LT    LT  
 EUROPOS  
KOMISIJA 
Strasbūras, 15.7.2014  
COM(2014) 469  final 
  
ŽALIOJI KNYGA 
Tradicinė europiečių praktinė patirtis turi b ūti panaudota kuo vaisingiau. Galimyb ė 
geografin ės nuorodos apsaug ą taikyti ir ne žem ės ūkio produktams 
 
Tekstas svarbus EEE 
 
 
2 
 ŽALIOJI KNYGA 
Tradicinė europiečių praktinė patirtis turi b ūti panaudota kuo vaisingiau. Galimyb ė 
geografin ės nuorodos apsaug ą taikyti ir ne žem ės ūkio produktams 
 
 
 
 
Turinys 
 
Įžanga .......................................................................................................................... ............... 4 
I. Visapusiškas geografini ų nuorodų panaudojimas. Koki ą naudą būtų galima gauti 
geografin ės nuorodos apsaug ą pradėjus taikyti ne žem ės ūkio produktams? ............................ 6 
1. Geografin ės nuorodos Europos S ąjungoje. Dabartin ė padėtis ............................................... 6 
1.1 Kas yra geografin ė nuoroda (GN)? ...................................................................................... 6 
1.2 GN apsaugos teisin ė sistema ................................................................................................ 6 
1.2.1 Tarptautin ė teisinė sistema ................................................................................................ 6 
1.2.2 Teisin ė sistema Europos S ąjungoje................................................................................... 7 
1.2.2.1 Bendra tik žem ės ūkio ir maisto produktams ES lygmeniu taikoma apsauga ............... 7 
1.2.2.2 Ne žem ės ūkio produktams taikom ų nacionalini ų teisės sistemų skirtingumas............. 8 
2. Ekonomin ė, socialinė ir kultūrinė nauda, kuri ą galima gauti ne žem ės ūkio produktams 
nustačius ES lygmens GN apsaug ą............................................................................................ 8 
2.1 Ekonominis ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų potencialas .............................. 8 
2.2 Nauda vartotojui........................................................................................................... ........ 9 
2.3 ES tarptautini ų pastangų siekiant stiprinti geografini ų nuorodų apsaugą rėmimas ........... 10 
2.4 Europos tradicij ų, praktinės patirties, kult ūrų raiškos įvairovės ir kultūros paveldo 
saugojimas ir puosel ėjimas....................................................................................................... 11 
3. Klausimai ir problemos siekiant, kad ne žem ės ūkio produktai atitikt ų geografini ų nuorodų 
apsaugos reikalavimus.......................................................................................................... .... 11 
4. Alternatyvos ES suderintai apsaugai.................................................................................... 12 II. GN apsaugos ES lygmeniu galimyb ės................................................................................. 14 
1. Apsaugos tikslai ir kriterijai .............................................................................................. ... 14 
1.1 Ženklinimo tipai: pavadinimai ir simboliai........................................................................ 14 1.2 Kurioms nuorodoms netur ėtų būti taikoma GN apsauga? ................................................. 15 
2. Kam reik ėtų taikyti GN apsaug ą? Ar laikytis kompleksinio (horizontaliojo), ar sektorinio 
modelio? ....................................................................................................................... ............ 16 
 
3 
 3. Produkto ir teritorijos s ąsaja................................................................................................. 16 
3.1 Kokia stipri turi b ūti sąsaja su teritorija? ........................................................................... 16 
3.2 Kokyb ė ir produkto specifikacija ....................................................................................... 17 
3.3 Su produktu susijusi reputacija .......................................................................................... 18  
4. Apsaugos stiprinimo b ūdai................................................................................................... 18 
4.1 Nacionalini ų teisės aktų suderinimas ................................................................................. 18 
4.2 Vienos vis ą ES apiman čios sistemos suk ūrimas ................................................................ 19 
5. Registravimas ............................................................................................................... ........ 19 
5.1 Nacionalin ės administracijos vaidmuo ES registracijos sistemoje .................................... 20 
5.2 ES registro administravimas............................................................................................... 2 0 
5.3 Proceso sud ėtis ................................................................................................................... 21 
5.3.1 Pareišk ėjai ....................................................................................................................... 21 
5.3.2 Prieštaravimas registruoti GN ......................................................................................... 21 5.3.3 Rinkliavos............................................................................................................... ......... 22 
6. Apsaugos mastas ............................................................................................................. ..... 22 
6.1 Suteikiamos apsaugos lygis................................................................................................ 2 2 
6.2 Stebėjimas ir GN teisi ų gynimas........................................................................................ 23 
6.3 Ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugos trukm ė.................................................................. 23 
7. Po registracijos ............................................................................................................ ......... 24 
7.1 Apsaugos panaikinimas...................................................................................................... 24 
7.2 Galimas GN ir prek ės ženklų konfliktas ............................................................................ 24 
Išvada ......................................................................................................................... .............. 25 
 
 
 
 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
4 
 Įžanga 
 
Nūdienos globalizuotame pa saulyje vartotojui si ūloma produkt ų įvairovė beveik neribota. 
Norint pasirinkim ą pagrįsti informacija, vartotojams reikia surinkti ir palyginti informacij ą 
apie vis daugiau preki ų kainą ir savybes. Produkto kaina ir pagrindin ės savybės gali būti ne 
vieninteliai lemiami veiksniai. Vartotojai taip pat ieško b ūdų, kaip nustatyti autentiškus, 
originalius kokybiškus produktus ir  tikisi, kad reklamuojama kokyb ė ir ypatingi požymiai 
užtikrins j ų vertinamas ypatybes, už kurias jie yra pasireng ę mokėti didesnę kainą. 
 
Siekiant šio tikslo, su produktais su sijusi reputacija  ir (arba) kokyb ės požymiai d ėl ypatingos 
jų kilmės gali būti apibendrintai išreikšti produkt ą apibūdinančia „geografine nuoroda“. 
Geografin ės nuorodos (GN) yra žymos,  kurios rodo, kad preki ų kilmė yra šalis, regionas arba 
vietovė, kurioje tam tikras produkto pož ymis, reputacija ar kita savyb ė iš esmės priskirtina jo 
geografinei kilmei, pavyzdžiui, Bordeaux  (vynas), Vetro di Murano  (stiklas) arba Prosciutto 
di Parma  (kumpis). 
 Geografin ės nuorodos yra akivaizdžiai susijusios su žem ės ūkio ir maisto produktais, vynais ir 
kitais alkoholiniais g ėrimais, nes j ų savybes tiesiogiai nulemia arba dirvožemis ar klimatas 
(pvz., vyn ų), arba gamtos veiksni ų ir regione taikom ų tradicinių perdirbimo metod ų derinys 
(pvz., Bayerisches Bier ). Vis dėlto geografin ės nuorodos naudojamos ne tik žem ės ūkio 
produktams. Geografin ėmis nuorodomis taip pat gali pabr ėžiamos specifin ės produkto 
savybės, kurias lemia žmogiškie ji veiksniai produkto kilm ės vietoje, tokie kaip konkret ūs 
gamybiniai geb ėjimai ir tradicijos. Tai pasakytina, pavyzdžiui, apie amatinink ų dirbinius, 
kurie paprastai gaminami rankomis naudojant vietos  gamtinius išteklius ir  paprastai glaudžiai 
susiję su vietos bendruomeni ų tradicijomis. 
Europos S ąjungoje (ES) apstu toki ų autentišk ų ne žemės ūkio produkt ų, gaminam ų taikant 
tradicines žinias ir gamybos metodus, kuri ų šaknys dažnai veda į konkrečios geografin ės 
vietovės kultūrinį ir socialin į paveldą, pavyzdžiui, Český kř
išťál (Bohemijos krištolas), 
Škotijos tartanai, Marmo di Carrara  (marmuras) arba Meissner Porzellan  (porcelianas). Visi 
šie produktai yra Eu ropos tradicini ų žinių ir įgūdžių dalis, tod ėl jie svarb ūs jos kult ūros 
paveldui ir prisideda prie kult ūrinės ir kūrybinės ekonomikos. Juose taip pat slypi didelis 
ekonominis potencialas, su s ąlyga, kad jis bus tinkamai panaudojimas. Inovacij ų ir 
technologij ų pažanga mums padeda vaisingiausiai panaudoti vietos kompetencij ą ir paveld ą. 
ES privalo laikytis geografini ų nuorodų apsaugos, nurodytos Sutartyje d ėl intelektin ės 
nuosavyb ės teisių aspektų, susijusių su prekyba (TRIPS), kuri taikoma visoms 159 Pasaulio 
prekybos organizacijos (PPO) nar ėms ir apima tiek žem ės ūkio, tiek ir ne žem ės ūkio 
produktus. Visose PPO valstyb ėse narėse geografin ės nuorodos turi b ūti apsaugotos, kad 
visuomen ė nebūtų klaidinama d ėl prekių kilmės ir kad b ūtų užkirstas kelias nes ąžiningai 
konkurencijai. Siekiant šio tikslo PPO nari ams leidžiama naudoti skirtingas teisines 
priemones. Kai kurios PPO nar ės, įskaitant 15 ES valstybi ų narių, yra priėmusios sui generis  
teisės aktus dėl ne žemės ūkio produkt ų GN apsaugos. 
ES lygmeniu bendra GN apsauga šiuo metu taikoma vynams, spiritiniams g ėrimams, 
aromatintiems vynams ir žem ės ūkio bei maisto produktams. ES lygmeniu šiuo metu n ėra 
suderintos ar bendros ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugos. Vietoj to, taikomi nacionaliniai 
teisės aktai, tod ėl skirtingose Europos vietose taikoma skirtingo lygio teisin ė apsauga. Ne 
žemės ūkio produkt ų gamintojai, kurie nori apsaugoti GN visoje ES, turi užsitikrinti atskir ą 
apsaugą kiekvienoje valstyb ėje narėje. Aišku, kad tai neatitinka vidaus rinkos tiksl ų. 
 
5 
 Komisija ši ą problemą nustatė 2011 m. komunikate „Intelektin ės nuosavyb ės teisių bendroji 
rinka“1 ir pasiūlė nuodugniai išnagrin ėti galiojan čius ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugos 
valstybėse narėse teisės aktus ir galim ą jų poveikį vidaus rinkai. 
Tolesnis žingsnis – 2012 m. užsakytas tyrimas „ Study on geographical indications protection 
for non-agricultural products  in the Internal Market “ (Ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugos 
vidaus rinkoje tyrimas, toliau – tyrimas)2. Tyrime, kur į Komisija paskelb ė 2013 m. kovo 
mėn., laikomasi nuomon ės, kad esam ų teisinių priemoni ų, kuriomis gali naudotis gamintojai 
nacionaliniu ir Europos lygmeniu, nepakanka . 2013 m. balandžio 22 d. Komisija sureng ė 
viešąjį svarstym ą, kad būtų aptarti tyrimo rezultatai ir vi sapusiškai padiskutuota apie poreik į 
ES lygmeniu efektyviau saugoti ne žem ės ūkio produkt ų GN. Daugelis dalyvavusi ų 
suinteresuot ųjų šalių pritarė tyrime išreikštam raginimui ES lygmeniu geriau apsaugoti ne 
žemės ūkio produkt ų GN.  
Atsižvelgdama į tyrimo rezultatus ir viešojo svar stymo rezultatus, Komisija nusprend ė tęsti 
tiriamąjį darbą ir paskelb ė šia žaliąją knygą. Ja siekiama kuo pla čiau konsultuotis su visomis 
suinteresuotosiomis šalimis d ėl to, ar Europos S ąjungoje reikia didinti ne žem ės ūkio 
produktų geografini ų nuorodų apsaugą, ir, jei taip, kok į modelį reikėtų pasirinkti. Visos 
suinteresuotosios šalys kvie čiamos pateikti pastabas d ėl šioje žaliojoje knygoje iškelt ų 
problemų ir atsakyti į konkrečius joje pateiktus klausimus. Komisija atsižvelgs į šių 
konsultacij ų rezultatus spr ęsdama, ar ES lygmeniu reikia imtis tolesni ų veiksmų. 
 
