Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės /* KOM/2010/0470 galutinis - NLE 2010/0247 */





[pic] | EUROPOS KOMISIJA | Briuselis, 2010.9.14 KOM(2010) 470 galutinis 2010/0247 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS PASIūLYMO APLINKYBėS 110 - Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką, bendrąja žuvininkystės politika (BŽP) siekiama užtikrinti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami laikantis tvarių ekonominių, aplinkos ir socialinių sąlygų. Svarbi priemonė siekiant šio tikslo yra kiekvienais metais nustatomos žvejybos galimybės, t. y. bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK), kvotos ir žvejybos pastangų apribojimai. Šio pasiūlymo tikslas − nustatyti 2011 m. valstybių narių komerciškai svarbiausių Baltijos jūros žuvų išteklių žvejybos galimybes. - Bendrosios aplinkybės Pagrindinė su pasiūlymu susijusi informacija išdėstyta Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“ (COM (2010) 241 galutinis). Siekiant supaprastinti su metiniu BLSK ir kvotomis susijusius sprendimus ir siekiant, kad jie būtų aiškesni, nuo 2006 m. žvejybos Baltijos jūroje galimybės nustatomos atskiru reglamentu – 2005 m. gruodžio 22 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 52/2006, nustatančiu Baltijos jūroje 2006 m. taikomas tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybes ir susijusias sąlygas. Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetas (ŽMTEK) atitinkamai 2010 m. gegužės mėn. ir 2010 m. birželio mėn. pateikė mokslines rekomendacijas dėl žvejybos Baltijos jūroje galimybių 2011 m. Pasiūlymą sudaro du žvejybai Baltijos jūroje valdyti 2011 m. svarbūs skyriai: pirmame skyriuje nustatomi BLSK ir kvotos, o antrame apribojamos žvejybos pastangos. - Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos Žvejybos galimybės ir jų paskirstymo valstybėms narėms tvarka reglamentuojami kasmet. Naujausias reglamentas yra 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1226/2009, kuriuo nustatomos Baltijos jūroje 2010 m. taikomos tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės ir susijusios sąlygos. Žvejybai Baltijos jūroje valdyti taip pat svarbus 2005 m. gruodžio 21 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2187/2005 dėl žuvų išteklių apsaugos techninėmis priemonėmis Baltijos jūroje, Beltų ir Zundo sąsiauriuose, iš dalies keičiantis Reglamentą (EB) Nr. 1434/98 ir panaikinantis Reglamentą (EB) Nr. 88/98. 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą bei iš dalies keičiančiame Reglamentą (EEB) Nr. 2847/93 ir panaikinančiame Reglamentą (EB) Nr. 779/97, apibūdintos atitinkamų atlantinių menkių išteklių atkūrimo kontrolės ir stebėsenos priemonės. Jame taip pat išdėstytos vakarinės ir rytinės dalies atlantinių menkių išteklių BLSK ir susijusių žvejybos pastangų apribojimų nustatymo taisyklės. - Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Siūlomos priemonės atitinka bendrosios žuvininkystės politikos tikslus ir yra suderinamos su Sąjungos darnaus vystymosi politika. KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS - Patirties kaupimas ir panaudojimas Pagrindinės organizacijos ir (arba) ekspertai, su kuriais konsultuotasi Konsultuotasi su šiomis mokslinėmis organizacijomis: Tarptautine jūrų tyrinėjimo taryba (TJTT) ir Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetu (ŽMTEK). Bendrija kasmet prašo TJTT ir ŽMTEK pateikti mokslines rekomendacijas dėl svarbių žuvų išteklių būklės. Gautose rekomendacijose aptarti visi Baltijos jūros žuvų ištekliai, kurių BLSK siūloma nustatyti?, išskyrus 31 pakvadračio jūrines plekšnes ir atlantines silkes, dėl kurių šiais metais rekomendacijų nepateikta. - Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis Konsultuotasi su Baltijos jūros regiono patariamąja taryba (BJRPT) 2010 m. birželio mėn. vykusiame jos bendros priedugnio, lašišinių ir pelaginių rūšių žuvų