2009
KOMISIJOS 
IŽDO VALDYMASEUROPOS 
AUDITO RŪMAI
Specialioji ataskaita   Nr. 5
ISSN 1831-0885
LT

KOMISIJOS 
IŽDO VALDYMASSpecialioji ataskaita  Nr. 5   2009
EUROPOS AUDITO RŪMAI(pagal EB sutarties 248 straipsnio 4 dalies antrą pastraipą)
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas2
EUROPOS AUDITO RŪMAI
12, rue Alcide De Gasperi
1615 Luxembourg
LUXEMBOURG
Tel. +352 4398-45410
Faks. +352 4398-46430
El. paštas: euraud@eca.europa.eu
Tinklavietė: http://www.eca.europa.eu
Specialioji ataskaita  Nr. 5   2009
Daug papildomos informacijos apie Europos Sąjungą yra internete.
Ji pasiekiama per EUROPA serverį (http://europa.eu).
Katalogo duomenys pateikiami šio leidinio pabaigoje.Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras, 2009ISBN 978-92-9207-300-8
© Europos Bendrijos, 2009
Leidžiama dauginti, nurodžius šaltinį.
Printed in Belgium
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas3
TURINYS
Dalys
I–VI SANTRAUKA
1–8 ĮVADAS
1–4  AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
5–7  NORMINĖ BAZĖ
8 EUROPOS KOMISIJOS IŽDO VALDYMO VEIKLA
9–12  AUDITO APIMTIS IR METODAS
13–39  PAGRINDINĖS PASTABOS
13–20  AR KOMISIJA LAIKOSI IŽDO VALDYMUI TAIKOMŲ TAISYKLIŲ IR REGLAMENTŲ?
13–18 IŽDO VALDYMAS IR PROGNOZAVIMAS
19 AVANSINIŲ SĄSKAITŲ VALDYMAS
20 ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI – „JAUTRIOS“ PAREIGYBĖS
21–39  AR KOMISIJA ĮDIEGĖ VIDAUS KONTROLĖS SISTEMAS, UŽTIKRINANČIAS PATIKIMĄ IŽDO VALDYMĄ?
21–23 BENDRA KOMISIJOS IŽDO VALDYMO VEIKLOS STRUKTŪRA
24–26 IŽDO VEIKLOS RIZIKOS VALDYMAS27–29 VEIKLOS VERTINIMAS IR PALYGINIMAS SU KONTROLINIAIS RODIKLIAIS
30–32 PATIKOS SĄSKAITŲ VALDYMAS
33–34 BAUDŲ VALDYMAS
35–38 MOKĖJIMO PROCESAS IR BANKO SĄSKAITŲ VALDYMAS
39 ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
40–47  IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
40–43  AR KOMISIJA LAIKOSI IŽDO VALDYMUI TAIKOMŲ TAISYKLIŲ IR REGLAMENTŲ?
44–47  AR KOMISIJA ĮDIEGĖ VIDAUS KONTROLĖS SISTEMAS, UŽTIKRINANČIAS PATIKIMĄ IŽDO VALDYMĄ?
 KOMISIJOS ATSAKYMAI
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas4
SANTRAUKA
I.
Komisijos iždą valdo du generaliniai direk-
toratai: Biudžeto generalinis direktoratas  (DG BUDG) bei Ekonomikos ir finansų rei-
kalų generalinis direktoratas (DG ECFIN).  
DG BUDG atsako už viso Komisijos valdomo 
biudžeto ir Europos plėtros fondo iždo val-
dymą. DG ECFIN atsako už kitų nebiudže-
tinių lėšų iždo valdymą ir Bendrijos lėšų  
investavimą.
II.
Pagrindinis audito tikslas – įvertinti Komisi-
jos iždo valdymo kokybę, visų pirma ar:
Komisija laikėsi iždo valdymui taikomų  a) 
taisyklių ir reglamentų ir ar
Komisija įdiegė vidaus kontrolės sis- b) 
temas, užtikrinančias patikimą iždo  
valdymą.
III.
Audito Rūmai nagrinėjo šias pagrindines  
iždo valdymo sritis:
bendrą Komisijos iždo valdymo veiklos  a) 
struktūrą,
iždo veiklos rizikos valdymą, b) 
veiklos įvertinimą ir palyginimą su kon- c) 
troliniais rodikliais,iždo planavimą ir prognozes, d) 
patikos sąskaitų valdymą, e) 
baudų valdymą, f) 
mokėjimo procesą ir banko sąskaitų val- g) 
dymą ir
žmogiškuosius išteklius. h) 
IV.
Yra trys pagrindiniai teisiniai reikalavimai:
Komisija turėtų užtikrinti, kad ji dispo- a) 
nuotų pakankamomis lėšomis grynųjų  pinigų poreikiams, kurie atsiranda vyk-dant biudžetą, patenkinti;
Komisija turėtų sukurti tokias pinigų val- b) 
dymo sistemas, kad būtų galima progno-
zuoti pinigų srautus;
Komisija grynųjų pinigų poreikiams,  c) 
kurie atsiranda vykdant biudžetą, paten-
kinti turėtų naudoti į nuosavų išteklių  
sąskaitas įskaitytas sumas.
V.
Pagrindinės Audito Rūmų išvados:
Komisija iš esmės laikėsi pagrindinių   –
Bendrijos teisės aktų nuostatų;
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas5
Komisija įdiegė riziką ribojančias pinigų  –
valdymo prognozavimo procedūras,  užtikrindama, kad ji disponuotų pakan-
kamomis lėšomis grynųjų pinigų porei-
kiams, kurie atsiranda vykdant biudžetą, 
patenkinti;
Komisijos taikomos lėšų iš vienos vals- –
tybės narės nuosavų išteklių sąskaitos  
į kitos valstybės narės nuosavų išteklių sąskaitą pervedimo procedūros buvo  nepakankamai dokumentuojamos;
įgyvendinant Bendrijų nuosavų ište- –
klių reglamento nuostatas per antrąjį  metų pusmetį susikaupia nemaži liku-
čiai, kadangi nuosavi ištekliai perve-
dami į valstybių narių Komisijos vardu  
atidarytas sąskaitas, remiantis biudžeto 
asignavimais;
įdiegtos mokėjimų vykdymo ir banko   –
sąskaitų vidaus kontrolės procedūros iš 
esmės buvo veiksmingos, tačiau, prie-
šingai nei DG ECFIN, DG BUDG nedoku-
mentavo su iždo veikla susijusios rizikos 
valdymo, taip pat nenustatė procedūrų visiems savo veiklos rezultatų aspektams 
vertinti;
koordinavimo tarp Komisijos generali- –
nių direktoratų tais atvejais, kai būtinas bendras susitarimas, pavyzdžiui, dėl rizi-kos valdymo ir kontrolės, stoka. Dėl to  susidarė situacija, kuomet susiję gene-raliniai direktoratai nustatė lėšų laikymo komerciniuose bankuose sąskaitų ribas, 
neatsižvelgdami į bendrą riziką Komisijai 
kiekviename komerciniame banke;
baudos yra saugomos specialiose banko  –
einamosiose sąskaitose, todėl yra didesnė 
nuostolio rizika.SANTRAUKA
VI.
Pagrindinės Audito Rūmų rekomendacijos:
Komisija turėtų patobulinti savo   –
pinigų srautų prognozavimo procedūrų 
dokumentavimą;
Komisija turėtų analizuoti, kaip veikia   –
dabartinė nuosavų išteklių sąskaitų sis-tema, siekdama sumažinti likučius tose 
sąskaitose antrąjį metų pusmetį;
Komisija turėtų įdiegti procedūras, užti- –
krinančias, kad jos iždo valdymo veikla 
būtų koordinuojama;
DG BUDG turėtų patobulinti savo rizikos  –
valdymo dokumentavimą ir savo veiklos 
rezultatų vertinimo apimtį;
Komisija visų pirma turėtų rasti geriausią  –
sprendimą, kaip tvarkyti laikinai surink-
tas baudas.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas6
ĮVADAS
AIŠKINAMOJO POBŪDŽIO INFORMACIJA
 1.  Iš Europos Sąjungos biudžeto finansuojami įvairūs Europos Sąjungoje 
ir už jos ribų vykdomi veiksmai. Europos Komisija vykdo biudžetą  
savo pačios atsakomybe, vadovaudamasi Finansiniu reglamentu1 ir  
laikydamasi nustatytų biudžeto asignavimų ribų. Vykdydama biu-džetą, Komisija 2007 m. trečiosioms šalims atliko apie 1,5 milijono  
mokėjimų. Trečiosios šalys – tai ir ES pareigūnai, pensininkai bei lėšas 
valdančios valstybių narių valdžios institucijos, ir privačios įmonės 
bei asmenys, tiesiogiai gaunantys paramą pagal tam tikrą Bendrijos programą. 2007 m. Komisija iš viso išmokėjo 114 milijardų eurų.
 2.  Tam, kad šiuos mokėjimus būtų galima finansuoti, būtina lengvai dispo-
nuoti finansiniais ištekliais. Pajamos skirstomos į dvi pagrindines kate-gorijas: nuosavus išteklius ir kitas pajamas
2. Didžiausią pajamų dalį 
sudaro nuosavi ištekliai, skaičiuojami pagal pridėtinės vertės mokestį (PVM), ir nuosavi ištekliai, grindžiami valstybių narių bendrosiomis 
nacionalinėmis pajamomis (BNPj). Kiekviena valstybė narė Komisijos 
vardu atidaro sąskaitas, į kurias kas mėnesį moka atitinkamus nuosavų 
išteklių įnašus (žr. 1 langelį ).1 2002 m. birželio 25 d. Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1605/2002 dėl Europos 
Bendrijų bendrajam biudžetui taikomo finansinio reglamento 
(OL L 248, 2002 9 16, p. 1), 
su pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB, Euratomas) 
Nr. 1995/2006 (OL L 390, 
2006 12 30, p. 1) ir Reglamentu 
(EB, Euratomas) Nr. 1525/2007 (OL L 343, 2007 12 27, p. 9). 
2 Išsamesnės informacijos galima 
rasti Europos Audito Rūmų 
2007 finansinių metų metinės ataskaitos 4 skyriuje. 
PINIGAI IR PINIGŲ EKVIVALENTAI
(milijonais eurų)
2007 12 31 
likutis2006 12 31 
likutis
Sąskaitos valstybių narių ižduose ir 
centriniuose bankuose11 313 11 467
Einamosios sąskaitos 956 933
Avansinės sąskaitos 81 82
Pinigai kelyje 2 3
Trumpalaikiai indėliai ir kiti pinigų 
ekvivalentai1 367 976
Riboto naudojimo lėšos (baudos) 5 037 2 924
Pinigai ir pinigų ekvivalentai – 
Garantijų fondas249 440
Iš viso 19 005 16 824
Šaltinis : Europos Bendrijų metinės ataskaitos, 2007 finansiniai metai.1 LENTELĖ
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas7
3 2002 m. gruodžio 23 d. Komisijos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 2342/2002, nustatantis 
išsamias Tarybos reglamento 
(EB, Euratomas) Nr. 1605/2002 
dėl Europos Bendrijų bendrajam 
biudžetui taikomo finansinio reglamento įgyvendinimo 
taisykles (OL L 357, 2002 12 31, 
p. 1), su pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB, Euratomas) 
Nr. 1261/2005 (OL L 201, 2005 8 2, 
p. 3), Reglamentu (EB, Euratomas) 
Nr. 1248/2006 (OL L 227, 2006 8 19, p. 3) ir Reglamentu (EB, Euratomas) 
Nr. 478/2007 (OL L 111, 2007 4 28, 
p. 13). 
4 Finansinio reglamento 
61 straipsnio 1 dalies f punktas ir 
61 straipsnio 3 dalis. 
