvendinti pagal jį patvirtintų nuostatų, yra labai svarbus teisinis saugumas. Teisinis saugumas yra pirmiausia svarbus dėl trečiųjų šalių teisės aktų, kuriuose lygiavertis eksportas gali būti laikomas baudžiamąja veika; - reglamentas papildomas straipsniu, kuriame numatomos derybos su trečiosiomis šalimis siekiant išspręsti tokius klausimus, kaip antai reeksporto reikalavimai, ypač kai jais užkertamas kelias ne ES kilmės dvejopo naudojimo technologijų ES importuotojams iki galo pasinaudoti ES vienos bendros rinkos teikiama nauda, ir patvirtinti specialias projektais grindžiamas eksporto kontrolės taisykles, kai EB finansuojami projektai yra susiję su trečiosiomis šalimis; Kiti pagrindiniai Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 išdėstymo nauja redakcija ir dalinio pakeitimo pasiūlymai yra šie: - nustatoma tranzito kontrolė; - nustatoma tarpininkavimo veiklos kontrolė ir sankcijos už neteisėtą tarpininkavimą dvejopo naudojimo prekių, susijusių su masinio naikinimo ginklų programa, sandoriuose; - patikslinamos ir atnaujinamos nuostatos dėl nematerialiojo technologijų perdavimo, įskaitant techninės pagalbos teikimą, kontrolės; - šiek tiek koreguojamos kelios nuostatos dėl nacionalinės kontrolės taikymo reglamente neišvardytoms prekėms siekiant pagerinti jų efektyvumą ir skaidrumą; - suderinamos bendrųjų leidimų naudojimo sąlygos; - nustatomas kriterijus, kuriuo siekiama pagerinti visuotinių licencijų suteikimą eksportuotojams, įgyvendinusiems vidaus atitikties programas; - nustatoma galimybė surengti platesnes suinteresuotųjų valstybių narių konsultacijas prieš išduodant leidimus sandoriams, kurie iš esmės yra lygiaverčiai sandoriams, kuriems buvo atsisakyta suteikti leidimą; - pagerinami informacijos apie atsisakymus suteikti leidimą ir kitos kontroliuojamos informacijos mainai, taip pat nustatoma nuostata dėl galimybės ateityje įdiegti šifruotą elektroninę sistemą, skirtą keistis informacija apie atsisakymus suteikti leidimą ir kita kontroliuojama informacija; - nustatoma didžiausią strateginę vertę turinčių prekių Bendrijoje eksportuotojų ir tiekėjų prievolė registruotis kompetentingose nacionalinėse institucijose; - numatoma nuostata, pagal kurią nacionalinės institucijos nustato orientacinius laikotarpius, per kuriuos turi būti išnagrinėtos eksporto leidimų paraiškos, ir laikotarpius, per kuriuos turi būti išnagrinėti licencijas išduodančių institucijų prašymai pateikti informaciją apie nacionalinės kontrolės taikymą. Kai kurios priemonės, kaip antai III priede pateiktos pavyzdinės formos koregavimas tam, kad ji būtų suderinta su Jungtinių Tautų prekybos dokumentų pavyzdžiu, kuriuo vyriausybės, organizacijos ir verslo bendruomenė remiasi kaip standartine ir suderinta prekybos bei transporto dokumentų forma, siekiant palengvinti naudojimąsi licencija, paliktas kitam reglamentavimo etapui pagal komitologijos procedūrą. Teisinis pagrindas EB sutarties 133 straipsnis Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių: Siūloma atlikti tik tuos reglamento pakeitimus, kurie yra būtini ir pagrįsti. Kiti klausimai bus sprendžiami administraciniais veiksmais ar remiantis geriausia patirtimi arba veiksmais nacionaliniu lygiu. Kaip minėta pirmiau, finansinė ir administracinė našta bus minimali, nes naujosios prievolės ribojamos tomis priemonėmis, kurių vykdymą galima pagrįstai užtikrinti, o kai kurios iš naujųjų priemonių palengvins eksporto kontrolės valdymą. Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė: reglamentas. Kitos priemonės būtų netinkamos pirmiausia dėl to, kad galiojantis teisės aktas (Tarybos reglamentas) gali būti iš dalies keičiamas tik kitu reglamentu. Antra, Europos Teisingumo Teismo sprendimuose aiškiai nurodyta, kad dvejopo naudojimo prekių kontrolė priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Komunikate pasiūlytos kitos neteisinio pobūdžio priemonės, kurios atitiko pridėtinės vertės Europos Sąjungai kriterijus. 4) Poveikis biudžetui Artimiausiu metu šie pasiūlymai neturės žymių finansinių pasekmių ES. Galimas saugios ES sistemos, skirtos informacijos apie atsisakymus suteikti leidimą ir kitos kontroliuojamos informacijos mainams, kūrimas ir diegimas kainuotų palyginti nedaug, tačiau sprendimas dėl to, ar tokia sistema turėtų būti kuriama, bus derinamas su valstybėmis narėmis ir priimtas ne anksčiau kaip 2007 m. pradžioje. Tokios sistemos įdiegimo išlaidų vertinimas pateikiamas priede. 5) Papildoma informacija Supaprastinimas Pasiūlyme numatytas teisės aktų ir administracinių procedūrų supaprastinimas valdžios institucijoms (Bendrijos ar nacionalinėms) ir privatiems subjektams. Išdėstymo nauja redakcija metodas suteikia Bendrijai galimybę viename tekste išdėstyti ir esminius Tarybos reglamento pakeitimus, ir nepakeistas jo nuostatas. Be to, geresnio reglamentavimo tikslais patobulintas ir patikslintas pirminis reglamento tekstas. Keliais pasiūlymais bus supaprastintas Bendrijos administracijų darbas (komitologijos procedūra, pagal kurią bus keičiami priedai ir tvirtinamos gairės) ir privačių subjektų veikla (geriausios reglamento įgyvendinimo patirties nustatymas, eksporto leidimų naudojimo sąlygų ir tų leidimų formato suderinimas, elektroninės licencijų paraiškų tvarkymo sistemos). Galiojančių teisės aktų panaikinimas Priėmus pasiūlymą, bus panaikintas galiojantis teisės aktas. Išdėstymas nauja redakcija Šis pasiūlymas yra susijęs su teisės akto išdėstymu nauja redakcija. Priedas Galimo saugios informacijos mainų sistemos, minimos reglamento pasiūlymo iš dalies pakeistoje 15 straipsnio 4 dalyje, įdiegimo išlaidos Įvadas Nauja redakcija išdėstomo reglamento naujoje 15 straipsnio 4 dalyje nustatoma galimybė sukuti saugią informacijos mainų tarp valstybių narių ir prireikus Komisijos sistemą. Tokia sistema visų pirma būtų skirta suteikti galimybę internete naudotis duomenų baze, kurioje būtų saugoma informacija apie atsisakymus suteikti eksporto leidimą (šios informacijos mainai šiuo metu vyksta keičiantis pastoviosios atminties kompaktiniais diskais), nors taip pat gali būti apsvarstyti ir kiti šios sistemos naudojimo siekiant palengvinti reglamente numatytus informacijos mainus būdai. Šiame etape pasiūlymu tik siekiama užtikrinti teisinį pagrindą, kurio reikės, jeigu toks sprendimas bus priimtas; juo neužkertamas kelias jokiam būsimam sprendimui, kuris turėtų būti priimtas tik po to, kai bus apsvarstyti tokiai sistemai būtini parametrai ir kai jis bus suderintas su valstybėmis narėmis. Biudžeto eilutė 20.02.01 biudžeto veiklos dalyje ir neviršijant dabar nustatytų sumų. Apskaičiuotosios išlaidos Jeigu ateityje būtų priimtas sprendimas kurti tokią sistemą, biudžetas galėtų būti padalytas į penkias dalis, kaip nurodyta šioje lentelėje: 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | Iš viso | Kūrimas | 200 000 | 50 000 | 0 | 0 | 250 000 | Techninė priežiūra | 10 000 | 20 000 | 20 000 | 50 000 | Infrastruktūra | 30 000 | 10 000 | 40 000 | Tinklas | 25 000 | 15 000 | 15 000 | 55 000 | Infrastruktūros palaikymas | 30 000 | 20 000 | 20 000 | 70 000 | Pagalba naudotojams | 40 000 | 30 000 | 30 000 | 100 000 | Iš viso | 200 000 | 185 000 | 85 000 | 95 000 | 565 000 | Kūrimas reikštų dabartinės duomenų bazės pertvarkymą pasitelkus serverio technologiją ir papildomų funkcijų bei galimybių įdiegimą. Tačiau būtų panaudota didelė dabartinės duomenų bazės dalis (pvz., formatas). Tinklo išlaidos iš principo turėtų būti labai nedidelės, nes būtų naudojamas dabartinis „ Testa secure “. Į šias išlaidas neįtrauktos valstybių narių prisijungimo išlaidos. Jeigu būtų svarstoma galimybė kurti atskirą ad hoc tinklą, jam reikėtų specialaus biudžeto, tačiau ši galimybė čia nesvarstoma. Pagalbos naudotojams biudžetą sudarytų pagalbos naudotojams tarnybos, kuri galėtų talkinti vykdant kitus projektus, sukūrimas ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) 2006/0266 (ACC) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ ir technologijų eksporto kontrolės režimą EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: ∫ naujas 1. 2000 m. birželio 22 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1334/2000, nustatantis Bendrijos dvejopo naudojimo objektų ir technologijų eksporto kontrolės režimą[2], buvo iš esmės keičiamas, todėl, siekiant aiškumo, turėtų būti išdėstytas nauja redakcija. ⎢ 1334/2000 1 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (2) Dvigubo √ Dvejopo ∏ naudojimo objektams √ prekėms ∏ (įskaitant programinę įrangą ir technologijas), juos √ jas ∏ eksportuojant iš √ Europos ∏ Bbendrijos, turėtų būti taikoma veiksminga kontrolė. ⎢ 1334/2000 2 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (3) Veiksminga bendra dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksporto kontrolės priemonių sistema yra reikalinga, kad būtų užtikrinta, jog valstybės narės ir Europos Sąjunga laikosi tarptautinių įsipareigojimų ir pareigų, ypač dėl neplatinimo. ⎢ 1334/2000 3 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (4) Bendros kontrolės sistemos buvimas ir jos įgyvendinimo bei stebėsenos politikos derinimas visose valstybėse narėse yra prielaida nustatyti laisvą dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ judėjimą Bendrijoje. ⎢ 1334/2000 4 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (4) Esamą dvejopo naudojimo objektų eksporto kontrolės režimą, nustatytą Reglamentu (EB) Nr. 3381/94 ir Sprendimu 94/942/BUSP[3], reikia dar labiau derinti, kad ir toliau būtų užtikrintas veiksmingas kontrolės priemonių taikymas. ⎢ 1334/2000 6 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ? naujas (5) Atsakomybė priimant sprendimus dėl ð atskirųjų, visuotinių arba bendrųjų nacionalinių ï eksporto leidimų ð arba leidimų teikti tarpininkavimo paslaugas ar V priedo dvejopo naudojimo prekių persiuntimo bendrojoje rinkoje priežiūros leidimų ï taikymo √ paraiškų ∏ tenka nacionalinės valdžios institucijoms. Dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui poveikio turinčios nacionalinės nuostatos ir sprendimai turi būti priimami remiantis bendra prekybos politika, ypač 1969 