LT    LT LT 
MT    MT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 30.1.2009 
SEK(2009) 90  
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
ES teisės aktų, reglamentuojan čių tekstilės pavadinimus ir ženklinim ą, supaprastinimas. 
Poveikio vertinimas. Santrauka 
 
{COM(2009) 31 galutinis} 
{SEC(2009) 91}
LT 2   LT  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
ES teisės aktų, reglamentuojan čių tekstilės pavadinimus ir ženklinim ą, supaprastinimas. 
Poveikio vertinimas. Santrauka 
ES teisės aktai, reglamentuojantys tekstil ės pavadinimus ir ženklinim ą, − tai trys direktyvos, 
pastaraisiais metais iš dalies pakeistos, norint įtraukti į Europos teis ės aktus naujus pluošt ų 
pavadinimus (suderinimas su techni kos pažanga). Direktyva 96/74/EB d ėl tekstilės 
pavadinim ų reikalaujama, kad tekstil ės gaminių pluoštų sudėčiai ženklinti b ūtų vartojami tik 
direktyvos I priede išvardyti suderinti pa vadinimai. Direktyvose 96/73/EB ir 73/44/EEB 
aprašyti analiz ės metodai, kuriuos reikia taikyti norint patikrinti, ar tekstil ės gaminio sud ėtis 
atitinka etiket ėje nurodyt ą informacij ą.  
Šias tekstil ės direktyvas reikia suderinti kiekvien ą kartą, kai į techninius priedus turi b ūti 
įtrauktas naujas bendrinis nauj o pluošto pavadinimas. Proced ūra pradedama, kai Komisijos 
tarnyboms pateikiami ūkinės veiklos vykdytojo parengti paraiš kos dokumentai. Politiniu ir 
teisiniu poži ūriu naujo pluošto pavadinimo įtraukimas t ėra mažas techninis ES teis ės aktų 
pakeitimas. Ta čiau kadangi teis ės aktai yra direkt yvos, visos valstyb ės narės turi imtis 
veiksmų perkelti iš dalies kei čiančias direktyvas į savo nacionalin ę teisę. Patirtis parod ė, kad 
nuo naujo pluošto prašymo pateik imo iki jo teisinio patvirti nimo ES praeina daug laiko. 
Europos Komisija pagal savo parengt ą teisės aktų supaprastinimo program ą pasiūlė peržiūrėti 
ES teisės aktus, reglamentuojan čius tekstil ės pavadinimus ir ženklinim ą, kad būtų galima juos 
lengviau suderinti su technikos pažanga. 
Pagrindinis esamos reglamentavimo  sistemos aspektas tiek valstyb ės institucijoms, tiek 
pramonei yra laikas nuo pradin ės paraiškos d ėl naujo pluošto pateikimo iki jo teisinio 
patvirtinimo visoje ES. Taigi, šios srities ES teis ės aktų suspaprastinimu daugiausiai siekiama 
palengvinti proced ūrą ir sutaupyti laiko įtraukiant nauj ą pluošto pavadinim ą į direktyv ų 
techninius priedus. Tod ėl išnagrin ėtais galimais politiniais sprendimais nedaromas poveikis 
tekstilės gaminių ženklinimui nurodant pluošto sud ėtį, o institucinis sprendim ų priėmimo 
procesas nekei čiamas. 
Kad būtų pasiektas tikslas sumažinti naujo tekstil ės pluošto pavadinimo teis ėtai rinkodarai ES 
laiką, numatytas sprendimas yra pakeisti tris esamas direktyvas vienu arba trimis 
reglamentais; palankiau vertinamas vienas reglamentas, jeigu Teis ės tarnyba patvirtins, kad 
šis sprendimas yra teisiškai tinkamas. 
Reglamentu bus supaprastintas suderi nimas su technikos pažanga. Valstyb ėms narėms 
nebereikės perkelti į nacionalin ę teisę direktyv ų technini ų priedų, todėl sumažės 
administracin ė našta. Be to, b ūtų galima leisti prekiauti tekstil ės pluoštais naujais 
pavadinimais 12 m ėnesių anksčiau, nei dabar, − tai būtų naudinga ūkinės veiklos 
vykdytojams. 