5 Įgyvendinimo taisyklių 
58 straipsnis.  3.  Be to, Komisija atidaro banko sąskaitas centriniame ir komerciniuose 
bankuose, kad galėtų vykdyti mokėjimus trečiosioms šalims ir surenka 
kitas, ne su valstybių narių nuosavų išteklių įnašais į biudžetą susiju-
sias pajamas. Lėšos iš nuosavų išteklių sąskaitų reguliariai pervedamos 
į banko sąskaitas, skirtas mokėjimams atlikti. Norint užtikrinti neper-
traukiamą Bendrijos veiklos finansavimą, šiose mokėjimų sąskaitose 
turi būti saugoma pakankamai lėšų. 2007 m. gruodžio 31 d. bendras visų sąskaitų likutis sudarė 19 milijardų eurų (žr. 1 lentelę ).
 4.  Komisija yra įdiegusi iždo operacijų ir, tiksliau tariant, pinigų srautų 
(pajamų ir mokėjimų), banko sąskaitų atidarymo ir valdymo, pinigų srautų prognozavimo ir likvidumo valdymo sistemas.
NORMINĖ BAZĖ
 5.  Pagal Finansinį reglamentą ir įgyvendinimo priemones iždo valdymas 
yra viena iš apskaitos pareigūno funkcijų3. Nors bendra iždo valdymo 
arba pagrindinių jo sudedamųjų dalių apibrėžtis nepateikta, atski-
ros užduotys, kurios paprastai sudaro iždo valdymo dalį, pavyzdžiui, 
banko sąskaitų valdymas, mokėjimo ir suderinimo procedūros, yra  
aptartos gana išsamiai.
 6.  Finansiniame reglamente nurodyta, kad apskaitos pareigūnas, be kitų 
funkcijų, yra atsakingas už iždo valdymą ir tik apskaitos pareigūnas turi įgaliojimus valdyti pinigus ir pinigų ekvivalentus
4. Be to, įgy-
vendinimo taisyklėse nurodyta, jog apskaitos pareigūnas užtikrina, 
kad Komisija disponuotų pakankamomis lėšomis grynųjų pinigų  
poreikiams, atsirandantiems vykdant biudžetą, patenkinti ir įdiegia 
pinigų valdymo sistemas, suteikiančias galimybę prognozuoti pinigų 
srautus5.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas8
 7.  Į Bendrijų nuosavų išteklių reglamentą6 įtrauktos su iždo valdymu susiju-
sios nuostatos. Jose nustatyta finansavimo sistema, kuria vadovauda-
masi Komisija privalo vykdyti savo veiklą, ir apibrėžti Komisijos iždo valdymo tikslai. Svarbiausios nuostatos šios ataskaitos kontekste yra 
pateiktos 1 langelyje .
EUROPOS KOMISIJOS IŽDO VALDYMO VEIKLA
 8.  Iždo valdymo veikloje dalyvauja du Komisijos generaliniai direktoratai: 
DG BUDG ir DG ECFIN. DG BUDG atsako už viso Komisijos valdomo  biudžeto ir Europos plėtros fondo iždo valdymą. DG ECFIN atsako už kitų nebiudžetinių lėšų, kurių didžiausią dalį sudaro likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB), Europos bendrijos ir Eura-tomo paskolos ir investuotos lėšos bei tam tikros finansų įstaigų pagal Komisijos įgaliojimus valdomos lėšos, iždo valdymą
7. 1 diagramoje  
parodyta bendra Komisijos iždo valdymo sistema, o 2 langelyje  api-
bendrinamos pagrindinės jos funkcijos.6 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos 
reglamentas (EB, Euratomas) 
Nr. 1150/2000, įgyvendinantis 
Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių 
sistemos (OL L 130, 2000 5 31, 
p. 1), su pakeitimais, padarytais 
Reglamentu (EB, Euratomas) 
Nr. 2028/2004 (OL L 352, 2004 11 27, p. 1).
7 DG ECFIN valdo įvairias 
finansines priemones, susijusias 
su jo nebiudžetinės veiklos iždo 
operacijomis. Tai operacijos, 
susijusios su maždaug 2,2 milijardo eurų – tai likviduojamos EAPB 
turtas ir kitos pavestos valdyti 
lėšos – ir banko operacijų 
(skolinimo ir skolinimosi) valdymu; 
EB, Euratomo ir likviduojamos 
EAPB skolinimosi ir skolinimo 
pozicija 2007 m. pabaigoje sudarė beveik 1,8 milijardo eurų. 
NUOSAVŲ IŠTEKLIŲ REGLAMENTO NUOSTATOS
Nuosavų išteklių sąskaitos Komisijos vardu atidaromos kiekvienos valstybės narės ižde arba • 
kiekvienos valstybės narės paskirtoje įstaigoje. Valstybės narės nuosavus išteklius sumoka į tas 
sąskaitas; šios sąskaitos tvarkomos nemokamai8.
PVM ir BNPj nuosavų išteklių įnašai į sąskaitą įskaitomi pirmąją kiekvieno mėnesio darbo dieną • 
kaip viena dvyliktoji atitinkamų bendrų biudžeto sumų dalis9.
Komisija naudoja į tas sąskaitas įskaitytas sumas, kad patenkintų savo išteklių grynais pinigais • 
poreikius, atsirandančius vykdant biudžetą10.1 LANGELIS
8 Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, su pakeitimais, 6 straipsnio 1 dalis ir 9 straipsnio 1 dalis. 
9 Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, su pakeitimais, 10 straipsnio 3 dalis. 
10 Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 12 straipsnio 1 dalis.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas9
KOMISIJOS IŽDO VALDYMO SISTEMOS APŽVALGA1 DIAGRAMA
Šaltinis : Europos Audito Rūmai.
Valstybės narės
ES institucijos
Naudos gavėjai
Tiekėjai
DG BUDG
Finansų
įstaigosFinansinis reglamentas
ir įgyvendinimo
taisyklės
Nuosavų išteklių
reglamentas
DG BUDG vidaus kontrolės sistema
MokėjimaiPajamos
Pajamos
MokėjimaiRizikos
valdymasPlanavimas
Prognozavimas
Rizikos
valdymasPlanavimas
PrognozavimasBanko sąskaitos
Banko sąskaitos 
ir turto valdymasDG ECFIN vidaus kontrolės sistemaIždo valdymas

Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas10
PAGRINDINIŲ KOMISIJOS IŽDO VALDYMO UŽDUOČIŲ SANTRAUKA
Iždo planavimas ir prognozavimas
Pinigų srautų prognozės (įplaukų ir išlaidų apskaičiavimas).• 
Lėšų iš nuosavų išteklių sąskaitų (iždo ir centrinio banko sąskaitų) naudojimas.• 
Pajamų ir mokėjimų valdymas
Trečiųjų šalių bylų administravimas ir kontrolė.• 
Mokėjimo sandorių vykdymas ir priežiūra.• 
Pajamų ir leidimus duodančių pareigūnų vykdomųjų raštų sumoms išieškoti sulyginimas.• 
Banko sąskaitų suderinimas.• 
Valiutos keitimo operacijos.• Banko sąskaitų valdymas
Banko sąskaitų atidarymas ir uždarymas.• 
Komercinių bankų atranka (konkurso procedūros).• 
Banko palūkanų ir mokesčių tikrinimas.• 
Avansinių sąskaitų valdymas.• 
Patikos sąskaitų valdymas.• 
Baudų valdymas.• 
Investicijų valdymas.• 2 LANGELIS
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas11
 9.  Pagrindinis audito tikslas – įvertinti Komisijos iždo valdymo kokybę. Tai 
buvo atlikta stengiantis atsakyti į du klausimus:
ar Komisija laikosi iždo valdymui taikomų taisyklių ir reglamentų? –
ar Komisija įdiegė vidaus kontrolės sistemas, užtikrinančias pati- –
kimą iždo valdymą?
 10.  Atsakymo į antrąjį klausimą Audito Rūmai ieškojo pasirinkdami ir nagri-
nėdami pagrindines Komisijos iždo valdymo veiklos, kurią atlieka  DG BUDG ir DG ECFIN, sritis. Tai:
bendra Komisijos iždo valdymo veiklos struktūra; a) 
iždo veiklos rizikos valdymas; b) 
veiklos vertinimas ir palyginimas su kontroliniais rodikliais; c) 
patikos sąskaitų valdymas; d) 
baudų valdymas; e) 
mokėjimo procesas ir banko sąskaitų valdymas; f) 
 žmogiškieji ištekliai. g) 
 11.  Atliekant auditą nebuvo nagrinėjami kitų institucijų ir Bendrijos įstaigų, 
pavyzdžiui, Europos agentūrų, finansavimo valdymo procesai ar  
DG ECFIN valdant kitas nebiudžetines lėšas priimti investavimo spren-dimai, tarp jų – dėl skolinimosi veiklos Bendrijos paskoloms finan-suoti. Metinėje ataskaitoje Audito Rūmai pateikė savo išvadas, kaip Komisija valdo Išorės veiksmų garantijų fondą ir laikosi atitinkamų likviduojamos Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) finansinėms operacijoms taikomų teisės aktų. Atliekant auditą analizuoti 2006 ir 
2007 finansinių metų duomenys. Taip pat atsižvelgta į 2008 m. pirmąjį 
pusmetį įvykusius Komisijos taikomos praktikos pokyčius.
 12.  Atliekant auditą buvo lankomasi DG BUDG ir DG ECFIN. Audito įrodymai 
surinkti nagrinėjant ir vertinant esamas taisykles ir procedūras, per-žiūrint dokumentus, tikrinant kontrolės priemones ir operacijas, taip 
pat per pokalbius. Kad duomenis būtų galima palyginti, taip pat buvo atsižvelgta į kitų viešųjų institucijų iždo valdymo praktiką ir remtasi atitinkama akademine literatūra.AUDITO APIMTIS IR METODAS
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas12
AR KOMISIJA LAIKOSI IŽDO VALDYMUI TAIKOMŲ 
TAISYKLIŲ IR REGLAMENTŲ?
IŽDO VALDYMAS IR PROGNOZAVIMAS
 13.  Trys pagrindinės teisinės nuostatos, kuriose apibrėžiama, kaip Komisija 
turi valdyti iždą:
Komisija turėtų užtikrinti, kad ji disponuotų pakankamomis lėšo- a) 
mis grynųjų pinigų poreikiams, kurie atsiranda vykdant biudžetą, patenkinti;
Komisija turėtų sukurti tokias pinigų valdymo sistemas, kad būtų b) 
galima prognozuoti pinigų srautus
11;
Komisija grynųjų pinigų poreikiams, kurie atsiranda vykdant biu- c) 
džetą, patenkinti naudoja į nuosavų išteklių sąskaitas įskaitytas 
sumas12.
 14.  Audito Rūmai tikrino, ar įdiegtos Komisijos sistemos bei procedūros ir 
ar veiksmai, kurių ji ėmėsi siekdama 13 dalies a ir c punktuose nuro-
dytų tikslų, atitiko šias nuostatas. Audito Rūmai, atlikdami tikrinimą, 
nenustatė svarbių šių nuostatų nesilaikymo atvejų.
