LT    LT LT 
LT 1   LT  EUROPOS BENDRIJ Ų KOMISIJA 
Briuselis, 12.11.2008 
SEK(2008) 2809 
  
KOMISIJOS TARNYB Ų DARBINIS DOKUMENTAS 
pridedamas prie 
 
KOMISIJOS KOMUNIKATO EUROPOS PA RLAMENTUI, TARYBAI, EUROPOS 
EKONOMIKOS IR SOCIALINI Ų REIKAL Ų KOMITETUI IR REGION Ų 
KOMITETUI 
 
„Pasaulin ė aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES). 
 Mums rūpi saugesn ė planeta“ 
   
POVEIKIO VERTINIMO SANTRAUKA  
 
{KOM(2008) 748 galutinis} 
{SEK(2008) 2808}  
LT 2   LT SANTRAUKA 
Poveikio vertinim ą parengė Komisijos tarnybos, siekdamos pagr įsti komunikat ą „Pasaulin ė 
aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistema (GMES). Mums r ūpi saugesn ė planeta“.  
Siekiant sukurti infrastrukt ūrą ir bandom ąsias paslaugas, daug ES, Europos kosmoso 
agentūros (EKA) ir j ų valstybių narių pastangų buvo įdėta į mokslinius tyrimus ir technologij ų 
plėtrą, skirtą Žemės stebėjimui. At ėjo laikas užtikrinti infrastrukt ūros ir paslaug ų 
ilgalaikiškum ą, sukviesti kartu įvairaus pob ūdžio institucijoms atstovaujan čius veikėjus, 
užtikrinti tinkam ą ES valstybi ų narių atstovavim ą ir įtraukti kitas susijusias valstybes.  
Siekiant šio tikslo, Pasaulin ės aplinkos ir saugumo steb ėsenos sistemos (GMES) iniciatyva 
turėtų būti įgyvendinama įsteigus ES vadovaujam ą program ą GMES. GMES tikslas – teikti 
paslaugas, užtikrinan čias prieig ą prie tiksli ų aplinkosaugos ir saugumo duomen ų ir 
informacijos, kurie parengiami atsižvelgiant į įvairių naudotojų poreikius.  
Išsamios konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis, kurios prasid ėjo 2005 m. komunikatu 
„Nuo idėjos prie jos įgyvendinimo“, parod ė, kad GMES politini ų ir veiklos tiksl ų 
įgyvendinimo pažangai trukdo šios pagrindin ės problemos: 
• nepaisant to, kad GMES yra grindžiama naudotoj ų poreikiais ir kad buvo įsteigtos ekspert ų 
grupės (vadinamos paslaug ų įgyvendinimo grup ėmis), šiuo metu n ėra formalaus proceso, 
kaip įtraukti naudotojus, kad jie apibr ėžtų paslaugų struktūrą ir apimtį,  
• lygiai taip pat n ėra proceso, kuriuo b ūtų konsoliduojamas įvairių partnerių indėlis į GMES 
plėtotę, dėl ko galėtų dubliuotis pastangos Europoje. Atsižvelgiant į tai reikia prisiminti, 
kad valstyb ės narės ir tarpvyriausybin ės organizacijos, ypa č EKA, į Žemės stebėsenos 
veiklą investavo dideles l ėšas. Vis d ėlto nėra bendro poži ūrio, kurį turėtų įvairūs 
egzistuojantys tinklai, kuri uose yra skirtingi sprendim ų ir finansavimo mechanizmai, 
Europos Komisijos, tarpvyriausybiniu ir nacionaliniu lygiu.  
• dabar GMES yra mokslini ų tyrimų projektų, finansuojam ų iš ES, EKA ir valstybi ų narių 
biudžetų, visuma. Ši ų projektų tikslas – kurti paslaugas ir infrastrukt ūrą, tačiau jie negali 
užtikrinti nuolatinio ir  patikimo informacijos sr auto darbo aplinkoje.  
Šis išeities taškas pakirst ų naudotoj ų ir pramon ės sričių pasitikėjimą GMES. GMES toliau 
