P6_TA(2006)0184
Daugiakalbyst ės ir kalb ųmokymosi skatinimas Europos S ąjungoje
Europos Parlamento rezoliucija d ėl daugiakalbyst ės ir kalb ųmokymosi skatinimo Europos S ąjun-
goje: Europos kalb ųmokėjimo indikatorius (2005/2213(INI))
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ądėl Europos kalb ųmok ėjimo indikatoriaus (KOM(2005)0356),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ądėl naujos daugiakalbyst ės pagrind ųstrategijos
(KOM(2005)0596),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Skatinti kalb ųmokym ąsi ir kalbin ęįvairov ę: 2004 –2006 m.
veiksm ųplanas “(KOM(2003)0449),
— atsižvelgdamas įprogram ą„Švietimas ir mokymas 2010: Lisabonos strategijos s ėkmėpriklauso nuo
skubi ųreform ų“(Tarybos dokumentas 6905/04 EDUC 43),
— atsižvelgdamas įKomisijos komunikat ą„Tarybos ir Komisijos darbo programos „Švietimas ir mokymas
2010“bendros ataskaitos apie 2006 m. įgyvendinimo pa žangąprojektas “(KOM(2005)0549),
— atsižvelgdamas į2002 kovo 15 –16 d. Barselonos Europos Vadov ųTarybos susitikimo i švadas,
— atsižvelgdamas įŠvietimo, jaunimo ir kult ūros ministr ųtarybos 2005 m. gegu žės2 4d .i švadas d ėl
nauj ųšvietimo ir mokymo rodikli ų,
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų45 straipsn į,
— atsižvelgdamas įKultūros ir švietimo komiteto prane šimą(A6-0074/2006),
A. kadangi Europos S ąjungos kult ūrųir kalb ųįvairov ėyra neatskiriamos Europos identiteto dalys,
B. kadangi daugiakalbyst ėskatina veiksmingesn įbendravim ąir geresn įabipus įsupratim ą,
C. kadangi siekiant sukurti žmoni ųEurop ąiržiniųvisuomen ę, o tai yra Lisabonos strategijos tikslai, kiek-
vienam pilie čiui be gimtosios svarbu mok ėti bent dvi kalbas ir neu žtenka mok ėti vien ątarptautin ę
bendravimo kalb ą(lingua franca) ,
D. kadangi geb ėjimas suprasti u žsienio kalbas ir jomis bendrauti bei didesni kalbos mok ėjimo geb ėjimai
yra ypa čsvarb ūs siekiant veiksmingo darbo j ėgos pasiskirstymo Europoje, o Europos pilie čiųkalb ų
mok ėjimo įgūdžiai yra pagrindin ėsąlyga, siekiant Europoje pilnai įgyvendinti d ėl mobilumo atsirandan-
čias teises ir laisves bei sukurti bendr ąEuropos darbo rink ą,
E. kadangi geresnis kalbos mok ėjimas ir kalbos žiniųplėtra yra tikslai, kuriais turi b ūti matuojamos Euro-
pos švietimo ir mokymo sistemos, o taip pat du vertinimo kriterijai, leid žiantys įvertinti pa žangąEuro-
pos S ąjungoje kuriant dinami škiausi ąpasaulyje žiniųekonomik ą, kaip įvairov ęvienijan čiądarnesn ės
politin ėssąjungos dal į,2006 12 6 LT C 296 E/271 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2006 m. baland žio 27 d., ketvirtadienis
F. kadangi 2002 m. kovo m ėn. Barselonos Europos Vadov ųTaryba pasi ūlėkalb ųmok ėjimo indikatori ų
įtraukti įkriterij ų,m a žinan čiųinformacines spragas, atsirandan čias d ėl turim ųEuropos S ąjungos pilie čių
kalbini ųir bendravimo įgūdžių,sąrašą,
G. kadangi veiksm ųplanas „skatinti kalb ųmokym ąsi ir kalb ųįvairov ę“yra tik teigiamas žingsnis Barselo-
nos tiksl ų(gimtoji kalba ir dar dvi) įgyvendinimo link, b ūtina didinti ES pastangas šioje srityje,
H. kadangi Europos S ąjungoje yra labai didel ėkalbos mok ėjimo pa žymėjimųįvairov ė,dėl kurios sunku
palyginti šiuos pa žymėjimus turin čiųasmen ųkvalifikacij ąir negaunama naudos kei čiantis pa žangia
patirtimi, o taip pat trukdoma darbo j ėgai ir studentams laisvai jud ėti Europos S ąjungoje,