 
 
  
 
 
 
 
 
                                                           
 
1 http://ec.europa.eu/intern al_market/copyright/docs /ipr_strategy/COM_2011_287_en.pdf . 
2 Tyrimas atliktas iki Kroatijos stojimo į Europos S ąjungą, ir ta valstyb ė jame neaptariama.  
 
6 
  
I. Visapusiškas geografini ų nuorodų panaudojimas. Koki ą naudą būtų galima gauti 
geografin ės nuorodos apsaug ą pradėjus taikyti ne žem ės ūkio produktams?  
 1. Geografin ės nuorodos Europos S ąjungoje. Dabartin ė padėtis 
 1.1 Kas yra geografin ė nuoroda (GN)? 
 
Geografin ė nuoroda yra ženklas, paprastai pavadinimas, naudojamas prek ėms, kuri ų 
geografin ė kilmė ypatinga ir kurios turi požymi ų, savybių ar reputacij ą, kuriuos iš esm ės 
reikia priskirti tai kilm ės vietai. Paprastai geografin ė nuoroda apima preki ų kilmės vietos 
pavadinim ą arba yra iš jo sudaryta. T ą pavadinim ą gali kolektyviai naudoti visos atitinkamos 
vietos įmonės, kurios gamina atitinkam ą produktą nustatytu b ūdu. Champagne  (šampanas)  ir 
Prosciutto di Parma – tai tik pora pasaulyje garsi ų geografini ų nuorodų. 
Geografin ės nuorodos, kaip intelektin
ės nuosavyb ės teisės, apsaugos tiksl as – užtikrinti 
sąžiningą konkurencij ą gamintojams ir suteik ti vartotojui patikim ą informacij ą apie produkto 
gamybos viet ą ir (arba) metod ą ir kokyb ę3. Geografini ų nuorodų teikiama apsauga padeda 
išsaugoti tradicinius ir aukštos kokyb ės produktus ir su jais susijusi ą praktinę patirtį bei darbo 
vietas. Tod ėl geografini ų nuorodų apsauga reiškia maž ų ir vidutini ų įmonių (MVĮ) ir 
gamintojų apsaugą. Geografin ės nuorodos pabr ėžia ryšį tarp žmogaus veiklos, kult ūros, krašto 
ir išteklių, padeda saugoti nematerial ųjį turtą, tokį kaip reputacija ir kokyb ės standartai. 
Geografini ų nuorodų apsauga taip pat skatina investuoti į naujas technologijas ir inovacijas 
siekiant apsaugoti aukšt ą produktų kokybę ir kartu išlai kyti konkurencingum ą. 
Geografin ės nuorodos turi ypating ų savybių, kuriomis jos skiriasi nuo kit ų intelektin ės 
nuosavyb ės teisių: paprastai jos n ėra kurio nors vieno subjekto nuosavyb ė, kaip dažniausiai 
būna prekės ženklų ar patent ų atveju. Geografin ės nuorodos priklauso vi sai bendruomenei, 
t. y. visiems gamintojams, kuri ų produktų kilmė yra apibr ėžta geografine vietove ir kuri ų 
produktai atitinka geografinei nuor odai nustatytas specifikacijas. 
1.2 GN apsaugos teisin ė sistema 
 1.2.1 Tarptautin ė teisinė sistema 
 
Nemažai Pasaulio intelektin ės nuosavyb ės organizacijos (PINO) administruojam ų sutarčių 
numatyta geografini ų nuorodų apsauga, vis ų pirma 1883 m. Paryžiaus konvencijoje d ėl 
pramonin ės nuosavyb ės saugojimo
4 ir Lisabonos susitarime d ėl kilmės vietos pavadinim ų 
                                                            
3 Kaip ir vis ų kitų produktų atveju, produktas su geografin ės nuorodos pavadinimu turi atitikti europin ę esminių reikalavim ų 
sistemą ir gaminio saugos reikalavimus , kuriais užtikrinamas tinkamas vidaus rinkos veikimas, gamini ų sauga žmon ėms ir 
tam tikrų kitų viešųjų interesų, pavyzdžiui, aplinkos apsaugos ar energi jos vartojimo efektyvumo, laikymasis. 
4 Paryžiaus konvencijoje daroma bendra nuoroda į „kilmės vietos pavadinimus“ ir „kilm ės vietos nuorod ą“, kaip pramonin ės 
nuosavyb ės objektus, bet šios s ąvokos neapibr ėžiamos. Šios konvencijos šalim is yra visos ES valstyb ės narės. 
 
7 
 apsaugos ir j ų tarptautinio registravimo5. Be to, TRIPS 22–24 straipsniais reglamentuojama 
tarptautin ė geografini ų nuorodų apsauga Pasaulio prekybos organizacijoje6. 
Šie tarptautiniai susitarimai sudaro s ąlygas GN apsaug ą taikyti vis ų tipų (tiek žem ės ūkio, tiek 
ne žemės ūkio) produktams. Ta čiau jie smarkiai skiriasi apibr ėžtimis, taikymo sritimi, su tuo 
susijusiomis vykdymo užtikrinimo priemon ėmis ir kitais GN apsaugos aspektais. 
1.2.2 Teisin ė sistema Europos S ąjungoje 
 
Europoje galima apsaugoti ir žem ės ūkio, ir ne žem ės ūkio produktus. Žem ės ūkio 
produktams ir maisto produktams (vynams, spiritiniams g ėrimams) gali b ūti taikoma bendra 
apsauga, teikiama išimtinai ES lygmeniu. Ne žem ės ūkio produktai yra saugomi tik 
nacionaliniu ir (arba) regioniniu lygmeniu taikant įvairias nacionalines teisines sistemas. 
1.2.2.1 Bendra tik žem ės ūkio ir maisto produktams ES  lygmeniu taikoma apsauga  
ES lygmeniu bendra GN apsauga nustaty ta vynams (1970 m.), spiritiniams g ėrimams 
(1989 m.), aromatintiems vynams (1991 m.) ir kitiems žem ės ūkio ir maisto produktams 
(1992 m.). Pagrindinis ši ų sistemų tikslas – skatinti kokyb ę, įvairovę ir vertės kūrimą maisto 
grandinėje, išsaugoti tradicines gamybos paslap tis sektoriuje ir skatinti versl ų įvairovę ir 
užimtumą kaimo vietov ėse. Taikant šias sistemas, produkt ų, kurių pavadinimai saugomi, 
pavadinimams taikyta plataus masto bendra apsa uga visoje ES su vienkartine paraiškos d ėl 
apsaugos proced ūra. 2014 m. balandžio m ėn. pabaigoje ES lygmeniu buvo registruoti 336 
spiritinių gėrimų, 1577 vyn ų ir 1184 maisto ir žem ės ūkio produkt ų pavadinimai. 2010 m. ES 
produktų su geografin ėmis nuorodomis pardavimo vert ė siekė 54,3 mlrd. EUR, įskaitant 
11,5 mlrd. EUR vert ės eksportą (15 % ES maisto ir g ėrimų pramonės eksporto). 
 Europos S ąjungos Teisingumo Teismas patvirtino, kad geografin ė nuoroda yra intelektin ės 
nuosavyb ės teisė.7 GN apsaugoti skirta ES sistema yra išimtin ė, neleidžianti valstyb ėms 
narėms kurti atskir ų, lygiagre čių nacionalini ų ar regionini ų schemų (kaip yra, pavyzdžiui, 
prekių ženklų atveju)8. Nacionalin ės sistemos veikia tam, kad b ūtų reguliuojamas pirmas ES 
GN registravimo paraišk ų teikimo proceso etapas ir užti krinamas admini stracinis vykdymo 
užtikrinimas (t. y. oficialiai tik rinant, ar laikomasi gamintoj ų nustatytų produkto specifikacij ų, 
ir stebint GN naudojim ą rinkoje)9. 
 
                                                            
5 Lisabonos susitarimo ša lys yra dešimt valstybi ų narių. Jį ratifikavo septynios ES valstyb ės narės: Bulgarija, Čekija, 
Prancūzija, Vengrija, Italija, Portugalija ir Slovakija. Trys valstyb ės narės pasirašė, bet neratifikavo: Ispanija, Graikija ir 
Rumunija.  
6 TRIPS 22 straipsnyje nustatyta GN apibr ėžtis ir pateiktas bendras įpareigojimas PPO nariams suteikti apsaug ą nuo 
klaidinančio GN naudojimo ir nuo naudojimo, kuris yra nes ąžiningos konkurencijos veiksmas. Jame taip pat reikalaujama, 
kad šalys atsisakyt ų registruoti arba pripažint ų negaliojan čia registracij ą prekės ženklo, kuriame yra arba kur į sudaro 
geografin ė nuoroda preki ų, kilusių ne iš nurodytos teritorijos, jeigu toki ų prekių prekės ženklo nuorodos klaidina 
visuomen ę dėl tikrosios j ų kilmės vietos. TRIPS 23 straipsniu suteikiamas aukštesnis vyn ų ir spiritini ų gėrimų GN 
apsaugos lygis. Ta čiau 23 straipsnio 1 dalyje nustatomas st andartas – absoliuti apsauga, pagal kuri ą šalys įpareigojamos 
neleisti registruoti geografin ės nuorodos žym ėti vynams arba spiritiniams g ėrimams, kuri ų kilmės vieta nėra atitinkama 
geografin ė vieta, net jei nurodyta ir tikroji preki ų kilmė arba geografin ė nuoroda yra išversta į kitą kalbą arba lydima toki ų 
žodžių kaip „rūšies“, „tipo“, „stiliaus“, „imitacija“. Vyn ų ir spiritini ų gėrimų GN geografin ės nuorodos turi b ūti saugomos, 
net jei piktnaudžiavimas GN pavadinimu vartotoj ų nesuklaidint ų. 
7 Žr. C-3/91, Turrón de Jijona , 37 punkt ą, arba Prosciutto di Parma , C-108/01, 64 punkt ą. 
8 Žr. C-478/07, Budĕjovický Budvar , 114 punkt ą. 
9 Žr. Byla C-35/13, Felino , 28 punkt ą. 
 
8 
 ES žemės ūkio produkt ų GN apsaugos sistema paprastai laikoma s ėkmės istorija, kaip rodo 
neseniai atliktas tyrimas, kur į užsakė Europos Komisija10. Ji jau dav ė apčiuopiamos naudos 
vartotojams ir gamintojams: vartotojams teikiama išsamesn ė informacija ir garantuojama 
kokybė, gamintoj ų pelno maržos tapo stabilesn ės, pagerėjo matomumas (dažnai d ėl 
dalyvavimo prekybos mug ėse), atsiv ėrė naujos vidaus ir (arba)  eksporto rinkos, pager ėjo 
galimybės pasinaudoti skatinimo fondais ir investicij ų pagalba gamintojams. GN apsauga taip 
pat padeda išlaikyti vietos infrastrukt ūrą ir užimtum ą, visų pirma skurdesn ėse vietovėse, taigi 
ji neša nauda visai visuomenei. 
1.2.2.2 Ne žem ės ūkio produktams taikom ų nacionalini ų teisės sistemų skirtingumas 
 
Valstybių narių teisės aktai dėl ne žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos dar 
nėra suderinti. Tod ėl atitinkamos nacionalin ės sistemos labai skir iasi, nelygu valstyb ė narė. 
Labai skiriasi apibr ėžtys, registracijos proced ūros ir išlaidos, apsaugos taikymo sritis ir 
vykdymo užtikrinimo priemon ės. Todėl ne žem ės ūkio produktams su geografin ėmis 
nuorodomis taikoma skirtingo lygio apsauga (nelygu j ų gamybos šalis). Ji pagr įsta bazine 
apsauga, nustatyta TRIPS. 
Visose valstyb ėse narėse ne žem ės ūkio produktams taikomi teis ės aktai dėl nesąžiningos 
konkurencijos ir vartotoj ų klaidinimo. Jiem s galioja ir prek ės ženklų teisė, kuri taip pat gali 
užtikrinti tam tikro lygio apsaug ą. GN apsaug ą užtikrinan čios sui generis  sistemos šiuo metu 
veikia penkiolikoje valstybi ų narių11. Šie teis ės aktai yra įvairių formų: nuo regionini ų ar 
nacionalini ų taisyklių dėl konkrečių amatų (pvz., keramikos) iki speciali ų teisės aktų dėl tam 
tikrų produktų (pvz., Zolingeno peili ų) arba regionini ų ar nacionalini ų teisės aktų, kuriais 
saugomi visi ne žem ės ūkio produktai su geografine nuoroda12.  
Klausimas: 
1. Privalumu ar tr ūkumu laikote tai, kad apsaugos priemon ės, kuriomis saugomos ne žem ės 
ūkio produkt ų geografin ės nuorodos skirtingose ES valstyb ėse narėse, yra nevienodos ir 
kad skiriasi ir j ų lygiai? Prašom paaiškinti kod ėl. 
 