veiktų kaip mokslini ų tyrimų projektai, be jungiamosios valdymo sistemos įvairių GMES 
partnerių indėliui koordinuoti.  
Todėl pagrindiniai 2008 m. ko munikato tikslai yra: 
• teikti pasi ūlymus dėl bendro programavimo metodo ta ikymo GMES ir jos valdymo 
apskritai bei d ėl to paties metodo taikymo jos paslaug ų ir infrastrukt ūros komponentams 
bei jų valdymo,  
• parodyti Komisijos ryžt ą pateikti pagrindinio teis ės akto, kuriuo įsteigiama GMES 
programa, pasi ūlymą, nepažeidžiant b ūsimų finansini ų sprendim ų. 
Manoma, kad pasirinktas metodas veikti dviem etapais – 2008 m. paskelbiamas komunikatas, 
o 2009 m. pateikiamas pagrindinio teis ės akto pasi ūlymas – yra labai svarbus, kad GMES 
LT 3   LT lydėtų sėkmė dėl strategini ų priežasčių, nes svarbu išnaudoti ES pirmininkaujan čios 
Prancūzijos suteikt ą postūmį, kad komunikate esan čios politin ės žinios b ūtų paskleistos jau 
2008 m., siekiant 2009 m. užtikrinti pagrind ą (politinį) išsamiam teis ės aktui d ėl GMES 
iniciatyvos. Be to, komunikatas bus la bai svarbi informacija EKA valstybi ų narių ministrams, 
kurie 2008 m. lapkri čio mėn. turės priimti sprendim ą dėl GMES kosmoso infrastrukt ūros 
plėtros tęsimo. 
Specifiniai komunikato tikslai: (1) nustatyti skaidri ą ir ilgalaik ę valdymo sistem ą, kurioje b ūtų aiškiai paskirstyti GMES 
partneryst ės partnerių vaidmenys ir kuri b ūtų grindžiama principu, kad GMES kuo 
daugiau naudot ų esamus paj ėgumus, 
(2) užtikrinti, kad prisijungt ų
 vartotojai, ypa č juos nuolat įtraukiant į veiklą, kad GMES 
toliau atitikt ų vartotojų interesus ,  
(3) dar kartą užtikrinti suinteresuot ąsias šalis  dėl ES įsipareigojim ų GMES ypa č 
svarbiame parodomajame etape, kuris b ūna prieš veiklos pradži ą,  
(4) parodyti, kaip valdymo ir finansavimo sistema gali b ūti įgyvendinta per pagr įstą 
laikotarpį. 
Be šio min ėto išeities taško, poveikio vertinime apibr ėžiami galimi sprendimai (toliau – 
sprendimai), susij ę su finansavimo, skirto paslaug ų teikimui ir įnašui į infrastrukt ūros plėtrą ir 
į kitą nei moksliniai tyrimai, veikl ą, ilgalaikiškumu (S): 
• Nesiimti veiksm ų, sprendimas S0: ES toliau riboja finansin į įnašą į GMES, skirdama l ėšas 
mokslinimas tyrimams. 
• Sprendimas S1: toks pats kaip ir ankstesnis sprendimas iki 2013 m., ta čiau programa 
siūloma atsižvelgiant į kitą ES finansin ę program ą. Lieka spraga tarp parengiam ųjų 
veiksmų (2008–2010 m.) ir 2014 m. 
• Sprendimas S2: Bendrijos programa pateikiama  laiku ir užpildoma spraga, esanti 
laikotarpiu nuo 2011 iki 2014 m. 
Kalbant apie įvairių veikėjų vaidmen į ir atsakomyb ę (valdymo schema – G), galimi 
sprendimai yra šie: 
• Nesiimti veiksm ų, sprendimas G0: Komisijoje nesteigiama jokia papildoma valdymo 
struktūra be jau esam ų mokslini ų tyrimų fondų valdymo strukt ūrų. 
• Sprendimas G1: Komisija imasi griežtos politin ės ir valdymo kontrol ės ir yra atsakinga už 