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EEB) Nr. 2603/69, nustatančiu bendras eksporto taisykles[4]. ⎢ 1334/2000 7 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ? naujas (6) Sprendimai dėl bendrųo dvejopo naudojimo prekių √ , kurioms taikoma eksporto kontrolė, ∏ sąrašųo atnaujinimo turi visiškai atitikti pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena valstybė narė ð valstybės narės ï yra prisiėmusios kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė ð dalyvės ï arba ratifikuodamos atitinkamas tarptautines sutartis. ⎢ 1334/2000 5 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ? naujas (7) Bendri dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ , paskirties vietų ir nurodymų sąrašai yra svarbūs veiksmingos √ ES ∏ eksporto kontrolės √ režimo ∏ sistemos elementai; tokie sąrašai buvo nustatyti Sprendimu 94/942/BUSP bei paskesnėmis pataisomis ir turėtų būti įtraukti į šį reglamentą. ð ir tikslinga, kad į sprendimus, dėl kurių sutaria valstybės narės tarptautiniuose eksporto kontrolės režimuose, būtų nedelsiant atsižvelgta iš dalies pakeičiant šio reglamento I priedą, kuriame išvardytos ES kontroliuojamos prekės, ir kad būtų nustatyta tvarka, pagal kurią Komisija, pasikonsultavusi su komitetu, sudarytu iš valstybių narių atstovų, priimtų šio reglamento įgyvendinimo priemones. ï ⎢ 1334/2000 8 konstatuojamoji dalis (8) Programinės įrangos ir technologijų perdavimas už Bendrijos ribų elektroninėmis priemonėmis, telefaksu ar telefonu taip pat turėtų būti kontroliuojamas. ⎢ 1334/2000 9 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (9) Ypatingą dėmesį reikia skirti reeksporto ir galutinio vartojimo √ naudojimo ∏ klausimams. ⎢ 1334/2000 10 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) (10) 1998 m. rugsėjo 22 d. valstybių narių ir Europos Komisijos atstovai pasirašė valstybių narių, Europos atominės energijos bendrijos ir Tarptautinės atominės energijos agentūros atitinkamų apsaugos susitarimų papildomus protokolus, kurie be kitų priemonių įpareigoja valstybes nares teikti informaciją apie nurodytos įrangos ir nebranduolinių medžiagų perdavimą √ persiuntimą ∏ . ⎢ 1334/2000 11 konstatuojamoji dalis (11) Bendrija yra priėmusi rinkinį muitinės taisyklių, kurios išdėstytos 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2913/92, nustatančiame Bendrijos muitinės kodeksą[5], ir Reglamentą (EEB) Nr. 2913/92 įgyvendinantįčiame Komisijos reglamentąe (EEB) Nr. 2454/93[6], kuriuose, be kita ko, yra nuostatų dėl prekių eksporto ir reeksporto. Jokia šio reglamento nuostata nevaržo įgaliojimų, suteikiamų pagal Bendrijos muitinės kodeksą ir laikantis jo įgyvendinimo nuostatų. ⎢ 1334/2000 12 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ? naujas (12) Pagal Sutarties 30 straipsnį, nepažeisdamos jo nuostatų ir laukdamos didesnio derinimo laipsnio, valstybės narės išlaikys teisę kontroliuoti tam tikrų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ perkėlimą √ persiuntimą ∏ Europos Sąjungoje, kad išsaugotų viešąją tvarką ir visuomenės saugumą. ?Šios Bendrijos vidaus kontrolės, taikomos V priede išvardytoms prekėms, priemonės – tai išankstiniai pranešimai apie ES teritorijoje siunčiamas siuntas, pateikiami siekiant užtikrinti didesnį nuoseklumą su Euratomo sutarties nuostatomis ir palengvinti prekybą dvejopo naudojimo prekėmis Bendrijoje. Priemonės, kurių imasi valstybės narės siekdamos įgyvendinti naująsias nuostatas, neturi būti susijusios su vidaus sienų kontrole Bendrijoje, bet tai turi būti priemonės, kuriomis, pavyzdžiui, siekiama užtikrinti bendrojoje rinkoje esančių prekių susekamumą ir kurios taikomos kaip kontrolės procedūrų, nediskriminaciniu būdu taikomų visoje Bendrijos teritorijoje, dalis. ï Tais atvejais, kai šios kontrolės priemonės yra susijusios su eksporto iš Bendrijos kontrolės priemonių veiksmingumu, jos bus √ Tarybos ∏ periodiškai peržiūrimos. ⎢ 1334/2000 13 konstatuojamoji dalis (13) Siekiant užtikrinti, kad šis reglamentas būtų deramai taikomas, kiekviena valstybė narė turėtų imtis priemonių, suteikiančių kompetentingoms institucijoms atitinkamus įgaliojimus. ∫ naujas (14) 2004 m. balandžio 28 d. priimtoje JT Saugumo Tarybos rezoliucijoje Nr. 1540 pirmiausia raginama tinkamai užkirsti kelią neteisėtam dvejopo naudojimo prekių eksportui, reeksportui , tranzitui, perkrovimui ir tarpininkavimui prekyboje jomis. Todėl turėtų būti aiškiai nustatyta, kad valstybių narių valdžios institucijos turi turėti galimybę sulaikyti ir perimti savo nuosavybėn tranzitu vežamą dvejopo naudojimo prekę, kai ji gali būti arba yra skirta masinio naikinimo ginklams arba jų tiekimo priemonėms platinti trečiojoje šalyje; taip pat turėtų būti nustatyta tarpininkavimo paslaugų teikimo kontrolė, kai kompetentingos nacionalinės institucijos praneša tarpininkui arba jis žino, kad tokia prekė gali būti panaudota neteisėtai masinio naikinimo ginklų gamybai arba jų tiekimui trečiojoje šalyje. (15) Kad nebūtų pakenkta ES ir tarptautiniam saugumui bei siekiant išvengti nesąžiningos konkurencijos tarp ES eksportuotojų, pageidautina, jog kontrolė visoje ES būtų taikoma vienodai ir nuosekliai. Šiuo tikslu, atsižvelgus į 2003 m. birželio mėn. valstybių ir vyriausybių vadovų priimto bei MNG strategija papildyto Salonikų veiksmų plano rekomendacijas, nutarta: - nustatyti daugiau aplinkybių, kuriomis valstybės narės gali pradėti konsultacijas su kitomis valstybėmis narėmis prieš suteikdamos eksporto leidimą, dėl kurio, pavyzdžiui, galėtų kilti grėsmė kitos valstybės narės svarbiems saugumo interesams; - užtikrinti didesnį nacionalinės kontrolės, taikomos dvejopo naudojimo prekėms, kurios nėra išvardytos reglamente, įgyvendinimo sąlygų panašumą; - papildyti nematerialiojo technologijų perdavimo apibrėžtį įtraukiant kontroliuojamų technologijų tiekimą už ES teritorijos ribų esantiems asmenims ir techninės pagalbos paslaugų teikimą elektroninėmis priemonėmis; taip pat iš dalies pakeičiant 16 straipsnį pakoreguoti nematerialiojo technologijų perdavimo apskaitos tvarkymo reikalavimus atsižvelgiant į faktines eksportuotojų galimybes; - suderinti įvairių rūšių leidimų, kurie gali būti suteikti pagal reglamentą, naudojimo sąlygas; - toliau derinti kontroliuojamos informacijos mainų tarp valstybių narių sąlygas su esama tarptautinių eksporto kontrolės režimų praktika, pirmiausia reglamentą papildant turinčių galią arba galiojančių atsisakymų suteikti leidimą sąvoka, ir numatyti galimybę sukurti saugią informacijos mainų tarp valstybių narių elektroninę sistemą. (16) Kadangi skirtingose šalyse veikiantiems ES eksportuotojams gali būti taikomi skirtingi eksporto kontrolės standartai, nustatoma, kad Komisija gali derėtis su trečiosiomis šalimis dėl ES režimo ir jo ypatumų, kaip antai viena bendra dvejopo naudojimo prekių rinka ir bendra dvejopo naudojimo prekėms taikoma išorinės prekybos politika, pripažinimo. ⎢ 1334/2000 14 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) ? naujas (17) Kiekviena valstybė narė turėtų nustatyti ð veiksmingas, proporcingas ir atgrasiančias ï baudas √ sankcijas ∏ , taikytinas pažeidus šio reglamento nuostatas. ∫ naujas (18) Siekiant sustiprinti ES dvejopo naudojimo prekių ir su jomis susijusių paslaugų eksporto režimą ir laikantis JT Saugumo Tarybos rezoliucijos Nr. 1540, būtina numatyti baudžiamąsias sankcijas, kurios pirmiausia būtų taikomos už rimtus šio reglamento ir jam įgyvendinti valstybių narių priimtų teisės aktų pažeidimus. Be to, 2004 m. birželio 17–18 d. Europos Vadovų Taryba, prisimindama valstybių narių įsipareigojimą patvirtinti bendrą politiką dėl baudžiamųjų sankcijų už neteisėtą su MNG susijusių medžiagų eksportą, tarpininkavimą prekiaujant jomis ir jų vežimą kontrabanda, kuris buvo išdėstytas 2003 m. gruodžio 12 d. priimtoje ES kovos su masinio naikinimo ginklų platinimu strategijoje, priėmė deklaraciją dėl baudžiamųjų sankcijų. (19) Reglamentu nustatoma išsami dvejopo naudojimo prekių, technologijų arba paslaugų eksporto iš Europos Sąjungos reglamentavimo sistema. Šiuo požiūriu prekių ar paslaugų, kurioms taikomas šis reglamentas, eksportuotojams, veikiantiems pagal šio reglamento nuostatas ir pagal šį reglamentą jam įgyvendinti priimtas nuostatas, dėl skirtingų trečiųjų šalių teisės aktų, kuriuose toks eksportas gali būti laikomas baudžiamuoju nusižengimu, labai svarbus teisinis saugumas. (20) Kad veiksmingai užtikrintų šio reglamento nuostatų įgyvendinimą, kompetentingos nacionalinės institucijos, kurioms pavesta jį įgyvendinti, privalo žinoti apie eksportuotojus, ketinančius eksportuoti dvejopo naudojimo prekes, ir tiekėjus, ketinančius Bendrijoje persiųsti reglamento V priede išvardytas prekes. ⎢ 1334/2000 15 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Europos Parlamentas išreiškė savo požiūrį 1999 m. balandžio 13 d. rezoliucijoje[7]. ⎢ 1334/2000 16 konstatuojamoji dalis (pritaikytas) Atsižvelgiant į tai, kas pirmiau pasakyta, Reglamentas (EB) Nr. 3381/94 turėtų būti panaikintas, ⎢ 1334/2000 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS REGLAMENTO OBJEKTAS IR SąVOKų APIBRėž IMAITYS ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 1 straipsnis Šis reglamentas nustato Bendrijos dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ ð ir su jomis susijusių paslaugų ï eksporto ð bei dvejopo naudojimo prekių tranzito ï kontrolės sistemą √ režimą ∏ . ⎢ 1334/2000 2 str. (pritaikytas) ? naujas 2 straipsnis Šiame reglamente: a) „dvejopo naudojimo objektas √ prekės ∏ “ – tai objektai √ prekės ∏ , įskaitant programinę įrangą ir technologijas, kurie √ kurios ∏ gali būti naudojamos ir civiliniams, ir kariniams tikslams, taip pat visos prekės, kurios gali būti ir neskirtos sprogdinti, ir gali kokiu nors būdu būti susijusios su branduolinių ginklų ar kitokių branduolinių sprogstamųjų įtaisų gamyba; b) „eksportas“ – tai: i) eksporto procedūra pagal √ , kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 2913/1992 ∏ (Bendrijos muitinės kodekso) 161 straipsnįyje; ii) reeksportas pagal √ , kaip apibrėžta ∏ to kodekso 182 straipsnįyje; ir iii) programinės įrangos ar