žvejybos darbo grupės posėdyje, remiantis Komisijos komunikatu „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“. Pasiūlymą moksliškai pagrindė TJTT ir ŽMTEK. Jūrų reikalų ir žuvininkystės generalinis direktoratas pateikė taisykles, kurių jis žada laikytis nustatydamas 2011 m. BLSK ir kvotas pagal politikos pareiškimą. Pasiūlymu išsamiai apsvarstytos šiame posėdyje pareikštos preliminarios nuomonės, taip pat bei vėliau pateiktos raštiškos rekomendacijos dėl visų susijusių žuvų išteklių ir į jas atsižvelgta, nepažeidžiant galiojančios politikos ir nepabloginant pažeidžiamų išteklių būklės. BJRPT pritaria, kad nustatant BLSK būtų taikomas daugiametis atlantinių menkių išteklių valdymo planas, tačiau nesutinka, kad taikant šį planą žvejybos pastangos būtų laipsniškai pritaikytos. Be to, ji nesutinka, kad BLSK būtų pritaikytas prie ilgalaikių tausių žvejybos lygių, jei, BJRPT nuomone, išteklių būklė yra stabili, o mokslinių rekomendacijų nepakanka konkrečios kvotos sumažinimui pagrįsti. - Poveikio vertinimas Jei siūlomos priemonės bus įgyvendintos, ES laivų žvejybos Baltijos jūroje galimybės visų sužvejojamų atitinkamų rūšių žuvų kiekio atžvilgiu iš viso sumažės maždaug 17 %. Kai kurių atlantinių silkių ir atlantinių šprotų išteklių žvejybos galimybės mažinamos todėl, kad mirtingumo dėl žvejybos lygis viršija didžiausią tausią žvejybą užtikrinantį sužvejotų žuvų kiekį arba atsargumo principu grindžiamą kiekį ir todėl, kad ištekliai nepakankamai pasipildė. Didžiausią ekonominį poveikį turėsiantis sumažinimas yra atlantinių šprotų BLSK sumažinimas; šis BLSK mažinamas todėl, kad sužvejojamų šių išteklių žuvų kiekis viršija atsargumo principu grindžiamą kiekį. Vadovaujantis daugiamečiu planu padidinti Baltijos jūros vakarinės ir rytinės dalies atlantinių menkių BLSK. Pasiūlymas yra ne tik trumpalaikis sprendimas, bet ir dalis per ilgesnį laiką įgyvendintino metodo, kurį taikant žvejybos mastas laipsniškai mažinamas tol, kol bus užtikrintas ilgalaikis tausus žvejybos lygis. Todėl, taikant pasiūlyme nustatytą metodą, per vidutinės trukmės arba ilgą laikotarpį žvejybos pastangos sumažės, tačiau ilguoju laikotarpiu kvotos išliks stabilios arba padidės. Numatoma, kad taikant metodą ilgos trukmės laikotarpiu sumažės poveikis aplinkai dėl žvejybos pastangų sumažėjimo, dėl mažesnio laivų skaičiaus ir (arba) sumažėjusių vidutinių kiekvieno laivo žvejybos pastangų, o iškraunamų žuvų kiekis nepakis arba padidės. Žvejybos veiklos tausumas ilguoju laikotarpiu padidės. TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI - Siūlomų veiksmų santrauka Pasiūlymu nustatomi ES žvejybos rajonuose ir tarptautiniuose žvejybos rajonuose, kuriuose ES laivai vykdo žvejybos veiklą, taikomi leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio ir žvejybos pastangų apribojimai siekiant bendrosios žuvininkystės politikos tikslo – užtikrinti biologiškai, ekonomiškai ir socialiai tausų žuvininkystės lygį. - Teisinis pagrindas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalis. - Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso Sąjungos išimtinei kompetencijai, kaip nurodyta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 1 dalies d punkte. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. - Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl toliau nurodytų priežasčių. Bendroji žuvininkystės politika yra bendroji politika. Pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį Taryba privalo priimti žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. Atitinkamu Tarybos reglamentu valstybėms narėms skiriamos žvejybos galimybės. Atsižvelgdamos į Reglamento Nr. 2371/2002 20 straipsnio 3 dalį, valstybės narės tas galimybes gali paskirstyti regionams arba veiklos vykdytojams taip, kaip jos mano esant tinkama. Taigi valstybės narės gali pasirinkti joms tinkamą socialinį ir (arba) ekonominį paskirtų žvejybos galimybių