programos GMES valdym ą; nustatomas formalus procesas naudotoj ų reikalavimams rinkti 
ir įvairių GMES partneri ų, kurie toliau veikia pagal savo įgaliojimus ir savo valdymo 
schemą, indėliui koordinuoti.  
• Sprendimas G2: Komisija gal ėtų pasiūlyti įsteigti nauj ą jai nepriklausant į subjektą 
(pavyzdžiui, Bendrijos agent ūrą arba papildyti esamo Bendrijos subjekto įgaliojimus), 
kuris valdyt ų programą Komisijos vardu. 
LT 4   LT • Sprendimas G3: įsteigiama viena valdymo institucija, valdanti visus GMES elementus ir 
atstovaujanti visoms suinteresuotosioms šalims. 
• Sprendimas G4: atsakomyb ė už bendrą programos valdym ą deleguojama EKA. 
Pirmiau min ėtas išeities taško scenarijus atitikt ų sprendimus S0-G0 kartu pa ėmus, t. y. 
nesiimti joki ų veiksmų. Tai yra gair ė nustatant kit ų scenarijų poveikį. Kartu paimtus ilgalaikio 
finansavimo ir valdymo sprendimus galima ap ibendrinti taip, kaip nurodyta to liau, ir tuo 
remiantis, toliau analizuojami keturi scenarijai. 
 G0 G1 G2 G3 G4 
S0 Išeities 
taškas Atmetama Atmetama Atmetama Atmetama 
S1 Atmetama 1 scenarijus 2 scenarijus Atmetama Atmetama 
S2 Atmetama 3 scenarijus 4 scenarijus Atmetama Atmetama 
Visos kombinacijos, į kurias įeina sprendimai S0 ir G0, atme tamos, nes jos didžia dalimi 
atitinka pirmiau min ėtą išeities tašk ą. Galiausiai visos kombinacijos, į kurias įeina sprendimas 
G4, buvo atmestos d ėl dviejų pagrindini ų priežasčių. Valdymo sistema turi atsižvelgti į 
Komisijos vaidmen į, kaip apibr ėžta EB Sutartyje ir Europos Teisingumo Teismo 
jurisprudencijoje, kalbant apie institucin ę pusiausvyr ą Europos bendrijoje. Tod ėl neįmanoma, 
kad politin ę atsakomyb ę koordinuoti ir valdyti program ą GMES Komisija deleguot ų tokiam 
jai nepriklausan čiam subjektui kaip EKA. Be to, GMES įgyvendinimas yra daugiau nei EKA 
techniniai paj ėgumai ir įgaliojimai. Pirmiausia, nors EKA suteiktas pagrindinis vaidmuo 
koordinuojant kosmoso komponent ą, dėl politinių, praktinių ir teisinių priežasčių jai negalima 
deleguoti in situ  ir paslaug ų komponent ų valdymo. 
Neatmest ų sprendim ų kombinacijos analizuojamos atsižvelgiant į specifinius komunikato 
tikslus, kaip nurodyta toliau esan čioje lentel ėje. 
Tikslai 
 Skaidri ir 
ilgalaikė 
valdymo 
sistema  Naudotojų 
įtraukimas  Pramonin ės 
bazės 
stabilizavimas 
(pirminės ir 
antrinės) Galimybės 
pagrįstu 
laikotarpiu  
1 scenarijus + + - + 
2 scenarijus + + - -- 
3 scenarijus ++ ++ ++ + 
4 scenarijus + ++ ++ -- 
Atrodo, kad laiku pateikti pasi ūlymą dėl Bendrijos programos, siekiant užtikrinti t ęstinumą po 
parengiam ųjų veiksmų, kaip numatyta 3 scenarijuje, geriausi ai atitinka komunikato tikslus ir 
labiausiai tenkina suinteresuot ųjų šalių iki šiol pareikštus l ūkesčius. Šį scenarijų derinant su 
vidine Komisijos valdymo strukt ūra būtų sumažintos kli ūtys įgyvendinimui.