 15.  Kaip minėta 2 dalyje, PVM ir BNPj grindžiami nuosavi ištekliai sudaro 
didžiausią Bendrijos biudžeto pajamų dalį. Šie ištekliai pervedami  
į kiekvienos valstybės narės Komisijos vardu atidarytas sąskaitas – kas mėnesį po vieną dvyliktąją atitinkamo savo bendro įnašo į biudžetą 
dalį. Taigi, išskyrus poreikį pirmaisiais metų mėnesiais anksčiau skirti 
lėšų Europos žemės ūkio garantijų fondui (žr. 16 dalį), lėšos į tas Komi-
sijos sąskaitas pervedamos ne pagal faktinius iždo poreikius, bet pagal 
tai, kokia yra valstybių narių dalis metiniame biudžete. Atsižvelgiant 
į tai, kad biudžetas yra subalansuotas, yra mažai ri zikos, kad Komisija 
nedisponuos pakankamomis lėšomis grynųjų pinigų poreikiams, kurie atsiranda vykdant biudžetą, patenkinti. Dėl tokio pirma nurodyto  
nuosavų išteklių pervedimo metodo, nustatyto Bendrijų reglamente, 
taip pat dėl žemesnio nei planuota biudžeto vykdymo lygio povei-
kio, antrąjį metų pusmetį šiose nuosavų išteklių sąskaitose kaupiasi 
nemaži likučiai (žr. 1 lentelę ). Biudžeto nuosavi ištekliai tikslinami  
tik persvarsčius Bendrijos biudžetą
13. Kadangi ši procedūra trunka  
gana ilgai, perteklinės lėšos nėra grąžinamos valstybėms narėms taip greitai, kaip būtų galima.PAGRINDINĖS PASTABOS
11 Įgyvendinimo taisyklių 
58 straipsnis. 
12 Reglamento (EB, Euratomas) 
Nr. 1150/2000 12 straipsnio 1 dalis. 
13 Kalbant apie 2007 m. biudžetą, 
2008 m. pradžioje buvo grąžintos 
nemažos sumos. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas13
 16.  Reglamente nustatyta, jog tam, kad būtų galima finansuoti EŽŪGF mokė-
jimus, pirmaisiais metų mėnesiais PVM ir BNPj išteklius, neviršijant 
tam tikrų ribų, gali būti pareikalauta pervesti anksčiau. Komisija kas mėnesį parengia pinigų srautų prognozę, kad galėtų nustatyti, ar  
reikia pareikalauti anksčiau pervesti nuosavus išteklius mokėjimams 
padengti. Audito Rūmai pažymėjo, kad esama dokumentacija pasta-
ruoju metu nebuvo atnaujinta; joje nebuvo pakankamai išsamiai paaiš-
kinta, kokia metodika yra taikoma šioms pinigų srautų prognozėms 
rengti. Be to, finansinę informaciją apie grynųjų pinigų poreikius,  kurie sudaro apie 85 % biudžeto išlaidų, teikia tik trys generaliniai 
direktoratai
14, du iš jų šią informaciją neoficialiai pateikia tik DG BUDG 
skyriui, atsakingam už iždo valdymą.
 17.  Komisija taip pat įdiegė dar vieną pinigų valdymo prognozavimo proce-
dūrą. Jos pagrindinis tikslas – užtikrinti, kad kiekvienoje komercinio banko sąskaitoje būtų pakankamai lėšų mokėjimams atlikti. Tai veiks-minga automatizuota priemonė, padedanti Komisijai stebėti banko sąskaitų likučius ir užtikrinti, kad pakaktų lėšų
15.
 18.  Komisija įdiegė ir trečią pinigų prognozavimo procedūrą, kurios tikslas – 
pervesti lėšas iš vienos valstybės narės nuosavų išteklių sąskaitos  
į kitos valstybės narės nuosavų išteklių sąskaitą siekiant suderinti  
šiose sąskaitose esančius likučius su jų atitinkamais biudžetiniais įna-
šais. Pervedamos sumos apskaičiuojamos iš dalies remiantis būsimų pinigų srautų įvertinimais. Audito Rūmai pažymėjo, kad prognozei  
rengti naudojama metodika nebuvo pakankamai dokumentuojama, 
ir kad vėliau nebuvo tikrinama, ar atlikti įvertinimai buvo tikslūs. Tai 
laikinai paveikia kiekvienos valstybės narės Komisijos vardu atidarytų 
sąskaitų likučius (žr. 2 dalį).14 Žemės ūkio ir kaimo plėtros 
generalinis direktoratas, 
Regioninės politikos generalinis 
direktoratas bei Užimtumo, socialinių reikalų ir lygių galimybių 
generalinis direktoratas. 
15 DG BUDG valdė 33 bankų 
sąskaitas iš viso 30 bankų 26 valstybėse narėse. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas14
AVANSINIŲ SĄSKAITŲ VALDYMAS
 19.  Avansinės sąskaitos gali būti atidaromos pajamoms rinkti ir nedidelėms 
pinigų sumoms išmokėti. Tačiau tam tikrais atvejais, pvz., vykdant  
išorės pagalbos operacijas, tokios sąskaitos gali būti naudojamos neri-
bojant mokėjimo sandorių dydžio16. Daugeliu Audito Rūmų tikrintų 
atvejų nebuvo laikomasi įgyvendinimo taisyklėse ir vidaus gairėse dėl 
konkurso procedūrų, skirtų bankams atrinkti, nustatytų reikalavimų. Be to, atrankos procedūra trečdaliu tikrintų atvejų nebuvo tinkamai 
dokumentuojama.
ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI – „JAUTRIOS“ PAREIGYBĖS
 20.  Remdamasis Komisijos vidaus kontrolės standartais, DG ECFIN atliko rizi-
kos įvertinimą (žr. 26 dalį), pagal kurį 2004 m. kai kurios pareigybės 
buvo įrašytos į sąrašą kaip „jautrios“. Kadangi šis sąrašas gana senas, 
jį reikia įvertinti iš naujo, atsižvelgiant į generalinio direktorato rizi-
kos įvertinimą, kuris artimiausiu metu bus baigtas. 2008 m. DG BUDG 
atliktame rizikos įvertinime padaryta išvada, kad tik viena skyriaus, atsakingo už iždo valdymą, pareigybė įvertinta kaip „jautri“. Taip yra 
nepaisant operacijų, kurias kasdien atlieka šis skyrius, didelio masto, 
vertės ir pobūdžio.
AR KOMISIJA ĮDIEGĖ VIDAUS KONTROLĖS SISTEMAS, 
UŽTIKRINANČIAS PATIKIMĄ IŽDO VALDYMĄ?
BENDRA KOMISIJOS IŽDO VALDYMO VEIKLOS STRUKTŪRA
 21.  Didelės komercinės organizacijos turi iždo valdymo departamentus, kurių 
pagrindinis tikslas – padėti kuo labiau padidinti įmonių pelningumą 
ir kartu užtikrinti veiksmingą rizikos valdymą bei pakankamą pinigų 
rezervą operacijoms finansuoti. Taip pat ir daugelis viešojo sektoriaus organizacijų turi iždo valdymo struktūras, kurių tikslas – padėti siekti 
savo organizacijos tikslų
17. Nepaisant organizacijos pobūdžio, veiks-
mingas iždo valdymas labai padeda siekti organizacijos sėkmės.16 Finansinio reglamento su 
pakeitimais 63 straipsnio 1 dalis. 
17 Iždo valdymo struktūroms gali 
būti priskirtos labai įvairios veiklos 
sritys – tai priklauso nuo viešojo sektoriaus organizacijos pobūdžio. 
Jungtinės Karalystės sertifikuotas 
viešųjų finansų ir apskaitos 
institutas ( angl. Chartered Institute 
of Public Finance and Accountancy ) 
pateikia tokią iždo valdymo 
apibrėžtį: „Iždo valdymą sudaro pinigų srautų, bankų, pinigų 
rinkos ir kapitalo rinkos operacijų 
valdymas; veiksminga rizikos, 
susijusios su šia veikla, kontrolė; 
optimalių veiklos rezultatų, kurie atitiktų tą riziką, siekis“ 
(Management in the public services, 
code of practice and cross-sectoral 
guidance notes ), 2001, Sertifikuotas 
viešųjų finansų ir apskaitos 
institutas, Jungtinė Karalystė). 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas15
 22.  Siekdama užtikrinti veiksmingą iždo valdymą ir kartu laikytis Bendri-
jos teisės aktų (žr. 7 dalį), Komisija Bendrijos biudžeto iždo valdymą 
pavedė DG BUDG, o nebiudžetinių lėšų18 iždo valdymą ir Bendrijos lėšų 
investavimą – DG ECFIN19 (žr. 6 ir 8 dalis). Turint omenyje šių dviejų 
generalinių direktoratų atitinkamas patirties sritis, vaidmenį ir atsa-
komybę įgyvendinant Komisijos metinę darbo programą ir vykdant 
Bendrijos biudžetą, šis atsakomybės pasiskirstymas atspindi kasdie-
nių iždo operacijų pobūdį20. Nepaisant to, nustatyta, kad kiekvienas 
generalinis direktoratas savo iždo veiklą valdo ir kontroliuoja visiškai nepriklausomai. Dėl tokio pasiskirstymo praktiškai nebuvo padalinio, 
kuriam būtų priskirta bendra atsakomybė už Komisijos iždo valdymo veiklą, ir tais atvejais, kai būtinas bendras susitarimas, pavyzdžiui,  dėl rizikos valdymo ir kontrolės, darbas nebuvo koordinuojamas.
 23.  Pavyzdžiui, norėdami kontroliuoti nuostolio, kuris atsiranda dėl to, kad 
lėšos yra laikomos komercinių bankų sąskaitose, riziką, ir DG BUDG, ir 
DG ECFIN nustatė ribas, kokia didžiausia lėšų suma gali būti laikoma 
konkrečiuose bankuose. Abu generaliniai direktoratai, nustatydami 
šias ribas, taikė skirtingas metodikas, neatsižvelgdami į bendrą riziką 
Komisijai kiekviename komerciniame banke. Taip nutiko dėl to, kad 
iždo valdymo srityje šių dviejų generalinių direktoratų komunika-vimas ir koordinavimas yra nepakankamas. Komisijos iždo valdymo 
praktika nesiekiama sumažinti bendros finansinių nuostolių rizikos 
Komisijai.
IŽDO VEIKLOS RIZIKOS VALDYMAS
 24.  Įmonės turėtų atlikti kiekvieno svarbaus verslo proceso rizikos įvertinimą, 
kad nustatytų ir išanalizuotų pagrindinius rizikos siekiant savo tikslų 
veiksnius. Remiantis šiais įvertinimais turi būti nuspręsta, kokių prie-monių imtis nustatytiems rizikos veiksniams valdyti ir stebėti.18 Išskyrus Europos plėtros 
fondo iždo valdymą, kurį atlieka 
DG BUDG. 
19 Apskaitos pareigūnas duoda 
savo sutikimą tam, kad būtų 
atidarytos ir uždarytos sąskaitos 
finansų įstaigose, ir teikia 
savo nuomonę dėl generalinio direktorato iždo operacijoms 
taikomų vidaus taisyklių. 
20 DG ECFIN, palyginti su DG BUDG, 
atlieka mažiau didelės vertės 
mokėjimų operacijų. DG ECFIN 
svarbiausias dalykas – laiku įvykdyti mokėjimus. Šis generalinis 
direktoratas, įgyvendindamas 
sprendimą dėl investicijų, dažnai 
turi atlikti mokėjimus laikydamasis 
labai griežtų terminų. Dažniausiai 
mokėjimai turi būti atlikti ne vėliau 
kaip per dvi dienas, kai kuriais atvejais mokėjimai turi būti atlikti 
tą pačią dieną, kai pateikiamas 
nurodymas. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas16
 25.  DG BUDG neatliko specialaus savo iždo valdymo operacijų rizikos įverti-
nimo. 2007 ir 2008 m. DG BUDG atlikus bendrą rizikos įvertinimą buvo 
nustatyti tik du rizikos veiksniai, susiję su jo iždo valdymo operaci-jomis: darbuotojų trūkumas „trečiųjų šalių“ padalinyje (žr. 36 dalį) ir 
nuostolio, susijusio su laikinai komerciniuose bankuose laikomomis 
baudų lėšomis, rizika (žr. 33 dalį). Nepaisant to, Komisija 2007 m.  
metinėse Europos Bendrijų ataskaitose
21 pirmą kartą paskelbė savo 
iždo operacijų rizikos veiksnių apžvalgą. Šioje apžvalgoje aptariami 
rizikos veiksniai, atsirandantys Komisijai atliekant kasdienę operacijų valdymo veiklą, veiklos, valiutos, kredito ir palūkanų normų rizikos 
veiksniai, taip pat rizikos veiksniai, atsirandantys valdant laikinai  saugomas baudų lėšas (žr. 33 dalį). Nebuvo aptikta jokių dokumentų, įrodančių, kad šie rizikos veiksniai būtų aktyviai valdomi ir stebimi.
