Visi šiame komunikate minimi aspektai išsamiau aptariami Komisijos tarnybų darbiniame dokumente dėl laikotarpio vidurio peržiūros. Be to, jame pateikta vidutinės trukmės laikotarpio mokėjimų prognozė, kurioje nurodyta mokėjimo poreikių iki 2020 m. prognozė, taip pat parengta atsižvelgiant į pasiūlymus, teikiamus su šia peržiūra. Prognozėje daroma išvada, kad dabartinė mokėjimų riba būtų vos pakankama: po to, kai 2014 m. susikaupė precedento neturintis neįvykdytų mokėjimo prašymų skaičius, 2016 ir 2017 m. dėl vėluojančio Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimo turėtų likti didelės mokėjimo maržos – iki tol, kol mokėjimo poreikiai prieš laikotarpio pabaigą smarkiai išaugs.

Todėl siūloma iš dalies pakeisti DFP reglamentą, siekiant toliau didinti lankstumo priemonės ir neatidėliotinos pagalbos rezervo pajėgumą ir, leidžiant iš naujo panaudoti likusias praėjusių finansinių metų maržas, šalinti įvairius apribojimus, kuriais varžomas tų priemonių veiksmingumas. Be to, siūloma sukurti Europos Sąjungos krizių rezervą, iš kurio būtų finansuojamas atsakas į krizes, kaip antai į dabartinę migracijos krizę, taip pat į įvykius, turinčius rimtų padarinių humanitarinei padėčiai ir saugumui. Šis rezervas būtų finansuojamas iš visų DFP išlaidų kategorijų panaikintų asignavimų. Bendrosios viršutinės sutartos daugiametės finansavimo programos įsipareigojimų ir mokėjimų ribos dėl to nepadidėtų.

2017 m. biudžeto projekte pasiūlyta skirti daugiau asignavimų (daugiausia su migracija susijusiems klausimams), papildomų asignavimų susidaro ir dėl sanglaudos politikos paketų techninio patikslinimo – be to, laikotarpio vidurio peržiūros finansiniame pakete darbo vietų kūrimui ir augimui, migracijos ir saugumo sritims 2017–2020 m. siūloma skirti maždaug 13 mlrd. EUR vertės papildomo ES finansavimo (žr. finansinį priedą).

2014 m. lapkritį darbą pradėjusi Komisija šią programą sustiprino pradėjusi sėkmingai įgyvendinti Investicijų planą Europai, remiamą Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) lėšomis. Be to, Komisijos į rezultatus orientuoto biudžeto iniciatyva bus užtikrinama, kad ištekliai būtų skiriami prioritetinėms sritims, o kiekvienas veiksmas būtų atliekamas efektyviai ir turėtų pridėtinės vertės. Į rezultatus orientuoto biudžeto iniciatyva siekiama spręsti keturis svarbiausius klausimus:

Dėl 2014–2020 m. daugiametės finansavimo programos (DFP) susitarta 2013 m., atsižvelgiant į finansų bei ekonomikos krizę ir daugelyje valstybių narių suvaržytus viešuosius finansus. Savo ruožtu, DFP didelis dėmesys skirtas investicijoms į ES pridėtinės vertės sritis, siekiant skatinti darbo vietų kūrimą ir augimą. Be to, nustačius griežtas sąlygas DFP sustiprinta ES biudžeto ir esminių administracinių bei struktūrinių valstybėse narėse vykdomų reformų sąsaja. DFP įdiegė požiūrį, kad biudžeto sudarymas turi būti labiau orientuotas į veiklos rezultatus ir supaprastintus įgyvendinimo mechanizmus, kad rezultatai būtų greitai pasiekiami. ES biudžeto gebėjimas reaguoti į naujas problemas ir pritraukti viešųjų bei privačiųjų lėšų sustiprintas naujoviškais būdais ir priemonėmis.

Šiems novatoriškiems elementams įdiegti pradiniu laikotarpiu reikėjo laiko ir išteklių, siekiant užtikrinti reikiamas veiksmingo lėšų panaudojimo sąlygas. Dėl šios priežasties ir dėl vėlyvo teisės aktų priėmimo bei bendros „n+3“ įsipareigojimų panaikinimo taisyklės įsigaliojimo, dėl kurios itin sušvelnėjo įgyvendinimo spartos reglamentavimo disciplina, buvo vėluojama parengti veiklos programas. Be to, valstybės narės savo pastangas skyrė maksimaliam 2007–2013 m. programų įgyvendinimui, siekdamos neprarasti asignavimų.