Taip pat buvo išnagrin ėta galimyb ė rasti neteisin į sprendim ą dėl tekstilės pavadinim ų. Tačiau 
atsisakyti ženklinti tekstil ės gaminius nurodant pavadinim ą nėra tinkamas sprendimas. Šios 
srities informacija yra svarbi vartotojams, nes patogumas susij ęs su tam tikr ų pluoštų 
savybėmis; ši informacija taip pat svarbi d ėl sveikatos priežas čių, nes kai kurie vartotojai 
LT 3   LT alergiškai reaguoja į tam tikrus pluoštus. Be to, šios srities Europos S ąjungos teis ės aktai buvo 
parengti norint suderi nti nacionalinius teis ės aktus ir išvengti technini ų kliūčių laisvam 
tekstilės gaminių judėjimui Bendrijos rinkoje. Ūkinės veiklos vykdytojams taip pat naudinga 
kurti naujus pluoštus, kurie b ūtų plačiai žinomi. 
Taip pat buvo išnagrin ėta savireguliavimo galimyb ė. Tačiau patirtis, įgyta nagrin ėjant naujų 
pluoštų pavadinim ų paraiškas, parod ė, kad siūlomi pavadinimai kartais b ūna labiau susij ę su 
prekės ženklu, nei su pluošto savyb ėmis, siūloma pluošto apibr ėžtis ne visada dera su pluošto 
savybėmis, todėl vartotojas gauna klaiding ą informacij ą, o siūlomi bandym ų metodai beveik 
visada yra neišsam ūs arba nepatikimi, tod ėl rinkos prieži ūros institucijos negali įvertinti 
atitikties. 
Valstybės narės į abi galimybes ži ūri nepalankiai. Tod ėl abu pirmiau min ėti galimi sprendimai 
išsamiau nagrin ėjami nebuvo. 
Taip pat buvo svarstyta, ar d ėl siūlomo teis ės aktų supaprastinimo b ūtų padarytas neigiamas 
poveikis aplinkai ir užimtumui. Neatrodo, kad supaprastinus teis ės aktus pakist ų dabartinė 
padėtis aplinkos atžvilgiu. N ėra įrodymų, kad aplinkos problemos b ūtų susijusios su nauj ų 
tekstilės pluoštų teikimo rinkai periodiškumu. Priešingai, galima teigti, kad pluošt ų, kurie gali 
pakeisti nat ūralius pluoštus, pvz., medviln ę, kurių gamybos procesas susij ęs su tam tikromis 
aplinkos apsaugos problemomis, gamybos skatinimas b ūtų naudingas aplinkai. Tod ėl nebuvo 
toliau tiriama, ar kasmet teikiant nauj ą tekstilės pluoštą rinkai atsirast ų potencialus neigiamas 
poveikis. 
Tokia pati pad ėtis ir užimtumo srityje. Jeigu d ėl ankstesnio tekstil ės gaminių teikimo rinkai 
atsirastų koks nors poveikis, jis gal ėtų būti tik teigiamas. Iš ties ų, tekstilės pluoštų srities 
naujovės − tai tik Europos tekstil ės ir drabuži ų pramonės konkurencijos pranašumas. Šis ir 
kiti aspektai pad ėjo pramonei per dešimtme čius įveikti modernizavimo ir restrukt ūrizavimo 
procesus ir išlikti toki ų sričių, kaip techniniai tekstil ės gaminiai ir mada, pasaulio lyderei. Šio 
sektoriaus tendencijos – mažiau įmonių, tačiau jos yra didesn ės ir modernesn ės, jose dirba 
mažiau, darbuotoj ų, tačiau jiems yra daugiau mokama. Darbo viet ų mažinimas Europos 
tekstilės ir drabuži ų pramonėje daugiausiai susij ęs su tarptautinio lygmens gamybos veiksni ų 
derinio poky čiais. Europoje, palyginti su kita is pasaulio regionais, technologij ų, žinių ir 
darbuotoj ų derinys teikia konkurencini ų pranašum ų gaminant didel ės pridėtinės vertės, 
kokybiškus ir naujoviškus gaminius, o įmonės reguliariai mažina masin ę gamybą. Taigi, nauji 
tekstilės pluoštai padeda suteikti nauj ą pobūdį tekstilės ir drabuži ų pramonei ir, nepaisant jos 
sumažėjusios dalies Europos ekonomikoje, jos gamybos prid ėtinė vertė tebėra 3,5 %1. Todėl 
nebuvo nustatyta ir toliau nagrin ėta siūlomo teis ės aktų supaprastinimo neigiamo poveikio 
užimtumui.  