 26.  Nors finansinių priemonių, su kuriomis buvo susiję esminiai pokyčiai, 
rizikos įvertinimai buvo atliekami, DG ECFIN paskutinį kartą bendrą 
rizikos įvertinimą atliko 2004 metais. Šiame įvertinime aptartas galimų 
rizikos veiksnių, veikiančių iždą ir finansų rinkos operacijas, poveikis 
ir tikimybė. Be to, 2004 m. DG ECFIN įdiegė rizikos valdymo funkciją, 
o tai prisidėjo prie veiksmingo rizikos valdymo ir priežiūros vykdymo 
organizacijos ir veiklos lygmenimis. Apie pirmiau minėtuose įvertini-muose nustatytus rizikos veiksnius rengiamos reguliarios ataskaitos, 
visus metus organizuojami posėdžiai rizikos veiksnių pozicijai stebėti 
(žr. 3 langelį ). Audito Rūmai išnagrinėjo šias ataskaitas ir pažymėjo, 
kad pagrindiniai toliau išvardyti rizikos veiksniai buvo stebimi ir kad 
investicijų kategorijoms nustatytas ribas generalinis direktoratas  reguliariai tikrino bei ėmėsi taisomųjų priemonių, kai manė, kad tai 
reikalinga:
rinkos rizika: tai galimo nuostolio, kuris gali būti patirtas dėl nepa- a) 
lankių tendencijų rinkoje, rizika; tai ir palūkanų normų rizika, t. y. rizika, kad būsimi finansinių priemonių pinigų srautai bus nepa-stovūs dėl rinkos palūkanų normų pokyčių, ir užsienio valiutos  kurso rizika, kylanti daugiausia dėl to, kad finansinės priemonės yra išreikštos kita valiuta, ne euru;
kredito rizika: tai galimas portfelio nuostolis, kuris gali būti patir- b) 
tas dėl sandorio šalies netesybų arba jos kreditingumo padė-ties pablogėjimo, pavyzdžiui, dėl blogesnio reitingų agentūros  
įvertinimo;
veiklos rizika: tai nuostolio, kuris gali būti patirtas dėl nepakan- c) 
kamų arba netinkamai vykdomų vidaus procesų, žmonių, sistemų ir išorės įvykių, rizika.21 2007 finansinių metų Europos 
Bendrijų metinės ataskaitos, 
I tomas (Konsoliduota finansinė 
atskaitomybė ir konsoliduotos biudžeto vykdymo ataskaitos), 
7 skirsnis (Finansinės rizikos 
valdymas). 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas17
VEIKLOS VERTINIMAS IR PALYGINIMAS 
SU KONTROLINIAIS RODIKLIAIS
 27.  Vadovybė veiklos rezultatus turėtų stebėti įdiegusi sistemas, kurios 
padėtų rinkti informaciją apie tam tikros veiklos vykdymą. Tokiose  
sistemose veiklos rezultatams vertinti pagal nustatytus tikslus ir  
uždavinius turėtų būti naudojami tam tikri rodikliai22. Be to, palygi-
nimas su kontroliniais rodikliais yra valdymo tikslais taikomas pro-cesas, padedantis organizacijoms įvertinti įvairius savo procesų ir  
veiklos aspektus, lyginant juos su geriausia praktika, ir imtis taisomųjų priemonių.
 28.  DG BUDG yra nustatęs keletą bendrų rodiklių, kuriuos taikė savo iždo ope-
racijoms. Jie buvo įtraukti į generalinio direktorato mėnesio „ Tableau  
de bord ” (vertinimo sistemą). Jie susiję su mokėjimų operacijomis  
(bent vienas mokėjimas per dieną), bankų duomenų suderinimo pro-
cedūra (ilgiau kaip 30 dienų nesuderintų operacijų skaičius) ir trečiųjų 
šalių bylų valdymu. Šie bendri rodikliai neapima visų iždo valdymo 
operacijų sričių, taip pat nebuvo rasta tinkamų kontrolinių rodiklių 
taikymo įrodymų.
DG ECFIN RIZIKOS STEBĖJIMO VEIKLOS PAVYZDYS
Ketvirtinė DG ECFIN skyriaus finansinės veiklos 
iki 2007 m. gruodžio 31 d. rizikos ataskaita (ištraukos)
Per ataskaitinį laikotarpį tęsėsi finansų rinkos neramumai, taip pat vadinami antrinių paskolų • 
krize. Atitinkamas operatyvinis skyrius ir Rizikos valdymo skyrius ir toliau atidžiai stebėjo antrinių paskolų krizės pastarųjų mėnesių tendencijas, siekdami įvertinti jų galimą poveikį obligacijų ir banko indėlių portfelio iždo valdymui. Atsižvelgiant į kredito rizikos perspektyvas buvo parengta patikslinta obligacijų portfelio ir bankų sandorio šalių analizė.
Koncentracijos rizika taip pat stebima. Tai rizika, kuri atsiranda dėl pernelyg didelės obligacijų arba 
• 
indėlių dalies konkrečioje šalyje, sektoriuje, priemonėje ar tam tikro pobūdžio sandoriuose.Iždo operacijų veiklos rizika taip pat stebima. Tikrinta, kaip laikomasi vidaus procedūrų ir tipinių 
• 
reikalavimų, pateikta ir išanalizuota ketvirčio rezultatų ataskaita. Ji parengta remiantis to laiko-
tarpio vertybinių popierių sandorių ir per tą laikotarpį padėtų indėlių imties analize.3 LANGELIS22 Šios sąvokos pateiktos Komisijos 
vidaus kontrolės standarte Nr. 5 
„Uždaviniai ir veiklos rezultatų 
rodikliai“. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas18
 29.  DG ECFIN Europos anglių ir plieno bendrijos (EAPB) ir Išorės veiksmų 
garantijų fondo vertybinių popierių ir pinigų portfelio rezultatams 
vertinti kaip rodiklį naudoja rinkos indeksą23. Šiuo atžvilgiu nusta-
tyti paklaidos intervalai, ir nustačius, kad faktiniai portfelio mėnesio 
rezultatai neatitinka šio intervalo, generalinis direktoratas imdavosi 
priemonių portfeliui tikslinti. Tačiau atliekant auditą kiti kontroliniai rodikliai, kurie turėtų būti naudojami kitų portfelių, būtent pinigų  rinkos produktų, pavyzdžiui, generalinio direktorato valdomų indėlių, 
rezultatams stebėti, dar buvo rengiami.
PATIKOS SĄSKAITŲ VALDYMAS
 30.  Patikos sąskaitos atidaromos tam tikroms ES išlaidų programoms pagal 
konkrečius Komisijos sudaromus susitarimus, pagal kuriuos finansų įstaiga veikia kaip įgaliotas Komisijos atstovas. Kitaip tariant, šios  sąskaitos atidaromos finansų įstaigoje, kad ši galėtų tiesiogiai val-dyti lėšas ir atlikti mokėjimus Komisijos vardu. Lėšas Komisija per-veda į tokias patikos sąskaitas būsimiems mokėjimams padengti.  Bendra lėšų, saugotų tokiose sąskaitose 2007 m. pabaigoje, suma  sudarė apie 970 milijonų eurų
24; didesnioji jų dalis, apie 900 milijonų 
eurų, buvo trumpalaikiai indėliai, likusioji – einamosios sąskaitos  
(žr. 1 lentelę ).
 31.  Audito Rūmų auditas parodė, kad nėra aiškių šių patikos sąskaitų atida-
rymo taisyklių. Be to, nėra aiškios strategijos, kaip geriausia valdyti šiose sąskaitose susikaupiančias palūkanas. Audito Rūmams atliekant auditą atskleista, kad susitarimų, sudarytų su finansiniais tarpininkais, 
sąlygos skiriasi. Dėl to iš šių sąskaitų gaunama grąža gali būti labai 
nevienoda
25. Tačiau reikia pažymėti, kad šiuos skirtumus iš dalies  
galima paaiškinti tuo, kad taikomos skirtingos teisinės bazės, kitoks 
yra mokėjimų dažnumas ir terminai.
 32.  Bendra priežiūra, kaip šios finansų įstaigos valdo saugomas lėšas, nebuvo 
atliekama. DG ECFIN turi reikiamos patirties ir yra įdiegęs veiksmingą priežiūrą užtikrinančias sistemas. 2007 m. liepos mėn. DG ECFIN  pasiūlė savo turto valdymo paslaugas kitiems šešiems suinteresuo-tiems generaliniams direktoratams
26. Taigi DG ECFIN pasirašė susita-
rimus su dviem generaliniais direktoratais.23 iboxx  indeksą skelbia „Deutsche 
Börse AG“ pagal įvairių tiekėjų 
kainas. Pasak DG ECFIN, tai yra rinkos standartas. 
24 720 milijonų eurų iš šios sumos 
yra susiję su konkrečiais Komisijos 
generalinių direktoratų sudarytais 
susitarimais su Europos investicijų 
banku (EIB) ir Europos investicijų fondu (EIF). 
25 Pavyzdžiui, pagal susitarimus, 
sudarytus tarp Komisijos ir EIB 
dėl rizikos kapitalo sąskaitų bei 
palūkanų kompensacijų ir dėl 
Europos ir Viduržemio jūros regiono investicijų programos 
(FEMIP), taikomos skirtingos 
palūkanų skaičiavimo taisyklės. 
Audito Rūmai apskaičiavo, kad 
iki 2006 m. pabaigos už FEMIP sąskaitas sukauptos palūkanos 
būtų buvusios apie 0,8 milijono 
eurų didesnės, jeigu būtų buvęs 
taikytas rizikos kapitalo sąskaitoms 
ir palūkanų kompensacijoms 
taikomas palūkanų skaičiavimo 
metodas. 
26 EuropeAid , Plėtros generalinis 
direktoratas, Mokslinių tyrimų 
generalinis direktoratas, 
Regioninės politikos generalinis direktoratas, Išorės santykių 
generalinis direktoratas ir 
Vystymosi generalinis direktoratas. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas19
ATRINKTŲ MOKĖJIMO OPERACIJŲ STATISTINIAI DUOMENYS
2007 2006
DG BUDG atliktų mokėjimų skaičius 1 570 576 1 508 983DG ECFIN atliktų mokėjimų skaičius 1 485 1 577Banko sąskaitos bylos tvirtinimas 71 879 60 637Banko sąskaitos bylos keitimas 31 703 18 227Trečiosios šalies bylos tvirtinimas 56 864 14 551
Trečiosios šalies bylos keitimo mastas 17 598 18 796
Šaltinis : Europos Audito Rūmai, remiamasi Komisijos pateiktais duomenimis.2 LENTELĖBAUDŲ VALDYMAS
 33.  Baudas Komisija nustato už tai, kad valstybės narės arba įmonės pažei-
džia konkurencijos taisykles. Baudos, kurios sumokamos Komisijai dar 
vykstant teismo ginčams, laikinai saugomos specialiose komercinių bankų indėlių sąskaitose, jų negalima naudoti jokiai kitai Bendrijos veiklai finansuoti
27. Baudų, kurių lėšos laikomos kaip riboto naudojimo 
pinigai, mastas gerokai padidėjo – nuo 2,9 milijardo eurų 2006 m.  
gruodžio 31 d. iki 5 milijardų eurų 2007 m. gruodžio 31 dieną.