 
2. Ekonomin ė, socialin ė ir kult ūrinė nauda, kuri ą galima gauti ne žem ės ūkio 
produktams nusta čius ES lygmens GN apsaug ą 
 2.1 Ekonominis ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų potencialas 
 
Panašu, kad suderinta ES GN sistema ne žem ės ūkio produkt ų gamintojams b ūtų naudinga 
dviem aspektais. Visoje ES veikian čiomis kokyb ės ir kilm ės garantijomis padidinus 
gamintojų produktų išskirtinum ą ir patrauklum ą galėtų padidėti pardavimo apimtis
13, ir visoje 
                                                            
10 Tyrimas „ Value of production of agricultural products and foodstuffs, wines, aromatised wines and spirits 
protected by a geographical indication (GI) “ (Geografine nuor oda (GN) saugom ų žemės ūkio ir maisto 
produktų, vynų, aromatint ų vynų ir spiritini ų gėrimų gamybos vert ė) skelbiamas 
http://ec.europa.eu/agriculture/ external-studies/value-gi_en.htm . 
11 Belgija (Valonija), Bulgarija, Kroatija, Čekija, Estija, Pranc ūzija, Vokietija, Vengrija, La tvija, Lenkija, Portugalija, 
Rumunija, Slovakija, Slov ėnija, Ispanija (Mursijos regionas), žr. tyrim ą, p. 30.  
12 Ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorod ų apsaugos vidaus rinkoje galimybi ų tyrimas, p. 29–73,  
http://ec.europa.eu/internal_marke t/indprop/docs/geo-indications/130322_geo- indications-non-agri-study_en.pdf 
13Be to, GN statusas yra reikšmi ngas veiksnys, kuris sudaro s ąlygas gamintojams prad ėti tiekti didžiausiems 
mažmenininkams ir susirasti nauj ų klientų anapus teritorij ų, kuriose produktai yra tradiciškai žinomi ir vertinami vartotoj ų. 
 
9 
 ES būtų taikoma veiksmingesn ė ir vienoda apsauga nuo nuostoli ų, patiriam ų dėl klastočių ir 
imitacijų. 
GN apsauga gali b ūti taikoma vis ų rūšių ne žemės ūkio produktams ir gamybos b ūdams: nuo 
mažo ir vidutinio sud ėtingumo technologij ų produkt ų, pvz., Český křišťál (Bohemijos 
krištolo), iki toki ų produktų, kuriems labiau reikalingos aukš tosios technologijos. Neseniai 
atliktame tyrime apskai čiuota, kad ne žem ės ūkio GN sektoriuje Eu ropoje tiesiogiai ir 
netiesiogiai sukuriama beveik 4,08 mln. darbo viet ų14. Daugiausia t ų darbo viet ų yra MVĮ, 
kurios veikia skurdesniuose regionuose15. Dviejuose tre čdaliuose region ų, iš kurių gaunami ne 
žemės ūkio GN produktai, skurdo lygi s arba nedarbo lygis didesnis nei 20 %. 
Ne žemės ūkio produkt ų, kuriems taikoma GN apsauga, reputacijos ir (arba) kokyb ės 
užtikrinimas visoje ES gal ėtų padėti gamintojams pasinaudoti sk atinimo fondais, iš valdžios 
institucijų gauti investicij ų skatinimo pagalb ą ir įgyti geresni ų galimybi ų dalyvauti prekybos 
mugėse. Galimyb ė prisijungti prie visoje ES galiojan čios GN sistemos taip pat gal ėtų 
užtikrinti geresn į gamintoj ų asociacijų organizavim ąsi ir saugomo pavadinimo valdym ą. 
Garsi GN taip pat gal ėtų išpopuliarinti kilm ės vietovę ar region ą ir daryti dauginam ąjį 
poveikį, pavyzdžiui, skatinti turizm ą16, prekybos mugi ų rengimą, kultūrinę veiklą ir taip 
sudaryti s ąlygas kurti nauj ų darbo viet ų17. 
 Darbo vietos, kurios sukuriamos gaminant tam tikr ą GN produkt ą, dėl glaudžių jo sąsajų su 
teritorija paprastai negali b ūti perkeltos į kitas vietas. Žvelgiant iš šios perspektyvos, suteikus 
ne žemės ūkio produkt ų GN apsaug ą pagerėtų kai kurių regionų gerovė, o tai gal ėtų padėti 
išlaikyti darbo vietas ir turt ą kai kuriose ekonomiškai pažeidžiamose vietov ėse. 
Klausimai: 
2. Ar manote, kad sustiprinta ir suderinta ES ne žem ės ūkio produkt ų GN apsauga ES 
lygmeniu gal ėtų daryti teigiam ą ekonomin į poveikį vidaus rinkai, kaip aprašyta pirmiau? 
3. Ar numatote neigiam ų tokios apsaugos padarini ų ES ekonomikai? 
 
 
2.2 Nauda vartotojui  
Geografin ės nuorodos sudaro s ąlygas vartotojams, kurie kreipia d ėmesį į geografin ę produktų 
kilmę ir yra dėmesingi su jais susijusiai kult ūrai ir tradicijoms arba kuriems r ūpi konkre čios 
prekių savybės arba kokyb ė, rinktis pagr įstai ir saugiai, remiantis patikima informacija
18. 
Geografin ėmis nuorodomis siekiama suteikti vartotojams tikrumo, kad produktas d ėl 
ypatingos kilm ės vietos pasižymi ypatinga kokybe, savyb ėmis ir (arba) reputacija, jeigu tai 
jiems svarbu. 
                                                                                                                                                                                          
Be to, vartotojai užsienio rinkose geogr afines nuorodas laiko papildoma gaminio kokyb ės garantija, patikrinta išor ės 
institucijos, tod ėl pavadinimas su GN pade da gamintojams patekti į naujas eksporto rinkas. 
14 Tyrimas, p. 298. 
15 Šaltinis – Europos skurdo ir nedarbo statistika NUTS 2 regione. Taip yra, pavyzdžiui, dentelles de Binche  (belgiškų 
nėrinių) ar Louça de barro preto de Olho Marinho  (portugališko Oljo Marinjo juodojo molio)  atveju . 
16 Pavyzdžiui, Europos kerami kos kelias (2012 m. geguž ės mėn. Europos Tarybos sertifikuotas kaip „kult ūros maršrutas“ ), 
kuriuo siekiama teritorijas, kuriose gaminama keramika, prista tyti kaip tvariam turizmui patrauklias kryptis. 
17Žr. „Geographical Indicati ons, An introduction“ , WIPO, 
http://www.wipo.int/export/ sites/www/freepublications/e n/geographical/952/wipo_pub_952.pdf . 
18 2008 m. „Eurobarometro“ apklausos (N r. 298) duomenimis, 26 % vartotoj ų sakė, kad ne maisto produkt ų kilmės šalis (ne 
pačios geografin ės nuorodos) juos domina– šis aspektas yra ketvirtas pagal aktualum ą (po kainos, saugos ir preki ų ženklo). 
 
10 
 Oficialūs patikrų ir stebėjimo mechanizmai, kuriais užtik rinama, kad saugoma GN pažym ėti 
produktai atitinka produkto specifikacijas, yra vienas pagrindini ų dabartinės ES GN sistemos 
žemės ūkio sektoriuje element ų. GN apsauga yra priemon ė, naudojama siekiant užkirsti keli ą 
nesąžiningam GN pavadinimo naudojimui rinkoje . Ja neketinama riboti vartotojams si ūlomų 
produktų pasirinkimo galimybi ų. Vietoj to, konkretus pava dinimas paskiriamas naudoti 
prekėms, kurios atitinka produkto specifikacijas ir turi aišk ų geografin į ryšį. Tai nekliudo 
kitiems gamintojams prekiauti tos pa čios kategorijos prek ėmis naudojant kit ą pavadinim ą. Iš 
esmės, geografin ėmis nuorodomis siekiama apsaugoti vartotojus nuo to, kad jie gaut ų prekes, 
neturinčias tokių savybių ir ypatybi ų, kurių jie tikisi ir už kurias jie gali b ūti pasireng ę mokėti 
didesnę kainą19. 
 
Klausimai: 
4. Ar manote, kad europin ė suderinta ne žem ės ūkio produkt ų GN apsauga b ūtų naudinga 
vartotojams?  
5. Ar įžiūrite galim ų neigiamų pasekmių vartotojams?  
 
2.3 ES tarptautini ų pastangų siekiant stiprinti geografini ų nuorodų apsaugą rėmimas 
 
Bendros ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos suk ūrimas Europos S ąjungoje 
taip pat gali tur ėti teigiamo poveikio deryboms d ėl prekybos susitarim ų su trečiosiomis 
šalimis, kurios suinteresuotos užtikrinti geresn ę savo ne žem ės ūkio geografini ų nuorodų 
apsaugą ES. Kol n ėra suderintos ir nuoseklios europin ės ne žem ės ūkio GN apsaugos 
sistemos, nuken čia ES paj ėgumas der ėtis dėl šio klausimo dvišal ėse derybose ir tose šalyse 
užtikrinti geresn ę ES žemės ūkio geografini ų nuorodų apsaugą. Trečiųjų šalių ne žemės ūkio 
produktų geografini ų nuorodų apsauga ES rinkoje tampa vis svarbesniu veiksniu daugelyje 
dvišalių derybų su ES prekybos partneriais. Tos šalys dažnai gars ėja turtingomis gerai žinom ų 
amatų ir ne žem ės ūkio produkt ų tradicijomis, pavyzdžiui, Indija saugo kai kurias ne žem ės 
ūkio geografines nuorodas, susijusias su  sariais, šilko tapyba ir skaromis. 
Daugiašaliu lygmeniu bendra europin ė ne žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos 
sistema gal ėtų būti paranki ES derantis d ėl geresnio geografini ų nuorodų apsaugos lygio 
Pasaulinėje prekybos organizacijo je (PPO). PPO Dohos vystymosi darbotvark ės derybose ES 
dėjo pastangas, kad aukšto lygio apsauga, kuri šiuo metu taikoma tik vynams ir spiritiniams 
gėrimams, b ūtų taikoma visiems produktams. 
Klausimas: 
6. Ar suderinta europin ė ne žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsauga gal ėtų būti 
naudinga arba nenaudinga ES prekybos santykiams su tre čiosiomis šalimis? Jeigu taip, 
kuo?  
 
 
                                                            
19Gamintojams atsiranda prasm ė investuoti į aukštos kokyb ės produkt ų gamybą tik tada, kai vartotojai sužino apie produkt ų 
kokybę. Įmonė, nusprendusi gaminti aukštos kokyb ės produktus, ateityje gali užsitikrinti gr ąžą, kaip gamintojo ilgalaiki ų 
investicijų į tvirtos reputacijos stiprinim ą rezultatą. Todėl tik tada, kai vartotojai žino apie kokyb ę, įmonė gauna paskat ų 
investuoti į savo reputacij ą ir ja remdamasi prekiauti didesn ėmis kainomis. Vartotojas  mainais gauna didel į kokybišk ų ir 
saugių produktų pasirinkim ą. 
 