Susikaupusius neatliktus mokėjimus buvo lengviau pašalinti dėl to, kad naujos kartos programų, finansuojamų iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų, įgyvendinimas prasidėjo lėčiau, nei buvo numatyta, todėl iki 2016 m. mokėjimų viršutinių ribų liko didelės maržos (dar didesnės – iki 2017 m. viršutinių ribų). Nors dėl šių priežasčių laikinai atsirado galimybė naujus poreikius tenkinti be papildomų įnašų iš nacionalinių biudžetų, tikėtina, kad artėjant DFP laikotarpio pabaigai, kai naujų programų įgyvendinimas vyks visu pajėgumu, kils didelių mokėjimo sunkumų.

Taip sutapo, kad 2014 m. biudžete buvo nustatyta nepakankama mokėjimų asignavimų suma, o tuo pat metu susikaupė daug nepatenkintų mokėjimo poreikių, kurių kilo per ankstesnės DFP sanglaudos programų įgyvendinimo ciklą. Dėl to metų pabaigoje susikaupė labai daug neatliktų mokėjimo prašymų (2014 m. pabaigoje – už 24,7 mlrd. EUR). Pritaikius specialias DFP reglamente numatytas priemones, 2014 m. mobilizuota papildomų mokėjimų asignavimų. Šiuo metu numatoma, kad susikaupę neatlikti mokėjimai bus pašalinti iki 2016 m. pabaigos.

Be to, daugelį asignavimų siūloma didinti perskirstant esamų programų lėšas, kad būtų galima, pvz., padidinti paramą, teikiamą pagal Sąjungos priemonę, kuria prisidedama prie stabilumo ir taikos.

2014–2020 m. DFP būdinga daugelis kokybinių naujovių, kurios plačiau aptariamos Tarnybų darbiniame dokumente (TDD), visų pirma, finansinės priemonės sistemingiau tikslingai naudojamos ribotiems ištekliams sutelkti, taip pat tuose sektoriuose, kur privačiųjų investicijų telkimas ypač tinkamas. Tai ypač aktualu įgyvendinant Investicijų planą ir ESIF. TDD taip pat pranešama apie politinio įsipareigojimo skirti ne mažiau kaip 20 % ES biudžeto klimato politikai vykdymo pažangą; klimato politika jau davė apčiuopiamų rezultatų – visi ES, valstybių narių ir regioninio lygmens dalyviai raginami į savo sprendimų priėmimo ir programavimo procesą įtraukti klimato klausimus, tačiau ir toliau būtina dėti pastangų iki 2020 m. siekiant bendrojo tikslo, kad 20 % ES išlaidų būtų susijusios su klimato politika. DFP programų laikotarpio vidurio peržiūrose bus vertinama pažanga siekiant pirma minėto tikslo. Skyrus daugiau lėšų 1A išlaidų kategorijos programoms, turėtų būti padedama, pvz., programai „Horizontas 2020“ pasiekti nustatyto tikslo, kad 35 % išlaidų būtų susijusios su klimato politika. Be to, pasiūlyme pratęsti ESIF 2 veiklos laikotarpį su klimatu susijusiems projektams nustatytas mažiausias tikslas.

Be to, EIB išorės veiksmų, garantuojamų iš Išorės veiksmų garantijų fondo (pagal išorės skolinimo įgaliojimą), išorės laikotarpio vidurio peržiūroje prieita prie išvados, kad minėti įgaliojimai turėtų būti padidinti iki 30 mlrd. EUR, kad būtų galima sustiprinti EIB skolinimo pajėgumą. EIB taip pat pasiūlė naują atsparumo iniciatyvą, kurios paskirtis – skubiai sutelkti papildomą finansavimą tvariam augimui, gyvybiškai svarbioms infrastruktūroms ir socialinei sanglaudai pietinėse kaimyninėse šalyse ir Vakarų Balkanų šalyse remti.