I. kadangi turi b ūti nustatyti patikimi kalb ųmok ėjimo, ypa čjaunimo kalb ųmok ėjimo, indikatoriai, taip
siekiant sukurti auk štos kokyb ės kalb ųmokym ąužtikrinan čiąpolitik ą,
J. kadangi 2005 m. rugs ėjo m ėn. atlikta Eurobarometro apklausa parod ė, kad vidutini škai tik 50 proc.
Europos S ąjungos pilie čiųtvirtina gal įsusikalb ėti ne savo gimt ąja kalba, bet atskleid ėir didelius kalbini ų
įgūdžiųskirtumus skirtingose valstyb ėse nar ėse,
K. kadangi Komisijos turimais duomenimis vidutinis bendrojo lavinimo mokyklose mokom ųužsienio
kalb ųskaičius neatitinka Barselonos Europos Vadov ųTarybos nustatyto tikslo tobulinti pagrindinius
įgūdžius, ypa čnuo labai jauno am žiaus mokyti dviej ųužsienio kalb ų,
1. palankiai vertina Komisijos pasi ūlymąnustatyti Europos kalb ųmok ėjimo indikatori ųir jįįtraukti į
valstybi ųnariųprogramos „Švietimas ir mokymas 2010 “kriterij ųsąrašą;
2. pabr ėžia Europos indikatori ųsvarb ą, kai vertinama pa žanga siekiant Lisabonos strategijoje numatyt ų
bendr ųšvietimo ir mokymo tiksl ų, programos „Švietimas ir mokymas 2010 “svarba lyginant ir kuriant
nacionalin ępolitik ą, kuriant Europos per ėjimo prie žiniųekonomikos strategin įpagrind ąremiantis keitimusi
pažangia patirtimi ir jos skleidimu;
3. pa žymi, kad šio indikatoriaus tikslas yra tiksliai, patikimai ir reguliariai pagal visose valstyb ėse nar ėse
atliekamus objektyvius žiniųtikrinimus įvertinti bendrus u žsienio kalbos mok ėjimo geb ėjimus;
4. mano, kad kalbos žiniųtikrinimas taip pat turi b ūti taikomas dvikalbiams ir daugiakalbiams vaikams;
5. sutinka su Komisijos nuomone, kad pradiniu etapu šis indikatorius turi b ūti naudojamas vertinant
penki ųlabiausiai Europos S ąjungos švietimo ir mokymo sistemose žinom ųkalb ų(angl ų, pranc ūzų, vokie čių,
ispan ųir ital ų)m o k ėjimą; ragina Komisij ąir Taryb ąvisomis įmanomomis priemon ėmis imtis tikrinti ir kit ų
oficiali ųEuropos S ąjungos kalb ųžinias, ta čiau u žtikrinti, kad neb ūtųkenkiama kit ųnevertinam ųkalb ų
mokymui ir pl ėtrai;
6. mano, kad objektyv ūs kriterijai, kuriais siekiama nustatyti kalbos mok ėjimo lyg į, ir bendri standartai
jokiu b ūdu nevar žo skirting ųnacionalini ųšvietimo sistem ųorganizacini ųmetod ųpasirinkimo laisv ėsi r
atitinka Komisijos rekomendacijas d ėl Europos Tarybos pasi ūlytų„Bendr ųjųkalb ųmetmen ųEuropoje “die-
giant Europos kalb ųmok ėjimo indikatori ų;C 296 E/272 LT 2006 12 6 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2006 m. baland žio 27 d., ketvirtadienis
7. ragina valstybes nares aktyviai dalyvauti kuriant ir diegiant šįrodikl įir atnaujinti kalb ųmokym ą, taip
pat ir kuriant veiksmingas kalbos žiniųgilinimo programas;