 34.  Nors buvo parengtos tam tikros neoficialios gairės ir jų yra laikomasi, 
nebuvo nustatyta aiški šių baudų tvarkymo politika. Šiose gairėse  DG BUDG aptarė riziką, apibrėždamas konkretų būtiną mažiausią  galimą „Moody’s“ arba jį atitinkantį reitingą ir nustatydamas savo  indėlių kiekviename komerciniame banke ribas (žr. 23 dalį). Nepai-
sant to, riziką, atsirandančią, kai tokios didelės pinigų sumos laiko-
mos specialiose komercinių bankų einamosiose sąskaitose, vis tiek  
reikia veiksmingai valdyti. Tuo metu, kai buvo atliekamas auditas,  
DG BUDG ir DG ECFIN stengėsi rasti optimalų problemos, kaip valdyti šias dideles sumas, sprendimą, kuriuo būtų siekiama kiek įmanoma 
labiau sumažinti nuostolio riziką ir kartu gauti pakankamą grąžą.27 Sąskaitos yra atidarytos šiuose 
šešiuose bankuose: „Fortis“, BBVA, 
„ING Belgium“, KBC, ING NL ir 
CITIBANK. 
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas20
MOKĖJIMO PROCESAS IR BANKO SĄSKAITŲ VALDYMAS
 35.  Abu generaliniai direktoratai kasmet atlieka ir apdoroja daug iždo ope-
racijų (žr. 2 lentelę ). Audito Rūmai patikrino pagrindines atitinkamų 
skyrių mokėjimo procesui taikomas vidaus kontrolės priemones:  pavyzdžiui, kaip atskiriamos pareigos, tvirtinamos trečiosios šalys,  suteikiamos prieigos teisės, rengiamos ataskaitos apie išimtis. Reikš-
mingų trūkumų nebuvo nustatyta. Vidaus kontrolės priemonės iš  
esmės buvo veiksmingos ir DG BUDG, ir DG ECFIN.
 36.  Prieš atliekant mokėjimą Komisijos kompiuterizuotoje apskaitos siste-
moje turi būti sukurta trečiosios šalies byla, kurioje įrašomi banko  duomenys ir informacija apie gavėjo tapatybę. 2006 m. buvo smar-kiai, nuo keturių iki šešių savaičių, vėluojama tvarkyti prašymus dėl trečiųjų šalių bylų sukūrimo ir keitimo. DG BUDG šią problemą paša-
lino, 2007 m. atitinkamame skyriuje padidinęs žmogiškųjų išteklių  
skaičių.
 37.  Komisija taip pat įdiegė procedūras, siekdama užtikrinti, kad:
operacijos, kurias komerciniai bankai atlieka su Komisijos sąskai- a) 
tomis, būtų reguliariai suderinamos su atitinkamais įrašais Komi-
sijos apskaitos sistemoje, kad būtų galima nustatyti ir pašalinti 
visus skirtumus;
banko palūkanos ir mokesčiai būtų reguliariai tikrinami, siekiant b) 
užtikrinti, kad būtų gautos ir sumokėtos teisingos sumos;
valiutos keitimo operacijos būtų vykdomos tiksliai c) 28.
 38.  Audito Rūmai tikrino, kaip vykdomos šios procedūros. Reikšmingų trū-
kumų nebuvo nustatyta; įdiegtos procedūros buvo tinkamos ir iš  esmės veiksmingos ir DG BUDG, ir DG ECFIN. Tačiau valiutos keitimo politiką DG BUDG oficialiai patvirtino tik 2008 m. vasario mėnesį.28 Valiutos keitimo operacijų 
pavyzdžiai: i) kai mokėjimai 
atliekami kita valiuta, ne eurais, 
banko sąskaitos tiems mokėjimams 
atlikti atidaromos ta pačia valiuta; 
pagal poreikius lėšos į šias 
sąskaitas pervedamos iš sąskaitų eurais; ii) valstybių narių nuosavų 
išteklių įnašai kita valiuta, ne 
eurais, į eurus konvertuojami pagal 
iždo poreikius.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas21
ŽMOGIŠKIEJI IŠTEKLIAI
 39.  Ir DG BUDG, ir DG ECFIN taiko tipines Komisijos žmogiškųjų išteklių val-
dymo procedūras. Šios procedūros apima valdant iždą dalyvaujan-
čių darbuotojų samdymą, vertinimą ir su karjera susijusį mobilumą. Audito Rūmų atliktas auditas patvirtino, kad buvo parengti tinkami pareigybių aprašymai, darbuotojai turi reikiamą kvalifikaciją ir turi 
sukaupę reikiamos patirties jų pareigybėms priskirtoms funkcijoms 
vykdyti. Už iždo valdymą atsakingame DG BUDG skyriuje dirba nedaug itin patyrusių darbuotojų. Dėl nedidelio darbuotojų judėjimo pasta-
raisiais metais buvo sukurta gana stabili darbo aplinka. Tačiau tuo  
atveju, jeigu pagrindiniai darbuotojai išeina iš darbo staiga, atsižvel-
giant į tai, kad kai kurios procedūros dokumentuose nėra pakankamai 
užfiksuotos (žr. 16 ir 18 dalis), iškyla nemaža rizika veiklos tęstinumui, galinti turėti įtakos Komisijos iždo veiklos valdymui ir kontrolei.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas22
IŠVADOS IR REKOMENDACIJOS
AR KOMISIJA LAIKOSI IŽDO VALDYMUI TAIKOMŲ 
TAISYKLIŲ IR REGLAMENTŲ?
 40.  Komisija iš esmės laikėsi pagrindinių Bendrijų nuosavų išteklių regla-
mento ir Finansinio reglamento įgyvendinimo taisyklių nuostatų  (13–14 dalys).
 41.  Komisija įdiegė patikimas ir veiksmingas pinigų valdymo prognozavimo 
procedūras, užtikrindama, kad ji disponuotų pakankamomis lėšomis 
grynųjų pinigų poreikiams, kurie atsiranda vykdant biudžetą, paten-
kinti (17 dalis).
 42.  Viena iš Bendrijų nuosavų išteklių reglamento reikalavimų pervesti nuo-
savus išteklius į valstybių narių Komisijos vardu atidarytas sąskaitas 
remiantis biudžeto asignavimais taikymo pasekmių yra tai, kad antrąjį 
metų pusmetį susikaupia nemaži likučiai. Kadangi taisomojo biudžeto 
procedūra trunka gana ilgai, perteklinės lėšos valstybėms narėms nėra grąžinamos taip greitai, kaip būtų galima (15 dalis).
 43.  Komisijos procedūros, kuriomis siekiama:
pervesti lėšas iš vienos valstybės narės nuosavų išteklių sąskaitos a) 
į kitos valstybės narės nuosavų išteklių sąskaitą ir
nustatyti, kokią nuosavų išteklių dalį pirmaisiais metų mėnesiais b) 
reikia pareikalauti pervesti anksčiau, kad būtų galima padengti 
mokėjimus,
  nebuvo pakankamai dokumentuojamos ar pastaruoju metu atnaujintos. 
Įvertinimų, pagal kuriuos lėšos buvo pervedamos iš vienos valstybės 
narės nuosavų išteklių sąskaitos į kitos valstybės narės nuosavų ište-klių sąskaitą, tikslumas vėliau nebuvo tikrinamas (15–18 dalys).
REKOMENDACIJOS
Komisija turėtų išnagrinėti, kaip veikia dabartinė nuosavų išteklių • 
sąskaitų sistema, siekdama sumažinti likučius tose sąskaitose antrąjį 
metų pusmetį.
Komisija turėtų patobulinti savo pinigų srautų prognozavimo proce- • 
dūrų dokumentavimą ir tikrinti įvertinimų, pagal kuriuos pervedami 
valstybių narių nuosavi ištekliai, tikslumą.
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas23
AR KOMISIJA ĮDIEGĖ VIDAUS KONTROLĖS SISTEMAS, 
UŽTIKRINANČIAS PATIKIMĄ IŽDO VALDYMĄ?
 44.  Įdiegtos mokėjimų vykdymo ir banko sąskaitų vidaus kontrolės proce-
dūros iš esmės buvo veiksmingos. Tačiau, skirtingai nei DG ECFIN,  DG BUDG nebuvo aptikta jokių dokumentų, įrodančių, kad su iždo  veikla susijusi rizika būtų aktyviai valdoma ir stebima; nebuvo nustaty-
tos procedūros visiems veiklos rezultatų aspektams vertinti (24–29 ir 
35–38 dalys).
 45.  Kadangi Komisija nusprendė padalyti iždo valdymo operacijas tarp 
DG ECFIN ir DG BUDG, nėra vieno organizacinio vieneto, kuriam tektų bendra atsakomybė už Komisijos iždo valdymą. Nustatyta koordi-navimo tarp dviejų Komisijos generalinių direktoratų tais atvejais,  kai būtinas bendras susitarimas, pavyzdžiui, dėl rizikos valdymo ir  
kontrolės, stoka. Dėl to susidarė situacija, kuomet šie generaliniai  
direktoratai nustatė lėšų laikymo komerciniuose bankuose sąskaitų 
ribas, neatsižvelgdami į bendrą riziką Komisijai kiekviename komer-
ciniame banke (21–23 dalys).
 46.  Nebuvo parengtos aiškios patikos sąskaitų atidarymo taisyklės ir nebuvo 
atliekama bendra visų lėšų, saugomų finansų įstaigose, apžvalga.  
Todėl nebuvo užtikrintas optimalus sukauptų palūkanų panaudojimas 
(30–32 dalys).
 47.  Laikinai surinktų baudų, saugomų komercinių bankų einamosiose sąskai-
tose, mastas per pastaruosius metus padidėjo daugiau nei dvigubai, iki 5 milijardų eurų. Dėl tokios tvarkos Komisijai iškyla nuostolių rizika, 
jei bankai bankrutuotų. Nebuvo sukurta optimali tvarka, kaip geriau 
valdyti riziką, susijusią su tokių sumų saugojimu (33 ir 34 dalys).
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas24
REKOMENDACIJOS
Komisija turėtų įdiegti procedūras, užtikrinančias, kad jos iždo val- • 
dymo veikla būtų geriau prižiūrima ir būtų pagerintas atitinkamų 
dviejų generalinių direktoratų veiklos koordinavimas.
Iždo valdymo srityje DG BUDG turėtų patobulinti savo rizikos val- • 
dymo dokumentavimą ir veiklos rezultatų vertinimo apimtį.Turėtų būti taikoma vieninga politika ir parengtos tinkamos gai-
• 
rės, kaip atidaryti patikos sąskaitas ir kaip valdyti šiose sąskaitose 
saugomas Komisijos lėšas.
Komisija visų pirma turėtų rasti geriausią sprendimą, kaip tvarkyti • 
laikinai surinktas baudas.
  Šią ataskaitą Audito Rūmai priėmė Liuksemburge 2009 m. balandžio 30 d. 
įvykusiame Audito Rūmų posėdyje.
Audito Rūmų vardu
Audito  Rūmų  vard u
Pirmininkas
Vítor Manuel da Silva Caldeira
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas25
KOMISIJOS ATSAKYMAI
SANTRAUKA
V.
Trečia įtrauka
Pervedimo iš vienos valstybių narių nuo-
savų išteklių sąskaitos į kitą procedūra  oficialiai įforminta dokumentais ir papil-dyta išsamiomis papunkčiui išdėstytomis  
instrukcijomis.