technologijų perdavimas ð , taip pat techninės pagalbos teikimas ï elektroninėmis priemonėmis, √ tarp jų ∏ telefaksu, ar telefonu ð , elektroniniu paštu arba bet kokiomis kitomis elektroninėmis priemonėmis, ï į paskirties vietą už √ Europos ∏ Bbendrijos ribų; į šią sąvoką įeina žodinis technologijų perdavimas telefonu tais atvejais, kai tos technologijos yra aprašytos dokumente, kurio svarbi dalis yra perskaitoma telefonu arba apibūdinamaos telefonu taip, kad būtų pasiektas iš esmės tas pats rezultatas ð , apimantis elektroninį programinės įrangos ir technologijų tiekimą ar techninės pagalbos teikimą ï ; ?iv) tarpininkavimo paslaugų teikimas dvejopo naudojimo prekių sandoriuose iš Europos bendrijos į trečiosios šalies teritoriją. ï c) „eksportuotojas“ – tai bet kuris fizinis ar juridinis asmuo ð arba bendrija: ï i) kurio vardu užpildoma eksporto deklaracija, t. y. asmuo, kuris priimant deklaraciją yra sudaręs sutartį su objektų √ prekių ∏ gavėju trečiojoje šalyje ir gali nuspręsti išsiųsti objektą √ prekę ∏ iš √ Europos ∏ Bbendrijos muitų teritorijos. Jei nėra sudaryta eksporto sutartis arba jei sutarties turėtojas veikia ne savo vardu, √ eksportuotojas yra asmuo, galintis ∏ lemia galėjimas nuspręsti išsiųsti objektą √ prekę ∏ iš Bendrijos muitų teritorijos; ii) „eksportuotojas“ taip pat reiškia bet kurį fizinį ar juridinį asmenį, kuris nusprendžia perduoti ð arba tiekti ï programinę įrangą ar technologijas ð arba teikia techninę pagalbą bet kokiomisï elektroninėmis priemonėmis, telefaksu ar telefonu į paskirties vietą už √ Europos ∏ Bbendrijos ribų; ∫ naujas iii) kuris teikia tarpininkavimo paslaugas, kaip apibrėžta e punkte. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) Jei teisės parduoti dvejopo naudojimo objektą √ prekę ∏ nauda pagal sutartį, kuria grindžiamas eksportas, priklauso ne Bendrijoje įsisteigusiam asmeniui, eksportuotojas yra laikomas Bendrijoje įsisteigusia sutarties šalimi. d) „eksporto deklaracija“ – tai aktas, kuriuo asmuo nustatyta forma ir būdu nurodo ketinimą pateikti dvejopo naudojimo objektus √ prekes ∏ eksporto procedūrai.; ∫ naujas e) „tarpininkavimo paslaugos, susijusios su dvejopo naudojimo prekėmis“ – tai tokia asmenų, subjektų ir bendrijų veikla: - derybos dėl sandorių, kurių objektas – I priede išvardytų dvejopo naudojimo prekių pirkimas, pardavimas arba tiekimas iš vienos trečiosios šalies į bet kurią kitą trečiąją šalį, arba tokių sandorių organizavimas; arba - tokių prekių pirkimas, pardavimas arba tiekimas iš vienos trečiosios šalies į bet kurią kitą trečiąją šalį. f) „tarpininkas“ – tai bet kuris juridinis ar fizinis asmuo arba bendrija, teikianti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su I priede išvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis, iš Europos bendrijos muitų teritorijos į trečiosios šalies teritoriją; g) „tranzitas“ – tai dvejopo naudojimo prekių gabenimas į Europos bendrijos muitų teritoriją ir vežimas per ją į paskirties vietą už Europos bendrijos ribų; h) „atskirasis eksporto leidimas“ – tai leidimas, suteiktas vienam konkrečiam eksportuotojui vienai arba kelioms dvejopo naudojimo prekėms arba technologijoms eksportuoti vienam galutiniam naudotojui trečiojoje šalyje; i) „bendrasis Bendrijos eksporto leidimas“ – tai eksporto leidimas (EU 001), skirtas eksportui į tam tikras paskirties šalis, kuriuo gali naudotis visi eksportuotojai, atitinkantys jo naudojimo sąlygas, išdėstytas 6 straipsnio 1 dalyje ir II priede. j) „visuotinis eksporto leidimas“ – tai leidimas, suteikiamas vienam konkrečiam eksportuotojui, kurį turėdamas jis gali eksportuoti tam tikros rūšies ar kategorijos dvejopo naudojimo prekę vienam ar keliems konkretiems galutiniams naudotojams vienoje ar keliose konkrečiose trečiosiose šalyse; k) „bendrasis nacionalinis eksporto leidimas“ – tai nacionalinis leidimas, kuris skelbiamas valstybės narės oficialiajame leidinyje, galioja visiems valstybėje narėje, kurioje jis paskelbtas, įsikūrusiems eksportuotojams, atitinkantiems nacionalinėje teisėje nustatytas sąlygas, kuris taikomas vienai ar kelioms konkrečioms šalims ir nacionalinėje teisėje apibrėžtoms dvejopo naudojimo prekėms, ir apie kurį nereikia pranešti pagal 9 straipsnį; l) „tiekėjas“ – tai bet kuris juridinis arba fizinis asmuo ar bendrija, persiunčianti į reglamento V priedo sąrašą įtrauktą dvejopo naudojimo prekę iš vienos valstybės narės į kitą valstybę narę. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) II SKYRIUS TAIKYMO SRITIS 3 STRAIPSNIS 1. I priede išvardytiems √ išvardytoms ∏ dvejopo naudojimo objektams √ prekėms ∏ eksportuoti reikia leidimo. 2. Laikantis 4 arba 5 straipsnio, leidimo taip pat gali reikėti tam tikrų I priede neišvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui į visas arba tam tikras paskirties vietas. ∫ naujas 3. Tarpininkavimo paslaugoms, susijusioms su I priede išvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis, teikti reikia leidimo, jeigu valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs tarpininkas, kompetentingos institucijos jam pranešė, kad tos dvejopo naudojimo prekės yra arba gali būti skirtos naudoti masinio naikinimo ginklams ar jų tiekimo priemonėms platinti pažeidžiant atitinkamas tarptautines sutartis ir įsipareigojimus, arba jeigu jis turi pagrindo tai įtarti. 4. Šis reglamentas netaikomas dvejopo naudojimo objektams, kurie tik pervežami per Bendrijos teritoriją, t. y. tiems, kuriems nėra nustatomas muitinės patvirtintas režimas arba kurie naudojasi kitokia negu išorinio tranzito procedūra ar yra tik paliekami laisvojoje zonoje arba franko sandėlyje ir kur jie nėra registruojami patvirtintame inventoriaus sąraše. 4. Nacionalinės muitinės gali laikinai sustabdyti ir tikrinti tranzitu gabenamas dvejopo naudojimo prekes, išvardytas I priede. Jeigu po tokio tikrinimo kompetentingos nacionalinės institucijos turi pagrindo įtarti, kad tos prekės yra arba gali būti skirtos neteisėtai platinti ginklus ar kėsintis į tarptautinį saugumą pažeidžiant atitinkamas tarptautines sutartis ir įsipareigojimus, jos gali nuspręsti perimti jas savo nuosavybėn. ⎢ 1334/2000 53. Šis reglamentas netaikomas paslaugų teikimui arba technologijų perdavimui, jei tas tiekimas arba perdavimas yra susijęs su fizinių asmenų sienų kirtimu. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 4 straipsnis 1. I priede neišvardytiemsoms dvejopo naudojimo objektams √ prekėms ∏ eksportuoti reikia leidimo, jei valstybės narės, kurioje eksportuotojas yra įsisteigęs, kompetentingos institucijos yra informavusios jį, kad atitinkamios objektai √ prekės ∏ , visios arba iš dalies, yra arba gali būti skirtios naudoti kuriant, gaminant, tvarkant, naudojant, prižiūrint, laikant, susekant, atpažįstant ar platinant cheminius, biologinius arba branduolinius ginklus ar kitus branduolinius sprogdinimo įtaisus arba kuriant, gaminant, prižiūrint ar laikant tokius ginklus galinčias skraidinti raketas. 2. I priede neišvardytiemsoms dvejopo naudojimo objektams √ prekėms ∏ eksportuoti taip pat reikia leidimo, jei perkančiajai šaliai arba paskirties vietos šaliai yra taikomas ginklų embargas, nustatytas Tarybos priimta bendrąja pozicija ar bendrųjų veiksmų aktu arba ESBO sprendimu, arba ginklų embargas, nustatytas Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privaloma rezoliucija, ir jei 1 dalyje nurodytos institucijos yra informavusios eksportuotoją, kad atitinkamios objektai √ prekės ∏ , visios arba iš dalies, yra arba gali būti skirtios galutiniam kariniam naudojimui. Šioje straipsnio dalyje „galutinis karinis naudojimas“ reiškia: a) įtaisymą į karines prekes, išvardytas valstybių narių kariniuose sąrašuose; b) naudojimą gamybos, bandymų ar analitinei įrangai ir jos sudedamosioms dalims kuriant, gaminant ar prižiūrint karines prekes, išvardytas pirmiau minėtame sąraše; c) bet kurių nebaigtų gaminių naudojimą gamykloje gaminant karines prekes, išvardytas pirmiau minėtame sąraše. 3. I priede neišvardytiemsoms dvejopo naudojimo objektams √ prekėms ∏ eksportuoti taip pat reikia leidimo, jei 1 dalyje nurodytos institucijos yra informavusios eksportuotoją, kad atitinkamios objektai √ prekės ∏ , visios arba iš dalies, yra arba gali būti skirtios naudoti kaip nacionaliniame kariniame sąraše išvardytų karinių prekių dalys ar sudedamosios dalys, kurios buvo eksportuotos iš tos valstybės narės teritorijos be leidimo arba pažeidžiant tos valstybės narės įstatymais nustatytą leidimų tvarką. 4. Jei eksportuotojas žino, kad jo siūlomos eksportuoti I priede neišvardytios dvejopo naudojimo objektai √ prekės ∏ , visios arba iš dalies, yra skirtios kuriam nors iš 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų naudojimo tikslų, jis turi pranešti šio straipsnio 1 dalyje nurodytoms institucijoms, kurios nuspręs, ar tikslinga atitinkamam eksportui reikalauti leidimo. 5. Valstybė narė gali priimti arba ir toliau taikyti nacionalinius įstatymus, nustatančius I priede neišvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui leidimų reikalavimą, jei eksportuotojas turi pagrindą įtarti, kad tos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos šio straipsnio 1 dalyje nurodytiems naudojimo tikslams. 6. Valstybė narė, nustatanti leidimųo reikalavimą, I priede neišvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui taikydama šios straipsnio 1–5 dalis, prireikus informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją. ?Be to, valstybės narės teikia kitoms valstybėms narėms ir Komisijai informaciją apie visus leidimo reikalavimus, kurie pagal šį straipsnį paprastai taikomi į sąrašą neįtrauktų prekių, kurioms taikomi tokie leidimo reikalavimai, eksportui, ir galutinių naudotojų ir (arba) gavėjų , kuriems taikomi šie reikalavimai, vardus ir pavardes arba pavadinimus ï . Kitos valstybės narės deramai atsižvelgia į šią informaciją ir kiek įmanoma informuoja apie tai savo muitines ir kitas atitinkamas nacionalines institucijas. 7. 