Greta sprendimo parengti reglament ą buvo įvertintos kitos galimyb ės sumažinti laik ą nuo 
prašymo įtraukti nauj ą pluoštą pateikimo iki pluošto teisinio patvirtinimo ES. 
Pastarųjų metų patirtis parod ė, kad paraišk ų dokumentai beveik niekada neb ūna išsamūs, ypač 
aprašant bandym ų metodus. Tod ėl nuspręsta išnagrin ėti, ar ekonomin ės veiklos vykdytojai, 
vartotojai ir valstyb ės institucijos tur ėtų grynosios naudos, jei b ūtų parengtos konkretesn ės 
paraiškų dokument ų rengimo gair ės. 
                                                 
1 Eurostatas. 
LT 4   LT Be to, buvo svarstyta galimyb ė, kad, prieš pateikiant paraišk ų dokumentus Komisijos 
tarnybai, juos išnagrin ėtų viena iš esam ų specializuot ų laboratorij ų. 
Galiausiai buvo aptarta mintis standartizuoti su bandym ų metodais susijusi ų technini ų 
direktyvų turinį. Techninius metodus galima padary ti Europos standartais. Ši galimyb ė dar 
labiau supaprastint ų Europos S ąjungos teis ės aktus. Tod ėl vertėjo išnagrin ėti, ar toks 
veiksmas nekelia pavojaus pagrindiniam tikslui sutrumpinti teis ėto naujų pluoštų teikimo ES 
rinkai laik ą. 
Siekiant toki ų tikslų buvo svarstyti tokie galimi politiniai sprendimai ir j ų variantai: 
(1) 1 sprendimas. Politika be pakeitim ų. Šis sprendimas buvo išnagrin ėtas kaip 
pagrindinis scenarijus, o kiekvienas spre ndimas bus palygintas su dabartine proced ūra; 
(2) 2 sprendimas. Priimti nauj ą (-us) reglament ą (-us)  – tai reiškia, kad trys direktyvos 
dėl tekstilės pavadinim ų ir ženklinimo bus pakeistos vi enu arba keliais reglamentais, 
numatant tokius variantus: 
(a) 2.1 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) nenumatant kit ų 
nuostatų; 
(b) 2.2 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) pridedant 
priedą, kuriame aprašomas paraišk ų dokument ų turinys; 
(c) 2.3 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) numatant 
nuostatas d ėl valstybių narių pripažint ų laboratorij ų sąrašo sudarymo; 
(d) 2.4 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) pridedant 
priedą, kuriame aprašomas paraišk ų dokument ų turinys ir numatomos 
nuostatos d ėl valstybių narių pripažint ų laboratorij ų sąrašo sudarymo (2.2 ir 2.3 
sprendimai). 
(3) 3 sprendimas. Priimti reglamentavimo ir nereglamentavimo metodo derin į 
(standartizavimas)  − tai reiškia, kad į naująjį reglament ą būtų įtrauktos šiuo metu 
Direktyvoje 96/74/EB esan čios nuostatos, o kiekybin ės analizės metodai b ūtų perkelti 
į standartizacijos srit į. 
(a) 3.1 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) ir (arba) 
standartizavimo proced ūras nenumatant kit ų nuostatų; 
(b) 3.2 Sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) ir (arba) 
standartizavimo proced ūras pridedant pried ą, kuriame aprašomas paraišk ų 
dokument ų turinys; 
(c) 3.3. Sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) ir (arba) 
standartizavimo proced ūras numatant nuostatas d ėl valstybi ų narių pripažint ų 
laboratorij ų sąrašo sudarymo; 
(d) 3.4 sprendimas. Priimti tok į (-ius) nauj ą (-us) reglament ą (-us) ir (arba) 
standartizavimo proced ūras pridedant pried ą, kuriame aprašomas paraišk ų 
dokument ų turinys ir numatomos nuostatos d ėl valstybi ų narių pripažint ų 
laboratorij ų sąrašo sudarymo (3.2 ir 3.3 sprendimai). 