Ketvirta įtrauka
Komisija privalo laikytis Tarybos reglamento, 
kuriuo įgyvendinamas sprendimas dėl Ben-
drijų nuosavų išteklių sistemos, nuostatų,  
kuriomis konkrečiai nustatyta, kad valstybės narės kas mėnesį perveda po vieną dvyliktąją nuosavų išteklių dalį į Komisijos vardu atida-rytą sąskaitą. Taip pat žr. Komisijos atsakymą 
į 15 dalies pastabas.
Penkta įtrauka
Komisijos rengiamoje rizikos veiksnių, susi-jusių su jos atliekamomis iždo operacijomis 
(DG BUDG), apžvalgoje, kuri yra jos metinių 
ataskaitų dalis, pateikiama aiški ir išsami  
jai kylančios rizikos, jos valdymo būdų ir  
taikomų rizikos kontrolės, mažinimo arba  
šalinimo priemonių santrauka. Be to, šioje  
apžvalgoje nurodomos procedūros, kuriose nustatytos veiklos ir finansinės rizikos kon-
trolės arba mažinimo priemonės. Šios esa-mos procedūros bus tarpusavyje susietos  viename oficialiame DG BUDG dokumente.
Rodikliai, įtraukti į DG BUDG „Tableau de  
bord“, labiausiai atitinka Komisijos iždo ope-racijas ir yra svarbūs jos veiklos rezultatų  
rodikliai. Šie rodikliai reguliariai stebimi, jais remiantis vertinami veiklos rezultatai. Jei  veiklos rezultatai įvertinami prastai, padėčiai ištaisyti taikomos reikiamos priemonės.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 25 ir  
28 dalių pastabas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas26
Šešta įtrauka
Komisija patobulins jos atliekamos įvairios 
iždo valdymo veiklos priežiūrą. Dviejų ati-tinkamų generalinių direktoratų funkcijų  
atskyrimas padeda mažinti plataus masto  
koordinavimo poreikį.
Atsižvelgiant į atliekamų funkcijų įvairovę, 
taikoma įvairi metodika. Nostro  sąskaitoms, 
kurios yra naudojamos kasdieniam pinigų  judėjimui ir kuriose didelės pinigų sumos  
ilgą laiką paprastai nelaikomos, turi būti  
nustatomos kitokios ribos nei sąskaitoms,  
kuriose pinigai laikomi ilgesnį laikotarpį.
Taip pat žr. Komisijos atsakymus į 22 ir  
23 dalių pastabas.
Septinta įtrauka
Dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų val-
dymo sistema 2008 m. buvo pateikta per-
svarstyti, daugiausiai siekiant padidinti  jos saugumą. 2009 m. pradžioje DG BUDG  
pateikė pasiūlymą dėl Komisijos sprendimo 
šiuo klausimu.
VI.
Pirma įtrauka2008 m. pabaigoje Komisija, persvarstydama susijusias ataskaitų teikimo priemones, pato-bulino savo pinigų srautų ataskaitų teikimo ir prognozavimo procedūras. 2009 m. ko-
vo mėn. pabaigoje bus pradėta taikyti atnau-
jinta procedūra, į kurią taip pat bus įtrauktos išsamesnės prognozavimo nuostatos.Antra įtrauka
Dabartinė nuosavų išteklių sąskaitų sis-
tema, pirmiausia skirta nuosavų išteklių  mokėjimams gauti, yra susieta su nuosavų  
išteklių sistema, nustatyta Tarybos sprendi-
mu 2000/597/EB, Euratomas, ir Tarybos  reglamentu Nr. 1150/2000, kuriuo įgyvendi-namas šis sprendimas ir kurį Komisija privalo 
įgyvendinti. 2007 m. Taryba priėmė naują  
sprendimą dėl nuosavų išteklių – 2007/436/EB, Euratomas, o visai neseniai – naują Tary-
bos reglamento Nr. 1150/2000 redakciją
1, 
kuria nenustatyta svarbių nuosavų išteklių  
sąskaitų ir mokėjimų sistemos pakeitimų. Tai 
rodo, kad Taryba patenkinta tuo, kaip veikia dabartinė sistema.
Trečia įtrauka
Bus reguliariau rengiami bendri minėtų  
dviejų generalinių direktoratų posėdžiai, per 
kuriuos bus keičiamasi informacija apie rizi-
kos veiksnius, patirtimi ir geriausia praktika, susijusia su Komisijos lygiu vykdomu iždo ir 
turto valdymu.
Ketvirta įtrauka
Komisijos rengiamoje rizikos veiksnių, susi-
jusių su jos atliekamomis iždo operacijomis 
(DG BUDG), apžvalgoje, kuri yra jos metinių ataskaitų dalis, pateikiama aiški ir išsami  
jai kylančios rizikos, jos valdymo būdų ir  taikomų rizikos kontrolės, mažinimo arba  šalinimo priemonių santrauka. Be to, šioje  
apžvalgoje nurodomos procedūros, kuriose nustatytos veiklos ir finansinės rizikos kon-
trolės arba mažinimo priemonės. Šios esa-
mos procedūros bus tarpusavyje susietos  
viename oficialiame DG BUDG dokumente.
1 Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 105/2009, 
OL L 36, 2009 2 5, p. 1.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas27
Rodikliai, įtraukti į DG BUDG „Tableau de  
bord“, labiausiai atitinka Komisijos iždo  
operacijas ir yra svarbūs Komisijos veiklos  rezultatų rodikliai. Šie rodikliai reguliariai  stebimi, jais remiantis vertinami veiklos  
rezultatai. Jeigu veiklos rezultatai įvertinami 
prastai, padėčiai ištaisyti taikomos reikiamos priemonės.
Penkta įtrauka
Pagal dabartinę laikinai laikomų baudų lėšų 
valdymo sistemą Komisija rizikos mažinimą užtikrina priemonėmis, apimančiomis būti-
nuosius komerciniams bankams taikomus  
kredito reitingų reikalavimus, kiekvienam  
bankui nustatomas rizikos ribas ir galimybę 
bet kuriuo metu nedelsiant perkelti lėšas.  
Užtikrinta, kad padėtis būtų stebima ir tikri-
nama reguliariai, o atsižvelgiant į dabartines finansines sąlygas – kasdien.
Be to, dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų 
valdymo sistema 2008 m. buvo pateikta  
persvarstyti, daugiausiai siekiant padidinti jos saugumą. 2009 m. pradžioje DG BUDG  
pateikė pasiūlymą dėl Komisijos sprendimo šiuo klausimu.ĮVADAS
3.
2007 m. gruodžio 31 d. banko sąskaitų  
19 mlrd. EUR likutį sudarė 5,9 mlrd. EUR2, 
kurie pirmąją kitų metų darbo dieną buvo  grąžinti valstybėms narėms, taip pat  sumos, gautos iš laikinai surinktų konku-
rencijos baudų (5,0 mlrd. EUR
3), asignuo-
tųjų įplaukų (3,4 mlrd. EUR4) ir kitų šaltinių 
(1,6 mlrd. EUR), kurios negali būti grąžin-tos valstybėms narėms. Iš likusios sumos  1,2 mlrd. EUR
5 palikti mokėjimų asignavi-
mams, perkeltiems į 2008 m., padengti, o  
1,5 mlrd. EUR6 grąžinti valstybėms narėms  
sumažinant jų 2008 m. mokėtinas sumas.
5.
Komisija mano, kad Finansiniame regla-
mente pateikta iždo valdymo apibrėžtis  
taikoma įprastam pinigų valdymui, bet netai-
koma turto valdymui, nes jis nagrinėjamas  atskirai.
8.
Susijusiame Komisijos sprendime dėl nebiu-
džetinės veiklos teigiama, kad DG ECFIN „yra atsakingas už Bendrijos skolinimosi ir (arba) 
skolinimo operacijas, lėšų investavimą ir  nebiudžetinio iždo valdymą [...]“. DG BUDG Iždo skyrius yra atsakingas už iždo ir mokė-jimo operacijas, susijusias su ES biudžeto  vykdymu.
2 Žr. 2007 m. konsoliduotųjų EB ataskaitų 2.11.1 dalį.
3 Žr. 2007 m. konsoliduotųjų EB ataskaitų 2.11.2 dalį.
4 2007 m. ataskaitų 1 tomo II dalies 7 lentelės 9 skiltis.
5 2007 m. ataskaitų 1 tomo II dalies 7 lentelės 7 ir 8 skiltys.
6 2007 m. ataskaitų 1 tomo II dalies 1 lentelė.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas28
Vadovaujantis Komisijos priimtu sprendimu, 
būtina skirti iždo (ir mokėjimo) funkcijas,  vykdomas DG BUDG, ir turto valdymo funk-
ciją, vykdomą DG ECFIN. Atsakomybė už kie-
kvieną iš šių funkcijų aiškiai priskirta vienai 
centrinei tarnybai.
PAGRINDINĖS PASTABOS
15.
Komisija privalo laikytis Tarybos reglamento, 
kuriuo įgyvendinamas sprendimas dėl Komi-
sijos nuosavų išteklių sistemos, nuostatų,  kuriomis konkrečiai nustatyta, kad vals-
tybės narės kas mėnesį perveda po vieną  
dvyliktąją nuosavų išteklių dalį į Komisijos 
vardu atidarytą sąskaitą. Tačiau nuo 2005 m. 
Komisija biudžeto valdymo institucijai spalio 
mėn. pabaigoje teikia preliminarų taisomojo 
biudžeto projektą, kuriuo biudžetas atnau-jinamas atsižvelgiant į numatomas pajamas 
ir išlaidas. Dėl to paprastai metų pabaigoje 
numatomas perviršis, todėl sumažėja vals-
tybių narių nuosavų išteklių įnašai. Iš tiesų, 
Audito Rūmai yra pripažinę, kad Komisija  gerai valdo biudžetą: metinėje 2007 finan-sinių metų ataskaitoje (3.4 dalyje) Audito  Rūmai teigia, kad mokėjimų asignavimų  
mažinimas yra gero biudžeto valdymo požy-
mis, nes tai rodo gebėjimą reaguoti į poky-
čius, taip mažinamas biudžeto perviršis ir  
sudaroma galimybė valstybėms narėms grą-žinti nuosavus išteklius.16.
Komisija (DG BUDG) veiksmingai progno-
zuoja pinigų srautus. Ji visada pasiekia savo tikslą, nustatytą Finansinio reglamento įgy-
vendinimo taisyklių 58 straipsnyje, todėl  
niekada neatsitiko taip, kad dėl neteisingo 
prognozavimo pritrūktų lėšų.
2008 m. pabaigoje, persvarstant susijusias  
ataskaitų teikimo priemones, buvo patobu-lintos esamos pinigų srautų ataskaitų tei-
kimo ir prognozavimo procedūros. 2009 m. 
pirmojo ketvirčio pabaigoje bus pradėta tai-
kyti atnaujinta ir suvienodinta procedūra,  
į kurią taip pat bus įtrauktos išsamesnės  prognozavimo nuostatos.
18.
Komisija nurodo, kad pinigų srautų prog-
nozavimo procedūra yra oficialiai įfor-
minta dokumentais, paskelbta ir papildyta  
papunkčiui išdėstytomis instrukcijomis. Šiuo tikslu naudojami skaičiavimai atliekami kuo 
tiksliau; Komisijos nuomone, dabartinės  
procedūros neturi didelės įtakos nei iždo  
operacijoms apskritai, nei taikomo regla-
mento laikymuisi.
19.
Vadinamuosius „pagrindinius bankus“ Komi-
sija atrenka rengdama viešuosius konkursus. 