Siekiant didinti ES biudžeto pajėgumą prisitaikyti prie kintančių aplinkybių ir reaguoti į nenumatytus įvykius išlaikant aukštą finansinės kontrolės lygį, labai svarbu nustatyti paprastesnes ir lankstesnes ES lėšų panaudojimo finansines taisykles. Paprastinant ES lėšų panaudojimo taisykles padaryta daug pažangos. Tačiau iš patirties, sukauptos nuo 2014 m., ir iš aukšto lygio nepriklausomų ekspertų grupės Europos struktūrinių ir investicijų fondų supaprastinimo stebėsenos klausimais veiklos rezultatų matyti, kad galima siekti didesnio supaprastinimo – tai patvirtina ir suinteresuotųjų šalių atsiliepimai.

Komisijos pasiūlymu supaprastinti finansines taisykles, kuris yra neatskiriama šios DFP peržiūros (tikslinimo) dalis, siekiama vienu teisės aktu atlikti plataus užmojo bendrųjų finansinių taisyklių peržiūrą, lydimą atitinkamų konkretiems sektoriams skirtų finansinių taisyklių pakeitimų, išdėstytų 15-oje teisėkūros procedūra priimamų aktų, susijusių su daugiametėmis programomis. Konkretiems sektoriams skirti pokyčiai į vieną pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto įtraukti siekiant užtikrinti nuoseklumą ir priėmimo proceso veiksmingumą.

1 langelis. Siūlomos finansinių taisyklių peržiūros tikslai: supaprastinimas ES lėšų gavėjų labui; perėjimas nuo daugialypės kontrolės prie tarpusavyje susieto audito, vertinimo ar leidimo; ataskaitų teikimo reikalavimų suderinimas; galimybė hibridiniams veiksmams ar priemonių deriniams taikyti vienintelį taisyklių rinkinį; veiksmingesnis finansinių priemonių panaudojimas; lankstesnis biudžeto valdymas; orientavimasis į rezultatus ir ataskaitų teikimo supaprastinimas; paprastesnis ir racionalesnis ES administravimas; piliečių dalyvavimas.

Nustačius paprastesnes ir lankstesnes taisykles būtų optimizuojamos 2014–2020 m. DFP išlaidos ir poveikis, drauge mažinamos ES taisyklių įgyvendinimo sąnaudos ir klaidų lygis. Čia reikėtų paminėti, kad programų užbaigimo metu, įgyvendinus visas taisomąsias priemones, apskaičiuotoji su rizika susijusi suma siekia nuo 0,8 % iki 1,3 % visų išlaidų. Vadinasi, daugiametės sistemos jau dabar tinkamai saugo ES biudžetą nuo išlaidų, patiriamų pažeidžiant teisės aktus. Siūlomu tolesniu supaprastinimu šioje srityje ketinama pasiekti dar geresnių rezultatų.

4.Kitos daugiametės finansinės programos link

Su šia peržiūra teikiamų pasiūlymų tikslas – aprūpinti Sąjungą tikslinėmis papildomomis priemonėmis, skirtomis jos prioritetiniams klausimams, susijusiems su darbo vietų kūrimu ir augimu, migracija ir saugumu, spręsti, užtikrinant pakankamas viršutines mokėjimų ribas ir didelį biudžeto pajėgumą reaguoti į nenumatytas aplinkybes, taip pat supaprastinant ES lėšų panaudojimą, kartu didinant jų poveikį. Šie pasiūlymai turėtų padėti gerokai modernizuoti ES biudžetą ir paruošti dirvą dar didesnio užmojo pokyčiams, susijusiems su būsima DFP.

Pasiūlymą dėl būsimos DFP Komisija turi pateikti iki 2017 m. pabaigos. Šis pasiūlymas bus grindžiamas į rezultatus orientuoto biudžeto iniciatyva ir atitiks būsimus uždavinius ir poreikius, kurių Sąjungai kils po 2020 m..; rengiant pasiūlymą bus vertinamas tiek esamų metodų veiksmingumas tokiose srityse, kaip sanglaudos politika, bendra žemės ūkio politika ir išorės veiksmų priemonės, tiek ES biudžeto potencialas įnešti indėlį į naujas sritis, pvz., baigiant kurti Europos ekonominę ir pinigų sąjungą remiantis penkių pirmininkų ataskaitoje pateiktu veiksmų planu, taip pat į gynybos ir saugumo sritį.

Be to, rengiant pasiūlymą bus galima iš naujo išnagrinėti biudžeto struktūrą, finansavimą ir trukmę, siekiant užtikrinti, kad šiais elementais didinamas biudžeto pajėgumas remti Europos politinius tikslus.