LT 5   LT Šiais siūlomais sprendimais b ūtų galima sutaupyti laiko nuo paraiškos pateikimo iki naujo 
pluošto pavadinimo gavimo, gauti ekonomin ės naudos ir sumažinti s ąnaudas. Be to, atlikus 
tyrimą paaiškėjo, kad žymiai sutaupius laiko gal ėtų būti skatinamos inovacijos. 
Pramonės atstovai ir valstyb ės narės mano, kad paspartinus naujo pluošto pavadinimo 
įtraukimo proces ą rinkai b ūtų teikiama daugiau pluošt ų. Pramon ės atstovų manymu, 
atsižvelgiant į įvairius veiksnius, vienas  naujas pluoštas duoda 0,1 − 2 mln. EUR grynojo 
pelno per metus. Jei kasmet b ūtų pateikiami vienas arba du papildomi nauji pluoštai, nauda 
pramonei žymiai išaugt ų. Naujų ir naujovišk ų pluoštų nauda juos naudojan čioms tolesn ės 
gamybos grandies įmonėms nagrin ėta nebuvo. Ta čiau verta pamin ėti, kad dėl naujo pluošto 
elastano, kuriam b ūdingos tam tikros elastin ės savybės, drabuži ų gamybos pramon ėje įvyko 
svarbių pokyčių − pramonė įgijo konkurencijos pranašum ų ir gavo nemažo pelno. 
Atrodo, kad MV Į ypač svarbu sumažinti laik ą nuo investicijos į naują pluoštą iki galimyb ės jį 
parduoti nauju pavadinimu. Pagal pramon ės pateiktą informacij ą, visa MV Į veikla gali 
priklausyti nuo laiko, per kur į naujas pluoštas patenka į rinką. 
Išnagrinėjus ir palyginus galimus politinius sprendim ų galima daryti tokias išvadas: 
• pramonei daugiausiai naudos duot ų tai, kad sutrump ėtų laikas nuo paraiškos 
naujam pluošto pavadinimui pateikimo ir galimyb ės tiekti rinkai pluošt ą nauju 
pavadinimu. Taip b ūtų sutaupoma valdymo išlaid ų ir greičiau gaunama pajam ų 
pardavus pluošt ą. Daugiausiai s ąnaudų būtų sutaupoma ir daugiausiai naudos 
gaunama pagal 2.4 ir 3.4 sprendimus (A  atvejis). Pagal šiuos sprendimus b ūtų 
galima sutaupyti nuo 18 iki 33 m ėnesių, t. y. 6 m ėnesiais daugiau, nei pagal kitus 
sprendimus;  
• valstybių narių valdžios institucijoms  daugiausiai naudos duot ų tai, kad direktyvos 
būtų pakeistos reglamentu (-ais), nes joms nebereik ėtų perkelti t ų direktyv ų 
pakeitimų į nacionalin ę teisę. Valstybės narės taip sutaupyt ų daug lėšų. Šių lėšų 
taip pat būtų galima sutaupyti pagal visus 2 ir 3 sprendim ų variantus;  
• pramonei ir valstyb ės institucijoms gal ėtų būti naudingos paraiškos dokument ų 
turinio gair ės (2.2 ir 3.2 sprendimai) ir pripažint ų nacionalini ų laboratorij ų sąrašo 
sudarymas (2.3 ir 3.3 sprendimai). Jei įgyvendinus šiuos sprendimus pateikiami 
paraiškos dokumentai labiau atitikt ų Komisijos tarnyb ų reikalavimus, taip 
pramonė ir valstyb ės institucijos gal ėtų sutaupyti nuo 18 iki 27 m ėnesių; ir 
• pagal visus šiuos sprendimus  nauda vartotojams išlikt ų: jie galėtų būti tikri, kad 
pluoštai atitinkamu pavadinimu turi nur odytas savybes. Vartotojai taip pat gaut ų 
papildomos naudos, jei nauji pluoštai anks čiau patekt ų į rinką.