11 
 2.4 Europos tradicij ų, praktinės patirties, kult ūrų raiškos įvairovės20 ir kultūros paveldo 
saugojimas ir puosel ėjimas 
 
Tipiškiems GN reikalavimus atitinkantiems ne žem ės ūkio produktams perspektyviausia – 
veiksmingai konkuruoti autentiškumu, i šskirtine kokybe ir kitais vartotoj ų vertinamais 
požymiais. Jie nuolat stumiami į šalį produktais, kuriais siekiama savintis j ų reputaciją ir kurie 
dažnai blogesn ės kokyb ės ir parduodami mažesn ėmis kainomis. GN reikalavimus 
atitinkančius produktus gal ėtų lydėti sėkmė, jei konkurencija b ūtų grindžiama s ąžininga 
praktika. Ta čiau jei originali ų produktų reputacija, autentiškumas ir kokyb ės lūkesčiai 
naudingi imitacijoms, kuriomis prekiaujant nau dojamasi geografiniu pavadinimu, su kuriuo 
yra susieta reputacija, tai original ūs produktai galiausiai gali nustoti b ūti gaminami ir išnykti, 
kaip nutiko, pavyzdžiu i, Lietuvos lino audini ų pramonei. GN produktai padeda išsaugoti 
vertingos praktin ės tradicinės patirties gyvyb ę ir yra perduodami iš kartos į kartą. Jų gamybos 
metodai ir pagalbin ė veikla yra per ilg ą laiką susiklost ęs atspirties taškas, į kurį 
orientuodamasi vietos visuomen ė atranda savo tapatyb ę. GN produktai yra gamintoj ų ir kitų 
vietos suinteresuot ųjų subjektų, pvz., vietos valdžios institucij ų ir turizmo organizacij ų, 
bendradarbiavimo tinklus palaikanti grandis. Tod ėl jie padeda kurti socialin į kapitalą regione. 
Be to, jei d ėl tinkamos apsaugos stygiaus išnykt ų GN produktai, nuostoli ų patirtų didelė dalis 
Europos istorinio, kult ūrinio ir socialinio paveldo. 
Klausimai: 
7. Ar manote, kad suderinta ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsauga ES 
lygmeniu pad ėtų išsaugoti tradicin į kultūros ir meno paveld ą, kuris sudedamas į 
reikalavimus atitinkan čius produktus? Prašom paaiškinti kod ėl. 
8. Ar tokia apsauga pad ėtų kurti socialin į kapitalą vietovėse, kur vykdoma gamyba?  
 
3. Klausimai ir problemos siekiant, kad ne žem ės ūkio produktai atitikt ų geografini ų 
nuorodų apsaugos reikalavimus 
 
Kuo stipresn ė GN reputacij ą ir kuo GN labiau prip ažinta, tuo labiau tik ėtina, kad konkurentai 
gali ja pasinaudoti ir pi ktnaudžiauti pavadinimais, naudodami juos prek ėms, kurios n ėra 
kilusios iš konkre čios geografin ės vietovės ir (arba) neatitinka atitinkamo produkto 
specifikacijos ar kokyb ės požymių, kurie siejami su jo pavadinimu. D ėl piktnaudžiavimo GN 
teisėti prekybininkai netenka pajam ų ir rinkos dalies, be to, gali nukent ėti reputacija ir 
susidaryti papildom ų bylinėjimosi išlaid ų. 
Tyrimo duomenimis, 57,4 % nagrin ėtų produkt ų (n=94) atvej ų pranešta apie dideles 
problemas ir nuostolius d ėl piktnaudžiavimo j ų GN21. Pavyzdžiui:  
• imitacijos, vežamos iš tos pa čios šalies22, kitų ES šalių23 arba trečiųjų šalių, ypač iš 
Azijos24;  
                                                            
20 Nuo 2006 m. Europos S ąjunga yra UNESCO konvencijos d ėl kultūrų raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo šalis, o pagal 
ES sutarties 167 straipsnis S ąjunga, veikdama pagal Sutar čių nuostatas, atsižvelgia į kultūros aspektus, vis ų pirma siekdama 
gerbti ir skatinti savo kult ūrų įvairovę. 
21Tyrimas, p. 97. 
22Tapisserie d’Aubusson (kilimai), faience de Moustiers (keramika), Pierre de Bourgogne  (akmuo) etc. 
23Pavyzdžiui: Pierre de Bourgogne imitacijos iš Italijos (akmuo), Vetro di Murano  imitacijos iš Rumunijos (stiklas). 
24Pavyzdžiui, dentelles de Binche (nėriniai), Marmo di Carrara  (marmuras), Vetro di Murano  (stiklas), Horezu keramika, 
Kastilijos ir Leono nat ūralus akmuo. 
 
12 
 • saugomo pavadinimo pamin ėjimas nesusijusiems produktams apib ūdinti, pavyzdžiui, 
formuluot ė „Belgijos akmuo“ Pierre Bleue de Belgique  (akmuo) klastotei pavadinti, 
turkiškas marmuras, kuriuo prekiaujama naudojant pavadinim ą „Botticino Royal “ ir 
„The New Botticino “25; arba  
• saugomo pavadinimo pamin ėjimas apib ūdinti produktams, kurie n ėra to paties tipo 
produktai, pvz., Kinijos granitas, Indijos skal ūnas ir kalkakmenis iš kit ų šalių, kuriems 
naudojamas pavadinimas „Kastilijos ir Leono nat ūralus akmuo“26.  
Bylinėjimosi su pažeid ėjais išlaidos bendrovei gali b ūti didele finansine našta. Pavyzdžiui, 
numatoma, kad „ Český granát “ (Čekija), nor ėdama, kad byla pasiekt ų teisimą ar 
administracines įstaigas, tur ės būti išleidusi 200 000 CZK (maždaug 7 770 eur ų) per metus, o 
„Solingen “ tai kainuos apie 50 000 eur ų per metus27. Priklausomai nuo pad ėties, veiksmingos 
apsaugos užtikrinimas gali kainuoti dar daugiau. 
Tyrimas rodo, kad nor ėdami apsisaugoti nuo pažeidim ų gamintojai taiko daug strategij ų, tokių 
kaip protesto laiškai (pvz., Harris Tweed  ir Schwarzwälder kuckucksuhr  atvejais), kovos su 
klastojimu kampanijos (pvz., „ Swiss Watches “), prekės ženklų registravimas (pvz., „ Ceramica 
artistica e tradizionale di Vietri sul Mare “) arba bylos išk ėlimas (pvz., Deruta keramikos, 
Murano stiklo atveju). 
Tyrime daroma išvada, kad vis ų šių veiksmų rezultatai, deja, dažn ai neužtikrinti, nes n ėra 
bendros ES teisin ės sistemos, skirtos ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugai, 
todėl kuriamos skirtingos schemos su skirtingais  apsaugos laipsniais, skirtingu vykdymo 
užtikrinimu ir be j okios aiškios visuotin ės sistemos. 
Klausimai: 
9. Ar manote, kad suderinta ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų ES apsauga gal ėtų 
padėti gamintojams apsiginti nuo imitacij ų ir piktnaudžiavimo? Pr ašom paaiškinti, kod ėl 
taip manote. 
10. Kaip konkuruojantys gamintojai gal ėtų apsisaugoti nuo pernel yg griežto GN taikymo? 
 
 
4. Alternatyvos ES suderintai apsaugai  
 
Atliekant tyrim ą nustatyta, kad galiojan čios nacionalin ės priemon ės, taikomos siekiant 
užtikrinti ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaug ą ES lygmeniu, tam tikro lygio apsaug ą suteikia. 
Įstatymais d ėl nesąžiningos konkurencijos28 ir vartotoj ų klaidinimo, kurie egzistuoja visose 
ES valstyb ėse narėse, suteikiama apsauga nuo nes ąžiningos komercin ės veiklos, įskaitant 
klaidinančią informacij ą dėl pagrindini ų produkto savybi ų, tokių kaip jo geografin ė kilmė29. 
                                                            
25 Botticino  (Botičinas) yra miestas Brešos provincijoje (Italija). 
26Tyrimas, p. 99. 
27Ibid, p. 109. 
28Nesąžininga konkurencija gali b ūti apibrėžiama kaip „bet koks konkurencinis veiksmas, kuris prieštarauja s ąžiningai verslo 
ir pramon ės prekybinei praktikai“. 
29Direktyvoje 2005/29/EB apibr ėžiama nes ąžininga komercin ė veikla, kuri draudžiama Europos S ąjungoje (ES) ir kitose 3 
EEE valstyb ėse. 6 straipsnyje pabr ėžiama, kad klaidinan čia laikoma komercin ė veikla, kurioje yra apgaulingos 
informacijos, ir d ėl to ja apgaudin ėjamas arba gali b ūti apgaunamas vidutinis vartotojas d ėl pagrindini ų produkto savybi ų, 
tokių kaip geografin ė ar komercin ė kilmė. 11 straipsnyje numatytos konkre čios žalos atlyginimo priemon ės, nes valstyb ės 
narės ir kitos EEE šalys turi užtikrinti, kad kovai su tokia veikla b ūtų pakankam ų ir veiksming ų priemoni ų. Šios priemon ės 
 
13 
 Tačiau praktiškai mastas, kokiu šie įstatymai gali suteikti veiksming ą apsaugą nuo 
piktnaudžiavimo ne žem ės ūkio produkt ų pavadinimais, yra ribotas. 
Be to, skirtingose valstyb ėse narėse tie teis ės aktai vis dar labai skiriasi. Pavyzdžiui, už ši ų 
įstatymų vykdymo užtikrinim ą atsakingos skirtingos nacionalin ės, regionin ės ar vietos 
institucijos30 (pvz., Ispanijoje) arba priva čios vartotoj ų asociacijos (pvz., Vokietijoje), o tai 
reiškia skirtingas išlaidas, proced ūras ir formalius reikalavimus. Tyrimo duomenimis31, tose 
šalyse, kuriose vykdym ą užtikrina tokios įstaigos, nerasta n ė vieno atvejo, kad b ūtų iškelta 
byla ne žem ės ūkio produkt ų geografin ėms nuorodoms ginti. 
Be to, iš tyrimo matyti, kad gamintojai dažnai negali prad ėti civilinio proceso d ėl 
nesąžiningos praktikos, nes s ąnaudos gali b ūti didelės, o nustatyti įrodymus dažnai sunku32. 
Prekės ženklų apsauga taip pat turi ribas.  Ji suteikia savininkui teis ę prekės ženklo neleisti 
naudoti kitiems. Pasirinktas prek ės ženklas (pavadinimas, logotipas ir kt.) neb ūtinai turi sietis 
su produktais ar j ų kilme. Kitaip yra su saugoma GN: ja siekiama suteikti vartotojams 
užtikrinim ą, kad prek ės yra pagamintos tam tikroje vietoje ir d ėl to turi specifini ų savybių. 
Todėl prekių ženklas paprastai negali suteikti tokios pa čios informacijos ir garantij ų, kaip 
geografin ė nuoroda. 
Kai kuriais atvejais GN gali b ūti taikoma tokia pat apsauga pagal prek ės ženklų teisę, 
konkrečiai: taikant kolektyvinius ar sertifikacijo s ženklus. Kolektyviniai ženklai nuosavyb ės 
teise priklauso gamintoj ų grupei (pvz., gamintoj ų asociacijai) ir gali b ūti naudojami daugiau 
nei vieno asmens, jei naudotojas yra grup ės narys ir laikosi jos nustatyt ų taisyklių. 
Sertifikacijos ženklas nuosavyb ės teise priklauso juridiniam asme niui, kuris tikrina, ar ženklas 
naudojamas pagal sertifikacijos standartus. Sertifikuotojas kontroliuoja, kaip ženklas 
naudojamas, ir turi išimtin ę teisę užkirsti keli ą neteisėtam naudojimui. Sertifikuotojas 
paprastai negali naudotis ženklu pats; teis ę naudoti ženkl ą gali gauti visi, kas atitinka 
sertifikavimo standartus. Toki ų tipų apsauga turi tam tikr ų GN apsaugos požymi ų. Tačiau 
bendrojoje prek ės ženklų teisėje nenumatyta joki ų iš anksto nustatyt ų standartų, kaip antai 
sąsajų su konkre čia geografine vietove, ir ji leidžia tur ėtojui visiškai laisvai nustatyti savas 
naudojimo taisykl ės. Taigi kolektyviniams ir sertifikacijos ženklams tr ūksta pagrindini ų GN 
sistemos užtikrinam ųjų požymių33. Dabartin ė ES prekės ženklų sistema neapima sertifikacijos 
ženklų, tačiau pagal j ą GN pažym ėtų produktų gamintojams leidžiama registruoti savo 
pavadinimus kaip kolektyvin į Bendrijos prek ės ženklą. 
Daugeliu atvej ų regionin ėmis ar nacionalin ėmis konkre čių amatų taisykl ėmis 
reglamentuojamos tik kolektyvin ės atskirų vietos amat ų skatinimo ar apsaugos strategijos. 
Atskiruose teis ės aktuose d ėl produkt ų faktiškai nustatomos produkto specifikacijos (pvz., 
Zolingeno peili ų, tvido ( Harris Tweed ), Madeiros n ėrinių (Bordado da Madeira )). Esami 
regioniniai ir nacionaliniai teis ės aktai dėl visą pramonę aprėpiančios apsaugos n ėra suderinti, 
                                                                                                                                                                                          