9 straipsnio 2 ir 3 dalių nuostatos yra taikomos su I priede neišvardytaisomis dvejopo naudojimo objektais √ prekėmis ∏ susijusiais atvejais. ∫ naujas 8. Eksportuotojai gali prašyti, kad valstybių narių, kuriose jie įsisteigę, kompetentingos institucijos atsakytų, ar į sąrašą neįtrauktos prekės eksportui pagal šį straipsnį reikalingas leidimas, ar ne. Eksportuotojui pateikus išsamų prašymą, kompetentingos nacionalinės institucijos atsako per 20 darbo dienų. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) 89. Šis reglamentas nepažeidžia valstybių narių teisės imtis nacionalinių priemonių pagal Reglamento (EEB) Nr. 2603/69 11 straipsnį. 5 straipsnis 1. Valstybė narė gali uždrausti I priede neišvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportą arba jam taikyti leidimų reikalavimą visuomenės saugumo arba žmogaus teisių apsaugos sumetimais. 2. Apie priemones, kurios buvo patvirtintos pagal 1 dalį, valstybės narės tuojau po jų patvirtinimo praneša Komisijai ir tiksliai nurodo tų priemonių motyvus. 3. Valstybės narės taip pat nedelsdamos praneša Komisijai apie bet kuriuos priemonių, patvirtintų pagal 1 dalį, pakeitimus. 4. Priemones, apie kurias buvo pranešta pagal šio straipsnio 2 ir 3 dalis, Komisija skelbia žurnalo Europos Bendrijų √ Sąjungos ∏ oficialiojo leidinio C serijoje. III SKYRIUS EKSPORTO LEIDIMAS 6 STRAIPSNIS 1. Šiuo reglamentu tam tikroms II priede nustatytoms eksporto prekėms nustatomas bendrasis Bendrijos eksporto leidimas. ∫ naujas (a) Eksportuotojai, ketinantys pasinaudoti bendruoju Bendrijos eksporto leidimu, praneša apie šį savo ketinimą arba apie tai, kad tuo leidimu pasinaudojo pirmą kartą, valstybės narės, kurioje yra įsisteigę, kompetentingoms institucijoms; pranešama ne vėliau kaip per trisdešimt dienų nuo pirmojo eksporto dienos. Valstybės narės praneš Komisijai ir kitoms valstybėms narėms apie šiuos registracijos pranešimus. b) Valstybės narės, kurioje įsisteigęs eksportuotojas, kompetentingos nacionalinės institucijos neleidžia naudotis bendruoju Bendrijos eksporto leidimu, jeigu: - eksportuotojui tos institucijos pranešė, kad atitinkamos prekės, visos arba iš dalies, yra arba gali būti skirtos naudoti bet kuriuo iš 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytų tikslų; - arba jeigu eksportuotojas žino, kad tos prekės yra skirtos naudoti pirmiau minėtais tikslais; - arba kai atitinkamos prekės yra eksportuojamos į laisvąją zoną arba į laisvąjį sandėlį, esantį paskirties vietoje, kuriai galioja šis leidimas. Šiais atvejais valstybės narės kompetentingos institucijos įvertina kiekvieną paraišką remdamosi 8 straipsnio 1 dalyje išdėstytais kriterijais ir nusprendžia, pagal kurį eksporto leidimą – bendrąjį ar atskirąjį – tos prekės gali būti eksportuojamos, arba kad jų eksportas turi būti uždraustas. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) 2. Visoms kitoms eksporto prekėms, kurioms pagal šį reglamentą reikalaujama leidimo, tokį leidimą išduoda valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas, kompetentingos institucijos. Atsižvelgiant į 13 dalyje nurodytąus apribojimąus šis leidimas gali būti atskirasis, visuotinis arba bendrasis. Leidimas √ Visi leidimai ∏ galioja visoje √ Europos ∏ Bbendrijoje. ∫ naujas Valstybės narės nustato numatomą laiką, per kurį turi būti išnagrinėti eksporto leidimų prašymai, ir apie jį praneša Komisijai ir nacionaliniams eksportuotojams. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) Leidimas prireikus gali būti siejamas su tam tikrais reikalavimais ar sąlygomis, pvz., su pareiga pateikti galutinio vartojimo √ naudojimo ∏ paaiškinimą. 3. II priedo 2 dalyje išvardyti objektai į bendrą leidimą neįrašomi. ∫ naujas 3. Bendrieji nacionaliniai eksporto leidimai: a) netaikomi II priedo 2 dalyje išvardytoms prekėms, taip pat prekėms ir šalimis, kurios yra galiojančių atsisakymų suteikti leidimą pagal 9 straipsnio 2 dalį objektas; b) gali būti naudojami tik eksportuotojų, kurie ne vėliau kaip per 30 dienų nuo pirmojo prekių išsiuntimo pranešė valstybės narės, kurioje yra įsisteigę, kompetentingoms institucijoms apie savo ketinimą pasinaudoti bendruoju nacionaliniu eksporto leidimu; ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) 4. Valstybės narės bendruose leidimuose nurodo, kad šie c) negali būti naudojami, jei eksportuotojo valdžios institucijos yra informavusios jį, kad atitinkamios objektai √ prekės ∏ , visios arba iš dalies, yra arba gali būti skirtios 4 straipsnio 1, 2 ir 3 dalyse nurodytiems naudojimo tikslams, arba jei eksportuotojas žino, kad šieos objektai √ prekės ∏ yra skirtios pirmiau minėtiems naudojimo tikslams. 45. Valstybės narės ir toliau išlaiko arba nustato savo atitinkamuose nacionaliniuose įstatymuose galimybę išduoti √ suteikti ∏ konkrečiam eksportuotojui visuotinį leidimą dėl tam tikro dvejopo naudojimo objekto √ prekės ∏ tipo ar kategorijos, kuris gali galioti eksportui į vieną ar daugiau kaip vieną nurodytą šalį. 56. Valstybės narės pateikia Komisijai sąrašą institucijų, įgaliotų: a) išduoti √ suteikti ∏ dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksporto leidimus; ∫ naujas b) suteikti eksporto leidimus teikti tarpininkavimo paslaugas, susijusias su išvardytomis dvejopo naudojimo prekėmis; c) spręsti dėl tranzitu vežamų dvejopo naudojimo prekių perėmimo savo nuosavybėn; d) suteikti persiuntimo leidimus tik tuo atveju, jeigu šios institucijos yra ne 6 straipsnio 5 dalies a punkte išvardytos institucijos. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) Šių institucijų sąrašą Komisija skelbia Europos Bendrijų √ Sąjungos ∏ oficialiojo leidinio C serijoje. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 7 straipsnis 1. Jei dvejopo naudojimo objektai √ prekės ∏ , dėl kurių yra paduota paraiška gauti atskirąjį eksporto į II priede neišvardytą paskirties vietą arba į bet kurią IV V priede išvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ paskirties vietą leidimą, yra ar bus vienoje ar keliose valstybėse narėse, bet ne toje, kurioje yra pateikta paraiška, tas faktas yra nurodomas paraiškoje. Valstybės narės, kuriai yra pateikta paraiška leidimui gauti, kompetentingos institucijos nedelsdamos konsultuojasi su atitinkamos valstybės narės arba atitinkamų valstybių narių kompetentingomis institucijomis ir suteikia atitinkamą informaciją. Valstybė narė arba valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, per 10 darbo dienų praneša bet kuriuos prieštaravimus, kuriuos ji arba jos gali pareikšti dėl tokio leidimo suteikimo, o valstybė narė, kurioje ta paraiška buvo pateikta, privalo jų paisyti. Jei per 10 darbo dienų prieštaravimai nepateikiami, laikoma, kad valstybė narė ar valstybės narės, su kuriomis konsultuojamasi, prieštaravimų neturi. Išimtiniais atvejais bet kuri valstybė narė, su kuria konsultuojamasi, gali prašyti pratęsti tą 10 dienų laikotarpį. Tačiau pratęsimas negali viršyti 30 darbo dienų. 2. Jei koks nors eksportas gali pažeisti valstybės narės svarbius saugumo interesus, ji gali prašyti kitos valstybės narės neišduoti √ nesuteikti ∏ eksporto leidimo arba, jei toks leidimas jau išduotas √ suteiktas ∏ , prašyti jį panaikinti, sustabdyti, pakeisti arba atšaukti. ?Toks prašymas perduodamas kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. ï Valstybė narė, gaunanti tokį prašymą, nedelsdama pradeda su prašančiąja valstybe nare neprivalomo pobūdžio konsultacijas, kurios yra užbaigiamos per 10 darbo dienų. ?Prašančioji valstybė narė ir valstybė narė, į kurią kreipiamasi, gali prašyti, kad Komisija per 10 darbo dienų perduotų šį klausimą svarstyti pagal 18 straipsnį įsteigtai koordinavimo grupei. Jeigu valstybė narė, į kurią kreipiamasi, nusprendžia suteikti leidimą, ji turėtų apie tai pranešti Komisijai ir kitoms valstybėms narėms. ï ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 8 straipsnis 1. Spręsdamos, ar išduoti √ suteikti ∏ ð atskirąjį ar visuotinį ï eksporto leidimą ð arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ï pagal šį reglamentą, valstybės narės atsižvelgia į visas svarbias aplinkybes, įskaitant: a) pareigas ir įsipareigojimus, kuriuos kiekviena yra prisiėmusi kaip atitinkamų tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvė arba ratifikuodama atitinkamas tarptautines sutartis; b) savo pareigas pagal sankcijas, taikomas pagal Tarybos priimtą bendrąją poziciją ar bendrųjų veiksmų aktą arba pagal ESBO sprendimą ar Jungtinių Tautų Saugumo Tarybos privalomą rezoliuciją; c) nacionalinės užsienio ir saugumo politikos aplinkybes, įskaitant tas, kurioms yra taikomas Europos Sąjungos elgesio kodeksas dėl ginklų eksporto; d) aplinkybes, susijusias su numatomu galutiniu vartojimu √ naudojimu ∏ ir persiuntimo √ nukreipimo ∏ rizika. ∫ naujas 2. Vertindamos paraišką suteikti bendrąjį eksporto leidimą arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas, valstybės narės be 1 dalyje išdėstytų kriterijų atsižvelgia dar ir į tai, ar eksportuotojas taiko proporcingas bei tinkamas priemones ir procedūras, skirtas užtikrinti atitiktį šio reglamento nuostatoms ir tikslams bei leidimo naudojimo sąlygoms. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 9 straipsnis 1. Eksportuotojai kompetentingoms institucijoms teikia visą svarbią informaciją, reikalingą jų paraiškoms gauti eksporto leidimą ð ir leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas, įskaitant visą iš trečiųjų šalių gautą svarbią informaciją, kad kompetentingos nacionalinės institucijos turėtų visą informaciją, ypač informaciją apie eksportuojamos prekės galutinį naudotoją, paskirties šalį ir galutinį naudojimą. ï 2. Kompetentingos institucijos, vadovaudamosi šiuo reglamentu, gali atsisakyti išduoti √ suteikti ∏ eksporto leidimą arba ð leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ï ir gali panaikinti, sustabdyti, pakeisti ar atšaukti eksporto leidimą ð arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ï , kurį jos jau yra išdavusios √ suteikusios ∏ . Atsisakydamos išduoti √ suteikti ∏ ð eksporto ï leidimą ð arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ï, jį panaikindamos, sustabdydamos, ženkliai apribodamos ar atšaukdamos, ð arba nustačiusios, kad dvejopo naudojimo prekės eksportas arba tarpininkavimo paslaugų teikimas neturi būti leidžiamas, ï jos apie tai informuoja √ praneša ∏ kitų valstybių narių kompetentingasoms institucijasoms ir Komisijąai bei su kitomis valstybėmis narėmis ir Komisija √ jomis ∏ keičiasi informacija, laikydamosi 15 straipsnio 3 dalies dėl tokios informacijos konfidencialumo. ∫ naujas Pranešimai siunčiami naudojantis saugiomis valstybių narių ir Komisijos kontroliuojamos informacijos mainams skirtomis elektroninėmis priemonėmis, taip pat naudojantis saugia sistema, kuri gali būti sukurta pagal 15 straipsnio 4 dalį. Valstybės narės persvarsto atsisakymus suteikti leidimą, apie kuriuos pranešama pagal šią dalį, per trejus metus nuo tokio pranešimo ir tą atsisakymą atšaukia, iš dalies pakeičia arba atnaujina. Neatšauktas atsisakymas galioja toliau. Jeigu valstybė narė sustabdo eksporto leidimo arba leidimo teikti tarpininkavimo paslaugas galiojimą, ji praneša apie tai kitoms valstybėms narėms ir Komisijai, taip pat perduoda joms visą svarbią informaciją atsižvelgdama į 15 straipsnio 3 dalies nuostatas dėl tokios informacijos konfidencialumo. Pasibaigus leidimo galiojimo sustabdymo laikui, galutinis vertinimas pranešamas valstybėms narėms ir Komisijai. Jeigu leidimas atšaukiamas, tai laikoma pranešimu pagal antrąją pastraipą. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 3. Bet kuri v √ V ∏ alstybė narė prieš išduodama √ suteikdama ∏ eksporto leidimą ð arba leidimą teikti tarpininkavimo paslaugas ï , kurį iš esmės tapačiam sandoriui ð (t. y. iš esmės tapačiam galutiniam naudojimui arba tapačių parametrų ar techninių charakteristikų prekei , tam pačiam galutiniam naudotojui ir (arba) gavėjui arba kitam subjektui, susijusiam su tuo pačiu galutiniu naudotoju) ï per ankstesnius trejus metus atsisakė išduoti √ suteikti ∏ kita valstybė narė √ ar valstybės narės ∏ ð , kai atsisakymas suteikti tą leidimą tebegalioja, ï pirmiausia konsultuojasi su valstybe nare ar valstybėmis narėmis, atsisakiusiomis jį išduoti √ suteikti ∏ ð , kaip numatyta 2 dalyje, taip pat pagal tos dalies ketvirtąją pastraipą nusiuntė pranešimą, ir praneš Komisijai apie tai, kad pradedamos minėtos konsultacijos ï . Jei po ð tokių ï konsultacijų ta valstybė narė vis dėlto nusprendžia √ ketina ∏ išduoti √ suteikti ∏ leidimą, ji apie tai informuoja kitas valstybes nares ir Komisiją, pateikdama visą reikalingą informaciją, paaiškinančią tą sprendimą √ ketinimą ∏ . ∫ naujas 4. Valstybių narių kompetentingos institucijos praneša valstybėms narėms ir Komisijai apie tranzitu vežtas prekes, kurių eksportui atsisakyta suteikti leidimą ir kurias jos perėmė savo nuosavybėn taikydamos 3 straipsnį. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 10 straipsnis 1. Visi atskirieji ir visuotiniai eksporto leidimai ð bei leidimai teikti tarpininkavimo paslaugas ï yra išduodami pagal √ naudojant ∏ formas, atitinkančias ð kuriose pateikiama visa informacija, nurodyta ï IIIa priede pateiktąame pavyzdįyje. ?Laikantis 19 straipsnyje nurodytos tvarkos, gali būti imtasi priemonių leidimų formoms suderinti. ï 2. Eksportuotojų prašymu visuotiniai eksporto leidimai, turintys kiekybinių apribojimų, yra dalijami į dalis. 3. Bendrieji √ nacionaliniai ∏ eksporto leidimai, išduoti √ suteikti ∏ pagal 6 straipsnio 2 3 dalį, yra skelbiami pagal nacionalinius įstatymus ir nusistovėjusią praktiką. Jie yra skelbiami pagal IIIb IV priede nustatytus rodiklius √ nurodymus ∏ ð ir apie juos pranešama Komisijai ï . ∫ naujas 4. Valstybės narės gali išduoti eksporto leidimus elektronine forma. Kad muitinė ir kitos susijusios institucijos galėtų patikrinti, ar eksporto leidimas yra suteiktas, gali būti sudaryta galimybė susipažinti su eksporto leidime pateikiama informacija naudojantis šiam tikslui sukurta saugia sistema. Sprendimas įgyvendinti šią nuostatą gali būti priimtas ir jos taikymo tvarka nustatyta laikantis 19 straipsnyje nurodytos tvarkos. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas IV SKYRIUS DVEJOPO NAUDOJIMO OBJEKTų √ PREKIų ∏ SąRAšO ATNAUJINIMAS 11 STRAIPSNIS I priede ir IV priede nustatytias dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ sąrašais yra atnaujinamias ð 19 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka ï vadovaujantis atitinkamomis pareigomis ir įsipareigojimais bei bet kuriais jų pakeitimais, kuriuos kiekviena valstybė narė ð valstybės narės ï yra prisiėmusios kaip tarptautinių neplatinimo režimų ir eksporto kontrolės susitarimų dalyvės ð dalyvės ï arba ratifikuodamaos atitinkamas tarptautines sutartis. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ⎝1 2432/2001 1.a str. ? naujas V SKYRIUS MUITINėS PROCEDūROS 12 STRAIPSNIS 1. Atlikdamas dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksporto formalumus muitinėje, atsakingoje už eksporto deklaracijos tvarkymą, eksportuotojas pateikia įrodymus, kad yra gautas reikalingas eksporto leidimas. 2. Pateikiant eksporto deklaraciją iš eksportuotojo gali būti reikalaujama pateikti bet kurių kaip įrodymo pateiktų dokumentų vertimą į valstybės narės oficialią kalbą. 3. Nepažeidžiant valstybei narei pagal Bendrijos muitinės kodeksą ar juo vadovaujantis suteiktų įgaliojimų, valstybė narė taip pat gali laikotarpiui, ne ilgesniam kaip 4 dalyje nurodyti laikotarpiai, sustabdyti eksportą iš savo teritorijos arba prireikus kitaip neleisti I priede išvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ , kuriemsoms išduotas √ suteiktas ∏ galiojantis eksporto leidimas, išgabenti iš Bendrijos per savo teritoriją, jei turi pagrindą įtarti, kad: a) išduodant √ suteikiant ∏ tą leidimą nebuvo atsižvelgta į svarbią informaciją arba b) nuo leidimo išdavimo √ suteikimo ∏ dienos iš esmės pasikeitė aplinkybės. 4. 3 dalyje nurodytu atveju nedelsiant konsultuojamasi su valstybės narės, kuri išdavė √ suteikė ∏ tą eksporto leidimą, kompetentingomis institucijomis, kad jos imtųsi veiksmų vadovaudamosi 9 straipsnio 2 dalimi. Jei tokios institucijos nusprendžia išlaikyti leidimą, jos atsako per 10 darbo dienų laikotarpį, kuris jų prašymu išimtinėmis aplinkybėmis gali būti pratęstas iki 30 darbo dienų. Tokiu atveju arba jeigu per 10 ar 30 dienų negaunama jokio atsakymo, dvejopo naudojimo objektai √ prekės ∏ nedelsiant išleidžiamios. Valstybė narė, kuri išdavė √ suteikė ∏ leidimą, informuoja kitas valstybes ir Komisiją. 13 straipsnis 1. Valstybės narės gali nustatyti, kad muitinės formalumai dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui gali būti atlikti tik tuo tikslu įgaliotose muitinėse. 2. Valstybės narės, pasinaudojusios 1 dalyje nustatyta galimybe, praneša Komisijai apie tas atitinkamai įgaliotas muitines. Komisija tą informaciją paskelbia Europos Bendrijų √ Sąjungos ∏ oficialiojo leidinio C serijoje. 14 straipsnis Apribojimams, susijusiems su dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ , kurių eksportui pagal šį reglamentą reikia leidimo, eksportavimu, reeksportavimu ir išvežimu iš muitų teritorijos, taikomos 1 Reglamento (EEB) Nr. 2454/93 843 ir 912a–912g straipsnių nuostatos . VI SKYRIUS ADMINISTRACINIS BENDRADARBIAVIMAS 15 STRAIPSNIS 1. Veikdamos kartu su Komisija, valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad nustatytų kompetentingų institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų, ypač siekdamos išvengti pavojaus, kad dėl galimų skirtumų taikant eksporto kontrolės priemones dvejopo naudojimo objektams √ prekėms ∏ neatsirastų prekybos nukreipimas, kuris vienai ar daugiau valstybių narių sukeltų sunkumų. 2. Valstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų kompetentingų institucijų tiesioginį bendradarbiavimą ir keitimąsi informacija tarp jų apie problemiškus galutinius vartotojus √ naudotojus ∏ siekiant atitinkamai orientuoti pagal šį reglamentą atitinkamus eksportuotojus. ?Keičiamasi informacija apie: ï ∫ naujas a) taikytas sankcijas už baudžiamuosius nusižengimus, susijusius su eksportu; b) prireikus kita slapta informacija, duomenimis apie problemiškus tarpininkus, pasirinktus maršrutus ir gavėjus. ⎢ 1334/2000 3. Nepažeidžiant šio reglamento 18 straipsnio, mutantis mutandis taikomas 1997 m. kovo 13 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 515/97 dėl valstybių narių valdymo institucijų tarpusavio pagalbos ir dėl pastarųjų bei Komisijos bendradarbiavimo, siekiant užtikrinti tinkamą muitinės ir žemės ūkio teisės aktų taikymą[8], ir ypač nuostatos dėl informacijos konfidencialumo. ∫ naujas 4. Gali būti sukurta saugi, šifruota informacijos mainų tarp valstybių narių ir prireikus Komisijos sistema laikantis sąlygų, kurios turi būti nustatytos 19 straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka. 5. Priemonių, būtinų šio straipsnio 1–4 dalyse nustatytam bendradarbiavimui palengvinti, gali būti imtasi 19 straipsnyje nurodyta tvarka. ⎢ 1334/2000 VII SKYRIUS KONTROLėS PRIEMONėS 16 STRAIPSNIS ∫ naujas 1. I priede išvardytų prekių eksportuotojai ir fiziniai bei juridiniai asmenys arba bendrijos, norintys teikti su šiomis prekėmis susijusias tarpininkavimo paslaugas trečiosiose šalyse, taip pat fiziniai ir juridiniai asmenys, ketinantys V priede išvardytas dvejopo naudojimo prekes gabenti Bendrijos teritorijoje, apie savo ketinimą eksportuoti tokias prekes arba teikti tokias paslaugas praneša 6 straipsnyje apibrėžtoms kompetentingoms nacionalinėms institucijoms. Tokią informaciją gavusios valstybės narės perduoda ją kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas -1. 