Pagrindiniai bankai yra įsisteigę ES ir yra nau-
dojami mokėjimams, kuriems leidimą suteikė 
Komisijos centrinės tarnybos, atlikti.
Iš esmės neįmanoma ir būtų neveiksminga  
taikyti tą pačią procedūrą bendrai einama-
jai banko sąskaitai atidaryti kiekvienoje iš  
daugmaž 150 šalių, kuriose atidarytos avan-
sinės sąskaitos. Šios sąskaitos naudojamos 
mažoms sumoms išmokėti; jose laikomos  labai nedidelės sumos, kurios periodiškai  
papildomos tik tiek, kad būtų galima veiks-
mingai atlikti mokėjimus.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas29
Jei atsižvelgiant į vietos bankininkystės  
sąlygas tai yra įmanoma ir tinkama, bankas, kuriame bus laikoma tokia sąskaita, paren-
kamas remiantis bankų tyrimu, kuris atlieka-
mas vietoje, prižiūrint avansinės sąskaitos  
savininkui.
Komisija atsižvelgs į Audito Rūmų pastabą ir 
geriau įformins dokumentuose specialią kiek-vienu atveju taikomą atrankos procedūrą.
20.
Minėtame DG BUDG skyriuje, pareigybės,  
susijusios su iždo valdymu ir bankų duomenų derinimu, deramai atskirtos ir tai parodyta 
šio skyriaus organizacinėje struktūroje. C01 
skyriuje yra trys grupių vadovai:
vienas, atsakingas už duomenų derinimą  –
ir (arba) avansines sąskaitas;
vienas, atsakingas už iždo reikalus; –
ir už trečiųjų šalių bylas atsakingas   –
vadovas.
Visus įgaliojimus raštu suteikia apskaitos  
pareigūnas ir jie nuolat atnaujinami. Sutei-kiant įgaliojimus išsamiai aprašomos kon-krečios pavestos funkcijos.
Suteikiant įgaliojimus atsižvelgiama į kiek-
vieno asmens darbo aprašymą ir skyriaus  
funkcijas. Skyriuje pareigybės yra atskirtos, 
kaip parodyta organizacinėje struktūroje.
Pagrindinė kontrolės priemonė yra pati IT  
sistema, nes ji užtikrina funkcijų atskyrimą 
(pirmiausia mokėjimų atlikimo ir duomenų 
derinimo) ir patikrų atlikimą.
Rizikos valdymas vykdomas, taip pat taiko-
mos veiksmingos priežiūros priemonės.Remiantis pirmiau pateikta informacija,  
padaryta išvada, kad tik skyriaus, atsakingo už iždo valdymą, vadovo pareigybę reikėtų 
vertinti kaip „jautrią“.
21.
Didelės viešojo sektoriaus organizacijos,  
kaip ir valstybės narės, skolų ir turto valdymo 
padalinius yra atskyrusios nuo biudžeto paja-mas ir išmokas tvarkančių padalinių. Komi-
sija taip pat rado būdą, kaip veiksmingai  
paskirstyti DG BUDG ir DG ECFIN funkcijas.
22.
Iždo funkcijos, atliekamos DG BUDG (biu-
džeto mokėjimai) ir DG ECFIN (nebiudžetinio 
turto valdymas ir skolintos lėšos) yra skirtin-
gos, todėl, atsižvelgiant į skirtingą funkcijų 
pobūdį, galima pagrįstai taikyti skirtingus  
rizikos valdymo ir kontrolės metodus.
23.
Atsižvelgiant į atliekamų funkcijų įvairovę, 
taikoma skirtinga metodika. Nostro  sąskai-
toms, kurios yra naudojamos kasdieniam  
pinigų judėjimui ir kuriose didelės pinigų  sumos ilgą laiką paprastai nelaikomos, turi būti nustatomos kitokios ribos nei sąs-kaitoms, kuriose pinigai laikomi ilgesnį  
laikotarpį.
Be to, išskyrus sąskaitas, kuriose laikinai lai-
komos baudų lėšos (šiuo klausimu žr. Komi-sijos atsakymą į 34 dalies pastabas), atskirų 
komercinių bankuose einamosiose sąskai-
tose DG BUDG laikomos lėšos yra tokios  
mažos, kad net jeigu DG ECFIN naudotųsi  
tais pačiais bankais, jo rizika dėl to iš esmės 
nepadidėtų.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas30
25.
Komisijos rengiamoje rizikos veiksnių, susi-
jusių su jos atliekamomis iždo operacijomis (DG BUDG), kuriuos Audito Rūmai nurodo  
savo pastaboje, apžvalgoje suprantamai  
paaiškinta, kokia rizika jai kyla, kaip ji val-
doma ir kokios priemonės taikomos rizikai  kontroliuoti, mažinti arba šalinti. Be to, šioje apžvalgoje nurodomos procedūros, kuriose nustatytos veiklos ir finansinės rizikos kon-
trolės arba mažinimo priemonės. Šios esa-
mos procedūros bus tarpusavyje susietos  
viename oficialiame DG BUDG dokumente.
26.
2004 m. atliktas visų DG ECFIN veiklos sri-
čių rizikos įvertinimas. Vėliau buvo atlikti  
papildomi veiklos sričių, kuriose įvyko svar-
bių pokyčių, rizikos įvertinimai. Atsižvel-
giant į tai, kad DG ECFIN veikla gana pastovi, 
manoma, kad rizika vertinama tinkamai. Kitas 
išsamus visų DG ECFIN veiklos sričių rizikos vertinimas atliktas 2008 m. pabaigoje.
Svarbūs finansinės rizikos veiksniai atidžiai 
stebimi visus metus. Žr. Audito Rūmų teiginį, 
pateiktą 3 langelyje.
28.
Rodikliai, įtraukti į DG BUDG „Tableau de  
bord“, labiausiai atitinka šio direktorato  
iždo operacijas ir yra svarbūs šio direkto-
rato veiklos rezultatų rodikliai. Šie rodikliai 
reguliariai stebimi, jais remiantis vertinami veiklos rezultatai. Jei veiklos rezultatai įver-
tinami prastai, padėčiai ištaisyti taikomos  
reikiamos priemonės.
Kiekvienam iždo darbuotojui nustatyti kon-
kretūs tikslai, kuriais remiantis vertinami šių 
darbuotojų veiklos rezultatai. Daugelis šių  tikslų nustatyti kaip veiklos rezultatų rodi-
kliai. Šie rodikliai suteikia galimybę objek-
tyviai įvertinti asmens veiklos rezultatus ir 
bendrus iždo veiklos rezultatus.29.
Rengiama kitų portfelių rezultatams ver-
tinti skirtų kontrolinių rodiklių skaičiavimo tvarka. 2009 m. pradžioje parengta meto-
dika, šiuo metu bandoma IT sistema.
30.
Minėtos patikos sąskaitos, kurias leidimus  
duodantys pareigūnai atidaro vykdydami  
tam tikrų biudžetinių programų vykdymo  reikalavimus, yra kitokio pobūdžio nei banko 
sąskaitos, kurias apskaitos pareigūnas ati-
daro vykdydamas iždo valdymo reikalavimus 
pagal įgyvendinimo taisyklių 59 straipsnį.
Kaip nurodė Audito Rūmai, patikos sąskaitos 
atidaromos tam tikroms programoms pagal 
konkrečius susitarimus, pagal kuriuos finansų 
organizacija veikia kaip finansinis Komisijos 
tarpininkas (pvz., DG ECFIN ir finansų orga-
nizacijų patikos susitarimai).
Mokėjimai finansų organizacijoms, pvz.,  
Europos investicijų bankui (EIB) arba Kredi-
tanstalt für Wiederaufbau  (KFW), ne visada  
turi būti vertinami ir automatiškai tvarkomi 
kaip patikos sandoriai. Finansų organizaci-jos gali veikti ir kaip projektų koordinato-rės, paramos gavėjos arba kaip papildomos patikos fondo donorės; tokiu atveju susiję  
mokėjimai paprastai turi būti laikomi išanks-
tiniu finansavimu. Taigi, norint tinkamai kla-
sifikuoti tokius mokėjimus, būtina išsamiai 
išnagrinėti susijusius susitarimus.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas31
31–32.
Atsižvelgdamas į Audito Rūmų pastabą, DG 
BUDG, siekdamas užtikrinti metinių ataskaitų apie finansinį finansų organizacijų turimą  
turtą išsamumą, 2007 m. atliko dvi invento-
rizacijas (2007 m. rugsėjo 30 d. ir 2007 m.  
gruodžio 31 d.). Visi generaliniai direktoratai atsiliepė į šiuos du prašymus; siekiant pati-krinti atsakymų atitiktį 2007 m. metinėms  ataskaitoms, buvo taikomos tam tikros kon-
trolės priemonės.
Dabar inventorizacija įtraukta į standartinę 
metinę užbaigimo procedūrą.
Komisija, siekdama pagerinti padėtį, jau  
pateikė pasiūlymą ir su Audito Rūmais sude-
rino, kad nuo 2008 m. užbaigimo procedū-
ros susijusioms finansų organizacijoms būtų 
siunčiamas oficialus aplinkraštis, kuriuo  
siekiama iš šių organizacijų gauti tikslios,  
išsamios ir standartinės informacijos apie  patikos sąskaitas.
Kaip jau minėta atsakyme į 30 dalies pasta-
bas, patikos sąskaitos yra kitokio pobūdžio 
nei banko sąskaitos, kurias Komisijos apskai-tos pareigūnas atidaro pagal įgyvendinimo taisyklių 59 straipsnį. Pastarosioms jau tai-koma vieninga politika. Kad galėtų atsakyti 
į Audito Rūmų pastabas, Komisija papildo-
mai išnagrinės patikos sąskaitų būklę.
34.
Dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų val-
dymo sistema yra aiškiai apibrėžta ir pagrįsta 
1999 m. Komisijos sprendimu. Susijusios  
gairės, kurios yra suderintos su šiuo spren-
dimu, yra standartinė sudedamoji kiekvieno 
šiuo tikslu su bankais sudaromo susitarimo 
dalis.Dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų val-
dymo sistema 2008 m. buvo pateikta per-svarstyti, daugiausiai siekiant padidinti  
jos saugumą. 2009 m. pradžioje DG BUDG  
pateikė pasiūlymą dėl Komisijos sprendimo 
šiuo klausimu.
39.
Komisija nurodo, kad visų pirma visos iždo procedūros visais svarbiais aspektais yra  
oficialiai įformintos dokumentais ir dažnai  
papildytos išsamiomis papunkčiui išdėsty-
tomis darbo instrukcijomis.
Be to, siekiant užtikrinti operacijų tęstinumą, 
kai darbuotojas dėl numatytų ir (arba) nenu-
matytų priežasčių neatvyksta į darbą, visoms 
pagrindinėms DG BUDG pareigybėms priskir-
toms funkcijoms atlikti numatyti pavaduo-
jantys darbuotojai.
Todėl Komisija mano, kad veiklos tęstinumui 
gresianti rizika, susijusi su pagrindinių dar-
buotojų išėjimu iš skyriaus apie tai iš anksto 
neįspėjus, yra labai maža.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas32
IŠVADOS 
IR REKOMENDACIJOS
42.
Komisija privalo laikytis Tarybos reglamento, 
kuriuo įgyvendinamas sprendimas dėl Komi-
sijos nuosavų išteklių sistemos, nuostatų,  kuriomis konkrečiai nustatyta, kad vals-tybės narės kas mėnesį perveda po vieną  dvyliktąją nuosavų išteklių dalį į Komisijos 
vardu atidarytą sąskaitą. Tačiau nuo 2005 m. 