naudojimo modelį. Pasiūlymas neturi papildomo finansinio poveikio valstybėms narėms. Taryba šį reglamentą priima kasmet; viešosios bei privačios priemonės jam įgyvendinti jau parengtos. - Pasirinkta priemonė Siūloma priemonė – reglamentas. Tai žuvininkystės valdymo pasiūlymas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 43 straipsnio 3 dalį ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnį. POVEIKIS BIUDžETUI Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. PAPILDOMA INFORMACIJA - Supaprastinimas Pasiūlyme numatyta supaprastinti valdžios institucijų (ES arba nacionalinių) administracinę tvarką, ypač su žvejybos pastangų valdymu susijusius reikalavimus. - Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga Pasiūlymas teikiamas dėl 2011 m. metinio reglamento, todėl jame persvarstymo sąlygos nėra. - Išsamus paaiškinimas Šiuo pasiūlymu nustatomos valstybių narių tam tikrų žuvų išteklių arba išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje 2011 m. galimybės ir su jomis susijusios sąlygos. Siūlomi kiekiai grindžiami mokslinėmis rekomendacijomis, konsultacijomis su BJRPT ir bendrosiomis BLSK bei kvotų nustatymo nuostatomis, apibrėžtomis Komisijos komunikate „Konsultacijos dėl 2011 m. žvejybos galimybių“. Atsižvelgiant į Komisijos ketinimus užtikrinti tausų žuvininkystės išteklių naudojimą laikantis Sąjungos politikos ir tarptautinių įsipareigojimų ir tuo pačiu išlaikyti stabilias žvejybos galimybes, metiniai BLSK skirtumai kiek įmanoma apriboti, atsižvelgiant į atitinkamo išteklio būklę. Valstybėms narėms skirti BLSK ir kvotos nurodyti I priede, o žvejybos pastangų apribojimai – II priede. Siūlomi atlantinių menkių išteklių BLSK ir žvejybos pastangų apribojimai atitinka Baltijos jūros atlantinių menkių ištekliams ir žvejybos būdams, kuriuos taikant žvejojami tie ištekliai, daugiamečiame plane taikomą laipsnišką metodą. Pagrindinė plano dalis – laipsniškai mažinti mirtingumo dėl žvejybos lygį iki ilgalaikių tausių žvejybos lygių, kuriais bus užtikrintas išteklių atkūrimas ir dideli bei stabilūs sužvejojamų žuvų kiekiai. Jūrų ir vidaus vandenyse reikia taikyti papildomas Baltijos jūros atlantinių lašišų išteklių valdymo priemones, kad prireikus būtų palengvintas veiksmingas išteklių atkūrimas. Todėl rengiamas atlantinių lašišų išteklių valdymo planas. 2010/0247 (NLE) Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS kuriuo nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 3 dalį, atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, kadangi: 1. Pagal Sutarties 43 straipsnio 3 dalį Taryba, remdamasi Komisijos pasiūlymu, priima žvejybos galimybių nustatymo ir paskirstymo priemones. 2. Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] reikalaujama, kad Taryba, atsižvelgdama į turimas mokslines rekomendacijas, visų pirma į Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) parengtą ataskaitą, priimtų priemones, reikalingas siekiant užtikrinti galimybę naudotis vandenimis bei ištekliais ir vykdyti tausią žvejybos veiklą. 3. Taryba privalo nustatyti bendrą leidžiamą sužvejoti kiekį (BLSK) pagal žvejybos rajonus arba žvejybos rajonų grupes. Žvejybos galimybės valstybėms narėms turėtų būti paskirstytos taip, kad kiekvienai valstybei narei būtų užtikrintas sąlyginis kiekvienos išteklių rūšies žvejybos arba žvejybos kiekviename rajone stabilumas, tinkamai atsižvelgiant į bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, nustatytus Reglamentu (EB) Nr. 2371/2002. Be to, kad žvejybos galimybės būtų nustatytos kuo tinkamiau ir būtų taikomos veiksmingai, turėtų būti nustatytos tam tikros joms būtinos ir su jomis funkciškai susietos sąlygos. 4. BLSK turėtų būti nustatyti remiantis turimomis mokslinėmis rekomendacijomis ir atsižvelgiant į biologinius, socialinius ir ekonominius aspektus, kartu užtikrinant vienodas veiklos sąlygas visiems žvejybos sektoriams. Todėl būtina atsižvelgti į nuomones, pareikštas konsultacijose su suinteresuotosiomis šalimis, ypač susitikimuose su Žuvininkystės ir akvakultūros patariamojo komiteto ir atitinkamų regioninių patariamųjų tarybų atstovais. 