2. i) ð Materialiųjų dvejopo naudojimo prekių ï Eeksportuotojai pagal atitinkamose valstybėse narėse galiojančią praktiką tvarko išsamius savo eksportuotų prekių registrus ar dokumentus. Tokius registrus ar dokumentus visų pirma sudaro tokie komerciniai dokumentai kaip sąskaitos- faktūros, krovinio deklaracijos, transporto ir kiti išsiuntimo dokumentai, kuriuose yra pakankamai informacijos, leidžiančios nustatyti šiuos dalykus: a) dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ aprašymą; b) dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ kiekį; c) eksportuotojo ir prekių gavėjo pavadinimus ir adresus; d) jei žinoma, dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ galutinį naudojimą ir galutinį naudotoją. ∫ naujas ii) V priede nurodytų dvejopo naudojimo prekių tiekėjai, persiunčiantys jas bendrojoje rinkoje, pagal atitinkamose valstybėse narėse galiojančią praktiką tvarko išsamius savo eksportuotų prekių registrus ar dokumentus. Tokius registrus ar dokumentus visų pirma sudaro tokie komerciniai dokumentai, kaip antai: sąskaitos faktūros, krovinio deklaracijos, transporto ir kiti išsiuntimo dokumentai ir informacija, pateikta išankstiniuose persiuntimo pranešimuose, apibrėžtuose V priedo II dalyje. iii) 2 straipsnio b punkto iii papunktyje apibrėžto eksporto ir tarpininkavimo paslaugų teikimo atveju eksportuotojai ir (arba) tarpininkai tvarko registrus ar dokumentus, kad galėtų paprašyti pateikti įrodymų dėl persiųstų ir (arba) tarpininkavimo paslaugų teikimo objektu buvusių dvejopo naudojimo prekių, technologijų ar programinės įrangos pobūdžio, laikotarpio, kuriuo tos prekės buvo persiųstos ir (arba) buvo tarpininkavimo paslaugų teikimo objektu, ir persiuntimo paskirties vietos. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 2. 3. 1 dalyje ð 1 ir 2 dalyse ï nurodyti registrai ar dokumentai yra laikomi mažiausiai trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais vyko eksportas ð ir (arba) persiuntimas arba buvo teikiamos tarpininkavimo paslaugos ï , pabaigos. Paprašius jie pateikiami valstybės narės, kurioje yra įsisteigęs eksportuotojas ð ir (arba) tiekėjas arba tarpininkas ï , kompetentingoms institucijoms. 17 straipsnis Siekdama užtikrinti tinkamą šio reglamento taikymą, kiekviena valstybė narė imasi visų reikalingų priemonių, kad leistų savo kompetentingoms institucijoms: a) rinkti informaciją apie bet kurį su dvejopo naudojimo objektais √ prekėmis ∏ susijusį užsakymą ar sandorį; b) nustatyti, kad eksporto kontrolės priemonės yra tinkamai taikomos, o tai gali visų pirma reikšti įgaliojimą patekti į asmens, turinčio interesą eksporto sandoriui, patalpas. VIII SKYRIUS BENDROS IR BAIGIAMOSIOS √ KITOS ∏ NUOSTATOS √ IR TARPTAUTINIS BENDRADARBIAVIMAS ∏ 18 STRAIPSNIS 1. Įsteigiama Komisijos atstovo pirmininkaujama ð Dvejopo naudojimo ï koordinavimo grupė. Kiekviena valstybė narė į koordinavimo √ šią ∏ grupę paskiria savo atstovą. Koordinavimo grupė √ Ji ∏ nagrinėja visus su šio reglamento taikymu susijusius klausimus, kuriuos gali iškelti pirmininkas arba valstybės narės atstovas, ir, inter alia √ visų pirma ∏ : a) priemones, kurių turėtų imtis valstybės narės, kad informuotų eksportuotojus ð ir (arba) kitus suinteresuotuosius asmenis ï apie jų pareigas pagal šį reglamentą; b) nurodymus, susijusius su eksporto leidimo formomis. ?geriausią reglamento įgyvendinimo ir vykdymo užtikrinimo patirtį bei administracines procedūras; ï ∫ naujas (c) techninius klausimus, susijusius su esamomis galimybėmis iš dalies keisti teisės aktus siekiant spręsti su jų įgyvendinimu susijusias problemas; d) bendras gaires, kaip eksportuotojams sudaryti galimybę lengvai susipažinti su svarbia informacija apie Bendrijos dvejopo naudojimo prekių eksporto kontrolės režimą ir jo taikymą valstybėse narėse. Grupė apie posėdžių išvadas praneša Tarybai. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 2. ð Dvejopo naudojimo ï Kkoordinavimo grupės ð pirmininkas ï , kada tik jis mano, kad reikia, konsultuojasi su šiuo reglamentu suinteresuotiems eksportuotojams atstovaujančiomis organizacijomis ð eksportuotojais ir kitais svarbiais suinteresuotaisiais asmenimis, kuriems taikomas šis reglamentas ï . ∫ naujas 19 straipsnis Dvejopo naudojimo komitetas 1. Komisijai padeda komitetas (toliau – Dvejopo naudojimo komitetas). 2. Šio straipsnio 3 dalyje nurodyta tvarka taikoma priimant priemones, kurių gali reikėti šiam reglamentui įgyvendinti, išskyrus sritis, kurioms taikomi 21 ir 23 straipsniai, ir šio reglamento priedų pakeitimams priimti. 3. Kai daroma nuoroda į šią straipsnio dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 5 ir 7 straipsniai. Sprendimo 1999/468/EB 5 straipsnio 6 dalyje nustatytas laikotarpis yra du mėnesiai. 4. Dvejopo naudojimo komitetas patvirtina darbo tvarkos taisykles. 20 straipsnis Dvejopo naudojimo komiteto pirmininkas savo iniciatyva arba vieno iš valstybių narių atstovų prašymu gali konsultuotis su Dvejopo naudojimo komitetu bet kuriuo kitu klausimu, susijusiu su šio reglamento veikimu arba taikymu. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 1921 straipsnis Kiekviena valstybė narė imasi tinkamų priemonių, kad užtikrintų deramą visų šio reglamento nuostatų vykdymą. Visų pirma ji nustato baudas √ sankcijas ∏ , taikomas už šio reglamento nuostatų ar jam įgyvendinti priimtų nuostatų pažeidimus. Tos baudos √ sankcijos ∏ turi būti veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. ?Šios sankcijos turi apimti baudžiamąsias sankcijas, kurios būtų taikomos bent jau už rimtus šio reglamento nuostatų pažeidimus, kaip antai tyčinis prekių, skirtų naudoti cheminių, biologinių ar branduolinių ginklų arba raketų, galinčių juos tiekti, kūrimo arba gamybos programoje, eksportas be leidimo, kuris yra būtinas pagal šį reglamentą, arba informacijos klastojimas ar slėpimas siekiant gauti leidimą, kuris kitaip nebūtų suteiktas. ï ∫ naujas 22 straipsnis Tarptautinis bendradarbiavimas Nepažeisdama Bendrijos ir trečiųjų šalių muitinių savitarpio administracinės pagalbos susitarimų ar protokolų nuostatų, Komisija gali derėtis su trečiosiomis šalimis dėl susitarimų, kuriais nustatomas dvejopo naudojimo prekių, kurioms taikomas šis reglamentas, eksporto kontrolės tarpusavio pripažinimas, ypač siekiant panaikinti leidimo reikalavimą, kai prekės reeksportuojamos Europos bendrijos teritorijoje. Šios derybos vedamos laikantis atitinkamai Europos bendrijos steigimo sutarties ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 133 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos. 23 straipsnis Kai tikslinga ir kai tai svarbu dėl Bendrijos finansuojamų projektų, Komisija gali siūlyti, kad atitinkamose Europos Sąjungos teisinėse struktūrose arba susitarimuose su trečiosiomis šalimis būtų įsteigtas iš visų valstybių narių kompetentingų institucijų atstovų sudarytas ad hoc komitetas, kuriam būtų pavesta spręsti dėl būtinų eksporto leidimų suteikimo, siekiant užtikrinti tinkamą minėtų projektų, susijusių su dvejopo naudojimo prekėmis ar technologijomis, veikimą. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas 2024 straipsnis Kiekviena valstybė narė informuoja Komisiją apie įstatymus ir kitus teisės aktus, priimtus įgyvendinant šį reglamentą, įskaitant 1921 straipsnyje nurodytas priemones. Komisija šią informaciją siunčia kitoms valstybėms narėms. Kas treji metai Komisija ð vertina, kaip įgyvendinamas šis reglamentas, ir ï pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai pranešimą apie šio reglamento √ jo ∏ taikymą ð , kuriame prireikus pateikia pasiūlymus dėl jo dalinio pakeitimo ï . Valstybės narės teikia Komisijai visą tinkamą informaciją šiam pranešimui parengti ð , pavyzdžiui, nurodo eksportuotojų, kurie naudojasi leidimais kiekvienoje valstybėje narėje, skaičių, eksportuotojams suteiktų leidimų skaičių pagal leidimo rūšį, bendrovių, kurios naudojasi bendruoju Bendrijos eksporto leidimu, registrus arba dvišalių konsultacijų, surengtų pagal įvairius šio reglamento straipsnius, skaičių ï . 2125 straipsnis 1. Leidimo reikalaujama IV priede išvardytoms dvejopo naudojimo objektams perkelti Bendrijos viduje. IV priedo 2 dalyje išvardytiems objektams bendras leidimas netaikomas. 2. a) Valstybė narė gali nustatyti, kad būtų reikalaujama leidimo perkeliant kitus dvejopo naudojimo objektus iš savo teritorijos į kitą valstybę narę tais atvejais, kai perkėlimo metu: - veiklos vykdytojas žino, kad atitinkamų objektų galutinė paskirties vieta yra už Bendrijos ribų, - tų objektų eksportui į tą galutinę paskirties vietą yra taikomas leidimo reikalavimas laikantis 3, 4 arba 5 straipsnio valstybėje narėje, iš kurios tie objektai yra perkeliami, ir toks eksportas tiesiogiai iš jos teritorijos neleidžiamas pagal bendrą leidimą arba visuotinį leidimą, - valstybėje narėje, į kurią tie objektai perkeliami, nereikia atlikti perdirbimo arba apdorojimo, kaip apibrėžta Bendrijos muitinės kodekso 24 straipsnyje. b) Perkėlimo leidimo reikia prašyti valstybėje narėje, iš kurios tie dvejopo naudojimo objektai perkeliami. ∫ naujas 1. Tiekėjas prieš 8 darbo dienas iki V priede nurodytos prekės išsiuntimo dienos turi pranešti valstybės narės, kurioje yra ta prekė, kompetentingoms nacionalinėms institucijoms apie jos persiuntimą į kitą valstybę narę, o šios institucijos apie tai praneša valstybei narei, kurioje įsisteigęs tiekėjas. 2. Išankstiniame persiuntimo pranešime pateikiama V priedo II dalyje nurodyta informacija. 3. Atitinkamų valstybių narių kompetentingos nacionalinės institucijos gali sustabdyti persiuntimą: a) kai tiekėjo nėra užregistravusios valstybės narės, kurioje jis yra įsisteigęs, nacionalinės institucijos arba jis pateikė ne visą informaciją, kurią būtina pateikti pagal V priedo II dalį; b) kai jos turi rimtų priežasčių manyti, kad persiuntimas pažeis svarbius ES arba valstybės narės saugumo interesus. Šiuo atveju kompetentinga nacionalinė institucija, kuriai pranešama apie persiuntimą, pradeda konsultacijas su atitinkamomis valstybėmis narėmis. Jeigu, išnagrinėjus klausimą, valstybė narė nepakeičia savo pirminio sprendimo sustabdyti persiuntimą, atitinkamos valstybės narės gali kreiptis į Komisiją ir kitas valstybes nares prašydamos surengti platesnes konsultacijas. Galutinis sprendimas pranešamas valstybėms narėms ir Komisijai, kartu pateikiant jo pagrindimą. ⎢ 1334/2000 (pritaikytas) ? naujas (c) ?Kompetentingos nacionalinės institucijos negali sustabdyti persiuntimoï Ttais atvejais, kai valstybė narė, iš kurios tieos objektai √ prekės ∏ turi būti perkeltos √ persiųstos ∏ , po 7 straipsnyje nustatytų konsultavimosi procedūrų paskesniam dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ eksportui jau yra pritarusi, perkėlimo leidimas veiklos vykdytojui išduodamas tuojau pat, jeigu aplinkybės nėra iš esmės pasikeitusios. d) Valstybė narė, kuri priima teisės aktus, nustatančius tokį reikalavimą, apie priemones, kurių ji ėmėsi, praneša kitoms valstybėms narėms ir Komisijai. Komisija šią informaciją paskelbia Europos Bendrijų oficialiojo leidinio C serijoje. 