privalo apimti nuostatas, pagal kurias asmenys arba subjektai, turintys teis ėtų interesų (vartotojai ir konkurentai), gal ėtų 
pradėti bylą dėl tokios nes ąžiningą veiklos ir (arba) toki ą veiklą apskųsti administracinei institucijai . 
30Administracin ės institucijos Bulgarijoje, Kipre, Estijoje, Suomijo je, Vokietijoje, Graikijoje, Italijoje, Latvijoje, 
Liuksemburge, Lenkijoje, Portugalijoje, Rumunijoje ir Slov ėnijoje privalo atlikti tyrim ą pagal gautus skundus. Dauguma 
kompetenting ų institucij ų dėl įvairių priežasčių gali atmesti skundus, pvz., Belgijoje , racionalumo sumetimais atmetama 
40 % visų skundų ir nagrinėjami tik tie, kurie susij ę su dideliais finansiniais nuostoliais.  
31 Tyrimas, p. 35. 
32 Tyrimas, p. 34–35. 
33Žr. „ Guide to geographical indicators linking products and their origins “, Daniele Giovannucci, Tim Josling, William 
Kerr, Bernard O’Connor, May T. Yeung (International Trade Centre).  
 
14 
 labai skiriasi j ų pagrindiniai aspektai, tokie kaip GN apibr ėžtis, apsaugos taikymo sritis, 
registracijos proced ūros, mokes čiai, kontrol ė ir vykdymo užtikrinimas. Be to, nacionaliniuose 
įstatymuose numatyta apsauga tegali užtikrinti, kad GN b ūtų paisoma atitinkamoje valstyb ėje 
narėje. Ji neužtikrina apsaugos viso je ES ir negarantuoja vienod ų apsaugos bendrojoje rinkoje 
sąlygų. 
Klausimas: 
11. Ką manote apie esamas suderintos ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos 
alternatyvas?  
 
 
 
II. GN apsaugos ES lygmeniu galimyb ės 
 
Į aprašytuosius išš ūkius ES lygmeniu galima reaguoti įvairiopai. Geresn ė GN apsauga tur ėtų 
būti suderinama su esamomis Europos ir tarptautin ės teisinės sistemomis ir turi tenkinti tiek 
ekonominius, tiek suinteresuot ųjų šalių poreikius. Galiojanti žem ės ūkio geografini ų nuorodų 
sistema yra aiški palyginimo priemon ė. Tolesniais dokumento klausimais Komisija nor ėtų 
sužinoti suinteresuot ųjų šalių nuomonę apie kelet ą parametr ų, kurie laikomi svarbiais rengiant 
galimą ES iniciatyv ą dėl ne žemės ūkio produkt ų GN apsaugos. 
 
1. Apsaugos tikslai ir kriterijai 
 
Bet kokiomis naujomis priemon ėmis galima siekti įvairių tikslų: nuo TRIPS nustatyt ų 
mažiausių reikalavim ų dėl GN apsaugos iki papildom ų kriterijų nustatymo, pavyzdžiui, t ų, 
kurie nurodyti ES teis ės aktuose d ėl žemės ūkio GN.   
 
1.1 Ženklinimo tipai: pavadinimai ir simboliai 
 
Produktui, kuris atitinka GN apsaugos reikal avimus, nurodyti dažniausiai naudojamas 
ženklinimas yra jo pavadinimas. Tai labai dažnai apima geografin ės teritorijos pavadinim ą 
(konkrečios vietov ės, regiono arba krašto, pvz., Herendas34), kuris gali b ūti susiję su pačiu 
prekių pavadinimu, pavyzdžiui, Škotijos tartanai35 arba Obiusono kilimai36.  
Tačiau GN pavadinimo dalimi gali b ūti ir ne geografinis pavadinimas, jei tik jis 
vienareikšmiškai susij ęs su kilmės vieta. Į geografin ės nuorodos apibr ėžtį įtraukiant ir tokios 
rūšies pavadinimus b ūtų galima apr ėpti daugiau produkt ų. Šis sprendimas taip pat įdiegtas ES 
                                                            
34Gerai žinomas pavadinimas, kuris reiškia porcelianinius indus ir de koratyvinius objektus ir yra prigij ęs pagal Herendo 
miestą Vengrijoje pavadinim ą. 
35Tartanas yra tradicinis ško tiškas audinio piešinys iš įvairiaspalvi ų ir įvairaus plo čių juostų, kurios susikirsdamos sudaro 
langelius, žr. http://www.merriam-webster.c om/dictionary/tartan. Škotijos tartan ų draugija ( įkurta 1963 m.) tvarko vis ų 
žinomų tartanų, kurių priskaičiuojama apie 1 300, registr ą. 
36Obiusono kilimai yra grind ų danga, rankomis išausta Obiusono ir  Feleteno kaimuose Vidurio Pranc ūzijos Krezo 
departamente. 
 
15 
 žemės ūkio geografini ų nuorodų sistemoje, pagal kuri ą kaip geografin ės nuorodos saugomi, 
pavyzdžiui, fetos s ūris37 ir ispaniškas putojantis vynas  Cava38. 
Kita alternatyva, kuri leist ų aprėpti dar pla čiau, būtų GN apsaug ą taikyti ne tekstiniams 
ženklams arba simboliams, nedviprasmiškai siejamais su tam tikru regionu, konkre čia vietove 
ar kraštu, pavyzdžiui, geografin ės teritorijos kont ūrui39. 
 
Klausimai: 
12. Jei ES lygmeniu b ūtų sukurta nauja sistema, ar ji tur ėtų saugoti geogra fines nuorodas su 
pavadinimais, kurie n ėra geografiniai, bet nedviprasmiškai susij ę su tam tikra vieta? 
13. Jei taip, kaip sistema gal ėtų užtikrinti, kad tokia apsauga nepažeist ų kitų gamintoj ų teisių? 
14. Ar panašiai tur ėtų būti saugomi simboliai, tokie kaip geografin ės teritorijos kont ūras? Jei 
taip, kokiomis s ąlygomis? 
 
 
 
1.2 Kurioms nuorodoms netur ėtų būti taikoma GN apsauga? 
 
TRIPS numatyta keletas galim ų GN apsaugos įpareigojimo išim čių. Tai bendrini ų terminų 
atvejai40, atvejai, kai esama konflik to su ankstesniu prek ės ženklu41, ir iki tam tikro laipsnio – 
atvejai, susij ę su homonimin ėmis geografin ėmis nuorodomis42. Terminas yra laikomas 
bendriniu, jei tai bendrinis prek ės ar paslaugos (o ne konkretaus prek ės ar paslaugos 
pavyzdžio) pavadinimas atitinkamoje šalies , kurioje prašoma apsaugos, teritorijoje. 
Pavyzdžiui, terminas „ Eau de Cologne “ (odekolonas) dabar reiškia tam tikr ą kvepalų rūšį, 
nepriklausomai nuo to, ar jis gaminamas Kelno regione Vokietijoje. Homonimin ės 
geografin ės nuorodos – tai tos, kurios yra rašomos ar tariamos panašiai, ta čiau nurodo 
produktus iš skirting ų kilmės vietų, paprastai iš skirting ų šalių. Iš esmės nėra priežasties, 
kodėl neturėtų būti leidžiama jas vartoti lygiagre čiai. Tačiau siekiant, kad neb ūtų klaidinami 
vartotojai, tokiam samb ūviui galima kelti s ąlygas. 
Šios išimtys yra įtrauktos į ES reglamentus d ėl žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų43. 
Reglamentuose numatyta ir daugiau registravimo išim čių, kai pavadinimai sutampa su augalo 
                                                            
37Graikijoje n ėra Feta pavadinto regiono, ta čiau nuosekliai naudojant nuorod ą „feta“ ilgainiui susiformavo stiprus ryšys su 
geografine vietove, kurioje jis gaminamas. 
38 Cava  gaminama Katalonijoje, Kas tilijoje ir Leone, Aragone, Navaroje, Riochoje, Estremad ūroje ir Valensijoje. 
39 Tipiškas pavyzdys b ūtų kartografin ės JAV Floridos valstijos ribos apib ūdinant apelsinus (Floridos apelsinai). 
40TRIPS 24 straipsnio  6 dalis: „Jokios šio skyriaus nuos tatos nereikalauja, jog valstyb ė narė taikytų savo nuostatas kurios 
nors kitos valstyb ės narės geografin ės nuorodos atžvilgiu prek ėms ar paslaugoms, kuri ų atitinkama nuoroda yra įprastinis 
bendrinis pavadinimas, kuriuo tokios prek ės ar paslaugos vadinamos tos valstyb ės narės teritorijoje. (...)“. 
41TRIPS 24 straipsnio 5 dalyje nurodyta, kad „jeigu preki ų ženklas buvo pateiktas registruoti ar įregistruotas s ąžiningai arba 
jeigu teisės į prekių ženklą buvo įgytos sąžiningai j į naudojant iki įvedant geografin ės nuorodos apsaug ą jos kilmės šalyje, 
priemonės, priimamos tam, kad b ūtų įgyvendintas TRIPS nuostatos d ėl geografini ų nuorodų, nesumažina preki ų ženklo 
galimybės būti įregistruotam ar jo registracijos galiojimo, arba teis ės naudoti preki ų ženklą tokiu pagrindu, jog toks preki ų 
ženklas yra tapatus geografinei nuorodai arba į ją panašus“. 
42TRIPS 23 straipsnio 3 dalyje  nurodyta, kad „jei vyn ų geografin ės nuorodos homonimin ės, tai apsauga turi b ūti teikiama 
kiekvienai nuorodai, kaip nurodyta 22 st raipsnio 4 dalyje. Kiekviena valstyb ė narė nustato praktines s ąlygas, pagal kurias 
viena nuo kitos bus atskiriamos homonimin ės nuorodos, atsižvelgiant į poreikį užtikrinti teising ą režimą atitinkamiems 
gamintojams ir į tai, kad neb ūtų klaidinami vartotojai.“ 
 TRIPS 22 straipsnio 4 dalyje nurodyta, kad „pagal  šio straipsnio 1, 2 ir 3 dalis apsauga turi b ūti nukreipta prieš geografin ę 
nuorodą, kuri, nors paraidžiui teisingai nurodo teritorij ą, rajoną ar vietov ę, iš kurios kilusios prek ės, neteisingai teigia 
visuomenei, kad tos prek ės kilusios iš kitos teritorijos“. 
43Pavyzdžiui, Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 d ėl žemės ūkio ir maisto produkt ų kokybės sistemų 6 straipsnio 1, 3 ir 4 dalys. 
 
16 
 veislės ar gyvūno veislės44 pavadinimu ir d ėl to vartotojas gal ėtų susidaryti klaiding ą įspūdį 
apie tikrąją produkto kilm ę. Nors šie specifiniai atvejai gali b ūti neaktual ūs kalbant apie ne 
žemės ūkio produktus, reik ėtų nustatyti, ar ne žem ės ūkio produkt ų ypatumai pateisint ų kitų, 
nei išdėstytos TRIPS, išim čių nustatym ą. 
 
Klausimas: 
15. Ar manote, kad reikia numatyti papildom ų GN apsaugos išim čių, išskyrus tas, kurios jau 
numatytos TRIPS? Prašom paaiškinti kod ėl. 
 