Sulaukiama vis daugiau pritarimo, kad ES biudžetui modernizuoti būtina nuosekli jo išlaidų ir finansavimo reforma. ES biudžetas pernelyg dažnai suprantamas tik kaip nacionalinių sąskaitų išlaidų veiksnys, neįvertinant jo pajėgumo telkti išteklius ekonominiu požiūriu efektyviu būdu. Komisija laukia Aukšto lygio grupės nuosavų išteklių klausimais rekomendacijų, kurios bus svarbios rengiant pasiūlymą dėl būsimos DFP.

Dabartinė septynerių metų trukmė ne itin gerai suderinta su penkerių metų trukmės Europos Parlamento ir Komisijos kadencija. Būtina spręsti klausimą, kaip parengiamajam darbui ir ES lėšų, visų pirma tų, kurios naudojamos pagal pasidalijamąjį valdymą, panaudojimui keliamus reikalavimus ir būtiną laiką suderinti su DFP trukme.

Bus labai svarbu rasti tinkamą nuspėjamumo vidutinės trukmės laikotarpiu ir lankstumo reaguojant į nenumatytas aplinkybes pusiausvyrą. Pagal dabartinę DFP maždaug 80 % ES biudžeto lėšų yra iš anksto paskirtos tam tikroms sritims, todėl biudžeto pajėgumas reaguoti į kintančius poreikius yra ribotas. Reikėtų iš naujo išnagrinėti rezervų, kuriuos būtų galima skubiai sutelkti iš pagrindinių pavienių arba kelių Sąjungos programų, kūrimo klausimą.

Be to, remdamasi 2013 m. tarpinstituciniu susitarimu, Komisija atidžiai analizuos, kaip būtų galima įtraukti Europos plėtros fondo lėšas į Sąjungos biudžetą, atsižvelgdama į visas susijusias aplinkybes ir klausimus, be kita ko, i) į bendrą išorės veiksmų priemonių modelį ir struktūrą po 2020 m., ii) Europos Sąjungos ir Afrikos, Karibų ir Ramiojo vandenyno šalių partnerystės pobūdį po Kotonu susitarimo galiojimo pabaigos 2020 m., taip pat iii) patirtį, sukauptą per ankstesnių veiksmų vertinimus, konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis ir įvairių susitarimų poveikio vertinimus.

Kitas svarbus svarstytinas aspektas – kaip kuo veiksmingiau panaudoti ES lėšas, kad kiekvienas turimas euras atneštų kuo daugiau naudos, atsižvelgiant į tam tikras esamos DFP naujoves, be kita ko, į:

-sąlygas. Netgi nedidelė pinigų suma gali turėti didelį poveikį, jei finansavimas bus teikiamas su sąlyga, kad turi būti įgyvendinami nacionalinės politikos formavimo pokyčiai: rengiant būsimą DFP ES lėšų ir ekonomikos valdymo sąsajai vėl bus skiriama daug dėmesio, atsižvelgiant į pažangą, padarytą remiantis galiojančiomis nuostatomis;

-sverto poveikį ir sąveiką. Įgyvendinant dabartinę DFP ES biudžeto pajėgumas telkti papildomas viešąsias ir privačiąsias lėšas per finansines priemones, Europos strateginių investicijų fondą ir kitas naujas priemones, pvz., patikos fondus, išaugo daugiau kaip du kartus. Bus labai svarbu toliau didinti šį pajėgumą, be kita ko, remiantis pasiūlyta galimybe kurti neapibrėžtuosius įsipareigojimus viršijant skirtus išteklius, taip pat remiantis siūlomu peržiūrėtu Finansiniu reglamentu sukurti bendrą atidėjinių fondą, kuris centralizuotų dotacijas. Be to, bus labai svarbu puoselėti valstybių narių bendradarbiavimą tose srityse, kuriose pasiekiama didelės masto ekonomijos ir (arba) veikia daug išorės veiksnių, ypač ten, kur bendradarbiavimas ES lygmeniu tapo itin svarbus, pvz., saugumo ir gynybos srityse;

-supaprastinimą. Reikės iš naujo peržiūrėti reikalavimus, taikomus pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamoms programoms, atsižvelgiant į vėl pasitaikiusius šių programų įgyvendinimo vėlavimo atvejus.

Rengdama šiuos pasiūlymus Komisija atidžiai įsiklausys į Parlamento, Tarybos ir suinteresuotųjų šalių pareikštą nuomonę.

Finansinis priedas