5. Išteklių, kuriems valdyti parengti specialūs daugiamečiai planai, žvejybos galimybės turėtų būti nustatytos pagal tuose planuose apibrėžtas taisykles. Todėl Baltijos jūros atlantinių menkių leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai ir žvejybos pastangų apribojimai turėtų būti nustatyti pagal 2007 m. rugsėjo 18 d. Tarybos reglamente (EB) Nr. 1098/2007, nustatančiame Baltijos jūros menkių išteklių ir jų žvejybos būdų daugiametį planą[2], nustatytas taisykles. 6. Šiame reglamente nustatytos žvejybos galimybės naudojamos pagal 2009 m. lapkričio 20 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1224/2009, nustatantį Bendrijos kontrolės sistemą, kuria užtikrinamas bendrosios žuvininkystės politikos taisyklių laikymasis[3], ypač jo 33 ir 34 straipsnius, susijusius su sužvejoto kiekio ir žvejybos pastangų registravimu ir duomenų apie žvejybos galimybių išnaudojimą perdavimu. 7. Pagal 1996 m. gegužės 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 847/96, nustatančio bendrų leistinų sugavimų ir kvotų kasmetinio valdymo papildomas sąlygas[4], 2 straipsnį reikia nustatyti išteklius, kuriems taikomos tame reglamente nurodytos įvairios priemonės. 8. Siekiant užtikrinti pragyvenimo šaltinį ES žvejams, svarbu, kad žvejybą šiuose rajonuose būtų galima pradėti 2011 m. sausio 1 d., PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: I SKYRIUS Taikymo sritis ir sąvokų apibrėžtys 1 straipsnis Dalykas Šiuo reglamentu nustatomos 2011 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos Baltijos jūroje galimybės. 2 straipsnis Taikymo sritis Šis reglamentas taikomas ES laivams, vykdantiems veiklą Baltijos jūroje. 3 straipsnis Apibrėžtys Be nustatytųjų Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 3 straipsnyje, šiame reglamente vartojamos tokios apibrėžtys: a) Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) zonos – Reglamento (EB) Nr. 2187/2005 I priede nustatyti geografiniai rajonai; b) Baltijos jūra – TJTT 22–32 pakvadračiai; c) ES laivas – su valstybės narės vėliava plaukiojantis ir Sąjungoje įregistruotas žvejybos laivas; d) bendras leidžiamas sužvejoti kiekis (BLSK) – kasmet leidžiamas sužvejoti kiekvieno išteklio kiekis; e) kvota – Sąjungai, valstybei narei arba trečiajai valstybei skirto BLSK dalis; f) nebuvimo uoste diena – nepertraukiamas 24 valandų laikotarpis, kuriuo laivas nebūna uoste, arba šio laikotarpio dalis. II SKYRIUSŽvejybos galimybės 4 straipsnis Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai ir jo paskirstymas Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, šių apribojimų paskirstymas valstybėms narėms ir papildomos sąlygos pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 2 straipsnį nurodyti I priede. 5 straipsnis Specialiosios žvejybos galimybių paskirstymo nuostatos 1. I priede nustatytos žvejybos galimybės valstybėms narėms paskirstomos nedarant poveikio: a) žvejybos galimybėms, kuriomis pasikeista pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnio 5 dalį; b) perskirstymui pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37 straipsnį; c) papildomiems žuvų kiekiams, kuriuos leidžiama iškrauti pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnį; d) pagal Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnį perkeliamiems neišnaudotiems kiekiams; e) išskaitymams, atliekamiems pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 37, 105, 106 ir 107 straipsnius. 2. Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis taikomas ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK, o to reglamento 3 straipsnio 2 bei 3 dalys ir 4 straipsnis taikomi ištekliams, kuriems taikomas mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK, išskyrus atvejus, kai šio reglamento I priede nurodyta kitaip. 