2. Kam reik ėtų taikyti GN apsaug ą? Ar laikytis kompleksinio (horizontaliojo), ar 
sektorinio modelio?   
Pagal sektorin į modelį būtų nustatytos specialios taisykl ės skirtingoms produkt ų 
kategorijoms, pavyzdžiui, toms, kuri ų atveju ypa č svarbu tur ėti žaliavos (pvz., akmen ų). 
Tokia Europos lygmens strukt ūra šiuo metu taikoma žem ės ūkio srityje, kurioj e galioja atskiri 
GN reglamentai vynams, spiritiniams g ėrimams, aromatintiems vynams ir žem ės ūkio bei 
maisto produktams (tiesa, atskyrim ą veikiausiai l ėmė istorinės priežastys). Kita vertus, pagal 
kompleksin į modelį būtų nustatyti bet kuriai produkt ų kategorijai taiky tini bendri sistemos 
pagrindiniai elementai. 
 
Klausimai: 
16. Ar manote, kad reikia išskirti skirti ngas apsaugos sistemas atsižvelgiant į ne žemės ūkio 
produktų kategorijas (t. y. taikyti sektorin į modelį)? Jeigu taip, paaiškinkite kod ėl. 
17. Ar manote, kad kai kuriems produktas netur ėtų būti taikoma GN apsauga ES lygmeniu? 
Jei taip, prašom sukonkretinti. 
 
 
3. Produkto ir teritorijos s ąsaja 
 3.1 Kokia stipri turi b ūti sąsaja su teritorija? 
 
Geografin ė nuoroda turi parody ti, kad produktas kil ęs iš konkre čios teritorijos, regiono ar 
vietovės, kurioje konkre čią prekės kokybę, reputacij ą ar kitą savybę lemia jos geografin ė 
kilmė. Geografin ė nuoroda naudojama tam, kad prekyboje b ūtų nustatytas produkto kokyb ės, 
reputacijos ar kit ų savybių ryšys su kilm ės vieta. Turi b ūti konkretus „priežastinis ryšys“ tarp 
produkto kokyb ės, reputacijos ar kit ų savybių ir apibrėžtos jo geografin ės kilmės, nes tos 
savybės priklauso nuo gamybos vietos gamtini ų sąlygų (konkrečių geologini ų, hidrologini ų, 
dirvožemio ir klimato savybi ų) ir (arba) nuo b ūdų, kaip žmoni ų bendrijos su jomis s ąveikauja 
(t. y. nuo šioje srityje žmoni ų sukauptos praktin ė
s patirties ir (arba) įgūdžių, kuriuos per 
daugelį metų išpuoselėjo vietiniai meistrai). 
Gamtinis ryšys gali b ūti įvairių formų. 2012 m. lapkri čio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos 
reglamente (ES) Nr. 1151/2012 d ėl žemės ūkio ir maisto produkt ų kokybės sistemų45 žemės 
ūkio ir maisto produktams numatytas dvejopas GN ženklinimas: saugomos geografin ės 
                                                            
44Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 d ėl žemės ūkio ir maisto produkt ų kokybės sistemų 6 straipsnio 2 dalis. 
45 OL L 343, 2012 12 14, p. 1.  
 
17 
 nuorodos (SGN) ir saugomos kilm ės vietos nuorodos (SKVN). J ų skirtumas yra pagr įstas 
ryšio su geografine vietove s tiprumu. SGN atveju vienas iš gamybos, perdirbimo arba 
ruošimo etap ų turi vykti toje vietov ėje, o žaliava gali b ūti atvežta iš kit ų vietovių. SKVN 
atveju visas gamybos procesas turi vykti apibr ėžtoje geografin ėje vietov ėje, taip pat ir 
žaliavos turi b ūti iš tos pa čios vietov ės. Gamtinis ryšis, kuriam taikoma griežtai apibr ėžta 
„terroir “46 sąvoka, yra dar stipresnis vyno sektoriu je, kuriame visi abiem GN ženklais 
ženklinam ų produktų gamybos etapai turi vykti geografin ėje vietovėje. SKVN atveju 100 % 
vynuogių turi būti vien iš tos vietov ės, SGN atveju – ne mažiau kaip 85 %. 
Ši sąsaja su geografine vietove taip pat gali b ūti taikoma ne žem ės ūkio produktams. Kai 
kuriais atvejais, pvz., marmuro ir akmens, ši s ąsaja yra panašiai tvirta kaip žem ės ūkio 
produktų atveju. B ūtų taikomi tokie pat kintamieji, kaip nurodyta pirmiau. Iš esm ės, kuo 
stipresnis ryšys, tuo produktas vartotoj ų akyse patikimesnis ir autentiškesnis. Ta čiau tam 
tikros geografin ės nuorodos gali b ūti pagrįstos tik žmoni ų pastangomis, o ne gamtin ėmis 
žaliavomis, arba reputacija. Tyrime teigiama, kad nedaug ne žem ės ūkio produkt ų, kuriems 
galėtų būti taikoma geografini ų nuorodų apsauga, atitikt ų griežtus SKVN reikalavimus47. 
 
Klausimai: 
18. Kiek stiprus tur ėtų būti ryšys tarp ne žem ės ūkio produkt ų ir jų kilmės vietos norint, kad 
pagal bet koki ą naują sistemą jiems būtų galima taikyti GN apsaug ą? 
19. Ar naujoje sistemoje tur ėtų būti numatytas dviej ų rūšių ryšys (vienas stipresnis, kitas 
silpnesnis) tarp ne žem ės ūkio produkt ų ir jų kilmės vietovės? 
20. Ar turėtų būti skirtum ų pagal skirtingas produkt ų rūšis? Prašom savo pozicij ą paaiškinti.  
 
 3.2 Kokyb ė ir produkto specifikacija 
 
Geografin ė nuoroda – didžia dalimi tai įsipareigojimas vartotojams d ėl kokybės ir vienod ų 
sąlygų gamintojams garantas. Tod ėl GN apsaugos suteikimo sistemai reikia, kad produktas 
turėtų specifini ų pagrindini ų savybių ir kad būtų nustatytas jo gamybos procesas. ES žem ės 
ūkio GN teis ės aktuose numatyta, kad teikdami registracijos paraišk ą gamintojai tur ėtų 
nurodyti vis ą produktui aprašyti reikaling ą techninę informacij ą, jo gamybos metod ą ir su 
produktu susijusi ą geografin ę vietovę . Registruojantis d ėl GN apsaugos lemiamas veiksnys 
yra produkto specifikacija. 
Produkto savybi ų aprašymo reikalavimas užtikrina stabili ą produkto kokyb ę, tačiau jis 
nereiškia konkretaus kokyb ės lygio reikalavimo. To galima pasiekti tik reikalaujant 
minimalaus kokyb ės lygio. Ta čiau nustatyti prasmingus lyginamuosius kokyb ės kriterijus 
visiems produktams gali b ūti neįmanoma, o nustatant konkret ų kokybės lygį tenka b
ūti 
subjektyviam. 
Geografini ų nuorodų suteikiama prid ėtinė vertė grindžiama vartotoj ų pasitikėjimu. GN 
schema turi užtikrinti vartotojui, kad geografini ų nuorodų specifinės savybės, tam tikra 
kokybė ar reputacija išliks vis ą apsaugos laikotarp į. Kad šis tikslas b ūtų pasiektas, visoje ES 
galiojančioje žemės ūkio produkt ų GN sistemoje keliama daug reikalavim ų dėl patikrų po 
                                                            
46Terroir yra vynuogininkyst ės sąvoka, pagal kuri ą vyno savyb ės siejamos su aplinkos, kurioje auginamos vynuog ės, 
sąlygomis. 
47Tyrimas, p. 298. 
 
18 
 registracijos, kuri ų tikslas – užtikrinti, kad produktai atitikt ų gaminio specifikacijas, o 
pavadinimas rinkoje naudojamas tinkamai. Tokias  patikras paprastai atli eka paskirta viešojo 
sektoriaus institucija arba atrinktos ir patvirtintos priva čios įstaigos. Ta čiau specifini ų savybių 
ir kokybės nereikėtų nustatyti pernelyg ribojamu b ūdu. Pernelyg išsamus aprašymas gali 
sulėtinti produkt ų inovacijas ir, nors tr adiciniai produktai kei čiasi nelabai dažnai, vis d ėlto 
kintant procesams ir technologijoms kei čiasi ir jie. D ėmesys tur ėtų būti sutelktas į kokybę, 
leidžiant k ūrybiškumui pasinaudoti tradic ine praktine patirtimi. Pavyzdžiui, XX a. penktajame 
dešimtmetyje dizaineris Carlo'as Scarpa glaudžiai bendradarbiavo su stiklininkyst ės meistrais 
dėl pažangi ų technologij ų, kurios šiandien yra tapusios in tegralia Murano stiklo gamybos 
tradicijų dalimi. 
Klausimai: 
21. Ar ne žem ės ūkio produktams tikslingas kokyb ės kriterijus? 
22. Kaip būtų galima tok į kriterijų apibrėžti? 
23. Ar sutinkate, kad reik ėtų tikrinti, ar GN specifin ės savybės, kokybė ir kilmė išsaugomi 
visą apsaugos laikotarp į? Prašom savo pozicij ą paaiškinti.  
24. Kaip, Jūsų nuomone, specifin ės produkto savyb ės turėtų būti apibrėžtos siekiant 
užtikrinti, kad kokyb ė ir geografin ė kilmė atitiktų privalomus standartus, ta čiau 
neapribojant inovacij ų? 
 
3.3 Su produktu susijusi reputacija 
 Geografinei kilmei priskiriama reputacija gali b ūti naudojama kaip papildomas kriterijus greta 
tam tikros produktui b ūdingos ypatyb ės arba kaip jos alternatyva. Tai leist ų GN apsaug ą 
taikyti tik tiems produktams, kuri ų reputacij ą vartotojai jau laiko pripažinta. Ta čiau dėl tokio 
sprendimo nepalankioje pad ėtyje atsirast ų nauji arba pl ėtojami produktai, kurie pagal 
apibrėžtį dar nepeln ė reputacijos. 
 
Klausimai : 
25. Ar norintiesiems gauti gauti ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugą 
reikėtų kelti „kokyb ės, reputacijos ir  kitų savybių“ reikalavimus? Jei ne, kuri ų iš šių 
elementų, Jūsų nuomone, tur ėtų būti reikalaujama? Prašom paaiškinti kod ėl. 
26. Kas turėtų būti įtraukta į produkto specifikacij ą? Ar turėtų būti nustatyti minimal ūs 
reikalavimai? (Pavyzdžiui, susij ę su dažnumu, produkt ų atrankos metodu, įvairiuose 
gamybos ir platinimo etapuose dalyvaujan čiomis šalimis.) 
 
 
 
4. Apsaugos stiprinimo b ūdai 
 4.1 Nacionalini ų teisės aktų suderinimas 
 
Nacionalini ų teisės aktų GN srityje suderinimas reiškia, kad kai kuriose valstyb ėse narėse, 
kuriose dabar GN apsaugos sistemos n ėra, ji turėtų būti sukurta. Siekiant efektyviai saugoti 
GN, konkreti nuoroda tur ėtų būti saugoma visoje vidaus rinkoje,  nes kitaip vartotojus gali 
sutrikdyti skirtingiems produktams iš skirting ų valstybių narių nurodytos vienodos GN. 
 
19 
 Todėl suderinimas reikšt ų GN abipus į pripažinim ą ir apsaug ą, užkertant keli ą dubliavimuisi. 
Siekiant išvengti dubliavimosi, valstyb ėms narėms reik ėtų nustatyti potencialiai 
besikertan čias GN, įskaitant ir užsienio kalbomis. Tai b ūtų keblu, ypa č tuo atveju, kai n ėra 
supranacionalinio lygmens prieštaravim ų pateikimo proceso. Reik ėtų sukurti mechanizm ą 
konfliktams d ėl panašių nuorodų iš skirting ų valstybių narių spręsti. 
 Siekiant užtikrinti vienod ą požiūrį į GN apsaugos įgyvendinim ą ir vykdymo užtikrinim ą, būtų 
reikalingas gana aukšto laipsnio proced ūrų, įskaitant vykdymo užtikrinimo nuostatas, 
suderinimas. Ši galimyb ė buvo svarstoma, bet atmesta žem ės ūkio politikos srityje, kurioje 
išimtinai ES lygmeniu taikoma GN apsauga yra nustatyta reglamentais. 
 