3.4. Priemonės, kurių imamasi pagal 1 ir 2 dalis, nėra susijusios su vidaus sienų kontrolės taikymu Bendrijoje, o tėra tik kontrolės priemonės, vykdomos kaip normalios kontrolės procedūrų, nediskriminaciniu būdu taikomų visoje Bendrijos teritorijoje, dalis. 4.5. Dėl priemonių pagal 1 ir 2 ð 1, 2 ir 3 ï dalis taikymo objektams √ prekėms ∏ perkelti √ persiųsti ∏ iš vienos valstybės narės į kitą negali būti taikomos griežtesnės sąlygos negu tos, kurios yra nustatytos tų objektų √ prekių ∏ eksportui į trečiąsias šalis. 5. I priede išvardytų dvejopo naudojimo objektų perkėlimo Bendrijos viduje dokumentai ir registravimo įrašai yra saugomi bent trejus metus nuo kalendorinių metų, kuriais įvyko perkėlimas, pabaigos ir paprašius pateikiami valstybės narės, iš kurios šie objektai buvo perkelti, kompetentingoms institucijoms. 6. Remdamasi savo nacionalinės teisės aktais, valstybė narė gali reikalauti, kad Bendrijos viduje iš tos valstybės narės atliekant bet kurį I priedo 2 dalies 5 kategorijoje išvardytų objektų √ prekių ∏ , kurieos nėra išvardytos IV V priede, perkėlimą √ persiuntimą ∏ apie tuosas objektus √ prekes ∏ tos valstybės narės kompetentingoms institucijoms būtų teikiama papildoma informacija. 7. Svarbūs komerciniai dokumentai, susiję su I priede išvardytų dvejopo naudojimo objektų √ prekių ∏ perkėlimu √ persiuntimu ∏ Bendrijos viduje, aiškiai rodo, kad tiemsoms objektams √ prekėms ∏ juosas eksportuojant iš Bendrijos taikomos kontrolės priemonės. Svarbius komercinius dokumentus visų pirma sudaro pardavimo sutartis, užsakymo patvirtinimas, sąskaita faktūra arba išsiuntimo pranešimas. 2226 straipsnis Šis reglamentas neturi poveikio: - Europos bendrijos steigimo sutarties 296 straipsnio taikymui, - Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties taikymui. 2327 straipsnis Reglamentas (EB) Nr. 3381/94 √ 1334/2000 ∏ panaikinamas √ nuo [...] ∏ . Tačiau eksporto leidimo paraiškoms, pateiktoms iki šio reglamento įsigaliojimo dienos, ir toliau taikomos atitinkamos Reglamento (EB) Nr. 3381/94 √ 1334/2000 ∏ nuostatos. ∫ naujas Nuorodos į panaikintą reglamentą laikomos nuorodomis į šį reglamentą ir aiškinamos pagal [...] priede pateiktą koreliacijos lentelę. ⎢ 1334/2000 (naujas) 2428 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja devyniasdešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų √ Sąjungos ∏ oficialiajame leidinyje . Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Liuksemburge, 2000 m. birželio 22 d. Briuselyje, [...] Tarybos vardu Pirmininkas ⎢ 394/2006 1 str. ir priedas I PRIEDAS DVEJOPO NAUDOJIMO PREKIŲ IR TECHNOLOGIJŲ SĄRAŠAS (nurodytas Reglamento (EB) Nr. 1334/2000 3 straipsnyje) Šiuo sąrašu įgyvendinama tarptautiniu mastu sutarta dvejopo naudojimo prekių kontrolė, įapimanti į Wassenaaro susitarimą, Raketų technologijų kontrolės režimą (MTCR), Branduolinių tiekėjų grupę bei Australijos grupe ir Cheminio ginklo konvenciją. Sąraše nepateiktos prekės, kurias valstybės narės pageidauja įtraukti į sąrašą, kuriam kontrolė netaikoma. Neatsižvelgta į nacionalinę kontrolę (nerežiminio pobūdžio kontrolę), kuri gali būti valstybių narių taikoma. BENDROSIOS PASTABOS, TAIKOMOS I PRIEDUI 1. Apie prekių, kurios yra sukurtos arba pritaikytos kariniam naudojimui, kontrolę žr. atitinkamą(us) sąrašą(us), skirtą(us) karinių prekių, patvirtintų atskirų valstybių narių, kontrolei. Šio priedo nuorodos „TAIP PAT ŽR. KARINIŲ PREKIŲ KONTROLĖ„ nukreipia į anksčiau minėtus sąrašus. 2. Šiame priede nurodytų prekių kontrolė negali būti panaikinta eksportuojant bet kurias kitas nekontroliuojamas prekes (įskaitant agregatus), turinčias vieną ar daugiau kontroliuojamų komponentų, kai kontroliuojamas komponentas ar komponentai yra prekės pagrindinis elementas, kuris gali būti pašalintas arba panaudotas kitais tikslais. N.B.: Nusprendžiant, ar kontroliuojamas komponentas ar komponentai gali būti laikomi pagrindiniu elementu, būtina įvertinti kiekio, vertės ir technologinės pažangos veiksnius ir kitas specialias aplinkybes, kurioms esant kontroliuojamas komponentas ar komponentai, kaip pagrindinis prekių elementas, gali būti gauti. 3. Šiame priede nurodytos prekės apima tiek naujas, tiek ir naudotas prekes. BRANDUOLINĖS TECHNOLOGIJOS PASTABA (NTN) (Turi būti skaitoma kartu su 0 kategorijos E skirsniu) „Technologija“, tiesiogiai susijusi su bet kokiomis prekėmis, kontroliuojamomis pagal 0 kategoriją, yra kontroliuojama pagal 0 kategorijos punktus. „Technologija“, skirta „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms. Prekių eksporto patvirtinimas taip pat leidžia eksportuoti tam pačiam galutiniam vartotojui būtiniausią „technologiją“, reikalingą prekių įrengimui, veikimui, eksploatacijai ir taisymui. „Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių informacijai“ arba „fundamentaliesiems moksliniams tyrimams“. BENDROJI TECHNOLOGIJOS PASTABA (GTN) (Turi būti skaitoma kartu su 1–9 kategorijų E skirsniu.) „Technologijos“, kuri „reikalinga prekėms“, kontroliuojamoms pagal 1–9 kategorijas, „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“, eksportas yra kontroliuojamas pagal 1–9 kategorijų nuostatas. „Technologija“, reikalinga „kurti“, „gaminti“ ar „naudoti“ kontroliuojamas prekes, išlieka kontroliuojama netgi tada, kai ji taikoma nekontroliuojamoms prekėms. Kontrolė netaikoma tai „technologijai“, kuri yra būtina įrengimui, veikimui, eksploatavimui (tikrinimui) ir taisymui tų prekių, kurios nėra kontroliuojamos arba kurių eksportas buvo leistas. N.B.: Tai netaikoma „technologijai “ , nurodytai 1E002.e., 1E002.f., 8E002.a. ir 8E002.b. „Technologijos“ perdavimo kontrolė netaikoma „viešųjų sričių informacijai“, „fundamentaliesiems moksliniams tyrimams“ arba būtiniausiai informacijai, skirtai patentų taikymams. BENDROJI PROGRAMINĖS ĮRANGOS PASTABA (GSN) (Ši pastaba yra svarbesnė nei bet kuri kontrolė 0–9 kategorijų D skirsnyje) Šio sąrašo 0–9 kategorijos netaikomos programinei įrangai, kuri yra arba: a. Viešai prieinama, kadangi yra: 1. Parduodama be apribojimų iš atsargų mažmeniniuose pardavimo punktuose vienu iš būdų: a. Mažmeniniais pardavimo sandoriais; b. Pardavimo sandoriais paštu; c. Pardavimo sandoriais elektroniniu paštu; arba d. Pardavimo sandoriais telefonu; ir 2. Sukurta įsirengti vartotojui be tolesnės esminės tiekėjo paramos; arba N.B.: Bendrosios programinės įrangos pastabos a punktas netaikomas „programinei įrangai“, nurodytai 5 kategorijos 2–oje dalyje („Informacijos saugumas“). b.„Viešojo naudojamo srityse“. ŠIAME PRIEDE VARTOJAMŲ TERMINŲ APIBRĖŽIMAI Terminų tarp, „viengubų kabučių“ apibrėžimai pateikiami techninėje pastaboje atitinkamam dalykui. Terminų tarp „dvigubų kabučių“ apibrėžimai išvardyti toliau: N.B.: Kategorijų nuorodos yra pateikiamos skliaustuose po apibrėžiamo termino. „Tikslumas“ (2 6) dažniausiai pateikiamas kaip netikslumas (paklaida), išreiškiamas didžiausiu teigiamu ar neigiamu rodmens nuokrypiu nuo priimtos standartinės arba tikrosios vertės. „Aktyviosios skrydžio valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kurių funkcija yra išvengti nepageidaujamų „orlaivio“ ar raketos judesių arba konstrukcinių apkrovų dėl autonomiškai apdorojamų daugelio jutiklių išėjimo signalų ir po to pateikiamų būtinų išankstinių apsauginių komandų automatiniam valdymui vykdyti. „Aktyvusis vaizdo elementas“ (6 8) – mažiausias (pavienis) kietojo kūno matricos, atliekančios fotoelektrinio keitimo funkciją, esant šviesos (elektromagnetinės) spinduliuotės poveikiui, elementas. „Pritaikytas naudoti kariniam tikslui“ (1) – bet kokia atranka arba modifikacija (pvz., keičianti grynumą, laikymo ilgalaikiškumą, kenksmingumą, pasklidimo charakteristikas arba atsparumą ultravioletinei spinduliuotei), skirta padidinti žmonėms ir gyvūnams sukeliamos pažaidos efektyvumą, bloginti įrangos charakteristikas arba padaryti derliaus nuostolius ar pažeisti aplinką. „Orlaivis“ (1 7 9) – oro transporto priemonė su fiksuotaisiais arba su pasukamaisiais sparnais, sukasparnė (sraigtasparnis) arba su pasviruoju sraigtu arba pasviraisiais sparnais. N.B.: Taip pat žr. „civilinis orlaivis“. „Visos pataisos leidžiamos“ (2) reiškia, kad po visų galimų techninių matavimų gamintojas gali, kiek tai įmanoma, sumažinti tam tikro staklių modelio visas numatomas sistemingąsias padėties nustatymo paklaidas. „Paskirstytas ITU“ (Tarptautinės telekomunikacijų sąjungos) (3 5) reiškia dažnio diapazonų paskirstymą pagal ITU Radijo nuostatų dabartinę redakciją pirminėms, sankcionuotoms ir antrinėms paslaugoms. N.B.: Papildomi ir alternatyvūs paskirstymai nėra įtraukti. „Didžiausiasis kampinis padėties nuokrypis“ (2) – didžiausias skirtumas tarp kampinės padėties ir tikrosios, labai tiksliai išmatuotos kampinės padėties po to, kai ruošinio stalo laikiklis buvo pasuktas iš pradinės padėties (žr. VDI/VDE 2617, Brėžinys: „Koordinatinių matavimo staklių sukamieji stalai“). „Asimetrinis algoritmas“ (5) – kriptografinis algoritmas, kai šifravimui ir iššifravimui naudojami įvairūs matematiškai susieti raktai. N.B.: Bendrasis „asimetrinio algoritmo“ panaudojimas – tai raktų paskirstymas. „Automatinis taikinio sekimas“ (6) – apdorojimo procedūra, kuri automatiškai nustato ir kaip išėjimo signalą tikruoju laiku pateikia labiausiai tikimos taikinio padėties ekstrapoliuotą vertę. „Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ (3) – signalo sklidimo vėlinimo trukmė, tenkanti „monolitinio integrinio grandyno“ pagrindiniam loginiam elementui. „Monolitinių integrinių grandynų“ šeimai šis dydis gali būti nurodomas arba kaip signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti tipiniam nurodytosios šeimos loginiam elementui, arba kaip tipiška signalo perdavimo vėlinimo trukmė, tenkanti nurodytosios šeimos loginiam elementui. N.B. 1: „Pagrindinio loginio elemento signalo perdavimo vėlinimo trukmė“ neturi