8. ragina valstybes nares skatinti daugiakalbyst ęir remti politik ą, kuria siekiama didinti mokom ųužsienio
kalb ųskaičiųir teikti pirmenyb ębendriems Lisabonos strategijoje numatytiems tikslams;
9. ragina Komisij ąskleisti informacij ąapie kalb ųmokymo nuo jauno am žiaus privalumus ir mano, kad
tokiomis visuomen ės informavimo apie u žsienio kalbos mok ėjimo privalumus priemon ėmis, kaip Europos
Tarybos iniciatyva minima Europos kalb ųdiena (kiekvien ųmetųrugs ėjo 26 d.) ir Europos kalb ųaplankas
(ES iniciatyva), reik ėtųlabiau skatinti daugiakalbyst ę;
10. pritaria Komisijos pasi ūlymui, įtraukiant valstybes nares ir regionines vald žios institucijas, turin čias
kompetencij ąkalbos politikos srityje, įEuropos kalb ųmok ėjimo indikatoriaus k ūrimą,įsteigti i švalstybi ų
nariųatstov ųsudaryt ąinstitucij ą, kuri patart ųKomisijai politiniais, techniniais ir visais technin ės paramos
klausimais ir steb ėtųEuropos kalb ųmok ėjimo indikatoriaus naudojimo valstyb ėse ir tuose regionuose, kurie
turi kompetencij ąkalbos politikos srityje, nar ėse pa žangą;
11. pa žymi, kad Komisijos si ūlomo kalb ųmok ėjimo indikatoriaus diegimui nereikalingos papildomos ES
biud žeto l ėšos, o numatomos valdymo i šlaidos bus padengtos i šdabartini ųSocrates irLeonardo da Vinci
program ųir naujos vis ągyvenim ątrunkan čio mokymosi programos biud žeto;
12. ragina Komisij ąir Taryb ąužtikrinti, kad naujai integruotai vis ągyvenim ątrunkan čio mokymosi pro-
gramai b ūtųskiriamos kalboms mokytis reikalingos l ėšos;
13. ragina Taryb ąir Komisij ąkitoje finansin ėje perspektyvoje numatyti Europos kalb ųmok ėjimo indika-
toriaus naudojimui reikaling ąfinansavim ą;
14. ragina Taryb ąpritarti Komisijos priimtai Europos kalb ųmok ėjimo indikatoriaus k ūrimo ir įgyvendi-
nimo koncepcijai, kriterijams ir laikotarpiams, kad b ūtųgalima kaip įmanoma grei čiau u žbaigti parengiam ąjį
etap ąir pagreitinti įgyvendinim ą, teikiant jam pirmenyb ękaip politikos k ūrimo priemonei;
15. paveda Pirmininkui perduoti šiąrezoliucij ąTarybai, Komisijai ir valstybi ųnariųvyriausyb ėms bei
parlamentams.
P6_TA(2006)0185
Diabetas
Europos Parlamento parei škimas d ėl diabeto
Europos Parlamentas ,
— atsižvelgdamas įDarbo tvarkos taisykli ų116 straipsn į,
A. kadangi cukrinis diabetas –tai sunki chroni ška ir progresuojanti liga, kuria S ąjungoje šiuo metu serga
per 25 000 000 žmoni ų, ir prognozuojama, kad iki 2025 m. sergan čiųjųskaičius padid ės 16 proc.,
B. kadangi diabeto komplikacijos, pavyzd žiui,širdies ir kraujagysli ųligos ir priepuoliai, inkst ųnepakanka-
mumas, amputacijos ir aklumas, yra labai pavojingos ir reikalauja brangaus gydymo,2006 12 6 LT C 296 E/273 Europos S ąjungos oficialusis leidinys
2006 m. baland žio 27 d., ketvirtadienis