6 straipsnis Sužvejotų žuvų ir priegaudos iškrovimo sąlygos Išteklių, kuriems nustatyti leidžiamo sužvejoti kiekio apribojimai, žuvis galima laikyti laive arba iškrauti tik jeigu: a) žuvis sužvejojo kvotą turinčios valstybės narės laivai ir ta kvota nėra išnaudota, arba b) sužvejotą kiekį sudaro Sąjungos kvotos dalis, kuri nebuvo paskirstyta valstybėms narėms kvotomis, ir ta Sąjungos kvota neišnaudota. 7 straipsnis Žvejybos pastangų apribojimai 1. Žvejybos pastangų apribojimai nustatyti II priede. 2. 1 dalyje nurodyti apribojimai taikomi TJTT 27 ir 28.2 pakvadračiams, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 2 dalį tiems pakvadračiams netaikyti to reglamento 8 straipsnio 1 dalies b punkte, 3, 4 bei 5 dalyse ir 13 straipsnyje nustatytų apribojimų. 3. 1 dalyje nurodyti apribojimai netaikomi TJTT 28.1 pakvadračiui, jei Komisija nėra priėmusi sprendimo pagal Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 29 straipsnio 4 dalį, kad tam pakvadračiui taikomi Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punkte ir 3, 4 bei 5 dalyse nustatyti apribojimai. III SKYRIUSBaigiamosios nuostatos 8 straipsnis Duomenų perdavimas Valstybės narės, pagal Reglamento (EB) Nr. 1224/2009 33 ir 34 straipsnius Komisijai siųsdamos duomenis apie iškrautus sužvejotų žuvų kiekius, naudoja šio reglamento I priede nustatytus išteklių kodus. 9 straipsnis Įsigaliojimas Šis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje . Jis taikomas nuo 2011 m. sausio 1 d. Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje Tarybos vardu Pirmininkas I PRIEDAS Leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai, taikomi ES laivams rajonuose, kuriuose galioja leidžiamo sužvejoti žuvų kiekio apribojimai pagal rūšis ir žvejybos rajoną Šiose lentelėse nustatyti kiekvieno išteklio BLSK bei kvotos (gyvojo svorio tonomis, nebent nurodyta kitaip) ir susijusios kasmetinio kvotų valdymo sąlygos. Nuorodos į žvejybos zonas reiškia nuorodas į TJTT zonas, jei nenurodyta kitaip. Kiekvieno rajono žuvų ištekliai nurodomi pagal lotyniškus abėcėlės tvarka išdėstytus rūšių pavadinimus. Toliau šio reglamento taikymo tikslais pateikiama lotyniškų ir bendrinių pavadinimų atitikmenų lentelė: Mokslinis pavadinimas | Triraidis kodas | Bendrinis pavadinimas | Clupea harengus | HER | Atlantinė silkė | Gadus morhua | COD | Atlantinė menkė | Platichthys flesus | FLE | Europinė upinė plekšnė | Pleuronectes platessa | PLE | Jūrinė plekšnė | Psetta maxima | TUR | Paprastasis otas | Salmo salar | SAL | Atlantinė lašiša | Sprattus sprattus | SPR | Atlantinis šprotas | Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 30–31 pakvadračiai | Clupea harengus | HER/3D30.; HER/3D31. | Suomija | 74 607 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Švedija | 16 393 | (2) | ES | 91 000 | (3) | BLSK | 91 000 | (1) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 2 460 t. (2) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 540 t. (3) 31 pakvadratyje leidžiamas sužvejoti kiekis ribojamas iki 3 000 t. | Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 22–24 pakvadračiai | Clupea harengus | HER/3B23.; HER/3C22.; HER/3D24. | Danija | 2 227 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 8 763 | Suomija | 1 | Lenkija | 2 067 | Švedija | 2 826 | ES | 15 884 | BLSK | 15 884 | Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 25–27, 28.2, 29 ir 32 pakvadračių ES vandenys | Clupea harengus | HER/3D25.; HER/3D26.; HER/3D27.; HER/3D28.; HER/3D29.; HER/3D32. | Danija | 2 016 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 535 | Estija | 10 295 | Suomija | 20 097 | Latvija | 2 541 | Lietuva | 2 675 | Lenkija | 22 831 | Švedija | 30 650 | ES | 91 640 | BLSK | Netaikoma | Rūšis | Atlantinė silkė | Zona | 28.1 pakvadratis | Clupea harengus | HER/03D.RG | Estija | 15 082 