4.2 Vienos vis ą ES apiman čios sistemos suk ūrimas 
 
Užuot derinus ES valstybi ų narių nacionalinius teis ės aktus, b ūtų galima sukurti vien ą visa 
apimančią ES sistem ą. Taip visoje vidaus rinkoje imt ų veikti darni sistema, o pritaikius vieno 
langelio princip ą paslauga b ūtų teikiama efektyviau ir užtikrint ų apsaugą visoje ES. 
Jei taip b ūtų padaryta, kyla klausima s, ar esamos nacionalin ės sistemos, kuriomis saugomos 
GN, turėtų veikti kartu nauj ąja ES lygmens sistema. Jau egzistuoja panašios lygiagre čios 
sistemos, pavyzdžiui, prek ės ženklų srityje, o ateityje veiks patent ų srityje. Jos veikia pagal 
priemonių rinkinio metod ą: naudotojai pagal savo por eikius gali pasirinkti norim ą apsaugos 
lygį ir mastą. 
Išimtinė ES sistema b ūtų paprastesn ė, bet ji taip pat reiškia, kad pavadinim ų, kurie 
komerciškai svarb ūs tik vienoje valstyb ėje narėje ar regione, apsauga vis d ėlto turėtų būti 
išplėsta taip, kad galiot ų ir visose kitose valstyb ėse narėse. 
Jei naudojamos lygiagre čios sistemos, norint užtikrinti skland ų veikimą reikia įvairių 
apsaugos priemoni ų, įskaitant minimal ų nacionalini ų teisės aktų, kiek jie susij ę su ES teis ės 
aktais, suderinim ą. 
Galimos trinties b ūtų išvengta įvedus išimtin ę ir išsamią ES lygmens teisin ę sistemą, panašią į 
tą, kuri šiuo metu taikoma žem ės ūkio sektoriuje. Kadangi na cionaliniu lygmeniu neb ūtų 
galima suteikti tokios apsaugos, kuri galiot ų visoje ES, reik ėtų numatyti pereinamojo 
laikotarpio priemones jau naudojamoms GN. 
 
Klausimai: 
27. Ar siekiant visoje vidaus ri nkoje efektyviai  saugoti ne žem ės ūkio produkt ų geografines 
nuorodas pakakt ų nacionalini ų teisės aktų suderinimo? O gal manote, kad reikalinga 
vienintelė ES lygmens apsaugos sistema? 
28. Jei pritariate vienintelei ES sistemai, ar nacionalin ės apsaugos sistemos, pavyzdžiui, 
dabartiniai sui generis  nacionaliniai teis ės aktai, tur ėtų toliau koegzistuoti? Prašom savo 
poziciją paaiškinti. 
 
 
5. Registravimas 
 
 
20 
 Iš esmės geografin ės nuorodos gal ėtų būti saugomos be b ūtinybės registruoti. Kai nereikia 
registruoti, neb ūtų būtina rengti administracini ų apsaugos suteikimo proced ūrų. Sistemos, 
kuriomis geografin ės nuorodos saugomos be registra cijos, veikia vienoje valstyb ėje narėje 
(Latvijoje) ir Šveicarijoje, kurioje įstatyme numatytos specialios priemon ės ir sankcijos, 
kuriomis vartotojai saugomi nuo klaidinan čio neregistruot ų GN naudojimo. 
Kai nėra registracijos sistemos, tai n ėra viešojo registro, kuriame b ūtų galima ieškoti jau 
naudojam ų GN pavadinim ų ir nustatyti jas bei atitinkamus savininkus. D ėl to galėtų rastis 
netikrumo d ėl to, ar apsauga taikoma ir koki a jos taikymo sritis. Be to, b ūtų sunkiau užtikrinti 
suteiktos apsaugos įgyvendinim ą. ES lygmens registracijos procesas gal ėtų būti 
organizuojamas laikantis žem ės ūkio GN sistem ų, kurioms jau taikoma ES lygmens 
registracijos sistema, pavyzdžio. Tai suteikt ų daugiau tikrumo gin čo atveju, ypa č dėl 
įgyvendinimo teisi ų. Sistema su registracijos procesu, suprantama, reikšt ų, kad įmonės turėtų 
atlikti su šiuo procesu susijusius admi nistracinius veiksm us (pildyti paraišk ą, reikšti 
prieštaravim ą, galbūt mokėti rinkliav ą ir kt.). Taip susidaryt ų tam tikr ų administracini ų 
išlaidų. Papildom ų išlaidų taip pat atsirast ų vykdant tolesn ę suteiktos GN vadyb ą, pavyzdžiui, 
vykdymo užtikrinim ą ir bylinėjimąsi. 
 
5.1 Nacionalin ės administracijos vaidmuo ES registracijos sistemoje 
Sutarus d ėl registracijos sistemos, kilt ų klausimų dėl registracijos proceso suk ūrimo. GN 
registracijos paraiškas reik ės išanalizuoti pagal atitinkamas vietos aplinkybes, įskaitant žinias 
apie vietini ų žaliavų ypatybes, vietos tradicijas ir kt. Pavesti šias užduotis tiktai vienai 
centrinei ES įstaigai gali b ūti keblu. Ta čiau, jei spr ęsti, kaip nagrin ėti apsaugos suteikimo 
sąlygas, būtų palikta vietos ekspertams, kyla gr ėsmė, kad formuosis skirtinga vietin ė praktika. 
Visai tai gali neigiamai paveikti bendr ą sistemos darn ą ir patikimum ą. 
Žemės ūkio produkt ų atveju ši problema išspr ęsta dviejų žingsnių sistema, kai centrin ė 
institucija paveda š į analizės aspektą nacionalin ės administracijos įstaigoms, kurios yra 
arčiausiai konkre čios geografin ės aplinkos ir žmogišk ųjų veiksnių. Taikant š į modelį, būtų 
aiškiai atskirti bendri visoje ES galiojantys kriterijai, kuriuos tur ėtų patikrinti centrin ė 
institucija, ir vietos ypat umai, kuriuos labiau tur ėtų tikrinti vietin ės įstaigos. 
 
5.2 ES registro administravimas 
Žemės ūkio produkt ų atveju visos ES GN registr ą dabar tvarko Europos Komisija. Tokio tipo 
ne žemės ūkio GN registras b ūtų valdomas panašiai arba deleguojamas naujai ar 
egzistuojan čiai ES agent ūrai. 
 
Klausimai: 
29. Jei reikėtų sukurti nauj ą sistemą, ar manote, kad ne žem ės ūkio GN apsaugoti reikalingas 
registracijos procesas? 
30. Ar manote, kad galimos GN registr acijos sistemos išlaidos nusvert ų sistemos be 
registracijos išlaidas? 
31. Ar manote, kad registracijos procesui reikalingas nacionalinis elementas, pavyzdžiui, 
tikrinimas, ar tenkinamos produkto specifik acijos ir laikomasi atitinkamos geografin ės 
teritorijos, kokyb ės, reputacijos ir kt.? 
 
 
21 
  
 
5.3 Proceso sud ėtis 
 5.3.1 Pareišk ėjai 
 
Jei būtų įdiegtas GN registravimo ES lygmeniu procesas, pirmiausia reik ėtų nustatyti, kas 
galėtų teikti paraišk ą dėl apsaugos. 
Dabartinėje žemės ūkio europinio lygmens GN sistem oje paraiškas registruoti GN 
pavadinim ą, susijusį su teritorijomis ES arba už jos rib ų, paprastai gali pateikti gamintoj ų 
grupė (išimties atveju – vienintelis gamintojas). Priežas čių, kurios pateisint ų skirtingą modelį 
ne žemės ūkio produktams, n ėra. 
Tačiau tyrimo rezultatai rodo, kad kai kuriose valstyb ėse narėse GN apsaugos paraišk ą gali 
pateikti prekybos r ūmai, vietos bendruomen ės, valstybin ės įstaigos ar vartotoj ų asociacijos
48. 
Vartotojų asociacijoms ir valstybin ėms įstaigoms leidus siekti GN apsaugos, gali b ūti 
sustiprintas produkto specifikacij ų kokybės aspektas. Ta čiau gamintojai turi ir toliau tiesiogiai 
dalyvauti nustatant taisykle s, kurios bus taikomos j ų gamybos procesui49.  
 
Klausimai: 
32. Jei sukuriama nauja sistema,  ar teikti paraiškas d ėl ne žemės ūkio produkt ų registravimo 
turėtų būti leista tik gamintojams ir j ų asociacijoms, ar teikti paraiškas gal ėtų ir kitos 
organizacijos? Je i taip, tai kokios? 
33. Ar teikti paraiškas reik ėtų leisti pavieniams gamintojams?  
 
 
5.3.2 Prieštaravimas registruoti GN 
 
Norint, kad sistema b ūtų patikima ir teisiškai aiški, atrodo, kad svarbu leisti 
suinteresuotosioms šalims teikti prieštaravim ą dėl ženklo registravimo geografine nuoroda. 
Prieštaravimo procesu pirmiausiai b ūtų galima siekti užtikrin ti, kad GN ženklas atitikt ų 
reikalaujamas s ąlygas, pavyzdžiui, kad tai n ėra bendrinis pavadinimas, ir kad siekiama 
apsauga netrukdyt ų naudotis pirmiau tur ėtomis teis ėmis, pavyzdžiui, homonimin ėmis 
geografin ėmis nuorodomis ir prek ės ženklais. ES žem ės ūkio teisės aktuose reikšti 
prieštaravim ą šiuo metu leidžiama valstybei narei arba tre čiosios šalies institucijai ar bet 
kuriam teis ėtą interesą turinčiam ir tre čiojoje šalyje arba valstyb ėje narėje, kuri nėra šalis, iš 
kurios gauta GN paraiška, įsisteigusiam arba reziduojan čiam fiziniam arba juridiniam 
asmeniui50. 
 
Klausimas: 
34. Jei turėtų būti sukurta nauja sistema, ar pritartum ėte, kad joje b ūtų numatyta 
prieštaravim ų teikimo tvarka ir kad ja gal ėtų naudotis tokio paties tipo suinteresuotosios 
šalys, kaip ir taikant žem ės ūkio GN taisykles?  
                                                            
48 Tyrimas, p. 302.  
49Ibid, p. 303.  
50Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 d ėl žemės ūkio ir maisto produkt ų kokybės sistemų 5 straipsnio 1 dalis. 
 
22 
  
5.3.3 Rinkliavos 
 
Visame pasaulyje už prek ės ženklų ir patentų registravim ą paprastai imama rinkliava ir, kaip 
nurodyta tyrime, rinkliava s už GN registravim ą ima devyni ų šalių institucijos51 (įstojus 
Kroatijai, jau dešimt). Rinkliavos gali pad ėti padengti GN registravimo vadybos s ąnaudas ir 
padeda pasiekti, kad registracijos paraiškos siet ųsi tik su rimtais ir solidžiais verslo projektais. 
Kita vertus, rinkliavos gali at grasyti nuo sistemos naudojimo, ypa č mažų gamintoj ų grupes. 
GN registravimas ES lygmeniu žem ės ūkio sektoriuje šiuo metu yra nemokamas52. 
 
Klausimai: 
35. Ar už ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaug ą registruojant tur ėtų būti imama rinkliava?  
36. Kokio lygio registracijos rinkliav ą laikytum ėte teisinga?  
 