būti painiojama su sudėtinio „monolitinio integrinio grandyno“ signalo vėlinimo tarp įėjimo ir išėjimo trukme. N.B. 2: „Šeimą“ sudaro visi integriniai grandynai, kuriems taikoma visa toliau išvardyta jų gamybos metodologija ir techninės sąlygos, išskyrus atitinkamas jų funkcijas: a.Vienoda techninės ir programinės įrangos architektūra; b.Vienodas projektavimas ir gamybos technologija; ir c . Vienodos pagrindinės charakteristikos. „Pagrindinis mokslinis tyrimas“ (GTN NTN) – eksperimentinis arba teorinis darbas, labiausiai skirtas naujoms žinioms apie fundamentinius reiškinių principus arba stebimus faktus įgyti, nebūtinai pirmiausia nukreiptus specialiems praktiniams tikslams ir uždaviniams spręsti. (Akselerometro rodmenų) „poslinkis“ (7) – akselerometro išėjimo rodmuo, kai nėra greitinimo. „Kilnojimasis“ (2) – ašinis perkėlimas vienu pagrindinio suklio sūkiu, matuojamas plokštumoje, statmenoje suklio plokštumai, prie suklio plokštumos išorinio taško (žr. ISO 230/1 1986, 5.63 punktą) „Anglies pluošto ruošiniai“ (1) – tvarkingas dengtų ar nedengtų plaušų išdėstymas, norint sudaryti karkasą, kol bus įpiltas rišiklis kompozitui formuoti. „CE“ – „skaičiavimo elementas“. „CEP“ (lygios tikimybės skritulys) (7) – tikslumo matas; skritulio, centruoto tam tikroje objekto srityje, kurią veikia 50 % naudingosios apkrovos, spindulys. „Cheminis lazeris“ (6) – „lazeris“, kuriame sužadintus elementus sukuria cheminės reakcijos metu išsiskirianti energija. „Cheminis mišinys“ (1) – kietas, skystas ar dujinis produktas, sudarytas iš dviejų ar daugiau komponentų, kurie tarpusavyje nesąveikauja esant toms sąlygoms, kuriomis saugomas jų mišinys. „Oro cirkuliacija valdomo sukimosi šalinimo arba krypties valdymo sistemos“ (7) – sistemos, kuriose naudojamas oro pūtimas virš aerodinaminių paviršių, norint padidinti arba valdyti jėgas, kurias sukuria paviršiai. „Civilinis orlaivis“ (1 7 9) – „orlaivis“, civilinės aviacijos įgaliotųjų atstovų įrašytas pagal paskirtį į paskelbtus tinkamų skrydžiams orlaivių sąrašus, skirtas skraidyti komerciniais civiliniais vidaus ir tarptautiniais maršrutais arba naudoti teisėtais civiliniais, asmeniniais arba verslo tikslais. N.B.: Taip pat žr. „orlaivis“. „Sumaišytas“ (1) – termoplastinių ir sustiprintųjų plaušinių gijų sumaišymas, norint pagaminti plaušiniu sustiprintą „rišiklio“ mišinį galutinei plaušinei formai. „Smulkinimas“ (1) – medžiagos skaidymas trinant arba malant. „Signalizavimas (signalų perdavimas) bendruoju kanalu“ (5) – signalinių duomenų perdavimo būdas, kai tarp stočių vienu kanalu žymėtais pranešimais perduodama signalinė informacija, susijusi su tinklo grandinių arba iškvietų sudėtingumu, ir kitokia informacija, naudojama tinklui valdyti. „Ryšių kanalo valdiklis“ (4) – sietuvas, valdantis sinchroninės ar asinchroninės skaitmeninės informacijos srautą. Valdiklis – tai elektroninis ryšių prieigą laiduojantis mazgas, kuris gali būti įstatytas į kompiuterį arba į ryšių įrenginį. „Kompozitas“ (1 2 6 8 9) – „rišiklis“ ir papildomoji fazė arba papildomosios fazės, kurias sudaro dalelės, siūlai, plaušai ar specialiai suprojektuotas kitas junginys, naudojamas specialiam tikslui ar tikslams. „Sudėtinių teorinių operacijų vykdymo sparta“ („CTP“) (3 4) – skaičiavimo spartos matas, išreiškiamas milijonais teorinių operacijų per sekundę (Mtops), apskaičiuotas naudojant „skaičiavimo elementų“ („CE“) junginius. N.B.: Žr. 4 kategorijos techninę pastabą. „Kryžminis sukamasis stalas“ (2) – stalas, leidžiantis sukti ir palenkti ruošinį apie dvi nelygiagrečias ašis, kurios, esant „kontūriniam valdymui“, gali būti derinamos vienu metu. „Skaičiavimo elementas“ („CE“) (4) – pats smulkiausias skaičiavimo įtaisas, atliekantis aritmetinį ar loginį veiksmą. „Kontūrinis valdymas“ (2) – skaitmeninis dviejų ar daugiau judesių valdymas, atliekamas pagal komandas, kurios nurodo kitą reikiamą padėtį ir reikiamus pastūmos į tą padėtį greičius. Šie pastūmos greičiai yra keičiami atsižvelgiant į tai, kad būtų sukuriamas norimas kontūras (žr. ISO/DIS 2806 – 1980). „Krizinė temperatūra“ (1 3 6) (kartais nurodoma kaip fazinio virsmo temperatūra) – savitoji „superlaidžiosios“ medžiagos temperatūra, kuriai esant išnyksta medžiagos nuolatinės srovės varža. „Kriptografija“ (5) – mokslo ir technikos sritis, pateikianti principus, priemones ir metodus, kaip pakeisti duomenis, siekiant paslėpti jų informacijos turinį, sutrukdyti keisti neiššifruotus duomenis ar neleistinai jais naudotis. „Kriptografijoje“ yra leidžiama keisti informaciją, tik naudojant vieną ar daugiau 'slaptųjų parametrų' (pvz., kriptografinius kintamuosius) arba susietąjį raktų paskirstymą. N.B.: 'Slaptasis parametras': pastovusis dydis arba raktas, laikomas slaptai nuo kitų arba žinomas tik tam tikrai grupei . „CTP“ – „sudėtinių teorinių operacijų vykdymo sparta“. „Duomenų bazėmis pagrįstos ('DBNR') (7) navigacijos sistemos“ – sistemos, naudojančios įvairius iš anksto išmatuotų kartografinių duomenų integruotus šaltinius, siekiant dinaminiu būdu teikti tikslią navigacijos informaciją. Šiems duomenų šaltiniams pirmiausia priskiriami batimetriniai jūrlapiai, žvaigždėlapiai, gravimetriniai žemėlapiai, magnetometriniai žemėlapiai arba trimačiai skaitmeniniai topografiniai žemėlapiai. „Deformuojamieji veidrodžiai“ (6) (taip pat žinomi kaip prisitaikomieji optiniai veidrodžiai) veidrodžiai, turintys: a. Vieną tolydųjį optinį atspindintįjį paviršių, kuris yra dinamiškai deformuojamas sudarant atskirus sukamuosius momentus arba jėgas, kad būtų kompensuojami krentančio į veidrodį optinio signalo iškreipiai; arba b. Daugelį optinių atspindinčiųjų elementų, kurie gali būti atskirai ir įvairiai perstatinėjami sudarant sukamuosius momentus arba jėgas, kad būtų kompensuojami krentančio į veidrodį optinio signalo iškreipiai. „Nusodrintasis uranas“ (0) – uranas, kuriame izotopo 235 yra mažiau nei gamtiniame urane. „Kūrimas“ (GTN NTN AII) yra susijęs su visomis darbų fazėmis iki serijinės gamybos, tokiomis kaip: projektavimas, projekto tyrimas, projekto analizė, projekto koncepcijos, prototipų surinkimas ir bandymai, bandomosios gamybos schemos, projektavimo duomenys, projektavimo duomenų suteikimas gaminiui, konfigūracijos projektavimas, tarpusavio funkciškumo projektavimas, išdėstymas. „Difuzinis suvirinimas“ (1 2 9) – mažiausiai dviejų atskirų metalų kietosios fazės molekulinis susijungimas į vieną gabalą, susidarant ryšio stipriui, lygiaverčiam silpnesniojo ryšio medžiagos stipriui. „Skaitmeninis kompiuteris“ (4 5) – įrenginys, kuriuo, naudojant vieną ar kelis diskrečiuosius kintamuosius, galima atlikti visas toliau išvardytas operacijas: a. Priimti duomenis; b. Saugoti duomenis arba komandas pastoviosiose arba keičiamosiose (įrašomosiose) atmintinėse; c. Apdoroti duomenis pagal saugomas ir modifikuojamas komandų sekas; ir d. Užtikrinti duomenų išvedimą. N.B.: Saugomų komandų sekų modifikavimas apima pastoviųjų atmintinių pakeitimą, tačiau ne fizinį montažo ar tarpusavio sujungimų keitimą. „Skaitmeninio persiuntimo (perdavimo) sparta“ (5) tiesioginio informacijos perdavimo į bet kokią laikmeną visumine bitų sparta. N.B.: Taip pat žr. „visuminė skaitmeninio persiuntimo [perdavimo] sparta“. „Tiesioginis hidraulinis presavimas“ (2) – deformacijos procesas, kai naudojamas skysčiu užpildytas lankstusis balionas, tiesiogiai liečiantis ruošinį. „(Giroskopo) slinkio sparta“ (7) – išėjimo nuokrypio nuo norimos vertės laikinio kitimo sparta. Ją sudaro atsitiktinis ir sistemingasis sandai, ji išreiškiama ekvivalentiniu įėjimo kampiniu poslinkiu atitinkamos inercinės sistemos atžvilgiu per laiko vienetą. „Dinaminis prisitaikomasis maršruto parinkimas“ (5) – automatinis pranešimų srauto maršruto pakeitimas remiantis krypties nustatymu ir esamo tikrojo tinklo sąlygų analize. N.B.: Tai neapima maršruto parinkimo pagal išankstinę informaciją . „Dinaminiai signalų analizatoriai“ (3) – signalų analizatoriai, kuriuose naudojamas skaitmeninis diskretizavimas ir transformacijos technika, norint sudaryti tam tikrų signalų Furjė spektro vaizdą, įskaitant amplitudžių ir fazių informaciją. N.B.: Taip pat žr. „signalų analizatoriai“. „Efektyvusis gramas“ (0 1) naudojamas apibūdinti „specialųjį branduolinį kurą“: a. Plutonio izotopų ir urano 233 atveju – tai izotopų svoris, išreikštas gramais; b. Urano, sodrinto 1 procentu ar daugiau urano izotopu 235, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš sodrinimo, išreikšto dešimtosiomis svorio dalimis, kvadrato; c. Urano, sodrinto mažiau kaip 1 procentu urano izotopu 235, atveju – tai elemento svoris, išreikštas gramais ir padaugintas iš 0,0001; „Elektroninis mazgas“ (2 3 4 5) – tam tikro kiekio elektroninių komponentų (pvz. “,grandinės elementų”, 'diskrečiųjų komponentų', integrinių grandynų ir kt.) junginys, skirtas atlikti specialias funkcijas; jis yra pakeičiamas kaip objektas ir paprastai jį galima išmontuoti. N.B. 1: 'Grandinės elementas': pavienė aktyvioji arba pasyvioji funkcinė elektroninės grandinės dalis, tokia kaip vienas diodas, vienas tranzistorius, vienas rezistorius, vienas kondensatorius ir kt. N.B. 2: 'Diskretusis komponentas': korpusinis 'grandinės elementas', turintis išorinius išvadus. „Elektroniniu būdu valdoma fazuotoji gardelinė antena“ (5 6) – antena, kuri formuoja pluoštą, naudodama fazinį sąryšį, t.y. pluošto kryptis yra valdoma spinduliavimo elementų kompleksiniais žadinimo koeficientais; pluošto kryptis, panaudojus elektrinį signalą, gali būti keičiama pagal azimutą arba pagal aukštį, arba pagal abu tiek esant perdavimui, tiek ir priėmimui. „Galiniai vykdymo įtaisai“ (2) – griebtuvai, „aktyvieji įrankiniai įtaisai“ ir bet kurios kitos įrankinės priemonės, kurios yra įdedamos į roboto manipuliatoriaus rankos laikiklinį antgalį. N.B.: 'Aktyvusis įrankinis įtaisas' – įtaisas, naudojamas suteikti ruošiniui judesio jėgą, apdorojimo energiją arba krypčiai nustatyti. „Ekvivalentinis tankis“ (6) – visuminė šviesa, tenkanti vienetiniam optiniam plotui, projektuojamam į optinį paviršių. „Ekspertinės sistemos“ (7) – teikiančios rezultatus sistemos, taikydamos