Komisija biudžeto valdymo institucijai spalio 
mėn. pabaigoje teikia preliminarų taisomojo 
biudžeto projektą, kuriuo biudžetas atnau-
jinamas atsižvelgiant į numatomas pajamas ir išlaidas. Paprastai metų pabaigoje numa-
tomas perviršis, todėl sumažėja valstybių  
narių nuosavų išteklių įnašai. Iš tiesų, Audito 
Rūmai yra pripažinę, kad Komisija gerai valdo 
biudžetą: savo metinėje 2007 finansinių  
metų ataskaitoje (3.4 dalyje) Audito Rūmai 
teigia, kad mokėjimų asignavimų mažinimas yra gero biudžeto valdymo požymis, nes  
tai rodo gebėjimą reaguoti į pokyčius, taip 
mažinamas biudžeto perviršis ir sudaroma  
galimybė valstybėms narėms grąžinti nuo-
savus išteklius.
43.
Dėl Audito Rūmų pastabos, pateiktos a  
punk te, Komisija nurodo, kad Audito Rūmų 
nurodyta (pervedimo iš vienos valstybių  
narių nuosavų išteklių sąskaitos į kitą) pro-
cedūra yra oficialiai įforminta dokumentais ir papildyta išsamiomis papunkčiui išdėsty-
tomis instrukcijomis.
Dėl Audito Rūmų pastabos, pateiktos  
b punkte, Komisija nurodo, kad pinigų srautų 
prognozavimo procedūra, taikoma nustatant, 
kiek nuosavų išteklių reikia pareikalauti per-vesti anksčiau, ir šios procedūros taikymas 
yra fiksuojama dokumentuose. Tai oficialus 
reikalavimo, kad valstybės narės iš anksto  
pervestų nuosavus išteklius, pagrindas.2008 m. pabaigoje, paskutinį kartą persvars-
tant pinigų srautų ataskaitų teikimo priemo-
nes, buvo patobulintos esamos pinigų srautų ataskaitų teikimo ir prognozavimo procedū-ros. 2009 m. pirmojo ketvirčio pabaigoje bus pradėta taikyti atnaujinta ir suvienodinta  
procedūra, į kurią taip pat bus įtrauktos išsa-
mesnės prognozavimo nuostatos.
Skaičiavimai, naudojami pervedant lėšas iš 
vienos valstybių narių nuosavų išteklių sąs-kaitos į kitą, atliekami kuo tiksliau; Komisi-
jos nuomone, dabartinės procedūros neturi 
didelės įtakos nei galutiniam iždo opera-
cijų rezultatui, nei taikomo reglamento  
laikymuisi.
Rekomendacijos
Pirma įtrauka
Dabartinė nuosavų išteklių sąskaitų sistema, 
pirmiausia skirta nuosavų išteklių mokėji-
mams gauti, yra susieta su nuosavų ište-
klių sistema, nustatyta Tarybos sprendimu  2000/597/EB, Euratomas, ir Tarybos regla-mentu Nr. 1150/2000, kuriuo įgyvendina-mas šis sprendimas ir kurį Komisija privalo 
įgyvendinti. 2007 m. Taryba priėmė naują  
sprendimą dėl nuosavų išteklių – 2007/436/
EB, Euratomas, o visai neseniai – naują Tary-
bos reglamento Nr. 1150/2000 redakciją
7, 
kuria nenustatyta svarbių nuosavų išteklių  
sąskaitų ir mokėjimų sistemos pakeitimų. Tai 
rodo, kad Taryba patenkinta tuo, kaip veikia 
dabartinė sistema.
7 Tarybos reglamentas (EB, Euratomas) Nr. 105/2009, 
OL L 36, 2009 2 5, p. 1.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas33
Antra įtrauka
Komisija sieks patobulinti dokumentavimą  
šioje srityje. 2008 m. pabaigoje Komisija,  persvarstydama susijusias ataskaitų teikimo 
priemones, patobulino savo pinigų srautų  
ataskaitų teikimo ir prognozavimo procedū-
ras. 2009 m. kovo mėn. pabaigoje bus pri-imta ir pradėta taikyti atnaujinta procedūra, į kurią taip pat bus įtrauktos išsamesnės  prognozavimo nuostatos. Tačiau Komisija  
nemano, kad naudojamų skaičiavimų tiks-
lumo tikrinimas turės esminės įtakos.
44.
Komisijos rengiamoje rizikos veiksnių, susi-jusių su jos atliekamomis iždo operacijomis 
(DG BUDG), apžvalgoje, kuri yra jos metinių 
ataskaitų dalis, pateikiama aiški ir išsami  
jai kylančios rizikos, jos valdymo būdų ir  
taikomų rizikos kontrolės, mažinimo arba  
šalinimo priemonių santrauka. Be to, šioje  
apžvalgoje nurodomos procedūros, kuriose nustatytos veiklos ir finansinės rizikos kon-
trolės arba mažinimo priemonės.
Šios esamos procedūros bus tarpusavyje  
susietos viename oficialiame DG BUDG  dokumente.
Rodikliai, įtraukti į DG BUDG „Tableau de  
bord“, labiausiai atitinka šio direktorato  
iždo operacijas ir yra svarbūs šio direkto-
rato veiklos rezultatų rodikliai. Šie rodikliai 
reguliariai stebimi, jais remiantis vertinami veiklos rezultatai. Jei veiklos rezultatai įver-
tinami prastai, padėčiai ištaisyti taikomos  
reikiamos priemonės.45.
Vadovaujantis Komisijos priimtu sprendimu, 
būtina skirti iždo (ir mokėjimo) funkcijas,  vykdomas DG BUDG, ir turto valdymo funk-
ciją, vykdomą DG ECFIN. Atsakomybė už kie-
kvieną iš šių funkcijų aiškiai priskirta vienai 
centrinei tarnybai. Taip pat žr. Komisijos  atsakymą į 23 dalies pastabas.
46.
Atsižvelgiant į tai, kad lėšų, laikomų patikos 
sąskaitose, paskirtis yra labai įvairi ir dėl to 
labai skiriasi pinigų srautų pobūdis ir lai-
kymo šiose sąskaitose laikotarpis, valdymo 
požiūriu labai sunku net optimizuoti palū-kanas už vienoje finansų įstaigoje laikomas 
lėšas. Taip pat žr. atsakymus į 31 ir 32 dalių 
pastabas.
47.
Dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų val-
dymo sistema 2008 m. buvo pateikta per-svarstyti, daugiausiai siekiant padidinti  
jos saugumą. 2009 m. pradžioje DG BUDG  
pateikė pasiūlymą dėl Komisijos sprendimo 
šiuo klausimu. Taip pat žr. Komisijos atsa-
kymą į 34 dalies pastabas.
Rekomendacijos
Pirma įtrauka
Komisija patobulins jos atliekamos įvairios 
iždo valdymo veiklos priežiūrą. Dviejų ati-
tinkamų generalinių direktoratų funkcijų  
atskyrimas padeda mažinti plataus masto  koordinavimo poreikius. Bus reguliariau  
rengiami bendri minėtų dviejų generalinių 
direktoratų posėdžiai, per kuriuos bus kei-
čiamasi informacija apie rizikos veiksnius,  
patirtimi ir geriausia praktika, susijusia  
su Komisijos lygiu vykdomu iždo ir turto  
valdymu.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas34
Antra įtrauka
Komisijos rengiamoje rizikos veiksnių, susi-jusių su jos atliekamomis iždo operacijomis 
(DG BUDG), apžvalgoje, kuri yra jos metinių 
ataskaitų dalis, pateikiama aiški ir išsami  jai kylančios rizikos, jos valdymo būdų ir  taikomų rizikos kontrolės, mažinimo arba  
šalinimo priemonių santrauka. Be to, šioje  
apžvalgoje nurodomos procedūros, kuriose nustatytos veiklos ir finansinės rizikos kon-
trolės arba mažinimo priemonės.
Šios esamos procedūros bus tarpusavyje  
susietos viename oficialiame DG BUDG  dokumente.
Rodikliai, įtraukti į DG BUDG „Tableau de  
bord“, labiausiai atitinka šio direktorato  
iždo operacijas ir yra svarbūs šio direkto-
rato veiklos rezultatų rodikliai. Šie rodikliai 
reguliariai stebimi, jais remiantis vertinami veiklos rezultatai. Jei veiklos rezultatai įver-
tinami prastai, padėčiai ištaisyti taikomos  
reikiamos priemonės.
Ketvirta įtrauka
Dabartinė laikinai laikomų baudų lėšų val-dymo sistema 2008 m. buvo pateikta per-svarstyti, daugiausiai siekiant padidinti  jos saugumą. 2009 m. pradžioje DG BUDG  pateikė pasiūlymą dėl Komisijos sprendimo 
šiuo klausimu. Taip pat žr. Komisijos atsa-
kymą į 34 dalies pastabas.
KOMISIJOS 
ATSAKYMAI
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009. Komisijos iždo valdymas35
Europos Audito Rūmai
Specialioji ataskaita Nr. 5/2009
Komisijos iždo valdymas
Liuksemburgas: Europos Bendrijų oficialiųjų leidinių biuras2009 – 34 p. – 21 × 29,7 cmISBN 978-92-9207-300-8

Kaip įsigyti ES leidinių?
Parduodamų leidinių galite įsigyti:
• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
• knygyne, nurodę leidinio pavadinimą, leidėją ir (arba) ISBN kodą;•  tiesiogiai iš mūsų platintojų. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://bookshop.europa.eu arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
Nemokamų leidinių galite įsigyti:• EU Bookshop  (http://bookshop.europa.eu);
•  Europos Komisijos atstovybėse arba delegacijose. 
Jų adresus rasite tinklavietėje: http://ec.europa.eu/ arba sužinosite kreipęsi faksu: +352 2929-42758.
ŠIOJE SPECIALIOJOJE ATASKAITOJE AUDITO RŪMAI TIKRINO KOMISIJOS 
IŽDO VALDYMO KOKYBĘ, SIEKDAMI ĮVERTINTI, AR KOMISIJA LAIKĖSI ATITINKAMŲ TAISYKLIŲ IR REGLAMENTŲ, IR AR JI BUVO ĮDIEGUSI 
VIDAUS KONTROLĖS SISTEMAS, UŽTIKRINANČIAS PATIKIMĄ IŽDO 
VALDYMĄ. AUDITO RŪMAI PADARĖ IŠVADĄ, KAD KOMISIJA IŠ ESMĖS LAIKĖSI TAIKOMŲ BENDRIJOS TEISĖS AKTŲ, BUVO ĮDIEGUSI RIZIKĄ RIBOJANČIAS PINIGŲ VALDYMO PROGNOZAVIMO PROCEDŪRAS IR KAD APSKRITAI JOS VIDAUS KONTROLĖS PROCEDŪROS BUVO VEIKSMINGOS. TAČIAU AUDITO RŪMAI TAIP PAT NUSTATĖ KOORDINAVIMO TARP ATITINKAMŲ KOMISIJOS GENERALINIŲ DIREKTORATŲ TOKIOSE SRITYSE, KAIP RIZIKOS VALDYMAS IR KONTROLĖ, STOKĄ. DĖL TO SUSIDARĖ SITUACIJA, KUOMET KOMISIJA NEPAKANKAMAI ATSIŽVELGĖ Į JAI KYLANČIĄ BENDRĄ RIZIKĄ KIEKVIENAME KOMERCINIAME BANKE. BE TO, 
AUDITO RŪMAI NUSTATĖ PADIDĖJUSIĄ NUOSTOLIO RIZIKĄ, SUSIJUSIĄ 
SU SPECIALIOSE BANKO EINAMOSIOSE SĄSKAITOSE SAUGOMOMIS LAIKINAI SURINKTOMIS BAUDOMIS.
EUROPOS AUDITO RŪMAIQJ-AB-09-005-LT-C
ISBN 978-92-9207-300-8