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Latvija | 17 578 | ES | 32 660 | BLSK | 32 660 | Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 25–32 pakvadračių ES vandenys | Gadus morhua | COD/3D25.; COD/3D26.; COD/3D27.; COD/3D28.; COD/3D29.; COD/3D30.; COD/3D31.; COD/3D32. | Danija | 13 544 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK | Vokietija | 5 388 | Estija | 1 320 | Suomija | 1 036 | Latvija | 5 036 | Lietuva | 3 318 | Lenkija | 15 595 | Švedija | 13 721 | ES | 58 957 | BLSK | Netaikoma | Rūšis | Atlantinė menkė | Zona | 22–24 pakvadračių ES vandenys | Gadus morhua | COD/3B23.; COD/3C22.; COD/3D24. | Danija | 8 206 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 4 012 | Estija | 182 | Suomija | 161 | Latvija | 679 | Lietuva | 440 | Lenkija | 2 196 | Švedija | 2 924 | ES | 18 800 | BLSK | 18 800 | Rūšis | Jūrinė plekšnė | Zona | 22–32 pakvadračių ES vandenys | Pleuronectes platessa | PLE/3B23.; PLE/3C22.; PLE/3D24.; PLE/3D25.; PLE/3D26.; PLE/3D27.; PLE/3D28.; PLE/3D29.; PLE/3D30.; PLE/3D31.; PLE/3D32. | Danija | 2 179 | Mokslinėmis rekomendacijomis nepagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 242 | Lenkija | 456 | Švedija | 164 | ES | 3 041 | BLSK | 3 041 | Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | 22–31 pakvadračių ES vandenys | Salmo salar | SAL/3B23.; SAL/3C22.; SAL/3D24.; SAL/3D25.; SAL/3D26.; SAL/3D27.; SAL/3D28.; SAL/3D29.; SAL/3D30.; SAL/3D31. | Danija | 51 829 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 5 767 | (1) | Estija | 5 267 | (1) | Suomija | 64 627 | (1) | Latvija | 32 965 | (1) | Lietuva | 3 875 | (1) | Lenkija | 15 723 | (1) | Švedija | 70 056 | (1) | ES | 250 109 | (1) | BLSK | Netaikoma | __________ | (1) Nurodomas žuvų skaičius. | Rūšis | Atlantinė lašiša | Zona | 32 pakvadračio ES vandenys | Salmo salar | SAL/3D32. | Estija | 1 581 | (1) | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Suomija | 13 838 | (1) | ES | 15 419 | (1) | BLSK | Netaikoma | _________ | (1) Nurodomas žuvų skaičius. | Rūšis | Atlantinis šprotas | Zona | 22–32 pakvadračių ES vandenys | Sprattus sprattus | SPR/3B23.; SPR/3C22.; SPR/3D24.; SPR/3D25.; SPR/3D26.; SPR/3D27.; SPR/3D28.; SPR/3D29.; SPR/3D30.; SPR/3D31.; SPR/3D32. | Danija | 26 236 | Mokslinėmis rekomendacijomis pagrįstas BLSK Reglamento (EB) Nr. 847/96 3 straipsnis netaikomas. Reglamento (EB) Nr. 847/96 4 straipsnis netaikomas. | Vokietija | 16 621 | Estija | 30 466 | Suomija | 13 734 | Latvija | 36 796 | Lietuva | 13 310 | Lenkija | 78 087 | Švedija | 50 719 | ES | 265 969 | BLSK | Netaikoma | II PRIEDAS Žvejybos pastangų apribojimai 1. Valstybės narės užtikrina, kad su jų vėliava plaukiojantiems žvejybos laivams žvejoti tralais, daniškais velkamaisiais tinklais arba panašiais žvejybos įrankiais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba daugiau, statomais žiauniniais tinklais, pinkliaisiais tinklais arba sieniniais tinklais, kurių tinklinio audeklo akių dydis yra 90 mm arba daugiau, inkarinėmis ūdomis, ūdomis, išskyrus dreifuojančias ūdas, skrituliais ir kapeliais būtų leidžiama ne ilgiau nei: a) 163 nebuvimo uoste dienas 22–24 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo balandžio 1 d. iki 30 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies a punktas, ir b) 160 nebuvimo uoste dienų 25–28 pakvadračiuose, išskyrus laikotarpį nuo liepos 1 d. iki rugpjūčio 31 d., kai taikomas Reglamento (EB) Nr. 1098/2007 8 straipsnio 1 dalies b punktas. 2. Didžiausias nebuvimo uoste dienų, kai laivas gali plaukioti abiejuose 1 punkto a ir b papunkčiuose apibrėžtuose žvejybos rajonuose ir žvejoti 1 punkte nurodytais žvejybos įrankiais, skaičius per metus negali būti viršyti didžiausio dienų, skirtų plaukioti viename iš tų dviejų rajonų, skaičiaus. [1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59. [2] OL L 248, 2007 9 22, p. 1. [3] OL L 343, 2009 12 22, p. 1. [4] OL L 115, 1996 5 9, p. 3.