6. Apsaugos mastas 
 6.1 Suteikiamos apsaugos lygis  
Norint sulaukti siekiam ų rezultatų, suteikiama teisin ė apsauga turi užtikrinti tinkam ą apsaugą 
nuo įvairių elgesio ar praktikos form ų, kurios gali b ūti žalingos GN tur ėtojui ir vartotojams. 
Tačiau tokia apsauga neturi b ūti nepagrįsta kliūtimi konkurencijai vidaus rinkoje. 
TRIPS numatyta dviej ų tipų apsauga: bendro pob ūdžio schema, kuria nustatomi mažiausi 
apsaugos standartai vis ų tipų produktams (22 stra ipsnis) ir specifin ė schema (tik vynams ir 
spiritiniams g ėrimams), kuria nustatoma aukštesnio  lygio apsauga (23 straipsnis). 
Į TRIPS 22 straipsn į įtrauktas bendras įpareigojimas PPO nariams suteikti apsaug ą nuo 
klaidinančio GN naudojimo ir nuo naudojimo, kuris yra nes ąžiningos konkurencijos 
veiksmas. ES jau užtikrino daug didesn į žemės ūkio geografini ų nuorodų apsaugos lyg į. 
Todėl, jei ketintume kurti nauj ą sistemą, gali būti sunku pateisinti skirting ą požiūrį į ne žemės 
ū
kio produktus. Toks sprendimas gal ėtų turėti neigiam ą poveikį ES strategijai, kuria siekiama 
užtikrinti aukštesn ius ES geografini ų nuorodų apsaugos lygius tre čiosiose šalyse. 
Tačiau TRIPS 23 straipsnyje numatoma kur kas didesn ė apsauga: PPO nar ės įpareigojamos 
užkirsti keli ą naudoti geografin ę nuorodą žymėti vynams arba sp iritiniams g ėrimams, kuri ų 
kilmės vieta nėra geografin ėje nuorodoje nurodyta vieta,  net jeigu tikroji preki ų kilmė yra 
nurodyta arba geografin ė nuoroda yra išversta į kitą kalbą arba lydima toki ų žodžių kaip 
„rūšies“, „tipo“, „stiliaus“, „i mitacija“. Vyno ir spiritini ų gėrimų geografin ės nuorodos turi 
būti apsaugotos net jei d ėl klaidinan čio naudojimo visuomen ė nebūtų suklaidinta. 
Tokia padidinta apsauga b ūtų labai naudinga ne žem ės ūkio GN pažym ėtų produktų 
gamintojams. Jiems taip pat b ūtų naudinga, jei b ūtų apsaugotas į visas oficiali ąsias kalbas 
išverstas pavadinimas arba pavadinimas su  tokiais žodžiais kaip „tipo“ ir „r ūšies“. Vis d ėlto 
rizika, kad daug ės ginčų tarp gamintoj ų, padidėtų, nes gali kilti konflikt ų ne tik d ėl GN 
pavadinimo naudojimo, bet ir d ėl jo vertimo naudojimo bei naudojimo tam tikrose fraz ėse. 
                                                            
51Žr. tyrimo I pried ą. 
52 Žemės ūkio produkt ų ir maisto produkt ų atveju valstyb ėms narėms suteikta galimyb ė imti rinkliav ą, kad jos gal ėtų 
padengti sistemos vadybos iš laidas, kurias patiria savo lygmeniu (Reg lamento (ES) Nr. 1151/2012 47 straipsnis). 
 
23 
  
Klausimai: 
37. Kokios taikymo sr ities apsauga tur ėtų būti taikoma Europos S ąjungoje ne žem ės ūkio 
produktų geografini ų nuorodoms?  
38.  Ar ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsauga tur ėtų atitikti apsaugos 
priemones, kurios ES lygmeniu jau taikomos žem ės ūkio geografin ėms nuorodoms? Jei 
taip, koks to atitikimo laipsnis?  
 
6.2 Stebėjimas ir GN teisi ų gynimas 
 
Teisiniu pob ūdžiu GN yra specialios intelektin ės nuosavyb ės teisės, t. y. jos n ėra visų pirma 
individuali asmenin ė nuosavyb ė, bet priklauso visai bendruomenei gamintoj ų, kurie atitinka iš 
anksto apibr ėžtą produkto specifikacij ų rinkinį ir turi ryš į su geografine vietove. Jos taip pat 
gali įkūnyti tam tikras vertybes, kurios yra svarbios  visai bendruomenei, pavyzdžiui, vietos 
tradicijas ir kult ūros paveld ą. Dėl šios priežasties valstyb ės institucijos dažnai remia vietinius 
geografin ėmis nuorodomis žymim ų produktų gamintojus, steb ėdamos, kaip naudojamos j ų 
teisės, ir jas gindamos. ES, pavyzdžiui, nustat ė ex officio  žemės ūkio geografini ų nuorodų 
apsaugą: valdžios institucijos yra atsakingos už tai, kad b ūtų įdiegta sistema, skirta patikrinti, 
ar laikomasi teisini ų reikalavim ų, ir užtikrinti, kad sistema veikt ų sklandžiai. Vis d ėlto, 
nustačius panaši ą ne žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos sistem ą, viešosioms 
institucijoms atsirast ų papildomi įpareigojim ų ir susidaryt ų išlaidų. 
 
Klausimas: 
39. Ar Jums priimtinesn ė ne žemės ūkio produkt ų GN teisių naudojimui steb ėti ir jų 
gynimui užtikrinti skirta sistema, kuri yr a tik privati? Viešoji? Jungianti vieš ąjį ir 
privatųjį sektorius? Paaiškinkite išsamiau, atsižvelgdami, jei įmanoma, į teisėms apginti 
skirto bylin ėjimosi efektyvum ą ir išlaidas.  
 
 
 
6.3 Ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugos trukm ė 
 
Tam tikr ų intelektin ės nuosavyb ės teisių, pvz., patent ų ir pramoninio dizaino, atveju 
visuomenei neb ūtų naudinga labai ilgai išlaikyti monopol į. Todėl jų teisinė apsauga yra 
ribotos trukm ės. Tačiau tai netinka prek ės ženklų ir geografini ų nuorodų, kuriomis saugomi 
tam tikri pavadinimai, atveju. Įregistruotas Bendrijos prek ės ženklas, pavyzdžiui, galioja 
dešimt met ų nuo paraiškos pateikimo dienos ir gali b ūti atnaujinamas dešimties met ų 
laikotarpiui neribot ą kartų skaičių. Bendra žem ės ūkio produkt ų geografin ė nuoroda (jos 
tikslas – apsaugoti regi ono ar vietos paveld ą, tradicijas ir praktin ę patirtį) yra saugoma 
neribotą laiką ir jos neb ūtina pratęsti. Dauguma valstybi ų narių, kurios suk ūrė sui generis  ne 
žemės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsaugos sistem ą, taip pat užtikrina neriboto laiko 
apsaugą, kurios neb ūtina pratęsti. 
 
 
24 
 Klausimas: 
40. Ar, Jūsų nuomone, ne žem ės ūkio produkt ų geografini ų nuorodų apsauga tur ėtų būti 
neriboto laikotarpio, ar riboto, su galimybe prat ęsti jos taikym ą? Jei, Jūsų nuomone, ji 
turi galioti ribotai, kiek turi  trukti apsaugos laikotarpis? 
 
 
7. Po registracijos 
 7.1 Apsaugos panaikinimas  
Gali būti aplinkybi ų, kurioms susiklos čius suteikta apsauga tur ėtų būti panaikinta, net jei GN 
apsauga buvo suteikta neribotam laikotarpiui arba jei nustatytas laikotarpis dar nesibaig ė. 
Taip galėtų būti tuo atveju, pavyzdžiui, (kaip žem ės ūkio geografin ės nuorodos atveju) jei 
produktai neatitinka atitinkamo je specifikacijoje nustatyt ų sąlygų arba jei ilg ą laiką rinkai 
neteikiamas joks GN pažym ėtas produktas
53. Panaikinimo proces ą galėtų administruoti už 
registracij ą atsakinga įstaiga arba tiesiogiai teismas. Šis procesas reikšt ų papildom ą kontrolės 
lygmenį ir padėtų didinti bendr ą galimos sistemos patikimum ą. Tačiau jis gali sukelti 
neaiškum ų teisių turėtojams ir padidinti už proces ą atsakingos įstaigos išlaidas. 
 
Klausimai: 
41. Ar sutinkate, kad po registracijos tur ėtų būti įmanoma panaikinti geografin ę nuorodą? 
42. Kam turėtų būti leidžiama teikti paraišk ą dėl GN panaikinimo? 
43. Jei naujoji sistema b ūtų sukurta, ar sutiktum ėte su tuo, kad reik ėtų numatyti panaikinimo 
procesą su tomis pa čiomis sąlygomis, kaip ir žem ės ūkio geografini ų nuorodų atveju? 
 
 
7.2 Galimas GN ir prek ės ženklų konfliktas 
 
Siekiant išvengti teisinio netikrumo ir painiavos , susijusios su pavadini mais, kurie tarpusavyje 
konfliktuoja, reik ėtų aiškiai apibr ėžti santyk į tarp galimos ne žem ės ūkio produkt ų GN 
sistemos ir prek ės ženklų teisės. 
Pagal bendr ąjį intelektin ės nuosavyb ės teisės princip ą, taikom ą prekės ženklams, 
pramoniniam dizainui, patentams ir kt., galioja pirmumo teis ė (t. y. „kas pirmesnis, to ir teis ė“ 
principas). Taikant š į principą santykiams tarp preki ų ženklų i r  n e  ž e m ės ūkio produkt ų 
geografin ėms nuorodoms, b ūtų lengviau supaprastinti vis ą sistemą. 
Bendroje žem ės ūkio produkt ų GN sistemoje yra speciali ų nuostatų dėl geografini ų nuorodų ir 
prekės ženklų santykio. Tai: 
a) jei prek ės ženklas jau anks čiau turėjo reputacij ą, geografin ė nuoroda gali b ūti 
neregistruojama, jeigu įregistravus GN vartotojai gal ėtų būti suklaidinti d ėl tikrosios produkto 
tapatybės; 
b) jei prek ės ženklo pad ėtis ne tokia, kaip aprašyta, ir jei d ėl jo pateikta registracijos paraiška, 
arba jeigu jis registruotas, arba įgytas sąžiningai j į naudojant iki GN registravimo ES 
                                                            
53 Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 54 straipsnis.  
 
25 
 lygmeniu paraiškos pateikimo, tas prek ės ženklas tur ėtų būti naudojamas kartu su 
registruot ąja GN; 
c) GN registravimas tur ėtų užkirsti keli ą registruoti prek ės ženklą, dėl kurio paraiška pateikta 
vėliau nei GN, jei leidimas  registruoti konfliktuot ų su geografinei nuorodai teikiama apsauga. 
Tokiu atveju nacionalin ės arba europin ės prekės ženklų tarnybos tur ėtų ex officio  atsisakyti 
registruoti prek ės ženklą. 
Siekiant užtikrinti aiškum ą ir nuoseklum ą ES lygmeniu, b ūtų galima teigti, kad tos pa čios 
taisyklės turėtų būti taikomos ir ne žem ės ūkio produkt ų GN apsaugai. 
 
Klausimai: 
44. Ar manote, kad geografin ėms nuorodoms ir prek ės ženklams tur ėtų būti be išlyg ų 
taikoma pirmumo teis ė – principas „kas pirmasis, to ir teis ė“? 
45. Ar tam tikromis aplinkyb ėmis geografin ėms nuorodoms teiktina pirmenyb ė prieš prek ės 
ženklus? Prašom savo pozicij ą paaiškinti.  
 
 
 
Išvada  
Visos suinteresuotosios šalys kvie čiamos pateikti pastabas d ėl šioje žaliojoje knygoje iškelt ų 
problemų ir atsakyti į konkrečius joje pateiktus klausimus. Atsakymai tur ėtų būti nusiųsti el. 
paštu toliau nurodytu adre su ir pasiekti Komisij ą iki 2014 m. spalio 28 d.: MARKT-
CONSULTATION-GIs@ec.europa.eu . 
Gauti atsakymai bus paskelbt i Vidaus rinkos ir paslaug ų generalinio direktorato svetain ėje, 
nebent paprašysite to nedaryti. Svarbu pe rskaityti prie šio konsultacinio dokumento 
pridedam ą pareiškim ą apie privatumo apsaug ą, kuriame pateikiama informacija apie tai, kaip 
bus tvarkomi J ūsų asmens duomenys ir panaudojamos nuomon ės.